# Euroopan unionin C 159/2010

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2010.159.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 159 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 53. vuosikerta18. kesäkuu 2010 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2010.159.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 159

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

53. vuosikerta18. kesäkuu 2010

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2010/C 159/01 | Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikaudelta 2008: Euroopan keskuspankin järjestelmät ja menettelyt toiminnallisten yksiköiden toimintojen hallintoa varten sekä Euroopan keskuspankin vastaukset | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

2010/C 159/01

Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikaudelta 2008: Euroopan keskuspankin järjestelmät ja menettelyt toiminnallisten yksiköiden toimintojen hallintoa varten sekä Euroopan keskuspankin vastaukset

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

| 18.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 159/1

---

Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikaudelta 2008: Euroopan keskuspankin järjestelmät ja menettelyt toiminnallisten yksiköiden toimintojen hallintoa varten sekä Euroopan keskuspankin vastaukset

2010/C 159/01

SISÄLLYS

Lyhenteet

Johdanto

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

Huomautukset

Suunnittelivatko toiminnalliset yksiköt toimintonsa asianmukaisesti?

Strateginen monivuotinen suunnittelu

Vuotuiset suunnitelmat/työohjelmat

Vuotuinen suunnitteluprosessi

Resurssien suunnittelu

Seurasivatko toiminnalliset yksiköt toimintojaan asianmukaisesti?

Sisäinen seuranta

Raportointi johtokunnalle

Keskeiset tulosindikaattorit

Raportoivatko toiminnalliset yksiköt toiminnoistaan ja arvioivatko ne toimintojen tuloksia?

Vuotuisten tulosten arviointi

Lisäarvon ja vaikutuksen arviointi

Päätelmät ja suositukset

Suunnittelivatko toiminnalliset yksiköt toimintonsa asianmukaisesti?

Seurasivatko toiminnalliset yksiköt toimintojaan asianmukaisesti?

Raportoivatko toiminnalliset yksiköt toiminnoistaan ja arvioivatko ne toimintojen tuloksia?

Liite I – Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat toiminnalliset yksiköt

Liite II – Yhteenveto erityisistä tarkastuskriteereistä ja tarkastettuja toiminnallisia yksiköitä koskevista arvioinneista

LYHENTEET

| BCO | Budjetoinnin, resurssienhallinnan ja organisaatiosuunnittelun toimisto (kuuluu henkilöstöhallinnon, budjetoinnin ja organisaatiosuunnittelun pääosastoon) |
| --- | --- |
| BUCOM | Budjettikomitea (EKPJ:n komitea) |
| D-CO | Viestintäosasto |
| DG-E | Kansantalouden pääosasto |
| DG-H | Henkilöstöhallinnon, budjetoinnin ja organisaatiosuunnittelun pääosasto |
| DG-I | Kansainvälisten ja Eurooppa-suhteiden pääosasto |
| DG-R | Tutkimuksen pääosasto |
| DG-S | Tilastoinnin pääosasto |
| DG-SL | Sihteeristön ja kielipalveluiden pääosasto |
| EKP | Euroopan keskuspankki |
| EKPJ | Euroopan keskuspankkijärjestelmä |
| EMO | Ekonometristen mallien toimisto (kuuluu tutkimuksen pääosastoon) |
| FIP | Finanssipolitiikan toimisto (kuuluu kansantalouden pääosastoon) |
| FIRS | Rahoitusmarkkinoiden tutkimuksen toimisto (kuuluu tutkimuksen pääosastoon) |
| KPI | Keskeiset tulosindikaattorit |
| MTP | Keskipitkän aikavälin suunnitelma |
| NCBs | Kansalliset keskuspankit |
| ODP | Organisaation kehittämissuunnitelma |
| RCC | Tutkimuksen koordinoinnin komitea |
| STC | Tilastokomitea |
| T2S | T2S-ohjelma |

BCO

Budjetoinnin, resurssienhallinnan ja organisaatiosuunnittelun toimisto (kuuluu henkilöstöhallinnon, budjetoinnin ja organisaatiosuunnittelun pääosastoon)

BUCOM

Budjettikomitea (EKPJ:n komitea)

D-CO

Viestintäosasto

DG-E

Kansantalouden pääosasto

DG-H

Henkilöstöhallinnon, budjetoinnin ja organisaatiosuunnittelun pääosasto

DG-I

Kansainvälisten ja Eurooppa-suhteiden pääosasto

DG-R

Tutkimuksen pääosasto

DG-S

Tilastoinnin pääosasto

DG-SL

Sihteeristön ja kielipalveluiden pääosasto

EKP

Euroopan keskuspankki

EKPJ

Euroopan keskuspankkijärjestelmä

EMO

Ekonometristen mallien toimisto (kuuluu tutkimuksen pääosastoon)

FIP

Finanssipolitiikan toimisto (kuuluu kansantalouden pääosastoon)

FIRS

Rahoitusmarkkinoiden tutkimuksen toimisto (kuuluu tutkimuksen pääosastoon)

KPI

Keskeiset tulosindikaattorit

MTP

Keskipitkän aikavälin suunnitelma

NCBs

Kansalliset keskuspankit

ODP

Organisaation kehittämissuunnitelma

RCC

Tutkimuksen koordinoinnin komitea

STC

Tilastokomitea

T2S

T2S-ohjelma

JOHDANTO

| 1. | Euroopan keskuspankki (EKP) ja kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit muodostavat Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ). Euroopan keskuspankkijärjestelmän ensisijaisena tavoitteena on pitää yllä hintatason vakautta. Lisäksi Euroopan keskuspankkijärjestelmä tukee yleistä talouspolitiikkaa unionissa myötävaikuttaakseen unionin tavoitteiden saavuttamiseen (1). Tässä tarkoituksessa EKP hoitaa perussäännössä (2) määritellyt tehtävät ja vastaa toimintansa hallinnosta ja varainhoidosta. |
| --- | --- |

1.

Euroopan keskuspankki (EKP) ja kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit muodostavat Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ). Euroopan keskuspankkijärjestelmän ensisijaisena tavoitteena on pitää yllä hintatason vakautta. Lisäksi Euroopan keskuspankkijärjestelmä tukee yleistä talouspolitiikkaa unionissa myötävaikuttaakseen unionin tavoitteiden saavuttamiseen (1). Tässä tarkoituksessa EKP hoitaa perussäännössä (2) määritellyt tehtävät ja vastaa toimintansa hallinnosta ja varainhoidosta.

| 2. | Tilintarkastustuomioistuimen toimittama Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuutta koskeva tarkastus perustuu Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussääntöä koskevan pöytäkirjan 27 artiklan 2 kohtaan (3). Tarkastus kattoi EKP:n järjestelmät ja menettelyt, jotka se on luonut toiminnallisten yksiköidensä tilikauden 2008 toimintojen hallintoa sekä tilikauden 2009 toimintojen suunnittelua varten. |
| --- | --- |

2.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittama Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuutta koskeva tarkastus perustuu Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussääntöä koskevan pöytäkirjan 27 artiklan 2 kohtaan (3). Tarkastus kattoi EKP:n järjestelmät ja menettelyt, jotka se on luonut toiminnallisten yksiköidensä tilikauden 2008 toimintojen hallintoa sekä tilikauden 2009 toimintojen suunnittelua varten.

| 3. | EKP:n päätöksentekoelimet ovat EKP:n neuvosto ja johtokunta (4). Johtokunta toteuttaa rahapolitiikkaa EKP:n neuvoston antamien suuntaviivojen ja päätösten mukaisesti (5) ja sillä on kokonaisvastuu EKP:n päivittäisten toimintojen ja resurssien hallinnosta. |
| --- | --- |

3.

EKP:n päätöksentekoelimet ovat EKP:n neuvosto ja johtokunta (4). Johtokunta toteuttaa rahapolitiikkaa EKP:n neuvoston antamien suuntaviivojen ja päätösten mukaisesti (5) ja sillä on kokonaisvastuu EKP:n päivittäisten toimintojen ja resurssien hallinnosta.

| 4. | EKP:n organisaatio koostuu 18 toiminnallisesta yksiköstä, joista 15 on osastoja tai pääosastoja. Kaikki EKP:n toiminnalliset yksiköt kuuluvat ”johtokunnan alaisuuteen” (6). Jokainen toiminnallinen yksikkö raportoi yhdelle johtokunnan jäsenelle. |
| --- | --- |

4.

EKP:n organisaatio koostuu 18 toiminnallisesta yksiköstä, joista 15 on osastoja tai pääosastoja. Kaikki EKP:n toiminnalliset yksiköt kuuluvat ”johtokunnan alaisuuteen” (6). Jokainen toiminnallinen yksikkö raportoi yhdelle johtokunnan jäsenelle.

| 5. | EKP:n budjettivallan käyttäjä on EKP:n neuvosto. Se hyväksyy EKP:n vuosittaisen talousarvion johtokunnan esityksestä (7). Henkilöstöhallinnon, budjetoinnin ja organisaatiosuunnittelun pääosasto seuraa talousarvion toteuttamista. Lisäksi se neuvoo ja avustaa toiminnallisia yksiköitä, jotta niiden resurssien hallinta olisi tehokasta ja vaikuttavaa. |
| --- | --- |

5.

EKP:n budjettivallan käyttäjä on EKP:n neuvosto. Se hyväksyy EKP:n vuosittaisen talousarvion johtokunnan esityksestä (7). Henkilöstöhallinnon, budjetoinnin ja organisaatiosuunnittelun pääosasto seuraa talousarvion toteuttamista. Lisäksi se neuvoo ja avustaa toiminnallisia yksiköitä, jotta niiden resurssien hallinta olisi tehokasta ja vaikuttavaa.

TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA

| 6. | EKP:n tarkastuksessa on sovellettu vuorotteluun perustuvaa tarkastustapaa, jonka mukaan tarkastus kohdistuu vuosittain hallinnon eri aloihin. Tilikautta 2008 koskevan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen keskeisenä tavoitteena oli arvioida, oliko EKP luonut toiminnallisten yksiköidensä hallintoa varten tarvittavat järjestelmät ja menettelyt. Tilintarkastustuomioistuin esitti seuraavat kolme tarkastuskysymystä:






  — | Suunnittelivatko toiminnalliset yksiköt toimintonsa asianmukaisesti? |
| --- | --- | --- |

6.

EKP:n tarkastuksessa on sovellettu vuorotteluun perustuvaa tarkastustapaa, jonka mukaan tarkastus kohdistuu vuosittain hallinnon eri aloihin. Tilikautta 2008 koskevan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen keskeisenä tavoitteena oli arvioida, oliko EKP luonut toiminnallisten yksiköidensä hallintoa varten tarvittavat järjestelmät ja menettelyt. Tilintarkastustuomioistuin esitti seuraavat kolme tarkastuskysymystä:

—

Suunnittelivatko toiminnalliset yksiköt toimintonsa asianmukaisesti?

| — | Seurasivatko toiminnalliset yksiköt toimintojaan asianmukaisesti? |
| --- | --- |

—

Seurasivatko toiminnalliset yksiköt toimintojaan asianmukaisesti?

| — | Raportoivatko toiminnalliset yksiköt toiminnoistaan ja arvioivatko ne toimintojen tuloksia? |
| --- | --- |

—

Raportoivatko toiminnalliset yksiköt toiminnoistaan ja arvioivatko ne toimintojen tuloksia?

| 7. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi koko pankkia koskevat järjestelmät ja menettelyt sekä tarkastuksen kohteena olleissa toiminnallisissa yksiköissä luodut ja sovelletut erityisjärjestelyt. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen aikana havaittuja toiminnallisen yksikön omaksumia hyviä käytäntöjä hyödynnettiin arvioitaessa toisissa yksiköissä luotuja hallintojärjestelmiä ja -menettelyitä. Tarkastuksen yhteydessä ei arvioitu EKP:n tuloksia kokonaisuudessaan eikä toiminnallisten yksiköiden toimintojen tuloksia. |
| --- | --- |

7.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi koko pankkia koskevat järjestelmät ja menettelyt sekä tarkastuksen kohteena olleissa toiminnallisissa yksiköissä luodut ja sovelletut erityisjärjestelyt. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen aikana havaittuja toiminnallisen yksikön omaksumia hyviä käytäntöjä hyödynnettiin arvioitaessa toisissa yksiköissä luotuja hallintojärjestelmiä ja -menettelyitä. Tarkastuksen yhteydessä ei arvioitu EKP:n tuloksia kokonaisuudessaan eikä toiminnallisten yksiköiden toimintojen tuloksia.

| 8. | Yhteensä 15 toiminnallisesta yksiköstä, jotka ovat osastoja tai pääosastoja, valittiin tarkastukseen kuusi yksikköä (ks.
  laatikko 1
  ) (8). Valinta perustui seuraaviin kriteereihin: i) toimintojen luonne, ii) talousarvion suuruus ja henkilöstöresurssit ja iii) avustavat toiminnot ja ydintoiminta-alat (9).
  Liitteessä I
  on esitetty lyhyt kuvaus kustakin tarkastukseen valitusta toiminnallisesta yksiköstä.


  Laatikko 1
  –   Tarkastukseen valitut toiminnalliset yksiköt







  i) | Viestintäosasto |
| --- | --- | --- |

8.

Yhteensä 15 toiminnallisesta yksiköstä, jotka ovat osastoja tai pääosastoja, valittiin tarkastukseen kuusi yksikköä (ks.
  laatikko 1
  ) (8). Valinta perustui seuraaviin kriteereihin: i) toimintojen luonne, ii) talousarvion suuruus ja henkilöstöresurssit ja iii) avustavat toiminnot ja ydintoiminta-alat (9).
  Liitteessä I
  on esitetty lyhyt kuvaus kustakin tarkastukseen valitusta toiminnallisesta yksiköstä.

Laatikko 1
  –   Tarkastukseen valitut toiminnalliset yksiköt

i)

Viestintäosasto

| ii) | Kansantalouden pääosasto |
| --- | --- |

ii)

Kansantalouden pääosasto

| iii) | Kansainvälisten ja Eurooppa-suhteiden pääosasto |
| --- | --- |

iii)

Kansainvälisten ja Eurooppa-suhteiden pääosasto

| iv) | Sihteeristön ja kielipalveluiden pääosasto |
| --- | --- |

iv)

Sihteeristön ja kielipalveluiden pääosasto

| v) | Tilastoinnin pääosasto |
| --- | --- |

v)

Tilastoinnin pääosasto

| vi) | Tutkimuksen pääosasto. |
| --- | --- |

vi)

Tutkimuksen pääosasto.

| 9. | Liitteessä II
  on esitetty katsaus erityisistä tarkastuskriteereistä ja arviointi kustakin tarkastuksen kohteena olleesta toiminnallisesta yksiköstä. |
| --- | --- |

9.

Liitteessä II
  on esitetty katsaus erityisistä tarkastuskriteereistä ja arviointi kustakin tarkastuksen kohteena olleesta toiminnallisesta yksiköstä.

HUOMAUTUKSET

Suunnittelivatko toiminnalliset yksiköt toimintonsa asianmukaisesti?

| 10. | EKP on laatinut toiminnallisille yksiköilleen toimintojen suunnittelua varten järjestelmiä ja menettelyitä. Voidakseen arvioida niiden asianmukaisuuden tilintarkastustuomioistuin tutki:






  — | Olivatko toiminnalliset yksiköt tehneet strategisia ja monivuotisia suunnitelmia ja sisälsivätkö ne selkeitä strategisia päämääriä ja monivuotisia prioriteetteja? |
| --- | --- | --- |

10.

EKP on laatinut toiminnallisille yksiköilleen toimintojen suunnittelua varten järjestelmiä ja menettelyitä. Voidakseen arvioida niiden asianmukaisuuden tilintarkastustuomioistuin tutki:

—

Olivatko toiminnalliset yksiköt tehneet strategisia ja monivuotisia suunnitelmia ja sisälsivätkö ne selkeitä strategisia päämääriä ja monivuotisia prioriteetteja?

| — | Olivatko toiminnalliset yksiköt laatineet vuotuisia suunnitelmia tai työohjelmia, joissa oli kuvailtu selkeästi vuotuiset tavoitteet ja toiminnot? |
| --- | --- |

—

Olivatko toiminnalliset yksiköt laatineet vuotuisia suunnitelmia tai työohjelmia, joissa oli kuvailtu selkeästi vuotuiset tavoitteet ja toiminnot?

| — | Oliko suunnitteluprosessin aikana huomioitu sidosryhmien tarpeet ja odotukset ja oliko tavoitteet ja toiminnot asetettu asianmukaiseen tärkeysjärjestykseen? |
| --- | --- |

—

Oliko suunnitteluprosessin aikana huomioitu sidosryhmien tarpeet ja odotukset ja oliko tavoitteet ja toiminnot asetettu asianmukaiseen tärkeysjärjestykseen?

| — | Oliko suunnitteluprosessin aikana huomioitu asetettujen tavoitteiden ja valittujen toimintojen saavuttamiseksi tarvittavat resurssit? |
| --- | --- |

—

Oliko suunnitteluprosessin aikana huomioitu asetettujen tavoitteiden ja valittujen toimintojen saavuttamiseksi tarvittavat resurssit?

Strateginen monivuotinen suunnittelu

| 11. | Strateginen monivuotinen suunnittelu on tärkeätä, jotta EKP:n resursseja käytettäisiin parhaalla mahdollisella tavalla. Tällaisella suunnittelulla pyritään määrittelemään EKP:n päämäärät ja monivuotiset prioriteetit, jotka sisältävät vastauksia muuttuvaan toimintaympäristöön ja joilla varmistetaan, että kaikilla organisaation osa-alueilla on yhteinen visio. |
| --- | --- |

11.

Strateginen monivuotinen suunnittelu on tärkeätä, jotta EKP:n resursseja käytettäisiin parhaalla mahdollisella tavalla. Tällaisella suunnittelulla pyritään määrittelemään EKP:n päämäärät ja monivuotiset prioriteetit, jotka sisältävät vastauksia muuttuvaan toimintaympäristöön ja joilla varmistetaan, että kaikilla organisaation osa-alueilla on yhteinen visio.

| 12. | Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussääntöä koskevassa pöytäkirjassa tai Euroopan keskuspankin työjärjestyksen hyväksymisestä tehdyssä EKP:n päätöksessä ei nimenomaisesti edellytetä strategisten monivuotisten asiakirjojen laatimista. |
| --- | --- |

12.

Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussääntöä koskevassa pöytäkirjassa tai Euroopan keskuspankin työjärjestyksen hyväksymisestä tehdyssä EKP:n päätöksessä ei nimenomaisesti edellytetä strategisten monivuotisten asiakirjojen laatimista.

| 13. | Perussääntöä koskevan pöytäkirjan 9 artiklassa määrätään, että ”EKP huolehtii, että EKPJ:lle ... uskotut tehtävät suoritetaan joko osana sen omaa toimintaa ... tai että kansalliset keskuspankit suorittavat ne”. Voimassa olevassa oikeusperustassa määritellään useita EKP:n ja kansallisten keskuspankkien tehtäviä. Tästä huolimatta on useita aloja, joilla tehtäviä ei ole jaettu selkeästi ja joilla tehtävien tarkka luonne ja niiden jako on määritelty kahdenvälisin sopimuksin ja erityisjärjestelyin. EKP:n järjestelmän sekä EKPJ:n ja eurojärjestelmän rakenne vaikuttaa näin ollen EKP:n strategiseen monivuotiseen suunnitteluun (10) siten, että EKP:n mahdollisuudet vaikuttavaan strategiseen monivuotiseen suunnitteluun kapenevat. |
| --- | --- |

13.

Perussääntöä koskevan pöytäkirjan 9 artiklassa määrätään, että ”EKP huolehtii, että EKPJ:lle ... uskotut tehtävät suoritetaan joko osana sen omaa toimintaa ... tai että kansalliset keskuspankit suorittavat ne”. Voimassa olevassa oikeusperustassa määritellään useita EKP:n ja kansallisten keskuspankkien tehtäviä. Tästä huolimatta on useita aloja, joilla tehtäviä ei ole jaettu selkeästi ja joilla tehtävien tarkka luonne ja niiden jako on määritelty kahdenvälisin sopimuksin ja erityisjärjestelyin. EKP:n järjestelmän sekä EKPJ:n ja eurojärjestelmän rakenne vaikuttaa näin ollen EKP:n strategiseen monivuotiseen suunnitteluun (10) siten, että EKP:n mahdollisuudet vaikuttavaan strategiseen monivuotiseen suunnitteluun kapenevat.

| 14. | Kaikki tarkastuksen kohteena olleet toiminnalliset yksiköt edistivät osaltaan EKP:n suunnitteluprosessia laatimalla strategisia päämääriä ja monivuotisia prioriteetteja (ks. kohta 21). Niitä päivitettiin vuosittain, ja ne antoivat yksiköiden toiminnoille pitkän aikavälin suunnan. Useimmissa tapauksissa (11) monivuotisiin suunnitteluasiakirjoihin sisältyneet strategiset päämäärät eivät olleet kuitenkaan riittävän yksityiskohtaisia, ja tietoja siitä, miten toiminnallisten yksikköjen tulisi saavuttaa päämääränsä, annettiin niukasti. Aina ei myöskään asetettu erityisiä määräaikoja monivuotisten tavoitteiden saavuttamiselle. |
| --- | --- |

14.

Kaikki tarkastuksen kohteena olleet toiminnalliset yksiköt edistivät osaltaan EKP:n suunnitteluprosessia laatimalla strategisia päämääriä ja monivuotisia prioriteetteja (ks. kohta 21). Niitä päivitettiin vuosittain, ja ne antoivat yksiköiden toiminnoille pitkän aikavälin suunnan. Useimmissa tapauksissa (11) monivuotisiin suunnitteluasiakirjoihin sisältyneet strategiset päämäärät eivät olleet kuitenkaan riittävän yksityiskohtaisia, ja tietoja siitä, miten toiminnallisten yksikköjen tulisi saavuttaa päämääränsä, annettiin niukasti. Aina ei myöskään asetettu erityisiä määräaikoja monivuotisten tavoitteiden saavuttamiselle.

| 15. | Monivuotisissa suunnitteluasiakirjoissa ei käsitelty henkilöstöresursseja, vaikka ne ovat yhtenä suurimpana esteenä asetettujen päämäärien saavuttamiselle. Viestintäosastolla toteutettiin kuitenkin hanke, jossa toiminnot yhdistettiin resursseihin ja pyrittiin määrittämään ja toteuttamaan toimenpiteitä, jotta määrällisesti entisellään pysyvä henkilöstö pystyisi hoitamaan kasvavan työmäärän (12) (ks.
  laatikko 2
  ).


  Laatikko 2
  –   Organisaation kehityshanke

  Viestintäosaston työmäärä on kasvanut merkittävästi vuosien mittaan. Tästä syystä on jouduttu käyttämään paljon tilapäisiä työntekijöitä ja tekemään ylitöitä. Henkilöstöhallinnon, budjetoinnin ja organisaatiosuunnittelun pääosasto, viestintäosasto ja niistä vastaavat johtokunnan jäsenet päättivät organisaation kehityshankkeen toteuttamisesta. Hankkeen avulla pyrittiin löytämään ratkaisu työmäärää ja resursseja koskeviin ongelmiin.
  Hankkeen analysointivaiheessa tutkittiin perusteellisesti prosessit, resurssit, työmäärä ja toiminnot vuosina 2005–2008 ja laadittiin työmäärää koskeva ennuste seuraaville viidelle vuodelle.
  Keskeisenä päätelmänä oli, että viestintäosaston kummankin toimiston toimintatapaa tulisi muuttaa puhtaasti kysyntälähtöisestä enemmän oma-aloitteeseen suuntaan ja että niiden tulisi keskittyä varsinaisiin viestintätoimintoihin. Tämän perusteella laadittiin toimintasuunnitelma. Suunnitelman toteuttamista seurattiin viestintäosaston ja kehityshankkeen toteuttamisesta vastaavan konsulttitiimin säännöllisissä kokouksissa. |
| --- | --- |

15.

Monivuotisissa suunnitteluasiakirjoissa ei käsitelty henkilöstöresursseja, vaikka ne ovat yhtenä suurimpana esteenä asetettujen päämäärien saavuttamiselle. Viestintäosastolla toteutettiin kuitenkin hanke, jossa toiminnot yhdistettiin resursseihin ja pyrittiin määrittämään ja toteuttamaan toimenpiteitä, jotta määrällisesti entisellään pysyvä henkilöstö pystyisi hoitamaan kasvavan työmäärän (12) (ks.
  laatikko 2
  ).

Laatikko 2
  –   Organisaation kehityshanke

Viestintäosaston työmäärä on kasvanut merkittävästi vuosien mittaan. Tästä syystä on jouduttu käyttämään paljon tilapäisiä työntekijöitä ja tekemään ylitöitä. Henkilöstöhallinnon, budjetoinnin ja organisaatiosuunnittelun pääosasto, viestintäosasto ja niistä vastaavat johtokunnan jäsenet päättivät organisaation kehityshankkeen toteuttamisesta. Hankkeen avulla pyrittiin löytämään ratkaisu työmäärää ja resursseja koskeviin ongelmiin.

Hankkeen analysointivaiheessa tutkittiin perusteellisesti prosessit, resurssit, työmäärä ja toiminnot vuosina 2005–2008 ja laadittiin työmäärää koskeva ennuste seuraaville viidelle vuodelle.

Keskeisenä päätelmänä oli, että viestintäosaston kummankin toimiston toimintatapaa tulisi muuttaa puhtaasti kysyntälähtöisestä enemmän oma-aloitteeseen suuntaan ja että niiden tulisi keskittyä varsinaisiin viestintätoimintoihin. Tämän perusteella laadittiin toimintasuunnitelma. Suunnitelman toteuttamista seurattiin viestintäosaston ja kehityshankkeen toteuttamisesta vastaavan konsulttitiimin säännöllisissä kokouksissa.

Vuotuiset suunnitelmat/työohjelmat

| 16. | Hyvän vuotuisen suunnittelun yhtenä edellytyksenä on, että laaditaan vuotuinen suunnitelma tai työohjelma, jossa määritellään selkeästi vuotuiset tavoitteet, esitetään kuvaus toiminnoista, jotka näiden tavoitteiden saavuttamiseksi olisi toteutettava, määritellään odotetut tulokset ja laaditaan keskeiset tulosindikaattorit. Toiminnallisten yksiköiden vuotuisten tavoitteiden tulisi olla yhdenmukaisia sekä EKP:n yleisten tavoitteiden että toiminnallisten yksiköiden strategisten prioriteettien kanssa. |
| --- | --- |

16.

Hyvän vuotuisen suunnittelun yhtenä edellytyksenä on, että laaditaan vuotuinen suunnitelma tai työohjelma, jossa määritellään selkeästi vuotuiset tavoitteet, esitetään kuvaus toiminnoista, jotka näiden tavoitteiden saavuttamiseksi olisi toteutettava, määritellään odotetut tulokset ja laaditaan keskeiset tulosindikaattorit. Toiminnallisten yksiköiden vuotuisten tavoitteiden tulisi olla yhdenmukaisia sekä EKP:n yleisten tavoitteiden että toiminnallisten yksiköiden strategisten prioriteettien kanssa.

| 17. | Lukuun ottamatta vuotuista talousarviota, joka EKP:n neuvoston on hyväksyttävä, EKP:n työjärjestyksessä ei nimenomaisesti edellytetä, että olisi laadittava vuotuisia suunnitteluasiakirjoja. |
| --- | --- |

17.

Lukuun ottamatta vuotuista talousarviota, joka EKP:n neuvoston on hyväksyttävä, EKP:n työjärjestyksessä ei nimenomaisesti edellytetä, että olisi laadittava vuotuisia suunnitteluasiakirjoja.

| 18. | Kaikki tarkastuksen kohteena olleet toiminnalliset yksiköt kuitenkin määrittelivät vuotuiset tavoitteensa ja asettivat tulosten mittaamiseen tähtäävät keskeiset tulosindikaattorit (ks. kohdat 34–37) EKP:n yleisten tavoitteiden (ks. kohta 21) ja toiminnallisten yksiköiden strategisten prioriteettien mukaisesti. |
| --- | --- |

18.

Kaikki tarkastuksen kohteena olleet toiminnalliset yksiköt kuitenkin määrittelivät vuotuiset tavoitteensa ja asettivat tulosten mittaamiseen tähtäävät keskeiset tulosindikaattorit (ks. kohdat 34–37) EKP:n yleisten tavoitteiden (ks. kohta 21) ja toiminnallisten yksiköiden strategisten prioriteettien mukaisesti.

| 19. | Näiden tavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä toimintoja ei kuvailtu kaikissa tapauksissa yhtä tarkasti. Jotta toiminnallisen yksikön toiminnoista voidaan saada kattava kuva, on tarpeen tutkia yksikön alaisten toimistojen suunnitteluasiakirjoja. Toiminnallisten yksiköiden toimintojen ja strategisissa suuntaviivoissa kuvailtujen tavoitteiden välillä ei ole varsinaista vastaavuutta (ks. kohta 21). |
| --- | --- |

19.

Näiden tavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä toimintoja ei kuvailtu kaikissa tapauksissa yhtä tarkasti. Jotta toiminnallisen yksikön toiminnoista voidaan saada kattava kuva, on tarpeen tutkia yksikön alaisten toimistojen suunnitteluasiakirjoja. Toiminnallisten yksiköiden toimintojen ja strategisissa suuntaviivoissa kuvailtujen tavoitteiden välillä ei ole varsinaista vastaavuutta (ks. kohta 21).

Vuotuinen suunnitteluprosessi

| 20. | Vuotuisessa suunnitteluprosessissa tulisi ottaa huomioon EKP:n tehtävä, pankin tavoitteet ja monivuotiset prioriteetit sekä sidosryhmien tarpeet ja odotukset. Lisäksi siinä tulisi pyrkiä asettamaan tärkeysjärjestykseen pankin vuotuiset tavoitteet ja toiminnot arvioimalla, mikä on pankin toimintojen vaikutus ja niiden odotettu suhteellinen lisäarvo. |
| --- | --- |

20.

Vuotuisessa suunnitteluprosessissa tulisi ottaa huomioon EKP:n tehtävä, pankin tavoitteet ja monivuotiset prioriteetit sekä sidosryhmien tarpeet ja odotukset. Lisäksi siinä tulisi pyrkiä asettamaan tärkeysjärjestykseen pankin vuotuiset tavoitteet ja toiminnot arvioimalla, mikä on pankin toimintojen vaikutus ja niiden odotettu suhteellinen lisäarvo.

| 21. | EKP:n vuotuinen suunnitteluprosessi alkaa keväällä toiminnallisten yksiköiden päälliköiden seminaarilla, jossa keskustellaan EKP:n tärkeimmistä prioriteeteista ja tavoitteista. Tämän jälkeen toimitetaan ehdotus johtokunnan arvioitavaksi. Arvioinnin tulos esitetään pääjohtajan kirjeessä, jossa annetaan EKP:n strategiset tavoitteet seuraavalle vuodelle. Nämä tavoitteet on määritelty yksityiskohtaisemmin toiminnallisten yksiköiden strategisissa suuntaviivoissa. Suuntaviivoissa määritellään seuraavan vuoden haasteet, tavoitteet ja keskeiset tulosindikaattorit, ja niitä käsitellään myös pidemmän aikavälin näkökulmasta. Samaa prosessia hyödynnetään myös EKP:n vuotuisen talousarvion valmistelussa ja hyväksymisessä (ks. kohta 24). Prosessi (josta on esitetty yhteenveto
  kuvassa 1
  ) koskee kaikkia keskeisiä ylimmän johdon sidosryhmiä, ja sillä pyritään saamaan tiedostava yksimielisyys EKP:n tasolla asetettavista prioriteeteista.


  Kuva 1
  –   Vuotuinen suunnittelu- ja seurantaprosessi





  Lähde: Euroopan keskuspankki. |
| --- | --- |

21.

EKP:n vuotuinen suunnitteluprosessi alkaa keväällä toiminnallisten yksiköiden päälliköiden seminaarilla, jossa keskustellaan EKP:n tärkeimmistä prioriteeteista ja tavoitteista. Tämän jälkeen toimitetaan ehdotus johtokunnan arvioitavaksi. Arvioinnin tulos esitetään pääjohtajan kirjeessä, jossa annetaan EKP:n strategiset tavoitteet seuraavalle vuodelle. Nämä tavoitteet on määritelty yksityiskohtaisemmin toiminnallisten yksiköiden strategisissa suuntaviivoissa. Suuntaviivoissa määritellään seuraavan vuoden haasteet, tavoitteet ja keskeiset tulosindikaattorit, ja niitä käsitellään myös pidemmän aikavälin näkökulmasta. Samaa prosessia hyödynnetään myös EKP:n vuotuisen talousarvion valmistelussa ja hyväksymisessä (ks. kohta 24). Prosessi (josta on esitetty yhteenveto
  kuvassa 1
  ) koskee kaikkia keskeisiä ylimmän johdon sidosryhmiä, ja sillä pyritään saamaan tiedostava yksimielisyys EKP:n tasolla asetettavista prioriteeteista.

Kuva 1
  –   Vuotuinen suunnittelu- ja seurantaprosessi

Image

Lähde: Euroopan keskuspankki.

| 22. | Tarkastettujen toiminnallisten yksiköiden vuotuisessa toimintojen suunnittelussa käytetyt menettelyt vaihtelivat merkittävästi yksiköittäin. Tämä johtui osittain yksiköiden toimintojen erilaisesta luonteesta. Muutamissa tapauksissa sidosryhmien tarpeet ja odotukset otettiin varsinaisesti huomioon vain tietyissä toiminnoissa tai vain rajallisesti. Toimintojen priorisointia ei ollut myöskään dokumentoitu riittävästi (13). Kahden toiminnallisen yksikön (14) toimintojen vuotuinen suunnitteluprosessi oli kattava ja hyvin dokumentoitu.
  Laatikossa 3
  on esitetty lyhyt kuvaus toisen yksikön hyvästä käytännöstä.


  Laatikko 3
  –   Vuotuinen suunnitteluprosessi tilastoinnin pääosastossa

  Vuoden n vuotuisen työohjelman valmistelu aloitetaan vuoden n–1 kesäkuussa. Tämä ajoittuu samaan ajankohtaan vuoden n–1 työohjelman väliarvioinnin kanssa. Samanaikaisesti valmistellaan EKPJ:n tilastokomitean (15) ja sen työryhmien työohjelmia. Tilastokomitean ja tilastoinnin pääosaston työt liittyvät läheisesti toisiinsa; tehtävien läheisyys korostuu myös siinä, että tilastoinnin pääosasto toimii puheenjohtajana tilastokomitean kokouksissa ja antaa komitealle ja kaikille sen työryhmille sihteeriapua. Tällä tavoin varmistetaan, että suunnitellut toiminnot ovat keskenään yhdenmukaisia ja yhteensopivia. Vuoden n–1 lopussa arvioidaan vuoden n–1 työohjelma ja viimeistellään vuoden n työohjelma.
  Tilastoinnin pääosaston toimistot laativat vuotuisten työohjelmiensa ensimmäiset luonnokset, joista keskustellaan pääosaston ylimmän johdon kokouksissa. Vuotuisen työohjelman luonnos lähetetään niin ikään kaikkien sisäisten sidosryhmien vahvistettavaksi. Saadut kommentit arvioidaan ja työohjelmaan tehdään tarpeellisiksi katsotut muutokset. Lopullinen asiakirja lähetetään johtokunnan jäsenen hyväksyttäväksi. |
| --- | --- |

22.

Tarkastettujen toiminnallisten yksiköiden vuotuisessa toimintojen suunnittelussa käytetyt menettelyt vaihtelivat merkittävästi yksiköittäin. Tämä johtui osittain yksiköiden toimintojen erilaisesta luonteesta. Muutamissa tapauksissa sidosryhmien tarpeet ja odotukset otettiin varsinaisesti huomioon vain tietyissä toiminnoissa tai vain rajallisesti. Toimintojen priorisointia ei ollut myöskään dokumentoitu riittävästi (13). Kahden toiminnallisen yksikön (14) toimintojen vuotuinen suunnitteluprosessi oli kattava ja hyvin dokumentoitu.
  Laatikossa 3
  on esitetty lyhyt kuvaus toisen yksikön hyvästä käytännöstä.

Laatikko 3
  –   Vuotuinen suunnitteluprosessi tilastoinnin pääosastossa

Vuoden n vuotuisen työohjelman valmistelu aloitetaan vuoden n–1 kesäkuussa. Tämä ajoittuu samaan ajankohtaan vuoden n–1 työohjelman väliarvioinnin kanssa. Samanaikaisesti valmistellaan EKPJ:n tilastokomitean (15) ja sen työryhmien työohjelmia. Tilastokomitean ja tilastoinnin pääosaston työt liittyvät läheisesti toisiinsa; tehtävien läheisyys korostuu myös siinä, että tilastoinnin pääosasto toimii puheenjohtajana tilastokomitean kokouksissa ja antaa komitealle ja kaikille sen työryhmille sihteeriapua. Tällä tavoin varmistetaan, että suunnitellut toiminnot ovat keskenään yhdenmukaisia ja yhteensopivia. Vuoden n–1 lopussa arvioidaan vuoden n–1 työohjelma ja viimeistellään vuoden n työohjelma.

Tilastoinnin pääosaston toimistot laativat vuotuisten työohjelmiensa ensimmäiset luonnokset, joista keskustellaan pääosaston ylimmän johdon kokouksissa. Vuotuisen työohjelman luonnos lähetetään niin ikään kaikkien sisäisten sidosryhmien vahvistettavaksi. Saadut kommentit arvioidaan ja työohjelmaan tehdään tarpeellisiksi katsotut muutokset. Lopullinen asiakirja lähetetään johtokunnan jäsenen hyväksyttäväksi.

Resurssien suunnittelu

| 23. | Vuotuisen suunnitteluprosessin avulla olisi voitava arvioida tarvittavat henkilöstö- ja taloudelliset resurssit, jotta voidaan saavuttaa asetetut tavoitteet ja valitut toiminnot ja verrata niitä käytettävissä oleviin resursseihin lisätarpeiden kartoittamista silmällä pitäen. Perimmäisenä tavoitteena olisi oltava käytettävissä olevien resurssien hyödyntäminen parhaalla mahdollisella tavalla. |
| --- | --- |

23.

Vuotuisen suunnitteluprosessin avulla olisi voitava arvioida tarvittavat henkilöstö- ja taloudelliset resurssit, jotta voidaan saavuttaa asetetut tavoitteet ja valitut toiminnot ja verrata niitä käytettävissä oleviin resursseihin lisätarpeiden kartoittamista silmällä pitäen. Perimmäisenä tavoitteena olisi oltava käytettävissä olevien resurssien hyödyntäminen parhaalla mahdollisella tavalla.

| 24. | Toiminnalliset yksiköt arvioivat seuraavana vuonna tarvittavat resurssit talousarvion suunnitteluvaiheen aikana. Tavoitteiden ja toimintojen vuotuisen suunnittelun lisäksi pääjohtajan kirjeellä käynnistetään myös vuotuinen talousarviosuunnittelu (ks. kohta 21). Jokainen toiminnallinen yksikkö tekee taloudellisia ja henkilöstöresursseja koskevan määrärahaesityksensä. Esitykset sisältävät lyhyen kuvauksen toteutettavista tehtävistä, odotetuista suoritteista ja tarvittavista resursseista. Tarkastettujen toiminnallisten yksikköjen osalta oli kuitenkin mahdotonta muodostaa selvää yhteyttä talousarvion, strategisten suuntaviivojen tavoitteiden ja vuotuisiin suunnitteluasiakirjoihin sisältyvien toimintojen kesken. |
| --- | --- |

24.

Toiminnalliset yksiköt arvioivat seuraavana vuonna tarvittavat resurssit talousarvion suunnitteluvaiheen aikana. Tavoitteiden ja toimintojen vuotuisen suunnittelun lisäksi pääjohtajan kirjeellä käynnistetään myös vuotuinen talousarviosuunnittelu (ks. kohta 21). Jokainen toiminnallinen yksikkö tekee taloudellisia ja henkilöstöresursseja koskevan määrärahaesityksensä. Esitykset sisältävät lyhyen kuvauksen toteutettavista tehtävistä, odotetuista suoritteista ja tarvittavista resursseista. Tarkastettujen toiminnallisten yksikköjen osalta oli kuitenkin mahdotonta muodostaa selvää yhteyttä talousarvion, strategisten suuntaviivojen tavoitteiden ja vuotuisiin suunnitteluasiakirjoihin sisältyvien toimintojen kesken.

| 25. | Kuudesta toiminnallisesta yksiköstä ainoastaan kaksi (16) arvioi valittuihin toimintoihin tarvittavat henkilöstöresurssit systemaattisesti. Tästä syystä useimmissa tapauksissa ei ole dokumentoitu tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia resursseja. |
| --- | --- |

25.

Kuudesta toiminnallisesta yksiköstä ainoastaan kaksi (16) arvioi valittuihin toimintoihin tarvittavat henkilöstöresurssit systemaattisesti. Tästä syystä useimmissa tapauksissa ei ole dokumentoitu tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia resursseja.

Seurasivatko toiminnalliset yksiköt toimintojaan asianmukaisesti?

| 26. | Tilintarkastustuomioistuin tutki seuraavia seikkoja:






  — | Käytettiinkö suoritusten säännölliseen seurantaan asianmukaisia menettelyitä ja järjestelmiä? |
| --- | --- | --- |

26.

Tilintarkastustuomioistuin tutki seuraavia seikkoja:

—

Käytettiinkö suoritusten säännölliseen seurantaan asianmukaisia menettelyitä ja järjestelmiä?

| — | Annettiinko johtokunnalle säännöllisesti kertomuksia tavoitteiden toteuttamisen edistymisestä? |
| --- | --- |

—

Annettiinko johtokunnalle säännöllisesti kertomuksia tavoitteiden toteuttamisen edistymisestä?

| — | Oliko laadittu keskeisiä tulosindikaattoreita, joilla voidaan arvioida vuotuisten tavoitteiden toteuttamisen edistymistä? |
| --- | --- |

—

Oliko laadittu keskeisiä tulosindikaattoreita, joilla voidaan arvioida vuotuisten tavoitteiden toteuttamisen edistymistä?

Sisäinen seuranta

| 27. | Sisäiseen seurantaan pitäisi sisältyä menettelyitä ja järjestelmiä, joilla pyritään saamaan säännöllistä ja tarkkaa tietoa vuotuisen suunnitelman toteuttamisen etenemisestä ja siitä, missä määrin tavoitteita on saavutettu. Menettelyiden avulla tulisi voida havaita ongelmat ja vaikeudet ajoissa, jotta voidaan ryhtyä korjaaviin toimiin. |
| --- | --- |

27.

Sisäiseen seurantaan pitäisi sisältyä menettelyitä ja järjestelmiä, joilla pyritään saamaan säännöllistä ja tarkkaa tietoa vuotuisen suunnitelman toteuttamisen etenemisestä ja siitä, missä määrin tavoitteita on saavutettu. Menettelyiden avulla tulisi voida havaita ongelmat ja vaikeudet ajoissa, jotta voidaan ryhtyä korjaaviin toimiin.

| 28. | Resurssien käytön osalta budjettikohdista vastaavat johtajat sekä henkilöstöhallinnon, budjetoinnin ja organisaatiosuunnittelun pääosastoon kuuluva budjetoinnin, resurssienhallinnan ja organisaatiosuunnittelun toimisto osallistuvat kuukausittaisiin kokouksiin ja varmentavat kuukausittaiset talousarvioraportit. Kokouksissa keskitytään ensisijaisesti talousarvion toteuttamisen seurantaan. Kuukausittaiset talousarvioraportit eivät sisällä tietoja toiminnallisen yksikön talousarviomenoihin (17) liittyvien tehtävien arvioinnista, sillä näissä raporteissa ei käsitellä toimien edistymistä. |
| --- | --- |

28.

Resurssien käytön osalta budjettikohdista vastaavat johtajat sekä henkilöstöhallinnon, budjetoinnin ja organisaatiosuunnittelun pääosastoon kuuluva budjetoinnin, resurssienhallinnan ja organisaatiosuunnittelun toimisto osallistuvat kuukausittaisiin kokouksiin ja varmentavat kuukausittaiset talousarvioraportit. Kokouksissa keskitytään ensisijaisesti talousarvion toteuttamisen seurantaan. Kuukausittaiset talousarvioraportit eivät sisällä tietoja toiminnallisen yksikön talousarviomenoihin (17) liittyvien tehtävien arvioinnista, sillä näissä raporteissa ei käsitellä toimien edistymistä.

| 29. | Ylivoimaisesti tärkein toimintojen seurantamenettelyistä ovat toiminnallisten yksiköiden ylimmän johdon kokoukset (18). Niiden lisäksi järjestetään toimistotason kokouksia, jotka ovat tärkein keino seurata toimintoja tarkemmin ja saada kokonaiskäsitys henkilöstön työmäärästä. Yksikkötasolla järjestetään kokouksia useammin ja säännöllisesti. Tällä tasolla sovelletaan erilaisia seurantamenettelyitä ja -järjestelmiä, joilla arvioidaan, toteutetaanko tehtäviä annettuja määräaikoja noudattaen. |
| --- | --- |

29.

Ylivoimaisesti tärkein toimintojen seurantamenettelyistä ovat toiminnallisten yksiköiden ylimmän johdon kokoukset (18). Niiden lisäksi järjestetään toimistotason kokouksia, jotka ovat tärkein keino seurata toimintoja tarkemmin ja saada kokonaiskäsitys henkilöstön työmäärästä. Yksikkötasolla järjestetään kokouksia useammin ja säännöllisesti. Tällä tasolla sovelletaan erilaisia seurantamenettelyitä ja -järjestelmiä, joilla arvioidaan, toteutetaanko tehtäviä annettuja määräaikoja noudattaen.

| 30. | Tilastoinnin ja tutkimuksen pääosastot laativat toiminnallisen yksikön vuotuisen työohjelman väliarvioinnin. Arvioinnista käy ilmi, mitä on saavutettu, ja siinä määritellään loppuvuoden odotukset. |
| --- | --- |

30.

Tilastoinnin ja tutkimuksen pääosastot laativat toiminnallisen yksikön vuotuisen työohjelman väliarvioinnin. Arvioinnista käy ilmi, mitä on saavutettu, ja siinä määritellään loppuvuoden odotukset.

| 31. | Kaikki tarkastetut pääosastot olivat laatineet menettelyitä ja järjestelmiä, joilla niiden toimintoja voidaan hallinnoida säännöllisesti. Useimmissa tapauksissa seuranta keskittyy toteutettuihin erityistehtäviin eikä niinkään tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

31.

Kaikki tarkastetut pääosastot olivat laatineet menettelyitä ja järjestelmiä, joilla niiden toimintoja voidaan hallinnoida säännöllisesti. Useimmissa tapauksissa seuranta keskittyy toteutettuihin erityistehtäviin eikä niinkään tavoitteiden saavuttamiseen.

Raportointi johtokunnalle

| 32. | Johtokunnalle olisi tiedotettava säännöllisesti tavoitteiden ja odotettujen tulosten saavuttamisessa tapahtuneesta kehityksestä. |
| --- | --- |

32.

Johtokunnalle olisi tiedotettava säännöllisesti tavoitteiden ja odotettujen tulosten saavuttamisessa tapahtuneesta kehityksestä.

| 33. | EKP:ssä ei ole erityisiä kaikille toiminnallisille yksiköille yhteisiä vaatimuksia raportoida tavoitteiden ja odotettujen tulosten saavuttamisen edistymisestä johtokunnalle. Jokainen toiminnallinen yksikkö raportoi yhdelle johtokunnan jäsenelle. Toiminnallisesta yksiköstä vastaavan johtokunnan jäsenen ja yksikön ylimmän johdon kesken pidetään säännöllisesti kokouksia (19). Tilastoinnin pääosastoa (20) lukuun ottamatta kokouksista ei yleensä laadita pöytäkirjoja. Edistymistä koskevat raportit valmistellaan ja lähetetään johtokunnalle tilastoinnin pääosaston vuotuisen työohjelman väliarvioinnin tuloksena. Tutkimuksen pääosastoon kuuluvat rahoitusmarkkinoiden tutkimuksen ja ekonometristen mallien toimistot laativat johtokunnalle myös raportteja alojensa tutkimusohjelmien edistymisestä. Lisäksi johtokunnan jäsenelle laaditaan muistioita pankin toimintapolitiikan kannalta keskeisimpien hankkeiden edistymisestä. Viestintäosasto tai kansainvälisten ja Eurooppa-suhteiden, kansantalouden sekä sihteeristön ja kielipalveluiden pääosastot eivät laadi säännöllisesti virallisia seurantaraportteja. |
| --- | --- |

33.

EKP:ssä ei ole erityisiä kaikille toiminnallisille yksiköille yhteisiä vaatimuksia raportoida tavoitteiden ja odotettujen tulosten saavuttamisen edistymisestä johtokunnalle. Jokainen toiminnallinen yksikkö raportoi yhdelle johtokunnan jäsenelle. Toiminnallisesta yksiköstä vastaavan johtokunnan jäsenen ja yksikön ylimmän johdon kesken pidetään säännöllisesti kokouksia (19). Tilastoinnin pääosastoa (20) lukuun ottamatta kokouksista ei yleensä laadita pöytäkirjoja. Edistymistä koskevat raportit valmistellaan ja lähetetään johtokunnalle tilastoinnin pääosaston vuotuisen työohjelman väliarvioinnin tuloksena. Tutkimuksen pääosastoon kuuluvat rahoitusmarkkinoiden tutkimuksen ja ekonometristen mallien toimistot laativat johtokunnalle myös raportteja alojensa tutkimusohjelmien edistymisestä. Lisäksi johtokunnan jäsenelle laaditaan muistioita pankin toimintapolitiikan kannalta keskeisimpien hankkeiden edistymisestä. Viestintäosasto tai kansainvälisten ja Eurooppa-suhteiden, kansantalouden sekä sihteeristön ja kielipalveluiden pääosastot eivät laadi säännöllisesti virallisia seurantaraportteja.

Keskeiset tulosindikaattorit

| 34. | Vaikuttavan seurannan edellytyksenä on, että määritellään selkeät indikaattorit ja arviointikriteerit. Olisi laadittava keskeiset tulosindikaattorit, joilla pyritään arvioimaan valittuja toimintoja koskevien tavoitteiden saavuttamista ja odotettujen tulosten edistymistä. Lisäksi indikaattoreiden olisi täytettävä RACER-kriteerit (21). |
| --- | --- |

34.

Vaikuttavan seurannan edellytyksenä on, että määritellään selkeät indikaattorit ja arviointikriteerit. Olisi laadittava keskeiset tulosindikaattorit, joilla pyritään arvioimaan valittuja toimintoja koskevien tavoitteiden saavuttamista ja odotettujen tulosten edistymistä. Lisäksi indikaattoreiden olisi täytettävä RACER-kriteerit (21).

| 35. | Keskeiset tulosindikaattorit otettiin käyttöön ensimmäisen kerran vuonna 2006 avustavia toimintoja suorittavissa toiminnallisissa yksiköissä ja kaikissa toiminnallisissa yksiköissä vuonna 2007. Toiminnalliset yksiköt määrittelevät itse keskeisten tulosindikaattoreidensa rakenteen; budjetoinnin, resurssienhallinnan ja organisaatiosuunnittelun toimisto osallistuu niiden laadintaan esittämällä parannusehdotuksia esimerkiksi antamalla kaikille toiminnallisille yksiköille yhteisiä keskeisiä tulosindikaattoreita (22). |
| --- | --- |

35.

Keskeiset tulosindikaattorit otettiin käyttöön ensimmäisen kerran vuonna 2006 avustavia toimintoja suorittavissa toiminnallisissa yksiköissä ja kaikissa toiminnallisissa yksiköissä vuonna 2007. Toiminnalliset yksiköt määrittelevät itse keskeisten tulosindikaattoreidensa rakenteen; budjetoinnin, resurssienhallinnan ja organisaatiosuunnittelun toimisto osallistuu niiden laadintaan esittämällä parannusehdotuksia esimerkiksi antamalla kaikille toiminnallisille yksiköille yhteisiä keskeisiä tulosindikaattoreita (22).

| 36. | Keskeisten tulosindikaattoreiden järjestelmä on parantunut merkittävästi sen jälkeen kun se otettiin käyttöön; parannusta on tapahtunut kattavuudessa, selkeydessä ja laadussa yleisesti. Vuoden 2009 keskeiset tulosindikaattorit liittyvät selvästi pääjohtajan kirjeessä määriteltyihin koko EKP:n kattaviin tavoitteisiin ja jokaisella keskeisellä tulosindikaattorilla on mitattavissa oleva päämäärä. Keskeiset tulosindikaattorit kattavat tuloksen mittaamisen eri näkökohtia, kuten resurssien käytön, saavutetun tuotoksen ja toimintojen vaikutuksen, ja yleisesti ottaen ne täyttävät RACER-kriteerit (23). |
| --- | --- |

36.

Keskeisten tulosindikaattoreiden järjestelmä on parantunut merkittävästi sen jälkeen kun se otettiin käyttöön; parannusta on tapahtunut kattavuudessa, selkeydessä ja laadussa yleisesti. Vuoden 2009 keskeiset tulosindikaattorit liittyvät selvästi pääjohtajan kirjeessä määriteltyihin koko EKP:n kattaviin tavoitteisiin ja jokaisella keskeisellä tulosindikaattorilla on mitattavissa oleva päämäärä. Keskeiset tulosindikaattorit kattavat tuloksen mittaamisen eri näkökohtia, kuten resurssien käytön, saavutetun tuotoksen ja toimintojen vaikutuksen, ja yleisesti ottaen ne täyttävät RACER-kriteerit (23).

| 37. | Keskeisiä tulosindikaattoreita seurataan kerran tai kahdesti (24) vuodessa, joten ne toimivat ensi sijassa pankin johdolle raportointivälineenä, eivätkä niinkään välineenä, jolla seurataan säännöllisesti toiminnallisten yksiköiden tehtäviä. |
| --- | --- |

37.

Keskeisiä tulosindikaattoreita seurataan kerran tai kahdesti (24) vuodessa, joten ne toimivat ensi sijassa pankin johdolle raportointivälineenä, eivätkä niinkään välineenä, jolla seurataan säännöllisesti toiminnallisten yksiköiden tehtäviä.

Raportoivatko toiminnalliset yksiköt toiminnoistaan ja arvioivatko ne toimintojen tuloksia?

| 38. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti järjestelmät ja menettelyt, jotka EKP on laatinut toiminnallisille yksiköille niiden toimintojen raportointia ja toimintojen tulosten arviointia varten. Tilintarkastustuomioistuin tutki:






  — | Arvioitiinko saavutettuja tuloksia ja raportoitiinko niiden tuloksista vuosittain? |
| --- | --- | --- |

38.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti järjestelmät ja menettelyt, jotka EKP on laatinut toiminnallisille yksiköille niiden toimintojen raportointia ja toimintojen tulosten arviointia varten. Tilintarkastustuomioistuin tutki:

—

Arvioitiinko saavutettuja tuloksia ja raportoitiinko niiden tuloksista vuosittain?

| — | Arvioitiinko tulosten lisäarvoa ja vaikutuksia säännöllisesti? |
| --- | --- |

—

Arvioitiinko tulosten lisäarvoa ja vaikutuksia säännöllisesti?

Vuotuisten tulosten arviointi

| 39. | Toiminnallisten yksiköiden vuotuisista toiminnoista ja saavutetuista tuloksista olisi laadittava arviointi. Tuloksia olisi verrattava alkuperäisiin suunnitelmiin mittaamalla sekä laadullisesti että määrällisesti saavutuksia ja edistymistä. Myös tulosten saavuttamiseen käytetyt resurssit olisi otettava huomioon. |
| --- | --- |

39.

Toiminnallisten yksiköiden vuotuisista toiminnoista ja saavutetuista tuloksista olisi laadittava arviointi. Tuloksia olisi verrattava alkuperäisiin suunnitelmiin mittaamalla sekä laadullisesti että määrällisesti saavutuksia ja edistymistä. Myös tulosten saavuttamiseen käytetyt resurssit olisi otettava huomioon.

| 40. | EKP:n keskushallinnon tasolla laaditaan kaksi tärkeää vuotuista kertomusta, joissa arvioidaan jossain määrin yksittäisten toiminnallisten yksiköiden vuotuisia tuloksia. Nämä ovat EKP:n vuosikertomus (25) ja henkilöstöhallinnon, budjetoinnin ja organisaatiosuunnittelun pääosaston vuoden lopussa laatima talousarvion seurantakertomus (26). EKPJ:n ja EKP:n perussääntöä koskevassa pöytäkirjassa tai EKP:n työjärjestyksessä ei säädetä muista EKP:n neuvostolle annettavista vuotuisten tulosten arviointiraporteista. |
| --- | --- |

40.

EKP:n keskushallinnon tasolla laaditaan kaksi tärkeää vuotuista kertomusta, joissa arvioidaan jossain määrin yksittäisten toiminnallisten yksiköiden vuotuisia tuloksia. Nämä ovat EKP:n vuosikertomus (25) ja henkilöstöhallinnon, budjetoinnin ja organisaatiosuunnittelun pääosaston vuoden lopussa laatima talousarvion seurantakertomus (26). EKPJ:n ja EKP:n perussääntöä koskevassa pöytäkirjassa tai EKP:n työjärjestyksessä ei säädetä muista EKP:n neuvostolle annettavista vuotuisten tulosten arviointiraporteista.

| 41. | EKPJ:n vuotuisen toiminnan ja rahapolitiikan lisäksi vuoden 2008 vuosikertomukseen on poimittu tietoja yksittäisten toiminnallisten yksiköiden vuotuisista toiminnoista. Kertomus sisältää esimerkiksi tilastoja, taloudellista tutkimusta ja ulkoista viestintää käsittelevät luvut. Vuotuisia toimintoja koskevat tiedot on tarkoitettu suurelta osin EKP:n ulkoisille sidosryhmille. Vuotuisten ja keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista tai resurssien käyttöä käsitellään vain vähän. |
| --- | --- |

41.

EKPJ:n vuotuisen toiminnan ja rahapolitiikan lisäksi vuoden 2008 vuosikertomukseen on poimittu tietoja yksittäisten toiminnallisten yksiköiden vuotuisista toiminnoista. Kertomus sisältää esimerkiksi tilastoja, taloudellista tutkimusta ja ulkoista viestintää käsittelevät luvut. Vuotuisia toimintoja koskevat tiedot on tarkoitettu suurelta osin EKP:n ulkoisille sidosryhmille. Vuotuisten ja keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista tai resurssien käyttöä käsitellään vain vähän.

| 42. | Vuoden 2008 lopun talousarvion seurantakertomus sisältää yleisluontoisen yhteenvedon saavutuksista ydintehtävittäin (27). Kertomuksen raportointirakenne on kaksitahoinen: rahoitusta koskevat luvut ja saavutusten laadulliset kuvaukset on esitetty ydintehtävittäin ja henkilöstömäärä yksiköittäin. Kuvaus tarjoaa pääasiassa tietoja toimintojen tasosta kunkin ydintehtävän osalta. Sisältöä koskevien sääntöjen puuttuessa kuvauksen esitystapa riippuu asianomaisen toiminnallisen yksikön toimittamista tiedoista. |
| --- | --- |

42.

Vuoden 2008 lopun talousarvion seurantakertomus sisältää yleisluontoisen yhteenvedon saavutuksista ydintehtävittäin (27). Kertomuksen raportointirakenne on kaksitahoinen: rahoitusta koskevat luvut ja saavutusten laadulliset kuvaukset on esitetty ydintehtävittäin ja henkilöstömäärä yksiköittäin. Kuvaus tarjoaa pääasiassa tietoja toimintojen tasosta kunkin ydintehtävän osalta. Sisältöä koskevien sääntöjen puuttuessa kuvauksen esitystapa riippuu asianomaisen toiminnallisen yksikön toimittamista tiedoista.

| 43. | Toiminnalliset yksiköt ovat lisäksi luoneet omat raportointivälineensä. Hyvä esimerkki tällaisesta välineestä havaittiin tilastoinnin pääosastolla. Jokaisesta vuotuiseen työohjelmaan kuuluvasta toiminnosta esitetään tuloksia koskeva yhteenveto. Yhteenveto sisältää lisätietoja toiminnoista, joita ei ollut suunniteltu, mutta jotka toteutettiin, sekä suunnitelluista, mutta toteuttamattomista toiminnoista. Kyseinen asiakirja lähetetään käyttäjäyksiköiden tarkasteltavaksi ja asianomaisesta toiminnallisesta yksiköstä vastaavalle johtokunnan jäsenelle tiedoksi. Johtokunnalle toimitetaan lisäksi yhteenvetokertomuksessa toiminnallisten yksiköiden keskeisten tulosindikaattoreiden tulokset (ks. kohdat 34–37). |
| --- | --- |

43.

Toiminnalliset yksiköt ovat lisäksi luoneet omat raportointivälineensä. Hyvä esimerkki tällaisesta välineestä havaittiin tilastoinnin pääosastolla. Jokaisesta vuotuiseen työohjelmaan kuuluvasta toiminnosta esitetään tuloksia koskeva yhteenveto. Yhteenveto sisältää lisätietoja toiminnoista, joita ei ollut suunniteltu, mutta jotka toteutettiin, sekä suunnitelluista, mutta toteuttamattomista toiminnoista. Kyseinen asiakirja lähetetään käyttäjäyksiköiden tarkasteltavaksi ja asianomaisesta toiminnallisesta yksiköstä vastaavalle johtokunnan jäsenelle tiedoksi. Johtokunnalle toimitetaan lisäksi yhteenvetokertomuksessa toiminnallisten yksiköiden keskeisten tulosindikaattoreiden tulokset (ks. kohdat 34–37).

| 44. | Viiden muun tarkastetun toiminnallisen yksikön (28) kohdalla on arvioitava ja vertailtava useampia asiakirjoja, jotta kaikki toiminnot saadaan katettua. Lisäksi suunnitteluasiakirjoihin ei useinkaan pystytä muodostamaan selvää yhteyttä. Tämän vuoksi on vaikeata arvioida, onko kaikki suunnitellut toiminnot toteutettu. |
| --- | --- |

44.

Viiden muun tarkastetun toiminnallisen yksikön (28) kohdalla on arvioitava ja vertailtava useampia asiakirjoja, jotta kaikki toiminnot saadaan katettua. Lisäksi suunnitteluasiakirjoihin ei useinkaan pystytä muodostamaan selvää yhteyttä. Tämän vuoksi on vaikeata arvioida, onko kaikki suunnitellut toiminnot toteutettu.

| 45. | Toinen esimerkki hyvästä käytännöstä on tutkimuksen koordinoinnin komitean (29) vuotuinen jälkiarviointi (ks.
  laatikko 4
  ).


  Laatikko 4
  –   Tutkimuksen koordinoinnin komitean vuotuinen arviointikertomus

  Vuoden 2007 vuotuinen arviointikertomus kattaa seuraavat aiheet: i) politiikan asianmukaisuuden arviointi, ii) yhteenveto akateemista laatua koskevasta todentavasta aineistosta, iii) kokemukset EKP:n Research secondment -ohjelmasta, iv) luettelo EKP:n vuoden aikana järjestämistä tutkimuksen alan konferensseista, v) varsinainen arviointi, jossa on arvioitu yksityiskohtaisesti erikseen kaikki 24 tutkimusta koskevaa prioriteettisopimusta. |
| --- | --- |

45.

Toinen esimerkki hyvästä käytännöstä on tutkimuksen koordinoinnin komitean (29) vuotuinen jälkiarviointi (ks.
  laatikko 4
  ).

Laatikko 4
  –   Tutkimuksen koordinoinnin komitean vuotuinen arviointikertomus

Vuoden 2007 vuotuinen arviointikertomus kattaa seuraavat aiheet: i) politiikan asianmukaisuuden arviointi, ii) yhteenveto akateemista laatua koskevasta todentavasta aineistosta, iii) kokemukset EKP:n Research secondment -ohjelmasta, iv) luettelo EKP:n vuoden aikana järjestämistä tutkimuksen alan konferensseista, v) varsinainen arviointi, jossa on arvioitu yksityiskohtaisesti erikseen kaikki 24 tutkimusta koskevaa prioriteettisopimusta.

Lisäarvon ja vaikutuksen arviointi

| 46. | Toiminnallisten yksiköiden toimintojen lisäarvo ja vaikutukset olisi arvioitava säännöllisesti. Tavoitteena on määrittää, missä määrin toiminnallisten yksiköiden tuotoksilla saavutettiin aiottu vaikutus ja kuinka merkittävästi tuotokset auttoivat osaltaan asettamaan tulevia strategisia ja operationaalisia prioriteetteja. |
| --- | --- |

46.

Toiminnallisten yksiköiden toimintojen lisäarvo ja vaikutukset olisi arvioitava säännöllisesti. Tavoitteena on määrittää, missä määrin toiminnallisten yksiköiden tuotoksilla saavutettiin aiottu vaikutus ja kuinka merkittävästi tuotokset auttoivat osaltaan asettamaan tulevia strategisia ja operationaalisia prioriteetteja.

| 47. | Vaikutuksen mittaaminen ja lisäarvon arviointi sisältyvät jossain määrin eräisiin keskeisiin tulosindikaattoreihin. Lisäksi EKP:ssä on tehty useita aloitteita, jotta voitaisiin mitata vaikutuksia ja arvioida lisäarvoa. Viimeisten viiden vuoden aikana on tehty seuraavat arvioinnit:






  a) | lokakuussa 2008 aloitettiin sisäinen asiakastyytyväisyyskysely, jolla on tarkoitus arvioida EKP:n henkilöstön tyytyväisyyttä EKP:n avustaviin toimintoihin; |
| --- | --- | --- |

47.

Vaikutuksen mittaaminen ja lisäarvon arviointi sisältyvät jossain määrin eräisiin keskeisiin tulosindikaattoreihin. Lisäksi EKP:ssä on tehty useita aloitteita, jotta voitaisiin mitata vaikutuksia ja arvioida lisäarvoa. Viimeisten viiden vuoden aikana on tehty seuraavat arvioinnit:

a)

lokakuussa 2008 aloitettiin sisäinen asiakastyytyväisyyskysely, jolla on tarkoitus arvioida EKP:n henkilöstön tyytyväisyyttä EKP:n avustaviin toimintoihin;

| b) | vuonna 2004 tehtiin EKP:n tutkimustoimintojen ulkoinen arviointi (ks.
  laatikko 5
  ); |
| --- | --- |

b)

vuonna 2004 tehtiin EKP:n tutkimustoimintojen ulkoinen arviointi (ks.
  laatikko 5
  );

| c) | käyttöön otettiin henkilöstön tieteellisiä julkaisuja koskeva pisteytysjärjestelmä (30); |
| --- | --- |

c)

käyttöön otettiin henkilöstön tieteellisiä julkaisuja koskeva pisteytysjärjestelmä (30);

| d) | vuosina 2007–2008 toteutettiin organisaation kehittämishanke (ks.
  laatikko 2
  ); |
| --- | --- |

d)

vuosina 2007–2008 toteutettiin organisaation kehittämishanke (ks.
  laatikko 2
  );

| e) | laadittiin kyselyitä, joilla seurataan ja arvioidaan julkista mielipidettä. |
| --- | --- |

e)

laadittiin kyselyitä, joilla seurataan ja arvioidaan julkista mielipidettä.

Laatikko 5 –   Tutkimustoimintoja käsittelevän arvioinnin keskeiset suositukset

| 1. | Tutkijoille olisi annettava riittävästi aikaa ja kannustimia. |
| --- | --- |

1.

Tutkijoille olisi annettava riittävästi aikaa ja kannustimia.

| 2. | EKP:n olisi lisättävä tutkimusta, jonka tuloksia on mahdollista julkaista johtavissa lehdissä, ja kiinnitettävä vähemmän huomiota työasiakirjoihin. |
| --- | --- |

2.

EKP:n olisi lisättävä tutkimusta, jonka tuloksia on mahdollista julkaista johtavissa lehdissä, ja kiinnitettävä vähemmän huomiota työasiakirjoihin.

| 3. | EKP:n olisi parannettava tutkimushenkilöstön pitkän aikavälin johtamista. Parantaminen tapahtuisi määrittämällä asiantuntijauralle suuntautuvan henkilöstön urakehitys, hyödyntämällä paremmin liikkuvuutta, lisäämällä konsulttimäärärahoja ja rajoittamalla vierailevien tutkijoiden ohjelmaa. |
| --- | --- |

3.

EKP:n olisi parannettava tutkimushenkilöstön pitkän aikavälin johtamista. Parantaminen tapahtuisi määrittämällä asiantuntijauralle suuntautuvan henkilöstön urakehitys, hyödyntämällä paremmin liikkuvuutta, lisäämällä konsulttimäärärahoja ja rajoittamalla vierailevien tutkijoiden ohjelmaa.

| 4. | EKP:n olisi laadittava kattava vuotuinen tutkimusohjelma kaikille toiminnallisille yksiköille, joissa tehdään tutkimusta. |
| --- | --- |

4.

EKP:n olisi laadittava kattava vuotuinen tutkimusohjelma kaikille toiminnallisille yksiköille, joissa tehdään tutkimusta.

| 5. | EKP:n olisi kehitettävä tutkimusta avustavaa toimintoa palkkaamalla uusia tutkimusassistentteja ja parantamalla tietotekniikkavälineitä. |
| --- | --- |

5.

EKP:n olisi kehitettävä tutkimusta avustavaa toimintoa palkkaamalla uusia tutkimusassistentteja ja parantamalla tietotekniikkavälineitä.

| 6. | EKP:n olisi levitettävä tutkimustuloksia laajemmalle yleisölle ymmärrettävämmällä tavalla. |
| --- | --- |

6.

EKP:n olisi levitettävä tutkimustuloksia laajemmalle yleisölle ymmärrettävämmällä tavalla.

| 48. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että arviointeja oli tehty tapauskohtaisesti. EKP:ltä puuttuu järjestelmällinen lähestymistapa tehdä monivuotinen arviointi kaikista keskeisistä toiminnoistaan. |
| --- | --- |

48.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että arviointeja oli tehty tapauskohtaisesti. EKP:ltä puuttuu järjestelmällinen lähestymistapa tehdä monivuotinen arviointi kaikista keskeisistä toiminnoistaan.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

Suunnittelivatko toiminnalliset yksiköt toimintonsa asianmukaisesti?

| 49. | Kaikki tarkastuksen kohteena olleet toiminnalliset yksiköt osallistuivat EKP:n suunnitteluprosessiin laatimalla strategisia päämääriä ja monivuotisia prioriteetteja, joilla niiden toiminnoille annettiin pitkän aikavälin suunta. Useimmissa tapauksissa strategiset päämäärät eivät olleet kuitenkaan riittävän tarkkoja ja täsmällisiä. |
| --- | --- |

49.

Kaikki tarkastuksen kohteena olleet toiminnalliset yksiköt osallistuivat EKP:n suunnitteluprosessiin laatimalla strategisia päämääriä ja monivuotisia prioriteetteja, joilla niiden toiminnoille annettiin pitkän aikavälin suunta. Useimmissa tapauksissa strategiset päämäärät eivät olleet kuitenkaan riittävän tarkkoja ja täsmällisiä.

| 50. | Yksi kuudesta tarkastetusta toiminnallisesta yksiköstä oli laatinut vuotuisen työohjelman, jossa tavoitteet oli asetettu ja vuotuiset toiminnot ja odotetut tulokset oli määritelty riittävän yksityiskohtaisesti. Viiden muun yksikön osalta on tutkittava toimistoja koskevia suunnitteluasiakirjoja, jotta toiminnoista voidaan saada kattava käsitys ja jotta niiden ja toiminnallisten yksiköiden strategisissa suuntaviivoissa annettujen tavoitteiden välille voidaan muodostaa yhteys. |
| --- | --- |

50.

Yksi kuudesta tarkastetusta toiminnallisesta yksiköstä oli laatinut vuotuisen työohjelman, jossa tavoitteet oli asetettu ja vuotuiset toiminnot ja odotetut tulokset oli määritelty riittävän yksityiskohtaisesti. Viiden muun yksikön osalta on tutkittava toimistoja koskevia suunnitteluasiakirjoja, jotta toiminnoista voidaan saada kattava käsitys ja jotta niiden ja toiminnallisten yksiköiden strategisissa suuntaviivoissa annettujen tavoitteiden välille voidaan muodostaa yhteys.

| 51. | Toiminnalliset yksiköt tutkivat talousarvion suunnitteluvaiheen aikana tarvittavia resursseja. Strategisissa suuntaviivoissa ja vuotuisissa suunnitelmissa esitettyjen toiminnallisten yksiköiden tavoitteiden ja toimintojen välillä ei ole varsinaista vastaavuutta; vastaavuus puuttuu myös toimintojen toteuttamiseen tarvittavien henkilöstö- ja taloudellisten resurssien väliltä. Koska EKP:stä puuttuu siellä havaittujen, hyväksyttyjen ja sovellettujen parhaiden käytäntöjen hallinnointijärjestelmä, lisääntyy riski, että jotkin toiminnalliset yksiköt eivät toimi niin tehokkaasti ja vaikuttavasti kuin voisivat. |
| --- | --- |

51.

Toiminnalliset yksiköt tutkivat talousarvion suunnitteluvaiheen aikana tarvittavia resursseja. Strategisissa suuntaviivoissa ja vuotuisissa suunnitelmissa esitettyjen toiminnallisten yksiköiden tavoitteiden ja toimintojen välillä ei ole varsinaista vastaavuutta; vastaavuus puuttuu myös toimintojen toteuttamiseen tarvittavien henkilöstö- ja taloudellisten resurssien väliltä. Koska EKP:stä puuttuu siellä havaittujen, hyväksyttyjen ja sovellettujen parhaiden käytäntöjen hallinnointijärjestelmä, lisääntyy riski, että jotkin toiminnalliset yksiköt eivät toimi niin tehokkaasti ja vaikuttavasti kuin voisivat.

Suositukset

| 1. | EKP:n olisi tehostettava toiminnallisten yksikköjensä vuotuista suunnittelua täsmentämällä, miten strategia niveltyy vuotuiseen työohjelmaan. Ohjelmalla tulisi vuorostaan yhdistää vuotuiset tavoitteet erityistoimintoihin ja odotettuihin tuloksiin. Lisäksi olisi määriteltävä resurssit, jotka tarvitaan tulosten saavuttamiseen. |
| --- | --- |

1.

EKP:n olisi tehostettava toiminnallisten yksikköjensä vuotuista suunnittelua täsmentämällä, miten strategia niveltyy vuotuiseen työohjelmaan. Ohjelmalla tulisi vuorostaan yhdistää vuotuiset tavoitteet erityistoimintoihin ja odotettuihin tuloksiin. Lisäksi olisi määriteltävä resurssit, jotka tarvitaan tulosten saavuttamiseen.

| 2. | EKP:ssä olisi otettava käyttöön menettelyt, joilla pyritään havaitsemaan hyviä hallintokäytäntöjä ja levittämään niitä aktiivisesti kaikkiin toiminnallisiin yksiköihin, jotta yhteistyötä ja hallinnon laatua saadaan parannettua. |
| --- | --- |

2.

EKP:ssä olisi otettava käyttöön menettelyt, joilla pyritään havaitsemaan hyviä hallintokäytäntöjä ja levittämään niitä aktiivisesti kaikkiin toiminnallisiin yksiköihin, jotta yhteistyötä ja hallinnon laatua saadaan parannettua.

Seurasivatko toiminnalliset yksiköt toimintojaan asianmukaisesti?

| 52. | EKP laati menettelyitä ja asianmukaisia järjestelmiä seuratakseen säännöllisesti toiminnallisten yksiköiden toimintoja. Johtokunnan jäsenille tiedotettiin säännöllisesti toimintojen edistymisestä ja tavoitteiden saavuttamisen arviointia varten laadittiin keskeiset tulosindikaattorit. Tästä huolimatta useimmat toiminnalliset yksiköt eivät laatineet johtokunnalle seurantaraportteja säännöllisesti. |
| --- | --- |

52.

EKP laati menettelyitä ja asianmukaisia järjestelmiä seuratakseen säännöllisesti toiminnallisten yksiköiden toimintoja. Johtokunnan jäsenille tiedotettiin säännöllisesti toimintojen edistymisestä ja tavoitteiden saavuttamisen arviointia varten laadittiin keskeiset tulosindikaattorit. Tästä huolimatta useimmat toiminnalliset yksiköt eivät laatineet johtokunnalle seurantaraportteja säännöllisesti.

| 53. | EKP:ssä on hiljattain laadittu keskeisiä tulosindikaattoreita, jotka liittyvät selvästi koko EKP:n kattaviin tavoitteisiin ja jotka kattavat tuotosten mittaamisen eri näkökohtia. |
| --- | --- |

53.

EKP:ssä on hiljattain laadittu keskeisiä tulosindikaattoreita, jotka liittyvät selvästi koko EKP:n kattaviin tavoitteisiin ja jotka kattavat tuotosten mittaamisen eri näkökohtia.

Suositukset

| 3. | Säännölliset täytäntöönpanokertomukset, joissa esitetään lyhyt katsaus siitä, miten vuotuisten toimintojen toteuttamisessa edistytään, parantaisivat seurannan laatua ja muodostaisivat perustan alustaviin vuotuisiin suunnitelmiin tehtäville muutoksille. |
| --- | --- |

3.

Säännölliset täytäntöönpanokertomukset, joissa esitetään lyhyt katsaus siitä, miten vuotuisten toimintojen toteuttamisessa edistytään, parantaisivat seurannan laatua ja muodostaisivat perustan alustaviin vuotuisiin suunnitelmiin tehtäville muutoksille.

Raportoivatko toiminnalliset yksiköt toiminnoistaan ja arvioivatko ne toimintojen tuloksia?

| 54. | Toiminnalliset yksiköt raportoivat toiminnoistaan ja tuloksistaan vuotuisissa talousarvion seurantakertomuksissa, EKP:n vuosikertomuksessa ja muissa toiminnallisia yksiköitä käsittelevissä erityiskertomuksissa. Useimmiten näissä kertomuksissa ei kuitenkaan arvioida tuloksia asetettujen tavoitteiden kannalta. |
| --- | --- |

54.

Toiminnalliset yksiköt raportoivat toiminnoistaan ja tuloksistaan vuotuisissa talousarvion seurantakertomuksissa, EKP:n vuosikertomuksessa ja muissa toiminnallisia yksiköitä käsittelevissä erityiskertomuksissa. Useimmiten näissä kertomuksissa ei kuitenkaan arvioida tuloksia asetettujen tavoitteiden kannalta.

| 55. | EKP:ssä on laadittu useita relevantteja ja tarkoituksenmukaisia arviointeja, joista toiminnallisten yksiköiden hallinnosta vastaavat saavat hyödyllistä tietoa. Toisaalta EKP:stä puuttuu järjestelmällinen lähestymistapa, joka kattaisi monivuotisesti EKP:n kaikki keskeiset toiminnot. Tämä lisää riskiä, ettei korjaaviin toimiin ryhdytä silloin kun siihen on aihetta. |
| --- | --- |

55.

EKP:ssä on laadittu useita relevantteja ja tarkoituksenmukaisia arviointeja, joista toiminnallisten yksiköiden hallinnosta vastaavat saavat hyödyllistä tietoa. Toisaalta EKP:stä puuttuu järjestelmällinen lähestymistapa, joka kattaisi monivuotisesti EKP:n kaikki keskeiset toiminnot. Tämä lisää riskiä, ettei korjaaviin toimiin ryhdytä silloin kun siihen on aihetta.

Suositukset

| 4. | Vuotuista raportointia olisi parannettava i) sisällyttämällä siihen toiminnallisten yksiköiden toimintojen vuotuinen arviointi ja ii) esittämällä arvio strategisissa suuntaviivoissa asetettujen tavoitteiden edistymisestä. Näistä kertomuksista olisi lisäksi käytävä ilmi, olisiko strategista suuntaa tarpeen muuttaa käytännön kokemuksen perusteella, ja jos olisi, niin millä tavoin. |
| --- | --- |

4.

Vuotuista raportointia olisi parannettava i) sisällyttämällä siihen toiminnallisten yksiköiden toimintojen vuotuinen arviointi ja ii) esittämällä arvio strategisissa suuntaviivoissa asetettujen tavoitteiden edistymisestä. Näistä kertomuksista olisi lisäksi käytävä ilmi, olisiko strategista suuntaa tarpeen muuttaa käytännön kokemuksen perusteella, ja jos olisi, niin millä tavoin.

| 5. | EKP:n olisi luotava järjestelmä, jossa toiminnallisten yksiköiden toimintojen lisäarvoa ja vaikutusta arvioidaan säännöllisesti. |
| --- | --- |

5.

EKP:n olisi luotava järjestelmä, jossa toiminnallisten yksiköiden toimintojen lisäarvoa ja vaikutusta arvioidaan säännöllisesti.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 5. toukokuuta 2010 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Presidentti

---

(1)  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 1 kohta.

1

(2)  Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussääntö on perustamissopimuksen liitteenä oleva pöytäkirja.

2

(3)  Pöytäkirjan 27 artiklan 2 kohdan mukaan ”Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan määräykset koskevat ainoastaan EKP:n hallinnon tehokkuuden arviointia”. Euroopan keskuspankkia koskevat institutionaaliset määräykset sisältyvät Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 282–284 artikloihin.

3

(4)  Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussääntöä koskeva pöytäkirja, 9 artiklan 3 kohta. EKP:n neuvosto koostuu EKP:n johtokunnan kuudesta jäsenestä sekä euroalueen maiden kansallisten keskuspankkien johtajista. EKP:n johtokunnan muodostavat puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja neljä muuta jäsentä.

4

(5)  Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussääntöä koskeva pöytäkirja, 12 artiklan 1 kohta.

5

(6)  Euroopan keskuspankin työjärjestyksen hyväksymisestä 19 päivänä helmikuuta 2004 tehty Euroopan keskuspankin päätös (EKP/2004/2) (EUVL L 80, 18.3.2004, s. 33), 10 artiklan 2 kohta.

6

(7)  Euroopan keskuspankin työjärjestyksen hyväksymisestä 19 päivänä helmikuuta 2004 tehty Euroopan keskuspankin päätös, 15 artiklan 1 kohta.

7

(8)  Kolme toiminnallista yksikköä, jotka eivät ole osastoja tai pääosastoja, ovat seuraavat: johtokunnan neuvonantajat, EKP:n edustusto Washingtonissa ja T2S-ohjelma. Niitä ei otettu tarkastukseen suhteellisen pienen kokonsa vuoksi.

8

(9)  Hallinnon pääosasto, henkilöstöhallinnon, budjetoinnin ja organisaatiosuunnittelun pääosasto, tietotekniikan pääosasto sekä rahoitusjärjestelmän vakauden ja valvonnan osasto eivät sisältyneet tarkastukseen, koska Euroopan tilintarkastustuomioistuin tai EKP:n sisäinen tarkastus oli hiljattain toimittanut niitä koskevan tarkastuksen.

9

(10)  Termi ’eurojärjestelmä’ viittaa EKPJ:n alaryhmään, joka koostuu EKP:stä ja niiden EU:n jäsenvaltioiden kansallisista keskuspankeista, jotka ovat ottaneet käyttöön euron. Eurojärjestelmän toiminnassa hajauttamisen periaate on otettu täysimääräisesti huomioon. Kansalliset keskuspankit toteuttavat lähes kaikkia eurojärjestelmän operationaalisia tehtäviä, laskevat liikkeelle ja käsittelevät euroseteleitä sekä laativat tilastoja.

10

(11)  Yhtenä poikkeuksena mainittakoon kansantalouden pääosaston finanssipolitiikan toimisto, joka laati vuonna 2007 suunnitelman, jossa asetettiin strategiset prioriteetit kahdeksi vuodeksi. Suunnitelma sisälsi kuvauksen toimiston tehtävästä, toimivaltuuksista ja organisaatiosta sekä käytettävissä olevista resursseista.

11

(12)  EKP pyrkii siihen, että sen henkilöstömäärä pysyisi keskipitkällä aikavälillä vakaana ja että lisähenkilöstöresursseja koskevia pyyntöjä harkitaan ainoastaan erityistilanteissa.

12

(13)  Lukuun ottamatta viestintäosastoa, jonka organisaation kehittämissuunnitelmassa priorisointi oli tehty perusteellisesti.

13

(14)  Tilastoinnin ja tutkimuksen pääosastot.

14

(15)  Tilastokomitea pääasiassa neuvoo EKP:n kansallisten keskuspankkien avustuksella keräämien tilastotietojen laatimisessa ja kokoamisessa.

15

(16)  Tilastoinnin ja tutkimuksen pääosastot.

16

(17)  Kaikissa toiminnallisissa yksiköissä henkilöstömenot muodostavat suurimman osan yksikön budjetoiduista menoista.

17

(18)  Kokouksia pidetään viikoittain tilastoinnin pääosastossa ja viestintäosastossa, kolmesti kuussa kansantalouden pääosastossa, kahdesti kuussa tutkimuksen ja sihteeristön ja kielipalveluiden pääosastoissa ja joka kolmas tai neljäs viikko kansainvälisten ja Eurooppa-suhteiden pääosastossa.

18

(19)  Tilastoinnin pääosasto pitää kokouksia kahdesti viikossa, kansainvälisten ja Eurooppa-suhteiden sekä sihteeristön ja kielipalveluiden pääosastot kerran kuussa, kansantalouden pääosasto, viestintäosasto ja tutkimuksen pääosasto säännöllisesti ja tarpeen mukaan.

19

(20)  Tilastoinnin pääosaston kokoukset dokumentoidaan, esityslistat ja pöytäkirjat laaditaan ja toimet kirjataan, jotta edistymistä voidaan seurata.

20

(21)  RACER on lyhenne sanoista relevant, accepted, credible, easy ja robust (merkityksellinen, hyväksytty, uskottava, helppo ja kestävä).

21

(22)  Esimerkiksi toiminnallisen yksikön talousarvion käyttö, sisäisen tarkastuksen osaston suositusten täytäntöönpano, arviointilomakkeiden täyttäminen ajoissa ja osallistuminen koulutukseen.

22

(23)  Jokainen toiminnallinen yksikkö on laatinut keskeiset tulosindikaattorit, joiden määrä vaihtelee kymmenestä (kansantalouden pääosasto) 24:ään (tutkimuksen pääosasto).

23

(24)  Tilastoinnin, sihteeristön ja kielipalveluiden sekä kansantalouden pääosastoissa ja viestintäosastossa seuranta tapahtuu kaksi kertaa vuodessa.

24

(25)  EKP:lla on raportointivelvoitteita ja sen on laadittava vuosittain EKPJ:n toiminnasta sekä edellisen ja kuluvan vuoden rahapolitiikasta kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle sekä Eurooppa-neuvostolle. EKP:n neuvosto hyväksyy vuosikertomuksen (EKP:n työjärjestyksen 16 artiklan 1 kohta).

25

(26)  Vuoden lopun seurantakertomuksessa esitetään tietoja talousarvion vuotuisesta toteuttamisesta. Kertomus esitetään EKP:n neuvostolle ja EKPJ:n budjettikomitealle.

26

(27)  Yhteenvetoja saavutuksista laaditaan tilastoinnin sekä kansainvälisten ja Eurooppa-suhteiden pääosastoilla ja viestintäosastolla. Sihteeristön ja kielipalveluiden toimintoja käsitellään erikseen päätöksentekoelinten ja kieliyksiköiden osalta. Sekä kansantalouden pääosaston että tutkimuksen pääosaston toiminnoista raportoidaan rahapolitiikan valmistelua käsittelevässä osassa.

27

(28)  Sihteeristön ja kielipalveluiden pääosasto, viestintäosasto, kansantalouden sekä kansainvälisten ja Eurooppa-suhteiden sekä tutkimuksen pääosastot. Kuten
  laatikosta 4
  käy ilmi, suurin osa tutkimuksen pääosaston töistä esitellään tutkimuksen koordinoinnin komitean vuotuisessa katsauksessa.

28

laatikosta 4

(29)  Tutkimuksen koordinoinnin komitea perustettiin koordinoimaan EKP:n tutkimustoimia, joita toteutetaan useissa toiminnallisissa yksiköissä, kuten kansantalouden sekä kansainvälisten ja Eurooppa-suhteiden pääosastoilla.

29

(30)  Vaikutusta arvioidaan pisteytysjärjestelmällä, joka perustuu tutkimuksen pääosaston ylimmän johdon laatimiin kriteereihin. Järjestelmä otettiin käyttöön, jotta voitaisiin arvioida henkilöstön tieteelliset julkaisut. Sillä pyritään luomaan henkilöstölle oikeanlaiset kannustimet, jotta se tekisi korkealuokkaista ja toiminnan kannalta relevanttia tutkimusta. Pisteytysjärjestelmä luotiin asettamalla talousasioita käsittelevät lehdet tärkeysjärjestykseen ja antamalla tieteelliselle julkaisulle sen mukaisesti pisteitä, missä lehdessä se on ilmestynyt.

30

---

LIITE I

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat toiminnalliset yksiköt

| Viestintäosasto | Kansantalouden pääosasto | Kansainvälisten ja Eurooppa-suhteiden pääosasto | Sihteeristön ja kielipalveluiden pääosasto | Tilastoinnin pääosasto | Tutkimuksen pääosasto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viestintäosasto hoitaa EKP:n ulkoista ja sisäistä tiedottamista. Se tiedottaa EKP:n/Eurojärjestelmän/EKPJ:n virallisista kannoista ja antaa yleisölle ja tiedotusvälineille tietoa EKP:n tehtävistä, toimenkuvasta ja organisaatiosta. Viestintäosasto laatii ulkoista ja sisäistä tiedottamista koskevan politiikan ja toteuttaa sitä sekä koordinoi EKP:n/Eurojärjestelmän/EKPJ:n tiedotustoimia. Se laatii EKP:tä/Eurojärjestelmää/EKPJ:tä koskevia julkaisuja ja hoitaa EKP:n internet- ja intranet-sivustoja. Osasto järjestää tapahtumia ja konferensseja ja hoitaa protokolla-asioita.

  Henkilöstö 31. joulukuuta 2008: 51 | Kansantalouden pääosasto valmistelee EKP:n neuvoston rahapolitiikkaa koskevat päätökset ja kaikki siihen liittyvät EKP:n/Eurojärjestelmän/EKPJ:n poliittiset kannat. Kansantalouden pääosasto seuraa, analysoi ja ennustaa rahapoliittista, rahoituksellista, verotuksellista, rakennepoliittista ja muuta taloudellista kehitystä ja politiikkoja sekä tekee niitä koskevia tutkimuksia. Lisäksi pääosasto laatii näitä aiheita käsitteleviä raportteja ja tiedotteita. Kansantalouden pääosasto analysoi niin ikään euroalueeseen kuulumattomien EU-maiden lähentymiskehitystä sekä niiden rahapolitiikan koordinointia EKP:n rahapolitiikan kanssa ja raportoi näistä kysymyksistä.

  Henkilöstö 31. joulukuuta 2008: 176 | Kansainvälisten ja Eurooppa-suhteiden pääosasto laatii EKP:n/Eurojärjestelmän/EKPJ:n poliittiset kannat kansainvälisistä ja Eurooppaa koskevista kysymyksistä. Pääosasto laatii kyseiset kannat muiden toiminnallisten yksiköiden kanssa niiden vastuualueiden mukaisesti. Se laatii taloudellisia analyysejä yleisistä systeemisistä kysymyksistä sekä taloudellisia analyyseja ja ennusteita kehittyvistä markkinatalouksista ja EU:n lähialueista. Kansainvälisten ja Eurooppa-suhteiden pääosasto analysoi niin ikään ei-makrotaloudellisia sisäisiä ja ulkoisia politiikkoja sekä EU:n institutionaalisia kysymyksiä.

  Henkilöstö 31. joulukuuta 2008: 48 | Sihteeristön ja kielipalveluiden pääosasto avustaa EKP:n yleisneuvostoa, EKP:n neuvostoa ja johtokuntaa päätöksentekoprosessissa. Se osallistuu hyvään hallintotapaan liittyvien kysymysten hoitoon (mm. päätöksentekoprosessi ja luottamuksellisuus, tietojen saatavuus ja eettiset säännöt). Sihteeristön ja kielipalveluiden pääosasto tarjoaa keskitettyjä kirjastopalveluita ja huolehtii asiakirjojen ja rekistereiden hallinnasta sekä arkistointipolitiikasta ja -menettelyistä sekä ylläpitää keskusarkistoa. Se tarjoaa EKP:lle/Eurojärjestelmälle/EKPJ:lle kieliin liittyviä palveluita (kääntäminen, editointi, oikoluku, terminologia ja kieliteknologiaan liittyvä tuki).

  Henkilöstö 31. joulukuuta 2008: 115 | Tilastoinnin pääosasto laatii, kokoaa ja levittää rahapolitiikan ja muiden EKP:n tehtävien edellyttämiä tilastoja, tilastollisia indikaattoreita ja metatietoa. Lisäksi se kehittää, hallinnoi ja soveltaa tilastollisia välineitä, tietokantoja ja prosesseja kerätäkseen, hallinnoidakseen, tuottaakseen, levittääkseen ja vaihtaakseen tietoa. Tilastoinnin pääosasto määrittelee käsitteet, luokitukset ja EKP:n käyttämien tilastojen kausittaiset mukautukset. Tilastoinnin pääosasto laatii yleisön ja markkinoiden osallistujien käytettävissä olevat tilastot ja niihin liittyvät taustatiedot.

  Henkilöstö 31. joulukuuta 2008: 115 | Tutkimuksen pääosasto edistää osaltaan EKP:n rahapolitiikan ja muiden tehtävien toteuttamista tekemällä taloudellista tutkimusta ja antamalla tutkimuksiin perustuvia neuvoja ja tarjoamalla analyyttisiä välineitä. Tutkimuksen pääosasto tekee erityisesti rahapolitiikkaan, makrotalouteen ja rahoitusmarkkinoihin liittyvää tutkimusta sekä kehittää, ylläpitää ja käyttää ekonometrisiä malleja ennusteita ja politiikkoja koskevia analyysejä varten.

  Henkilöstö 31. joulukuuta 2008: 56 |
| Lähde: Euroopan keskuspankin toimittamat tiedot. |

Viestintäosasto

Kansantalouden pääosasto

Kansainvälisten ja Eurooppa-suhteiden pääosasto

Sihteeristön ja kielipalveluiden pääosasto

Tilastoinnin pääosasto

Tutkimuksen pääosasto

Viestintäosasto hoitaa EKP:n ulkoista ja sisäistä tiedottamista. Se tiedottaa EKP:n/Eurojärjestelmän/EKPJ:n virallisista kannoista ja antaa yleisölle ja tiedotusvälineille tietoa EKP:n tehtävistä, toimenkuvasta ja organisaatiosta. Viestintäosasto laatii ulkoista ja sisäistä tiedottamista koskevan politiikan ja toteuttaa sitä sekä koordinoi EKP:n/Eurojärjestelmän/EKPJ:n tiedotustoimia. Se laatii EKP:tä/Eurojärjestelmää/EKPJ:tä koskevia julkaisuja ja hoitaa EKP:n internet- ja intranet-sivustoja. Osasto järjestää tapahtumia ja konferensseja ja hoitaa protokolla-asioita.

Henkilöstö 31. joulukuuta 2008: 51

Kansantalouden pääosasto valmistelee EKP:n neuvoston rahapolitiikkaa koskevat päätökset ja kaikki siihen liittyvät EKP:n/Eurojärjestelmän/EKPJ:n poliittiset kannat. Kansantalouden pääosasto seuraa, analysoi ja ennustaa rahapoliittista, rahoituksellista, verotuksellista, rakennepoliittista ja muuta taloudellista kehitystä ja politiikkoja sekä tekee niitä koskevia tutkimuksia. Lisäksi pääosasto laatii näitä aiheita käsitteleviä raportteja ja tiedotteita. Kansantalouden pääosasto analysoi niin ikään euroalueeseen kuulumattomien EU-maiden lähentymiskehitystä sekä niiden rahapolitiikan koordinointia EKP:n rahapolitiikan kanssa ja raportoi näistä kysymyksistä.

Henkilöstö 31. joulukuuta 2008: 176

Kansainvälisten ja Eurooppa-suhteiden pääosasto laatii EKP:n/Eurojärjestelmän/EKPJ:n poliittiset kannat kansainvälisistä ja Eurooppaa koskevista kysymyksistä. Pääosasto laatii kyseiset kannat muiden toiminnallisten yksiköiden kanssa niiden vastuualueiden mukaisesti. Se laatii taloudellisia analyysejä yleisistä systeemisistä kysymyksistä sekä taloudellisia analyyseja ja ennusteita kehittyvistä markkinatalouksista ja EU:n lähialueista. Kansainvälisten ja Eurooppa-suhteiden pääosasto analysoi niin ikään ei-makrotaloudellisia sisäisiä ja ulkoisia politiikkoja sekä EU:n institutionaalisia kysymyksiä.

Henkilöstö 31. joulukuuta 2008: 48

Sihteeristön ja kielipalveluiden pääosasto avustaa EKP:n yleisneuvostoa, EKP:n neuvostoa ja johtokuntaa päätöksentekoprosessissa. Se osallistuu hyvään hallintotapaan liittyvien kysymysten hoitoon (mm. päätöksentekoprosessi ja luottamuksellisuus, tietojen saatavuus ja eettiset säännöt). Sihteeristön ja kielipalveluiden pääosasto tarjoaa keskitettyjä kirjastopalveluita ja huolehtii asiakirjojen ja rekistereiden hallinnasta sekä arkistointipolitiikasta ja -menettelyistä sekä ylläpitää keskusarkistoa. Se tarjoaa EKP:lle/Eurojärjestelmälle/EKPJ:lle kieliin liittyviä palveluita (kääntäminen, editointi, oikoluku, terminologia ja kieliteknologiaan liittyvä tuki).

Henkilöstö 31. joulukuuta 2008: 115

Tilastoinnin pääosasto laatii, kokoaa ja levittää rahapolitiikan ja muiden EKP:n tehtävien edellyttämiä tilastoja, tilastollisia indikaattoreita ja metatietoa. Lisäksi se kehittää, hallinnoi ja soveltaa tilastollisia välineitä, tietokantoja ja prosesseja kerätäkseen, hallinnoidakseen, tuottaakseen, levittääkseen ja vaihtaakseen tietoa. Tilastoinnin pääosasto määrittelee käsitteet, luokitukset ja EKP:n käyttämien tilastojen kausittaiset mukautukset. Tilastoinnin pääosasto laatii yleisön ja markkinoiden osallistujien käytettävissä olevat tilastot ja niihin liittyvät taustatiedot.

Henkilöstö 31. joulukuuta 2008: 115

Tutkimuksen pääosasto edistää osaltaan EKP:n rahapolitiikan ja muiden tehtävien toteuttamista tekemällä taloudellista tutkimusta ja antamalla tutkimuksiin perustuvia neuvoja ja tarjoamalla analyyttisiä välineitä. Tutkimuksen pääosasto tekee erityisesti rahapolitiikkaan, makrotalouteen ja rahoitusmarkkinoihin liittyvää tutkimusta sekä kehittää, ylläpitää ja käyttää ekonometrisiä malleja ennusteita ja politiikkoja koskevia analyysejä varten.

Henkilöstö 31. joulukuuta 2008: 56

Lähde: Euroopan keskuspankin toimittamat tiedot.

---

LIITE II

Yhteenveto erityisistä tarkastuskriteereistä ja tarkastettuja toiminnallisia yksiköitä koskevista arvioinneista

| | Sihteeristön ja kielipalveluiden pääosasto | Viestintäosasto | Kansainvälisten ja Eurooppa-suhteiden pääosasto | Kansantalouden pääosasto | Tilastoinnin pääosasto | Tutkimuksen pääosasto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SUUNNITTELIVATKO TOIMINNALLISET YKSIKÖT TOIMINTANSA ASIANMUKAISESTI? |
| Strateginen/monivuotinen suunnittelu |
| Strateginen/monivuotinen suunnittelu oli otettu käyttöön | T | T | T | T | T | T |
| Monivuotinen suunnittelu sisältää strategisia päämääriä, jotka oli asetettu tärkeysjärjestykseen ja jotka olivat erityisiä, aikaan sidottuja, ja niiden saavuttamiseksi tarvittavat resurssit oli otettu huomioon | P | P | P | P | T | P |
| Vuotuiset suunnitelmat/työohjelmat |
| Vuotuiset suunnitelmat/työohjelmat oli laadittu toiminnallisten yksiköiden tasolla | P | P | P | P | T | P |
| Vuotuiset suunnitelmat/työohjelmat oli laadittu toiminnallisten yksiköiden toimistojen tasolla | T | P | T | T | T | T |
| Vuotuiset tavoitteet oli määritelty riittävästi | T | T | T | T | T | T |
| Vuotuiset tavoitteet oli nivelletty EKP:n yleisiin tavoitteisiin ja toiminnallisen yksikön strategisiin prioriteetteihin | T | T | T | T | T | T |
| Asetettujen tavoitteiden ja odotettujen tulosten saavuttamiseen tähtäävät toiminnot oli määritelty riittävästi | P | P | P | P | T | P |
| Vuotuinen suunnitteluprosessi |
| Sidosryhmien tarpeet ja odotukset oli otettu suunnitteluvaiheessa asianmukaisesti huomioon | P | P | P | P | T | T |
| Vuotuisten toimintojen prioirisointiprosessi oli dokumentoitu riittävästi | P | T | P | P | T | T |
| Resurssien suunnittelu |
| Seuraavana vuonna tarvittavat resurssit oli otettu huomioon talousarvion suunnitteluvaiheessa | T | T | T | T | T | T |
| Tarvittavat henkilöstö- ja taloudelliset resurssit oli nivelletty asetettuihin tavoitteisiin ja valittuihin toimintoihin | P | P | P | P | P | P |
| SEURASIVATKO TOIMINNALLISET YKSIKÖT TOIMINTOJAAN ASIANMUKAISESTI? |
| Sisäinen seuranta |
| Toiminnallisen yksikön tulosten seuraamiseksi pidetään säännöllisiä yksikön johdon kokouksia | T | T | T | T | T | T |
| Toimisto-/yksikkötason kokouksia pidetään toimiston/yksikön tulosten seuraamiseksi | T | T | T | T | T | T |
| Raportointi johtokunnalle |
| Johtokunnalle tiedotetaan säännöllisesti kehityksestä | T | T | T | T | T | T |
| Johtokunnalle toimitetaan säännöllisesti kirjallisia raportteja | P | P | P | P | T | T |
| Keskeiset tulosindikaattorit |
| Keskeiset tulosindikaattorit oli määritelty siten, että niillä oli mitattavissa oleva päämäärä | T | T | T | T | T | T |
| Keskeisiä tulosindikaattoreita käytettiin vuotuisten toimintojen seurantaan ja raportointiin | P | P | P | P | P | P |
| RAPORTOIVATKO TOIMINNALLISET YKSIKÖT TOIMINNOISTAAN JA ARVIOIVATKO NE TOIMINTOJEN TULOKSIA? |
| Vuotuisten tulosten arviointi |
| Vuotuiset toiminnot ja saavutetut tulokset esitetään vuotuisessa toimintakertomuksessa | P | P | P | P | T | T |
| Johtokunta pystyy tietojen perusteella havaitsemaan toiminnallisen yksikön toimintojen tulokset | P | P | P | T | T | T |
| Lisäarvon ja vaikutuksen arviointi |
| Lisäarvoa ja tulosten vaikutusta arvioitiin sisäisesti säännöllisin väliajoin | T | T | P | T | T | T |
| Lisäarvoa ja tulosten vaikutusta arvioitiin ulkoisesti säännöllisin väliajoin | P | T | P | P | P | T |
| T – Tyydyttävä, P – Parannettavaa |

Sihteeristön ja kielipalveluiden pääosasto

Viestintäosasto

Kansainvälisten ja Eurooppa-suhteiden pääosasto

Kansantalouden pääosasto

Tilastoinnin pääosasto

Tutkimuksen pääosasto

SUUNNITTELIVATKO TOIMINNALLISET YKSIKÖT TOIMINTANSA ASIANMUKAISESTI?

Strateginen/monivuotinen suunnittelu

Strateginen/monivuotinen suunnittelu oli otettu käyttöön

T

T

T

T

T

T

Monivuotinen suunnittelu sisältää strategisia päämääriä, jotka oli asetettu tärkeysjärjestykseen ja jotka olivat erityisiä, aikaan sidottuja, ja niiden saavuttamiseksi tarvittavat resurssit oli otettu huomioon

P

P

P

P

T

P

Vuotuiset suunnitelmat/työohjelmat

Vuotuiset suunnitelmat/työohjelmat oli laadittu toiminnallisten yksiköiden tasolla

P

P

P

P

T

P

Vuotuiset suunnitelmat/työohjelmat oli laadittu toiminnallisten yksiköiden toimistojen tasolla

T

P

T

T

T

T

Vuotuiset tavoitteet oli määritelty riittävästi

T

T

T

T

T

T

Vuotuiset tavoitteet oli nivelletty EKP:n yleisiin tavoitteisiin ja toiminnallisen yksikön strategisiin prioriteetteihin

T

T

T

T

T

T

Asetettujen tavoitteiden ja odotettujen tulosten saavuttamiseen tähtäävät toiminnot oli määritelty riittävästi

P

P

P

P

T

P

Vuotuinen suunnitteluprosessi

Sidosryhmien tarpeet ja odotukset oli otettu suunnitteluvaiheessa asianmukaisesti huomioon

P

P

P

P

T

T

Vuotuisten toimintojen prioirisointiprosessi oli dokumentoitu riittävästi

P

T

P

P

T

T

Resurssien suunnittelu

Seuraavana vuonna tarvittavat resurssit oli otettu huomioon talousarvion suunnitteluvaiheessa

T

T

T

T

T

T

Tarvittavat henkilöstö- ja taloudelliset resurssit oli nivelletty asetettuihin tavoitteisiin ja valittuihin toimintoihin

P

P

P

P

P

P

SEURASIVATKO TOIMINNALLISET YKSIKÖT TOIMINTOJAAN ASIANMUKAISESTI?

Sisäinen seuranta

Toiminnallisen yksikön tulosten seuraamiseksi pidetään säännöllisiä yksikön johdon kokouksia

T

T

T

T

T

T

Toimisto-/yksikkötason kokouksia pidetään toimiston/yksikön tulosten seuraamiseksi

T

T

T

T

T

T

Raportointi johtokunnalle

Johtokunnalle tiedotetaan säännöllisesti kehityksestä

T

T

T

T

T

T

Johtokunnalle toimitetaan säännöllisesti kirjallisia raportteja

P

P

P

P

T

T

Keskeiset tulosindikaattorit

Keskeiset tulosindikaattorit oli määritelty siten, että niillä oli mitattavissa oleva päämäärä

T

T

T

T

T

T

Keskeisiä tulosindikaattoreita käytettiin vuotuisten toimintojen seurantaan ja raportointiin

P

P

P

P

P

P

RAPORTOIVATKO TOIMINNALLISET YKSIKÖT TOIMINNOISTAAN JA ARVIOIVATKO NE TOIMINTOJEN TULOKSIA?

Vuotuisten tulosten arviointi

Vuotuiset toiminnot ja saavutetut tulokset esitetään vuotuisessa toimintakertomuksessa

P

P

P

P

T

T

Johtokunta pystyy tietojen perusteella havaitsemaan toiminnallisen yksikön toimintojen tulokset

P

P

P

T

T

T

Lisäarvon ja vaikutuksen arviointi

Lisäarvoa ja tulosten vaikutusta arvioitiin sisäisesti säännöllisin väliajoin

T

T

P

T

T

T

Lisäarvoa ja tulosten vaikutusta arvioitiin ulkoisesti säännöllisin väliajoin

P

T

P

P

P

T

T – Tyydyttävä, P – Parannettavaa

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN VASTAUS

Euroopan keskuspankki (EKP) on vastaanottanut tilikautta 2008 koskevan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen ja suhtautuu myönteisesti siinä esitettyihin huomautuksiin ja parannussuosituksiin. EKP panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin toteaa kaikkien tarkastuksen kohteena olleiden toiminnallisten yksiköiden 1) edistäneen osaltaan EKP:n suunnitteluprosessia laatimalla strategisia päämääriä, 2) määritelleen vuotuiset tavoitteensa ja asettaneen tulosten mittaamiseen tähtäävät keskeiset tulosindikaattorit EKP:n yleisten tavoitteiden ja toiminnallisten yksiköiden strategisten prioriteettien mukaisesti ja 3) laatineen menettelyjä ja asianmukaisia järjestelmiä seuratakseen säännöllisesti toimintojaan.

EKP ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset ja parannussuositukset. Seuraavassa EKP kommentoi erikseen tiettyjä kertomuksen kohtia sekä esitettyjä viittä suositusta.

Kohdat 4 ja 33

Jokainen toiminnallinen yksikkö raportoi yhdelle johtokunnan jäsenelle, mutta johtokunta kantaa kollegiona vastuun EKP:n toiminnallisista yksiköistä.

Kohdat 12 ja 17

Tilintarkastustuomioistuin toteaa kohdissa 12 ja 17, ettei sen paremmin EKPJ:n ja EKP:n perussäännössä kuin työjärjestyksen hyväksymisestä tehdyssä EKP:n päätöksessäkään nimenomaisesti edellytetä vuotuisten suunnitteluasiakirjojen (tai muutenkaan strategisten monivuotisten asiakirjojen) laatimista.

EKP on siitä huolimatta kehittänyt vähitellen tulosohjausta varten järjestelmän, jonka pohjana ovat 1) Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa määrätyt EKP:n tehtävät, 2) EKP:n neuvoston ja johtokunnan päätökset, 3) pääjohtajan vuotuinen kirje henkilöstölle keskipitkän aikavälin näkökulmasta sekä 4) toiminnallisten yksiköiden omat strategiset suuntaviivat. Strategisissa suuntaviivoissa esitetään toiminnallisen yksikön (strategisiin ja toiminnallisiin) tavoitteisiin liittyvät tulosindikaattorit sekä yksikön johdon määrittämät haasteet. Vuonna 2008 määriteltiin ja asetettiin vuositavoitteita. Vuonna 2009 asetettiin myös pitemmän aikavälin tavoitteita, joita hiotaan yhteistyössä toiminnallisten yksiköiden kanssa sen varmistamiseksi, että keskipitkän aikavälin linjaukset asetetaan etusijalle. Johtokunta kokonaisuudessaan hyväksyy toiminnallisten yksiköiden strategiset suuntaviivat ja tulosindikaattorit.

Lisäksi on otettu käyttöön keskipitkän aikavälin suunnitelma, jossa painopisteenä ovat kustannuksia aiheuttavat tekijät. Tarkoituksena on parantaa talousarvion ennakoitavuutta ja ottaa keskipitkän aikavälin näkökulma mukaan resurssien suunnitteluun.

Monissa toiminnallisissa yksiköissä on jo laadittu niiden tarpeita vastaavat työohjelmat osana tulosohjausjärjestelmää, kuten tilintarkastustuomioistuinkin toteaa liitteessä II. Ohjelmissa otetaan selkeästi huomioon esimerkiksi EKPJ:n ja eurojärjestelmän komiteoiden työohjelmat, päätöksentekoelinten kokousten asialistat sekä muut toiminnallisten yksiköiden suunnitelmat ja aikataulut (esimerkiksi talouskehitystä koskevien arvioiden laatiminen).

Kohta 15

Johtokunnalle vuosittain laadittavassa keskipitkän aikavälin suunnitelmassa otetaan huomioon tiedot, joita toiminnalliset yksiköt ovat antaneet keskipitkän aikavälin strategisista päämääristään ja prioriteeteistaan, ja painopiste on keskipitkällä aikavälillä kustannuksia aiheuttavissa tekijöissä sekä resurssien suunnittelussa. EKP katsookin, että resurssien suunnittelussa otetaan huomioon toiminnallisten yksiköiden keskipitkän aikavälin strategiset päämäärät.

Kohta 22

On tärkeää muistaa, että keskeisten toiminnallisten yksiköiden toiminnot perustuvat pitkälti Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen sekä EKPJ:n ja EKP:n perussääntöön. Lisäksi toiminnalliset yksiköt muokkaavat ja priorisoivat uudelleen toimintojaan EKP:n päätöksentekoelinten (johtokunnan ja EKP:n neuvoston) toiveiden sekä ulkoisen kehityksen mukaan. Tämä oli erityisen ilmeistä vuonna 2008 eli tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kohteena olevana vuonna, jolloin euroaluetta ja maailmantaloutta kohtasi vakavin talouskriisi sitten toisen maailmansodan. Avustavat toiminnalliset yksiköt ovat ryhtyneet toteuttamaan sisäisiä asiakastyytyväisyyskyselyjä, joilla selvitetään asiakkaiden tarpeita ja odotuksia EKP:n sisällä. EKP:n näkemyksen mukaan toiminnallisten yksiköiden toimintojen priorisoinnissa, suunnittelussa, toteutuksessa ja seurannassa otetaan huomioon asiakkaiden tarpeet ja odotukset.

Kohta 28

Toiminnallisten yksiköiden ja tulosyksiköiden päälliköt keskustelevat toiminnallisten yksiköiden tehtävien etenemisestä ja suorittamisesta säännöllisissä palavereissa henkilöstöhallinnon, budjetoinnin ja organisaatiosuunnittelun pääosastoon kuuluvan budjetti-, resurssienhallinta- ja organisaatiosuunnittelutoimiston kanssa. Samalla käsitellään myös toimintojen lykkäämisen tai uusien toimintojen edellyttämiä resurssimuutoksia. Vaikka siis talousarvion seurantakertomuksissa keskitytään talousarvion toteutumiseen, näissä palavereissa seurataan kehitystä ja edistymistä tehtävien suorittamisessa.

Kohdat 31 ja 41

EKP:n vuosikertomuksessa tiedotetaan yleisölle EKP:n toiminnasta ja saavutuksista. Lisäksi vuoden lopussa laadittavassa EKP:n talousarvion seurantakertomuksessa ilmoitetaan suunniteltu ja toteutunut taloudellisten ja henkilöstöresurssien käyttö toimintokohtaisesti (erittely eurojärjestelmän toimintokaavion mukaan). Talousarviomenettelyssä resurssit kohdennetaan eri toiminnoille strategisten tavoitteiden perusteella (toiminnallisten yksiköiden omien strategisten tavoitteiden sekä resurssien pohjalta), joten raportissa tarkastellaan myös näiden tavoitteiden toteutumista. Näitä rahoitustietoja täydentää laadullinen arviointi, jossa tuodaan esiin vuoden tärkeimpiä saavutuksia. Niitä voidaan sitten verrata talousarvioasiakirjan keskeisiin linjauksiin. EKP:n mielestä edistystä ja tavoitteiden saavuttamista siis dokumentoidaan jo.

Kohdat 33 ja 52

Jokaviikkoisia raportointikokouksia ja säännöllistä vuoropuhelua johtokunnan jäsenten ja toiminnallisten yksiköiden päälliköiden kesken pidetään tehokkaan johtamisen kannalta parempana kuin pitkiä neljännesvuosittaisia tai puolivuosittaisia raportteja. Kukin johtokunnan jäsen seuraa vastuualueensa (1) toiminnallisten yksiköiden toimintoja (yhdessä yksiköiden päälliköiden kanssa) ja päättää asioiden saattamisesta tarvittaessa koko johtokunnan tietoon. Kullakin johtokunnan jäsenellä on säännöllisiä kahdenvälisiä seurantatapaamisia vastuullaan olevien yksiköiden päälliköiden kanssa osana seurantaprosessia. Tapaamiset ajoitetaan vuotuisen ja lyhemmän aikavälin suunnittelu- ja seurantaprosessin sekä sen eri vaiheiden mukaan (henkilöstöresurssien suunnittelu ja priorisointi, talousarviosuunnittelu, tulosindikaattoreista raportointi, asiakastyytyväisyyskyselyt, päätöksentekoelinten asialistojen suunnittelu- ja seurantaprosessi jne.), ja niissä raportoidaan toiminnallisten yksiköiden suunnitelmista, tavoitteista, edistyksestä ja saavutuksista sekä keskustellaan ja sovitaan suunnitelmiin tarvittavista muutoksista. Tapaamisissa käsiteltävät teemat ilmoitetaan etukäteen, ja taustamateriaalia tuotetaan tarpeen mukaan.

Lisäksi johtokunnalle toimitetaan vuosittain kokonaisraportti, jossa kerrotaan edistyksestä tulosindikaattoreihin liittyvien tavoitteiden saavuttamisessa. Johtokunta laatii EKP:n neuvostolle säännöllisiä seurantaraportteja – vuoden puolivälin ennusteen ja vuoden lopussa laadittavan talousarvion seurantakertomuksen – ja myös vuosikertomuksessa tiedotetaan EKP:n toiminnasta ja raportoidaan sen saavutuksista. Johtokunta saa myös säännöllisesti seurantaraportteja tärkeimmistä toiminnoista.

EKP haluaa myös tuoda esiin, että sihteeristön ohjelmasuunnittelutietokanta on kattava suunnittelu- ja seurantaväline, joka mahdollistaa tehokkaat jatkotoimenpiteet johtokunnan pyynnöstä ja tilannekatsausten tuottamisen tarpeen mukaan.

EKP:n kanta on, että säännöllistä johtokunnalle raportointia varten on olemassa erityiset vaatimukset ja käytännöt.

Kohta 37

Tulosindikaattoreita voidaan käyttää – ja käytetäänkin – sekä toiminnallisten yksiköiden suoriutumisen seurannassa että sen arvioinnissa. Koko EKP:n yhteisien tulosindikaattoreiden avulla pystytään tarkastelemaan asioita, joilla on merkitystä koko organisaation kannalta. Tulosindikaattorien avulla siis sekä raportoidaan ylemmälle johdolle että seurataan toiminnallisten yksiköiden tehtävien suorittamista.

Kohdat 48 ja 55

Kuten vastauksessa suositukseen 5 selvitetään, EKP on vakuuttunut, että arviointia on kehitetty ja toteutettu tarpeen mukaan. Arvioinnin kohteeksi on valittu kulloinkin tarkoituksenmukaisimmat alat. Tähän mennessä on suoritettu niin monia arviointeja (esim. nollapohjabudjetointimenettely ja useita organisaatiokehityshankkeita sekä niiden jatkotoimenpiteitä), että EKP ei usko olevan erityistä vaaraa, ettei korjaustoimenpiteisiin ryhdyttäisi tarpeen vaatiessa.

Kohta 51

Toiminnallisten yksiköiden / toimistojen hallintorakenteet ja hallinto-, suunnittelu- ja seurantakäytännöt on suunniteltu riittävän vankoiksi, jotta toiminta ja resurssien kohdentaminen eri toimintoihin on tehokasta. Toimintojen prioriteettiasemia EKP:n sisällä muutetaan säännöllisesti talousarviokierroksilla, ja lisäksi budjettikomitea (joka koostuu eurojärjestelmän edustajista) arvioi EKP:n talousarvion. Kuten vastauksissa suosituksiin 1 ja 2 mainitaan, muodollisen prosessin laatiminen vuotuisille työohjelmille tuonee mukanaan parannuksia lähinnä siihen, miten resurssien kohdentaminen eri tavoitteisiin dokumentoidaan. EKP ei siis usko olevan erityistä vaaraa, etteivät jotkin toiminnalliset yksiköt toimisi niin tehokkaasti ja vaikuttavasti kuin voisivat.

Suositukset 1 ja 2

EKP aikoo edelleen kehittyä jatkuvasti ensimmäisten kymmenen toimintavuotensa tapaan ja ottaa käyttöön muodollisemman prosessin vuotuisia työohjelmia varten. Hanke käynnistetään laatimalla prosessista vuoden 2010 alkupuoliskolla raakaversio, jota sitten kokeiluvaiheiden aikana hiotaan valituissa toiminnallisissa yksiköissä vuoden 2010 kuluessa ja alkuvuodesta 2011. Tavoitteena on saada prosessi käyttöön koko EKP:ssä vuoden 2011 puoliväliin mennessä. Uusissa työohjelmissa toiminnalliset yksiköt voivat muun muassa 1) kytkeä ennalta sovitut toimintonsa (eurojärjestelmän toimintokaavion pohjalta) strategisiin tavoitteisiin ja 2) määrittää yksityiskohtaisesti näihin toimintoihin kuuluvat erityiset suoritteet ja suunnitella niihin liittyvät mahdolliset rahoitus- ja henkilöstötarpeet.

Kehittäessään ja vakiinnuttaessaan näitä työohjelmia vuonna 2010 EKP pyrkii luomaan hyviä hallintokäytäntöjä, joita voidaan soveltaa kaikissa toiminnallisissa yksiköissä. Tässä hyödynnetään etenkin kaavailtuja kokeiluvaiheita sekä varta vasten perustettuja strategisia työpajoja.

EKP hyväksyy siten molemmat suositukset.

Suositukset 3 ja 4

Kuten vastauksessa kohtiin 33 ja 52 huomautetaan, toiminnallisten yksiköiden päälliköt raportoivat johtokunnan jäsenille säännöllisissä kahdenvälisissä seurantatapaamisissa ja esittelevät yksiköidensä suunnitelmia, tavoitteita, edistystä ja saavutuksia. Samalla keskustellaan ja sovitaan suunnitelmiin tarvittavista muutoksista.

Lisäksi toiminnallisten yksiköiden päälliköillä ja muilla tulosyksiköiden päälliköillä on budjetti-, resurssienhallinta- ja organisaatiosuunnittelutoimiston kanssa säännöllisiä tilannepalavereja, joissa keskustellaan muuttuneista resurssitarpeista, lykkäyksistä, uusista toiminnoista sekä toimintojen mahdollisesta uudelleenpriorisoinnista vuoden aikana. Näissä palavereissa saadaan kuva kehitystilanteesta eri yksiköissä. Niiden avulla voidaan seurata edistystä vuotuisten toimintojen toteuttamisessa, ja ne toimivat pohjana, jos alkuperäisiin suunnitelmiin joudutaan tekemään muutoksia. Tilannekuva kirjataan muodollisesti vuoden puolivälin ennusteeseen.

Hankekomitea ja hankeryhmät seuraavat säännöllisesti hankkeita ja investointeja, ja mikäli ne koskevat koko EKPJ:tä/eurojärjestelmää, myös EKPJ:n/eurojärjestelmän komiteat osallistuvat seurantaan. Lisäksi johtokunnalle toimitetaan vuosittain kokonaisraportti, jossa kerrotaan edistyksestä tulosindikaattoreihin liittyvien tavoitteiden saavuttamisessa. Kuten edellä todettiin, johtokunta laatii EKP:n neuvostolle säännöllisesti seurantaraportteja – vuoden puolivälin ennusteen ja vuoden lopussa laadittavan talousarvion seurantakertomuksen – ja myös vuosikertomuksessa tiedotetaan ja raportoidaan EKP:n toiminnasta ja saavutuksista. Johtokunta saa myös säännöllisesti seurantaraportteja tärkeimmistä toiminnoista.

Kaiken lisäksi sihteeristön ohjelmasuunnittelutietokanta on kattava suunnittelu- ja seurantaväline, joka mahdollistaa tehokkaat jatkotoimenpiteet johtokunnan pyynnöstä ja tilannekatsausten tuottamisen tarpeen mukaan.

EKP aikoo kuitenkin ottaa käyttöön muodollisemman prosessin vuotuisille työohjelmille (ks. vastaus suositukseen 1), mikä sekin parantaa entisestään raportointia toiminnallisten yksiköiden toiminnoista ja niiden strategisten tavoitteiden saavuttamisesta. Suositukset 3 ja 4 hyväksytään siten osittain.

Suositus 5

Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen kohdassa 47 todetaan, että ”EKP:ssä on tehty useita aloitteita, jotta voitaisiin mitata vaikutuksia ja arvioida lisäarvoa”. Näihin aloitteisiin voidaan lukea muun muassa nollapohjabudjetointimenettely, organisaation kehityshankkeet, sisäiset asiakastyytyväisyyskyselyt, yleisen mielipiteen seuranta- ja arviointikyselyt sekä vertailuarvioinnit. Organisaation kehityshankkeet ovat suunniteltuja ja selkeästi jäsennettyjä hankkeita, joiden tarkoituksena on arvioida organisaatiota ja tarjota opastusta prosessien tai toiminnallisten yksiköiden parantamiseen tai muokkaamiseen.

EKP on vakuuttunut, että arviointia on kehitetty ja toteutettu tarpeen mukaan. Arvioinnin kohteeksi on valittu kulloinkin tarkoituksenmukaisimmat alat (2). Johtokunnalla on tämä organisatorinen väline käytössään tuleviakin tarpeita ajatellen.

EKP katsookin, että tämä suositus on jo toteutettu: kaivattu arviointijärjestelmä on käytössä ja toimii tehokkaasti.

Suositusten toteuttaminen

Suositus 5 on jo toteutettu. Suositukset 1 ja 2 – sekä suositukset 3 ja 4 tämän vastauksen mukaisesti – toteutetaan vuosina 2010 ja 2011.

---

(1)  Kullakin johtokunnan jäsenellä on säännöllisiä kahdenvälisiä tapaamisia vastuualueensa toiminnallisten yksiköiden päälliköiden kanssa.

(2)  Organisaation kehityshankkeita on toteutettu seuraavissa yksiköissä: viestintäosastolla, hallinnon pääosastolla (toimitilajohtamista koskeva kehityshanke), tietotekniikan pääosastolla (tietotekniikkatoimien strateginen tarkistaminen), rahoitusjärjestelmän vakauden pääosastolla (Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisen yhteydessä) sekä markkinaoperaatioiden pääosastolla.

---