# Uradni list C 200/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.200.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 200 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5322. julij 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.200.slv

Uradni list

Evropske unije

C 200

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5322. julij 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 200/01 | Priporočilo Komisije z dne 13. julija 2010 o smernicah za razvoj nacionalnih ukrepov soobstoja za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v konvencionalnih in ekoloških pridelkih | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropska komisija

2010/C 200/01

Priporočilo Komisije z dne 13. julija 2010 o smernicah za razvoj nacionalnih ukrepov soobstoja za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v konvencionalnih in ekoloških pridelkih

1

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 200/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5840 – Otto/Quelle Schweiz Assets) (
  1
  ) | 6 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 200/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5840 – Otto/Quelle Schweiz Assets) (
  1
  )

1

6

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 200/03 | Menjalni tečaji eura | 7 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 200/03

Menjalni tečaji eura

7

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 200/04 | Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/22/10 za izvajanje programa Erasmus Mundus 2009–2013 – Akcija 2 – partnerstva | 8 |
| | Community Plant Variety Office |
| 2010/C 200/05 | Razpis za prijavo interesa za članstvo v Odboru za pritožbe Urada Skupnosti za rastlinske sorte | 11 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 200/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5935 – VION/Weyl) (
  1
  ) | 13 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2010/C 200/04

Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/22/10 za izvajanje programa Erasmus Mundus 2009–2013 – Akcija 2 – partnerstva

8

Community Plant Variety Office

2010/C 200/05

Razpis za prijavo interesa za članstvo v Odboru za pritožbe Urada Skupnosti za rastlinske sorte

11

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2010/C 200/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5935 – VION/Weyl) (
  1
  )

1

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropska komisija

| 22.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 200/1

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 13. julija 2010

o smernicah za razvoj nacionalnih ukrepov soobstoja za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v konvencionalnih in ekoloških pridelkih

2010/C 200/01

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (EU) in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju člena 26a(2) Direktive 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov (GSO) v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 26a Direktive 2001/18/ES določa, da lahko države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje nenamerne prisotnosti gensko spremenjenih organizmov (GSO) v drugih proizvodih. To velja zlasti za preprečevanje prisotnosti GSO v drugih pridelkih, kot so konvencionalni ali ekološki pridelki. |
| --- | --- |

(1)

Člen 26a Direktive 2001/18/ES določa, da lahko države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje nenamerne prisotnosti gensko spremenjenih organizmov (GSO) v drugih proizvodih. To velja zlasti za preprečevanje prisotnosti GSO v drugih pridelkih, kot so konvencionalni ali ekološki pridelki.

| (2) | Strukture kmetijskih gospodarstev in sistemi kmetovanja ter gospodarske in naravne razmere, v katerih delujejo kmetje v Evropski uniji, so izjemno raznovrstni. Raznovrstnost sistemov kmetovanja ter naravnih in gospodarskih razmer v EU je treba upoštevati pri načrtovanju ukrepov za preprečevanje nenamerne prisotnosti gensko spremenjenih pridelkov v drugih pridelkih. |
| --- | --- |

(2)

Strukture kmetijskih gospodarstev in sistemi kmetovanja ter gospodarske in naravne razmere, v katerih delujejo kmetje v Evropski uniji, so izjemno raznovrstni. Raznovrstnost sistemov kmetovanja ter naravnih in gospodarskih razmer v EU je treba upoštevati pri načrtovanju ukrepov za preprečevanje nenamerne prisotnosti gensko spremenjenih pridelkov v drugih pridelkih.

| (3) | Javni organi držav članic bodo morda morali na območjih, kjer se gojijo GSO, opredeliti ustrezne ukrepe, da bi potrošnikom in proizvajalcem omogočili izbiro med konvencionalno, ekološko in gensko spremenjeno proizvodnjo (v nadaljnjem besedilu: ukrepi soobstoja). |
| --- | --- |

(3)

Javni organi držav članic bodo morda morali na območjih, kjer se gojijo GSO, opredeliti ustrezne ukrepe, da bi potrošnikom in proizvajalcem omogočili izbiro med konvencionalno, ekološko in gensko spremenjeno proizvodnjo (v nadaljnjem besedilu: ukrepi soobstoja).

| (4) | Cilj ukrepov soobstoja na območjih, kjer se gojijo GSO, je izogibanje nenamerni prisotnosti GSO v drugih proizvodih, da se preprečita morebitna ekonomska izguba ter vpliv mešanja gensko spremenjenih in gensko nespremenjenih pridelkov (vključno z ekološkimi pridelki). |
| --- | --- |

(4)

Cilj ukrepov soobstoja na območjih, kjer se gojijo GSO, je izogibanje nenamerni prisotnosti GSO v drugih proizvodih, da se preprečita morebitna ekonomska izguba ter vpliv mešanja gensko spremenjenih in gensko nespremenjenih pridelkov (vključno z ekološkimi pridelki).

| (5) | V nekaterih primerih je glede na gospodarske in naravne razmere gojenje GSO mogoče treba prepovedati na širšem območju. Ta možnost mora temeljiti na dokazih držav članic, da na teh območjih drugi ukrepi ne zadostujejo za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v konvencionalnih ali ekoloških pridelkih. Poleg tega morajo biti omejevalni ukrepi sorazmerni s ciljem (tj. zaščito posebnih potreb konvencionalnih ali ekoloških kmetov). |
| --- | --- |

(5)

V nekaterih primerih je glede na gospodarske in naravne razmere gojenje GSO mogoče treba prepovedati na širšem območju. Ta možnost mora temeljiti na dokazih držav članic, da na teh območjih drugi ukrepi ne zadostujejo za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v konvencionalnih ali ekoloških pridelkih. Poleg tega morajo biti omejevalni ukrepi sorazmerni s ciljem (tj. zaščito posebnih potreb konvencionalnih ali ekoloških kmetov).

| (6) | Komisija v zvezi z združevanjem sistema odobritev Evropske unije, ki temelji na znanosti, in proste presoje držav članic, ali želijo na svojem ozemlju gojiti gensko spremenjene pridelke, meni, da je treba ukrepe za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v konvencionalnih in ekoloških pridelkih določiti na ravni držav članic. |
| --- | --- |

(6)

Komisija v zvezi z združevanjem sistema odobritev Evropske unije, ki temelji na znanosti, in proste presoje držav članic, ali želijo na svojem ozemlju gojiti gensko spremenjene pridelke, meni, da je treba ukrepe za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v konvencionalnih in ekoloških pridelkih določiti na ravni držav članic.

| (7) | Treba je nadomestiti Priporočilo 2003/556/ES (2), da bo jasneje razvidna možnost iz člena 26a, da države članice lahko določijo ukrepe za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v konvencionalnih in organskih pridelkih. V skladu s tem je vsebina sedanjih smernic omejena na glavna splošna načela za razvoj ukrepov soobstoja, v katerih je potrjeno, da je treba državam članicam omogočiti dovolj prilagodljivosti, da se upoštevajo njihove regionalne in nacionalne posebnosti ter posebne lokalne potrebe v zvezi s konvencionalnimi, ekološkimi in drugimi vrstami pridelkov in proizvodov. |
| --- | --- |

(7)

Treba je nadomestiti Priporočilo 2003/556/ES (2), da bo jasneje razvidna možnost iz člena 26a, da države članice lahko določijo ukrepe za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v konvencionalnih in organskih pridelkih. V skladu s tem je vsebina sedanjih smernic omejena na glavna splošna načela za razvoj ukrepov soobstoja, v katerih je potrjeno, da je treba državam članicam omogočiti dovolj prilagodljivosti, da se upoštevajo njihove regionalne in nacionalne posebnosti ter posebne lokalne potrebe v zvezi s konvencionalnimi, ekološkimi in drugimi vrstami pridelkov in proizvodov.

| (8) | Evropski urad za soobstoj (ECoB) bo v sodelovanju z državami članicami še naprej razvijal najboljše prakse za soobstoj in tehnične smernice o sorodnih vprašanjih – |
| --- | --- |

(8)

Evropski urad za soobstoj (ECoB) bo v sodelovanju z državami članicami še naprej razvijal najboljše prakse za soobstoj in tehnične smernice o sorodnih vprašanjih –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

| 1. | Države članice morajo pri razvoju nacionalnih ukrepov za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v konvencionalnih in ekoloških pridelkih upoštevati smernice iz Priloge k temu priporočilu. |
| --- | --- |

1.

Države članice morajo pri razvoju nacionalnih ukrepov za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v konvencionalnih in ekoloških pridelkih upoštevati smernice iz Priloge k temu priporočilu.

| 2. | Priporočilo 2003/556/ES se razveljavi. |
| --- | --- |

2.

Priporočilo 2003/556/ES se razveljavi.

| 3. | To priporočilo je naslovljeno na države članice. |
| --- | --- |

3.

To priporočilo je naslovljeno na države članice.

V Bruslju, 13. julija 2010

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 106, 17.4.2001, str. 1.

1

(2)  Priporočilo Komisije o smernicah za razvoj nacionalnih strategij in najboljših praks za zagotovitev soobstoja gensko spremenjenih pridelkov s konvencionalnim in ekološkim kmetijstvom (UL L 189, 29.7.2003, str. 36).

2

---

PRILOGA

1.   Uvod

1.1   Nacionalni ukrepi soobstoja za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v konvencionalnih in ekoloških pridelkih

Gojenje GSO v EU vpliva na organizacijo kmetijske proizvodnje. Po eni strani se zaradi možnosti nenamerne prisotnosti gensko spremenjenih (GS) pridelkov v gensko nespremenjenih (konvencionalnih in ekoloških) pridelkih pojavlja vprašanje, kako je mogoče proizvajalcem zagotoviti izbiro med različnimi vrstami proizvodnje. Kmetje bi načeloma morali imeti možnost, da pridelujejo vrste kmetijskih pridelkov, za katere se odločijo, ne glede na to, ali so to gensko spremenjeni, konvencionalni ali ekološki pridelki. To možnost je treba povezati z željo nekaterih kmetov in nosilcev dejavnosti, da zagotovijo čim manjšo prisotnost GSO v svojih pridelkih.

Po drugi strani je to vprašanje povezano tudi z izbiro potrošnikov. Da bi evropskim potrošnikom zagotovili možnost izbire med gensko spremenjenimi in gensko nespremenjenimi živili, mora poleg sistema sledljivosti in označevanja ustrezno delovati tudi kmetijski sektor, ki lahko oskrbuje z različnimi vrstami proizvodov. Zmožnost živilske industrije, da potrošnikom omogoči visoko raven izbire, je tesno povezana z zmožnostjo kmetijskega sektorja, da ohrani različne sisteme proizvodnje.

Zaradi naključne prisotnosti GSO, katerih količina presega tolerančni prag po zakonodaji EU, je treba pridelek, ki naj bi bil gensko nespremenjen, označiti kot pridelek, ki vsebuje GSO (1). To lahko zaradi nižje tržne cene gensko spremenjenega pridelka ali težav pri njegovi prodaji povzroči izgubo dohodka. Poleg tega imajo kmetje lahko dodatne stroške, če morajo uvajati nadzorne sisteme in ukrepe za zmanjšanje primesi gensko spremenjenih pridelkov v gensko nespremenjenih pridelkih.

Vendar možnost izgube dohodka za proizvajalce posameznih kmetijskih proizvodov, kot so ekološki proizvodi, ni nujno odvisna le od tega, ali je presežen prag za označevanje, ki je v zakonodaji določen pri 0,9 %. V nekaterih primerih ter glede na povpraševanje na trgu in ustrezne določbe nacionalne zakonodaje (nekatere države članice so na primer določile nacionalne standarde za različne vrste oznak „brez GSO“) lahko prisotnost sledi GSO v nekaterih živilskih pridelkih tudi pri stopnji, nižji od 0,9 %, povzroči gospodarsko škodo za nosilce dejavnosti, ki jih želijo tržiti kot pridelke, ki ne vsebujejo GSO.

Poleg tega ima primes GSO posebne posledice za proizvajalce posameznih proizvodov, kot so ekološki kmetje (2), s čimer vpliva tudi na končnega potrošnika (3). Ker je taka proizvodnja pogosto dražja, bo za zagotovitev s tem povezane cenovne premije morda potrebno doslednejše prizadevanje za ločevanje, da se prepreči prisotnost GSO. Poleg tega se lahko zaradi lokalnih omejitev in značilnosti učinkovito izpolnjevanje teh posebnih potreb po ločevanju na nekaterih geografskih območjih zelo oteži in podraži.

Zato je treba priznati, da je treba državam članicam omogočiti dovolj prilagodljivosti, da se upoštevajo njihove posebne regionalne in lokalne potrebe v zvezi z gojenjem GSO in s tem doseže čim manjša prisotnost GSO v ekoloških in drugih pridelkih, ko ustreznih stopenj čistosti ni mogoče doseči z drugimi sredstvi.

1.2   Razlikovanje med gospodarskimi vidiki gojenja GSO in znanstvenimi vidiki v oceni tveganja za okolje

Pomembno je jasno razlikovati med gospodarskimi vidiki gojenja GSO in vidiki ocene tveganja za okolje, ki se obravnavajo na podlagi postopkov odobritve iz Direktive 2001/18/ES in Uredbe (ES) št. 1829/2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi.

V skladu s postopkom iz Direktive 2001/18/ES in Uredbe (ES) št. 1829/2003 je odobritev sproščanja GSO v okolje odvisna od celovite ocene tveganja za zdravje in okolje. Rezultati ocene tveganja so lahko:

| — | ugotovi se tveganje za škodljiv vpliv na okolje ali zdravje, ki ga ni mogoče obvladati, zato se odobritev zavrne, |
| --- | --- |

—

ugotovi se tveganje za škodljiv vpliv na okolje ali zdravje, ki ga ni mogoče obvladati, zato se odobritev zavrne,

| — | ne ugotovi se nobeno tveganje za škodljive vplive na okolje ali zdravje, zato se odobritev dodeli, ne da bi bili potrebni kakršni koli dodatni upravljavski ukrepi razen tistih, ki so posebej določeni v zakonodaji, |
| --- | --- |

—

ne ugotovi se nobeno tveganje za škodljive vplive na okolje ali zdravje, zato se odobritev dodeli, ne da bi bili potrebni kakršni koli dodatni upravljavski ukrepi razen tistih, ki so posebej določeni v zakonodaji,

| — | ugotovijo se tveganja, vendar jih je mogoče obvladati z ustreznimi ukrepi (na primer fizično ločevanje in/ali spremljanje); v tem primeru se ob odobritvi določi obveznost izvajanja ukrepov za obvladovanje tveganja za okolje. |
| --- | --- |

—

ugotovijo se tveganja, vendar jih je mogoče obvladati z ustreznimi ukrepi (na primer fizično ločevanje in/ali spremljanje); v tem primeru se ob odobritvi določi obveznost izvajanja ukrepov za obvladovanje tveganja za okolje.

Če se tveganje za okolje ali zdravje ugotovi po odobritvi, je v Direktivi 2001/18/ES (člen 20(3)) in Uredbi (ES) št. 1829/2003 (člena 10 in 22) določen postopek za preklic ali spremembo soglasja ali odobritve EU. Poleg tega lahko države članice uporabijo posebno zaščitno klavzulo iz Direktive 2001/18/ES (člen 23) ali ukrep ob nesreči iz Uredbe (ES) št. 1829/2003 (člen 34) za začasno omejitev ali prepoved gojenja GSO na podlagi novih ali dodatnih informacij o tveganjih za zdravje ali okolje.

Ker se lahko v EU gojijo le odobreni GSO (4), pri čemer so okoljski in zdravstveni vidiki že zajeti v oceni tveganja za okolje v postopku odobritve EU, so nerešena vprašanja, ki jih je treba v zvezi s soobstojem še obravnavati, gospodarski vidiki, povezani z mešanjem gensko spremenjenih in gensko nespremenjenih pridelkov.

1.3   Ugotavljanje različnih razmer za kmetovanje v EU

Evropski kmetje delajo v izjemno raznovrstnih razmerah. Velikosti kmetijskih gospodarstev in polj, sistemi proizvodnje, kolobarjenje in vzorci poljedelske pridelave ter naravne razmere se po Evropi razlikujejo. To raznovrstnost je treba upoštevati pri načrtovanju, izvajanju in spremljanju nacionalnih ukrepov za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v konvencionalnih in ekoloških pridelkih. Ukrepi, ki se uporabljajo, morajo biti prilagojeni strukturi kmetijskih gospodarstev, sistemom kmetovanja, vzorcem poljedelske pridelave in naravnim razmeram v regiji.

Na nacionalni ali regionalni ravni bo morda treba pripraviti in izvajati strategije in najboljše prakse za gojenje GSO, pri čemer sodelujejo kmetje in druge zainteresirane strani ter se upoštevajo nacionalni, regionalni in lokalni dejavniki.

Zato je primerno, da se ukrepi za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v konvencionalnih in ekoloških pridelkih razvijejo na nacionalni in včasih na regionalni ali lokalni ravni.

1.4   Namen in področje uporabe smernic

Te smernice so nezavezujoča priporočila, naslovljena na države članice. Njihov cilj je določiti splošna načela za razvoj nacionalnih ukrepov za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v konvencionalnih in ekoloških pridelkih. Ugotovljeno je, da je veliko dejavnikov, ki so pri tem pomembni, specifičnih za nacionalne, regionalne in lokalne razmere.

2.   Splošna načela za razvoj nacionalnih ukrepov soobstoja za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v konvencionalnih in ekoloških pridelkih

2.1   Preglednost, čezmejno sodelovanje in vključevanje zainteresiranih strani

Nacionalne ukrepe za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v konvencionalnih in ekoloških pridelkih je treba razvijati pregledno in v sodelovanju z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi. Države članice si morajo za zagotovitev učinkovitega izvajanja ukrepov soobstoja na obmejnih območjih prizadevati za čezmejno sodelovanje s sosednjimi državami. V zvezi s tem morajo sporočiti in zagotoviti ustrezne in pravočasne informacije o ukrepih, ki jih nameravajo sprejeti.

2.2   Sorazmernost

Ukrepi za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v drugih pridelkih morajo biti sorazmerni z zastavljenim ciljem (zaščita posebnih potreb konvencionalnih ali ekoloških kmetov). Kmetje, proizvajalci semen, zadruge in drugi nosilci dejavnosti, povezani s kakršno koli vrsto proizvodnje, ne smejo biti po nepotrebnem obremenjeni zaradi ukrepov soobstoja. Pri izbiri ukrepov je treba upoštevati regionalne in lokalne omejitve ter značilnosti, kot so oblika in velikost polj v regiji, razdrobljenost in zemljepisna razpršitev polj, ki pripadajo posameznim kmetijskim gospodarstvom, ter regionalne prakse upravljanja kmetij.

2.3   Stopnje primesi, ki jih je treba doseči z nacionalnimi ukrepi soobstoja za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v konvencionalnih in ekoloških pridelkih

Pri nacionalnih ukrepih za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v konvencionalnih in ekoloških pridelkih je treba upoštevati razpoložljivo znanje o verjetnosti in virih mešanja med gensko spremenjenimi in gensko nespremenjenimi pridelki. Ti ukrepi morajo biti sorazmerni s stopnjo primesi, ki jo je treba doseči, kar bo odvisno od regionalnih in nacionalnih posebnosti ter posebnih lokalnih potreb v zvezi s konvencionalnimi, ekološkimi in drugimi vrstami pridelkov in proizvodnje.

| 2.3.1 | V nekaterih primerih ima prisotnost sledi GSO v živilih in krmi gospodarski vpliv le, če njihova količina presega prag za označevanje 0,9 %. Države članice morajo v teh primerih upoštevati, da so ukrepi za zagotovitev skladnosti s pragom za označevanje 0,9 % ustrezni. |
| --- | --- |

2.3.1

V nekaterih primerih ima prisotnost sledi GSO v živilih in krmi gospodarski vpliv le, če njihova količina presega prag za označevanje 0,9 %. Države članice morajo v teh primerih upoštevati, da so ukrepi za zagotovitev skladnosti s pragom za označevanje 0,9 % ustrezni.

| 2.3.2 | Države članice morajo upoštevati, da doseganje posebnih stopenj primesi morda ni potrebno, če označevanje pridelka kot gensko spremenjenega nima gospodarskih posledic. |
| --- | --- |

2.3.2

Države članice morajo upoštevati, da doseganje posebnih stopenj primesi morda ni potrebno, če označevanje pridelka kot gensko spremenjenega nima gospodarskih posledic.

| 2.3.3 | V več drugih primerih je lahko morebitna izguba dohodka ekoloških in nekaterih konvencionalnih proizvajalcev (na primer nekaterih proizvajalcev živil) posledica prisotnosti sledi GSO pri stopnjah, nižjih od 0,9 %. Zadevne države članice lahko v teh primerih in za zaščito posameznih vrst proizvodnje opredelijo ukrepe, katerih cilj je doseganje stopenj prisotnosti GSO v drugih proizvodih, ki ne presegajo 0,9 %. |
| --- | --- |

2.3.3

V več drugih primerih je lahko morebitna izguba dohodka ekoloških in nekaterih konvencionalnih proizvajalcev (na primer nekaterih proizvajalcev živil) posledica prisotnosti sledi GSO pri stopnjah, nižjih od 0,9 %. Zadevne države članice lahko v teh primerih in za zaščito posameznih vrst proizvodnje opredelijo ukrepe, katerih cilj je doseganje stopenj prisotnosti GSO v drugih proizvodih, ki ne presegajo 0,9 %.

Ne glede na stopnjo primesi, ki jo je treba doseči z ukrepi soobstoja, se bodo pragovi iz zakonodaje EU (5) še naprej uporabljali za označevanje prisotnosti GSO v živilih, krmi in proizvodih, namenjenih za neposredno predelavo.

2.4   Ukrepi za prepoved gojenja GSO na širšem območju („območja brez GSO“)

Regionalne razlike, kot so podnebne razmere (ki vplivajo na dejavnost opraševalcev in prenos cvetnega prahu po zraku), topografija, vzorci poljedelske pridelave in sistemi kolobarjenja ali strukture kmetijskih gospodarstev (vključno z okoliškimi strukturami, kot so žive meje, gozdovi, neobdelana območja in prostorska razporeditev polj), lahko vplivajo na stopnjo primesi gensko spremenjenih organizmov v konvencionalnih in ekoloških pridelkih ter na ukrepe, ki so potrebni za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v drugih pridelkih.

Države članice morajo v nekaterih gospodarskih in naravnih razmerah razmisliti o možnosti prepovedi gojenja GSO na širšem območju njihovega ozemlja, da se prepreči nenamerna prisotnost GSO v konvencionalnih in ekoloških pridelkih. Taka prepoved mora temeljiti na dokazih držav članic, da na teh območjih drugi ukrepi ne zadostujejo za doseganje ustreznih stopenj čistosti. Poleg tega morajo biti omejevalni ukrepi sorazmerni z zastavljenim ciljem (tj. zaščito posebnih potreb konvencionalnega in/ali ekološkega kmetijstva).

2.5   Pravila o odgovornosti

Za zadeve v zvezi s finančnimi nadomestili ali odgovornostjo za gospodarsko škodo so izključno pristojne države članice.

3.   Izmenjava informacij na ravni EU

Komisija bo še naprej zbirala in usklajevala ustrezne informacije na podlagi študij, ki potekajo na ravni EU in nacionalni ravni, ter bo zagotavljala tehnično svetovanje za pomoč zainteresiranim državam članicam pri vzpostavljanju nacionalnih pristopov k soobstoju.

Nadaljevali se bosta usklajevanje prek skupine COEX-NET (6) in tehnično svetovanje Evropskega urada za soobstoj (ECoB) (7). Urad ECoB bo posodabljal okvirni katalog ukrepov ter seznam kmetijskih, naravnih in za posamezne pridelke značilnih dejavnikov, ki jih je treba upoštevati pri razvoju nacionalnih ukrepov za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v konvencionalnih in ekoloških pridelkih. Države članice morajo še naprej prispevati k tehničnemu delu urada ECoB.

---

(1)  V skladu s členoma 12 in 24 Uredbe (ES) št. 1829/2003 se obveznost označevanja ne uporablja za živila ali krmo, vsebujočo material, ki vsebuje GSO ali je iz njega sestavljen ali proizveden v deležu največ 0,9 %: (i) posamičnih sestavin živila ali (ii) živila iz ene same sestavine ali (iii) krme in vsake krme, iz katere je sestavljena, če je njegova prisotnost naključna ali tehnično neizogibna.

(2)  V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov se GSO ne uporabljajo pri ekološki pridelavi, vključno s semeni, živili ali krmo (člen 9(1)). Cilj je čim nižja vsebnost GSO v ekoloških proizvodih (glej uvodno izjavo 10).

(3)  COM(2009) 153 – Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o soobstoju gensko spremenjenih pridelkov s konvencionalnim in ekološkim kmetijstvom.

(4)  Da bi se GSO lahko gojil v EU, mora biti odobren za gojenje na podlagi Direktive 2001/18/ES ali Uredbe (ES) št. 1829/2003.

(5)  Člena 12 in 24 Uredbe (ES) št. 1829/2003 in člen 21(3) Direktive 2001/18/ES.

(6)  Cilj mrežne skupine za izmenjavo in usklajevanje podatkov o soobstoju gensko spremenjenih, konvencionalnih in ekoloških pridelkov (COEX-NET) je omogočiti izmenjavo informacij med državami članicami in Komisijo.

(7)  Urad ECoB pripravlja dokumente o najboljši praksi za posamezne pridelke za tehnične ukrepe soobstoja. ECoB sestavljajo sekretariat in tehnične delovne skupine za posamezne pridelke, v katerih sodelujejo tehnični predstavniki iz držav članic.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 22.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 200/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 200/6

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5840 – Otto/Quelle Schweiz Assets)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 200/02

Komisija se je 10. maja 2010 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v nemščina in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5840. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5840. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 22.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 200/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 200/7

---

Menjalni tečaji eura (1)

21. julija 2010

2010/C 200/03

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2817 |
| JPY | japonski jen | 111,52 |
| DKK | danska krona | 7,4519 |
| GBP | funt šterling | 0,83945 |
| SEK | švedska krona | 9,4595 |
| CHF | švicarski frank | 1,3440 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,0135 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,346 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 284,90 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7088 |
| PLN | poljski zlot | 4,0986 |
| RON | romunski leu | 4,2610 |
| TRY | turška lira | 1,9586 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4487 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3284 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,9646 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7831 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7607 |
| KRW | južnokorejski won | 1 543,65 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,6572 |
| CNY | kitajski juan | 8,6860 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2380 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 613,14 |
| MYR | malezijski ringit | 4,1225 |
| PHP | filipinski peso | 59,557 |
| RUB | ruski rubelj | 39,0437 |
| THB | tajski bat | 41,387 |
| BRL | brazilski real | 2,2691 |
| MXN | mehiški peso | 16,3218 |
| INR | indijska rupija | 60,4510 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2817

JPY

japonski jen

111,52

DKK

danska krona

7,4519

GBP

funt šterling

0,83945

SEK

švedska krona

9,4595

CHF

švicarski frank

1,3440

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,0135

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,346

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

284,90

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7088

PLN

poljski zlot

4,0986

RON

romunski leu

4,2610

TRY

turška lira

1,9586

AUD

avstralski dolar

1,4487

CAD

kanadski dolar

1,3284

HKD

hongkonški dolar

9,9646

NZD

novozelandski dolar

1,7831

SGD

singapurski dolar

1,7607

KRW

južnokorejski won

1 543,65

ZAR

južnoafriški rand

9,6572

CNY

kitajski juan

8,6860

HRK

hrvaška kuna

7,2380

IDR

indonezijska rupija

11 613,14

MYR

malezijski ringit

4,1225

PHP

filipinski peso

59,557

RUB

ruski rubelj

39,0437

THB

tajski bat

41,387

BRL

brazilski real

2,2691

MXN

mehiški peso

16,3218

INR

indijska rupija

60,4510

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 22.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 200/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 200/8

---

Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/22/10 za izvajanje programa Erasmus Mundus 2009–2013

Akcija 2 – partnerstva

2010/C 200/04

Ta razpis za zbiranje predlogov zadeva sodelovanje med visokošolskimi ustanovami v Evropi in tretjih državah iz južnega Sredozemlja (Egiptu, Izraelu in na zasedenem palestinskem ozemlju), srednjeazijskih republikah in na Zahodnem Balkanu (akcija 2, sklop 1).

CILJI PROGRAMA

Splošni cilji programa Erasmus Mundus so spodbujati evropsko visokošolsko izobraževanje, prispevati k razširitvi in izboljšanju poklicnih možnosti za študente ter omogočati medkulturno razumevanje s sodelovanjem s tretjimi državami v skladu s cilji zunanje politike EU in tako prispevati k trajnostnemu razvoju tretjih držav na področju visokošolskega izobraževanja.

Posebni cilji programa so:

| — | spodbujati strukturirano sodelovanje med visokošolskimi ustanovami in spodbujati ponudbo visokokakovostnega visokošolskega izobraževanja kot resnično evropsko dodano vrednost, privlačno tako v Evropski uniji kot tudi onstran njenih meja, z namenom ustvarjanja centrov odličnosti, |
| --- | --- |

—

spodbujati strukturirano sodelovanje med visokošolskimi ustanovami in spodbujati ponudbo visokokakovostnega visokošolskega izobraževanja kot resnično evropsko dodano vrednost, privlačno tako v Evropski uniji kot tudi onstran njenih meja, z namenom ustvarjanja centrov odličnosti,

| — | prispevati k vzajemni bogatitvi družb in v ta namen razvijati usposobljenost moških in žensk, da bodo imeli primerne veščine zlasti za trg dela in bodo odprtega duha ter imeli mednarodne izkušnje, s spodbujanjem mobilnosti za najbolj nadarjene študente in akademike iz tretjih držav, da bi pridobili kvalifikacije in/ali izkušnje v Evropski uniji, ter mobilnosti najbolj nadarjenih evropskih študentov in akademikov v tretje države, |
| --- | --- |

—

prispevati k vzajemni bogatitvi družb in v ta namen razvijati usposobljenost moških in žensk, da bodo imeli primerne veščine zlasti za trg dela in bodo odprtega duha ter imeli mednarodne izkušnje, s spodbujanjem mobilnosti za najbolj nadarjene študente in akademike iz tretjih držav, da bi pridobili kvalifikacije in/ali izkušnje v Evropski uniji, ter mobilnosti najbolj nadarjenih evropskih študentov in akademikov v tretje države,

| — | prispevati k razvoju človeških virov in zmogljivosti za mednarodno sodelovanje visokošolskih ustanov v tretjih državah s povečanimi tokovi mobilnosti v Evropski uniji in tretjih državah, |
| --- | --- |

—

prispevati k razvoju človeških virov in zmogljivosti za mednarodno sodelovanje visokošolskih ustanov v tretjih državah s povečanimi tokovi mobilnosti v Evropski uniji in tretjih državah,

| — | izboljšati dostopnost ter okrepiti profil in prepoznavnost evropskega visokošolskega izobraževanja v svetu, kakor tudi njegovo privlačnost za državljane tretjih držav in evropske državljane. |
| --- | --- |

—

izboljšati dostopnost ter okrepiti profil in prepoznavnost evropskega visokošolskega izobraževanja v svetu, kakor tudi njegovo privlačnost za državljane tretjih držav in evropske državljane.

Programski vodnik za Erasmus Mundus in ustrezne prijavnice so na voljo na naslednjem naslovu: http://eacea.ec.europa.eu/erasmus_mundus/funding/higher_education_institutions_en.php

AKCIJA 2 – PARTNERSTVA ERASMUS MUNDUS

Namen te akcije je krepitev strukturiranega sodelovanja med visokošolskimi ustanovami v Evropi in tretjih državah s spodbujanjem mobilnosti na ravni študentov dodiplomskih in podiplomskih študijev, doktorskih kandidatov, raziskovalcev ter akademskega in administrativnega osebja (vse regije in vsa področja ne vključujejo nujno vseh tokov mobilnosti).

Akcija 2 – partnerstva Erasmus Mundus (EMA2) je razdeljena na dva sklopa:

| — | Erasmus Mundus Akcija 2 – SKLOP 1 – partnerstva z državami, ki jih pokrivajo instrumenti ENPI, DCI, EDF in IPA (1) (nekdanji program Erasmus Mundus „External Cooperation Window“ – področje zunanjega sodelovanja), |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus Akcija 2 – SKLOP 1 – partnerstva z državami, ki jih pokrivajo instrumenti ENPI, DCI, EDF in IPA (1) (nekdanji program Erasmus Mundus „External Cooperation Window“ – področje zunanjega sodelovanja),

| — | Erasmus Mundus Akcija 2 – SKLOP 2 – partnerstvo z državami in ozemlji, ki jih pokrivajo instrumenti za industrijsko razvite države (ICI). |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus Akcija 2 – SKLOP 2 – partnerstvo z državami in ozemlji, ki jih pokrivajo instrumenti za industrijsko razvite države (ICI).

1.   Upravičeni kandidati, države in sestava partnerstev

Pogoji, ki veljajo za upravičene kandidate in sestavo partnerstva, so določeni v programskem vodniku v poglavju 6.1.2.a za EMA2 – SKLOP 1 in v navodilih za razpis za zbiranje predlogov EACEA/22/10 v poglavjih 5.2 in 5.3.

2.   Upravičene dejavnosti

Upravičene dejavnosti so določene v „Programskem vodniku Erasmus Mundus 2009–2013“ v poglavju 6.1.2.b za EMA2 – SKLOP 1 in v „Navodilih za razpis za zbiranje predlogov EACEA/22/10“ v poglavju 5.3.

Dolžina posameznega projekta je natančneje opredeljena pri posameznem geografskem oknu oziroma lotu in ne more biti daljša od 48 mesecev.

Obdobje upravičenosti za aktivnosti, vključno s pripravljalnimi aktivnostmi, se lahko prične s 30. novembrom 2010.

3.   Merila za dodelitev

Prijave za EMA2 – SKLOP 1 bodo ovrednotene v skladu z naslednjimi merili za dodelitev:

| Merila | Ponder |
| --- | --- |
| 1. | Relevantnost |

Merila

Ponder

1.

Relevantnost

25 %

| 2. | Kakovost |
| --- | --- |

2.

Kakovost

65 %

| 2.1 | Sestava partnerstva in mehanizmi sodelovanja |
| --- | --- |

2.1

Sestava partnerstva in mehanizmi sodelovanja

20 %

| 2.2 | Organizacija in izvajanje mobilnosti |
| --- | --- |

2.2

Organizacija in izvajanje mobilnosti

25 %

| 2.3 | Infrastruktura za študente/osebje in nadaljnje spremljanje |
| --- | --- |

2.3

Infrastruktura za študente/osebje in nadaljnje spremljanje

20 %

| 3. | Trajnost |
| --- | --- |

3.

Trajnost

10 %

Skupaj

100 %

4.   Proračun

Skupni razpoložljivi znesek v okviru tega razpisa za zbiranje predlogov znaša 15 200 000 EUR in je namenjen za mobilnost najmanj 653 posameznikov.

5.   Rok za oddajo vlog

Rok za oddajo vlog za Erasmus Mundus Akcijo 2 – partnerstva je 15. oktober 2010.

Vloge za podporo je treba poslati priporočeno na naslednji naslov:

| ‘Education, Audiovisual and Culture’ Executive Agency |
| --- |
| Call for proposals EACEA/22/10 — Action 2 |
| Att. Mr Joachim Fronia |
| BOUR 02/29 |
| Avenue du Bourget 1 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

‘Education, Audiovisual and Culture’ Executive Agency

Call for proposals EACEA/22/10 — Action 2

Att. Mr Joachim Fronia

BOUR 02/29

Avenue du Bourget 1

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Sprejete bodo samo vloge, ki bodo oddane v roku in bodo v skladu z zahtevami, določenimi na obrazcu za prijavo. Vloge, poslane samo po faksu ali e-pošti, ne bodo upoštevane.

Če vlagatelj pošilja več vlog, mora biti vsaka v svoji pisemski ovojnici.

---

ENPI– evropski sosedski in partnerski instrument

DCI– instrument za razvojno sodelovanje

IPA– instrument za predpristopno pomoč

EDF– Evropski razvojni sklad (ERS) je glavni instrument za zagotavljanje pomoči Skupnosti za razvoj sodelovanja na podlagi Cotonoujskega sporazuma: „Sporazum o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi“.

---

Community Plant Variety Office

| 22.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 200/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 200/11

---

Razpis za prijavo interesa za članstvo v Odboru za pritožbe Urada Skupnosti za rastlinske sorte

2010/C 200/05

Opis urada in njegovega Odbora za pritožbe

Urad Skupnosti za rastlinske sorte, v nadaljevanju „urad“, je bil ustanovljen z Uredbo Sveta (ES) št. 2100/94 z dne 27. julija 1994 o žlahtniteljskih pravicah v Skupnosti (1).

Namen urada, ki je organ Skupnosti in pravna oseba, ki je pravno, upravno in finančno samostojna, je voditi sistem žlahtniteljskih pravic v Skupnosti, ki so posebna oblika pravic industrijske lastnine za nove rastlinske sorte. Urad mora zlasti sprejemati odločitve o vlogah za podelitev takih pravic, ki zagotavljajo enotno zaščito v vsej Skupnosti. Sedež urada je v Angersu v Franciji.

Odbor za pritožbe je bil ustanovljen z Uredbo Komisije (ES) št. 1239/95 (2). Odgovoren je za sprejemanje odločitev o pritožbah na odločitve urada, zlasti, med drugim, glede podelitev ali zavrnitev podelitve žlahtniteljskih pravic v Skupnosti, odločitev o ugovorih, ničnosti ali razveljavitvi žlahtniteljskih pravic v Skupnosti oziroma podelitvi ali zavrnitvi prisilnih licenc.

Odbor za pritožbe sestavljajo predsednik in dva člana, pozoveta pa se lahko še dva dodatna člana.

Opis nalog

Izbrani član (M/Ž) bo izvrševal pooblastila, dodeljena Odboru za pritožbe, in zlasti pooblastila poročevalca, če je za to imenovan.

Izbor in imenovanje

Predsednik urada bo za izbirne postopke ustanovil izbirno komisijo. Komisija bo na razgovor povabila približno dvajset najboljših kandidatov, izbrani pa bodo na podlagi svojih strokovnih dosežkov in meril, opisanih spodaj.

Po opravljenem razgovoru bo predsednik urada sestavil ožji seznam kandidatov, ki ga bo predstavil upravnemu svetu. Upravni svet bo člane Odbora za pritožbe imenoval z omenjenega seznama za obdobje pet let z začetkom 23. februarja 2011.

Pogoji za zaposlitev

Član (M/Ž) lahko še naprej opravlja svojo poklicno dejavnost.

Člana (M/Ž) s seznama izbere predsednik Odbora za pritožbe po potrebi tako, da je Odbor sestavljen iz treh ali petih zahtevanih članov, odvisno od primera.

Izbrani član (M/Ž) svoje naloge v uradu opravlja občasno. Na voljo mora biti najmanj deset dni na koledarsko leto.

Sklep Upravnega sveta z dne 26. marca 2003 določa, da znaša plačilo za članu, imenovanega za poročevalca, 1 600 EUR na primer, za drugega člana ali člane pa 800 EUR na primer. K tem zneskom je treba prišteti 400 EUR na člana kot nadomestilo za čas, porabljen za pot, poleg tega pa se povrnejo tudi potni stroški v Angers in nazaj.

Zahteve (ki morajo biti izpolnjene do roka za prijavo)

| — | Kandidat (M/Ž) mora biti državljan Evropske unije. |
| --- | --- |

—

Kandidat (M/Ž) mora biti državljan Evropske unije.

| — | Kandidat (M/Ž) mora imeti univerzitetno izobrazbo ali diplomo:






  — | stopnjo izobrazbe, ki ustreza zaključenemu univerzitetnemu študiju in se izkazuje z diplomo, kadar je običajno trajanje univerzitetnega študija štiri leta ali več, ali |
| --- | --- | --- |

—

Kandidat (M/Ž) mora imeti univerzitetno izobrazbo ali diplomo:

—

stopnjo izobrazbe, ki ustreza zaključenemu univerzitetnemu študiju in se izkazuje z diplomo, kadar je običajno trajanje univerzitetnega študija štiri leta ali več, ali

| — | stopnjo izobrazbe, ki ustreza zaključenemu univerzitetnemu študiju in se izkazuje z diplomo, ter vsaj eno leto ustreznih delovnih izkušenj, kadar je običajno trajanje univerzitetnega študija vsaj tri leta (to leto delovnih izkušenj se ne more vključiti v delovne izkušnje po diplomi, zahtevane spodaj). |
| --- | --- |

—

stopnjo izobrazbe, ki ustreza zaključenemu univerzitetnemu študiju in se izkazuje z diplomo, ter vsaj eno leto ustreznih delovnih izkušenj, kadar je običajno trajanje univerzitetnega študija vsaj tri leta (to leto delovnih izkušenj se ne more vključiti v delovne izkušnje po diplomi, zahtevane spodaj).

| — | Kandidat (M/Ž) mora imeti deset let delovnih izkušenj, doseženih po pridobljeni zahtevani izobrazbi, omenjeni zgoraj. Kandidat mora:






  — | biti pravnik in imeti priznane izkušnje na področju intelektualne lastnine, pri čemer se izkušnje na področju zaščite rastlinskih sort upoštevajo kot prednost, ali |
| --- | --- | --- |

—

Kandidat (M/Ž) mora imeti deset let delovnih izkušenj, doseženih po pridobljeni zahtevani izobrazbi, omenjeni zgoraj. Kandidat mora:

—

biti pravnik in imeti priznane izkušnje na področju intelektualne lastnine, pri čemer se izkušnje na področju zaščite rastlinskih sort upoštevajo kot prednost, ali

| — | imeti diplomo iz botanike ali agronomije in priznane izkušnje na zadevnem področju. Poznavanje smernic Konvencije UPOV in tehničnih preskušanj različnosti, enotnosti in obstojnosti se upošteva kot prednost. |
| --- | --- |

—

imeti diplomo iz botanike ali agronomije in priznane izkušnje na zadevnem področju. Poznavanje smernic Konvencije UPOV in tehničnih preskušanj različnosti, enotnosti in obstojnosti se upošteva kot prednost.

| — | Kandidat (M/Ž) mora aktivno znati enega od jezikov EU in zadovoljivo drug jezik EU. Dobro znanje angleščine se upošteva kot prednost. |
| --- | --- |

—

Kandidat (M/Ž) mora aktivno znati enega od jezikov EU in zadovoljivo drug jezik EU. Dobro znanje angleščine se upošteva kot prednost.

Neodvisnost in izjava o interesih

Kandidat ne sme biti povezan z zasebnim podjetjem, katerega strokovne dejavnosti so vključene v postopke pred uradom.

Kandidat bo moral podati izjavi o zavezi, da bo v javnem interesu deloval neodvisno, in o odsotnosti kakršnega koli interesa, ki bi lahko oviral njegovo neodvisnost. Kandidat mora pripravljenost za tako postopanje potrditi že v prijavi.

Člani Odbora za pritožbe so neodvisni. Pri sprejemanju odločitev jih ne omejuje nobena institucija. Znotraj urada ne smejo opravljati nobenih drugih nalog.

Prijave

Prijave s priloženim podrobnim življenjepisom, za katerega je po potrebi zaželen prevod v angleški jezik, je treba poslati najkasneje do 15. septembra 2010 (upošteva se poštni žig) na naslov:

| Community Plant Variety Office (CPVO) |
| --- |
| Secretariat of the Board of Appeal |
| 3 Bvd Foch |
| BP 10121 |
| 49101 Angers Cedex 02 |
| FRANCE |
| doreau@cpvo.europa.eu |

Community Plant Variety Office (CPVO)

Secretariat of the Board of Appeal

3 Bvd Foch

BP 10121

49101 Angers Cedex 02

FRANCE

doreau@cpvo.europa.eu

Dodatne informacije so na voljo na istem naslovu ali prek faksa +33 0241256410 oziroma elektronske pošte doreau@cpvo.europa.eu

---

(1)  UL L 227, 1.9.1994, str. 1.

(2)  UL L 121, 1.6.1995, str. 37.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 22.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 200/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 200/13

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5935 – VION/Weyl)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 200/06

| 1. | Komisija je 15. julija 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji VION Enschede B.V., Premium Fleischspezialitäten GmbH in VION Buchloe GmbH, ki sta del skupine VION Food Group (skupaj „VION“, Nizozemska), z nakupom sredstev pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad vsemi sredstvi podjetja Weyl Beef Products B.V. („Weyl“, Nizozemska) in nekaterimi podjetji iz njegove skupine. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 15. julija 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji VION Enschede B.V., Premium Fleischspezialitäten GmbH in VION Buchloe GmbH, ki sta del skupine VION Food Group (skupaj „VION“, Nizozemska), z nakupom sredstev pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah izključni nadzor nad vsemi sredstvi podjetja Weyl Beef Products B.V. („Weyl“, Nizozemska) in nekaterimi podjetji iz njegove skupine.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje VION: mednarodno živilsko podjetje, dejavno na področju nabave in zakola rejnih živali, proizvodnja in prodaja mesnih proizvodov ter iz njih pridobljene pripravljene ali polpripravljene hrane in sestavin, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje VION: mednarodno živilsko podjetje, dejavno na področju nabave in zakola rejnih živali, proizvodnja in prodaja mesnih proizvodov ter iz njih pridobljene pripravljene ali polpripravljene hrane in sestavin,

| — | za podjetje Weyl: mednarodno podjetje za predelavo govedine in teletine. |
| --- | --- |

—

za podjetje Weyl: mednarodno podjetje za predelavo govedine in teletine.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5935 – VION/Weyl na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5935 – VION/Weyl na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---