# Euroopan unionin C 212E/2010

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.CE2010.212.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 212E |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 53. vuosikerta5. elokuu 2010 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.CE2010.212.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 212E

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

53. vuosikerta5. elokuu 2010

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamenttiISTUNTOKAUSI 2009–2010Istunnot 5.–7. toukokuuta 2009Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 263 E, 5.11.2009.HYVÄKSYTYT TEKSTIT |
| | Tiistai 5. toukokuuta 2009 |
| 2010/C 212E/01 | Kantelua 185/2005/ELB koskeva suositusluonnos komissiolleEuroopan parlamentin päätöslauselma 5. toukokuuta 2009 Euroopan oikeusasiamiehen erityiskertomuksesta Euroopan parlamentille kantelua 185/2005/ELB koskevan Euroopan komissiolle annetun suositusluonnoksen johdosta (2009/2016(INI)) | 1 |
| | Keskiviikko 6. toukokuuta 2009 |
| 2010/C 212E/02 | 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen muuttaminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 6. toukokuuta 2009 muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen muuttamisesta monivuotisen rahoituskehyksen osalta (KOM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI)) | 3 |
| LIITE | 4 |
| 2010/C 212E/03 | Televisioiden energiamerkinnätEuroopan parlamentin päätöslauselma 6. toukokuuta 2009 luonnoksesta komission direktiiviksi neuvoston direktiivin 92/75/ETY täytäntöönpanosta ja muuttamisesta televisioiden energiamerkintöjen osalta | 6 |
| 2010/C 212E/04 | Teemaohjelmaan Valtiosta riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten rooli kehityksessä liittyvä vuotuinen toimintaohjelma vuodelle 2009 (Osa II: kohdennetut hankkeet)Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. toukokuuta 2009 luonnoksesta komission päätökseksi, jolla perustetaan vuotuinen toimintaohjelma 2009 valtiosta riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten roolista kehityksessä (Osa II: kohdennetut hankkeet) | 8 |
| 2010/C 212E/05 | Uudistettu sosiaalinen toimintaohjelmaEuroopan parlamentin päätöslauselma 6. toukokuuta 2009 uudistetusta sosiaalisesta toimintaohjelmasta (2008/2330(INI)) | 11 |
| 2010/C 212E/06 | Työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistäminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 6. toukokuuta 2009 työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (2008/2335(INI)) | 23 |
| | Torstai 7. toukokuuta 2009 |
| 2010/C 212E/07 | Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen EU:n ulkosuhteissa sekä rauhanrakentamisessa ja valtiorakenteiden kehittämisessäEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta EU:n ulkosuhteissa sekä rauhanrakentamisessa ja valtiorakenteiden kehittämisessä (2008/2198(INI)) | 32 |
| 2010/C 212E/08 | Parlamentin uusi rooli ja vastuu Lissabonin sopimuksen täytäntöönpanossaEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 parlamentin uudesta roolista ja vastuusta Lissabonin sopimuksen täytäntöönpanossa (2008/2063(INI)) | 37 |
| 2010/C 212E/09 | Lissabonin sopimuksen rahoituskysymyksetEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 Lissabonin sopimuksen rahoituskysymyksistä (2008/2054(INI)) | 46 |
| 2010/C 212E/10 | Moldovan tasavallan tilanneEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 Moldovan tasavallan tilanteesta | 54 |
| 2010/C 212E/11 | Vuosittainen ihmisoikeusraportti 2008 sekä Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikkaEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 vuosittaisesta ihmisoikeusraportista 2008 sekä Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikasta (2008/2336(INI)) | 60 |
| 2010/C 212E/12 | Euroopan unionin institutionaalinen tasapainoEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 Lissabonin sopimuksen vaikutuksesta Euroopan unionin institutionaalisen tasapainon kehittymiseen (2008/2073(INI)) | 82 |
| 2010/C 212E/13 | Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien välisten suhteiden kehitys Lissabonin sopimuksen tultua voimaanEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien välisten suhteiden kehityksestä Lissabonin sopimuksen tultua voimaan (2008/2120(INI)) | 94 |
| 2010/C 212E/14 | Kansalaisaloitetta koskevien määräysten täytäntöönpanoEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009, jossa komissiota kehotetaan tekemään ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kansalaisaloitetta koskevien määräysten täytäntöönpanosta (2008/2169(INI)) | 99 |
| LIITE | 103 |
| 2010/C 212E/15 | Luonnos komission asetukseksi kemikaalien rekisteröintiä, arviointia, lupamenettelyjä ja rajoituksia (REACH) koskevan asetuksen liitteen XVII muuttamisestaEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 luonnoksesta komission asetukseksi kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteen XVII muuttamisesta | 106 |
| 2010/C 212E/16 | Iran: Roxana Saberin tapausEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 Iranista: Roxana Saberin tapaus | 109 |
| 2010/C 212E/17 | MadagaskarEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 Madagaskarin tilanteesta | 111 |
| 2010/C 212E/18 | Venezuela: Manuel Rosalesin tapausEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 Manuel Rosalesin tapauksesta Venezuelassa | 113 |
| | SUOSITUKSET |
| | Euroopan parlamentti |
| 2010/C 212E/19 | EU:n rikosoikeudellisen alueen kehittäminenEuroopan parlamentin suositus 7. toukokuuta 2009 neuvostolle EU:n rikosoikeudellisen alueen kehittämisestä (2009/2012(INI)) | 116 |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 5. toukokuuta 2009 |
| 2010/C 212E/20 | Special Olympics -kilpailut Euroopan unionissaEuroopan parlamentin kannanotto Special Olympics -kilpailujen tukemisesta Euroopan unionissa | 123 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamenttiISTUNTOKAUSI 2009–2010Istunnot 5.–7. toukokuuta 2009Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 263 E, 5.11.2009.HYVÄKSYTYT TEKSTIT

Tiistai 5. toukokuuta 2009

2010/C 212E/01

Kantelua 185/2005/ELB koskeva suositusluonnos komissiolleEuroopan parlamentin päätöslauselma 5. toukokuuta 2009 Euroopan oikeusasiamiehen erityiskertomuksesta Euroopan parlamentille kantelua 185/2005/ELB koskevan Euroopan komissiolle annetun suositusluonnoksen johdosta (2009/2016(INI))

1

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009

2010/C 212E/02

17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen muuttaminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 6. toukokuuta 2009 muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen muuttamisesta monivuotisen rahoituskehyksen osalta (KOM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI))

3

LIITE

4

2010/C 212E/03

Televisioiden energiamerkinnätEuroopan parlamentin päätöslauselma 6. toukokuuta 2009 luonnoksesta komission direktiiviksi neuvoston direktiivin 92/75/ETY täytäntöönpanosta ja muuttamisesta televisioiden energiamerkintöjen osalta

6

2010/C 212E/04

Teemaohjelmaan Valtiosta riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten rooli kehityksessä liittyvä vuotuinen toimintaohjelma vuodelle 2009 (Osa II: kohdennetut hankkeet)Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. toukokuuta 2009 luonnoksesta komission päätökseksi, jolla perustetaan vuotuinen toimintaohjelma 2009 valtiosta riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten roolista kehityksessä (Osa II: kohdennetut hankkeet)

8

2010/C 212E/05

Uudistettu sosiaalinen toimintaohjelmaEuroopan parlamentin päätöslauselma 6. toukokuuta 2009 uudistetusta sosiaalisesta toimintaohjelmasta (2008/2330(INI))

11

2010/C 212E/06

Työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistäminenEuroopan parlamentin päätöslauselma 6. toukokuuta 2009 työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (2008/2335(INI))

23

Torstai 7. toukokuuta 2009

2010/C 212E/07

Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen EU:n ulkosuhteissa sekä rauhanrakentamisessa ja valtiorakenteiden kehittämisessäEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta EU:n ulkosuhteissa sekä rauhanrakentamisessa ja valtiorakenteiden kehittämisessä (2008/2198(INI))

32

2010/C 212E/08

Parlamentin uusi rooli ja vastuu Lissabonin sopimuksen täytäntöönpanossaEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 parlamentin uudesta roolista ja vastuusta Lissabonin sopimuksen täytäntöönpanossa (2008/2063(INI))

37

2010/C 212E/09

Lissabonin sopimuksen rahoituskysymyksetEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 Lissabonin sopimuksen rahoituskysymyksistä (2008/2054(INI))

46

2010/C 212E/10

Moldovan tasavallan tilanneEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 Moldovan tasavallan tilanteesta

54

2010/C 212E/11

Vuosittainen ihmisoikeusraportti 2008 sekä Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikkaEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 vuosittaisesta ihmisoikeusraportista 2008 sekä Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikasta (2008/2336(INI))

60

2010/C 212E/12

Euroopan unionin institutionaalinen tasapainoEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 Lissabonin sopimuksen vaikutuksesta Euroopan unionin institutionaalisen tasapainon kehittymiseen (2008/2073(INI))

82

2010/C 212E/13

Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien välisten suhteiden kehitys Lissabonin sopimuksen tultua voimaanEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien välisten suhteiden kehityksestä Lissabonin sopimuksen tultua voimaan (2008/2120(INI))

94

2010/C 212E/14

Kansalaisaloitetta koskevien määräysten täytäntöönpanoEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009, jossa komissiota kehotetaan tekemään ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kansalaisaloitetta koskevien määräysten täytäntöönpanosta (2008/2169(INI))

99

LIITE

103

2010/C 212E/15

Luonnos komission asetukseksi kemikaalien rekisteröintiä, arviointia, lupamenettelyjä ja rajoituksia (REACH) koskevan asetuksen liitteen XVII muuttamisestaEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 luonnoksesta komission asetukseksi kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteen XVII muuttamisesta

106

2010/C 212E/16

Iran: Roxana Saberin tapausEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 Iranista: Roxana Saberin tapaus

109

2010/C 212E/17

MadagaskarEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 Madagaskarin tilanteesta

111

2010/C 212E/18

Venezuela: Manuel Rosalesin tapausEuroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 Manuel Rosalesin tapauksesta Venezuelassa

113

SUOSITUKSET

Euroopan parlamentti

2010/C 212E/19

EU:n rikosoikeudellisen alueen kehittäminenEuroopan parlamentin suositus 7. toukokuuta 2009 neuvostolle EU:n rikosoikeudellisen alueen kehittämisestä (2009/2012(INI))

116

LAUSUNNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 5. toukokuuta 2009

2010/C 212E/20

Special Olympics -kilpailut Euroopan unionissaEuroopan parlamentin kannanotto Special Olympics -kilpailujen tukemisesta Euroopan unionissa

123

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 5. toukokuuta 2009 |
| 2010/C 212E/21 | Aldo Patriciellon parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskeva pyyntöEuroopan parlamentin päätös 5. toukokuuta 2009 Aldo Patriciellon parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2009/2021(IMM)) | 124 |
| 2010/C 212E/22 | Umberto Bossin parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskeva pyyntöEuroopan parlamentin päätös 5. toukokuuta 2009 Umberto Bossin parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2009/2020(IMM)) | 125 |
| | Keskiviikko 6. toukokuuta 2009 |
| 2010/C 212E/23 | Pysyvien valiokuntien toimivaltaEuroopan parlamentin päätös 6. toukokuuta 2009 pysyvien valiokuntien toimivallasta | 126 |
| 2010/C 212E/24 | Parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien sekä parlamentaarisissa sekavaliokunnissa, yhteistyövaliokunnissa ja monenvälisissä parlamentaarisissa edustajakokouksissa olevien valtuuskuntien lukumääräEuroopan parlamentin päätös 6. toukokuuta 2009 parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien sekä parlamentaarisissa sekavaliokunnissa, parlamentaarisissa yhteistyövaliokunnissa ja monenvälisissä parlamentaarisissa edustajakokouksissa olevien valtuuskuntien lukumäärästä | 136 |
| 2010/C 212E/25 | Vetoomuksia koskeva menettely (työjärjestyksen osan VIII muuttaminen)Euroopan parlamentin päätös 6. toukokuuta 2009 työjärjestyksen tarkistamisesta vetoomuksia koskevan menettelyn osalta (2006/2209(REG)) | 140 |
| 2010/C 212E/26 | Euroopan parlamentin työjärjestyksen yleinen muuttaminenEuroopan parlamentin päätös 6. toukokuuta 2009 Euroopan parlamentin työjärjestyksen yleisestä muuttamisesta (2007/2124(REG)) | 145 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 5. toukokuuta 2009

2010/C 212E/21

Aldo Patriciellon parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskeva pyyntöEuroopan parlamentin päätös 5. toukokuuta 2009 Aldo Patriciellon parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2009/2021(IMM))

124

2010/C 212E/22

Umberto Bossin parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskeva pyyntöEuroopan parlamentin päätös 5. toukokuuta 2009 Umberto Bossin parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2009/2020(IMM))

125

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009

2010/C 212E/23

Pysyvien valiokuntien toimivaltaEuroopan parlamentin päätös 6. toukokuuta 2009 pysyvien valiokuntien toimivallasta

126

2010/C 212E/24

Parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien sekä parlamentaarisissa sekavaliokunnissa, yhteistyövaliokunnissa ja monenvälisissä parlamentaarisissa edustajakokouksissa olevien valtuuskuntien lukumääräEuroopan parlamentin päätös 6. toukokuuta 2009 parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien sekä parlamentaarisissa sekavaliokunnissa, parlamentaarisissa yhteistyövaliokunnissa ja monenvälisissä parlamentaarisissa edustajakokouksissa olevien valtuuskuntien lukumäärästä

136

2010/C 212E/25

Vetoomuksia koskeva menettely (työjärjestyksen osan VIII muuttaminen)Euroopan parlamentin päätös 6. toukokuuta 2009 työjärjestyksen tarkistamisesta vetoomuksia koskevan menettelyn osalta (2006/2209(REG))

140

2010/C 212E/26

Euroopan parlamentin työjärjestyksen yleinen muuttaminenEuroopan parlamentin päätös 6. toukokuuta 2009 Euroopan parlamentin työjärjestyksen yleisestä muuttamisesta (2007/2124(REG))

145

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 5. toukokuuta 2009 |
| 2010/C 212E/27 | Maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1234/2007 muuttaminen siipikarjanlihan kaupan pitämistä koskevien vaatimusten osalta *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1234/2007 muuttamisesta siipikarjanlihan kaupan pitämistä koskevien vaatimusten osalta (KOM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS)) | 162 |
| 2010/C 212E/28 | Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönottoEuroopan parlamentin päätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (KOM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI)) | 165 |
| LIITE | 166 |
| 2010/C 212E/29 | Bensiinihöyryjen talteenotto moottoriajoneuvojen tankkauksen yhteydessä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi bensiinihöyryn talteenotto-ohjelman toisesta vaiheesta, joka koskee henkilöautojen polttoainetäydennystä huoltoasemilla (KOM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD)) | 168 |
| P6_TC1-COD(2008)0229Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi bensiinihöyryn talteenotto-ohjelman toisesta vaiheesta, joka koskee moottoriajoneuvojen polttoainetäydennyksen yhteydessä huoltoasemilla tapahtuvaa talteenottoa | 168 |
| 2010/C 212E/30 | Hyljetuotteiden kauppa ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi hyljetuotteiden kaupasta (KOM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD)) | 169 |
| P6_TC1-COD(2008)0160Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi hyljetuotteiden kaupasta | 169 |
| 2010/C 212E/31 | Tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelu ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta (KOM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD)) | 170 |
| P6_TC1-COD(2008)0211Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta | 170 |
| LIITE I | 201 |
| LIITE II | 202 |
| LIITE III | 202 |
| LIITE IV | 203 |
| LIITE V | 219 |
| LIITE VI | 219 |
| LIITE VII | 226 |
| LIITE VIII | 226 |
| LIITE IX | 227 |
| 2010/C 212E/32 | Alusten aiheuttama ympäristön pilaantuminen ja säännösten rikkomisista määrättävät seuraamukset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi alusten aiheuttamasta ympäristön pilaantumisesta ja säännösten rikkomisista määrättävistä seuraamuksista annetun direktiivin 2005/35/EY muuttamisesta (KOM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD)) | 228 |
| P6_TC1-COD(2008)0055Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi alusten aiheuttamasta ympäristön pilaantumisesta ja säännösten rikkomisista määrättävistä seuraamuksista annetun direktiivin 2005/35/EY muuttamisesta | 229 |
| 2010/C 212E/33 | Energiaan liittyvien tuotteiden energian osoittaminen merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin (uudelleenlaatiminen) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi energiaan liittyvien tuotteiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin (uudelleenlaadittu) (KOM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD)) | 229 |
| P6_TC1-COD(2008)0222Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi energiaan liittyvien tuotteiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin (uudelleenlaadittu toisinto) | 230 |
| LIITE I | 242 |
| LIITE II | 243 |
| 2010/C 212E/34 | Ennakkoarvio Euroopan parlamentin tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2010Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ennakkoarviosta Euroopan parlamentin tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2010 (2009/2006(BUD)) | 244 |
| | Keskiviikko 6. toukokuuta 2009 |
| 2010/C 212E/35 | Direktiivin ja yhteisen kalastuspolitiikan alalla tehtyjen 11 vanhentuneen päätöksen kumoaminen *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi direktiivin 83/515/ETY ja yhteisen kalastuspolitiikan alalla tehtyjen 11 vanhentuneen päätöksen kumoamisesta (KOM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS)) | 249 |
| 2010/C 212E/36 | Yhteisen kalastuspolitiikan alalla annettujen 14 vanhentuneen asetuksen kumoaminen *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen kalastuspolitiikan alalla annettujen 14 vanhentuneen asetuksen kumoamisesta (KOM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS)) | 249 |
| 2010/C 212E/37 | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuki maaseudun kehittämiseen *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamisesta (KOM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS)) | 250 |
| 2010/C 212E/38 | Lisätalousarvio nro 4/2009Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. toukokuuta 2009 esityksestä Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 4/2009 varainhoitovuodeksi 2009, Pääluokka III – Komissio (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD)) | 258 |
| 2010/C 212E/39 | Lisätalousarvio nro 5/2009Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. toukokuuta 2009 esityksestä Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 5/2009 varainhoitovuodeksi 2009, Pääluokka III - Komissio (9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD)) | 259 |
| 2010/C 212E/40 | Sähköiset viestintäverkot ja -palvelut, yksityisyyden suoja ja kuluttajansuoja ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen alalla annetun direktiivin 2002/22/EY, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY ja kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä annetun asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD)) | 260 |
| P6_TC2-COD(2007)0248Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla annetun direktiivin 2002/22/EY, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY ja kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä annetun asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta | 261 |
| LIITE | 261 |
| 2010/C 212E/41 | Sähköiset viestintäverkot ja -palvelut ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun direktiivin 2002/21/EY, sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä annetun direktiivin 2002/19/EY sekä sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista annetun direktiivin 2002/20/EY muuttamisesta (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD)) | 262 |
| P6_TC2-COD(2007)0247Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun direktiivin 2002/21/EY, sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä annetun direktiivin 2002/19/EY sekä sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista annetun direktiivin 2002/20/EY muuttamisesta | 263 |
| LIITE | 307 |
| 2010/C 212E/42 | Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin ja virasto ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan telealan sääntelyviranomaisten ryhmän perustamisesta (GERT) (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD)) | 309 |
| P6_TC2-COD(2007)0249Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen (BEREC) ja viraston perustamisesta | 309 |
| 2010/C 212E/43 | Maanpäälliseen matkaviestinliikenteeseen varattavat taajuusalueet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi taajuusalueista, jotka varataan yleiseurooppalaisen yleisen solukkojärjestelmäisen digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen yhteen sovitettuun käyttöönottoon yhteisössä, annetun neuvoston direktiivin 87/372/ETY muuttamisesta (KOM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD)) | 310 |
| P6_TC1-COD(2008)0214Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi taajuusalueista, jotka varataan yleiseurooppalaisen yleisen solukkojärjestelmäisen digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen yhteen sovitettuun käyttöönottoon yhteisössä, annetun neuvoston direktiivin 87/372/ETY muuttamisesta | 310 |
| 2010/C 212E/44 | Miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun soveltaminen itsenäisiin ammatinharjoittajiin ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja direktiivin 86/613/ETY kumoamisesta (KOM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD)) | 311 |
| P6_TC1-COD(2008)0192Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja neuvoston direktiivin 86/613/ETY kumoamisesta | 312 |
| 2010/C 212E/45 | Euroopan globalisaatiorahasto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1927/2006 muuttamisesta (KOM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD)) | 320 |
| P6_TC1-COD(2008)0267Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1927/2006 muuttamisesta | 320 |
| 2010/C 212E/46 | Yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskeva talouden elvytysohjelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskevasta talouden elvytysohjelmasta (KOM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD)) | 321 |
| P6_TC1-COD(2009)0010Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskevasta talouden elvytysohjelmasta | 322 |
| LIITE | 322 |
| 2010/C 212E/47 | Pääomavaatimuksia koskevat direktiivit ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY muuttamisesta keskuslaitoksiin kuuluvien pankkien, tiettyjen omien varojen erien, suurten riskikeskittymien, valvontajärjestelyjen ja kriisinhallinnan osalta (KOM(2008)0602 – C6-0339/2008 – 2008/0191(COD)) | 323 |
| P6_TC1-COD(2008)0191Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi direktiivien 2006/48/EY, 2006/49/EY ja 2007/64/EY muuttamisesta keskuslaitoksiin kuuluvien pankkien, tiettyjen omien varojen erien, suurten riskikeskittymien, valvontajärjestelyjen ja kriisinhallinnan osalta | 323 |
| 2010/C 212E/48 | Yhteisön ohjelma rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettavasta yhteisön ohjelmasta (KOM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD)) | 324 |
| P6_TC1-COD(2009)0001Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2009/EY tekemiseksi rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettavasta yhteisön ohjelmasta | 325 |
| LIITE | 325 |
| 2010/C 212E/49 | Eläinten suojelu lopettamisen yhteydessä *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi eläinten suojelusta lopettamisen yhteydessä (KOM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS)) | 326 |
| | Torstai 7. toukokuuta 2009 |
| 2010/C 212E/50 | Euroopan pakolaisrahaston perustaminen vuosiksi 2008–2013 ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta vuosiksi 2008–2013 tehdyn päätöksen N:o 573/2007/EY muuttamisesta tiettyjen yhteisön toimien rahoituksen lopettamiseksi ja rahoitusosuuden ylärajan muuttamiseksi (KOM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD)) | 347 |
| 2010/C 212E/51 | Turvapaikanhakijoiden vastaanottoa koskevat vähimmäisvaatimukset (uudelleenlaatiminen) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista (uudelleenlaadittu toisinto) (KOM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD)) | 348 |
| P6_TC1-COD(2008)0244Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista (uudelleenlaadittu toisinto) | 349 |
| LIITE 1 | 365 |
| LIITE II | 366 |
| LIITE III | 367 |
| 2010/C 212E/52 | Kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämä kansainvälistä suojelua koskeva hakemus (uudelleenlaatiminen) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta (uudelleenlaadittu toisinto) (KOM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD)) | 370 |
| P6_TC1-COD(2008)0243Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta (uudelleenlaadittu toisinto) | 371 |
| LIITE I | 401 |
| LIITE II | 401 |
| 2010/C 212E/53 | Eurodac-järjestelmän perustaminen sormenjälkien vertailua varten (uudelleenlaatiminen) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta] annetun asetuksen (EY) N:o [.../...] tehokkaaksi soveltamiseksi (uudelleenlaadittu toisinto) (KOM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD)) | 404 |
| P6_TC1-COD(2008)0242Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun] asetuksen (EY) N:o [.../...] tehokkaaksi soveltamiseksi (uudelleenlaadittu toisinto) | 405 |
| LIITE I | 426 |
| LIITE II | 426 |
| LIITE III | 426 |
| 2010/C 212E/54 | Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston perustaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston perustamisesta (KOM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD)) | 428 |
| P6_TC1-COD(2009)0027Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston perustamisesta | 429 |
| 2010/C 212E/55 | Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä tehtävät kahdenväliset sopimukset, jotka koskevat sopimusvelvoitteisiin ja sopimukseen perustumattomiin velvoitteisiin sovellettavaa lakia ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi menettelyn vahvistamisesta alakohtaisten kahdenvälisten sopimusten neuvottelemiseksi ja tekemiseksi jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä, kun sopimukset koskevat sopimusvelvoitteisiin ja sopimukseen perustumattomiin velvoitteisiin sovellettavaa lakia (KOM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD)) | 453 |
| P6_TC1-COD(2008)0259Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi sellaisista erityiskysymyksistä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä tehtävien sopimusten neuvottelemiseen ja tekemiseen sovellettavasta menettelystä, jotka koskevat sopimukseen perustuviin ja sopimukseen perustumattomiin velvoitteisiin sovellettavaa lakia | 453 |
| 2010/C 212E/56 | Kolmansien maiden ammattilaisten kanssa toteutettava audiovisuaalialan MEDIA Mundus -yhteistyöohjelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi kolmansien maiden ammattilaisten kanssa toteutettavan audiovisuaalialan MEDIA Mundus -yhteistyöohjelman perustamisesta (KOM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD)) | 454 |
| P6_TC1-COD(2008)0258Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2009/EY tekemiseksi kolmansien maiden ammattilaisten kanssa toteutettavan audiovisuaalialan MEDIA Mundus -yhteistyöohjelman perustamisesta | 454 |
| 2010/C 212E/57 | Lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevat yhteiset säännöt ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta (KOM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD)) | 455 |
| P6_TC1-COD(2009)0042Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta | 455 |
| 2010/C 212E/58 | Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä tehtävät kahdenväliset sopimukset, jotka koskevat tuomioita ja oikeuden päätöksiä avioliittoa, vanhempainvastuuta ja elatusvelvollisuutta koskevissa asioissa *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi menettelyn vahvistamisesta kahdenvälisten alakohtaisten sopimusten neuvottelemiseksi ja tekemiseksi jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä, kun sopimukset koskevat tuomioistuimen toimivaltaa ja tuomioiden ja oikeuden päätösten tunnustamista ja täytäntöönpanoa avioliittoa, vanhempainvastuuta ja elatusvelvollisuutta koskevissa asioissa sekä elatusvelvollisuutta koskevissa asioissa sovellettavaa lakia (KOM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS)) | 456 |

III   Valmistavat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 5. toukokuuta 2009

2010/C 212E/27

Maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1234/2007 muuttaminen siipikarjanlihan kaupan pitämistä koskevien vaatimusten osalta *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1234/2007 muuttamisesta siipikarjanlihan kaupan pitämistä koskevien vaatimusten osalta (KOM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS))

162

2010/C 212E/28

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönottoEuroopan parlamentin päätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (KOM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI))

165

LIITE

166

2010/C 212E/29

Bensiinihöyryjen talteenotto moottoriajoneuvojen tankkauksen yhteydessä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi bensiinihöyryn talteenotto-ohjelman toisesta vaiheesta, joka koskee henkilöautojen polttoainetäydennystä huoltoasemilla (KOM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD))

168

P6_TC1-COD(2008)0229Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi bensiinihöyryn talteenotto-ohjelman toisesta vaiheesta, joka koskee moottoriajoneuvojen polttoainetäydennyksen yhteydessä huoltoasemilla tapahtuvaa talteenottoa

168

2010/C 212E/30

Hyljetuotteiden kauppa ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi hyljetuotteiden kaupasta (KOM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD))

169

P6_TC1-COD(2008)0160Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi hyljetuotteiden kaupasta

169

2010/C 212E/31

Tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelu ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta (KOM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD))

170

P6_TC1-COD(2008)0211Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta

170

LIITE I

201

LIITE II

202

LIITE III

202

LIITE IV

203

LIITE V

LIITE V

219

LIITE VI

LIITE VI

219

LIITE VII

LIITE VII

226

LIITE VIII

LIITE VIII

226

LIITE IX

227

2010/C 212E/32

Alusten aiheuttama ympäristön pilaantuminen ja säännösten rikkomisista määrättävät seuraamukset ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi alusten aiheuttamasta ympäristön pilaantumisesta ja säännösten rikkomisista määrättävistä seuraamuksista annetun direktiivin 2005/35/EY muuttamisesta (KOM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD))

228

P6_TC1-COD(2008)0055Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi alusten aiheuttamasta ympäristön pilaantumisesta ja säännösten rikkomisista määrättävistä seuraamuksista annetun direktiivin 2005/35/EY muuttamisesta

229

2010/C 212E/33

Energiaan liittyvien tuotteiden energian osoittaminen merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin (uudelleenlaatiminen) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi energiaan liittyvien tuotteiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin (uudelleenlaadittu) (KOM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD))

229

P6_TC1-COD(2008)0222Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi energiaan liittyvien tuotteiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin (uudelleenlaadittu toisinto)

2009/.../EY

230

LIITE I

242

LIITE II

243

2010/C 212E/34

Ennakkoarvio Euroopan parlamentin tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2010Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ennakkoarviosta Euroopan parlamentin tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2010 (2009/2006(BUD))

244

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009

2010/C 212E/35

Direktiivin ja yhteisen kalastuspolitiikan alalla tehtyjen 11 vanhentuneen päätöksen kumoaminen *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi direktiivin 83/515/ETY ja yhteisen kalastuspolitiikan alalla tehtyjen 11 vanhentuneen päätöksen kumoamisesta (KOM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS))

249

2010/C 212E/36

Yhteisen kalastuspolitiikan alalla annettujen 14 vanhentuneen asetuksen kumoaminen *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen kalastuspolitiikan alalla annettujen 14 vanhentuneen asetuksen kumoamisesta (KOM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS))

249

2010/C 212E/37

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuki maaseudun kehittämiseen *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamisesta (KOM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS))

250

2010/C 212E/38

Lisätalousarvio nro 4/2009Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. toukokuuta 2009 esityksestä Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 4/2009 varainhoitovuodeksi 2009, Pääluokka III – Komissio (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD))

258

2010/C 212E/39

Lisätalousarvio nro 5/2009Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. toukokuuta 2009 esityksestä Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 5/2009 varainhoitovuodeksi 2009, Pääluokka III - Komissio (9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD))

259

2010/C 212E/40

Sähköiset viestintäverkot ja -palvelut, yksityisyyden suoja ja kuluttajansuoja ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen alalla annetun direktiivin 2002/22/EY, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY ja kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä annetun asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD))

260

P6_TC2-COD(2007)0248Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla annetun direktiivin 2002/22/EY, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY ja kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä annetun asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta

261

LIITE

261

2010/C 212E/41

Sähköiset viestintäverkot ja -palvelut ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun direktiivin 2002/21/EY, sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä annetun direktiivin 2002/19/EY sekä sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista annetun direktiivin 2002/20/EY muuttamisesta (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD))

262

P6_TC2-COD(2007)0247Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun direktiivin 2002/21/EY, sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä annetun direktiivin 2002/19/EY sekä sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista annetun direktiivin 2002/20/EY muuttamisesta

direktiivin 2009/.../EY antamiseksi

263

LIITE

307

2010/C 212E/42

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin ja virasto ***IIEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan telealan sääntelyviranomaisten ryhmän perustamisesta (GERT) (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD))

309

P6_TC2-COD(2007)0249Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen (BEREC) ja viraston perustamisesta

309

2010/C 212E/43

Maanpäälliseen matkaviestinliikenteeseen varattavat taajuusalueet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi taajuusalueista, jotka varataan yleiseurooppalaisen yleisen solukkojärjestelmäisen digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen yhteen sovitettuun käyttöönottoon yhteisössä, annetun neuvoston direktiivin 87/372/ETY muuttamisesta (KOM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD))

310

P6_TC1-COD(2008)0214Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi taajuusalueista, jotka varataan yleiseurooppalaisen yleisen solukkojärjestelmäisen digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen yhteen sovitettuun käyttöönottoon yhteisössä, annetun neuvoston direktiivin 87/372/ETY muuttamisesta

310

2010/C 212E/44

Miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun soveltaminen itsenäisiin ammatinharjoittajiin ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja direktiivin 86/613/ETY kumoamisesta (KOM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD))

311

P6_TC1-COD(2008)0192Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja neuvoston direktiivin 86/613/ETY kumoamisesta

neuvoston

312

2010/C 212E/45

Euroopan globalisaatiorahasto ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1927/2006 muuttamisesta (KOM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD))

320

P6_TC1-COD(2008)0267Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1927/2006 muuttamisesta

320

2010/C 212E/46

Yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskeva talouden elvytysohjelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskevasta talouden elvytysohjelmasta (KOM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD))

321

P6_TC1-COD(2009)0010Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskevasta talouden elvytysohjelmasta

322

LIITE

322

2010/C 212E/47

Pääomavaatimuksia koskevat direktiivit ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY muuttamisesta keskuslaitoksiin kuuluvien pankkien, tiettyjen omien varojen erien, suurten riskikeskittymien, valvontajärjestelyjen ja kriisinhallinnan osalta (KOM(2008)0602 – C6-0339/2008 – 2008/0191(COD))

323

P6_TC1-COD(2008)0191Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi direktiivien 2006/48/EY, 2006/49/EY ja 2007/64/EY muuttamisesta keskuslaitoksiin kuuluvien pankkien, tiettyjen omien varojen erien, suurten riskikeskittymien, valvontajärjestelyjen ja kriisinhallinnan osalta

323

2010/C 212E/48

Yhteisön ohjelma rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettavasta yhteisön ohjelmasta (KOM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD))

324

P6_TC1-COD(2009)0001Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2009/EY tekemiseksi rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettavasta yhteisön ohjelmasta

325

LIITE

325

2010/C 212E/49

Eläinten suojelu lopettamisen yhteydessä *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi eläinten suojelusta lopettamisen yhteydessä (KOM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS))

326

Torstai 7. toukokuuta 2009

2010/C 212E/50

Euroopan pakolaisrahaston perustaminen vuosiksi 2008–2013 ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta vuosiksi 2008–2013 tehdyn päätöksen N:o 573/2007/EY muuttamisesta tiettyjen yhteisön toimien rahoituksen lopettamiseksi ja rahoitusosuuden ylärajan muuttamiseksi (KOM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD))

347

2010/C 212E/51

Turvapaikanhakijoiden vastaanottoa koskevat vähimmäisvaatimukset (uudelleenlaatiminen) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista (uudelleenlaadittu toisinto) (KOM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD))

348

P6_TC1-COD(2008)0244Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista (uudelleenlaadittu toisinto)

direktiivin 2009/.../EY antamiseksi

(uudelleenlaadittu toisinto)

349

LIITE 1

365

LIITE II

366

LIITE III

367

2010/C 212E/52

Kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämä kansainvälistä suojelua koskeva hakemus (uudelleenlaatiminen) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta (uudelleenlaadittu toisinto) (KOM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD))

370

P6_TC1-COD(2008)0243Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta (uudelleenlaadittu toisinto)

asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi

(uudelleenlaadittu toisinto)

371

LIITE I

401

LIITE II

401

2010/C 212E/53

Eurodac-järjestelmän perustaminen sormenjälkien vertailua varten (uudelleenlaatiminen) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta] annetun asetuksen (EY) N:o [.../...] tehokkaaksi soveltamiseksi (uudelleenlaadittu toisinto) (KOM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD))

404

P6_TC1-COD(2008)0242Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun] asetuksen (EY) N:o [.../...] tehokkaaksi soveltamiseksi (uudelleenlaadittu toisinto)

asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi

(uudelleenlaadittu toisinto)

405

LIITE I

426

LIITE II

426

LIITE III

426

2010/C 212E/54

Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston perustaminen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston perustamisesta (KOM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD))

428

P6_TC1-COD(2009)0027Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston perustamisesta

asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi

429

2010/C 212E/55

Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä tehtävät kahdenväliset sopimukset, jotka koskevat sopimusvelvoitteisiin ja sopimukseen perustumattomiin velvoitteisiin sovellettavaa lakia ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi menettelyn vahvistamisesta alakohtaisten kahdenvälisten sopimusten neuvottelemiseksi ja tekemiseksi jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä, kun sopimukset koskevat sopimusvelvoitteisiin ja sopimukseen perustumattomiin velvoitteisiin sovellettavaa lakia (KOM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD))

453

P6_TC1-COD(2008)0259Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi sellaisista erityiskysymyksistä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä tehtävien sopimusten neuvottelemiseen ja tekemiseen sovellettavasta menettelystä, jotka koskevat sopimukseen perustuviin ja sopimukseen perustumattomiin velvoitteisiin sovellettavaa lakia

453

2010/C 212E/56

Kolmansien maiden ammattilaisten kanssa toteutettava audiovisuaalialan MEDIA Mundus -yhteistyöohjelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi kolmansien maiden ammattilaisten kanssa toteutettavan audiovisuaalialan MEDIA Mundus -yhteistyöohjelman perustamisesta (KOM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD))

454

P6_TC1-COD(2008)0258Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2009/EY tekemiseksi kolmansien maiden ammattilaisten kanssa toteutettavan audiovisuaalialan MEDIA Mundus -yhteistyöohjelman perustamisesta

454

2010/C 212E/57

Lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevat yhteiset säännöt ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta (KOM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD))

455

P6_TC1-COD(2009)0042Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta

455

2010/C 212E/58

Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä tehtävät kahdenväliset sopimukset, jotka koskevat tuomioita ja oikeuden päätöksiä avioliittoa, vanhempainvastuuta ja elatusvelvollisuutta koskevissa asioissa *Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi menettelyn vahvistamisesta kahdenvälisten alakohtaisten sopimusten neuvottelemiseksi ja tekemiseksi jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä, kun sopimukset koskevat tuomioistuimen toimivaltaa ja tuomioiden ja oikeuden päätösten tunnustamista ja täytäntöönpanoa avioliittoa, vanhempainvastuuta ja elatusvelvollisuutta koskevissa asioissa sekä elatusvelvollisuutta koskevissa asioissa sovellettavaa lakia (KOM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS))

456

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| ** I | Yhteistoimintamenettely: ensimmäinen käsittely |
| ** II | Yhteistoimintamenettely: toinen käsittely |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| *** I | Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely |
| *** II | Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely |
| *** III | Yhteispäätösmenettely: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

** I

Yhteistoimintamenettely: ensimmäinen käsittely

** II

Yhteistoimintamenettely: toinen käsittely

***

Hyväksyntämenettely

*** I

Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely

*** II

Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely

*** III

Yhteispäätösmenettely: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy komission ehdottaman oikeusperustan mukaan.)

Poliittiset tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään lihavoidulla kursiivilla, poistot symbolilla ▐ .

Yksiköiden tekemät korjaukset ja tekniset mukautukset: uusi tai muutettu teksti merkitään kursiivilla, poistot symbolilla ║.

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti ISTUNTOKAUSI 2009–2010 Istunnot 5.–7. toukokuuta 2009 Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu Virallisessa lehdessä C 263 E, 5.11.2009. HYVÄKSYTYT TEKSTIT

Tiistai 5. toukokuuta 2009

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/1

---

Tiistai 5. toukokuuta 2009Kantelua 185/2005/ELB koskeva suositusluonnos komissiolle

P6_TA(2009)0340

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. toukokuuta 2009 Euroopan oikeusasiamiehen erityiskertomuksesta Euroopan parlamentille kantelua 185/2005/ELB koskevan Euroopan komissiolle annetun suositusluonnoksen johdosta (2009/2016(INI))

2010/C 212 E/01

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen erityiskertomuksen Euroopan parlamentille,

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 195 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan,

ottaa huomioon oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista 9. maaliskuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 7 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 21 artiklan,

ottaa huomioon hyvää hallintotapaa koskevat eurooppalaiset toimintasäännöt ja erityisesti niiden 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon työjärjestyksen 195 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen,

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A6-0201/2009),

| A. | ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön, jonka mukaan ikään perustuvan syrjinnän kieltämisen periaate, sellaisena kuin se on esitetty Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklassa, kuuluu yhteisön lainsäädännön yleisiin periaatteisiin, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön, jonka mukaan ikään perustuvan syrjinnän kieltämisen periaate, sellaisena kuin se on esitetty Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklassa, kuuluu yhteisön lainsäädännön yleisiin periaatteisiin,

| B. | katsoo, että ikään perustuva erilainen kohtelu on ikään perustavaa syrjintää, jollei kohtelun erilaisuus ole objektiivisesti perusteltu ja jolleivät sen saavuttamiseen käytetyt keinot ole asianmukaisia ja välttämättömiä, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että ikään perustuva erilainen kohtelu on ikään perustavaa syrjintää, jollei kohtelun erilaisuus ole objektiivisesti perusteltu ja jolleivät sen saavuttamiseen käytetyt keinot ole asianmukaisia ja välttämättömiä,

| C. | ottaa huomioon, että oikeusasiamiehen mukaan komissio ei ole pystynyt riittävästi perustelemaan yli 65-vuotiaiden ylimääräisten freelance-konferenssitulkkien (”ACI-tulkit”) kohtelua ja että komissio pitää edelleen kiinni ACI-tulkkien palkkaamista koskevasta nykyisestä politiikastaan, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että oikeusasiamiehen mukaan komissio ei ole pystynyt riittävästi perustelemaan yli 65-vuotiaiden ylimääräisten freelance-konferenssitulkkien (”ACI-tulkit”) kohtelua ja että komissio pitää edelleen kiinni ACI-tulkkien palkkaamista koskevasta nykyisestä politiikastaan,

| D. | ottaa huomioon, että oikeusasiamies pitää tätä huonona hallintona, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että oikeusasiamies pitää tätä huonona hallintona,

| E. | katsoo, että unionin ainoana vaaleilla valittuna elimenä parlamentilla on vastuu Euroopan oikeusasiamiehen riippumattomuuden turvaamisesta ja suojelemisesta tämän hoitaessa tehtäviään Euroopan kansalaisiin nähden sekä oikeusasiamiehen suositusten täytäntöönpanon valvomisesta, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että unionin ainoana vaaleilla valittuna elimenä parlamentilla on vastuu Euroopan oikeusasiamiehen riippumattomuuden turvaamisesta ja suojelemisesta tämän hoitaessa tehtäviään Euroopan kansalaisiin nähden sekä oikeusasiamiehen suositusten täytäntöönpanon valvomisesta,

| 1. | hyväksyy Euroopan oikeusasiamiehen kriittiset huomautukset ja tämän suosituksen, joka koskee komission politiikkaa yli 65-vuotiaiden ACI-tulkkien palkkaamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy Euroopan oikeusasiamiehen kriittiset huomautukset ja tämän suosituksen, joka koskee komission politiikkaa yli 65-vuotiaiden ACI-tulkkien palkkaamisen yhteydessä;

| 2. | kehottaa komissiota muuttamaan nykyistä politiikkaansa, jolla käytännössä kielletään yli 65-vuotiaiden ACI-tulkkien palkkaaminen; ei kuitenkaan katso, että korvaukset ovat perusteltuja tämän tapauksen yhteydessä; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota muuttamaan nykyistä politiikkaansa, jolla käytännössä kielletään yli 65-vuotiaiden ACI-tulkkien palkkaaminen; ei kuitenkaan katso, että korvaukset ovat perusteltuja tämän tapauksen yhteydessä;

| 3. | panee merkille, että saatuaan oikeusasiamieheltä vastaavan suositusluonnoksen parlamentti ryhtyi viipymättä toimenpiteisiin muuttaakseen yli 65-vuotiaiden ACI-tulkkien palkkaamista koskenutta käytäntöään ja alkoi tulkita voimassaolevia sääntöjä tavalla, joka ei johda syrjintään; |
| --- | --- |

3.

panee merkille, että saatuaan oikeusasiamieheltä vastaavan suositusluonnoksen parlamentti ryhtyi viipymättä toimenpiteisiin muuttaakseen yli 65-vuotiaiden ACI-tulkkien palkkaamista koskenutta käytäntöään ja alkoi tulkita voimassaolevia sääntöjä tavalla, joka ei johda syrjintään;

| 4. | katsoo, että voimassaolevien sääntöjen muuttaminen ja ikäsyrjinnän poistaminen palkkaamisprosessista ei velvoita yhteisöjen toimielintä palkkaamaan yli 65-vuotiaita ACI-tulkkeja, mutta tällaisella toimenpiteellä saatettaisiin komission säännöt vastaamaan yhtä Euroopan unionin lainsäädännön yleisistä periaatteista; katsoo lisäksi, että koska tiettyjen virallisten kielten tulkeista on pulaa, näin voitaisiin parantaa toimielimen mahdollisuuksia turvata paras mahdollinen palvelu, kuten parlamentissa on osoitettu; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että voimassaolevien sääntöjen muuttaminen ja ikäsyrjinnän poistaminen palkkaamisprosessista ei velvoita yhteisöjen toimielintä palkkaamaan yli 65-vuotiaita ACI-tulkkeja, mutta tällaisella toimenpiteellä saatettaisiin komission säännöt vastaamaan yhtä Euroopan unionin lainsäädännön yleisistä periaatteista; katsoo lisäksi, että koska tiettyjen virallisten kielten tulkeista on pulaa, näin voitaisiin parantaa toimielimen mahdollisuuksia turvata paras mahdollinen palvelu, kuten parlamentissa on osoitettu;

| 5. | kehottaa komissiota tekemään parlamentin kanssa yhteistyötä tarkistettaessa ACI-tulkkien ja muun henkilöstön palkkaamiseen sovellettavia sääntöjä, jotta varmistetaan kaikkinaisen syrjinnän välttäminen; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota tekemään parlamentin kanssa yhteistyötä tarkistettaessa ACI-tulkkien ja muun henkilöstön palkkaamiseen sovellettavia sääntöjä, jotta varmistetaan kaikkinaisen syrjinnän välttäminen;

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja Euroopan oikeusasiamiehelle. |
| --- | --- |

6.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja Euroopan oikeusasiamiehelle.

---

(1)  EYVL L 113, 4.5.1994, s. 15.

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/3

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 200917. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen muuttaminen

P6_TA(2009)0354

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. toukokuuta 2009 muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen muuttamisesta monivuotisen rahoituskehyksen osalta (KOM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI))

2010/C 212 E/02

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission muutetun ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2009)0171),

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 21, 22 ja 23 kohdan,

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen väliarvioinnista (2) ja 10. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman vuoden 2010 talousarviomenettelyn suuntaviivoista (3),

ottaa huomioon tulokset kolmikantaneuvotteluista 2. huhtikuuta 2009,

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A6-0278/2009),

| 1. | hyväksyy 2. huhtikuuta 2009 järjestetyn kolmikantakokouksen tulokset; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy 2. huhtikuuta 2009 järjestetyn kolmikantakokouksen tulokset;

| 2. | korostaa, että sopimus, johon monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamisesta päästiin, on tulosta menestyksekkäästä toimielinten välisestä yhteistyöstä, jolla pyritään vastaamaan jäsenvaltioiden parhaillaan kokemaan rahoitus- ja talouskriisiin edistämällä solidaarisuutta energiavarojen alalla ja kehittämällä laajakaistayhteyksiä maaseutualueilla sekä tukemalla maatalousalaa; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että sopimus, johon monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamisesta päästiin, on tulosta menestyksekkäästä toimielinten välisestä yhteistyöstä, jolla pyritään vastaamaan jäsenvaltioiden parhaillaan kokemaan rahoitus- ja talouskriisiin edistämällä solidaarisuutta energiavarojen alalla ja kehittämällä laajakaistayhteyksiä maaseutualueilla sekä tukemalla maatalousalaa;

| 3. | muistuttaa, että tällä sopimuksella parlamentti, sekä lainsäädäntövallan että budjettivallan käyttäjänä, on suojellut nykyisiä prioriteettejaan kuten se teki vuoden 2008 talousarviomenettelyssä, kun Galileo-ohjelman rahoittamisesta sovittiin; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että tällä sopimuksella parlamentti, sekä lainsäädäntövallan että budjettivallan käyttäjänä, on suojellut nykyisiä prioriteettejaan kuten se teki vuoden 2008 talousarviomenettelyssä, kun Galileo-ohjelman rahoittamisesta sovittiin;

| 4. | hyväksyy poliittisen kompromissin, jossa on päädytty tasoitusmekanismiin, jota suunnitellaan käytettävän vuoden 2010 talousarviomenettelyssä sekä - mutta vain tarvittaessa - vuoden 2011 talousarviomenettelyssä; muistuttaa, että, kuten Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 2. huhtikuuta 2009 pitämän kolmikantakokouksen yhteydessä annetussa yhteisessä julistuksessa todetaan, tasoitusmekanismi ei vaikuta yhteispäätösmenettelyssä hyväksyttyjen ohjelmien määrärahoihin eikä vuotuiseen talousarviomenettelyyn, ja se rahoitetaan hyödyntämällä kaikkia talousarvioasioita koskevassa lainsäädäntökehyksessä käytettävissä olevia rahoitusmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

4.

hyväksyy poliittisen kompromissin, jossa on päädytty tasoitusmekanismiin, jota suunnitellaan käytettävän vuoden 2010 talousarviomenettelyssä sekä - mutta vain tarvittaessa - vuoden 2011 talousarviomenettelyssä; muistuttaa, että, kuten Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 2. huhtikuuta 2009 pitämän kolmikantakokouksen yhteydessä annetussa yhteisessä julistuksessa todetaan, tasoitusmekanismi ei vaikuta yhteispäätösmenettelyssä hyväksyttyjen ohjelmien määrärahoihin eikä vuotuiseen talousarviomenettelyyn, ja se rahoitetaan hyödyntämällä kaikkia talousarvioasioita koskevassa lainsäädäntökehyksessä käytettävissä olevia rahoitusmahdollisuuksia;

| 5. | toistaa, että 17. toukokuuta 2006 tehtyä toimielinten sopimusta koskevien neuvottelujen tuloksissa esiintyneet puutteet ja avoimiksi jääneet kysymykset ovat yhä ratkaisematta ja että näitä puutteita olisi käsiteltävä vuosien 2008–2009 väliarvioinnissa, kuten 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen julistuksessa 3 määrätään, sekä vuosittaisten talousarviomenettelyjen yhteydessä, mahdollisesti joustavuutta lisäämällä ja joka tapauksessa kaikilla tavoilla, joista on määrätty 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa; muistuttaa, kuten parlamentti totesi 2. huhtikuuta 2009 pidetyn kolmikantakokouksen yhteydessä antamassaan yksipuolisessa julistuksessa, että komission olisi otettava väliarviointiprosessin yhteydessä huomioon periaatteet, jotka parlamentti on esittänyt 25. maaliskuuta 2009 antamassaan päätöslauselmassa; |
| --- | --- |

5.

toistaa, että 17. toukokuuta 2006 tehtyä toimielinten sopimusta koskevien neuvottelujen tuloksissa esiintyneet puutteet ja avoimiksi jääneet kysymykset ovat yhä ratkaisematta ja että näitä puutteita olisi käsiteltävä vuosien 2008–2009 väliarvioinnissa, kuten 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen julistuksessa 3 määrätään, sekä vuosittaisten talousarviomenettelyjen yhteydessä, mahdollisesti joustavuutta lisäämällä ja joka tapauksessa kaikilla tavoilla, joista on määrätty 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa; muistuttaa, kuten parlamentti totesi 2. huhtikuuta 2009 pidetyn kolmikantakokouksen yhteydessä antamassaan yksipuolisessa julistuksessa, että komission olisi otettava väliarviointiprosessin yhteydessä huomioon periaatteet, jotka parlamentti on esittänyt 25. maaliskuuta 2009 antamassaan päätöslauselmassa;

| 6. | varoittaa käyttämästä otsakkeen 2 liikkumavaroja säännöllisesti muiden otsakkeiden rahoittamiseen, koska tämä voisi vaarantaa maatalousalan intressit markkinahintojen odottamattoman laskun yhteydessä; |
| --- | --- |

6.

varoittaa käyttämästä otsakkeen 2 liikkumavaroja säännöllisesti muiden otsakkeiden rahoittamiseen, koska tämä voisi vaarantaa maatalousalan intressit markkinahintojen odottamattoman laskun yhteydessä;

| 7. | pitää valitettavana, että neuvoston kanssa päästiin sopimukseen vasta kaksi kuukautta ennen parlamentin vaalikauden loppumista, mikä jätti vähemmän tilaa neuvotteluille, ja pahoittelee sitä, että tämän vuoksi toimielimet joutuivat toimimaan paineen alaisina, joskin tavanomaisessa lojaalin yhteistyön ilmapiirissä; |
| --- | --- |

7.

pitää valitettavana, että neuvoston kanssa päästiin sopimukseen vasta kaksi kuukautta ennen parlamentin vaalikauden loppumista, mikä jätti vähemmän tilaa neuvotteluille, ja pahoittelee sitä, että tämän vuoksi toimielimet joutuivat toimimaan paineen alaisina, joskin tavanomaisessa lojaalin yhteistyön ilmapiirissä;

| 8. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

8.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen;

| 9. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

9.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 10. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

10.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0174.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0095 ja 0096.

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009LIITE

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

tehty 6 päivänä toukokuuta 2009

talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen muuttamisesta monivuotisen rahoituskehyksen (2007 – 2013) osalta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 21 kohdan, 22 kohdan ensimmäisen ja toisen alakohdan ja 23 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Kolmikantakokouksessa, joka järjestettiin 2. huhtikuuta 2009, Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat päässeet yhteisymmärrykseen hankkeiden rahoittamisesta energian ja laajakaistainternetin aloilla sekä vuonna 2003 toteutetun, yhteisen maatalouspolitiikan väliuudistuksen kokonaisarvioinnissa (”terveystarkastuksessa”) määriteltyihin ”uusiin haasteisiin” liittyvien toimenpiteiden tehostamisen rahoittamisesta osana Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa infrastruktuurien nykyaikaistamista ja energiaa koskevaa yhteisvastuuta varten. Rahoitus edellyttää, että ensin tarkistetaan vuosiksi 2007–2013 laadittua monivuotista rahoituskehystä toimielinten sopimuksen 21, 22 ja 23 kohdan mukaisesti, jotta alaotsakkeen 1 a maksusitoumusmäärärahojen vuoden 2009 enimmäismäärää voidaan korottaa 2 000 miljoonalla eurolla käypinä hintoina. |
| --- | --- |

(1)

Kolmikantakokouksessa, joka järjestettiin 2. huhtikuuta 2009, Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat päässeet yhteisymmärrykseen hankkeiden rahoittamisesta energian ja laajakaistainternetin aloilla sekä vuonna 2003 toteutetun, yhteisen maatalouspolitiikan väliuudistuksen kokonaisarvioinnissa (”terveystarkastuksessa”) määriteltyihin ”uusiin haasteisiin” liittyvien toimenpiteiden tehostamisen rahoittamisesta osana Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa infrastruktuurien nykyaikaistamista ja energiaa koskevaa yhteisvastuuta varten. Rahoitus edellyttää, että ensin tarkistetaan vuosiksi 2007–2013 laadittua monivuotista rahoituskehystä toimielinten sopimuksen 21, 22 ja 23 kohdan mukaisesti, jotta alaotsakkeen 1 a maksusitoumusmäärärahojen vuoden 2009 enimmäismäärää voidaan korottaa 2 000 miljoonalla eurolla käypinä hintoina.

| (2) | Alaotsakkeen 1 a enimmäismäärään tehtävä lisäys kompensoidaan kokonaisuudessaan supistamalla otsakkeen 2 maksusitoumusmäärärahojen vuoden 2009 enimmäismäärää 2 000 miljoonalla eurolla. |
| --- | --- |

(2)

Alaotsakkeen 1 a enimmäismäärään tehtävä lisäys kompensoidaan kokonaisuudessaan supistamalla otsakkeen 2 maksusitoumusmäärärahojen vuoden 2009 enimmäismäärää 2 000 miljoonalla eurolla.

| (3) | Jotta maksusitoumusten ja maksujen välinen suhde säilytettäisiin asianmukaisena, maksumäärärahojen vuotuisia enimmäismääriä mukautetaan. Mukautus on neutraali. |
| --- | --- |

(3)

Jotta maksusitoumusten ja maksujen välinen suhde säilytettäisiin asianmukaisena, maksumäärärahojen vuotuisia enimmäismääriä mukautetaan. Mukautus on neutraali.

| (4) | Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen liitettä I olisi sen vuoksi tarkistettava (2), |
| --- | --- |

(4)

Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen liitettä I olisi sen vuoksi tarkistettava (2),

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten välisen sopimuksen liite I korvataan tämän päätöksen liitteellä.

Tehty Strasbourgissa 6 päivänä toukokuuta 2009

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009LIITE

EUROOPAN TALOUDEN ELVYTYSSUUNNITELMAN PERUSTEELLA TARKISTETTU VUOSIEN 2007–2013 RAHOITUSKEHYS (VUODEN 2004 KIINTEINÄ HINTOINA)

| (miljoonaa euroa vuoden 2004 kiinteinä hintoina) |
| --- |
| MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHAT | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Yhteensä


  2007–2013 |
| 1. | Kestävä kasvu |

(miljoonaa euroa vuoden 2004 kiinteinä hintoina)

MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHAT

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Yhteensä

2007–2013

1.

50 865

53 262

55 883

54 860

55 400

56 866

58 256

385 392

| 1 a. | Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky |
| --- | --- |

1 a.

Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

8 404

9 595

12 021

11 000

11 306

12 122

12 914

77 362

| 1 b. | Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio |
| --- | --- |

1 b.

Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio

42 461

43 667

43 862

43 860

44 094

44 744

45 342

308 030

| 2. | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta |
| --- | --- |

2.

51 962

54 685

52 205

53 379

52 528

51 901

51 284

367 944

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

43 120

42 697

42 279

41 864

41 453

41 047

40 645

293 105

| 3. | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

3.

1 199

1 258

1 380

1 503

1 645

1 797

1 988

10 770

| 3 a. | Vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

3 a.

Vapaus, turvallisuus ja oikeus

600

690

790

910

1 050

1 200

1 390

6 630

| 3 b. | Kansalaisuus |
| --- | --- |

3 b.

Kansalaisuus

599

568

590

593

595

597

598

4 140

| 4. | EU maailmanlaajuisena toimijana |
| --- | --- |

4.

6 199

6 469

6 739

7 009

7 339

7 679

8 029

49 463

| 5. | Hallinto
   (3) |
| --- | --- |

5.

6 633

6 818

6 973

7 111

7 255

7 400

7 610

49 800

| 6. | Korvaukset |
| --- | --- |

6.

419

191

190

800

MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

117 277

122 683

123 370

123 862

124 167

125 643

127 167

864 169

prosentteina suhteessa BKTL:oon

1,08 %

1,09 %

1,07 %

1,05 %

1,03 %

1,02 %

1,01 %

1,048 %

MAKSUMÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

115 142

119 805

110 439

119 126

116 552

120 145

119 391

820 600

prosentteina suhteessa BKTL:oon

1,06 %

1,06 %

0,96 %

1,01 %

0,97 %

0,98 %

0,95 %

1,00 %

Käytettävissä oleva liikkumavara

0,18 %

0,18 %

0,28 %

0,23 %

0,27 %

0,26 %

0,29 %

0,24 %

Omien varojen enimmäismäärä, prosentteina suhteessa BKTL:oon

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  Edellä mainittuun rahoitussopimukseen perustuvat määrät muunnetaan tämän vuoksi vuoden 2004 hinnoiksi.

2

(3)  Tämän otsakkeen enimmäismääriin sisältyvistä eläkemenoista on vähennetty henkilöstön eläkejärjestelmään suorittamat maksut, joiden enimmäismäärä jaksolla 2007–2013 on 500 miljoonaa euroa vuoden 2004 hintoina.

3

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/6

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Televisioiden energiamerkinnät

P6_TA(2009)0357

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. toukokuuta 2009 luonnoksesta komission direktiiviksi neuvoston direktiivin 92/75/ETY täytäntöönpanosta ja muuttamisesta televisioiden energiamerkintöjen osalta

2010/C 212 E/03

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon kodinkoneiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin 22. syyskuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/75/ETY (1) ja erityisesti sen 9 ja 12 artiklan,

ottaa huomioon luonnoksen komission direktiiviksi neuvoston direktiivin 92/75/ETY täytäntöönpanosta ja muuttamisesta televisioiden energiamerkintöjen osalta,

ottaa huomioon direktiivin 92/75/ETY 10 artiklassa mainitun komitean 30. maaliskuuta 2009 antaman lausunnon,

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2006 annetun komission tiedonannon ”Energiatehokkuuden toimintasuunnitelma: Mahdollisuuksien toteuttaminen” (KOM(2006)0545),

ottaa huomioon komission 13. marraskuuta 2008 antaman ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi energiaan liittyvien tuotteiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin (KOM(2008)0778),

ottaa huomioon 5. toukokuuta 2009 vahvistamansa kannan ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi energiaan liittyvien tuotteiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin (uudelleenlaadinta) (2),

ottaa huomioon menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (3) 5 a artiklan 3 kohdan b alakohdan,

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan 2 kohdan ja 4 kohdan b alakohdan,

| A. | ottaa huomioon, että direktiivin 92/75/ETY, jäljempänä ”puitedirektiivi”, pääasiallisena tarkoituksena on, kuten direktiivin 1 artiklassa todetaan, ”mahdollistaa tiettyjen kodinkonetyyppien energian ja muiden olennaisten voimavarojen kulutusta koskevien tietojen, erityisesti merkintöjen ja tuotetietojen, julkaisua koskevien kansallisten toimenpiteiden yhdenmukaistaminen niin, että kuluttajat saavat mahdollisuuden valita energiatehokkuudeltaan parhaimmat laitteet”, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että direktiivin 92/75/ETY, jäljempänä ”puitedirektiivi”, pääasiallisena tarkoituksena on, kuten direktiivin 1 artiklassa todetaan, ”mahdollistaa tiettyjen kodinkonetyyppien energian ja muiden olennaisten voimavarojen kulutusta koskevien tietojen, erityisesti merkintöjen ja tuotetietojen, julkaisua koskevien kansallisten toimenpiteiden yhdenmukaistaminen niin, että kuluttajat saavat mahdollisuuden valita energiatehokkuudeltaan parhaimmat laitteet”,

| B. | ottaa huomioon, että puitedirektiivissä todetaan myös, että ”tarkan, olennaisen ja vertailukelpoisen tiedon tarjoaminen erityisesti kodinkoneiden energiankulutuksesta voi vaikuttaa yleisön valintoihin sellaisten laitteiden eduksi, jotka kuluttavat vähemmän energiaa”, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että puitedirektiivissä todetaan myös, että ”tarkan, olennaisen ja vertailukelpoisen tiedon tarjoaminen erityisesti kodinkoneiden energiankulutuksesta voi vaikuttaa yleisön valintoihin sellaisten laitteiden eduksi, jotka kuluttavat vähemmän energiaa”,

| C. | ottaa huomioon, kuten tähdennettiin komission vaikutusten arvioinnissa, joka on liitetty ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi energiaan liittyvien tuotteiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin (SEC(2008)2862), että alkuperäistä, menestyksekästä A-G-merkkiä on käytetty mallina maailman eri maissa kuten Brasiliassa, Kiinassa, Argentiinassa, Chilessä, Iranissa, Israelissa ja Etelä-Afrikassa, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, kuten tähdennettiin komission vaikutusten arvioinnissa, joka on liitetty ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi energiaan liittyvien tuotteiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin (SEC(2008)2862), että alkuperäistä, menestyksekästä A-G-merkkiä on käytetty mallina maailman eri maissa kuten Brasiliassa, Kiinassa, Argentiinassa, Chilessä, Iranissa, Israelissa ja Etelä-Afrikassa,

| D. | ottaa huomioon, että televisiolaitteet ovat paljon energiaa kuluttavia laitteita ja että näin ollen energiaa voidaan säästää mahdollisesti huomattavasti lisäämällä tämän luokan laitteet puitedirektiivin 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun järjestelmään, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että televisiolaitteet ovat paljon energiaa kuluttavia laitteita ja että näin ollen energiaa voidaan säästää mahdollisesti huomattavasti lisäämällä tämän luokan laitteet puitedirektiivin 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun järjestelmään,

| E. | ottaa huomioon, että televisiolaitteiden energiakulutusta koskevan merkinnän olisi vastattava mahdollisimman hyvin muita kodinkoneita koskevia määriteltyjä energiamerkintäluokituksia, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että televisiolaitteiden energiakulutusta koskevan merkinnän olisi vastattava mahdollisimman hyvin muita kodinkoneita koskevia määriteltyjä energiamerkintäluokituksia,

| F. | ottaa huomioon, että edellä mainitussa komission tiedonannossa todetaan, että ”nykyisiä merkintäluokituksia tarkennetaan ja ne mitoitetaan uudelleen viiden vuoden välein tai teknologian kehityksen siihen oikeuttaessa ekologista suunnittelua koskevien tutkimusten perusteella siten, että A-luokituksen saa energiatehokkaimmat 10–20 prosenttia laitteista”, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että edellä mainitussa komission tiedonannossa todetaan, että ”nykyisiä merkintäluokituksia tarkennetaan ja ne mitoitetaan uudelleen viiden vuoden välein tai teknologian kehityksen siihen oikeuttaessa ekologista suunnittelua koskevien tutkimusten perusteella siten, että A-luokituksen saa energiatehokkaimmat 10–20 prosenttia laitteista”,

| G. | katsoo, että energiamerkintäjärjestelmän menestyksekkään täytäntöönpanon kannalta on olennaista, että otetaan käyttöön toimenpiteitä, joiden avulla kodinkoneista annetaan kuluttajalle selvää, kattavaa, vertailukelpoista ja helppotajuista tietoa, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että energiamerkintäjärjestelmän menestyksekkään täytäntöönpanon kannalta on olennaista, että otetaan käyttöön toimenpiteitä, joiden avulla kodinkoneista annetaan kuluttajalle selvää, kattavaa, vertailukelpoista ja helppotajuista tietoa,

| H. | ottaa huomioon, että jos kuluttaja ostaa entistä enemmän tehokkaita laitteita vähemmän tehokkaiden laitteiden asemasta, tämä lisäisi laitevalmistajien tuloja, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että jos kuluttaja ostaa entistä enemmän tehokkaita laitteita vähemmän tehokkaiden laitteiden asemasta, tämä lisäisi laitevalmistajien tuloja,

| I. | ottaa huomioon, että erityisesti mitä tulee energiamerkin suunnitteluun ja energiatehokkuusluokkiin, luonnoksessa komission direktiiviksi tehdään toinen muutos lisäämällä uudet A-luokat (esimerkiksi A-20 %, A-40 % ja A-60 %), jotka mahdollisesti hämmentävät kuluttajia entisestään, estävät heitä ymmärtämästä oikein energiamerkintäjärjestelmää ja heikentävät heidän mahdollisuuksiaan valita laitteita, joiden energiatehokkuus on muita parempi, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että erityisesti mitä tulee energiamerkin suunnitteluun ja energiatehokkuusluokkiin, luonnoksessa komission direktiiviksi tehdään toinen muutos lisäämällä uudet A-luokat (esimerkiksi A-20 %, A-40 % ja A-60 %), jotka mahdollisesti hämmentävät kuluttajia entisestään, estävät heitä ymmärtämästä oikein energiamerkintäjärjestelmää ja heikentävät heidän mahdollisuuksiaan valita laitteita, joiden energiatehokkuus on muita parempi,

| J. | katsoo, että pieni määrä merkkiin tehtäviä teknisiä muutoksia voisi tehdä merkistä entistä selvemmän ja ymmärrettävämmän kuluttajille, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että pieni määrä merkkiin tehtäviä teknisiä muutoksia voisi tehdä merkistä entistä selvemmän ja ymmärrettävämmän kuluttajille,

| K. | ottaa huomioon, että tutkimustulokset osoittavat, että kuluttajien mielestä A–G-asteikko on selkeä, mutta komissio ei ole tehnyt vaikutusten arviointia osoittaakseen, onko A-20 %, A-40 % ja A-60 % yhdessä tyhjien alaluokkien kanssa kuluttajille hyödyllinen vai heitä harhaanjohtava, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että tutkimustulokset osoittavat, että kuluttajien mielestä A–G-asteikko on selkeä, mutta komissio ei ole tehnyt vaikutusten arviointia osoittaakseen, onko A-20 %, A-40 % ja A-60 % yhdessä tyhjien alaluokkien kanssa kuluttajille hyödyllinen vai heitä harhaanjohtava,

| L. | katsoo, että nykyisten tuotteiden uudelleen luokitteleminen suljettuun A–G-asteikkoon estäisi erityisesti sen, että syntyy tyhjiä alempia luokkia, jotka voivat johtaa kuluttajia harhaan, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että nykyisten tuotteiden uudelleen luokitteleminen suljettuun A–G-asteikkoon estäisi erityisesti sen, että syntyy tyhjiä alempia luokkia, jotka voivat johtaa kuluttajia harhaan,

| M. | katsoo, että kyseisten uusien tehokkuusluokkien käyttöön ottaminen nykyisten A-G-merkkien ohella myös muita tuotteita varten todennäköisesti lisää epävarmuutta siitä, edustaako luokka A tehokasta vai tehotonta tuotetta, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että kyseisten uusien tehokkuusluokkien käyttöön ottaminen nykyisten A-G-merkkien ohella myös muita tuotteita varten todennäköisesti lisää epävarmuutta siitä, edustaako luokka A tehokasta vai tehotonta tuotetta,

| N. | katsoo, että tällainen toimenpide ei palvele perussäädöksen tarkoitusta, joka on tarkkojen, asianmukaisten ja vertailukelpoisten tietojen antaminen kuluttajille, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että tällainen toimenpide ei palvele perussäädöksen tarkoitusta, joka on tarkkojen, asianmukaisten ja vertailukelpoisten tietojen antaminen kuluttajille,

| O. | ottaa huomioon, että komissio on tehnyt ehdotuksen puitedirektiivin laatimiseksi uudelleen, minkä yhteydessä voitaisiin ottaa käyttöön lisää muutoksia, jotka vaikuttaisivat ehdotettuihin täytäntöönpanotoimenpiteisiin, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että komissio on tehnyt ehdotuksen puitedirektiivin laatimiseksi uudelleen, minkä yhteydessä voitaisiin ottaa käyttöön lisää muutoksia, jotka vaikuttaisivat ehdotettuihin täytäntöönpanotoimenpiteisiin,

| 1. | vastustaa sitä, että luonnos komission direktiiviksi neuvoston direktiivin 92/75/ETY täytäntöönpanosta ja muuttamisesta televisioiden energiamerkintöjen osalta hyväksytään; |
| --- | --- |

1.

vastustaa sitä, että luonnos komission direktiiviksi neuvoston direktiivin 92/75/ETY täytäntöönpanosta ja muuttamisesta televisioiden energiamerkintöjen osalta hyväksytään;

| 2. | katsoo, että luonnos komission direktiiviksi ei ole yhteensopiva perussäädöksen tavoitteen kanssa; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että luonnos komission direktiiviksi ei ole yhteensopiva perussäädöksen tavoitteen kanssa;

| 3. | kehottaa komissiota peruuttamaan direktiiviluonnoksen ja tekemään suljettuun A-G-asteikkoon perustuvan uuden ehdotuksen direktiivin 92/75/ETY 10 artiklassa mainitulle komitealle mahdollisimman nopeasti ja joka tapauksessa viimeistään 30. syyskuuta 2009; |
| --- | --- |

3.

kehottaa komissiota peruuttamaan direktiiviluonnoksen ja tekemään suljettuun A-G-asteikkoon perustuvan uuden ehdotuksen direktiivin 92/75/ETY 10 artiklassa mainitulle komitealle mahdollisimman nopeasti ja joka tapauksessa viimeistään 30. syyskuuta 2009;

| 4. | katsoo, että energiankulutusta koskevista merkinnöistä annetun direktiivin olennainen osa on merkin ulkoasu, josta olisi päätettävä parhaillaan yhteispäätösmenettelyä noudattaen toteutetun tarkistamisen ja uudelleenlaadinnan yhteydessä; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että energiankulutusta koskevista merkinnöistä annetun direktiivin olennainen osa on merkin ulkoasu, josta olisi päätettävä parhaillaan yhteispäätösmenettelyä noudattaen toteutetun tarkistamisen ja uudelleenlaadinnan yhteydessä;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EYVL L 297, 13.10.1992, s. 16.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0345.

(3)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/8

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Teemaohjelmaan ”Valtiosta riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten rooli kehityksessä” liittyvä vuotuinen toimintaohjelma vuodelle 2009 (Osa II: kohdennetut hankkeet)

P6_TA(2009)0358

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. toukokuuta 2009 luonnoksesta komission päätökseksi, jolla perustetaan vuotuinen toimintaohjelma 2009 valtiosta riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten roolista kehityksessä (Osa II: kohdennetut hankkeet)

2010/C 212 E/04

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1905/2006 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan b alakohdan,

ottaa huomioon luonnoksen komission päätökseksi, jolla perustetaan vuotuinen toimintaohjelma 2009 valtiosta riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten roolista kehityksessä (Osa II: kohdennetut hankkeet) (CMTD(2009)0387 - D004766/01),

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1905/2006 35 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean (kehitysyhteistyön rahoitusvälineen hallintokomitea) 15. huhtikuuta 2009 antaman lausunnon,

ottaa huomioon kehityskysymyksiä ja kehityskasvatusta koskevan yleisen tietoisuuden lisäämiseksi Euroopassa toteutettujen toimien yleisarvioinnin (komission viitenumero 2007/146962, lopullinen kertomus),

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2008 antamansa päätöslauselman EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan haasteista uusille jäsenvaltioille (2),

ottaa huomioon menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (3) 8 artiklan,

ottaa huomioon työjärjestyksen 81 artiklan,

| A. | ottaa huomioon, että kehitysyhteistyön rahoitusvälineen hallintokomitea äänesti 15. huhtikuuta 2009 kirjallisella menettelyllä valtiosta riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten roolista kehityksessä (Osa II: kohdennetut hankkeet) laadittua vuotuista toimintaohjelmaa 2009 (CMTD(2009)0387 - D004766/01) koskevan luonnoksen puolesta, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kehitysyhteistyön rahoitusvälineen hallintokomitea äänesti 15. huhtikuuta 2009 kirjallisella menettelyllä valtiosta riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten roolista kehityksessä (Osa II: kohdennetut hankkeet) laadittua vuotuista toimintaohjelmaa 2009 (CMTD(2009)0387 - D004766/01) koskevan luonnoksen puolesta,

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti sai päätöksen 1999/468/EY 7 artiklan 3 kohdan sekä neuvoston päätöksen 1999/468/EY soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 3. kesäkuuta 2008 tehdyn Euroopan parlamentin ja komission välisen sopimuksen 1 kohdan mukaisesti kehitysyhteistyön rahoitusvälineen hallinnointikomitealle toimitetut ehdotukset täytäntöönpanotoimiksi sekä äänestystulokset, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti sai päätöksen 1999/468/EY 7 artiklan 3 kohdan sekä neuvoston päätöksen 1999/468/EY soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 3. kesäkuuta 2008 tehdyn Euroopan parlamentin ja komission välisen sopimuksen 1 kohdan mukaisesti kehitysyhteistyön rahoitusvälineen hallinnointikomitealle toimitetut ehdotukset täytäntöönpanotoimiksi sekä äänestystulokset,

| C. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1905/2006 14 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan valtiosta riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten roolia kehityksessä koskevalla aihekohtaisella ohjelmalla muun muassa ”lisätään Euroopan kansalaisten tietoisuutta kehityskysymyksistä ja haetaan yhteisön ja liittyvien maiden kansalaisten aktiivista tukea köyhyyden vähentämisen ja kestävän kehityksen strategioille kumppanimaissa”, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1905/2006 14 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan valtiosta riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten roolia kehityksessä koskevalla aihekohtaisella ohjelmalla muun muassa ”lisätään Euroopan kansalaisten tietoisuutta kehityskysymyksistä ja haetaan yhteisön ja liittyvien maiden kansalaisten aktiivista tukea köyhyyden vähentämisen ja kestävän kehityksen strategioille kumppanimaissa”,

| D. | ottaa huomioon, että 11 jäsenvaltiota lähetti 19. maaliskuuta 2009 komissiolle jäsenvaltioiden yhteisen julkilausuman kehitysyhteistyön rahoitusvälineen valtiosta riippumattomista toimijoista ja paikallisviranomaisista, jossa ilmaistiin huoli komission aikeista lopettaa Trialog- ja Deeep-hankkeiden (4) suora rahoitus, jota on jatkettu vuodesta 1998 (Trialog) ja 2003 (Deeep) lähtien, ja velvoittaa ne osallistumaan ”tarjouskilpailuun”, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 11 jäsenvaltiota lähetti 19. maaliskuuta 2009 komissiolle jäsenvaltioiden yhteisen julkilausuman kehitysyhteistyön rahoitusvälineen valtiosta riippumattomista toimijoista ja paikallisviranomaisista, jossa ilmaistiin huoli komission aikeista lopettaa Trialog- ja Deeep-hankkeiden (4) suora rahoitus, jota on jatkettu vuodesta 1998 (Trialog) ja 2003 (Deeep) lähtien, ja velvoittaa ne osallistumaan ”tarjouskilpailuun”,

| E. | ottaa huomioon, että 11 jäsenvaltion (joista 9 ”uutta” jäsenvaltiota) yhteisessä julkilausumassa varoitetaan, että komission suunnitelma Trialog- ja Deeep-hankkeiden suoran rahoituksen lopettamisesta osuu ajoitukseltaan erittäin hankalaan vaiheeseen, kun otetaan huomioon monien ”uusien” jäsenvaltioiden nykyinen rahoitustilanne ja sen vaikutukset kansalaisjärjestöjen kykyyn toimia ja kehittyä, ja ilmaistaan huolestuminen rahoitukseen mahdollisesti tulevista aukoista, jotka haittaavat näitä hankkeita aiheuttamalla pätevän henkilöstön, tietämyksen ja jo perustettujen verkostojen menetyksiä, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että 11 jäsenvaltion (joista 9 ”uutta” jäsenvaltiota) yhteisessä julkilausumassa varoitetaan, että komission suunnitelma Trialog- ja Deeep-hankkeiden suoran rahoituksen lopettamisesta osuu ajoitukseltaan erittäin hankalaan vaiheeseen, kun otetaan huomioon monien ”uusien” jäsenvaltioiden nykyinen rahoitustilanne ja sen vaikutukset kansalaisjärjestöjen kykyyn toimia ja kehittyä, ja ilmaistaan huolestuminen rahoitukseen mahdollisesti tulevista aukoista, jotka haittaavat näitä hankkeita aiheuttamalla pätevän henkilöstön, tietämyksen ja jo perustettujen verkostojen menetyksiä,

| F. | ottaa huomioon, että kehitysyhteistyövaliokunnan puheenjohtaja otti esille vastaavia huolenaiheita 19. maaliskuuta 2009 päivätyssä kirjeessään huomauttaen, että kehitysyhteistyötä koskevien tietojen ja valmiuksien kartuttaminen uusissa jäsenvaltioissa ja eurooppalaisten kehityskasvatus ovat olleet koko ajan etusijalla valiokunnan toiminnassa ja että komission pitäisi toimittaa parlamentille objektiiviset ja avoimet vaatimukset, joiden perusteella se päättää, mitkä toimet ja hankkeet saavat suoraa rahoitusta, ja viimein, että ehdotetun toimen täytäntöönpanoa olisi siirrettävä vähintään yhdellä vuodella mahdollisten rahoitusaukkojen välttämiseksi ja näiden erittäin hyödyllisten hankkeiden elinkelpoisuuden turvaamiseksi, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kehitysyhteistyövaliokunnan puheenjohtaja otti esille vastaavia huolenaiheita 19. maaliskuuta 2009 päivätyssä kirjeessään huomauttaen, että kehitysyhteistyötä koskevien tietojen ja valmiuksien kartuttaminen uusissa jäsenvaltioissa ja eurooppalaisten kehityskasvatus ovat olleet koko ajan etusijalla valiokunnan toiminnassa ja että komission pitäisi toimittaa parlamentille objektiiviset ja avoimet vaatimukset, joiden perusteella se päättää, mitkä toimet ja hankkeet saavat suoraa rahoitusta, ja viimein, että ehdotetun toimen täytäntöönpanoa olisi siirrettävä vähintään yhdellä vuodella mahdollisten rahoitusaukkojen välttämiseksi ja näiden erittäin hyödyllisten hankkeiden elinkelpoisuuden turvaamiseksi,

| G. | ottaa huomioon, että edellä mainitussa kehityskysymyksiä ja kehityskasvatusta koskevan yleisen tietoisuuden lisäämiseksi Euroopassa toteutettujen toimien yleisarvioinnissa todetaan, että kohdennettujen hankkeiden strateginen käyttö on osaltaan mahdollistanut Euroopan kehitysyhteistyöjärjestöjen kanssa toteutetun yhteisrahoitusohjelman, ja että Deeep on ollut tärkeä koordinointimekanismi vuoropuhelun lisäämiseksi, parhaiden käytäntöjen vaihdon edistämiseksi sekä kansallisten ohjelmien ja EU:n välisten tai EU:n tason verkostojen ja kumppanuussuhteiden rakentamiseksi; ottaa huomioon, että Trialog on toiminut tehokkaasti parantaessaan vuoropuhelua ja valmiuksia uusissa jäsenvaltioissa ja jäsenyyttä valmistelevissa valtioissa, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että edellä mainitussa kehityskysymyksiä ja kehityskasvatusta koskevan yleisen tietoisuuden lisäämiseksi Euroopassa toteutettujen toimien yleisarvioinnissa todetaan, että kohdennettujen hankkeiden strateginen käyttö on osaltaan mahdollistanut Euroopan kehitysyhteistyöjärjestöjen kanssa toteutetun yhteisrahoitusohjelman, ja että Deeep on ollut tärkeä koordinointimekanismi vuoropuhelun lisäämiseksi, parhaiden käytäntöjen vaihdon edistämiseksi sekä kansallisten ohjelmien ja EU:n välisten tai EU:n tason verkostojen ja kumppanuussuhteiden rakentamiseksi; ottaa huomioon, että Trialog on toiminut tehokkaasti parantaessaan vuoropuhelua ja valmiuksia uusissa jäsenvaltioissa ja jäsenyyttä valmistelevissa valtioissa,

| H. | ottaa huomioon, että Trialog-ohjelma täyttää osaltaan ne tarpeet, joihin parlamentti puuttui 13. maaliskuuta 2008 antamassaan päätöslauselmassa EU:n kehitysyhteistyöpolitiikasta uusissa jäsenvaltioissa ja jotka koskevat viestintä- ja koulutuspolitiikan kokonaisstrategiaa korvaamaan uusissa jäsenvaltioissa esiintyvää kehitysyhteistyöpolitiikan julkisen tunnustuksen puutetta ja joissa Deeep-ohjelmaa pyydettiin vastaamaan pyyntöihin kehityskoulutuksen ja tiedottamisen lisäämisestä eurooppalaisessa koulutuksessa, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Trialog-ohjelma täyttää osaltaan ne tarpeet, joihin parlamentti puuttui 13. maaliskuuta 2008 antamassaan päätöslauselmassa EU:n kehitysyhteistyöpolitiikasta uusissa jäsenvaltioissa ja jotka koskevat viestintä- ja koulutuspolitiikan kokonaisstrategiaa korvaamaan uusissa jäsenvaltioissa esiintyvää kehitysyhteistyöpolitiikan julkisen tunnustuksen puutetta ja joissa Deeep-ohjelmaa pyydettiin vastaamaan pyyntöihin kehityskoulutuksen ja tiedottamisen lisäämisestä eurooppalaisessa koulutuksessa,

| I. | ottaa huomioon, että edellä mainitun vuotuisen toimintaohjelman 2009 yhteydessä komissio ehdottaa myös suoraa tukea European Foundation of Management Development -säätiön hankkeelle Kuuban johtajakoulutuksen lujittamiseksi; ottaa huomioon, että kehitysyhteistyön rahoitusvälineen aihekohtaista ohjelmaa valtiosta riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten roolista kehityksessä ei ole aiemmin käytetty toimintaan kumppanuusmaissa, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että edellä mainitun vuotuisen toimintaohjelman 2009 yhteydessä komissio ehdottaa myös suoraa tukea European Foundation of Management Development -säätiön hankkeelle Kuuban johtajakoulutuksen lujittamiseksi; ottaa huomioon, että kehitysyhteistyön rahoitusvälineen aihekohtaista ohjelmaa valtiosta riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten roolista kehityksessä ei ole aiemmin käytetty toimintaan kumppanuusmaissa,

| J. | ottaa huomioon, että komissio on sittemmin julkaissut selventävän muistion kehitysyhteistyön rahoitusvälineen valtiosta riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten hallintokomitealle (5), jossa se selvittää kohdennettujen toimien valintakriteerejä, jotka perustuvat varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 168 artiklaan (6), ja että tukea voidaan myöntää elimille, joilla on lakisääteinen tai tosiasiallinen monopoli, ja toimiin, joiden ominaispiirteet edellyttävät tietyn tyyppistä elintä teknisten valmiuksien, erikoisosaamisen tai hallinnollisen toimivallan vuoksi, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että komissio on sittemmin julkaissut selventävän muistion kehitysyhteistyön rahoitusvälineen valtiosta riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten hallintokomitealle (5), jossa se selvittää kohdennettujen toimien valintakriteerejä, jotka perustuvat varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 168 artiklaan (6), ja että tukea voidaan myöntää elimille, joilla on lakisääteinen tai tosiasiallinen monopoli, ja toimiin, joiden ominaispiirteet edellyttävät tietyn tyyppistä elintä teknisten valmiuksien, erikoisosaamisen tai hallinnollisen toimivallan vuoksi,

| 1. | vastustaa sitä, että luonnos komission päätökseksi, jolla perustetaan vuotuinen toimintaohjelma 2009 valtiosta riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten roolista kehityksessä (Osa II: kohdennetut hankkeet) (CMTD(2009)0387 – D004766/01), hyväksytään nykyisessä muodossaan; |
| --- | --- |

1.

vastustaa sitä, että luonnos komission päätökseksi, jolla perustetaan vuotuinen toimintaohjelma 2009 valtiosta riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten roolista kehityksessä (Osa II: kohdennetut hankkeet) (CMTD(2009)0387 – D004766/01), hyväksytään nykyisessä muodossaan;

| 2. | pyytää komissiota selventämään kriteerejä, joilla määritellään ’lakisääteinen tai tosiasiallinen monopoliasema’, koska 11 jäsenvaltiota mainitsi yhteisessä julkilausumassaan, että ”uusien” jäsenvaltioiden kannalta tosiasiallinen monopoliasema on vielä vallalla Trialog- ja Deeep-hankkeiden kautta toteutettavissa Euroopan laajuisissa toimissa; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota selventämään kriteerejä, joilla määritellään ’lakisääteinen tai tosiasiallinen monopoliasema’, koska 11 jäsenvaltiota mainitsi yhteisessä julkilausumassaan, että ”uusien” jäsenvaltioiden kannalta tosiasiallinen monopoliasema on vielä vallalla Trialog- ja Deeep-hankkeiden kautta toteutettavissa Euroopan laajuisissa toimissa;

| 3. | vaatii kohdennetuille hankkeille myönnettävän suoran rahoituksen kriteerien avointa ja monialaista soveltamista, jotta kaikilla olisi yhtäläiset toimintaedellytykset; vaatii siksi, että samoja kriteerejä sovelletaan Trialog- ja Deeep-hankkeisiin ja Kuuban johtajakoulutuksen lujittamista koskevaan hankkeeseen; |
| --- | --- |

3.

vaatii kohdennetuille hankkeille myönnettävän suoran rahoituksen kriteerien avointa ja monialaista soveltamista, jotta kaikilla olisi yhtäläiset toimintaedellytykset; vaatii siksi, että samoja kriteerejä sovelletaan Trialog- ja Deeep-hankkeisiin ja Kuuban johtajakoulutuksen lujittamista koskevaan hankkeeseen;

| 4. | vaatii, että parhaiden käytäntöjen vaihdon edistämistä, EU:n tasoisten sekä kansallisten toimijoiden ja EU:n välisten verkostojen ja kumppanuuksien rakentamista, vuoropuhelun parantamista sekä uusien jäsenvaltioiden ja liittymistä valmistelevien valtioiden valmiuksien parantamista koskevien arvokkaiden toimien keskeytymätön rahoitus on varmistettava strategisella, Euroopan laajuisella ohjelmalla; |
| --- | --- |

4.

vaatii, että parhaiden käytäntöjen vaihdon edistämistä, EU:n tasoisten sekä kansallisten toimijoiden ja EU:n välisten verkostojen ja kumppanuuksien rakentamista, vuoropuhelun parantamista sekä uusien jäsenvaltioiden ja liittymistä valmistelevien valtioiden valmiuksien parantamista koskevien arvokkaiden toimien keskeytymätön rahoitus on varmistettava strategisella, Euroopan laajuisella ohjelmalla;

| 5. | pyytää komissiota käynnistämään vuoropuhelun parlamentin kanssa aihekohtaisten ohjelmien ehdottamista koskevan järjestelmän tulevasta uudelleentarkastelusta (7); pitää epäasianmukaisena ennakoida uudelleentarkastelun jälkeisiä suosituksia järjestelmän muutoksista tai parannuksista; kehottaa siksi jättämään nykyiset suorarahoitustoimia koskevat järjestelyt ennalleen 12 kuukauden ajanjaksoksi, ja mukauttamaan tulevat muutokset uudelleenarviointiprosessin tuloksiin pitkän aikavälin ennakoitavan ja kestävän kehitysyhteistyötoiminnan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

5.

pyytää komissiota käynnistämään vuoropuhelun parlamentin kanssa aihekohtaisten ohjelmien ehdottamista koskevan järjestelmän tulevasta uudelleentarkastelusta (7); pitää epäasianmukaisena ennakoida uudelleentarkastelun jälkeisiä suosituksia järjestelmän muutoksista tai parannuksista; kehottaa siksi jättämään nykyiset suorarahoitustoimia koskevat järjestelyt ennalleen 12 kuukauden ajanjaksoksi, ja mukauttamaan tulevat muutokset uudelleenarviointiprosessin tuloksiin pitkän aikavälin ennakoitavan ja kestävän kehitysyhteistyötoiminnan varmistamiseksi;

| 6. | kehottaa komissiota mukauttamaan luonnostaan päätökseksi, jolla perustetaan vuotuinen toimintaohjelma 2009 valtiosta riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten roolista kehityksessä (Osa II: kohdennetut hankkeet) (CMTD(2009)0387 - D004766/01), siten, että siihen sisällytetään EU:n laajuisia hankkeita kehitysyhteistyökysymyksistä tiedottamiseksi laajentuneen EU:n alueella ja kehityskasvatusvaihdon käynnistämiseksi EU:ssa; |
| --- | --- |

6.

kehottaa komissiota mukauttamaan luonnostaan päätökseksi, jolla perustetaan vuotuinen toimintaohjelma 2009 valtiosta riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten roolista kehityksessä (Osa II: kohdennetut hankkeet) (CMTD(2009)0387 - D004766/01), siten, että siihen sisällytetään EU:n laajuisia hankkeita kehitysyhteistyökysymyksistä tiedottamiseksi laajentuneen EU:n alueella ja kehityskasvatusvaihdon käynnistämiseksi EU:ssa;

| 7. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

7.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 378, 27.12.2006, s. 41.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0097.

(3)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

(4)  DEEEP: Euroopan kehityskasvatusvaihto - http://www.deeep.org/

TRIALOG: Kehitysyhteistyöjärjestöt laajentuneessa Euroopan unionissa - http://www.trialog.or.at/start.asp?ID=96

(5)  AIDCO/F1/NC D(2009) of 6.4.2009 (D004766-01-EN-02).

(6)  Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23. joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä (EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1).

(7)  Palermo II -prosessi

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/11

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Uudistettu sosiaalinen toimintaohjelma

P6_TA(2009)0370

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. toukokuuta 2009 uudistetusta sosiaalisesta toimintaohjelmasta (2008/2330(INI))

2010/C 212 E/05

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission 2. heinäkuuta 2008 antaman tiedonannon uudistetusta sosiaalisesta toimintaohjelmasta: mahdollisuudet, väylät ja yhteisvastuu 2000-luvun Euroopassa (KOM(2008)0412), jäljempänä ‘tiedonanto uudistetusta sosiaalisesta toimintaohjelmasta’,

ottaa huomioon 18. marraskuuta 2008 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisesta (1),

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselman työehtosopimuksia koskevista haasteista EU:ssa (2),

ottaa huomioon komission 2. heinäkuuta 2008 päivätyn tiedonannon ”Uudistettu sitoumus sosiaaliseen Eurooppaan: sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevan avoimen koordinointimenetelmän vahvistaminen” (KOM(2008)0418),

ottaa huomioon 3. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman sukupuoleen perustuvasta syrjimättömyydestä ja sukupolvien välisestä solidaarisuudesta (3),

ottaa huomioon komission 2. heinäkuuta 2008 päivätyn tiedonannon: ”Syrjimättömyys ja yhtäläiset mahdollisuudet: uusi sitoutuminen” (KOM(2008)0420),

ottaa huomioon komission 26. marraskuuta 2008 päivätyn tiedonannon Euroopan talouden elvytyssuunnitelmasta (KOM(2008)0800),

ottaa huomioon komission 3. lokakuuta 2008 päivätyn tiedonannon ”Työ- ja yksityiselämän tasapainon parantaminen: enemmän tukea työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen” (KOM(2008)0635),

ottaa huomioon komission 12. lokakuuta 2006 päivätyn tiedonannon ”Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys EU:ssa” (KOM(2006)0574) ja parlamentin 20. marraskuuta 2008 antaman päätöslauselman sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmien tulevaisuudesta: niiden rahoitus ja suuntaus kohti yksilöllistämistä (4),

ottaa huomioon komission 17. lokakuuta 2007 päivätyn tiedonannon ”Sosiaalisen suojelun nykyaikaistaminen yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden ja taloudellisen koheesion lisäämiseksi: työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ihmisten aktiivisen osallisuuden edistäminen” (KOM(2007)0620) ja parlamentin 9. lokakuuta 2008 antaman päätöslauselman yhteiskunnallisen osallisuuden edistämisestä ja köyhyyden, myös lasten köyhyyden torjumisesta EU:ssa (5),

ottaa huomioon yhteisistä perusteista sosiaaliturvajärjestelmien riittäville resursseille ja sosiaalituelle 24. kesäkuuta 1992 annetun neuvoston suosituksen 92/441/ETY (6),

ottaa huomioon komission 27. kesäkuuta 2007 päivätyn tiedonannon ”Päämääränä yhteiset joustoturvaperiaatteet: Uusia ja parempia työpaikkoja jouston ja turvan avulla” (KOM(2007)0359) ja parlamentin 29. marraskuuta 2007 antaman päätöslauselman yhteisistä joustoturvaperiaatteista (7),

ottaa huomioon komission 25. kesäkuuta 2008 päivätyn tiedonannon ”Pienet ensin – Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite (”Small Business Act”)” (KOM(2008)0394),

ottaa huomioon komission 26. helmikuuta 2007 päivätyn tiedonannon ”Sosiaalisen todellisuuden kartoittaminen – Väliraportti kevään 2007 Eurooppa-neuvostolle” (KOM(2007)0063) ja parlamentin 15. marraskuuta 2007 antaman päätöslauselman sosiaalisen todellisuuden kartoittamisesta (8),

ottaa huomioon komission 24. toukokuuta 2006 päivätyn tiedonannon ”Ihmisarvoista työtä kaikille – Yhteisön osallistuminen ihmisarvoisen työn toimintaohjelman maailmanlaajuiseen täytäntöönpanoon” (KOM(2006)0249) ja parlamentin 23. toukokuuta 2007 antaman päätöslauselman ihmisarvoisesta työstä kaikille (9),

ottaa huomioon 13. lokakuuta 2005 antamansa päätöslauselman naisten köyhyydestä Euroopan unionissa (10) ja sen sisältämän köyhyyden määritelmän,

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2008 vahvistamansa kannan ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodesta (2010) (11),

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen sosiaalisiin oikeuksiin liittyvät säännökset sekä EY:n perustamissopimuksen 136 artiklan,

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2006 annetun komission vihreän kirjan ”Työlainsäädäntö 2000-luvun haasteiden tasalle” (KOM(2006)0708),

ottaa huomioon 18. heinäkuuta 2001 annetun komission vihreän kirjan yritysten sosiaalisen vastuun eurooppalaisten puitteiden edistämisestä (KOM(2001)0366), komission 22. maaliskuuta 2006 antaman tiedonannon kasvua ja työllisyyttä edistävän kumppanuuden toteuttamisesta: Euroopasta esikuva yritysten yhteiskuntavastuun alalla (KOM(2006)0136) ja Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. maaliskuuta 2007 yritysten yhteiskuntavastuusta: uusi kumppanuus (12),

ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2008 antamansa kannanoton kodittomuuden poistamiseen (13),

ottaa huomioon vuonna 1996 hyväksytyn taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan YK:n kansainvälisen yleissopimuksen,

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot (A6-0241/2009),

| A. | ottaa huomioon, että nykyisestä rahoitus- ja talouskriisistä johtuva merkittävin kielteinen seuraus on työttömyyden huomattava lisääntyminen, joka vaikuttaa vakavimmin heikommassa asemassa oleviin ryhmiin; ottaa huomioon, että korkeampi työttömyyden taso liittyy köyhyyden lisääntymiseen, terveyttä koskevaan epätasa-arvoon, syrjäytymiseen, rikollisuuteen, turvattomuuteen ja luottamuksen puutteeseen, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että nykyisestä rahoitus- ja talouskriisistä johtuva merkittävin kielteinen seuraus on työttömyyden huomattava lisääntyminen, joka vaikuttaa vakavimmin heikommassa asemassa oleviin ryhmiin; ottaa huomioon, että korkeampi työttömyyden taso liittyy köyhyyden lisääntymiseen, terveyttä koskevaan epätasa-arvoon, syrjäytymiseen, rikollisuuteen, turvattomuuteen ja luottamuksen puutteeseen,

| B. | katsoo, että nykyisestä kriisistä huolimatta EU:lla oli jo vaikeuksia, jotka johtuivat heikosta talouskasvusta, räjähdysalttiista väestökehitystilanteesta ja vaikeuksista elää koko ajan globaalimmassa taloudessa, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että nykyisestä kriisistä huolimatta EU:lla oli jo vaikeuksia, jotka johtuivat heikosta talouskasvusta, räjähdysalttiista väestökehitystilanteesta ja vaikeuksista elää koko ajan globaalimmassa taloudessa,

| C. | ottaa huomioon, että 15,2 prosenttia 18–24-vuotiaista unionin kansalaisista keskeytti koulunkäynnin vuonna 2007, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että 15,2 prosenttia 18–24-vuotiaista unionin kansalaisista keskeytti koulunkäynnin vuonna 2007,

| D. | ottaa huomioon, että työllisyys ei edelleenkään takaa tietä ulos köyhyydestä monille ihmisille EU:ssa ja että kahdeksalla prosentilla työssäkäyvistä ihmisistä oli köyhyysriski vuonna 2006, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että työllisyys ei edelleenkään takaa tietä ulos köyhyydestä monille ihmisille EU:ssa ja että kahdeksalla prosentilla työssäkäyvistä ihmisistä oli köyhyysriski vuonna 2006,

| E. | ottaa huomioon, että vuonna 2006 köyhyysriski koski 16 prosenttia unionin kansalaisista; ottaa huomioon, että lapset, suurperheet, yksinhuoltajat, työttömät, vammaiset, nuoret, vanhukset, etniset vähemmistöt ja maahanmuuttajat ovat erityisen heikossa asemassa, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vuonna 2006 köyhyysriski koski 16 prosenttia unionin kansalaisista; ottaa huomioon, että lapset, suurperheet, yksinhuoltajat, työttömät, vammaiset, nuoret, vanhukset, etniset vähemmistöt ja maahanmuuttajat ovat erityisen heikossa asemassa,

| F. | katsoo, että naisilla köyhyyden riski on suurempi kuin miehillä heidän taloudellisen riippuvuutensa takia, sukupuolten välillä vallitsevien palkkaerojen takia ja sen takia, että naisten osuus matalapalkka-aloilla on suurempi kuin miesten; katsoo, että tilanne lisää sitä riskiä, että köyhyys siirtyy seuraaville sukupolville, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että naisilla köyhyyden riski on suurempi kuin miehillä heidän taloudellisen riippuvuutensa takia, sukupuolten välillä vallitsevien palkkaerojen takia ja sen takia, että naisten osuus matalapalkka-aloilla on suurempi kuin miesten; katsoo, että tilanne lisää sitä riskiä, että köyhyys siirtyy seuraaville sukupolville,

| G. | ottaa huomioon, että viime vuosien hinnankorotuksilla on ollut merkittävä vaikutus kotitalouksien budjetteihin, ja etenkin heikossa asemassa olevat yhteiskuntaryhmät ovat kärsineet niistä suhteettomasti, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että viime vuosien hinnankorotuksilla on ollut merkittävä vaikutus kotitalouksien budjetteihin, ja etenkin heikossa asemassa olevat yhteiskuntaryhmät ovat kärsineet niistä suhteettomasti,

| H. | ottaa huomioon, että monet tutkimukset (esimerkiksi Russell Sage -säätiön teettämä työn tulevaisuutta käsittelevä tutkimus) ovat osoittaneet, että yksi neljästä kehittyneimmissä talouksissa työssäkäyvästä saattaa pian kuulua matalapalkkaisiin, ja heidän köyhyysriskinsä saattaa kasvaa; ottaa huomioon, että matalapalkkaiset työt ovat hyvin samankaltaisia, koska työsuhteet ovat niissä usein epätyypillisiä, ja että matalan taitotason työntekijöillä, osa-aikaisilla, naisilla, maahanmuuttajilla ja nuorilla työntekijöillä riski on suurempi; ottaa huomioon, että taipumus matalapalkkaiseen työhön näyttää siirtyvän sukupolvelta toiselle, ja ottaa huomioon, että se rajoittaa hyvän koulutuksen, hyvän terveydenhoidon ja muiden peruselinehtojen saatavuutta, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että monet tutkimukset (esimerkiksi Russell Sage -säätiön teettämä työn tulevaisuutta käsittelevä tutkimus) ovat osoittaneet, että yksi neljästä kehittyneimmissä talouksissa työssäkäyvästä saattaa pian kuulua matalapalkkaisiin, ja heidän köyhyysriskinsä saattaa kasvaa; ottaa huomioon, että matalapalkkaiset työt ovat hyvin samankaltaisia, koska työsuhteet ovat niissä usein epätyypillisiä, ja että matalan taitotason työntekijöillä, osa-aikaisilla, naisilla, maahanmuuttajilla ja nuorilla työntekijöillä riski on suurempi; ottaa huomioon, että taipumus matalapalkkaiseen työhön näyttää siirtyvän sukupolvelta toiselle, ja ottaa huomioon, että se rajoittaa hyvän koulutuksen, hyvän terveydenhoidon ja muiden peruselinehtojen saatavuutta,

| I. | ottaa huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 2 artiklassa todetaan, että naisten ja miesten välinen tasa-arvo on yksi Euroopan unionin perusarvoista, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 2 artiklassa todetaan, että naisten ja miesten välinen tasa-arvo on yksi Euroopan unionin perusarvoista,

| J. | ottaa huomioon EU:n väestörakenteen muutoksen, jonka tärkeimpiä piirteitä ovat elinajanodotteen nousu ja hedelmällisyysluvun lasku, vaikka joissakin maissa hedelmällisyyslukua koskevan suuntauksen kääntymisestä on merkkejä, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon EU:n väestörakenteen muutoksen, jonka tärkeimpiä piirteitä ovat elinajanodotteen nousu ja hedelmällisyysluvun lasku, vaikka joissakin maissa hedelmällisyyslukua koskevan suuntauksen kääntymisestä on merkkejä,

| K. | ottaa huomioon, että väestörakenteen muutoksen vuoksi vanhusten huoltosuhteen odotetaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2050 mennessä, millä on seurauksia erityisesti väestön fyysiseen ja henkiseen terveyteen, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että väestörakenteen muutoksen vuoksi vanhusten huoltosuhteen odotetaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2050 mennessä, millä on seurauksia erityisesti väestön fyysiseen ja henkiseen terveyteen,

| L. | pitää myönteisenä vuoden 2008 väestörakennetta koskevaa komission kertomusta sosiaalisten tarpeiden täyttämisestä ikääntyvässä yhteiskunnassa (Meeting Social Needs in an Ageing Society (SEC(2008)2911)), sillä siinä tunnustetaan epävirallisten läheishoitajien keskeinen asema yhteiskunnassa; kehottaa komissiota harkitsemaan vahvoja sosiaalisia perusteluja hoitajien sisällyttämiseksi tulevan politiikan laatimiseen, |
| --- | --- |

L.

pitää myönteisenä vuoden 2008 väestörakennetta koskevaa komission kertomusta sosiaalisten tarpeiden täyttämisestä ikääntyvässä yhteiskunnassa (Meeting Social Needs in an Ageing Society (SEC(2008)2911)), sillä siinä tunnustetaan epävirallisten läheishoitajien keskeinen asema yhteiskunnassa; kehottaa komissiota harkitsemaan vahvoja sosiaalisia perusteluja hoitajien sisällyttämiseksi tulevan politiikan laatimiseen,

| M. | ottaa huomioon, että vaikka finanssikriisin vaikutuksia reaalitalouteen ei vielä tunneta täysin, viiden miljoonan uuden työpaikan luomista EU:ssa vuosina 2008–2009 koskevan tavoitteen saavuttaminen tulee olemaan mahdotonta; ottaa huomioon, että talouden taantuma johtaa työttömyyden ja ehdottomasti myös köyhyyden kasvuun ja aiheuttaa haasteita Euroopan sosiaalisille malleille, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että vaikka finanssikriisin vaikutuksia reaalitalouteen ei vielä tunneta täysin, viiden miljoonan uuden työpaikan luomista EU:ssa vuosina 2008–2009 koskevan tavoitteen saavuttaminen tulee olemaan mahdotonta; ottaa huomioon, että talouden taantuma johtaa työttömyyden ja ehdottomasti myös köyhyyden kasvuun ja aiheuttaa haasteita Euroopan sosiaalisille malleille,

| N. | katsoo, että rahoitus- ja talouskriisi aiheuttaa työttömyyden ja turvattomuuden lisääntymistä, jolloin sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen koko EU:ssa kohdistuu huomattavaa painetta, mikä ilmenee yhteiskunnallisina säröinä ja jännitteinä monissa jäsenvaltioissa, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että rahoitus- ja talouskriisi aiheuttaa työttömyyden ja turvattomuuden lisääntymistä, jolloin sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen koko EU:ssa kohdistuu huomattavaa painetta, mikä ilmenee yhteiskunnallisina säröinä ja jännitteinä monissa jäsenvaltioissa,

| O. | ottaa huomioon, että EU on sitoutunut sosiaalisesti ja ympäristöllisesti kestävään kehitykseen ja että tästä sitoumuksesta mahdollisesti kumpuavat tilaisuudet uusien työpaikkojen luomiseen olisi hyödynnettävä täysimääräisesti, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että EU on sitoutunut sosiaalisesti ja ympäristöllisesti kestävään kehitykseen ja että tästä sitoumuksesta mahdollisesti kumpuavat tilaisuudet uusien työpaikkojen luomiseen olisi hyödynnettävä täysimääräisesti,

| P. | ottaa huomioon, että sosiaalinen vuoropuhelu voi olla tärkeällä sijalla vastattaessa luottamuskriisiin, jota nykyinen talouskriisi pahentaa, ja että tulevaisuus pelottaa monia yhteiskuntamme jäseniä; katsoo, että etusijalle on asetettava yhdenvertaisesti myös ne, jotka ovat jo syrjäytyneet ja joiden nykyinen tilanne huononee nykyisen kriisin takia, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että sosiaalinen vuoropuhelu voi olla tärkeällä sijalla vastattaessa luottamuskriisiin, jota nykyinen talouskriisi pahentaa, ja että tulevaisuus pelottaa monia yhteiskuntamme jäseniä; katsoo, että etusijalle on asetettava yhdenvertaisesti myös ne, jotka ovat jo syrjäytyneet ja joiden nykyinen tilanne huononee nykyisen kriisin takia,

| Q. | katsoo, että EU:n aktiivisemmilla institutionaalisilla järjestelyillä, joille on ominaista tulojen uudelleen jakaminen tietyissä määrin ja ”Euroopan sosiaalista mallia” koskeva yhteinen käsite, on myönteinen vaikutus työmarkkinoidemme heikommassa asemassa olevaan osaan kuuluvien miljoonien miesten ja naisten työelämään, |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että EU:n aktiivisemmilla institutionaalisilla järjestelyillä, joille on ominaista tulojen uudelleen jakaminen tietyissä määrin ja ”Euroopan sosiaalista mallia” koskeva yhteinen käsite, on myönteinen vaikutus työmarkkinoidemme heikommassa asemassa olevaan osaan kuuluvien miljoonien miesten ja naisten työelämään,

| R. | katsoo, että erilaisten järjestelmien yhtenäisten arvojen saavuttamisen edellytyksenä on se, että kunnioitetaan kansallisia oikeudellisia ja sopimuksellisia puitteita, joille on ominaista kyseisiä malleja tasapainottava työlainsäädäntö ja työehtosopimukset, joilla kyseisiä malleja säännellään, |
| --- | --- |

R.

katsoo, että erilaisten järjestelmien yhtenäisten arvojen saavuttamisen edellytyksenä on se, että kunnioitetaan kansallisia oikeudellisia ja sopimuksellisia puitteita, joille on ominaista kyseisiä malleja tasapainottava työlainsäädäntö ja työehtosopimukset, joilla kyseisiä malleja säännellään,

| S. | ottaa huomioon, että epätyypillisiä työsuhteita koskeviin tapauksiin ei enää sovelleta sitä, että osapuolet määrittelevät säännöt ja menettelyt työehtosopimusneuvotteluissa, |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että epätyypillisiä työsuhteita koskeviin tapauksiin ei enää sovelleta sitä, että osapuolet määrittelevät säännöt ja menettelyt työehtosopimusneuvotteluissa,

| T. | ottaa huomioon, että uudistetun sosiaalisen toimintaohjelman olisi perustuttava siihen periaatteeseen, että tehokas ja toimiva sosiaalipolitiikka edistää talouskasvua ja hyvinvointia, ja se voi myös auttaa palauttamaan kansalaisten heikentyneen tuen EU:lle, |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että uudistetun sosiaalisen toimintaohjelman olisi perustuttava siihen periaatteeseen, että tehokas ja toimiva sosiaalipolitiikka edistää talouskasvua ja hyvinvointia, ja se voi myös auttaa palauttamaan kansalaisten heikentyneen tuen EU:lle,

| U. | katsoo, että on valitettavaa, että uudistetussa sosiaalisessa toimintaohjelmassa ei käsitellä yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen oikeusturvaa koskevaa kysymystä, |
| --- | --- |

U.

katsoo, että on valitettavaa, että uudistetussa sosiaalisessa toimintaohjelmassa ei käsitellä yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen oikeusturvaa koskevaa kysymystä,

| V. | ottaa huomioon, että uudistetun sosiaalisen toimintaohjelman tehtävästä ja näkyvyydestä on ilmaistu huomattavasti huolta, mukaan luettuna sen tavoitteen selkeyden puute ja se, miten sitä toteutetaan, sekä sosiaalipolitiikan avoimelle koordinointimenetelmälle annetun merkityksen väheneminen, |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että uudistetun sosiaalisen toimintaohjelman tehtävästä ja näkyvyydestä on ilmaistu huomattavasti huolta, mukaan luettuna sen tavoitteen selkeyden puute ja se, miten sitä toteutetaan, sekä sosiaalipolitiikan avoimelle koordinointimenetelmälle annetun merkityksen väheneminen,

| W. | ottaa huomioon, että Euroopan sosiaaliset mallit perustuvat yhteisiin arvoihin monien erilaisten järjestelmien puitteissa, ja ne kuuluvat yleensä jäsenvaltioiden toimivaltaan; katsoo, että EY:n perustamissopimuksessa, perusoikeuskirjassa ja Lissabonin sopimuksessa vahvistettuja sosiaalista Eurooppaa koskevia tavoitteita on korostettava EU:n kaikenkattavana tavoitteena, jos EU haluaa vastata kansalaistensa pelkoihin ja odotuksiin; ottaa huomioon, että perättäisissä kevään Eurooppa-neuvostoissa on toistettu köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamista koskeva tavoite ja tarve vahvistaa Lissabonin strategian sosiaalista ulottuvuutta; ottaa huomioon, että kunkin kansallisen sosiaali- ja työllisyyspolitiikan epäonnistuminen tai menestyminen heijastuu myös muihin jäsenvaltioihin, minkä vuoksi Euroopan sosiaalisen mallin uudistamisesta käytävä keskustelu on asetettava unionin ja jäsenvaltioiden välisen vuorovaikutuksen ytimeen, |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että Euroopan sosiaaliset mallit perustuvat yhteisiin arvoihin monien erilaisten järjestelmien puitteissa, ja ne kuuluvat yleensä jäsenvaltioiden toimivaltaan; katsoo, että EY:n perustamissopimuksessa, perusoikeuskirjassa ja Lissabonin sopimuksessa vahvistettuja sosiaalista Eurooppaa koskevia tavoitteita on korostettava EU:n kaikenkattavana tavoitteena, jos EU haluaa vastata kansalaistensa pelkoihin ja odotuksiin; ottaa huomioon, että perättäisissä kevään Eurooppa-neuvostoissa on toistettu köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamista koskeva tavoite ja tarve vahvistaa Lissabonin strategian sosiaalista ulottuvuutta; ottaa huomioon, että kunkin kansallisen sosiaali- ja työllisyyspolitiikan epäonnistuminen tai menestyminen heijastuu myös muihin jäsenvaltioihin, minkä vuoksi Euroopan sosiaalisen mallin uudistamisesta käytävä keskustelu on asetettava unionin ja jäsenvaltioiden välisen vuorovaikutuksen ytimeen,

| X. | katsoo, että on kiinnitettävä ensisijaisesti huomiota siihen, että Lissabonin strategia on epäonnistunut köyhyyden vähentämisessä – tällä hetkellä EU:ssa köyhyydessä elää 78 miljoonaa ihmistä – ja siihen, että epätasa-arvoisuus on lisääntynyt; katsoo, että EU:n on edistyttävä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamista koskevien EU:n tason ja kansallisen tason päämäärien kehittämisessä ja täytäntöönpanossa ja niillä tärkeimmillä alueilla, joita varten indikaattoreita tällä hetkellä on, jos ihmisille halutaan vakuuttaa, että EU:n ensisijaisena tehtävänä on ihmisten palveleminen ja vasta sitten liikeyritysten ja pankkien palveleminen, |
| --- | --- |

X.

katsoo, että on kiinnitettävä ensisijaisesti huomiota siihen, että Lissabonin strategia on epäonnistunut köyhyyden vähentämisessä – tällä hetkellä EU:ssa köyhyydessä elää 78 miljoonaa ihmistä – ja siihen, että epätasa-arvoisuus on lisääntynyt; katsoo, että EU:n on edistyttävä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamista koskevien EU:n tason ja kansallisen tason päämäärien kehittämisessä ja täytäntöönpanossa ja niillä tärkeimmillä alueilla, joita varten indikaattoreita tällä hetkellä on, jos ihmisille halutaan vakuuttaa, että EU:n ensisijaisena tehtävänä on ihmisten palveleminen ja vasta sitten liikeyritysten ja pankkien palveleminen,

| Y. | ottaa huomioon, että monissa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen käsittelemissä asioissa on ilmaisua ”poliittisen, yhteiskunnallisen ja taloudellisen järjestyksen suojelemiseksi välttämättömät säännökset” käytetty selventämättä sitä, kuka voi tässä yhteydessä päättää, mitkä säännökset ovat välttämättömiä yleisten yleistä järjestystä koskevien säännösten suojelemiseksi jäsenvaltiossa, |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että monissa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen käsittelemissä asioissa on ilmaisua ”poliittisen, yhteiskunnallisen ja taloudellisen järjestyksen suojelemiseksi välttämättömät säännökset” käytetty selventämättä sitä, kuka voi tässä yhteydessä päättää, mitkä säännökset ovat välttämättömiä yleisten yleistä järjestystä koskevien säännösten suojelemiseksi jäsenvaltiossa,

| Z. | ottaa huomioon, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi, että ei ole jäsenvaltioiden vastuulla määritellä yksipuolisesti yleisen järjestyksen määritettä tai säätää yksipuolisesti kaikista niiden työlainsäädäntöön kuuluvista pakollisista säännöksistä toiseen jäsenvaltioon sijoittuneille palvelujen tarjoajille, ja katsoo, että on epäselvää, kenellä toimivalta on, jos se ei ole jäsenvaltioilla, |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi, että ei ole jäsenvaltioiden vastuulla määritellä yksipuolisesti yleisen järjestyksen määritettä tai säätää yksipuolisesti kaikista niiden työlainsäädäntöön kuuluvista pakollisista säännöksistä toiseen jäsenvaltioon sijoittuneille palvelujen tarjoajille, ja katsoo, että on epäselvää, kenellä toimivalta on, jos se ei ole jäsenvaltioilla,

| AA. | katsoo, että pelkästään työvoiman alihankinnalla ja laittomalla ihmiskaupalla ja todellisten itsenäisten ammatinharjoittajien kanssa tehtyihin lainmukaisiin sopimuksiin perustuvien palvelujen tarjonnan välillä ei ole selvää eroa; katsoo, että laittomien käytäntöjen ja todellisten yhteiskunnallisten ja kaupallisten liiketoimintasuhteiden väliseen eroon pitäisi puuttua, |
| --- | --- |

AA.

katsoo, että pelkästään työvoiman alihankinnalla ja laittomalla ihmiskaupalla ja todellisten itsenäisten ammatinharjoittajien kanssa tehtyihin lainmukaisiin sopimuksiin perustuvien palvelujen tarjonnan välillä ei ole selvää eroa; katsoo, että laittomien käytäntöjen ja todellisten yhteiskunnallisten ja kaupallisten liiketoimintasuhteiden väliseen eroon pitäisi puuttua,

Ensisijaiset toimet

Euroopan sosiaaliset mallit

| 1. | talouden taantuman huomioon ottaen kehottaa neuvostoa ja komissiota muistuttamaan siitä, että on tärkeää turvata vahva sosiaalinen Eurooppa, johon kuuluu kestävä, tehokas ja toimiva sosiaali- ja työllisyyspolitiikka; kehottaa komissiota kehittämään kunnianhimoisen sosiaalipoliittisen toimintaohjelman kaudelle 2010-2015; |
| --- | --- |

1.

talouden taantuman huomioon ottaen kehottaa neuvostoa ja komissiota muistuttamaan siitä, että on tärkeää turvata vahva sosiaalinen Eurooppa, johon kuuluu kestävä, tehokas ja toimiva sosiaali- ja työllisyyspolitiikka; kehottaa komissiota kehittämään kunnianhimoisen sosiaalipoliittisen toimintaohjelman kaudelle 2010-2015;

| 2. | kehottaa komissiota esittämään ihmisarvoista työtä koskevan johdonmukaisen poliittisen suunnitelman Euroopan unionin perusoikeuskirjan säännösten mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota esittämään ihmisarvoista työtä koskevan johdonmukaisen poliittisen suunnitelman Euroopan unionin perusoikeuskirjan säännösten mukaisesti;

| 3. | korostaa, että työpaikkojen luomisen ja niiden edistämisen asettaminen etusijalle sosiaalisessa toimintaohjelmassa näinä vaikeina aikoina on tärkeää; katsoo, että suurempi joustavuus työpaikalla on nyt tärkeämpää kuin koskaan; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että työpaikkojen luomisen ja niiden edistämisen asettaminen etusijalle sosiaalisessa toimintaohjelmassa näinä vaikeina aikoina on tärkeää; katsoo, että suurempi joustavuus työpaikalla on nyt tärkeämpää kuin koskaan;

| 4. | kehottaa komissiota yhdistämään uudistetun sosiaalisen toimintaohjelman muihin aloitteisiin, kuten Euroopan tasa-arvosopimus, eurooppalaisen nuorisosopimus ja Euroopan perheallianssi, jotta sosiaaliedut olisivat paremmin huono-osaisten sosiaaliryhmien saatavilla; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota yhdistämään uudistetun sosiaalisen toimintaohjelman muihin aloitteisiin, kuten Euroopan tasa-arvosopimus, eurooppalaisen nuorisosopimus ja Euroopan perheallianssi, jotta sosiaaliedut olisivat paremmin huono-osaisten sosiaaliryhmien saatavilla;

| 5. | on huolissaan siitä, että komission tiedonannossa uudistetusta sosiaalisesta toimintaohjelmasta ehdotetut toimenpiteet eivät ole riittävän johdonmukaisia, jotta niillä voitaisiin vaikuttaa köyhyyden ja syrjäytymisen nykyisiin tasoihin EU:ssa ja käsitellä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden nykyisiä haasteita; |
| --- | --- |

5.

on huolissaan siitä, että komission tiedonannossa uudistetusta sosiaalisesta toimintaohjelmasta ehdotetut toimenpiteet eivät ole riittävän johdonmukaisia, jotta niillä voitaisiin vaikuttaa köyhyyden ja syrjäytymisen nykyisiin tasoihin EU:ssa ja käsitellä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden nykyisiä haasteita;

| 6. | pitää erityisen valitettavana, että komission tiedonannossa uudistetusta sosiaalisesta toimintaohjelmasta ei ole ehdotuksia seuraavista aiheista, jotka ovat olennaisia taloudellisten vapauksien ja sosiaalisten oikeuksien välisen tasapainon saavuttamiseksi:






  — | direktiivi, jossa säädetään työhön liittyvistä perusoikeuksista kaikkien työntekijöiden hyväksi työsuhteen laadusta riippumatta, jotta suojattaisiin yhä useampia epätyypillisessä työsuhteessa olevia työntekijöitä; |
| --- | --- | --- |

6.

pitää erityisen valitettavana, että komission tiedonannossa uudistetusta sosiaalisesta toimintaohjelmasta ei ole ehdotuksia seuraavista aiheista, jotka ovat olennaisia taloudellisten vapauksien ja sosiaalisten oikeuksien välisen tasapainon saavuttamiseksi:

—

direktiivi, jossa säädetään työhön liittyvistä perusoikeuksista kaikkien työntekijöiden hyväksi työsuhteen laadusta riippumatta, jotta suojattaisiin yhä useampia epätyypillisessä työsuhteessa olevia työntekijöitä;

| — | yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (14) tarkistus, mihin liittyy sukupuolineutraali työn arviointijärjestelmä sukupuolten palkkaeron vähentämiseksi sekä talouden alojen sisällä että niiden välillä; ja |
| --- | --- |

—

yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (14) tarkistus, mihin liittyy sukupuolineutraali työn arviointijärjestelmä sukupuolten palkkaeron vähentämiseksi sekä talouden alojen sisällä että niiden välillä; ja

| — | direktiivi rajatylittävistä työehtosopimusneuvotteluista rajatylittävän liiketoiminnan todellisuuden mukaisesti; |
| --- | --- |

—

direktiivi rajatylittävistä työehtosopimusneuvotteluista rajatylittävän liiketoiminnan todellisuuden mukaisesti;

| 7. | korostaa tarvetta kehittää edelleen työhön liittyvien oikeuksien vähimmäisnormeja; on tietoinen siitä, että taloudellisia vapauksia ja kilpailusääntöjä ei saa asettaa etusijalle sosiaalisiin perusoikeuksiin nähden; |
| --- | --- |

7.

korostaa tarvetta kehittää edelleen työhön liittyvien oikeuksien vähimmäisnormeja; on tietoinen siitä, että taloudellisia vapauksia ja kilpailusääntöjä ei saa asettaa etusijalle sosiaalisiin perusoikeuksiin nähden;

| 8. | toteaa, että sosiaalipolitiikan olisi katettava avaintoimet, kuten vahvojen sosiaalisten oikeuksien ja markkinavapauden parempi tasapainottaminen, syrjinnän torjunta ja tasa-arvon edistäminen, Euroopan sosiaalisten mallien ajanmukaistaminen ja uudistaminen sekä niiden arvojen vahvistaminen; |
| --- | --- |

8.

toteaa, että sosiaalipolitiikan olisi katettava avaintoimet, kuten vahvojen sosiaalisten oikeuksien ja markkinavapauden parempi tasapainottaminen, syrjinnän torjunta ja tasa-arvon edistäminen, Euroopan sosiaalisten mallien ajanmukaistaminen ja uudistaminen sekä niiden arvojen vahvistaminen;

| 9. | huomauttaa, että määritelmä siitä, mitä jäsenvaltioiden poliittisen, yhteiskunnallisen ja taloudellisen järjestyksen suojelemiseksi välttämättömät säännökset ovat, on poliittinen asia, ja se pitäisi määritellä demokraattisesti oikeutetussa menettelyssä; kehottaa tämän vuoksi komissiota käynnistämään avoimen vuoropuhelun, jotta voidaan selvittää, mistä kyseiset yleistä järjestystä koskevat yleiset säännökset koostuvat, ja tekemään tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia; |
| --- | --- |

9.

huomauttaa, että määritelmä siitä, mitä jäsenvaltioiden poliittisen, yhteiskunnallisen ja taloudellisen järjestyksen suojelemiseksi välttämättömät säännökset ovat, on poliittinen asia, ja se pitäisi määritellä demokraattisesti oikeutetussa menettelyssä; kehottaa tämän vuoksi komissiota käynnistämään avoimen vuoropuhelun, jotta voidaan selvittää, mistä kyseiset yleistä järjestystä koskevat yleiset säännökset koostuvat, ja tekemään tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia;

| 10. | katsoo, että tämä ei ole oikea hetki vähentää sosiaalimenoja vaan pikemminkin pitäisi vahvistaa rakenneuudistuksia; katsoo lisäksi, että EU:n olisi tuettava jäsenvaltioiden sosiaalisten mallien perustana olevia infrastruktuureja, muun muassa yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja, muistuttamalla jälleen niiden yleisen saatavuuden, korkean laadun ja kestävyyden tärkeydestä; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että tämä ei ole oikea hetki vähentää sosiaalimenoja vaan pikemminkin pitäisi vahvistaa rakenneuudistuksia; katsoo lisäksi, että EU:n olisi tuettava jäsenvaltioiden sosiaalisten mallien perustana olevia infrastruktuureja, muun muassa yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja, muistuttamalla jälleen niiden yleisen saatavuuden, korkean laadun ja kestävyyden tärkeydestä;

| 11. | pitää valitettavana, että vaikka rahoituskriisi osoittaa julkisen vallan tärkeyden taloudellisen toiminnan ylläpitämisessä ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämisessä, komissio ei turvaa EU:n julkisten palveluiden tulevaisuutta ja tärkeää asemaa yleishyödyllisiä palveluita koskevalla puitedirektiiviehdotuksella; |
| --- | --- |

11.

pitää valitettavana, että vaikka rahoituskriisi osoittaa julkisen vallan tärkeyden taloudellisen toiminnan ylläpitämisessä ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämisessä, komissio ei turvaa EU:n julkisten palveluiden tulevaisuutta ja tärkeää asemaa yleishyödyllisiä palveluita koskevalla puitedirektiiviehdotuksella;

| 12. | kehottaa komissiota antamaan lainsäädäntöehdotuksen, jolla pyritään varmistamaan yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen oikeusturva; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota antamaan lainsäädäntöehdotuksen, jolla pyritään varmistamaan yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen oikeusturva;

| 13. | korostaa, että on välttämätöntä löytää keinoja modernisoida ja uudistaa kansallisia turvajärjestelmiä pitkällä aikavälillä köyhyyden poistamiseksi etenkin riittävän vähimmäistulon, eläkkeiden ja terveyspalvelujen osalta; korostaa, että vähimmäispalkan ja eläkejärjestelmien taloudellista kestävyyttä sekä terveyspalvelujen laatua ja tehokkuutta voidaan parantaa tehostamalla niiden organisointia ja saatavuutta sekä lisäämällä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä toissijaisuusperiaatteita kunnioittaen ja tukien lisäponnisteluja progressiivista verotusta koskevien järjestelmien luomiseksi, jotta vähennetään epätasa-arvoa; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että on välttämätöntä löytää keinoja modernisoida ja uudistaa kansallisia turvajärjestelmiä pitkällä aikavälillä köyhyyden poistamiseksi etenkin riittävän vähimmäistulon, eläkkeiden ja terveyspalvelujen osalta; korostaa, että vähimmäispalkan ja eläkejärjestelmien taloudellista kestävyyttä sekä terveyspalvelujen laatua ja tehokkuutta voidaan parantaa tehostamalla niiden organisointia ja saatavuutta sekä lisäämällä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä toissijaisuusperiaatteita kunnioittaen ja tukien lisäponnisteluja progressiivista verotusta koskevien järjestelmien luomiseksi, jotta vähennetään epätasa-arvoa;

| 14. | panee merkille, että jotkut jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön vähimmäispalkan käsitteen; katsoo, että muut jäsenvaltiot voisivat hyötyä näissä jäsenvaltioissa saaduista kokemuksista; kehottaa jäsenvaltioita turvaamaan yhteiskunnallisen ja taloudellisen osallistumisen edellytykset kaikille ja erityisesti säätämään minimipalkasta tai tekemään muita lainsäädännöllisiä ja yleisesti velvoittavia järjestelyjä tai kansallisten perinteiden mukaisia työehtosopimuksia, joiden avulla kokopäivätyötä tekevät työntekijät saavat ansioillaan kohtuullisen elintason; |
| --- | --- |

14.

panee merkille, että jotkut jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön vähimmäispalkan käsitteen; katsoo, että muut jäsenvaltiot voisivat hyötyä näissä jäsenvaltioissa saaduista kokemuksista; kehottaa jäsenvaltioita turvaamaan yhteiskunnallisen ja taloudellisen osallistumisen edellytykset kaikille ja erityisesti säätämään minimipalkasta tai tekemään muita lainsäädännöllisiä ja yleisesti velvoittavia järjestelyjä tai kansallisten perinteiden mukaisia työehtosopimuksia, joiden avulla kokopäivätyötä tekevät työntekijät saavat ansioillaan kohtuullisen elintason;

| 15. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikilla kansalaisilla on mahdollisuus käyttää tavanomaisia pankkipalveluita; |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikilla kansalaisilla on mahdollisuus käyttää tavanomaisia pankkipalveluita;

| 16. | katsoo, että urheilu- ja kulttuuritoiminta ovat sosiaalisen osallisuuden olennaisia välineitä ja vaikuttavat myönteisesti henkilökohtaiseen kehittymiseen, edistävät yhteiskunnan etua ja kannustavat lahjakkuuksia; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että urheilu- ja kulttuuritoiminta ovat sosiaalisen osallisuuden olennaisia välineitä ja vaikuttavat myönteisesti henkilökohtaiseen kehittymiseen, edistävät yhteiskunnan etua ja kannustavat lahjakkuuksia;

| 17. | kehottaa komissiota sisällyttämään nopeasti ympäristö- ja terveysongelmat EU:n kaikkiin politiikkoihin korkeatasoisen terveyden ja ympäristön suojelun takaamiseksi EY:n perustamissopimuksen määräysten mukaisesti; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota sisällyttämään nopeasti ympäristö- ja terveysongelmat EU:n kaikkiin politiikkoihin korkeatasoisen terveyden ja ympäristön suojelun takaamiseksi EY:n perustamissopimuksen määräysten mukaisesti;

| 18. | haluaa komission tavoin laajentaa sosiaalista toimintaohjelmaa uusille aloille; pahoittelee, että ympäristö otetaan liian usein huomioon vain ilmastonmuutoksen kannalta; pitää tervetulleena komission uudistettuja lausumia vähän hiilidioksidipäästöjä tuottavan kestävän talouden puolesta, mutta pahoittelee, että komission ehdotuksessa ei ole konkreettisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon ympäristökriisin ja ilmastokriisin sosiaaliset ja terveydelliset seuraamukset; |
| --- | --- |

18.

haluaa komission tavoin laajentaa sosiaalista toimintaohjelmaa uusille aloille; pahoittelee, että ympäristö otetaan liian usein huomioon vain ilmastonmuutoksen kannalta; pitää tervetulleena komission uudistettuja lausumia vähän hiilidioksidipäästöjä tuottavan kestävän talouden puolesta, mutta pahoittelee, että komission ehdotuksessa ei ole konkreettisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon ympäristökriisin ja ilmastokriisin sosiaaliset ja terveydelliset seuraamukset;

| 19. | korostaa, että äärimmäistä köyhyyttä ja siitä johtuvaa sosiaalista syrjäytymistä ei voida enää arvioida pelkästään taloudellisin luvuin, vaan myös ihmisoikeudet ja kansalaisuus on otettava huomioon; katsoo, että pääomien ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaate ei sellaisenaan voi poistaa köyhyyttä eikä varsinkaan erityisen pitkäaikaista köyhyyttä ja että äärimmäinen köyhyys vie ihmisiltä mahdollisuudet ja estää heitä osallistumasta täysimääräisesti yhteisön elämään, koska se saa heidät suhtautumaan välinpitämättömästi ympäristöönsä; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että äärimmäistä köyhyyttä ja siitä johtuvaa sosiaalista syrjäytymistä ei voida enää arvioida pelkästään taloudellisin luvuin, vaan myös ihmisoikeudet ja kansalaisuus on otettava huomioon; katsoo, että pääomien ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaate ei sellaisenaan voi poistaa köyhyyttä eikä varsinkaan erityisen pitkäaikaista köyhyyttä ja että äärimmäinen köyhyys vie ihmisiltä mahdollisuudet ja estää heitä osallistumasta täysimääräisesti yhteisön elämään, koska se saa heidät suhtautumaan välinpitämättömästi ympäristöönsä;

Sosiaali- ja työllisyyspolitiikka

| 20. | pitää myönteisenä vuoden 2008 lopussa käynnistettyyn työ- ja yksityiselämän tasapainoa käsittelevään komission pakettiin sisältyviä ehdotuksia; kannustaa komissiota antamaan suosituksia niille jäsenvaltioille, jotka ovat selkeästi jäljessä vuoden 2002 Barcelonan Eurooppa-neuvoston lastenhoidon järjestämistä vuoteen 2010 mennessä koskevista tavoitteista; pyytää komissiota edelleen kannustamaan työnantajien avoimuutta joustavissa työjärjestelyissä, tieto- ja viestintätekniikan alan osaamisessa sekä uusien työn organisointimuotojen optimaalisessa hyödyntämisessä ja siten edistämään työaikataulujen joustavuutta ja niiden yhteensopivuutta liike-elämän, hallinnon ja koulujen aikataulujen kanssa; |
| --- | --- |

20.

pitää myönteisenä vuoden 2008 lopussa käynnistettyyn työ- ja yksityiselämän tasapainoa käsittelevään komission pakettiin sisältyviä ehdotuksia; kannustaa komissiota antamaan suosituksia niille jäsenvaltioille, jotka ovat selkeästi jäljessä vuoden 2002 Barcelonan Eurooppa-neuvoston lastenhoidon järjestämistä vuoteen 2010 mennessä koskevista tavoitteista; pyytää komissiota edelleen kannustamaan työnantajien avoimuutta joustavissa työjärjestelyissä, tieto- ja viestintätekniikan alan osaamisessa sekä uusien työn organisointimuotojen optimaalisessa hyödyntämisessä ja siten edistämään työaikataulujen joustavuutta ja niiden yhteensopivuutta liike-elämän, hallinnon ja koulujen aikataulujen kanssa;

| 21. | pyytää komissiota tekemään ehdotuksen työ-, yksityis- ja perhe-elämän paremmasta yhteensovittamisesta, jossa hyödynnetään optimaalisesti tieto- ja viestintätekniikan alan osaamista sekä uusia työn organisointimuotoja, otetaan huomioon lasten tarpeet ja hyvinvointi ja edistetään tehokkaampaa työssäkäynnin suojaa, millä vahvistetaan vanhempien ja läheishoitajien oikeus joustaviin työmalleihin, jotka vastaavat heidän tarpeitaan ja joissa otetaan erityisesti huomioon saatavuus matalapalkkaisille ja epävarmassa tai huonolaatuisessa työpaikassa oleville; |
| --- | --- |

21.

pyytää komissiota tekemään ehdotuksen työ-, yksityis- ja perhe-elämän paremmasta yhteensovittamisesta, jossa hyödynnetään optimaalisesti tieto- ja viestintätekniikan alan osaamista sekä uusia työn organisointimuotoja, otetaan huomioon lasten tarpeet ja hyvinvointi ja edistetään tehokkaampaa työssäkäynnin suojaa, millä vahvistetaan vanhempien ja läheishoitajien oikeus joustaviin työmalleihin, jotka vastaavat heidän tarpeitaan ja joissa otetaan erityisesti huomioon saatavuus matalapalkkaisille ja epävarmassa tai huonolaatuisessa työpaikassa oleville;

| 22. | pitää valitettavana EU:n politiikan ja jäsenvaltioiden politiikan heikkoutta lisääntyvän köyhyyden, erityisesti lasten köyhyyden käsittelyssä; |
| --- | --- |

22.

pitää valitettavana EU:n politiikan ja jäsenvaltioiden politiikan heikkoutta lisääntyvän köyhyyden, erityisesti lasten köyhyyden käsittelyssä;

| 23. | kehottaa jäsenvaltioita säätämään taatusta vähimmäistoimeentulosta yhteiskunnallisen osallisuuden edistämiseksi toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

23.

kehottaa jäsenvaltioita säätämään taatusta vähimmäistoimeentulosta yhteiskunnallisen osallisuuden edistämiseksi toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti;

| 24. | ehdottaa, että uusia demografisia haasteita voitaisiin käsitellä puuttumalla niiden naisten tilanteeseen, jotka elävät köyhyydessä ja joilla ei ole tasapuolisia ja riittäviä mahdollisuuksia ravinnonsaantiin, asuntoon, koulutukseen eikä palkkaan ja joilla on vaikeuksia työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamisessa; |
| --- | --- |

24.

ehdottaa, että uusia demografisia haasteita voitaisiin käsitellä puuttumalla niiden naisten tilanteeseen, jotka elävät köyhyydessä ja joilla ei ole tasapuolisia ja riittäviä mahdollisuuksia ravinnonsaantiin, asuntoon, koulutukseen eikä palkkaan ja joilla on vaikeuksia työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamisessa;

| 25. | kehottaa ehkäisemään ja torjumaan tehokkaammin koulunkäynnin keskeyttämistä ja edistämään ajatusta, että ”koulutus kannattaa”; vaatii tehokkaasti organisoituja, tulevaisuuden työmarkkinoihin sopeutettuja koulutusjärjestelmiä ja opetusohjelmia, joissa otetaan huomioon yhteiskunnan tarpeet ja tekninen kehitys; kehottaa edistämään ja tukemaan enemmän toisen mahdollisuuden koulua koskevaa järjestelmää sekä epävirallista ja epämuodollista koulutusta, jonka on osoitettu johtavan siihen, että nuoret ja aikuiset osallistuvat koulutukseen perinteisiä kouluympäristöjä paremmin, mikä alentaa koulunsa keskeyttäneiden määrää EU:ssa; kehottaa siksi viimein poistamaan kaiken mahdollisuuksien epätasa-arvon EU:n koulutusjärjestelmissä, poistamaan erityisesti matalatasoisen ja eriytetyn opetuksen, jolla on peruuttamattomia kielteisiä vaikutuksia syrjäytyneisiin ryhmiin, erityisesti romaneihin; |
| --- | --- |

25.

kehottaa ehkäisemään ja torjumaan tehokkaammin koulunkäynnin keskeyttämistä ja edistämään ajatusta, että ”koulutus kannattaa”; vaatii tehokkaasti organisoituja, tulevaisuuden työmarkkinoihin sopeutettuja koulutusjärjestelmiä ja opetusohjelmia, joissa otetaan huomioon yhteiskunnan tarpeet ja tekninen kehitys; kehottaa edistämään ja tukemaan enemmän toisen mahdollisuuden koulua koskevaa järjestelmää sekä epävirallista ja epämuodollista koulutusta, jonka on osoitettu johtavan siihen, että nuoret ja aikuiset osallistuvat koulutukseen perinteisiä kouluympäristöjä paremmin, mikä alentaa koulunsa keskeyttäneiden määrää EU:ssa; kehottaa siksi viimein poistamaan kaiken mahdollisuuksien epätasa-arvon EU:n koulutusjärjestelmissä, poistamaan erityisesti matalatasoisen ja eriytetyn opetuksen, jolla on peruuttamattomia kielteisiä vaikutuksia syrjäytyneisiin ryhmiin, erityisesti romaneihin;

| 26. | korostaa tarvetta tehostaa elinikäisen oppimisen ja koulutuksen ohjelmia, joilla pyritään parantamaan etenkin vähiten koulutettujen kansalaisten valmiuksia siirtyä (takaisin) työmarkkinoille sujuvasti ja syrjimättä sekä edistämään sosiaalista innovointia; kehottaa painottamaan ohjelmissa yrittäjyysvalmiuksia, pääasiassa naisten ja nuorten yrittäjyyttä, tieto- ja viestintätekniikan osaamista sekä kommunikointivalmiuksia, taloudellisia valmiuksia ja kielitaitoa; |
| --- | --- |

26.

korostaa tarvetta tehostaa elinikäisen oppimisen ja koulutuksen ohjelmia, joilla pyritään parantamaan etenkin vähiten koulutettujen kansalaisten valmiuksia siirtyä (takaisin) työmarkkinoille sujuvasti ja syrjimättä sekä edistämään sosiaalista innovointia; kehottaa painottamaan ohjelmissa yrittäjyysvalmiuksia, pääasiassa naisten ja nuorten yrittäjyyttä, tieto- ja viestintätekniikan osaamista sekä kommunikointivalmiuksia, taloudellisia valmiuksia ja kielitaitoa;

| 27. | korostaa, että koulutusta EU:ssa on parannettava käynnistämällä jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien yhteensopivuutta ja vertailtavuutta koskeva prosessi, jotta helpotettaisiin ammatillisen pätevyyden ja normien molemminpuolista tunnustamista; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että koulutusta EU:ssa on parannettava käynnistämällä jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien yhteensopivuutta ja vertailtavuutta koskeva prosessi, jotta helpotettaisiin ammatillisen pätevyyden ja normien molemminpuolista tunnustamista;

| 28. | katsoo, että aktiivisilla sosiaalista osallisuutta koskevilla toimilla on vaikutettava ratkaisevasti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamiseen sekä palkallisessa työssä (”työssäkäyvät köyhät”) että palkattomassa työssä olevien osalta; |
| --- | --- |

28.

katsoo, että aktiivisilla sosiaalista osallisuutta koskevilla toimilla on vaikutettava ratkaisevasti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamiseen sekä palkallisessa työssä (”työssäkäyvät köyhät”) että palkattomassa työssä olevien osalta;

| 29. | painottaa, että yliopistojen ja liikealan yhteistyötä on edistettävä, koska on tärkeää varmistaa, että nämä kumppanit toimivat yhteistyössä ja tukevat toisiaan omien organisaatioidensa, henkilökuntansa ja opiskelijoidensa hyödyksi; katsoo, että yliopiston opintosuunnitelman ja yritysmaailman välille olisi rakennettava siltoja ja että liike-yrityksillä pitäisi olla mahdollisuus muun muassa täydentää opinto-ohjelmia, tarjota työharjoittelupaikkoja, järjestää opiskelijoille avointen ovien päiviä jne.; |
| --- | --- |

29.

painottaa, että yliopistojen ja liikealan yhteistyötä on edistettävä, koska on tärkeää varmistaa, että nämä kumppanit toimivat yhteistyössä ja tukevat toisiaan omien organisaatioidensa, henkilökuntansa ja opiskelijoidensa hyödyksi; katsoo, että yliopiston opintosuunnitelman ja yritysmaailman välille olisi rakennettava siltoja ja että liike-yrityksillä pitäisi olla mahdollisuus muun muassa täydentää opinto-ohjelmia, tarjota työharjoittelupaikkoja, järjestää opiskelijoille avointen ovien päiviä jne.;

| 30. | kiinnittää huomiota siihen, että on omaksuttava tasapainoisempi lähestymistapa joustavuuden, turvan ja kunnollisten palkkojen takaamiseen välillä, jotta voidaan edistää nuorten, iäkkäiden, naisten, pitkäaikaistyöttömien ja huonompiosaisten ryhmien siirtymistä työmarkkinoille; ehdottaa, että jäsenvaltiot ottavat huomioon parlamentin 29. marraskuuta 2007 antaman päätöslauselman yhteisistä joustoturvaperiaatteista, kun ne panevat täytäntöön kansallisia joustoturvastrategioitaan; |
| --- | --- |

30.

kiinnittää huomiota siihen, että on omaksuttava tasapainoisempi lähestymistapa joustavuuden, turvan ja kunnollisten palkkojen takaamiseen välillä, jotta voidaan edistää nuorten, iäkkäiden, naisten, pitkäaikaistyöttömien ja huonompiosaisten ryhmien siirtymistä työmarkkinoille; ehdottaa, että jäsenvaltiot ottavat huomioon parlamentin 29. marraskuuta 2007 antaman päätöslauselman yhteisistä joustoturvaperiaatteista, kun ne panevat täytäntöön kansallisia joustoturvastrategioitaan;

| 31. | katsoo, että erityisesti usein erottamisiin ja rakenneuudistuksiin johtavien rahoitus- ja talouskriisien aikana työntekijöiden osallistuminen heidän elämäänsä ja toimeentuloonsa vaikuttavien yhtiöiden päätöksentekomenettelyyn on erittäin tärkeää; pitää myönteisenä eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä 22. syyskuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/45/EY (15) äskettäistä tarkistusta (16); toistaa kehotuksensa vahvistaa edelleen eurooppalaisten yritysneuvostojen toimintaa direktiivin 94/45/EY soveltamisesta 4. syyskuuta 2001 antamansa päätöslauselman mukaisesti (17); |
| --- | --- |

31.

katsoo, että erityisesti usein erottamisiin ja rakenneuudistuksiin johtavien rahoitus- ja talouskriisien aikana työntekijöiden osallistuminen heidän elämäänsä ja toimeentuloonsa vaikuttavien yhtiöiden päätöksentekomenettelyyn on erittäin tärkeää; pitää myönteisenä eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä 22. syyskuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/45/EY (15) äskettäistä tarkistusta (16); toistaa kehotuksensa vahvistaa edelleen eurooppalaisten yritysneuvostojen toimintaa direktiivin 94/45/EY soveltamisesta 4. syyskuuta 2001 antamansa päätöslauselman mukaisesti (17);

| 32. | korostaa, että sosiaali- ja työllisyyspolitiikan olisi tuettava työpaikkojen luomista, ja se olisi otettava nopeasti käyttöön vastaukseksi tämänhetkiseen talouskriisiin, sen olisi tarjottava työ- ja koulutusmahdollisuuksia sekä lievennettävä tulonmenetyksiä; korostaa, että sosiaali- ja työllisyyspolitiikan on aktiivisesti kannustettava ihmisiä etsimään työtilaisuuksia tai perustamaan oma yritys; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi tätä tarkoitusta varten harkittava kannattavia rahoituskanavia, kuten luottotakuita, alennettua korkokantaa tai tarjottava työttömyysetuuksien kertakorvauksia, jotka paitsi lieventävät tulonmenetyksiä myös tarjoavat mahdollisuuksia koulutukseen, jonka seurauksena työttömät löytävät helpommin uutta työtä; muistuttaa aktiivista osallisuutta koskevasta komission kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta, joka sisältää riittävän tulotuen, osallisuutta edistäville työmarkkinoille pääsyn ja laadukkaat sosiaalipalvelut; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että sosiaali- ja työllisyyspolitiikan olisi tuettava työpaikkojen luomista, ja se olisi otettava nopeasti käyttöön vastaukseksi tämänhetkiseen talouskriisiin, sen olisi tarjottava työ- ja koulutusmahdollisuuksia sekä lievennettävä tulonmenetyksiä; korostaa, että sosiaali- ja työllisyyspolitiikan on aktiivisesti kannustettava ihmisiä etsimään työtilaisuuksia tai perustamaan oma yritys; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi tätä tarkoitusta varten harkittava kannattavia rahoituskanavia, kuten luottotakuita, alennettua korkokantaa tai tarjottava työttömyysetuuksien kertakorvauksia, jotka paitsi lieventävät tulonmenetyksiä myös tarjoavat mahdollisuuksia koulutukseen, jonka seurauksena työttömät löytävät helpommin uutta työtä; muistuttaa aktiivista osallisuutta koskevasta komission kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta, joka sisältää riittävän tulotuen, osallisuutta edistäville työmarkkinoille pääsyn ja laadukkaat sosiaalipalvelut;

| 33. | kehottaa komissiota tekemään aloitteita, joiden avulla voidaan tehdä selkeä ero yhtäältä työnantajien, todellisten itsenäisten ammatinharjoittajien ja pienyrittäjien ja toisaalta työntekijöiden välillä; |
| --- | --- |

33.

kehottaa komissiota tekemään aloitteita, joiden avulla voidaan tehdä selkeä ero yhtäältä työnantajien, todellisten itsenäisten ammatinharjoittajien ja pienyrittäjien ja toisaalta työntekijöiden välillä;

| 34. | korostaa, että äitien tukeminen lasten alaikäisyyden aikaisten perhe-etuuksien ja äitien palaamista työelämään koskevien asianmukaisten puitteiden luomisen avulla on erittäin tärkeää ja että siinä on kiinnitettävä erityistä huomiota yksinhuoltajiin, jotka ovat heikossa asemassa; |
| --- | --- |

34.

korostaa, että äitien tukeminen lasten alaikäisyyden aikaisten perhe-etuuksien ja äitien palaamista työelämään koskevien asianmukaisten puitteiden luomisen avulla on erittäin tärkeää ja että siinä on kiinnitettävä erityistä huomiota yksinhuoltajiin, jotka ovat heikossa asemassa;

| 35. | huomauttaa, että sosiaalitaloudella yrittäjyyden yhtenä muotona on olennainen asema, sillä se edistää kestävää eurooppalaista taloutta yhdistämällä tuottavuuden ja solidaarisuuden; toteaa lisäksi, että sosiaalisen talouden yritykset tarvitsevat turvalliset oikeudelliset puitteet; korostaa vapaaehtoistyön huomattavaa merkitystä sosiaalityössä, erityisesti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa ja yhteiskunnassa heikommassa asemassa olevien ryhmien tukemisessa; |
| --- | --- |

35.

huomauttaa, että sosiaalitaloudella yrittäjyyden yhtenä muotona on olennainen asema, sillä se edistää kestävää eurooppalaista taloutta yhdistämällä tuottavuuden ja solidaarisuuden; toteaa lisäksi, että sosiaalisen talouden yritykset tarvitsevat turvalliset oikeudelliset puitteet; korostaa vapaaehtoistyön huomattavaa merkitystä sosiaalityössä, erityisesti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa ja yhteiskunnassa heikommassa asemassa olevien ryhmien tukemisessa;

| 36. | korostaa, että kaikki ihmiset eivät pysty tekemään työtä, eikä kaikille ole tällä hetkellä työtä, ja toistaa, että on tärkeää panna täytäntöön 11. ja 12. joulukuuta 2008 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymä suositus 92/441/ETY, joka koskee riittäviä resursseja ja sosiaalitukea, jotta ihmisarvoinen elämä olisi mahdollista, laajentamalla vähimmäistuloa koskevia järjestelmiä kaikkiin jäsenvaltioihin ja nostamalla tasoja saatavuuden ja riittävyyden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

36.

korostaa, että kaikki ihmiset eivät pysty tekemään työtä, eikä kaikille ole tällä hetkellä työtä, ja toistaa, että on tärkeää panna täytäntöön 11. ja 12. joulukuuta 2008 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymä suositus 92/441/ETY, joka koskee riittäviä resursseja ja sosiaalitukea, jotta ihmisarvoinen elämä olisi mahdollista, laajentamalla vähimmäistuloa koskevia järjestelmiä kaikkiin jäsenvaltioihin ja nostamalla tasoja saatavuuden ja riittävyyden varmistamiseksi;

| 37. | uskoo, että mikroluoton kehittämisellä voi olla tärkeä rooli etenkin pitkäaikaistyöttömien kannustamisessa itsensä työllistämiseen yrittäjänä; huomauttaa, että mikroluotot ovat jo auttaneet monia tällaisissa siirtymistä takaisin työelämään koskevissa tilanteissa ja että tämä on Lissabonin strategian mukaista; kehottaa komissiota parantamaan mikroluottojen mahdollisuuksia ja saatavuutta koskevien tietojen laatimista ja näiden tietojen saantia ja kohdistamaan aktiivisesti huomion niihin yhteiskunnan ryhmiin, jotka voivat eniten hyötyä mikroluottojen tarjoamisesta ja jotka tarvitsevat niitä eniten; |
| --- | --- |

37.

uskoo, että mikroluoton kehittämisellä voi olla tärkeä rooli etenkin pitkäaikaistyöttömien kannustamisessa itsensä työllistämiseen yrittäjänä; huomauttaa, että mikroluotot ovat jo auttaneet monia tällaisissa siirtymistä takaisin työelämään koskevissa tilanteissa ja että tämä on Lissabonin strategian mukaista; kehottaa komissiota parantamaan mikroluottojen mahdollisuuksia ja saatavuutta koskevien tietojen laatimista ja näiden tietojen saantia ja kohdistamaan aktiivisesti huomion niihin yhteiskunnan ryhmiin, jotka voivat eniten hyötyä mikroluottojen tarjoamisesta ja jotka tarvitsevat niitä eniten;

| 38. | kehottaa kytkemään paremmin yhteen joustoturvan toteuttamisen ja sosiaalisen vuoropuhelun lisäämisen kansallisia tapoja ja käytäntöjä kunnioittaen; |
| --- | --- |

38.

kehottaa kytkemään paremmin yhteen joustoturvan toteuttamisen ja sosiaalisen vuoropuhelun lisäämisen kansallisia tapoja ja käytäntöjä kunnioittaen;

| 39. | vaatii poistamaan pienten ja keskisuurten yritysten toimintaa haittaavat hallinnolliset esteet; kehottaa panemaan tehokkaammin täytäntöön eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevaa aloitetta koskevassa komission tiedonannossa ehdotetut periaatteet; |
| --- | --- |

39.

vaatii poistamaan pienten ja keskisuurten yritysten toimintaa haittaavat hallinnolliset esteet; kehottaa panemaan tehokkaammin täytäntöön eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevaa aloitetta koskevassa komission tiedonannossa ehdotetut periaatteet;

| 40. | tunnustaa täysin, että jäsenvaltiot ovat toimivaltaisia palkkapolitiikassa, mutta ehdottaa, että kansallisen tason työmarkkinaosapuolet keskustelisivat uusista palkkapolitiikan menetelmistä, jotka voisivat kääntää päinvastaiseksi nykyisen laskevan prosenttiosuuden palkkojen ja voittojen välillä ja joihin voisi kuulua työntekijöiden aikaisempaa huomattavampi osallistuminen yrityksen tulokseen käyttämällä järjestelmiä, jotka lieventävät inflaation vaikutuksia; katsoo, että tällaiset järjestelmät voisivat mahdollistaa työntekijöiden ylimääräisten tulojen kanavoinnin yritysten luomiin erityisiin kasvurahastoihin; kehottaa käymään keskustelua tavoista kannustaa yrityksiä tällaisten menetelmien käyttöönottoa varten; kehottaa lisäksi keskustelemaan oikeudellisesta kehyksestä, jolla säännellään työntekijöiden oikeutta näihin rahastoihin asteittain ajan kuluessa; muistuttaa työmarkkinaosapuolille, miten tärkeä on ihmisarvoisen elämän takaavia palkkoja koskeva uudistettu sitoumus, jolla taataan huomattavasti riittävän tulotason yläpuolella olevat vähimmäispalkat, jotta ihmiset pääsevät pois köyhyydestä ja hyötyvät myönteisesti työstä; |
| --- | --- |

40.

tunnustaa täysin, että jäsenvaltiot ovat toimivaltaisia palkkapolitiikassa, mutta ehdottaa, että kansallisen tason työmarkkinaosapuolet keskustelisivat uusista palkkapolitiikan menetelmistä, jotka voisivat kääntää päinvastaiseksi nykyisen laskevan prosenttiosuuden palkkojen ja voittojen välillä ja joihin voisi kuulua työntekijöiden aikaisempaa huomattavampi osallistuminen yrityksen tulokseen käyttämällä järjestelmiä, jotka lieventävät inflaation vaikutuksia; katsoo, että tällaiset järjestelmät voisivat mahdollistaa työntekijöiden ylimääräisten tulojen kanavoinnin yritysten luomiin erityisiin kasvurahastoihin; kehottaa käymään keskustelua tavoista kannustaa yrityksiä tällaisten menetelmien käyttöönottoa varten; kehottaa lisäksi keskustelemaan oikeudellisesta kehyksestä, jolla säännellään työntekijöiden oikeutta näihin rahastoihin asteittain ajan kuluessa; muistuttaa työmarkkinaosapuolille, miten tärkeä on ihmisarvoisen elämän takaavia palkkoja koskeva uudistettu sitoumus, jolla taataan huomattavasti riittävän tulotason yläpuolella olevat vähimmäispalkat, jotta ihmiset pääsevät pois köyhyydestä ja hyötyvät myönteisesti työstä;

| 41. | vaatii, että syrjimättömyyden ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistämisessä nojataan sekä vakaaseen lainsäädäntöperustaan että moniin poliittisiin välineisiin ja että syrjimättömyys ja yhdenvertaisuus on sisällytettävä kaikkiin uudistetun sosiaalisen toimintaohjelman näkökohtiin; |
| --- | --- |

41.

vaatii, että syrjimättömyyden ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistämisessä nojataan sekä vakaaseen lainsäädäntöperustaan että moniin poliittisiin välineisiin ja että syrjimättömyys ja yhdenvertaisuus on sisällytettävä kaikkiin uudistetun sosiaalisen toimintaohjelman näkökohtiin;

| 42. | pyytää komissiota tekemään tutkimuksia osaamisen liikkuvuuden keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksista, jotta tuloksia voidaan käyttää vahvana pohjana kielteisten vaikutusten lieventämistoimenpiteissä; |
| --- | --- |

42.

pyytää komissiota tekemään tutkimuksia osaamisen liikkuvuuden keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksista, jotta tuloksia voidaan käyttää vahvana pohjana kielteisten vaikutusten lieventämistoimenpiteissä;

Maahanmuutto

| 43. | kiinnittää huomiota niihin haittavaikutuksiin (mahdollinen aivovuoto), joita maahanmuutto voi aiheuttaa lähtömaiden kehitysprosessiin, muun muassa perherakenteisiin, terveydenhuoltoon, koulutukseen ja tutkimukseen; muistuttaa toisaalta talouskriisin epätasapainottavista vaikutuksista isäntävaltioiden työmarkkinoihin; |
| --- | --- |

43.

kiinnittää huomiota niihin haittavaikutuksiin (mahdollinen aivovuoto), joita maahanmuutto voi aiheuttaa lähtömaiden kehitysprosessiin, muun muassa perherakenteisiin, terveydenhuoltoon, koulutukseen ja tutkimukseen; muistuttaa toisaalta talouskriisin epätasapainottavista vaikutuksista isäntävaltioiden työmarkkinoihin;

| 44. | korostaa, että eettinen rekrytointi kolmansista maista on tärkeää erityisesti terveydenhuollon ammattilaisten osalta, ja kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä laatineet kansainvälisen rekrytoinnin menettelysääntöjä, laatimaan ne; |
| --- | --- |

44.

korostaa, että eettinen rekrytointi kolmansista maista on tärkeää erityisesti terveydenhuollon ammattilaisten osalta, ja kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä laatineet kansainvälisen rekrytoinnin menettelysääntöjä, laatimaan ne;

| 45. | korostaa, että maahanmuuton pitkän aikavälin vaikutuksia väestömuutokseen ei tunneta varmuudella muuttovirtojen, perheenyhdistämisen ja syntyvyyslukujen epävakauden vuoksi; |
| --- | --- |

45.

korostaa, että maahanmuuton pitkän aikavälin vaikutuksia väestömuutokseen ei tunneta varmuudella muuttovirtojen, perheenyhdistämisen ja syntyvyyslukujen epävakauden vuoksi;

| 46. | katsoo, että laillisesti työllistetyt maahanmuuttajat voivat antaa panoksensa sosiaaliturvajärjestelmien kestävään kehitykseen sekä turvata oman eläkkeensä ja sosiaaliset oikeutensa; |
| --- | --- |

46.

katsoo, että laillisesti työllistetyt maahanmuuttajat voivat antaa panoksensa sosiaaliturvajärjestelmien kestävään kehitykseen sekä turvata oman eläkkeensä ja sosiaaliset oikeutensa;

| 47. | korostaa, että onnistuneessa ihmisoikeuksiin perustuvassa maahanmuuttopolitiikassa olisi edistettävä maahanmuuttajien integrointia koskevaa johdonmukaista ja tehokasta strategiaa, jolla taataan heidän perusoikeutensa ja varmistetaan tasapaino oikeuksien ja velvollisuuksien välillä yhdenvertaisten mahdollisuuksien periaatteen pohjalta; |
| --- | --- |

47.

korostaa, että onnistuneessa ihmisoikeuksiin perustuvassa maahanmuuttopolitiikassa olisi edistettävä maahanmuuttajien integrointia koskevaa johdonmukaista ja tehokasta strategiaa, jolla taataan heidän perusoikeutensa ja varmistetaan tasapaino oikeuksien ja velvollisuuksien välillä yhdenvertaisten mahdollisuuksien periaatteen pohjalta;

| 48. | pitää myönteisenä komission ehdotusta säätää seuraamuksista niille työnantajille, jotka ottavat töihin laittomasti maassa oleskelevia kolmannen maan kansalaisia; korostaa, että on tärkeää torjua laittomasti maassa oleskelevien kolmannen maan kansalaisten hyväksikäyttöä ja samalla kunnioittaa heikommassa asemassa olevien oikeuksia; kehottaa tässä yhteydessä komissiota edistämään laillisesti maassa oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten mahdollisuuksia lailliseen työhön; |
| --- | --- |

48.

pitää myönteisenä komission ehdotusta säätää seuraamuksista niille työnantajille, jotka ottavat töihin laittomasti maassa oleskelevia kolmannen maan kansalaisia; korostaa, että on tärkeää torjua laittomasti maassa oleskelevien kolmannen maan kansalaisten hyväksikäyttöä ja samalla kunnioittaa heikommassa asemassa olevien oikeuksia; kehottaa tässä yhteydessä komissiota edistämään laillisesti maassa oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten mahdollisuuksia lailliseen työhön;

| 49. | pitää myönteisenä ehdotusta direktiiviksi rajatylittävässä terveydenhuollossa sovellettavista potilaiden oikeuksista (KOM(2008)0414); kiinnittää kuitenkin huomiota siihen, että direktiivi ei saa puolestaan johtaa unionin kansalaisten suurempaan syrjintään näiden taloudellisen aseman perusteella; |
| --- | --- |

49.

pitää myönteisenä ehdotusta direktiiviksi rajatylittävässä terveydenhuollossa sovellettavista potilaiden oikeuksista (KOM(2008)0414); kiinnittää kuitenkin huomiota siihen, että direktiivi ei saa puolestaan johtaa unionin kansalaisten suurempaan syrjintään näiden taloudellisen aseman perusteella;

| 50. | katsoo, että kansallisen ja yhteisön lainsäädännön ja Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimusten nojalla voimassa olevan työlainsäädännön täytäntöönpanon ja valvonnan vahvistamisen on oltava EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden painopisteala; |
| --- | --- |

50.

katsoo, että kansallisen ja yhteisön lainsäädännön ja Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimusten nojalla voimassa olevan työlainsäädännön täytäntöönpanon ja valvonnan vahvistamisen on oltava EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden painopisteala;

| 51. | korostaa, että syrjimättömyyttä koskevaa lainsäädäntöä on vahvistettava edelleen koko EU:ssa; kehottaa komissiota edistämään edelleen jäsenvaltioiden välistä parhaiden käytäntöjen vaihtoa maahanmuuttajien onnistuneen integroinnin osalta; panee merkille, että erityisesti taloudellisesti vaikeat ajat vaikuttavat usein suhteettomasti yhteiskunnassa heikoimmassa asemassa oleviin, joiden joukoissa on usein maahanmuuttajia; |
| --- | --- |

51.

korostaa, että syrjimättömyyttä koskevaa lainsäädäntöä on vahvistettava edelleen koko EU:ssa; kehottaa komissiota edistämään edelleen jäsenvaltioiden välistä parhaiden käytäntöjen vaihtoa maahanmuuttajien onnistuneen integroinnin osalta; panee merkille, että erityisesti taloudellisesti vaikeat ajat vaikuttavat usein suhteettomasti yhteiskunnassa heikoimmassa asemassa oleviin, joiden joukoissa on usein maahanmuuttajia;

EU ulkoisena toimijana

| 52. | uskoo, että EU voisi ulkosuhteissaan edistää aktiivisemmin olennaisia sosiaali- ja ympäristönormeja; on vakuuttunut tarpeesta ponnistella edelleen rikkomusten ehkäisy-, valvonta- ja rangaistusmekanismien kehittämiseksi; |
| --- | --- |

52.

uskoo, että EU voisi ulkosuhteissaan edistää aktiivisemmin olennaisia sosiaali- ja ympäristönormeja; on vakuuttunut tarpeesta ponnistella edelleen rikkomusten ehkäisy-, valvonta- ja rangaistusmekanismien kehittämiseksi;

| 53. | katsoo, että EU voisi tehdä enemmän kansainvälisellä kentällä ihmisarvoisen työn toimintaohjelman hyväksi ja edistää aktiivisesti ILOn yleissopimusten, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista, ja että näin voitaisiin edesauttaa maailmanrauhaa sekä suojella EU:n intressejä ja arvoja; |
| --- | --- |

53.

katsoo, että EU voisi tehdä enemmän kansainvälisellä kentällä ihmisarvoisen työn toimintaohjelman hyväksi ja edistää aktiivisesti ILOn yleissopimusten, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista, ja että näin voitaisiin edesauttaa maailmanrauhaa sekä suojella EU:n intressejä ja arvoja;

| 54. | korostaa, että yhteisön oikeudellisten puitteiden kehittäminen joko primaari- tai sekundaarilainsäädännön nojalla ei saa olla vastoin ILOn yleissopimusten mukaisia kansainvälisiä velvoitteita; |
| --- | --- |

54.

korostaa, että yhteisön oikeudellisten puitteiden kehittäminen joko primaari- tai sekundaarilainsäädännön nojalla ei saa olla vastoin ILOn yleissopimusten mukaisia kansainvälisiä velvoitteita;

| 55. | toteaa, että EU:n olisi pyrittävä sellaiseen globalisaatioon, joka on sosiaalisesti osallistavaa sekä taloudellisesti ja ympäristöllisesti kestävää; huomauttaa, että yritysliittymien liiketoimintatavalla on laajojen taloudellisten vaikutusten lisäksi merkittäviä yhteiskunnallisia vaikutuksia erityisesti kehitysmaissa; kehottaa siksi komissiota edistämään aktiivisesti yritysten yhteiskuntavastuun käsitettä joko oikeudellisesti sitomattomia välineitä edistämällä tai tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksilla; |
| --- | --- |

55.

toteaa, että EU:n olisi pyrittävä sellaiseen globalisaatioon, joka on sosiaalisesti osallistavaa sekä taloudellisesti ja ympäristöllisesti kestävää; huomauttaa, että yritysliittymien liiketoimintatavalla on laajojen taloudellisten vaikutusten lisäksi merkittäviä yhteiskunnallisia vaikutuksia erityisesti kehitysmaissa; kehottaa siksi komissiota edistämään aktiivisesti yritysten yhteiskuntavastuun käsitettä joko oikeudellisesti sitomattomia välineitä edistämällä tai tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksilla;

Rakennerahastot

| 56. | ehdottaa, että rakennerahastojen potentiaalia vahvistetaan yksinkertaistamalla ja tehostamalla menettelyjä sekä lisäämällä niiden joustavuutta ja sosiaaliseen integraatioon liittyvää ulottuvuutta, millä pyritään auttamaan jäsenvaltioita optimoimaan sosiaali- ja työllisyyspolitiikan tulokset; kehottaa jäsenvaltioita ja alueita ottamaan osapuolet täysimääräisesti mukaan rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöistä annetun asetuksen (18) 16 artiklan mukaisesti; suosittelee vakavasti, että kumppaneille annetaan pääsy Euroopan sosiaalirahastoon valmiuksien vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

56.

ehdottaa, että rakennerahastojen potentiaalia vahvistetaan yksinkertaistamalla ja tehostamalla menettelyjä sekä lisäämällä niiden joustavuutta ja sosiaaliseen integraatioon liittyvää ulottuvuutta, millä pyritään auttamaan jäsenvaltioita optimoimaan sosiaali- ja työllisyyspolitiikan tulokset; kehottaa jäsenvaltioita ja alueita ottamaan osapuolet täysimääräisesti mukaan rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöistä annetun asetuksen (18) 16 artiklan mukaisesti; suosittelee vakavasti, että kumppaneille annetaan pääsy Euroopan sosiaalirahastoon valmiuksien vahvistamiseksi;

| 57. | korostaa, että uudistetussa sosiaalisessa toimintaohjelmassa on sitouduttava selkeästi siihen, että EU:n rakenne- ja koheesiorahastoilla autetaan sosiaalisen toimintaohjelman tavoitteiden saavuttamista; kehottaa siksi jäsenvaltioita käyttämään Euroopan sosiaalirahastoa ja kaikkia muita rakennerahastoja työllistettävyyden parantamisen lisäksi myös sosiaalisen infrastruktuurin parantamiseen; |
| --- | --- |

57.

korostaa, että uudistetussa sosiaalisessa toimintaohjelmassa on sitouduttava selkeästi siihen, että EU:n rakenne- ja koheesiorahastoilla autetaan sosiaalisen toimintaohjelman tavoitteiden saavuttamista; kehottaa siksi jäsenvaltioita käyttämään Euroopan sosiaalirahastoa ja kaikkia muita rakennerahastoja työllistettävyyden parantamisen lisäksi myös sosiaalisen infrastruktuurin parantamiseen;

| 58. | tunnustaa, että rakennerahastot ovat edelleen suurelta osin tärkein rahoitusväline sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseksi; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita edistämään vuorovaikutusta muiden ohjelmien kanssa ja tukemaan johdonmukaisuutta kaikissa monivuotisissa puiteohjelmissa kuten Daphne, Progress, kansanterveysohjelma ja Kansalaisten Eurooppa; |
| --- | --- |

58.

tunnustaa, että rakennerahastot ovat edelleen suurelta osin tärkein rahoitusväline sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseksi; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita edistämään vuorovaikutusta muiden ohjelmien kanssa ja tukemaan johdonmukaisuutta kaikissa monivuotisissa puiteohjelmissa kuten Daphne, Progress, kansanterveysohjelma ja Kansalaisten Eurooppa;

| 59. | kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota globalisaation vaikutuksista pahiten kärsiviin alueisiin sekä niihin uusien jäsenvaltioiden alueisiin, joilla on käynnissä sosiaalisen lähentymisen prosessi; |
| --- | --- |

59.

kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota globalisaation vaikutuksista pahiten kärsiviin alueisiin sekä niihin uusien jäsenvaltioiden alueisiin, joilla on käynnissä sosiaalisen lähentymisen prosessi;

| 60. | ehdottaa, että Progress-ohjelmaa voitaisiin käyttää pilottihankkeiden arvioimiseen paremman kuvan saamiseksi Euroopan sosiaalisten mallien nykyaikaistamisen edistymisestä; |
| --- | --- |

60.

ehdottaa, että Progress-ohjelmaa voitaisiin käyttää pilottihankkeiden arvioimiseen paremman kuvan saamiseksi Euroopan sosiaalisten mallien nykyaikaistamisen edistymisestä;

| 61. | katsoo, että henkilöiden vapaan liikkuvuuden takia joissakin EU:n osissa ja etenkin suuremmissa kaupungeissa ilmenee uusia ongelmia, jotka liittyvät sosiaalista hätää koskevan suojelun tarjoamiseen ihmisille, jotka eivät pysty elättämään itseään, mikä aiheuttaa ylimääräistä painetta (vapaaehtoisille) yksityisille ja julkisille palveluille, jotka antavat suojelua hädässä esimerkiksi kodittomille tai yhteiskunnan syrjäytyneille ryhmille; |
| --- | --- |

61.

katsoo, että henkilöiden vapaan liikkuvuuden takia joissakin EU:n osissa ja etenkin suuremmissa kaupungeissa ilmenee uusia ongelmia, jotka liittyvät sosiaalista hätää koskevan suojelun tarjoamiseen ihmisille, jotka eivät pysty elättämään itseään, mikä aiheuttaa ylimääräistä painetta (vapaaehtoisille) yksityisille ja julkisille palveluille, jotka antavat suojelua hädässä esimerkiksi kodittomille tai yhteiskunnan syrjäytyneille ryhmille;

Lisätoimet

Sosiaalinen vuoropuhelu ja kansalaiskeskustelu

| 62. | korostaa, että joustavuus ja muutosten hyväksyminen kansalaisten keskuudessa voi lisääntyä molemminpuolisella luottamuksella, jota voidaan parantaa tehokkaammalla ja avoimemmalla sosiaalisella vuoropuhelulla ja varmistamalla tehokkaampi osallistuva demokratia politiikan suunnittelussa ja päätöksenteossa; |
| --- | --- |

62.

korostaa, että joustavuus ja muutosten hyväksyminen kansalaisten keskuudessa voi lisääntyä molemminpuolisella luottamuksella, jota voidaan parantaa tehokkaammalla ja avoimemmalla sosiaalisella vuoropuhelulla ja varmistamalla tehokkaampi osallistuva demokratia politiikan suunnittelussa ja päätöksenteossa;

| 63. | katsoo, että sosiaalisella vuoropuhelulla on erityisen tärkeää rohkaista työterveys- ja turvallisuuspolitiikkaa ja yleisesti edistää parannuksia työpaikan elämänlaadussa; kehottaa komissiota käynnistämään vuoropuhelun siitä, miten ne työntekijät, jotka eivät työskentele kokoaikaisesti (kuten tilapäiset työntekijät, osa-aikaiset työntekijät tai määräaikaisten sopimusten nojalla työskentelevät työntekijät), voidaan saada mukaan sosiaaliseen vuoropuheluun; |
| --- | --- |

63.

katsoo, että sosiaalisella vuoropuhelulla on erityisen tärkeää rohkaista työterveys- ja turvallisuuspolitiikkaa ja yleisesti edistää parannuksia työpaikan elämänlaadussa; kehottaa komissiota käynnistämään vuoropuhelun siitä, miten ne työntekijät, jotka eivät työskentele kokoaikaisesti (kuten tilapäiset työntekijät, osa-aikaiset työntekijät tai määräaikaisten sopimusten nojalla työskentelevät työntekijät), voidaan saada mukaan sosiaaliseen vuoropuheluun;

| 64. | ottaen huomioon, että Euroopan työmarkkinaosapuolten käymien neuvottelujen tulokset tunnetaan yleensä huonosti eikä niitä tuoda riittävästi esiin, kehottaa lisäämään tietoisuutta sosiaalisen vuoropuhelun tuloksista sen vaikutusten tehostamiseksi ja sen kehittämiseksi edelleen; |
| --- | --- |

64.

ottaen huomioon, että Euroopan työmarkkinaosapuolten käymien neuvottelujen tulokset tunnetaan yleensä huonosti eikä niitä tuoda riittävästi esiin, kehottaa lisäämään tietoisuutta sosiaalisen vuoropuhelun tuloksista sen vaikutusten tehostamiseksi ja sen kehittämiseksi edelleen;

| 65. | uskoo, että työmarkkinoiden vastakkainasettelun kulttuurin korvaavaa yhteistyöhenkeä pitäisi edelleen rohkaista sosiaalista vuoropuhelua edistämällä; |
| --- | --- |

65.

uskoo, että työmarkkinoiden vastakkainasettelun kulttuurin korvaavaa yhteistyöhenkeä pitäisi edelleen rohkaista sosiaalista vuoropuhelua edistämällä;

| 66. | uskoo, että kansalaisjärjestöt ja köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä kokevat ihmiset on otettava suoremmin mukaan keskusteluihin taloudellisista ja sosiaalisista malleista tasa-arvoisin perustein; |
| --- | --- |

66.

uskoo, että kansalaisjärjestöt ja köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä kokevat ihmiset on otettava suoremmin mukaan keskusteluihin taloudellisista ja sosiaalisista malleista tasa-arvoisin perustein;

| 67. | huomauttaa, että työmarkkinaosapuolten olisi pyrittävä hyödyntämään työssään monivuotisia suunnitelmia, joissa on määritelty tarkka aikataulu ja asetettu määräaikoja kestävän pitkän aikavälin strategian toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

67.

huomauttaa, että työmarkkinaosapuolten olisi pyrittävä hyödyntämään työssään monivuotisia suunnitelmia, joissa on määritelty tarkka aikataulu ja asetettu määräaikoja kestävän pitkän aikavälin strategian toteuttamiseksi;

| 68. | kehottaa eurooppalaisia sidosryhmiä, kansallisia viranomaisia, työnantajia, työntekijöitä ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjä keskustelemaan laajasti sosiaalisesta toimintaohjelmasta vuoden 2010 jälkeistä kautta varten; |
| --- | --- |

68.

kehottaa eurooppalaisia sidosryhmiä, kansallisia viranomaisia, työnantajia, työntekijöitä ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjä keskustelemaan laajasti sosiaalisesta toimintaohjelmasta vuoden 2010 jälkeistä kautta varten;

| 69. | huomauttaa, että jäsenvaltioiden pitäisi tukea uusia mitattavissa olevia, sitovia ja määrällisiä sosiaalisia tavoitteita ja indikaattoreita Lissabonin strategian vuoden 2010 jälkeistä kautta varten, mukaan luettuna sitoumukset köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamisen edistämiseksi sekä sellaisen uuden sosiaalista edistystä koskevan sopimuksen kehittäminen, jonka nojalla laadittaisiin tavoitteet ja rakenne uutta sosiaalisesti kestävää ja maailmanlaajuisesti oikeudenmukaista EU:ta varten ja jossa pitäisi kehittää ja vahvistaa sosiaalipolitiikan avointa koordinointimenetelmää keskeisenä pilarina; |
| --- | --- |

69.

huomauttaa, että jäsenvaltioiden pitäisi tukea uusia mitattavissa olevia, sitovia ja määrällisiä sosiaalisia tavoitteita ja indikaattoreita Lissabonin strategian vuoden 2010 jälkeistä kautta varten, mukaan luettuna sitoumukset köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamisen edistämiseksi sekä sellaisen uuden sosiaalista edistystä koskevan sopimuksen kehittäminen, jonka nojalla laadittaisiin tavoitteet ja rakenne uutta sosiaalisesti kestävää ja maailmanlaajuisesti oikeudenmukaista EU:ta varten ja jossa pitäisi kehittää ja vahvistaa sosiaalipolitiikan avointa koordinointimenetelmää keskeisenä pilarina;

| 70. | huomauttaa, että yrityksillä on EU:ssa tärkeä rooli paitsi taloudellisella myös sosiaalisella kentällä; kiinnittää siksi huomion yritysten sosiaalisen vastuun edistämiseen ja tarpeeseen edistyä välittömästi laadukkaan työn osalta, mukaan luettuna ihmisarvoisen elämän takaavat palkat, ja tukea sosiaalista mallia ja estää sosiaalinen polkumyynti; |
| --- | --- |

70.

huomauttaa, että yrityksillä on EU:ssa tärkeä rooli paitsi taloudellisella myös sosiaalisella kentällä; kiinnittää siksi huomion yritysten sosiaalisen vastuun edistämiseen ja tarpeeseen edistyä välittömästi laadukkaan työn osalta, mukaan luettuna ihmisarvoisen elämän takaavat palkat, ja tukea sosiaalista mallia ja estää sosiaalinen polkumyynti;

| 71. | kannattaa parlamentin ja kansalaisyhteiskunnan välistä tehokasta vuoropuhelua, jota tarvitaan myös jäsenvaltioiden sisällä keskitetysti sekä alue- ja paikallistasolla; |
| --- | --- |

71.

kannattaa parlamentin ja kansalaisyhteiskunnan välistä tehokasta vuoropuhelua, jota tarvitaan myös jäsenvaltioiden sisällä keskitetysti sekä alue- ja paikallistasolla;

| 72. | huomauttaa, että vapaaehtoisuuden eurooppalainen teemavuosi olisi EU:lle ihanteellinen tilaisuus ottaa yhteyttä kansalaisyhteiskunnan järjestöihin; kehottaa komissiota valmistelemaan ilmapiiriä, jotta vuosi 2011 julistettaisiin vapaaehtoisuuden eurooppalaiseksi teemavuodeksi, esittämällä sitä varten asianmukaisen lainsäädäntöehdotuksen mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

72.

huomauttaa, että vapaaehtoisuuden eurooppalainen teemavuosi olisi EU:lle ihanteellinen tilaisuus ottaa yhteyttä kansalaisyhteiskunnan järjestöihin; kehottaa komissiota valmistelemaan ilmapiiriä, jotta vuosi 2011 julistettaisiin vapaaehtoisuuden eurooppalaiseksi teemavuodeksi, esittämällä sitä varten asianmukaisen lainsäädäntöehdotuksen mahdollisimman pian;

| 73. | katsoo, että kansalaisyhteiskunnan järjestöt olisi otettava alusta alkaen mukaan päätöksentekoon ja että tiedon olisi oltava julkisesti saatavilla, palautteen olisi oltava vastavuoroista ja osanottajille olisi tehtävä selväksi, missä määrin muutokseen on varaa; |
| --- | --- |

73.

katsoo, että kansalaisyhteiskunnan järjestöt olisi otettava alusta alkaen mukaan päätöksentekoon ja että tiedon olisi oltava julkisesti saatavilla, palautteen olisi oltava vastavuoroista ja osanottajille olisi tehtävä selväksi, missä määrin muutokseen on varaa;

| 74. | korostaa kuulemismenettelyn merkitystä ja arvoa tehokkaana välineenä kansalaisten osallistamiseksi, sillä sen nojalla he voivat vaikuttaa suoraan EU:n tason poliittisiin prosesseihin; kehottaa komissiota ryhtymään uusiin toimenpiteisiin tiedottaakseen tulevista EU:n kuulemisista tiedotusvälineiden ja muiden asianmukaisten foorumien avulla kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

74.

korostaa kuulemismenettelyn merkitystä ja arvoa tehokkaana välineenä kansalaisten osallistamiseksi, sillä sen nojalla he voivat vaikuttaa suoraan EU:n tason poliittisiin prosesseihin; kehottaa komissiota ryhtymään uusiin toimenpiteisiin tiedottaakseen tulevista EU:n kuulemisista tiedotusvälineiden ja muiden asianmukaisten foorumien avulla kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla;

| 75. | katsoo, että EU:n toimielinten, kansallisen tason työmarkkinaosapuolien ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen on välttämättä ja kiireellisesti hyväksyttävä sosiaalinen sopimus, jossa sosiaaliset toimet yhdistetään sitoviin realistisiin tavoitteisiin ja indikaattoreihin; |
| --- | --- |

75.

katsoo, että EU:n toimielinten, kansallisen tason työmarkkinaosapuolien ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen on välttämättä ja kiireellisesti hyväksyttävä sosiaalinen sopimus, jossa sosiaaliset toimet yhdistetään sitoviin realistisiin tavoitteisiin ja indikaattoreihin;

| 76. | huomauttaa, että kansalaisten osallistuminen alkaa lapsuudessa, ja kehottaa edistämään ja tukemaan lasten ja nuorten osallistumista koskevia rakenteita ja aloitteita paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

76.

huomauttaa, että kansalaisten osallistuminen alkaa lapsuudessa, ja kehottaa edistämään ja tukemaan lasten ja nuorten osallistumista koskevia rakenteita ja aloitteita paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla;

EU:n lainsäädäntö

| 77. | korostaa, että sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevan asetuksen ja eläkeoikeuksien siirrettävyyttä koskevan direktiivin sekä uskonnosta tai vakaumuksesta, vammasta, iästä tai seksuaalisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanoa koskevasta direktiivistä annettavan ehdotuksen laadinnassa on edistyttävä ja ne on viimeisteltävä; |
| --- | --- |

77.

korostaa, että sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevan asetuksen ja eläkeoikeuksien siirrettävyyttä koskevan direktiivin sekä uskonnosta tai vakaumuksesta, vammasta, iästä tai seksuaalisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanoa koskevasta direktiivistä annettavan ehdotuksen laadinnassa on edistyttävä ja ne on viimeisteltävä;

| 78. | kehottaa parantamaan lainsäädäntömenettelyä EU:n tasolla täsmentämällä, miksi toimet ovat kyseisellä tasolla tarpeen, varmistamalla sisältöjen laadun ja toteuttamalla luotettavan ja riippumattoman vaikutusten arvioinnin, joka kattaa yhteiskuntaan, ympäristöön ja talouteen liittyvät vaikutukset; kehottaa erityisesti panemaan tehokkaasti täytäntöön vuonna 2003 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä (19); |
| --- | --- |

78.

kehottaa parantamaan lainsäädäntömenettelyä EU:n tasolla täsmentämällä, miksi toimet ovat kyseisellä tasolla tarpeen, varmistamalla sisältöjen laadun ja toteuttamalla luotettavan ja riippumattoman vaikutusten arvioinnin, joka kattaa yhteiskuntaan, ympäristöön ja talouteen liittyvät vaikutukset; kehottaa erityisesti panemaan tehokkaasti täytäntöön vuonna 2003 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä (19);

| 79. | korostaa, että etusijalle olisi asetettava jäsenvaltioiden välinen toimiva yhteistyö ja EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon tehokas valvonta; |
| --- | --- |

79.

korostaa, että etusijalle olisi asetettava jäsenvaltioiden välinen toimiva yhteistyö ja EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon tehokas valvonta;

| 80. | katsoo, että EU:n tasolla toteutettavan paremman lainsäädäntömenettelyn olisi pyrittävä ottamaan kansalaisyhteiskunnan järjestöt mukaan ja vastattava kansalaisten huoliin ja lähennettävä siten kansalaisia ja EU:ta; |
| --- | --- |

80.

katsoo, että EU:n tasolla toteutettavan paremman lainsäädäntömenettelyn olisi pyrittävä ottamaan kansalaisyhteiskunnan järjestöt mukaan ja vastattava kansalaisten huoliin ja lähennettävä siten kansalaisia ja EU:ta;

Avoin koordinointimenetelmä

| 81. | katsoo, että talous-, ympäristö- ja sosiaalipolitiikan välistä yhteyttä on vahvistettava EU:n tasolla ja että alkuperäisen Lissabonin strategian tavoitteet on vahvistettava uudelleen ja varmistettava, että talous- ja työllisyyspolitiikalla edistetään aktiivisesti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamista; |
| --- | --- |

81.

katsoo, että talous-, ympäristö- ja sosiaalipolitiikan välistä yhteyttä on vahvistettava EU:n tasolla ja että alkuperäisen Lissabonin strategian tavoitteet on vahvistettava uudelleen ja varmistettava, että talous- ja työllisyyspolitiikalla edistetään aktiivisesti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamista;

| 82. | korostaa, että on annettava oikeudellisesti sitova sosiaalisten perusoikeuksien kirja; |
| --- | --- |

82.

korostaa, että on annettava oikeudellisesti sitova sosiaalisten perusoikeuksien kirja;

| 83. | huomauttaa, että Lissabonin sopimuksen mukaan unionin politiikan laadinnassa ja toteutuksessa on huomioitava olennaiset sosiaalipoliittiset tekijät; |
| --- | --- |

83.

huomauttaa, että Lissabonin sopimuksen mukaan unionin politiikan laadinnassa ja toteutuksessa on huomioitava olennaiset sosiaalipoliittiset tekijät;

| 84. | katsoo, että Lissabonin strategian vuoden 2010 jälkeiseen kauteen olisi kuuluttava vahvistettu avoin koordinointimenetelmä, ja kehottaa komissiota kannustamaan enemmän jäsenvaltioita määrittelemään sellaiset kansalliset määrälliset tavoitteet, erityisesti köyhyyden vähentämisen ja sosiaalisen osallisuuden lisäämisen osalta, joita tukevat erityisesti uudet mitattavissa olevat ja määrälliset indikaattorit; |
| --- | --- |

84.

katsoo, että Lissabonin strategian vuoden 2010 jälkeiseen kauteen olisi kuuluttava vahvistettu avoin koordinointimenetelmä, ja kehottaa komissiota kannustamaan enemmän jäsenvaltioita määrittelemään sellaiset kansalliset määrälliset tavoitteet, erityisesti köyhyyden vähentämisen ja sosiaalisen osallisuuden lisäämisen osalta, joita tukevat erityisesti uudet mitattavissa olevat ja määrälliset indikaattorit;

| 85. | kehottaa neuvostoa ja komissiota luomaan tilaisuuksia parlamentin todelliselle osallistumiselle vuoden 2010 jälkeistä kautta koskevaan Lissabonin strategiaan; |
| --- | --- |

85.

kehottaa neuvostoa ja komissiota luomaan tilaisuuksia parlamentin todelliselle osallistumiselle vuoden 2010 jälkeistä kautta koskevaan Lissabonin strategiaan;

*

* *

| 86. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

86.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0544.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0513.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0039.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0556.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0467.

(6)  EYVL L 245, 26.8.1992, s. 46.

(7)  EUVL C 297 E, 20.11.2008, s.174.

(8)  EUVL C 282 E, 6.11.2008, s. 463.

(9)  EUVL C 102 E, 24.4.2008, s. 321.

(10)  EUVL C 233 E, 28.9.2006, s. 130.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0286.

(12)  EUVL C 301 E, 13.12.2007, s. 45.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0163.

(14)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(15)  EYVL L 254, 30.9.1994, s. 64.

(16)  Direktiivi 2009/38/EY (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(17)  EUVL C 72 E, 21.3.2002, s. 68.

(18)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1083/2006, annettu 11. heinäkuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä (EUVL L 210, 31.7.2006, s. 25).

(19)  EUVL C 321, 31.12.2003, s. 1.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/23

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistäminen

P6_TA(2009)0371

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. toukokuuta 2009 työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä (2008/2335(INI))

2010/C 212 E/06

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2008 annetun komission tiedonannon komission suosituksesta työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämiseksi (KOM(2008)0639),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 99, 137 ja 141 artiklan,

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2008 annetun komission suosituksen 2008/867/EY työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämiseksi (1),

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 1992 annetun neuvoston suosituksen 92/441/ETY riittävää toimeentuloa ja toimeentuloturvaa koskevista yhteisistä perusteista sosiaaliturvajärjestelmissä (2),

ottaa huomioon Brysselissä 11. ja 12. joulukuuta 2008 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät,

ottaa huomioon 13. helmikuuta 2009 annetun komission tiedonannon, jonka otsikko on ”Ehdotus: sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskeva yhteinen raportti 2009” (KOM(2009)0058), ja 24. helmikuuta 2009 julkaistun komission työasiakirjan, jonka otsikko on ”Sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskeva yhteinen raportti 2008 – Maakatsaukset” (SEC(2009)0255),

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2006 antamansa päätöslauselman vammaisten tilanteesta laajentuneessa Euroopan unionissa: eurooppalainen toimintasuunnitelma 2006–2007 (3),

ottaa huomioon 6. syyskuuta 2006 antamansa päätöslauselman väestön mielenterveyden parantamisesta – Tavoitteena Euroopan unionin mielenterveysstrategia (4),

ottaa huomioon edistymisen yhdenvertaisessa kohtelussa ja syrjinnän torjumisessa EU:ssa sen osalta, että direktiivit 2000/43/EY ja 2000/78/EY on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä,

ottaa huomioon pakolaisten oikeusasemaa koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta,

ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen,

ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (5),

ottaa huomioon Barcelonassa 15. ja 16. maaliskuuta 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät,

ottaa huomioon 17. lokakuuta 2007 annetun komission tiedonannon, jonka otsikko on ”Sosiaalisen suojelun nykyaikaistamisesta yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden ja taloudellisen koheesion lisäämiseksi: työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ihmisten aktiivisen osallisuuden edistäminen” (KOM(2007)0620), ja 9. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselman yhteiskunnallisen osallisuuden edistämisestä ja köyhyyden, myös lasten köyhyyden torjumisesta EU:ssa (6),

ottaa huomioon Euroopan työmarkkinaosapuolten antamat suositukset 18. lokakuuta 2007 julkaistussa raportissa Euroopan työmarkkinoiden tärkeimmät haasteet: Euroopan työmarkkinaosapuolten yhteinen analyysi,

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2007 annetun komission tiedonannon, jonka otsikko on ”Sosiaalisen todellisuuden kartoittaminen – Väliraportti kevään 2007 Eurooppa-neuvostolle” (KOM(2007)0063), ja siitä 15. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman (7),

ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2008 annetun komission tiedonannon, jonka otsikko on ”Uudistettu sosiaalinen toimintaohjelma: mahdollisuudet, väylät ja yhteisvastuu 2000-luvun Euroopassa” (KOM(2008)0412), ja siitä 6. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman (8),

ottaa huomioon 12. lokakuuta 2006 annetun komission tiedonannon, jonka otsikko on ”Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys EU:ssa” (KOM(2006)0574), ja 20. marraskuuta 2008 antamansa päätöslauselman sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmien tulevaisuudesta: niiden rahoitus ja suuntaus kohti yksilöllistämistä (9),

ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2008 esittämänsä kannanoton kodittomuuden poistamiseen (10),

ottaa huomioon 23. toukokuuta 2007 antamansa päätöslauselman ihmisarvoisesta työstä kaikille (11),

ottaa huomioon köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodesta (2010) 22. lokakuuta 2008 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1098/2008/EY (12),

ottaa huomioon osuus- ja yhteisötaloudesta 19. helmikuuta 2009 antamansa päätöslauselman (13),

ottaa huomioon elinikäisen oppimisen avaintaidoista 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen N:o 2006/962/EY (14),

ottaa huomioon elinikäisen oppimisen toimintaohjelman perustamisesta 15. marraskuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1720/2006/EY (15),

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2008 antamansa päätöslauselman aikuiskoulutuksesta: Oppia ikä kaikki (16),

ottaa huomioon Lissabonin sopimukseen liitetyn pöytäkirjan yleistä etua koskevista palveluista (17),

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A6-0263/2009),

| A. | katsoo, että aktiivisen osallisuuden edistämistoimet eivät saa korvata sosiaalista osallisuutta, koska heikossa asemassa olevilla väestöryhmillä, jotka eivät pysty osallistumaan työmarkkinoille, on oikeus ihmisarvoiseen elämään ja täysimääräiseen yhteiskunnalliseen osallistumiseen, ja siksi heillä on myös oikeus vähimmäistoimeentuloon, ja katsoo, että mahdollisuus käyttää kohtuuhintaisia ja laadukkaita esteettömiä yhteiskunnallisia palveluja ei saa riippua siitä, pystyykö henkilö osallistumaan työmarkkinoille, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että aktiivisen osallisuuden edistämistoimet eivät saa korvata sosiaalista osallisuutta, koska heikossa asemassa olevilla väestöryhmillä, jotka eivät pysty osallistumaan työmarkkinoille, on oikeus ihmisarvoiseen elämään ja täysimääräiseen yhteiskunnalliseen osallistumiseen, ja siksi heillä on myös oikeus vähimmäistoimeentuloon, ja katsoo, että mahdollisuus käyttää kohtuuhintaisia ja laadukkaita esteettömiä yhteiskunnallisia palveluja ei saa riippua siitä, pystyykö henkilö osallistumaan työmarkkinoille,

| B. | katsoo, että aktiivinen osallisuus ei liity ainoastaan yksilön valmiuksiin vaan myös siihen, miten yhteiskunta on rakentunut, ja katsoo siksi, että on puututtava myös syrjäytymisen rakenteellisiin syihin, kuten syrjintään ja palvelujen riittämättömyyteen, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että aktiivinen osallisuus ei liity ainoastaan yksilön valmiuksiin vaan myös siihen, miten yhteiskunta on rakentunut, ja katsoo siksi, että on puututtava myös syrjäytymisen rakenteellisiin syihin, kuten syrjintään ja palvelujen riittämättömyyteen,

| C. | katsoo, että ilmeinen syrjäytyminen työmarkkinoilta voi pikemmin olla seurausta riittämättömistä ihmisarvoisista työllistymismahdollisuuksista kuin yksilön aikaansaamattomuudesta, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että ilmeinen syrjäytyminen työmarkkinoilta voi pikemmin olla seurausta riittämättömistä ihmisarvoisista työllistymismahdollisuuksista kuin yksilön aikaansaamattomuudesta,

| D. | katsoo, että työmarkkinoille osallistuminen ei saa olla edellytyksenä oikeudelle vähimmäistoimeentuloon ja mahdollisuudelle käyttää laadukkaita yhteiskunnallisia palveluja ja että vähimmäistoimeentulo ja mahdollisuus käyttää laadukkaita yhteiskunnallisia palveluja ovat työmarkkinoille integroitumisen välttämättömiä edellytyksiä, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että työmarkkinoille osallistuminen ei saa olla edellytyksenä oikeudelle vähimmäistoimeentuloon ja mahdollisuudelle käyttää laadukkaita yhteiskunnallisia palveluja ja että vähimmäistoimeentulo ja mahdollisuus käyttää laadukkaita yhteiskunnallisia palveluja ovat työmarkkinoille integroitumisen välttämättömiä edellytyksiä,

| E. | katsoo, että työmarkkinoilta kauimmas etääntyneet ovat usein huono-osaisia ihmisiä, joilla on moninaisia ja mutkikkaita ongelmia ja vaikeuksia, kuten pitkäaikainen riippuvuus matalasta tai riittämättömästä toimeentulosta, pitkäaikaistyöttömyys, alhainen koulutustaso ja lukutaidottomuus, varttuminen haavoittuvassa asemassa olevassa perheessä, vammaisuus, heikko terveys, asuminen alueella, jossa huono-osaisuus on monimuotoista, tilapäinen asuminen ja kodittomuus sekä rasismi ja syrjintä, ja katsoo tämän vuoksi, että osallistamisstrategioissa on otettava huomioon syrjäytyneiden erilaisuus, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että työmarkkinoilta kauimmas etääntyneet ovat usein huono-osaisia ihmisiä, joilla on moninaisia ja mutkikkaita ongelmia ja vaikeuksia, kuten pitkäaikainen riippuvuus matalasta tai riittämättömästä toimeentulosta, pitkäaikaistyöttömyys, alhainen koulutustaso ja lukutaidottomuus, varttuminen haavoittuvassa asemassa olevassa perheessä, vammaisuus, heikko terveys, asuminen alueella, jossa huono-osaisuus on monimuotoista, tilapäinen asuminen ja kodittomuus sekä rasismi ja syrjintä, ja katsoo tämän vuoksi, että osallistamisstrategioissa on otettava huomioon syrjäytyneiden erilaisuus,

| F. | katsoo, että sosiaalinen syrjäytyminen ja työmarkkinoilta syrjäytyminen vaarantavat huomattavasti niistä kärsivien ihmisten mielenterveyttä ja että pitkäaikaistyöttömillä on suurempi riski masentua ja kärsiä muista mielenterveyshäiriöistä, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että sosiaalinen syrjäytyminen ja työmarkkinoilta syrjäytyminen vaarantavat huomattavasti niistä kärsivien ihmisten mielenterveyttä ja että pitkäaikaistyöttömillä on suurempi riski masentua ja kärsiä muista mielenterveyshäiriöistä,

| G. | katsoo, että työmarkkinoilta syrjäytyneillä on suurempi ammatillisen koulutuksen tarve siksi, että heidän koulutuksensa on riittämätöntä, tai siksi, että he eivät enää voi käyttää tehokkaasti hyödykseen saamaansa koulutusta oltuaan pitkään poissa työmarkkinoilta, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että työmarkkinoilta syrjäytyneillä on suurempi ammatillisen koulutuksen tarve siksi, että heidän koulutuksensa on riittämätöntä, tai siksi, että he eivät enää voi käyttää tehokkaasti hyödykseen saamaansa koulutusta oltuaan pitkään poissa työmarkkinoilta,

| H. | ottaa huomioon, että aktiivista osallisuutta edistävien politiikkojen ehdollisuus vaikuttaa usein heikommassa asemassa oleviin ryhmiin ja että näitä vaikutuksia on seurattava ja kielteiset vaikutukset on estettävä, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että aktiivista osallisuutta edistävien politiikkojen ehdollisuus vaikuttaa usein heikommassa asemassa oleviin ryhmiin ja että näitä vaikutuksia on seurattava ja kielteiset vaikutukset on estettävä,

| I. | katsoo, että aktiivista osallisuutta edistävien toimien on oltava myös köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumista koskevien EU:n ja jäsenvaltioiden tavoitteiden mukaisia, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että aktiivista osallisuutta edistävien toimien on oltava myös köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumista koskevien EU:n ja jäsenvaltioiden tavoitteiden mukaisia,

| J. | ottaa huomioon, että perheen pää on usein nainen ja että useimmat yksinhuoltajat ja hoitotyötä tekevät ovat naisia; katsoo, että sen vuoksi aktiivista osallisuutta edistäviin politiikkoihin on sisällytettävä kaikenkattavat toimet, jotka auttavat työmarkkinoilta kauimmas etääntyneitä naisia hyötymään käytännössä aktiivista osallisuutta edistävistä strategioista; ottaa huomioon, että naisten työmarkkinatilanne on suoraan yhteydessä lähinnä naisia koskettavaan ikääntyneiden köyhyyteen, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että perheen pää on usein nainen ja että useimmat yksinhuoltajat ja hoitotyötä tekevät ovat naisia; katsoo, että sen vuoksi aktiivista osallisuutta edistäviin politiikkoihin on sisällytettävä kaikenkattavat toimet, jotka auttavat työmarkkinoilta kauimmas etääntyneitä naisia hyötymään käytännössä aktiivista osallisuutta edistävistä strategioista; ottaa huomioon, että naisten työmarkkinatilanne on suoraan yhteydessä lähinnä naisia koskettavaan ikääntyneiden köyhyyteen,

| K. | ottaa huomioon, että taloudellisen laskusuhdanteen ja lisääntyvän työttömyyden aikana vaarana on, että suuri määrä uusia irtisanomisia lisää entisestään köyhyydestä kärsivien ja työmarkkinoilta syrjäytyneiden määrää erityisesti heikoimmassa asemassa olevissa yhteiskuntaryhmissä, joita ovat naiset, ikääntyneet ja vammaiset; pitää tärkeänä, että Euroopan talouden elvytyssuunnitelmassa edistetään sosiaalista osallisuutta ja siihen liittyvää työvoimapolitiikkaa kokonaisvaltaisen ja johdonmukaisen lähestymistavan avulla; katsoo, että julkisia varoja tulisi käyttää sosiaalisten sekä terveyden ja koulutuksen alan investointien ja muiden tärkeiden yhteiskunnallisten palvelujen ja yleishyödyllisten palvelujen ylläpitämiseen ja kehittämiseen, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että taloudellisen laskusuhdanteen ja lisääntyvän työttömyyden aikana vaarana on, että suuri määrä uusia irtisanomisia lisää entisestään köyhyydestä kärsivien ja työmarkkinoilta syrjäytyneiden määrää erityisesti heikoimmassa asemassa olevissa yhteiskuntaryhmissä, joita ovat naiset, ikääntyneet ja vammaiset; pitää tärkeänä, että Euroopan talouden elvytyssuunnitelmassa edistetään sosiaalista osallisuutta ja siihen liittyvää työvoimapolitiikkaa kokonaisvaltaisen ja johdonmukaisen lähestymistavan avulla; katsoo, että julkisia varoja tulisi käyttää sosiaalisten sekä terveyden ja koulutuksen alan investointien ja muiden tärkeiden yhteiskunnallisten palvelujen ja yleishyödyllisten palvelujen ylläpitämiseen ja kehittämiseen,

| L. | katsoo, että näkemys, jonka mukaisesti työ on paras tapa torjua syrjäytymistä, pitää todella paikkansa ainoastaan, jos työ on luonteeltaan kestävää ja hyvälaatuista ja siitä maksettava palkka on riittävä; katsoo, että periaate, jonka mukaisesti samanarvoisesta työstä on maksettava samaa palkkaa, ei ole toteutunut kehuttavasti, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että näkemys, jonka mukaisesti työ on paras tapa torjua syrjäytymistä, pitää todella paikkansa ainoastaan, jos työ on luonteeltaan kestävää ja hyvälaatuista ja siitä maksettava palkka on riittävä; katsoo, että periaate, jonka mukaisesti samanarvoisesta työstä on maksettava samaa palkkaa, ei ole toteutunut kehuttavasti,

| M. | ottaa huomioon, että perheissä hoitotyötä tekevät tuottavat tärkeitä työllisyysjärjestelmän ulkopuolisia hoito-, kasvatus- ja tukipalveluja ilman tuloja tai sosiaalisia oikeuksia ja heillä ei ole oikeutta palata työmarkkinoille ja saada tunnustusta perheelle tarjotun hoivan aikana hankituista tai kehitetyistä taidoistaan, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että perheissä hoitotyötä tekevät tuottavat tärkeitä työllisyysjärjestelmän ulkopuolisia hoito-, kasvatus- ja tukipalveluja ilman tuloja tai sosiaalisia oikeuksia ja heillä ei ole oikeutta palata työmarkkinoille ja saada tunnustusta perheelle tarjotun hoivan aikana hankituista tai kehitetyistä taidoistaan,

| 1. | panee tyytyväisenä merkille, että komission suositus 2008/867/EY perustuu suositukseen 92/441/ETY, jossa tunnustetaan yksilön perusoikeudeksi riittävä toimeentulo ja toimeentuloturva siten, että hän voi elää ihmisarvoista elämää, ja määritellään yhteiset periaatteet tämän oikeuden toteuttamiseksi; tunnustaa yhteiset periaatteet ja käytännön suuntaviivat, jotka on esitetty suosituksessa 2008/867/EY aktiivisen osallisuuden strategiasta, joka perustuu kolmeen tukipilariin: riittävään toimeentulotukeen, kaikkien pääsyyn työmarkkinoille ja laadukkaiden palvelujen saantiin; huomauttaa erityisesti, että kaikkien aktiivisen osallisuuden strategioiden on perustuttava yksilön oikeuksien, ihmisarvon kunnioittamisen sekä syrjimättömyyden, yhtäläisten mahdollisuuksien ja sukupuolten tasa-arvon periaatteiden noudattaminen, työmarkkinoille pääsyn ja täysimääräisen yhteiskunnallisen osallistumisen edistäminen sekä laadun, riittävyyden ja saatavuuden periaatteiden toteutuminen kaikissa kolmessa pilarissa; |
| --- | --- |

1.

panee tyytyväisenä merkille, että komission suositus 2008/867/EY perustuu suositukseen 92/441/ETY, jossa tunnustetaan yksilön perusoikeudeksi riittävä toimeentulo ja toimeentuloturva siten, että hän voi elää ihmisarvoista elämää, ja määritellään yhteiset periaatteet tämän oikeuden toteuttamiseksi; tunnustaa yhteiset periaatteet ja käytännön suuntaviivat, jotka on esitetty suosituksessa 2008/867/EY aktiivisen osallisuuden strategiasta, joka perustuu kolmeen tukipilariin: riittävään toimeentulotukeen, kaikkien pääsyyn työmarkkinoille ja laadukkaiden palvelujen saantiin; huomauttaa erityisesti, että kaikkien aktiivisen osallisuuden strategioiden on perustuttava yksilön oikeuksien, ihmisarvon kunnioittamisen sekä syrjimättömyyden, yhtäläisten mahdollisuuksien ja sukupuolten tasa-arvon periaatteiden noudattaminen, työmarkkinoille pääsyn ja täysimääräisen yhteiskunnallisen osallistumisen edistäminen sekä laadun, riittävyyden ja saatavuuden periaatteiden toteutuminen kaikissa kolmessa pilarissa;

| 2. | on samaa mieltä neuvoston kanssa siitä, että suosituksen 92/441/ETY täytäntöönpanoa täytyy tehostaa vähimmäistoimeentulon ja sosiaalisten tulonsiirtojen suhteen ja että toimeentuloturvan avulla on varmistettava riittävä vähimmäistoimeentulo, jotta ihmiset pystyvät elämään ihmisarvoista elämää, vähintään ”köyhyysriskin” yläpuolella, ja sen on oltava riittävää, jotta ihmiset voidaan nostaa köyhyydestä, ja että etuisuuksien käyttöastetta on lisättävä; |
| --- | --- |

2.

on samaa mieltä neuvoston kanssa siitä, että suosituksen 92/441/ETY täytäntöönpanoa täytyy tehostaa vähimmäistoimeentulon ja sosiaalisten tulonsiirtojen suhteen ja että toimeentuloturvan avulla on varmistettava riittävä vähimmäistoimeentulo, jotta ihmiset pystyvät elämään ihmisarvoista elämää, vähintään ”köyhyysriskin” yläpuolella, ja sen on oltava riittävää, jotta ihmiset voidaan nostaa köyhyydestä, ja että etuisuuksien käyttöastetta on lisättävä;

| 3. | suhtautuu myönteisesti Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 17. heinäkuuta 2008 antamaan tuomioon C-303/06, joka koskee hoitotyötä tekevien syrjintää sen vuoksi, että he ovat kanssakäymisissä vammaisen henkilön kanssa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään riittäviin toimiin varmistaakseen, että hoitotyötä tekeviä suojellaan tällaiselta työelämään pääsyä koskevalta syrjinnältä, ja rohkaisee jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimiin varmistaakseen, että tuomioistuimen päätöstä noudatetaan; |
| --- | --- |

3.

suhtautuu myönteisesti Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 17. heinäkuuta 2008 antamaan tuomioon C-303/06, joka koskee hoitotyötä tekevien syrjintää sen vuoksi, että he ovat kanssakäymisissä vammaisen henkilön kanssa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään riittäviin toimiin varmistaakseen, että hoitotyötä tekeviä suojellaan tällaiselta työelämään pääsyä koskevalta syrjinnältä, ja rohkaisee jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin toimiin varmistaakseen, että tuomioistuimen päätöstä noudatetaan;

| 4. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä ottamalla käyttöön riittävän toimeentulotuen; huomauttaa, että suosituksiin 92/441/ETY ja 2008/867/EY perustuvan toimeentulotuen tason on oltava riittävä ja siinä on noudatettava avoimuutta, sen on oltava kaikkien saatavilla ja pitkäkestoista; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä ottamalla käyttöön riittävän toimeentulotuen; huomauttaa, että suosituksiin 92/441/ETY ja 2008/867/EY perustuvan toimeentulotuen tason on oltava riittävä ja siinä on noudatettava avoimuutta, sen on oltava kaikkien saatavilla ja pitkäkestoista;

| 5. | pitää ehdottoman tärkeänä, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot panevat tehokkaasti täytäntöön direktiivin 2000/78/EY, jonka avulla vakiinnutetaan yhdenvertaista kohtelua työssä koskevat oikeudelliset puitteet syrjinnän torjumiseksi työssä ja ammatissa uskonnon, vakaumuksen, vammaisuuden, iän tai seksuaalisen suuntautumisen perusteella; |
| --- | --- |

5.

pitää ehdottoman tärkeänä, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot panevat tehokkaasti täytäntöön direktiivin 2000/78/EY, jonka avulla vakiinnutetaan yhdenvertaista kohtelua työssä koskevat oikeudelliset puitteet syrjinnän torjumiseksi työssä ja ammatissa uskonnon, vakaumuksen, vammaisuuden, iän tai seksuaalisen suuntautumisen perusteella;

| 6. | korostaa neuvostolle esittämäänsä pyyntöä sopia EU:n minimipalkkajärjestelmätavoitteesta ja maksuihin perustuvasta korvaavien tulojen järjestelmästä, josta annetaan toimeentulotukea, joka on suuruudeltaan vähintään 60 prosenttia kansallisista keskivertotuloista, ja sopia aikataulusta, jonka puitteissa kaikkien jäsenvaltioiden on saavutettava tämä tavoite; |
| --- | --- |

6.

korostaa neuvostolle esittämäänsä pyyntöä sopia EU:n minimipalkkajärjestelmätavoitteesta ja maksuihin perustuvasta korvaavien tulojen järjestelmästä, josta annetaan toimeentulotukea, joka on suuruudeltaan vähintään 60 prosenttia kansallisista keskivertotuloista, ja sopia aikataulusta, jonka puitteissa kaikkien jäsenvaltioiden on saavutettava tämä tavoite;

| 7. | on tietoinen siitä, että toimeentuloturvan ja työmarkkinoille osallistumisen vuorovaikutus on monimutkainen prosessi erityisesti silloin, kun saatavilla oleva työ voi olla lyhytaikaista, kausiluonteista tai epävarmaa tai osa-aikaista ja kun etuisuuksien kelpoisuusehdot ja sosiaaliturvajärjestelmät tai marginaaliveroaste voivat tehdä palkallisen työn vastaanottamisesta vähemmän kannattavaa ja toimeentulotukijärjestelmä on liian hidas reagoimaan; pitää sen vuoksi kiireellisenä sellaisten järjestelmien kehittämistä, jotka tehokkaasti tukevat ihmisiä siirtymävaiheissa eivätkä rankaise tai lannista heitä ja lopeta tukea liian nopeasti, kun ihminen menee töihin; |
| --- | --- |

7.

on tietoinen siitä, että toimeentuloturvan ja työmarkkinoille osallistumisen vuorovaikutus on monimutkainen prosessi erityisesti silloin, kun saatavilla oleva työ voi olla lyhytaikaista, kausiluonteista tai epävarmaa tai osa-aikaista ja kun etuisuuksien kelpoisuusehdot ja sosiaaliturvajärjestelmät tai marginaaliveroaste voivat tehdä palkallisen työn vastaanottamisesta vähemmän kannattavaa ja toimeentulotukijärjestelmä on liian hidas reagoimaan; pitää sen vuoksi kiireellisenä sellaisten järjestelmien kehittämistä, jotka tehokkaasti tukevat ihmisiä siirtymävaiheissa eivätkä rankaise tai lannista heitä ja lopeta tukea liian nopeasti, kun ihminen menee töihin;

| 8. | korostaa, että on tärkeää säätää sosiaaliturvaetuuksia heikossa asemassa oleville työhön kykeneville ihmisille; huomauttaa kuitenkin, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, kyseiset etuudet ovat jäsenvaltioiden asia; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että on tärkeää säätää sosiaaliturvaetuuksia heikossa asemassa oleville työhön kykeneville ihmisille; huomauttaa kuitenkin, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, kyseiset etuudet ovat jäsenvaltioiden asia;

| 9. | huomauttaa, että riittävän toimeentulotuen varassa elävillä ja heidän perheenjäsenillään on mahdollisuus välttää köyhyyteen vajoaminen ja tulla aktiivisiksi kansalaisiksi, jotka myötävaikuttavat yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen elämään sekä sukupolvien välisen solidaarisuuden edistämiseen; |
| --- | --- |

9.

huomauttaa, että riittävän toimeentulotuen varassa elävillä ja heidän perheenjäsenillään on mahdollisuus välttää köyhyyteen vajoaminen ja tulla aktiivisiksi kansalaisiksi, jotka myötävaikuttavat yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen elämään sekä sukupolvien välisen solidaarisuuden edistämiseen;

| 10. | ehdottaa, että jäsenvaltiot harkitsisivat aktiivisesti vähimmäispalkkapolitiikkaa, jotta voitaisiin auttaa yhä lukuisampia ”työssäkäyviä köyhiä” ja tehdä työstä mahdollinen tulevaisuudennäkymä työmarkkinoilta syrjäytyneille; |
| --- | --- |

10.

ehdottaa, että jäsenvaltiot harkitsisivat aktiivisesti vähimmäispalkkapolitiikkaa, jotta voitaisiin auttaa yhä lukuisampia ”työssäkäyviä köyhiä” ja tehdä työstä mahdollinen tulevaisuudennäkymä työmarkkinoilta syrjäytyneille;

| 11. | katsoo, että aktiiviseen osallisuuteen vaaditaan yhteisön alueiden ja seutujen välisen eriarvoisuuden vähentämistä nopeuttamalla taloudellisen kriisin koettelemien seutujen elvyttämistä ja kehittämällä maaseutualueita; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että aktiiviseen osallisuuteen vaaditaan yhteisön alueiden ja seutujen välisen eriarvoisuuden vähentämistä nopeuttamalla taloudellisen kriisin koettelemien seutujen elvyttämistä ja kehittämällä maaseutualueita;

| 12. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia laittoman ja pimeän työn torjumiseksi, jonka tekijät jäävät ilman tiettyjä sosiaalisia etuuksia ja palveluja; |
| --- | --- |

12.

kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia laittoman ja pimeän työn torjumiseksi, jonka tekijät jäävät ilman tiettyjä sosiaalisia etuuksia ja palveluja;

| 13. | pyytää, että aktiivisen osallisuuden edistämistoimet olisivat






  — | johdonmukaisia koulutuksessa, elinikäisessä oppimisessa sekä sosiaali- ja työllisyyspolitiikassa sovellettavan elinkaariajattelun kanssa |
| --- | --- | --- |

13.

pyytää, että aktiivisen osallisuuden edistämistoimet olisivat

—

johdonmukaisia koulutuksessa, elinikäisessä oppimisessa sekä sosiaali- ja työllisyyspolitiikassa sovellettavan elinkaariajattelun kanssa

| — | räätälöityjä, kohdennettuja ja tarpeisiin perustuvia |
| --- | --- |

—

räätälöityjä, kohdennettuja ja tarpeisiin perustuvia

| — | kokonaisvaltaisia ja osallistavia sekä |
| --- | --- |

—

kokonaisvaltaisia ja osallistavia sekä

| — | sellaisia, että niissä otettaisiin huomioon ennakkoedellytykset, jotka ovat välttämättömiä, jotta osallistuminen olisi mahdollista ilman, että luodaan vähimmäistoimeentulon vaarantavia ehtoja; |
| --- | --- |

—

sellaisia, että niissä otettaisiin huomioon ennakkoedellytykset, jotka ovat välttämättömiä, jotta osallistuminen olisi mahdollista ilman, että luodaan vähimmäistoimeentulon vaarantavia ehtoja;

| 14. | kehottaa komissiota harkitsemaan kokonaistaloudellista lähestymistapaa aktiivisen osallisuuden edistämisen ja sosiaalisen osallisuuden suhteen, koska kokemus on osoittanut, että investoinnit ja ennaltaehkäisevät toimet varhaisessa vaiheessa voivat pitkällä tähtäimellä vähentää yhteiskunnan kokonaiskustannuksia; pitää myönteisenä, että suosituksessa 2008/867/EY ehdotetaan tämän mukaisesti sosiaalista osallisuutta edistävien investointien lisäämistä; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota harkitsemaan kokonaistaloudellista lähestymistapaa aktiivisen osallisuuden edistämisen ja sosiaalisen osallisuuden suhteen, koska kokemus on osoittanut, että investoinnit ja ennaltaehkäisevät toimet varhaisessa vaiheessa voivat pitkällä tähtäimellä vähentää yhteiskunnan kokonaiskustannuksia; pitää myönteisenä, että suosituksessa 2008/867/EY ehdotetaan tämän mukaisesti sosiaalista osallisuutta edistävien investointien lisäämistä;

| 15. | katsoo, että jäsenvaltioiden pitäisi tarjota heikossa asemassa oleville ryhmille (kuten vammaisille tai pitkäaikaissairaille, yksinhuoltajille tai monilapsisille kotitalouksille) kohdennettuja lisäetuuksia, jotka kattavat ylimääräiset kustannukset esimerkiksi henkilökohtaisen tuen, erityispalvelujen käytön sekä sairaanhoidon ja sosiaalihuollon yhteydessä, ja määrittää esimerkiksi kohtuullinen hintataso lääkkeille heikommassa asemassa olevia yhteiskuntaryhmiä varten; korostaa tarvetta taata työkyvyttömyys- ja vanhuuseläkkeen kohtuullinen taso; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että jäsenvaltioiden pitäisi tarjota heikossa asemassa oleville ryhmille (kuten vammaisille tai pitkäaikaissairaille, yksinhuoltajille tai monilapsisille kotitalouksille) kohdennettuja lisäetuuksia, jotka kattavat ylimääräiset kustannukset esimerkiksi henkilökohtaisen tuen, erityispalvelujen käytön sekä sairaanhoidon ja sosiaalihuollon yhteydessä, ja määrittää esimerkiksi kohtuullinen hintataso lääkkeille heikommassa asemassa olevia yhteiskuntaryhmiä varten; korostaa tarvetta taata työkyvyttömyys- ja vanhuuseläkkeen kohtuullinen taso;

| 16. | katsoo, että koska ihmisten tarpeet ovat usein moninaisia, on tarpeen suunnitella ja toteuttaa räätälöityjä aktiivisen osallisuuden edistämistoimia, joissa yhdistyvät vähimmäistoimeentulo, pääsy työmarkkinoille ja yhteiskunnalliset palvelut, että ongelmien varhaista tunnistamista ja ennaltaehkäisyä on korostettava ja että etusija olisi annettava heikoimmassa asemassa oleville; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että koska ihmisten tarpeet ovat usein moninaisia, on tarpeen suunnitella ja toteuttaa räätälöityjä aktiivisen osallisuuden edistämistoimia, joissa yhdistyvät vähimmäistoimeentulo, pääsy työmarkkinoille ja yhteiskunnalliset palvelut, että ongelmien varhaista tunnistamista ja ennaltaehkäisyä on korostettava ja että etusija olisi annettava heikoimmassa asemassa oleville;

| 17. | katsoo, että tällaisia toimia suunnitellessa ja toteutettaessa olisi otettava huomioon niiden näkemykset, jotka ovat toimien kohteena; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan sosiaalisiin kysymyksiin erikoistuneiden kansalaisjärjestöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä helpottaakseen niiden osallistumista osallisuutta edistävien politiikkojen muotoilemiseen ja toteuttamiseen; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että tällaisia toimia suunnitellessa ja toteutettaessa olisi otettava huomioon niiden näkemykset, jotka ovat toimien kohteena; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan sosiaalisiin kysymyksiin erikoistuneiden kansalaisjärjestöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä helpottaakseen niiden osallistumista osallisuutta edistävien politiikkojen muotoilemiseen ja toteuttamiseen;

| 18. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään entistä rakentavamman lähestymistavan huumausainepolitiikkaan painottaen rikosoikeudellisten seuraamusten sijaan ennaltaehkäisyä, valistusta ja riippuvuuden hoitoa; |
| --- | --- |

18.

kehottaa jäsenvaltioita kehittämään entistä rakentavamman lähestymistavan huumausainepolitiikkaan painottaen rikosoikeudellisten seuraamusten sijaan ennaltaehkäisyä, valistusta ja riippuvuuden hoitoa;

| 19. | pyytää torjumaan mielenterveysongelmista tai oppimisvaikeuksista kärsivien ihmisten leimautumista, edistämään mielenterveyttä ja hyvinvointia, ehkäisemään mielenterveysongelmia sekä lisäämään hoitoon myönnettäviä varoja; |
| --- | --- |

19.

pyytää torjumaan mielenterveysongelmista tai oppimisvaikeuksista kärsivien ihmisten leimautumista, edistämään mielenterveyttä ja hyvinvointia, ehkäisemään mielenterveysongelmia sekä lisäämään hoitoon myönnettäviä varoja;

| 20. | katsoo, että koska syrjäytymiseen liittyvät ongelmat ovat usein näkyvissä jo elämän ensimmäisinä vuosina, ennaltaehkäisyn kannalta on tärkeää, että voidaan tunnistaa jo varhain ne lapset ja nuoret, joiden kohdalla syrjäytymisen vaara on suurin, jo hyvissä ajoin ennen kuin he keskeyttävät koulutuksensa; panee merkille, että koulusta syrjäytyneillä nuorilla esiintyy muita todennäköisemmin epäsosiaalista ja rikollista käyttäytymistä, mikä vaikeuttaa entisestään myöhempää työmarkkinoille pääsyä; katsoo, että osallisuutta edistävien toimien onnistumisen kannalta on olennaista, että monien eri toimijoiden välillä käydään keskustelua ja että tuetaan ennaltaehkäiseviä toimia ja yhteiskunnallisia palveluja vaikeassa asemassa olevien lasten ja nuorten aikuisten mahdollisuuksien parantamiseksi; korostaa myös syrjäytymisen ongelmia, jotka koskevat työttömiksi joutuvia iäkkäämpiä ihmisiä, joilla ei ole enää pääsyä työmarkkinoille; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että koska syrjäytymiseen liittyvät ongelmat ovat usein näkyvissä jo elämän ensimmäisinä vuosina, ennaltaehkäisyn kannalta on tärkeää, että voidaan tunnistaa jo varhain ne lapset ja nuoret, joiden kohdalla syrjäytymisen vaara on suurin, jo hyvissä ajoin ennen kuin he keskeyttävät koulutuksensa; panee merkille, että koulusta syrjäytyneillä nuorilla esiintyy muita todennäköisemmin epäsosiaalista ja rikollista käyttäytymistä, mikä vaikeuttaa entisestään myöhempää työmarkkinoille pääsyä; katsoo, että osallisuutta edistävien toimien onnistumisen kannalta on olennaista, että monien eri toimijoiden välillä käydään keskustelua ja että tuetaan ennaltaehkäiseviä toimia ja yhteiskunnallisia palveluja vaikeassa asemassa olevien lasten ja nuorten aikuisten mahdollisuuksien parantamiseksi; korostaa myös syrjäytymisen ongelmia, jotka koskevat työttömiksi joutuvia iäkkäämpiä ihmisiä, joilla ei ole enää pääsyä työmarkkinoille;

| 21. | katsoo, että ensimmäistä työpaikkaansa hakevien nuorten tarpeita on tarkasteltava huolellisesti ja että kansallisella tasolla on otettava käyttöön politiikkoja ja toteutettava toimia, joiden avulla voidaan edistää siirtymistä koulutuksesta työmarkkinoille; katsoo lisäksi, että nuorisojärjestöjen kanssa käytävän jäsennellyn vuoropuhelun on oltava jatkuvasti sidoksissa EU:n toimielimissä ja jäsenvaltioissa tehtävän työn kanssa; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että ensimmäistä työpaikkaansa hakevien nuorten tarpeita on tarkasteltava huolellisesti ja että kansallisella tasolla on otettava käyttöön politiikkoja ja toteutettava toimia, joiden avulla voidaan edistää siirtymistä koulutuksesta työmarkkinoille; katsoo lisäksi, että nuorisojärjestöjen kanssa käytävän jäsennellyn vuoropuhelun on oltava jatkuvasti sidoksissa EU:n toimielimissä ja jäsenvaltioissa tehtävän työn kanssa;

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita pyrkimään käsittelemään tehokkaammin hoitotyötä tekevien ongelmia, joita ovat muun muassa oikeus valita vapaasti, haluavatko he toimia hoitajina ja missä määrin he voivat tarjota hoitoa, mahdollisuus yhdistää hoitotyö palkkatyöhön ja työpaikkaan sekä sosiaaliturvajärjestelmien ja vanhuuseläkkeiden saatavuus, jotta vältettäisiin tällaisesta hoitotyöstä johtuva köyhtyminen; |
| --- | --- |

22.

kehottaa jäsenvaltioita pyrkimään käsittelemään tehokkaammin hoitotyötä tekevien ongelmia, joita ovat muun muassa oikeus valita vapaasti, haluavatko he toimia hoitajina ja missä määrin he voivat tarjota hoitoa, mahdollisuus yhdistää hoitotyö palkkatyöhön ja työpaikkaan sekä sosiaaliturvajärjestelmien ja vanhuuseläkkeiden saatavuus, jotta vältettäisiin tällaisesta hoitotyöstä johtuva köyhtyminen;

| 23. | panee tyytyväisenä merkille, että kohtuuhintaisten ja laadukkaiden yhteiskunnallisten palvelujen yleisen saatavuuden on myönnetty olevan perusoikeus ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin oleellinen osa ja lisäksi tarpeellinen ihmisten työssä pysymisen tukemiseksi, ja panee tyytyväisenä merkille suosituksessa 2008/867/EY määritellyt periaatteet; katsoo, että tällaisiin yhteiskunnallisiin palveluihin kuuluvat vakituinen kohtuuhintainen asunto, helppokäyttöinen julkinen liikenne, ammatillinen peruskoulutus, terveydenhuolto sekä kohtuuhintaisten energiapalvelujen ja muiden verkkopalvelujen saatavuus; toteaa, että yleishyödyllisiä palveluja koskevien yleispalveluvelvoitteiden takaamista on edistettävä; katsoo, että on tarpeen laatia toimintasuunnitelma yleishyödyllisiä palveluja koskevan EU:n puitedirektiivin laatimiseksi näiden velvoitteiden takaamiseksi; panee merkille, että lasten kohtuuhintaista hyvälaatuista päivähoitoa koskevien Barcelonan tavoitteiden saavuttamisessa ei ole edistytty riittävästi, ja katsoo, että päivähoitoa olisi tehostettava laajentamalla se kattamaan kaikki peruskoulun ala-asteella olevat lapset; panee lisäksi merkille, että muiden huollettavien hoitotarpeista ei myöskään ole huolehdittu riittävästi ja niiden suhteen olisi meneteltävä samalla tavalla; |
| --- | --- |

23.

panee tyytyväisenä merkille, että kohtuuhintaisten ja laadukkaiden yhteiskunnallisten palvelujen yleisen saatavuuden on myönnetty olevan perusoikeus ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin oleellinen osa ja lisäksi tarpeellinen ihmisten työssä pysymisen tukemiseksi, ja panee tyytyväisenä merkille suosituksessa 2008/867/EY määritellyt periaatteet; katsoo, että tällaisiin yhteiskunnallisiin palveluihin kuuluvat vakituinen kohtuuhintainen asunto, helppokäyttöinen julkinen liikenne, ammatillinen peruskoulutus, terveydenhuolto sekä kohtuuhintaisten energiapalvelujen ja muiden verkkopalvelujen saatavuus; toteaa, että yleishyödyllisiä palveluja koskevien yleispalveluvelvoitteiden takaamista on edistettävä; katsoo, että on tarpeen laatia toimintasuunnitelma yleishyödyllisiä palveluja koskevan EU:n puitedirektiivin laatimiseksi näiden velvoitteiden takaamiseksi; panee merkille, että lasten kohtuuhintaista hyvälaatuista päivähoitoa koskevien Barcelonan tavoitteiden saavuttamisessa ei ole edistytty riittävästi, ja katsoo, että päivähoitoa olisi tehostettava laajentamalla se kattamaan kaikki peruskoulun ala-asteella olevat lapset; panee lisäksi merkille, että muiden huollettavien hoitotarpeista ei myöskään ole huolehdittu riittävästi ja niiden suhteen olisi meneteltävä samalla tavalla;

| 24. | katsoo, että osallisuuden edistämisen kannalta on keskeistä torjua syrjintää, jota ihmiset kohtaavat tavaroiden, palvelujen ja etujen saatavuuden yhteydessä, ja sen vuoksi panee tyytyväisenä merkille ehdotuksen kattavasta direktiivistä työn ulkopuolella tapahtuvan ikään, vammaisuuteen, seksuaaliseen suuntautumiseen, uskontoon tai vakaumukseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että osallisuuden edistämisen kannalta on keskeistä torjua syrjintää, jota ihmiset kohtaavat tavaroiden, palvelujen ja etujen saatavuuden yhteydessä, ja sen vuoksi panee tyytyväisenä merkille ehdotuksen kattavasta direktiivistä työn ulkopuolella tapahtuvan ikään, vammaisuuteen, seksuaaliseen suuntautumiseen, uskontoon tai vakaumukseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi;

| 25. | kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan sosiaalisia maksuluokkia heikommassa asemassa oleville ryhmille, esimerkiksi energian ja julkisen liikenteen alalla, ja mahdollisuuksia saada mikrolainoja, jotta aktiivista osallisuutta voidaan edistää, sekä ilmaista terveydenhoitoa ja koulutusta taloudellisista ongelmista kärsiville; |
| --- | --- |

25.

kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan sosiaalisia maksuluokkia heikommassa asemassa oleville ryhmille, esimerkiksi energian ja julkisen liikenteen alalla, ja mahdollisuuksia saada mikrolainoja, jotta aktiivista osallisuutta voidaan edistää, sekä ilmaista terveydenhoitoa ja koulutusta taloudellisista ongelmista kärsiville;

| 26. | kehottaa jäsenvaltioita lisäämään luotto-osuuskuntien tunnettuutta, jotta voidaan tarjota ihmisille turvallinen ja säännelty ympäristö säästää ja lainata rahaa sekä hallita henkilökohtaista velkaantumista, joka aiheuttaa yhä enemmän ongelmia; kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että yksilöillä on oikeus avata pankkitili kohtuullisin kustannuksin, koska tilinavaus on olennaisen tärkeää taloudelliseen toimintaan ja yhteiskunnalliseen elämään osallistumisessa; |
| --- | --- |

26.

kehottaa jäsenvaltioita lisäämään luotto-osuuskuntien tunnettuutta, jotta voidaan tarjota ihmisille turvallinen ja säännelty ympäristö säästää ja lainata rahaa sekä hallita henkilökohtaista velkaantumista, joka aiheuttaa yhä enemmän ongelmia; kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että yksilöillä on oikeus avata pankkitili kohtuullisin kustannuksin, koska tilinavaus on olennaisen tärkeää taloudelliseen toimintaan ja yhteiskunnalliseen elämään osallistumisessa;

| 27. | kehottaa jäsenvaltioita antamaan vammaisille sen ylimääräisen tuen, jota he tarvitsevat päästäkseen työmarkkinoille ja työelämässä ollessaan; kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä allekirjoittaneet ja ratifioineet vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevaa Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimusta ja sen valinnaista pöytäkirjaa, tekemään niin; toteaa, että jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön asianmukaiset menetelmät ja rakenteet tämän yleissopimuksen panemiseksi täytäntöön omalla alueellaan; |
| --- | --- |

27.

kehottaa jäsenvaltioita antamaan vammaisille sen ylimääräisen tuen, jota he tarvitsevat päästäkseen työmarkkinoille ja työelämässä ollessaan; kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä allekirjoittaneet ja ratifioineet vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevaa Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimusta ja sen valinnaista pöytäkirjaa, tekemään niin; toteaa, että jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön asianmukaiset menetelmät ja rakenteet tämän yleissopimuksen panemiseksi täytäntöön omalla alueellaan;

| 28. | katsoo, että nuorten aktiiviseen osallisuuteen liittyy erityisongelmia, kuten perusteeton ikään perustuva syrjintä ja vaikeudet päästä kohtuuhintaiseen ammatilliseen koulutukseen; |
| --- | --- |

28.

katsoo, että nuorten aktiiviseen osallisuuteen liittyy erityisongelmia, kuten perusteeton ikään perustuva syrjintä ja vaikeudet päästä kohtuuhintaiseen ammatilliseen koulutukseen;

| 29. | suhtautuu myönteisesti vammaisten kotiuttamiseen laitoshoidosta, mutta huomauttaa, että tämä edellyttää riittäviä ja laadukkaita itsenäisen asumisen mahdollistavia avohoitopalveluja sekä oikeutta henkilökohtaiseen apuun, taloudelliseen riippumattomuuteen ja täysimittaiseen osallistumiseen jäsenvaltioiden yhteiskuntaelämään; |
| --- | --- |

29.

suhtautuu myönteisesti vammaisten kotiuttamiseen laitoshoidosta, mutta huomauttaa, että tämä edellyttää riittäviä ja laadukkaita itsenäisen asumisen mahdollistavia avohoitopalveluja sekä oikeutta henkilökohtaiseen apuun, taloudelliseen riippumattomuuteen ja täysimittaiseen osallistumiseen jäsenvaltioiden yhteiskuntaelämään;

| 30. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita myöntämään riittävät resurssit elinikäisen oppimisen ohjelmiin pääsyn helpottamiseksi, sillä näin rajoitetaan muun muassa ikääntyneiden syrjäytymistä työelämästä ja edistetään heidän jatkuvaa osallistumistaan sosiaaliseen, kulttuuri- ja yhteiskuntaelämään; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita myöntämään riittävät resurssit elinikäisen oppimisen ohjelmiin pääsyn helpottamiseksi, sillä näin rajoitetaan muun muassa ikääntyneiden syrjäytymistä työelämästä ja edistetään heidän jatkuvaa osallistumistaan sosiaaliseen, kulttuuri- ja yhteiskuntaelämään;

| 31. | katsoo, että perheväkivallan sekä lasten ja vanhusten huonon kohtelun torjumiseksi tulisi tehdä enemmän; |
| --- | --- |

31.

katsoo, että perheväkivallan sekä lasten ja vanhusten huonon kohtelun torjumiseksi tulisi tehdä enemmän;

| 32. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että voimassa oleva sukupuolten tasa-arvoa, yleistä tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä koskeva yhteisön lainsäädäntö pannaan kaikilta osin, asianmukaisesti ja tehokkaasti täytäntöön; kehottaa laajentamaan ja noudattamaan sitä työllisyyden ja ammatillisen koulutuksen rakenteellisten esteiden poistamiseksi; |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että voimassa oleva sukupuolten tasa-arvoa, yleistä tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä koskeva yhteisön lainsäädäntö pannaan kaikilta osin, asianmukaisesti ja tehokkaasti täytäntöön; kehottaa laajentamaan ja noudattamaan sitä työllisyyden ja ammatillisen koulutuksen rakenteellisten esteiden poistamiseksi;

| 33. | katsoo, että korkeatasoinen koulutus on tulevaisuuden onnistuneen työllisyyden ja integraation ehdoton edellytys; kehottaa jäsenvaltioita laajentamaan julkista koulutusta koskevaa lainsäädäntöä kaikkien mahdollisten koulutuksen esteiden poistamiseksi varmistaakseen yhtenäisen koulutuksen ja koulutukseen pääsyn kaikille; katsoo, että pitkäksi aikaa työmarkkinoilta syrjäytyneillä on oltava laajemmat oikeudet elinikäisen oppimisen rahoitukseen erityisesti, kun on kyse ”avaintaidoista”; |
| --- | --- |

33.

katsoo, että korkeatasoinen koulutus on tulevaisuuden onnistuneen työllisyyden ja integraation ehdoton edellytys; kehottaa jäsenvaltioita laajentamaan julkista koulutusta koskevaa lainsäädäntöä kaikkien mahdollisten koulutuksen esteiden poistamiseksi varmistaakseen yhtenäisen koulutuksen ja koulutukseen pääsyn kaikille; katsoo, että pitkäksi aikaa työmarkkinoilta syrjäytyneillä on oltava laajemmat oikeudet elinikäisen oppimisen rahoitukseen erityisesti, kun on kyse ”avaintaidoista”;

| 34. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita soveltamaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen periaatetta kautta linjan aktiivista osallisuutta edistävän strategian toteutuksessa; |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita soveltamaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen periaatetta kautta linjan aktiivista osallisuutta edistävän strategian toteutuksessa;

| 35. | katsoo, että koulutusta tarjottaessa olisi otettava huomioon kunkin yksilön tarpeet ja koulutuksen tulisi olla näiden tarpeiden mukaista; kehottaa tarjoamaan kohdennettua koulutusta ja sopeutumisvalmennusta, koska vakiotyyppisessä koulutuksessa ja valmennuksessa jätetään usein huomiotta vammaisten tarpeet ja myös niiden ihmisten tarpeet, joilla on hoitovelvollisuuksia tai terveysongelmia; viittaa Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ja EQUAL-ohjelman parhaisiin käytäntöihin sellaisen tarveperusteisen koulutuksen kohdentamiseksi työmarkkinoilta kauimmas etääntyneille, jossa otettaisiin huomioon myös muut kuin todistuksin osoitettavat taidot sekä muodollisen koulutuksen ulkopuolella hankitut taidot; |
| --- | --- |

35.

katsoo, että koulutusta tarjottaessa olisi otettava huomioon kunkin yksilön tarpeet ja koulutuksen tulisi olla näiden tarpeiden mukaista; kehottaa tarjoamaan kohdennettua koulutusta ja sopeutumisvalmennusta, koska vakiotyyppisessä koulutuksessa ja valmennuksessa jätetään usein huomiotta vammaisten tarpeet ja myös niiden ihmisten tarpeet, joilla on hoitovelvollisuuksia tai terveysongelmia; viittaa Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ja EQUAL-ohjelman parhaisiin käytäntöihin sellaisen tarveperusteisen koulutuksen kohdentamiseksi työmarkkinoilta kauimmas etääntyneille, jossa otettaisiin huomioon myös muut kuin todistuksin osoitettavat taidot sekä muodollisen koulutuksen ulkopuolella hankitut taidot;

| 36. | suosittaa koulutuksen laadun parantamista ja koulutusjärjestelmien sopeuttamista työmarkkinoihin ja sosiaalisen osallistumisen kriteereihin sekä eriarvoisuuden vähentämistä kaikenlaiseen koulutukseen pääsyssä ja tarjolla olevan koulutuksen laadussa; |
| --- | --- |

36.

suosittaa koulutuksen laadun parantamista ja koulutusjärjestelmien sopeuttamista työmarkkinoihin ja sosiaalisen osallistumisen kriteereihin sekä eriarvoisuuden vähentämistä kaikenlaiseen koulutukseen pääsyssä ja tarjolla olevan koulutuksen laadussa;

| 37. | katsoo, että koulutuksessa olisi myös varmistettava, että yksilöt ovat tietoisia oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan työssä, mukaan lukien perehtyminen työterveyteen ja -turvallisuuteen, oikeuteen liittyä ammattiyhdistyksen jäseneksi, saada tietoa ja opastusta sekä osallistua elinikäiseen oppimiseen ja koulutukseen; |
| --- | --- |

37.

katsoo, että koulutuksessa olisi myös varmistettava, että yksilöt ovat tietoisia oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan työssä, mukaan lukien perehtyminen työterveyteen ja -turvallisuuteen, oikeuteen liittyä ammattiyhdistyksen jäseneksi, saada tietoa ja opastusta sekä osallistua elinikäiseen oppimiseen ja koulutukseen;

| 38. | panee merkille, että rahoituksen saaminen työmarkkinoille pääsyn mahdollistamiseksi työmarkkinoilta kauimmas etääntyneille on ehkä vaikeampaa mielikuvituksekkaammille kuin kapea-alaisemmille lähestymistavoille, joiden tuloksia voidaan arvioida määrällisesti; kehottaa komissiota sen vuoksi tehostamaan rakennerahastojen ja erityisesti ESR:n käyttöä alhaalta ylöspäin suuntautuvien lähestymistapojen rahoittamisessa sekä sosiaalisen ja aktiivisen osallisuuden edistämistä mittaavien indikaattorien kehittämistä, jotta innovatiivisia ruohonjuuritason hankkeita voidaan kohdentaa aktiivisen osallisuuden edistämiseen osana sosiaalista osallisuutta koskevia tavoitteita Lissabonissa rakennerahastoille korvamerkityistä varoista, sosiaalisille innovaatioille esitetyistä varoista ja muista rahoituslähteistä; |
| --- | --- |

38.

panee merkille, että rahoituksen saaminen työmarkkinoille pääsyn mahdollistamiseksi työmarkkinoilta kauimmas etääntyneille on ehkä vaikeampaa mielikuvituksekkaammille kuin kapea-alaisemmille lähestymistavoille, joiden tuloksia voidaan arvioida määrällisesti; kehottaa komissiota sen vuoksi tehostamaan rakennerahastojen ja erityisesti ESR:n käyttöä alhaalta ylöspäin suuntautuvien lähestymistapojen rahoittamisessa sekä sosiaalisen ja aktiivisen osallisuuden edistämistä mittaavien indikaattorien kehittämistä, jotta innovatiivisia ruohonjuuritason hankkeita voidaan kohdentaa aktiivisen osallisuuden edistämiseen osana sosiaalista osallisuutta koskevia tavoitteita Lissabonissa rakennerahastoille korvamerkityistä varoista, sosiaalisille innovaatioille esitetyistä varoista ja muista rahoituslähteistä;

| 39. | panee merkille, että demografisen muutoksen myötä työelämässä mukana olevien ja sen ulkopuolelle jäävien henkilöiden suhdeluku on vuonna 2030 arviolta 2:1; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään aktiivista osallisuutta edistäviä politiikkoja sen varmistamiseksi, että hoitotyötä tekevät henkilöt, joista monet joutuvat vetäytymään työmarkkinoilta hoitovelvollisuuksien vuoksi, eivät joudu myöhemmin epäedulliseen asemaan; |
| --- | --- |

39.

panee merkille, että demografisen muutoksen myötä työelämässä mukana olevien ja sen ulkopuolelle jäävien henkilöiden suhdeluku on vuonna 2030 arviolta 2:1; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään aktiivista osallisuutta edistäviä politiikkoja sen varmistamiseksi, että hoitotyötä tekevät henkilöt, joista monet joutuvat vetäytymään työmarkkinoilta hoitovelvollisuuksien vuoksi, eivät joudu myöhemmin epäedulliseen asemaan;

| 40. | toteaa, että kaikkien aktiivista osallisuutta edistävien strategioiden ytimessä on oltava työmarkkinat, joille kaikilla on pääsy ja joilla kaikkien työntekijöiden kohdalla työn ihmisarvoisissa ehdoissa ja työtehtävien laadussa otetaan huomioon erilaiset työolosuhteisiin liittyvät tarpeet, työntekijöiden yksilölliset vaatimukset, työtavat ja työaikamallit, eri ihmisten erilaiset taidot sekä erilaiset perhe-, yksityis- ja työelämän yhteensovittamista koskevat tarpeet; toteaa, että korkeatasoiset työpaikat ovat olennaisen tärkeitä työssä pysymisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

40.

toteaa, että kaikkien aktiivista osallisuutta edistävien strategioiden ytimessä on oltava työmarkkinat, joille kaikilla on pääsy ja joilla kaikkien työntekijöiden kohdalla työn ihmisarvoisissa ehdoissa ja työtehtävien laadussa otetaan huomioon erilaiset työolosuhteisiin liittyvät tarpeet, työntekijöiden yksilölliset vaatimukset, työtavat ja työaikamallit, eri ihmisten erilaiset taidot sekä erilaiset perhe-, yksityis- ja työelämän yhteensovittamista koskevat tarpeet; toteaa, että korkeatasoiset työpaikat ovat olennaisen tärkeitä työssä pysymisen edistämiseksi;

| 41. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään kilpailukykyisiä työmarkkinoita suosimalla julkisia ja yksityisiä sosiaaliturvajärjestelmiä kohtuullisin kustannuksin, jotta asianosaisilla, etniset vähemmistöt mukaan lukien, olisi valinnanmahdollisuus vähentää työmarkkinoiden ulkopuolelle jäämisen riskejä; |
| --- | --- |

41.

kehottaa jäsenvaltioita edistämään kilpailukykyisiä työmarkkinoita suosimalla julkisia ja yksityisiä sosiaaliturvajärjestelmiä kohtuullisin kustannuksin, jotta asianosaisilla, etniset vähemmistöt mukaan lukien, olisi valinnanmahdollisuus vähentää työmarkkinoiden ulkopuolelle jäämisen riskejä;

| 42. | kehottaa jäsenvaltioita eri keinoin motivoimaan kaikkia toimijoita luomaan työmarkkinat, joille kaikilla on pääsy, ja edistämään työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden osallistumista; muistuttaa paikallisten työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun, taloudellisiin kannustimiin, veroetuisuuksiin ja sosiaalitalouden kehittämiseen liittyvistä mahdollisuuksista; suhtautuu myönteisesti komission suositukseen tukea sosiaalitaloutta tärkeänä keinona luoda aloitustyöpaikkoja heikossa asemassa oleville; |
| --- | --- |

42.

kehottaa jäsenvaltioita eri keinoin motivoimaan kaikkia toimijoita luomaan työmarkkinat, joille kaikilla on pääsy, ja edistämään työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden osallistumista; muistuttaa paikallisten työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun, taloudellisiin kannustimiin, veroetuisuuksiin ja sosiaalitalouden kehittämiseen liittyvistä mahdollisuuksista; suhtautuu myönteisesti komission suositukseen tukea sosiaalitaloutta tärkeänä keinona luoda aloitustyöpaikkoja heikossa asemassa oleville;

| 43. | huomauttaa, että paikallisilla ja alueellisilla viranomaisilla on kolme roolia aktiivisen osallisuuden edistämisessä: toimia työnantajina, taloudellisen kehityksen ja työllisyyden tukijoina sekä julkisten palvelujen tuottajina mukaan lukien heikoimmassa asemassa oleville tarkoitetut palvelut; kehottaa jäsenvaltioita perustamaan alueellisen ja paikallisen tason verkostoja ihmisten neuvomiseksi ja ohjaamiseksi, jotta he voivat saada apua päästäkseen työmarkkinoille ja saadakseen kunkin yksilöllisiä tarpeita vastaavia sosiaalipalveluja (esimerkiksi sosiaalietuuksia, terveys- ja mielenterveyspalveluja, sosiaalihuollon palveluja ja ammatillista koulutusta); |
| --- | --- |

43.

huomauttaa, että paikallisilla ja alueellisilla viranomaisilla on kolme roolia aktiivisen osallisuuden edistämisessä: toimia työnantajina, taloudellisen kehityksen ja työllisyyden tukijoina sekä julkisten palvelujen tuottajina mukaan lukien heikoimmassa asemassa oleville tarkoitetut palvelut; kehottaa jäsenvaltioita perustamaan alueellisen ja paikallisen tason verkostoja ihmisten neuvomiseksi ja ohjaamiseksi, jotta he voivat saada apua päästäkseen työmarkkinoille ja saadakseen kunkin yksilöllisiä tarpeita vastaavia sosiaalipalveluja (esimerkiksi sosiaalietuuksia, terveys- ja mielenterveyspalveluja, sosiaalihuollon palveluja ja ammatillista koulutusta);

| 44. | uskoo vahvasti, että turvapaikanhakijoiden osallisuutta haittaavien esteiden torjumiseksi olisi tehtävä enemmän; kehottaa jäsenvaltioita pyrkimään siihen, että turvapaikanhakijoiden riippuvuus etuuksista loppuu antamalla heille luvan työskennellä, ja tarkastelemaan laillisempien maahanmuuttoreittien kehittämistä; |
| --- | --- |

44.

uskoo vahvasti, että turvapaikanhakijoiden osallisuutta haittaavien esteiden torjumiseksi olisi tehtävä enemmän; kehottaa jäsenvaltioita pyrkimään siihen, että turvapaikanhakijoiden riippuvuus etuuksista loppuu antamalla heille luvan työskennellä, ja tarkastelemaan laillisempien maahanmuuttoreittien kehittämistä;

| 45. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita turvaamaan ihmisoikeuksiin perustuvan turvapaikkapolitiikan pakolaisten oikeusasemaa koskevan yleissopimuksen ja muun asiaa koskevan ihmisoikeuslainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

45.

kehottaa kaikkia jäsenvaltioita turvaamaan ihmisoikeuksiin perustuvan turvapaikkapolitiikan pakolaisten oikeusasemaa koskevan yleissopimuksen ja muun asiaa koskevan ihmisoikeuslainsäädännön mukaisesti;

| 46. | tunnustaa, että ihmiskauppa aiheuttaa suunnattomia kärsimyksiä ja sosiaalista syrjäytymistä, ja kehottaa jäsenvaltioita pyrkimään tehokkaammin valvomaan ihmiskaupan ja syrjinnän vastaisen lainsäädännön noudattamista, sopeuttamaan ihmiskaupan uhrit uudelleen yhteiskuntaan ja erityisesti allekirjoittamaan, ratifioimaan ja panemaan täytäntöön yleissopimuksen ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta; |
| --- | --- |

46.

tunnustaa, että ihmiskauppa aiheuttaa suunnattomia kärsimyksiä ja sosiaalista syrjäytymistä, ja kehottaa jäsenvaltioita pyrkimään tehokkaammin valvomaan ihmiskaupan ja syrjinnän vastaisen lainsäädännön noudattamista, sopeuttamaan ihmiskaupan uhrit uudelleen yhteiskuntaan ja erityisesti allekirjoittamaan, ratifioimaan ja panemaan täytäntöön yleissopimuksen ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta;

| 47. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lopettamaan taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton ja turvapaikan hakemisen harhaanjohtavan sekoittamisen toisiinsa sekä näiden molempien sekoittamisen laittomaan maahanmuuttoon; |
| --- | --- |

47.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lopettamaan taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton ja turvapaikan hakemisen harhaanjohtavan sekoittamisen toisiinsa sekä näiden molempien sekoittamisen laittomaan maahanmuuttoon;

| 48. | katsoo, että ihmisten vangitseminen ilman asianmukaista yhteiskuntaan sopeuttamista ja koulutusta luo esteitä osallisuudelle ja johtaa usein pelkästään pahempaan sosiaaliseen syrjäytymiseen, työttömyyteen ja rikollisuuteen; |
| --- | --- |

48.

katsoo, että ihmisten vangitseminen ilman asianmukaista yhteiskuntaan sopeuttamista ja koulutusta luo esteitä osallisuudelle ja johtaa usein pelkästään pahempaan sosiaaliseen syrjäytymiseen, työttömyyteen ja rikollisuuteen;

| 49. | uskoo vahvasti, että pakollinen eläkkeellejäämisikä estää aktiivista osallisuutta ja pakottaa monet ihmiset, jotka saattaisivat haluta jatkaa työntekoa, tarpeettomasti pois työmarkkinoilta; |
| --- | --- |

49.

uskoo vahvasti, että pakollinen eläkkeellejäämisikä estää aktiivista osallisuutta ja pakottaa monet ihmiset, jotka saattaisivat haluta jatkaa työntekoa, tarpeettomasti pois työmarkkinoilta;

| 50. | kehottaa komissiota koordinoimaan tehokkaasti erityisesti laadukkaiden yhteiskunnallisten palvelujen osalta aktiivisen osallisuuden edistämiseen liittyviä politiikkoja ja vapaaehtoista laadukkaiden yleishyödyllisten yhteiskunnallisten palvelujen puitteiden kehittämistä ja tutkimaan viipymättä kaikki mahdolliset keinot selvittää yleishyödyllisten yhteiskunnallisten palvelujen oikeudelliset puitteet sekä luomaan niille niiden perustana toimivan oikeudellisen viitekehyksen erityisesti ottamalla käyttöön lainsäädäntövälineitä, puitedirektiivi mukaan lukien; |
| --- | --- |

50.

kehottaa komissiota koordinoimaan tehokkaasti erityisesti laadukkaiden yhteiskunnallisten palvelujen osalta aktiivisen osallisuuden edistämiseen liittyviä politiikkoja ja vapaaehtoista laadukkaiden yleishyödyllisten yhteiskunnallisten palvelujen puitteiden kehittämistä ja tutkimaan viipymättä kaikki mahdolliset keinot selvittää yleishyödyllisten yhteiskunnallisten palvelujen oikeudelliset puitteet sekä luomaan niille niiden perustana toimivan oikeudellisen viitekehyksen erityisesti ottamalla käyttöön lainsäädäntövälineitä, puitedirektiivi mukaan lukien;

| 51. | korostaa komissiolle ja neuvostolle äskettäin esittämäänsä pyyntöä asettaa sellaisia tavoitteita, jotka koskevat köyhyyden poistamista (köyhyyden yleisesti sekä lapsiköyhyyden, työssäkäyvien köyhyyden ja pitkäaikaisen jatkuvan köyhyyden poistamista), eläkkeiden takaamaa vähimmäistulotasoa ja terveydenhoitopalvelujen saatavuutta ja laatua (lapsikuolleisuuden vähentäminen, terveyden parantaminen ja odotettavissa olevan eliniän piteneminen jne.); toistaa esittämänsä pyynnön asettaa EU:n tavoite lasten köyhyyden vähentämiseksi 50 prosentilla vuoteen 2012 mennessä ja lasten, nuorten ja aikuisten asunnottomuuden lopettamiseksi vuoteen 2015 mennessä; |
| --- | --- |

51.

korostaa komissiolle ja neuvostolle äskettäin esittämäänsä pyyntöä asettaa sellaisia tavoitteita, jotka koskevat köyhyyden poistamista (köyhyyden yleisesti sekä lapsiköyhyyden, työssäkäyvien köyhyyden ja pitkäaikaisen jatkuvan köyhyyden poistamista), eläkkeiden takaamaa vähimmäistulotasoa ja terveydenhoitopalvelujen saatavuutta ja laatua (lapsikuolleisuuden vähentäminen, terveyden parantaminen ja odotettavissa olevan eliniän piteneminen jne.); toistaa esittämänsä pyynnön asettaa EU:n tavoite lasten köyhyyden vähentämiseksi 50 prosentilla vuoteen 2012 mennessä ja lasten, nuorten ja aikuisten asunnottomuuden lopettamiseksi vuoteen 2015 mennessä;

| 52. | kehottaa laatimaan konkreettisen suunnitelman aktiivista osallisuutta edistävän strategian täytäntöönpanemiseksi siten, että perustana on kansalaisyhteiskunnan edustajien ja muiden sidosryhmien, köyhyydessä elävät mukaan lukien, osallistuminen; katsoo, että suunnitelmassa olisi määriteltävä aikataulu ja realistiset, erityisiin indikaattoreihin perustuvat määrälliset ja laadulliset tavoitteet, jotka on määriteltävä osapuolten kesken käydyn yksityiskohtaisen vuoropuhelun jälkeen; katsoo lisäksi, että suunnitelmassa olisi esitettävä, kuinka aktiivista osallisuutta edistetään ja seurataan sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden avoimen koordinointimenetelmän avulla erityisesti paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla; suhtautuu sen vuoksi myönteisesti komission aloitteeseen ottaa paikalliset viranomaiset mukaan valvomaan aktiivista osallisuutta edistävien strategioiden täytäntöönpanoa rahoittamalla Progress-ohjelman kautta paikallisviranomaisten muodostamaa aktiivisen osallisuuden seurantaryhmien verkostoa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan kyseisille seurantaryhmille tärkeän roolin tulevaisuuden poliittisessa prosessissa ja valtavirtaistamaan aktiivisen osallisuuden edistämisohjelmat tarkistetun Lissabonin strategian kansallisten uudistusohjelmien ja erityisesti Euroopan työllisyysstrategian avulla; |
| --- | --- |

52.

kehottaa laatimaan konkreettisen suunnitelman aktiivista osallisuutta edistävän strategian täytäntöönpanemiseksi siten, että perustana on kansalaisyhteiskunnan edustajien ja muiden sidosryhmien, köyhyydessä elävät mukaan lukien, osallistuminen; katsoo, että suunnitelmassa olisi määriteltävä aikataulu ja realistiset, erityisiin indikaattoreihin perustuvat määrälliset ja laadulliset tavoitteet, jotka on määriteltävä osapuolten kesken käydyn yksityiskohtaisen vuoropuhelun jälkeen; katsoo lisäksi, että suunnitelmassa olisi esitettävä, kuinka aktiivista osallisuutta edistetään ja seurataan sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden avoimen koordinointimenetelmän avulla erityisesti paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla; suhtautuu sen vuoksi myönteisesti komission aloitteeseen ottaa paikalliset viranomaiset mukaan valvomaan aktiivista osallisuutta edistävien strategioiden täytäntöönpanoa rahoittamalla Progress-ohjelman kautta paikallisviranomaisten muodostamaa aktiivisen osallisuuden seurantaryhmien verkostoa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan kyseisille seurantaryhmille tärkeän roolin tulevaisuuden poliittisessa prosessissa ja valtavirtaistamaan aktiivisen osallisuuden edistämisohjelmat tarkistetun Lissabonin strategian kansallisten uudistusohjelmien ja erityisesti Euroopan työllisyysstrategian avulla;

| 53. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

53.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL L 307, 18.11.2008, s. 11.

(2)  EYVL L 245, 26.8.1992, s. 46.

(3)  EUVL C 316 E, 22.12.2006, s. 370.

(4)  EUVL C 305 E, 14.12.2006, s. 148.

(5)  EUVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0467.

(7)  EUVL C 282 E, 6.11.2008, s. 463.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0370.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0556.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0163.

(11)  EUVL C 102 E, 24.4.2008, s. 321.

(12)  EUVL L 298, 7.11.2008, s. 20.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0062.

(14)  EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10.

(15)  EUVL L 327, 24.11.2006, s. 45.

(16)  EUVL C 41 E, 19.2.2009, s. 46.

(17)  EUVL C 306, 17.12.2007, s. 158.

---

Torstai 7. toukokuuta 2009

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/32

---

Torstai 7. toukokuuta 2009Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen EU:n ulkosuhteissa sekä rauhanrakentamisessa ja valtiorakenteiden kehittämisessä

P6_TA(2009)0372

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta EU:n ulkosuhteissa sekä rauhanrakentamisessa ja valtiorakenteiden kehittämisessä (2008/2198(INI))

2010/C 212 E/07

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 2 artiklassa, 3 artiklan 2 kohdassa, 13 artiklassa, 137 artiklan 1 kohdan i alakohdassa ja 141 artiklassa tarkoitetut periaatteet,

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, josta annettiin julistus 7. joulukuuta 2000,

ottaa huomioon Lissabonissa 13. joulukuuta 2007 allekirjoitetun Lissabonin sopimuksen,

ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn naisten kaikkinaisen syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen,

ottaa huomioon Pekingissä syyskuussa 1995 pidetyn Yhdistyneiden Kansakuntien neljännen naisten maailmankonferenssin, Pekingissä hyväksytyn julistuksen ja toimintaohjelman sekä kokouksen tuloksista YK:n Peking+5 -erityisistunnossa 9. kesäkuuta 2000 ja Peking+10 -erityisistunnossa 11. maaliskuuta 2005 hyväksytyt asiakirjat, jotka koskivat lisätoimia ja -aloitteita Pekingin julistuksen ja toimintasuunnitelman toteuttamiseksi,

ottaa huomioon vuosituhannen kehitystavoitteita koskevan EU:n toimintasuunnitelman, jonka neuvosto hyväksyi 18. kesäkuuta 2008,

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 31. lokakuuta 2000 hyväksymän päätöslauselman S/RES/1325 (2000) ja 19. kesäkuuta 2008 hyväksymän päätöslauselman S/RES/1820 (2008) naisten asemasta, rauhasta ja turvallisuudesta,

ottaa huomioon yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston 23. ja 24. toukokuuta 2005 antamat päätelmät Euroopan turvallisuudesta,

ottaa huomioon 8. joulukuuta 2008 annetun neuvoston asiakirjan ”YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 ja sitä täydentävän päätöslauselman 1820 täytäntöönpano ETPP:n puitteissa”,

ottaa huomioon yleisten asioiden neuvoston 13. marraskuuta 2006 antamat päätelmät sukupuolten tasa-arvon ja sen valtavirtaistamisen edistämisestä kriisinhallinnassa,

ottaa huomioon yleisten asioiden neuvoston 8. joulukuuta 2008 antamat päätelmät naisiin kohdistuvan väkivallan torjunnasta erityisesti Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (ETPP) puitteissa ja kaikkien naisiin kohdistuvien syrjintämuotojen torjunnasta,

ottaa huomioon yleisten asioiden neuvoston 8. joulukuuta 2008 hyväksymän kokonaisvaltaisen lähestymistavan naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevien Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmien 1325 ja 1820 täytäntöönpanoon EU:ssa,

ottaa huomioon parhaillaan tehtävän työn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan laatimiseksi EU:n toimintaohjelmasta sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseksi EU:n ulkoisten toimien alalla,

ottaa huomioon Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) kehittymisen vuodesta 2004 ja erityisesti komission kertomukset sen täytäntöönpanon edistymisestä sekä Armenian, Azerbaidžanin, Egyptin, Georgian, Israelin, Jordanian, Libanonin, Moldovan, Marokon, palestiinalaishallinnon, Tunisian ja Ukrainan kanssa yhdessä hyväksytyt toimintasuunnitelmat,

ottaa huomioon laajentumisprosessin ja komission edistymiskertomukset,

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa naisten vaikutusvallan lisäämisestä kansainvälisessä politiikassa ja kehitysyhteistyöpolitiikassa sekä naisten asemasta rauhanoperaatioissa ja turvallisuusoperaatioissa, etenkin 1. kesäkuuta 2006 (1), 16. marraskuuta 2006 (2) ja 13. maaliskuuta 2008 (3) antamansa päätöslauselmat,

ottaa huomioon päätöslauselmansa Euroopan naapuruuspolitiikasta, EU:n laajentumisstrategiasta ja EU:n naapurimaista ja -alueista,

ottaa huomioon päätöslauselmansa ulkoisen avun välineistä,

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2008 antamansa päätöslauselman rauhanrakentamista ja valtiorakenteiden kehittämistä konfliktin jälkeisissä tilanteissa koskevista kehitysnäkymistä (4),

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon (A6-0225/2009),

| A. | ottaa huomioon, että naisten ihmisoikeuksien toteutuminen sekä naisten vaikutusvallan ja toimijuuden lisääminen ei ole tärkeää pelkästään sukupuolten epätasa-arvon kitkemiseksi ja todellisen sukupuoliulottuvuuden täytäntöönpanemiseksi EU:n ulkosuhteiden alalla, vaan nämä näkökohdat ovat ratkaisevan tärkeitä EU:n ulkoisten politiikkojen täytäntöönpanon onnistumiseksi muun muassa avun, kehitysavun, laajentumisen, naapuruuspolitiikan, konfliktien ratkaisemisen, turvallisuuden ja rauhanrakentamisen sekä kansainvälisen kaupan alalla, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että naisten ihmisoikeuksien toteutuminen sekä naisten vaikutusvallan ja toimijuuden lisääminen ei ole tärkeää pelkästään sukupuolten epätasa-arvon kitkemiseksi ja todellisen sukupuoliulottuvuuden täytäntöönpanemiseksi EU:n ulkosuhteiden alalla, vaan nämä näkökohdat ovat ratkaisevan tärkeitä EU:n ulkoisten politiikkojen täytäntöönpanon onnistumiseksi muun muassa avun, kehitysavun, laajentumisen, naapuruuspolitiikan, konfliktien ratkaisemisen, turvallisuuden ja rauhanrakentamisen sekä kansainvälisen kaupan alalla,

| B. | ottaa huomioon, että vaikka jäsenvaltiot ovat jo mukana kaikissa merkittävissä sukupuolten tasa-arvoa ja naisten oikeuksia koskevissa kansainvälisissä välineissä ja vaikka EU:n tasolla on laadittu joitakin toimintapoliittisia asiakirjoja, sitoutuminen käytännössä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseen ja naisten vaikutusvallan lisäämiseen ulkoisessa politiikassa on edelleen heikkoa, nykyisten toimintapoliittisten asiakirjojen täytäntöönpano vaatimatonta ja määrärahojen kohdentaminen erityisesti sukupuolten tasa-arvon edistämiseen riittämätöntä, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vaikka jäsenvaltiot ovat jo mukana kaikissa merkittävissä sukupuolten tasa-arvoa ja naisten oikeuksia koskevissa kansainvälisissä välineissä ja vaikka EU:n tasolla on laadittu joitakin toimintapoliittisia asiakirjoja, sitoutuminen käytännössä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseen ja naisten vaikutusvallan lisäämiseen ulkoisessa politiikassa on edelleen heikkoa, nykyisten toimintapoliittisten asiakirjojen täytäntöönpano vaatimatonta ja määrärahojen kohdentaminen erityisesti sukupuolten tasa-arvon edistämiseen riittämätöntä,

| C. | ottaa huomioon, että huolimatta sukupuolten tasa-arvon huomattavasta edistymisestä viime vuosina, EU:n päätoimielimissä eli parlamentissa, neuvostossa ja komissiossa ei ole riittävästi henkilöstöä, joiden tehtävänä olisi nimenomaan tasa-arvotavoitteiden täytäntöönpaneminen ulkoisen politiikan ja laajentumisen alalla, ja suurin osa tasa-arvoasioista vastaavasta henkilöstöstä joutuu hoitamaan sen lisäksi vähintään yhtä ja joskus useaakin muuta tehtävää, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että huolimatta sukupuolten tasa-arvon huomattavasta edistymisestä viime vuosina, EU:n päätoimielimissä eli parlamentissa, neuvostossa ja komissiossa ei ole riittävästi henkilöstöä, joiden tehtävänä olisi nimenomaan tasa-arvotavoitteiden täytäntöönpaneminen ulkoisen politiikan ja laajentumisen alalla, ja suurin osa tasa-arvoasioista vastaavasta henkilöstöstä joutuu hoitamaan sen lisäksi vähintään yhtä ja joskus useaakin muuta tehtävää,

| D. | katsoo, että EU tarvitsee kokonaisvaltaista ja johdonmukaista lähestymistapaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseen, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että EU tarvitsee kokonaisvaltaista ja johdonmukaista lähestymistapaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseen,

Yleisiä huomioita

| 1. | myöntää, että EU:n toimielimet ovat kiinnittäneet aikaisempaa enemmän huomiota sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseen ja naisten vaikutusvallan lisäämiseen, mutta korostaa, että tehtävää on vielä paljon poliittisten sitoumusten toteuttamiseksi käytännössä, ja tähdentää riittävän rahoituksen ja tasa-arvotavoitteiden täytäntöönpanosta vastaavan henkilöstön merkitystä; |
| --- | --- |

1.

myöntää, että EU:n toimielimet ovat kiinnittäneet aikaisempaa enemmän huomiota sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseen ja naisten vaikutusvallan lisäämiseen, mutta korostaa, että tehtävää on vielä paljon poliittisten sitoumusten toteuttamiseksi käytännössä, ja tähdentää riittävän rahoituksen ja tasa-arvotavoitteiden täytäntöönpanosta vastaavan henkilöstön merkitystä;

| 2. | muistuttaa, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen vaatii korkean tason kannanottojen lisäksi myös EU:n ja jäsenvaltioiden johdon poliittista tahtoa, tavoitteiden asettamista tärkeysjärjestykseen ja saavutetun edistyksen valvontaa; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen vaatii korkean tason kannanottojen lisäksi myös EU:n ja jäsenvaltioiden johdon poliittista tahtoa, tavoitteiden asettamista tärkeysjärjestykseen ja saavutetun edistyksen valvontaa;

| 3. | pitää myönteisenä edellä mainittua kokonaisvaltaista lähestymistapaa naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevien Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmien 1325 ja 1820 täytäntöönpanoon EU:ssa sekä yleisten asioiden neuvoston 8. joulukuuta 2008 antamia suuntaviivoja naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja kaikkien naisiin kohdistuvien syrjintämuotojen torjunnasta; kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä hyväksyneet YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa 1325 koskevia kansallisia toimintasuunnitelmiaan, noudattamaan pikaisesti turvallisuusneuvoston pyyntöä tehdä niin; kehottaa komissiota tarjoamaan teknistä tukea ja apua niille kolmansille maille, jotka ovat halukkaita kehittämään kansallisia strategioitaan edellä mainittujen turvallisuusneuvoston päätöslauselmien täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

3.

pitää myönteisenä edellä mainittua kokonaisvaltaista lähestymistapaa naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevien Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmien 1325 ja 1820 täytäntöönpanoon EU:ssa sekä yleisten asioiden neuvoston 8. joulukuuta 2008 antamia suuntaviivoja naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ja kaikkien naisiin kohdistuvien syrjintämuotojen torjunnasta; kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä hyväksyneet YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa 1325 koskevia kansallisia toimintasuunnitelmiaan, noudattamaan pikaisesti turvallisuusneuvoston pyyntöä tehdä niin; kehottaa komissiota tarjoamaan teknistä tukea ja apua niille kolmansille maille, jotka ovat halukkaita kehittämään kansallisia strategioitaan edellä mainittujen turvallisuusneuvoston päätöslauselmien täytäntöönpanemiseksi;

| 4. | on tyytyväinen, että EU:n turvallisuusstrategian muutettu teksti sisältää viittauksen edellä mainittuihin turvallisuusneuvoston päätöslauselmiin S/RES/1325 (2000) ja S/RES/1820 (2008) sekä päätöslauselmaan S/RES/1612 (2005); |
| --- | --- |

4.

on tyytyväinen, että EU:n turvallisuusstrategian muutettu teksti sisältää viittauksen edellä mainittuihin turvallisuusneuvoston päätöslauselmiin S/RES/1325 (2000) ja S/RES/1820 (2008) sekä päätöslauselmaan S/RES/1612 (2005);

| 5. | kehottaa komissiota vauhdittamaan työtään ja tekemään heinäkuuhun 2009 mennessä tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja neuvoston sihteeristön kanssa ehdotuksen EU:n toimintaohjelmasta sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseksi EU:n ulkoisten toimien alalla, jota sovellettaisiin 27 jäsenvaltiossa ja kolmansien maiden kanssa käytävissä neuvotteluissa, sekä esittämään tehokkaita seurantavälineitä; |
| --- | --- |

5.

kehottaa komissiota vauhdittamaan työtään ja tekemään heinäkuuhun 2009 mennessä tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja neuvoston sihteeristön kanssa ehdotuksen EU:n toimintaohjelmasta sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseksi EU:n ulkoisten toimien alalla, jota sovellettaisiin 27 jäsenvaltiossa ja kolmansien maiden kanssa käytävissä neuvotteluissa, sekä esittämään tehokkaita seurantavälineitä;

| 6. | pyytää neuvostoa ja komissiota sisällyttämään sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämisen järjestelmällisesti poliittiseen vuoropuheluun ja poliittisiin keskusteluihin, joita EU käy kumppanimaidensa kanssa; |
| --- | --- |

6.

pyytää neuvostoa ja komissiota sisällyttämään sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämisen järjestelmällisesti poliittiseen vuoropuheluun ja poliittisiin keskusteluihin, joita EU käy kumppanimaidensa kanssa;

| 7. | pyytää parlamentin valtuuskuntia käsittelemään sukupuolten tasa-arvoon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseen liittyviä asioita suhteissaan kolmansien maiden parlamentteihin; korostaa, että on tärkeää antaa tukea ja apua kolmansien maiden parlamenteille, jotta ne voivat vahvistaa valmiuksiaan soveltaa tasa-arvonäkökulmaa lainsäädäntötyöhönsä; |
| --- | --- |

7.

pyytää parlamentin valtuuskuntia käsittelemään sukupuolten tasa-arvoon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseen liittyviä asioita suhteissaan kolmansien maiden parlamentteihin; korostaa, että on tärkeää antaa tukea ja apua kolmansien maiden parlamenteille, jotta ne voivat vahvistaa valmiuksiaan soveltaa tasa-arvonäkökulmaa lainsäädäntötyöhönsä;

| 8. | korostaa kansalaisyhteiskunnan järjestöjen merkitystä naisten vaikutusvallan lisäämisessä; kehottaa komissiota ohjaamaan niille riittävästi taloudellista tukea ja edistämään naisten kansalaisjärjestöjen osallistumista kumppanimaiden kanssa käytävään poliittiseen keskusteluun sekä rauhanneuvotteluihin kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

8.

korostaa kansalaisyhteiskunnan järjestöjen merkitystä naisten vaikutusvallan lisäämisessä; kehottaa komissiota ohjaamaan niille riittävästi taloudellista tukea ja edistämään naisten kansalaisjärjestöjen osallistumista kumppanimaiden kanssa käytävään poliittiseen keskusteluun sekä rauhanneuvotteluihin kaikkialla maailmassa;

| 9. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään sukupuolten tasa-arvoon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseen liittyvien toimintalinjojensa johdonmukaisuutta; pyytää, että tällä alalla nykyisin käytössä olevat erilaiset toimintapoliittiset kehykset yhdistetään tasa-arvoa koskevaksi EU:n konsensukseksi, joka kattaa sekä sisäiset että ulkoiset politiikat; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään sukupuolten tasa-arvoon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseen liittyvien toimintalinjojensa johdonmukaisuutta; pyytää, että tällä alalla nykyisin käytössä olevat erilaiset toimintapoliittiset kehykset yhdistetään tasa-arvoa koskevaksi EU:n konsensukseksi, joka kattaa sekä sisäiset että ulkoiset politiikat;

| 10. | kannustaa pitämään säännöllisesti konferensseja, joissa keskustellaan naisten ja miesten yhdenvertaisiin mahdollisuuksiin liittyvistä asioista ja joihin osallistuu naisista ja miehistä koostuvia kansallisten parlamenttien valtuuskuntia, sekä kehittämään yhteisiä strategioita aiheeseen liittyvien hankkeiden täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

10.

kannustaa pitämään säännöllisesti konferensseja, joissa keskustellaan naisten ja miesten yhdenvertaisiin mahdollisuuksiin liittyvistä asioista ja joihin osallistuu naisista ja miehistä koostuvia kansallisten parlamenttien valtuuskuntia, sekä kehittämään yhteisiä strategioita aiheeseen liittyvien hankkeiden täytäntöönpanemiseksi;

| 11. | pyytää komissiota käsittelemään sukupuolten epätasa-arvoa johdonmukaisemmin ja järjestelmällisemmin ulkoisen avun välineiden, etenkin turvallisuusalan uudistukseen liittyvän avun, ohjelmatyössä ja täytäntöönpanossa ja priorisoimaan sen tässä yhteydessä entistä paremmin; kehottaa painokkaasti sisällyttämään tasa-arvotavoitteita, -toimintaa ja -rahoitusta maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin ja ottamaan sukupuolten tasa-arvoon liittyvät näkökohdat niissä entistä paremmin huomioon; korostaa kokonaisvaltaisen lähestymistavan tärkeyttä käytettäessä ulkoisen avun välineitä, kuten liittymistä valmistelevaa tukivälinettä, Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälinettä, demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaa eurooppalaista välinettä, vakautusvälinettä ja aihekohtaisia ohjelmia, kuten ”Investointi ihmisiin” -ohjelmaa, jotta voidaan parhaiten saavuttaa sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä koskevat tavoitteet; |
| --- | --- |

11.

pyytää komissiota käsittelemään sukupuolten epätasa-arvoa johdonmukaisemmin ja järjestelmällisemmin ulkoisen avun välineiden, etenkin turvallisuusalan uudistukseen liittyvän avun, ohjelmatyössä ja täytäntöönpanossa ja priorisoimaan sen tässä yhteydessä entistä paremmin; kehottaa painokkaasti sisällyttämään tasa-arvotavoitteita, -toimintaa ja -rahoitusta maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin ja ottamaan sukupuolten tasa-arvoon liittyvät näkökohdat niissä entistä paremmin huomioon; korostaa kokonaisvaltaisen lähestymistavan tärkeyttä käytettäessä ulkoisen avun välineitä, kuten liittymistä valmistelevaa tukivälinettä, Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälinettä, demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaa eurooppalaista välinettä, vakautusvälinettä ja aihekohtaisia ohjelmia, kuten ”Investointi ihmisiin” -ohjelmaa, jotta voidaan parhaiten saavuttaa sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä koskevat tavoitteet;

| 12. | katsoo, että terveydenhuoltoalalle ja näin myös tyttöjen ja naisten terveydenhoitoon osoitetut varat ovat riittämättömiä EU:n kehitysyhteistyösitoumuksiin nähden; korostaa, että naisten terveysohjelmiin on tarpeen kohdentaa lisää rahoitusta ulkoisen avun välineiden kautta; korostaa, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tammikuussa 2009 julkaistussa erityiskertomuksessa, joka koskee yhteisön kehitysapua terveydenhuoltopalveluille Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, todetaan, että kyseisen alueen terveydenhuollon määrärahojen osuus yhteisön yhteenlasketusta terveydenhuoltoalan kehitysavusta ei ole kasvanut vuoden 2000 jälkeen samalla, kun vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista koskevassa selvityksessä vuodelta 2007 todetaan, että alueen äitiyskuolleisuus on edelleen hyvin korkea; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että terveydenhuoltoalalle ja näin myös tyttöjen ja naisten terveydenhoitoon osoitetut varat ovat riittämättömiä EU:n kehitysyhteistyösitoumuksiin nähden; korostaa, että naisten terveysohjelmiin on tarpeen kohdentaa lisää rahoitusta ulkoisen avun välineiden kautta; korostaa, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tammikuussa 2009 julkaistussa erityiskertomuksessa, joka koskee yhteisön kehitysapua terveydenhuoltopalveluille Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, todetaan, että kyseisen alueen terveydenhuollon määrärahojen osuus yhteisön yhteenlasketusta terveydenhuoltoalan kehitysavusta ei ole kasvanut vuoden 2000 jälkeen samalla, kun vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista koskevassa selvityksessä vuodelta 2007 todetaan, että alueen äitiyskuolleisuus on edelleen hyvin korkea;

| 13. | korostaa, että sukupuolten tasa-arvon tuloksekas valtavirtaistaminen edellyttää tuenantajien ja toimijoiden välisen koordinoinnin parantamista, vastuumekanismeja ja sitä, että kansalliset hallitukset ottavat enemmän vastuuta kehitysprosessista; korostaa tältä osin EU:n ja YK:n kumppanuusaloitteen sukupuolten tasa-arvon, kehityksen ja rauhan edistämiseksi ja sukupuolitietoisten budjetointialoitteiden tuottamaa lisäarvoa; pitää myönteisenä naisiin, rauhaan ja turvallisuuteen keskittyvän työryhmän perustamista osana edellä mainittua kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jolla EU panee täytäntöön turvallisuusneuvoston päätöslauselmat S/RES/1325 (2000) ja S/RES/1820 2008; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että sukupuolten tasa-arvon tuloksekas valtavirtaistaminen edellyttää tuenantajien ja toimijoiden välisen koordinoinnin parantamista, vastuumekanismeja ja sitä, että kansalliset hallitukset ottavat enemmän vastuuta kehitysprosessista; korostaa tältä osin EU:n ja YK:n kumppanuusaloitteen sukupuolten tasa-arvon, kehityksen ja rauhan edistämiseksi ja sukupuolitietoisten budjetointialoitteiden tuottamaa lisäarvoa; pitää myönteisenä naisiin, rauhaan ja turvallisuuteen keskittyvän työryhmän perustamista osana edellä mainittua kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jolla EU panee täytäntöön turvallisuusneuvoston päätöslauselmat S/RES/1325 (2000) ja S/RES/1820 2008;

| 14. | toistaa, että huomiota ei saisi kohdistaa pelkästään naisiin vaan myös sukupuolten välisiin suhteisiin, joiden vuoksi syntyy sukupuolten välistä pysyvää epätasa-arvoa; katsoo, että tämän seurauksena hankkeissa olisi otettava huomioon sekä miehet että naiset; |
| --- | --- |

14.

toistaa, että huomiota ei saisi kohdistaa pelkästään naisiin vaan myös sukupuolten välisiin suhteisiin, joiden vuoksi syntyy sukupuolten välistä pysyvää epätasa-arvoa; katsoo, että tämän seurauksena hankkeissa olisi otettava huomioon sekä miehet että naiset;

| 15. | korostaa, että EU:n olisi kiinnitettävä erityistä huomiota kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien ja sosiaalisesti syrjäytyneimpiin naisten, etenkin vammaisten naisten, pakolaisnaisten tai vähemmistöryhmiin kuuluviin naisten tarpeisiin; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että EU:n olisi kiinnitettävä erityistä huomiota kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien ja sosiaalisesti syrjäytyneimpiin naisten, etenkin vammaisten naisten, pakolaisnaisten tai vähemmistöryhmiin kuuluviin naisten tarpeisiin;

| 16. | kehottaa komissiota kehittämään edelleen menettelyjä, vertailuarvoja ja indikaattoreita varmistaakseen, että se täyttää sitoumuksensa sukupuolten tasa-arvon noudattamisesta ulkoisessa politiikassaan; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota kehittämään edelleen menettelyjä, vertailuarvoja ja indikaattoreita varmistaakseen, että se täyttää sitoumuksensa sukupuolten tasa-arvon noudattamisesta ulkoisessa politiikassaan;

| 17. | katsoo, että vuonna 2006 perustetun Euroopan tasa-arvoinstituutin toiminta olisi käynnistettävä niin pian kuin mahdollista ja että sen toimivaltuudet olisi ulotettava myös ulkoisten politiikkojen alalle; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että vuonna 2006 perustetun Euroopan tasa-arvoinstituutin toiminta olisi käynnistettävä niin pian kuin mahdollista ja että sen toimivaltuudet olisi ulotettava myös ulkoisten politiikkojen alalle;

| 18. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan Brysselin toimintakehotuksen konflikteihin liittyvän ja muun seksuaalisen väkivallan kitkemiseksi; |
| --- | --- |

18.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan Brysselin toimintakehotuksen konflikteihin liittyvän ja muun seksuaalisen väkivallan kitkemiseksi;

| 19. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimia ehkäistäkseen ja torjuakseen ihmiskauppaa; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimia ehkäistäkseen ja torjuakseen ihmiskauppaa;

| 20. | korostaa, että raiskauksia ja seksuaalista väkivaltaa käytetään sodissa aseena; tähdentää, että niistä pitäisi rankaista sotarikoksina ja ihmisyyttä vastaan tehtyinä rikoksina; vaatii näiden rikosten uhrien tukiohjelmien lisäämistä; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että raiskauksia ja seksuaalista väkivaltaa käytetään sodissa aseena; tähdentää, että niistä pitäisi rankaista sotarikoksina ja ihmisyyttä vastaan tehtyinä rikoksina; vaatii näiden rikosten uhrien tukiohjelmien lisäämistä;

| 21. | korostaa, että on syytä hyödyntää EU:n kumppanuutta YK:n kanssa ja käyttää hyväksi YK:n maailmanlaajuista asiantuntemusta sukupuolten tasa-arvon edistämisestä ja naisten vaikutusvallan lisäämisestä, jotta saadaan parannettua EU:n politiikkojen ja avun tehoa ja vaikutusta, sekä varmistaa kumppanimaille niiden asiaa koskevien velvoitteiden täyttämiseksi tarjottavan ulkoisen avun johdonmukaisuus; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että on syytä hyödyntää EU:n kumppanuutta YK:n kanssa ja käyttää hyväksi YK:n maailmanlaajuista asiantuntemusta sukupuolten tasa-arvon edistämisestä ja naisten vaikutusvallan lisäämisestä, jotta saadaan parannettua EU:n politiikkojen ja avun tehoa ja vaikutusta, sekä varmistaa kumppanimaille niiden asiaa koskevien velvoitteiden täyttämiseksi tarjottavan ulkoisen avun johdonmukaisuus;

Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen EU:n päätöksenteossa

| 22. | katsoo, että neuvostossa ja komissiossa ei ole tällä hetkellä riittävästi tasa-arvoasioiden parissa työskentelevää henkilöstöä; kehottaa kyseisiä toimielimiä osoittamaan EU:n ulkoisesta toiminnasta vastaaviin rakenteisiin lisää henkilöstöä, jonka erityisenä vastuualueena on sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen ja naisten vaikutusvallan lisääminen; |
| --- | --- |

22.

katsoo, että neuvostossa ja komissiossa ei ole tällä hetkellä riittävästi tasa-arvoasioiden parissa työskentelevää henkilöstöä; kehottaa kyseisiä toimielimiä osoittamaan EU:n ulkoisesta toiminnasta vastaaviin rakenteisiin lisää henkilöstöä, jonka erityisenä vastuualueena on sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen ja naisten vaikutusvallan lisääminen;

| 23. | panee merkille naisten edelleen vähäisen määrän korkean tason viroissa neuvostossa ja komissiossa ja kehottaa toimimaan päättäväisemmin erityisesti naisten määrän lisäämiseksi EU:n lähetystöjen päälliköiden ja EU:n erityisedustajien viroissa; korostaa, että tulevaa Euroopan ulkosuhdehallintoa perustettaessa olisi huolehdittava miesten ja naisten tasapainoisemmasta edustuksesta erityisesti korkean tason viroissa ja siitä, että ulkosuhdehallintoon otetaan enemmän tasa-arvoasioista vastaavaa henkilöstöä; |
| --- | --- |

23.

panee merkille naisten edelleen vähäisen määrän korkean tason viroissa neuvostossa ja komissiossa ja kehottaa toimimaan päättäväisemmin erityisesti naisten määrän lisäämiseksi EU:n lähetystöjen päälliköiden ja EU:n erityisedustajien viroissa; korostaa, että tulevaa Euroopan ulkosuhdehallintoa perustettaessa olisi huolehdittava miesten ja naisten tasapainoisemmasta edustuksesta erityisesti korkean tason viroissa ja siitä, että ulkosuhdehallintoon otetaan enemmän tasa-arvoasioista vastaavaa henkilöstöä;

| 24. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan enemmän naisia ETPP:n tehtäviin ja operaatioihin ja pyytää lisäämään naisten osuutta suunnittelun ja täytäntöönpanon kaikilla tasoilla ja kaikissa vaiheissa; korostaa, että tasa-arvoasiantuntijoita olisi käytettävä aivan tehtävän tai operaation suunnittelun alkuvaiheista lähtien ja että on tärkeää antaa järjestelmällistä ja olennaista tasa-arvokoulutusta ennen henkilöstön siirtämistä tehtäviin tai lähettämistä operaatioihin; |
| --- | --- |

24.

kehottaa jäsenvaltioita ottamaan enemmän naisia ETPP:n tehtäviin ja operaatioihin ja pyytää lisäämään naisten osuutta suunnittelun ja täytäntöönpanon kaikilla tasoilla ja kaikissa vaiheissa; korostaa, että tasa-arvoasiantuntijoita olisi käytettävä aivan tehtävän tai operaation suunnittelun alkuvaiheista lähtien ja että on tärkeää antaa järjestelmällistä ja olennaista tasa-arvokoulutusta ennen henkilöstön siirtämistä tehtäviin tai lähettämistä operaatioihin;

| 25. | panee merkille, että sukupuolten tasa-arvon huomioon ottavan lähestymistavan valtavirtaistamiseksi ETPP:n piirissä tehdään parhaillaan paljon työtä muun muassa kehittämällä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen määrällistä ulottuvuutta ETPP:ssa (esimerkiksi tekemällä kyselylomakkeita, laatimalla tarkistuslistoja, kartoittamalla naisten ja miesten määrää ETPP:n toiminnoissa jne.); korostaa kuitenkin tarvetta kehittää laadullinen käsitteellinen kehys, jotta voidaan ymmärtää sosioekonomista yhteyttä, jossa ETPP:n operaatioita toteutetaan (eli konfliktialueita), ja toimien ja ohjelmien täytäntöönpanoon liittyviä tasa-arvokysymyksiä; |
| --- | --- |

25.

panee merkille, että sukupuolten tasa-arvon huomioon ottavan lähestymistavan valtavirtaistamiseksi ETPP:n piirissä tehdään parhaillaan paljon työtä muun muassa kehittämällä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen määrällistä ulottuvuutta ETPP:ssa (esimerkiksi tekemällä kyselylomakkeita, laatimalla tarkistuslistoja, kartoittamalla naisten ja miesten määrää ETPP:n toiminnoissa jne.); korostaa kuitenkin tarvetta kehittää laadullinen käsitteellinen kehys, jotta voidaan ymmärtää sosioekonomista yhteyttä, jossa ETPP:n operaatioita toteutetaan (eli konfliktialueita), ja toimien ja ohjelmien täytäntöönpanoon liittyviä tasa-arvokysymyksiä;

| 26. | pitää myönteisenä sitä, että lähes kaikkiin ETPP:n operaatioihin on nimitetty tasa-arvoneuvonantaja edellä mainittujen neuvoston marraskuussa 2006 antamien päätelmien mukaisesti; korostaa kuitenkin, että näiden tasa-arvoneuvonantajien työtä saattaa hankaloittaa se, että EU:lla ole konkreettista sukupuolten tasa-arvoa koskevaa politiikkaa – ja erityisesti, että EU:ssa ei tiedosteta sukupuolen merkitystä ja/tai ollaan haluttomia ottamaan se huomioon – ja se, että ETTP:n operaatioiden rahoituksessa ei ole erityisiä sukupuolinäkökohtiin liittyviä budjettikohtia; |
| --- | --- |

26.

pitää myönteisenä sitä, että lähes kaikkiin ETPP:n operaatioihin on nimitetty tasa-arvoneuvonantaja edellä mainittujen neuvoston marraskuussa 2006 antamien päätelmien mukaisesti; korostaa kuitenkin, että näiden tasa-arvoneuvonantajien työtä saattaa hankaloittaa se, että EU:lla ole konkreettista sukupuolten tasa-arvoa koskevaa politiikkaa – ja erityisesti, että EU:ssa ei tiedosteta sukupuolen merkitystä ja/tai ollaan haluttomia ottamaan se huomioon – ja se, että ETTP:n operaatioiden rahoituksessa ei ole erityisiä sukupuolinäkökohtiin liittyviä budjettikohtia;

| 27. | pitää myönteisinä aloitteita tarjota tasa-arvokoulutusta ETPP:n operaatioiden henkilöstölle ja esikunnalle ja komission merkittäviä ponnisteluja kouluttaa erityisesti lähetystöjensä henkilöstöä; toistaa, että koko henkilöstön olisi saatava riittävästi koulutusta kaikilla EU:n ulkoisten politiikkojen suunnittelun, ohjelmatyön ja täytäntöönpanon tasoilla; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että pakollisen koulutuksen piiriin kuuluu kaikki operaatioissa ja lähetystöissä työskentelevä henkilöstö, johtoporras mukaan lukien, ja että henkilöstölle tarjotaan ohjausta tasa-arvoasioissa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä koskevissa asioissa; |
| --- | --- |

27.

pitää myönteisinä aloitteita tarjota tasa-arvokoulutusta ETPP:n operaatioiden henkilöstölle ja esikunnalle ja komission merkittäviä ponnisteluja kouluttaa erityisesti lähetystöjensä henkilöstöä; toistaa, että koko henkilöstön olisi saatava riittävästi koulutusta kaikilla EU:n ulkoisten politiikkojen suunnittelun, ohjelmatyön ja täytäntöönpanon tasoilla; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että pakollisen koulutuksen piiriin kuuluu kaikki operaatioissa ja lähetystöissä työskentelevä henkilöstö, johtoporras mukaan lukien, ja että henkilöstölle tarjotaan ohjausta tasa-arvoasioissa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä koskevissa asioissa;

| 28. | on vakuuttunut siitä, että ETPP:n operaatioiden suunnittelussa on otettava huomioon se, että paikalliset naisjärjestöt on otettava mukaan rauhanprosessiin, jotta niiden erityispanosta voidaan hyödyntää ja jotta tunnustetaan erityiset tavat, joilla konfliktit vaikuttavat naisiin; |
| --- | --- |

28.

on vakuuttunut siitä, että ETPP:n operaatioiden suunnittelussa on otettava huomioon se, että paikalliset naisjärjestöt on otettava mukaan rauhanprosessiin, jotta niiden erityispanosta voidaan hyödyntää ja jotta tunnustetaan erityiset tavat, joilla konfliktit vaikuttavat naisiin;

| 29. | korostaa, että kiintiöt ovat tällä hetkellä välttämätön keino varmistaa sukupuolten tasa-arvo rauhanoperaatioissa ja turvallisuusoperaatioissa sekä kansallisten ja kansainvälisten jälleenrakennusprosessien päätöksenteossa sekä taata naisille mahdollisuus osallistua poliittisiin neuvotteluihin; |
| --- | --- |

29.

korostaa, että kiintiöt ovat tällä hetkellä välttämätön keino varmistaa sukupuolten tasa-arvo rauhanoperaatioissa ja turvallisuusoperaatioissa sekä kansallisten ja kansainvälisten jälleenrakennusprosessien päätöksenteossa sekä taata naisille mahdollisuus osallistua poliittisiin neuvotteluihin;

| 30. | korostaa sukupuolitietoisen budjetoinnin merkitystä; huomauttaa, että sukupuoli olisi otettava teemaksi tärkeimmissä ulkoisen avun välineissä, että sukupuolten tasa-arvoa edistäviin toimiin olisi kohdennettava erityisiä määrärahoja ja että olisi yksilöitävä vertailuarvoja, joilla voidaan mitata, kuinka tehokkaasti varoja käytetään; |
| --- | --- |

30.

korostaa sukupuolitietoisen budjetoinnin merkitystä; huomauttaa, että sukupuoli olisi otettava teemaksi tärkeimmissä ulkoisen avun välineissä, että sukupuolten tasa-arvoa edistäviin toimiin olisi kohdennettava erityisiä määrärahoja ja että olisi yksilöitävä vertailuarvoja, joilla voidaan mitata, kuinka tehokkaasti varoja käytetään;

*

* *

| 31. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

31.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 298 E, 8.12.2006, s. 287.

(2)  EUVL C 314 E, 21.12.2006, s. 347.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0103.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0639.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/37

---

Torstai 7. toukokuuta 2009Parlamentin uusi rooli ja vastuu Lissabonin sopimuksen täytäntöönpanossa

P6_TA(2009)0373

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 parlamentin uudesta roolista ja vastuusta Lissabonin sopimuksen täytäntöönpanossa (2008/2063(INI))

2010/C 212 E/08

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2007 allekirjoitetun Lissabonin sopimuksen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen muuttamisesta,

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen sellaisena kuin ne ovat muutettuina Euroopan yhtenäisasiakirjalla ja Maastrichtin, Amsterdamin ja Nizzan sopimuksilla,

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2007 allekirjoitetun Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2001 annetun Laekenin julistuksen Euroopan unionin tulevaisuudesta,

ottaa huomioon Roomassa 29. lokakuuta 2004 allekirjoitetun sopimuksen Euroopan perustuslaista,

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin perustuslakiprosessin etenemissuunnitelmasta (1),

ottaa huomioon 11. heinäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman hallitustenvälisen konferenssin (HVK) koollekutsumisesta: Euroopan parlamentin lausunto (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artikla) (2),

ottaa huomioon 20. helmikuuta 2008 antamansa päätöslauselman Lissabonin sopimuksesta (3),

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

ottaa huomioon perussopimus, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön ja ulkoasiainvaliokunnan, kehitysyhteistyövaliokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, talous- ja raha-asioiden valiokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan, kalatalousvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan, oikeudellisten asioiden valiokunnan, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan, naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot (A6–0145/2009),

Uudet toimintalinjat

Uudet tavoitteet ja horisontaaliset lausekkeet

| 1. | suhtautuu myönteisesti Lissabonin sopimuksella Euroopan unionin perusoikeuskirjalle annettavaan sitovaan luonteeseen ja EU:n kaikkia kansalaisia ja asukkaita koskevien oikeuksien, vapauksien ja periaatteiden tunnustamiseen perusoikeuskirjassa; painottaa, että parlamentti sitoutuu noudattamaan perusoikeuskirjaa täysimääräisesti; |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti Lissabonin sopimuksella Euroopan unionin perusoikeuskirjalle annettavaan sitovaan luonteeseen ja EU:n kaikkia kansalaisia ja asukkaita koskevien oikeuksien, vapauksien ja periaatteiden tunnustamiseen perusoikeuskirjassa; painottaa, että parlamentti sitoutuu noudattamaan perusoikeuskirjaa täysimääräisesti;

| 2. | suhtautuu myönteisesti edustuksellisen ja osallistuvan demokratian vahvistamiseen, johon vaikuttaa muun muassa niin sanotun kansalaisaloitteen käyttöönotto (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artikla, sellaisena kuin se on muutettuna Lissabonin sopimuksella), sillä sen mukaan miljoona eri jäsenvaltioista kotoisin olevaa kansalaista voi pyytää komissiota esittämään säädösehdotuksen; |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti edustuksellisen ja osallistuvan demokratian vahvistamiseen, johon vaikuttaa muun muassa niin sanotun kansalaisaloitteen käyttöönotto (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artikla, sellaisena kuin se on muutettuna Lissabonin sopimuksella), sillä sen mukaan miljoona eri jäsenvaltioista kotoisin olevaa kansalaista voi pyytää komissiota esittämään säädösehdotuksen;

| 3. | suhtautuu myönteisesti siihen, että ympäristönsuojelulle on annettu näkyvä asema EU:n kaikilla politiikanaloilla ja että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artiklassa mainitaan nimenomaisesti ilmastonmuutoksen torjunta kansainvälisellä tasolla; painottaa, että parlamentin pitää jatkossakin edellyttää Euroopan unionilta johtavaa asemaa ilmastonmuutoksen torjunnassa ja maapallon lämpenemisen estämisessä; |
| --- | --- |

3.

suhtautuu myönteisesti siihen, että ympäristönsuojelulle on annettu näkyvä asema EU:n kaikilla politiikanaloilla ja että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artiklassa mainitaan nimenomaisesti ilmastonmuutoksen torjunta kansainvälisellä tasolla; painottaa, että parlamentin pitää jatkossakin edellyttää Euroopan unionilta johtavaa asemaa ilmastonmuutoksen torjunnassa ja maapallon lämpenemisen estämisessä;

| 4. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus kytkee vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomisen perusoikeuksien ja EU:n ja sen jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien suojelemiseen (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 artikla); |
| --- | --- |

4.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus kytkee vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomisen perusoikeuksien ja EU:n ja sen jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien suojelemiseen (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 artikla);

| 5. | kiinnittää erityistä huomiota siihen, että tavoitteena on ”täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä tavoitteleva erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous sekä korkeatasoinen ympäristönsuojelu ja ympäristön laadun parantaminen” (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohta) ja jolla kytketään sisämarkkinoiden toteuttaminen muihin tavoitteisiin; |
| --- | --- |

5.

kiinnittää erityistä huomiota siihen, että tavoitteena on ”täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä tavoitteleva erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous sekä korkeatasoinen ympäristönsuojelu ja ympäristön laadun parantaminen” (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohta) ja jolla kytketään sisämarkkinoiden toteuttaminen muihin tavoitteisiin;

| 6. | panee tyytyväisenä merkille, että naisten ja miesten tasa-arvo on sisällytetty unionin arvoihin (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artikla) ja tavoitteisiin (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan kolmas kohta); |
| --- | --- |

6.

panee tyytyväisenä merkille, että naisten ja miesten tasa-arvo on sisällytetty unionin arvoihin (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artikla) ja tavoitteisiin (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan kolmas kohta);

| 7. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan 1 kohdan mukaan unionin ja jäsenvaltioiden kehitysyhteistyöpolitiikka täydentävät ja tukevat toisiaan, kun taas EY:n perustamissopimuksen 177 artiklan 1 kohdan mukaan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikalla täydennetään jäsenvaltioiden harjoittamaa politiikkaa; korostaa, että unionilla on tulevaisuudessa suurempi rooli politiikan linjaamiseen liittyvissä aloitteissa, minkä pitäisi johtaa avunantajien entistä parempaan koordinointiin ja työnjakoon sekä entistä tehokkaampaan apuun köyhyyden vähentämiseksi ja lopulta sen poistamiseksi vuosituhannen kehitystavoitteiden yhteydessä, ja että tämä tarkoittaa myös parlamentin suurempaa vastuuta; |
| --- | --- |

7.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan 1 kohdan mukaan unionin ja jäsenvaltioiden kehitysyhteistyöpolitiikka täydentävät ja tukevat toisiaan, kun taas EY:n perustamissopimuksen 177 artiklan 1 kohdan mukaan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikalla täydennetään jäsenvaltioiden harjoittamaa politiikkaa; korostaa, että unionilla on tulevaisuudessa suurempi rooli politiikan linjaamiseen liittyvissä aloitteissa, minkä pitäisi johtaa avunantajien entistä parempaan koordinointiin ja työnjakoon sekä entistä tehokkaampaan apuun köyhyyden vähentämiseksi ja lopulta sen poistamiseksi vuosituhannen kehitystavoitteiden yhteydessä, ja että tämä tarkoittaa myös parlamentin suurempaa vastuuta;

| 8. | katsoo, että alueellisen yhteenkuuluvuuden sisällyttäminen unionin tavoitteisiin (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artikla) täydentää taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteita ja että oikeusperustojen luominen kyseisille aloille vahvistaa parlamentin valtuuksia arvioida unionin keskeisten toimintalinjojen alueellisia vaikutuksia; toteaa tyytyväisenä, että syrjäisimpien alueiden erityisasema on vahvistettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 ja 355 artiklassa; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että alueellisen yhteenkuuluvuuden sisällyttäminen unionin tavoitteisiin (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artikla) täydentää taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteita ja että oikeusperustojen luominen kyseisille aloille vahvistaa parlamentin valtuuksia arvioida unionin keskeisten toimintalinjojen alueellisia vaikutuksia; toteaa tyytyväisenä, että syrjäisimpien alueiden erityisasema on vahvistettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 ja 355 artiklassa;

| 9. | pitää myönteisenä horisontaalisten lausekkeiden käyttöönottoa sellaisiin kysymyksiin liittyen kuin korkea työllisyysaste, sosiaalinen suojelu, sosiaalisen syrjäytymisen estäminen, yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ja ihmisten terveyden suojelun korkea taso, syrjinnän torjunta ja ympäristönsuojelu, ja katsoo, että nämä lausekkeet toimivat yleisperiaatteina unionin politiikan linjauksissa (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9, 10 ja 11 artikla); |
| --- | --- |

9.

pitää myönteisenä horisontaalisten lausekkeiden käyttöönottoa sellaisiin kysymyksiin liittyen kuin korkea työllisyysaste, sosiaalinen suojelu, sosiaalisen syrjäytymisen estäminen, yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ja ihmisten terveyden suojelun korkea taso, syrjinnän torjunta ja ympäristönsuojelu, ja katsoo, että nämä lausekkeet toimivat yleisperiaatteina unionin politiikan linjauksissa (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9, 10 ja 11 artikla);

| 10. | suhtautuu lisäksi myönteisesti kuluttajansuojan vahvistamiseen ja valtavirtaistamiseen unionin muita politiikkoja määriteltäessä ja toteutettaessa, koska läpäisyperiaate on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 12 artiklan myötä nostettu selvästi merkittävään asemaan; |
| --- | --- |

10.

suhtautuu lisäksi myönteisesti kuluttajansuojan vahvistamiseen ja valtavirtaistamiseen unionin muita politiikkoja määriteltäessä ja toteutettaessa, koska läpäisyperiaate on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 12 artiklan myötä nostettu selvästi merkittävään asemaan;

| 11. | suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 122 artiklassa selvästi ilmaistuun yhteisvastuun ajatukseen, jonka mukaan neuvosto voi päättää aiheellisista toimenpiteistä, jos ilmenee suuria vaikeuksia tiettyjen tuotteiden saatavuudessa, ennen kaikkea energia-alalla; |
| --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 122 artiklassa selvästi ilmaistuun yhteisvastuun ajatukseen, jonka mukaan neuvosto voi päättää aiheellisista toimenpiteistä, jos ilmenee suuria vaikeuksia tiettyjen tuotteiden saatavuudessa, ennen kaikkea energia-alalla;

| 12. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 214 artiklassa humanitaarinen apu tunnustetaan unionin varsinaiseksi politiikaksi; katsoo, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen viidennen osan III osaston 1 luvussa (Kehitysyhteistyö) ja 3 luvussa (Humanitaarinen apu) annetaan kehitysyhteistyölle ja humanitaariselle avulle selvä oikeusperusta, jossa sovelletaan tavallista lainsäätämisjärjestystä; |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 214 artiklassa humanitaarinen apu tunnustetaan unionin varsinaiseksi politiikaksi; katsoo, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen viidennen osan III osaston 1 luvussa (Kehitysyhteistyö) ja 3 luvussa (Humanitaarinen apu) annetaan kehitysyhteistyölle ja humanitaariselle avulle selvä oikeusperusta, jossa sovelletaan tavallista lainsäätämisjärjestystä;

| 13. | suhtautuu myönteisesti myös Euroopan unionin toimivallan vahvistamiseen kolmansien maiden siviiliväestön suojelussa ja tilapäisavun ja katastrofiavun tarjoamisessa (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 214 artikla); |
| --- | --- |

13.

suhtautuu myönteisesti myös Euroopan unionin toimivallan vahvistamiseen kolmansien maiden siviiliväestön suojelussa ja tilapäisavun ja katastrofiavun tarjoamisessa (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 214 artikla);

Uudet oikeusperustat

| 14. | painottaa, että Lissabonin sopimuksella tapahtuva unionin ulkoisten toimien laajentaminen, ulkopolitiikkaan liittyvien alojen uudet oikeusperustat ja välineet mukaan luettuina (ulkoiset toimet ja yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)/Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikka), edellyttää uutta toimielinten välistä tasapainoa, jolla turvataan parlamentin harjoittama asianmukainen demokraattinen valvonta; |
| --- | --- |

14.

painottaa, että Lissabonin sopimuksella tapahtuva unionin ulkoisten toimien laajentaminen, ulkopolitiikkaan liittyvien alojen uudet oikeusperustat ja välineet mukaan luettuina (ulkoiset toimet ja yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)/Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikka), edellyttää uutta toimielinten välistä tasapainoa, jolla turvataan parlamentin harjoittama asianmukainen demokraattinen valvonta;

| 15. | suhtautuu myönteisesti siihen, että energiakysymykset on katettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan erillisessä XXI osastossa ja että kyseisen alan toimilla on näin oikeusperusta (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 194 artikla); toteaa kuitenkin, että energialähteiden valintaa koskevat päätökset kuuluvat jatkossakin jäsenvaltioiden toimivaltaan, vaikka yleisesti noudatetaan tavallista lainsäätämisjärjestystä, kun taas alan verotukselliset toimenpiteet edellyttävät jatkossakin pelkästään parlamentin kuulemista; |
| --- | --- |

15.

suhtautuu myönteisesti siihen, että energiakysymykset on katettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan erillisessä XXI osastossa ja että kyseisen alan toimilla on näin oikeusperusta (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 194 artikla); toteaa kuitenkin, että energialähteiden valintaa koskevat päätökset kuuluvat jatkossakin jäsenvaltioiden toimivaltaan, vaikka yleisesti noudatetaan tavallista lainsäätämisjärjestystä, kun taas alan verotukselliset toimenpiteet edellyttävät jatkossakin pelkästään parlamentin kuulemista;

| 16. | panee tyytyväisenä merkille unionin yhteiset arvot yleistä taloudellista etua koskevissa palveluissa ja pitää myönteisenä oikeusperustaa, joka mahdollistaa yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen tarjoamisperiaatteiden ja -ehtojen vahvistamisen tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artikla ja pöytäkirja N:o 26 yleistä etua koskevista palveluista); |
| --- | --- |

16.

panee tyytyväisenä merkille unionin yhteiset arvot yleistä taloudellista etua koskevissa palveluissa ja pitää myönteisenä oikeusperustaa, joka mahdollistaa yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen tarjoamisperiaatteiden ja -ehtojen vahvistamisen tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artikla ja pöytäkirja N:o 26 yleistä etua koskevista palveluista);

| 17. | katsoo, että Lissabonin sopimuksen mukanaan tuomilla muutoksilla yhteisen kauppapolitiikan alalla (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 206 ja 207 artikla) edistetään kokonaisvaltaisesti sen demokraattista legitiimiyttä ja tehokkuutta, etenkin kun noudatetaan tavallista lainsäätämisjärjestystä ja edellytetään, että kaikista sopimuksista on saatava puoltava lausunto; toteaa, että yhteistä kauppapolitiikkaa koskevat asiat kuuluvat jatkossa unionin yksinomaiseen toimivaltaan, mikä tarkoittaa, että jatkossa ei enää ole kauppasopimuksia, jotka ovat sekä unionin että jäsenvaltioiden tekemiä; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että Lissabonin sopimuksen mukanaan tuomilla muutoksilla yhteisen kauppapolitiikan alalla (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 206 ja 207 artikla) edistetään kokonaisvaltaisesti sen demokraattista legitiimiyttä ja tehokkuutta, etenkin kun noudatetaan tavallista lainsäätämisjärjestystä ja edellytetään, että kaikista sopimuksista on saatava puoltava lausunto; toteaa, että yhteistä kauppapolitiikkaa koskevat asiat kuuluvat jatkossa unionin yksinomaiseen toimivaltaan, mikä tarkoittaa, että jatkossa ei enää ole kauppasopimuksia, jotka ovat sekä unionin että jäsenvaltioiden tekemiä;

| 18. | on tyytyväinen uuteen säännökseen eurooppalaisesta avaruuspolitiikasta (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 189 artikla) ja suhtautuu myönteisesti parlamentille ja neuvostolle annettuun mahdollisuuteen säätää tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen tarvittavista toimenpiteistä eurooppalaisen avaruusohjelman luomiseksi; katsoo kuitenkin, että kyseisessä artiklassa esiintyvä sanamuoto ”jotka eivät käsitä jäsenvaltioiden lakien ja asetusten yhdenmukaistamista” voi vaikeuttaa yhteisen eurooppalaisen avaruuspolitiikan toteuttamista; |
| --- | --- |

18.

on tyytyväinen uuteen säännökseen eurooppalaisesta avaruuspolitiikasta (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 189 artikla) ja suhtautuu myönteisesti parlamentille ja neuvostolle annettuun mahdollisuuteen säätää tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen tarvittavista toimenpiteistä eurooppalaisen avaruusohjelman luomiseksi; katsoo kuitenkin, että kyseisessä artiklassa esiintyvä sanamuoto ”jotka eivät käsitä jäsenvaltioiden lakien ja asetusten yhdenmukaistamista” voi vaikeuttaa yhteisen eurooppalaisen avaruuspolitiikan toteuttamista;

| 19. | panee merkille, että Lissabonin sopimukseen sisältyy uusi oikeusperusta, joka mahdollistaa yhteispäätösmenettelyn noudattamisen teollis- ja tekijänoikeusasioissa (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 118 artikla); |
| --- | --- |

19.

panee merkille, että Lissabonin sopimukseen sisältyy uusi oikeusperusta, joka mahdollistaa yhteispäätösmenettelyn noudattamisen teollis- ja tekijänoikeusasioissa (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 118 artikla);

| 20. | suhtautuu myönteisesti EU:n toimien soveltamisalan laajentamiseen nuorisopolitiikassa, millä rohkaistaan nuoria osallistumaan Euroopan demokraattisen elämään (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artikla); |
| --- | --- |

20.

suhtautuu myönteisesti EU:n toimien soveltamisalan laajentamiseen nuorisopolitiikassa, millä rohkaistaan nuoria osallistumaan Euroopan demokraattisen elämään (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artikla);

| 21. | suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 298 artiklalla luotuun uuteen oikeusperustaan, jonka mukaan unionin toimielimet, elimet ja laitokset tukeutuvat tehtäviään suorittaessaan avoimeen, tehokkaaseen ja riippumattomaan eurooppalaiseen hallintoon, sillä tämä muodostaa pohjan unionin hallintomenettelystä annettavalle asetukselle; |
| --- | --- |

21.

suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 298 artiklalla luotuun uuteen oikeusperustaan, jonka mukaan unionin toimielimet, elimet ja laitokset tukeutuvat tehtäviään suorittaessaan avoimeen, tehokkaaseen ja riippumattomaan eurooppalaiseen hallintoon, sillä tämä muodostaa pohjan unionin hallintomenettelystä annettavalle asetukselle;

| 22. | suhtautuu myönteisesti oikeusperustan lujittamiseen, jotta mahdollistetaan unionin toimenpiteiden hyväksymisen petosten torjunnassa ja yhteisön taloudellisten etujen suojaamisessa (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 325 artikla); korostaa, että Lissabonin sopimuksella poistetaan EY:n perustamissopimuksen 280 artiklan sisältämä edellytys, jonka mukaan nämä toimenpiteet eivät koske kansallisen rikosoikeuden soveltamista tai kansallista oikeudenhoitoa; |
| --- | --- |

22.

suhtautuu myönteisesti oikeusperustan lujittamiseen, jotta mahdollistetaan unionin toimenpiteiden hyväksymisen petosten torjunnassa ja yhteisön taloudellisten etujen suojaamisessa (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 325 artikla); korostaa, että Lissabonin sopimuksella poistetaan EY:n perustamissopimuksen 280 artiklan sisältämä edellytys, jonka mukaan nämä toimenpiteet eivät koske kansallisen rikosoikeuden soveltamista tai kansallista oikeudenhoitoa;

| 23. | huomauttaa, että uuden sopimuksen säännöksiin oikeudellisesta yhteistyöstä siviili- ja rikosoikeudellisissa asioissa sisältyy myös oikeusperusta tuomarikunnan ja oikeuslaitosten henkilökunnan koulutusta tukevien toimenpiteiden hyväksymiselle (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 ja 82 artikla); |
| --- | --- |

23.

huomauttaa, että uuden sopimuksen säännöksiin oikeudellisesta yhteistyöstä siviili- ja rikosoikeudellisissa asioissa sisältyy myös oikeusperusta tuomarikunnan ja oikeuslaitosten henkilökunnan koulutusta tukevien toimenpiteiden hyväksymiselle (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 ja 82 artikla);

| 24. | painottaa, että Lissabonin sopimukseen sisältyy myös mahdollinen Euroopan syyttäjänviraston perustaminen unionin taloudellisia etuja vahingoittavien rikosten torjumiseksi (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 86 artikla); |
| --- | --- |

24.

painottaa, että Lissabonin sopimukseen sisältyy myös mahdollinen Euroopan syyttäjänviraston perustaminen unionin taloudellisia etuja vahingoittavien rikosten torjumiseksi (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 86 artikla);

| 25. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Lissabonin sopimuksella otetaan käyttöön sitovat säännökset lapsen oikeuksien suojelemiseksi Euroopan unionin sisäisissä ja ulkoisissa tavoitteissa (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan 2 alakohta ja 5 kohta); |
| --- | --- |

25.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Lissabonin sopimuksella otetaan käyttöön sitovat säännökset lapsen oikeuksien suojelemiseksi Euroopan unionin sisäisissä ja ulkoisissa tavoitteissa (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan 2 alakohta ja 5 kohta);

| 26. | pitää myönteisenä sitä, että matkailu on lisätty Lissabonin sopimukseen uutena osastona (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 195 artikla), jonka mukaan unioni täydentää jäsenvaltioiden toimintaa matkailualalla; suhtautuu myönteisesti myös siihen, että kyseisen osaston toimenpiteistä säädetään tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen; |
| --- | --- |

26.

pitää myönteisenä sitä, että matkailu on lisätty Lissabonin sopimukseen uutena osastona (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 195 artikla), jonka mukaan unioni täydentää jäsenvaltioiden toimintaa matkailualalla; suhtautuu myönteisesti myös siihen, että kyseisen osaston toimenpiteistä säädetään tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen;

| 27. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Lissabonin sopimuksessa urheilu on sisällytetty aloihin, joille on vahvistettu oikeusperusta (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artikla); painottaa erityisesti, että unioni voi vihdoinkin ryhtyä kehittämään urheilua ja sen eurooppalaista ulottuvuutta ja ottaa urheilun erityisluonteen asianmukaisesti huomioon muita eurooppalaisia toimintalinjoja toteuttaessaan; |
| --- | --- |

27.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Lissabonin sopimuksessa urheilu on sisällytetty aloihin, joille on vahvistettu oikeusperusta (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artikla); painottaa erityisesti, että unioni voi vihdoinkin ryhtyä kehittämään urheilua ja sen eurooppalaista ulottuvuutta ja ottaa urheilun erityisluonteen asianmukaisesti huomioon muita eurooppalaisia toimintalinjoja toteuttaessaan;

Parlamentin uudet toimivaltuudet

Uusi yhteispäätöstoimivalta

| 28. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Lissabonin sopimuksella vahvistetaan huomattavasti Euroopan unionin demokraattista legitimiteettiä laajentamalla parlamentin yhteispäätöstoimivaltaa; |
| --- | --- |

28.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Lissabonin sopimuksella vahvistetaan huomattavasti Euroopan unionin demokraattista legitimiteettiä laajentamalla parlamentin yhteispäätöstoimivaltaa;

| 29. | suhtautuu myönteisesti siihen, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue on sisällytetty täysimääräisesti Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen (67 ja 89 artikla), mikä tarkoittaa kolmannen pilarin virallista lopettamista; suhtautuu myönteisesti siihen, että useimmissa siviilioikeutta, turvapaikkaa, maahanmuuttoa ja viisumia koskevia käytäntöjä sekä rikosasioiden oikeudellista yhteistyötä ja poliisiyhteistyötä koskevissa päätöksissä noudatetaan tavallista lainsäätämisjärjestystä; |
| --- | --- |

29.

suhtautuu myönteisesti siihen, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue on sisällytetty täysimääräisesti Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen (67 ja 89 artikla), mikä tarkoittaa kolmannen pilarin virallista lopettamista; suhtautuu myönteisesti siihen, että useimmissa siviilioikeutta, turvapaikkaa, maahanmuuttoa ja viisumia koskevia käytäntöjä sekä rikosasioiden oikeudellista yhteistyötä ja poliisiyhteistyötä koskevissa päätöksissä noudatetaan tavallista lainsäätämisjärjestystä;

| 30. | katsoo, että tavallisen lainsäätämisjärjestyksen noudattaminen yhteisen maatalouspolitiikan alalla parantaa Euroopan unionin demokraattista vastuuvelvollisuutta, koska parlamentti säätää lakeja samanarvoisena neuvoston kanssa; painottaa, että yhteispäätösmenettelyä sovelletaan kaikessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevassa lainsäädännössä ja että tämä koskee myös maatalousalan neljää keskeistä horisontaalista tavoitetta (yhteinen markkinajärjestely, suoria tukia koskeva asetus, maaseudun kehittämisasetus ja yhteisen maatalouspolitiikan rahoitus); huomauttaa sen lisäksi, että laatua, luonnonmukaista viljelyä ja sen edistämistä koskeva lainsäädäntö kuuluu myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan; |
| --- | --- |

30.

katsoo, että tavallisen lainsäätämisjärjestyksen noudattaminen yhteisen maatalouspolitiikan alalla parantaa Euroopan unionin demokraattista vastuuvelvollisuutta, koska parlamentti säätää lakeja samanarvoisena neuvoston kanssa; painottaa, että yhteispäätösmenettelyä sovelletaan kaikessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevassa lainsäädännössä ja että tämä koskee myös maatalousalan neljää keskeistä horisontaalista tavoitetta (yhteinen markkinajärjestely, suoria tukia koskeva asetus, maaseudun kehittämisasetus ja yhteisen maatalouspolitiikan rahoitus); huomauttaa sen lisäksi, että laatua, luonnonmukaista viljelyä ja sen edistämistä koskeva lainsäädäntö kuuluu myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan;

| 31. | korostaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaiset neuvoston valtuudet hyväksyä toimenpiteitä edellyttävät, että ensin hyväksytään tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu säännös, jossa vahvistetaan neuvostolle myönnettyjä valtuuksia koskevat ehdot ja rajoitukset; katsoo, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 3 kohdassa ei anneta oikeusperustaa tai itsenäistä toimivaltaa, jonka nojalla voitaisiin hyväksyä tai muuttaa yhteisen maatalouspolitiikan alalla voimassa olevia neuvoston säädöksiä; kehottaa neuvostoa pidättymään hyväksymästä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä kuulematta parlamenttia ennen päätöksentekoa; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaiset neuvoston valtuudet hyväksyä toimenpiteitä edellyttävät, että ensin hyväksytään tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu säännös, jossa vahvistetaan neuvostolle myönnettyjä valtuuksia koskevat ehdot ja rajoitukset; katsoo, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 3 kohdassa ei anneta oikeusperustaa tai itsenäistä toimivaltaa, jonka nojalla voitaisiin hyväksyä tai muuttaa yhteisen maatalouspolitiikan alalla voimassa olevia neuvoston säädöksiä; kehottaa neuvostoa pidättymään hyväksymästä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä kuulematta parlamenttia ennen päätöksentekoa;

| 32. | toteaa, että Lissabonin sopimus tuo mukanaan mittavia muutoksia yhteisen kalastuspolitiikan päätöksentekoon ja lisää sen demokraattista vastuuta; suhtautuu myönteisesti siihen, että parlamentti ja neuvosto laativat tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen tarvittavat säännöt, joilla voidaan saavuttaa yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteet (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta); katsoo tältä osin, että tavallista lainsäätämisjärjestystä sovelletaan kaikkiin vuotuiseen asetukseen liittyviin seikkoihin, kuten teknisiin toimenpiteisiin tai pyyntiponnistuksiin tai alueellisten kalastusjärjestöjen hyväksymien sopimusten, joilla on omat oikeusperustansa, sisällyttämiseen, pyyntimahdollisuuksien säätämistä tai kiintiöiden myöntämistä tai niihin liittyviä toimia lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

32.

toteaa, että Lissabonin sopimus tuo mukanaan mittavia muutoksia yhteisen kalastuspolitiikan päätöksentekoon ja lisää sen demokraattista vastuuta; suhtautuu myönteisesti siihen, että parlamentti ja neuvosto laativat tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen tarvittavat säännöt, joilla voidaan saavuttaa yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteet (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta); katsoo tältä osin, että tavallista lainsäätämisjärjestystä sovelletaan kaikkiin vuotuiseen asetukseen liittyviin seikkoihin, kuten teknisiin toimenpiteisiin tai pyyntiponnistuksiin tai alueellisten kalastusjärjestöjen hyväksymien sopimusten, joilla on omat oikeusperustansa, sisällyttämiseen, pyyntimahdollisuuksien säätämistä tai kiintiöiden myöntämistä tai niihin liittyviä toimia lukuun ottamatta;

| 33. | suhtautuu myönteisesti siihen, että tavallista lainsäätämisjärjestystä aletaan soveltaa yksityiskohtaisten sääntöjen antamiseen monenvälisestä valvontamenettelystä (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 121 artiklan 6 kohta), minkä pitäisi vahvistaa taloudellista koordinointia; |
| --- | --- |

33.

suhtautuu myönteisesti siihen, että tavallista lainsäätämisjärjestystä aletaan soveltaa yksityiskohtaisten sääntöjen antamiseen monenvälisestä valvontamenettelystä (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 121 artiklan 6 kohta), minkä pitäisi vahvistaa taloudellista koordinointia;

| 34. | katsoo, että kun Euroopan keskuspankki (EKP) tunnustetaan Euroopan unionin toimielimeksi, sen vastuu raportoida tekemistään rahapoliittisista päätöksistä on entistä suurempi; suhtautuu myönteisesti siihen, että monia Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) ja EKP:n perussääntöä voidaan muuttaa parlamentin kuulemisen jälkeen perussäännön 40 artiklan 2 kohdan mukaisesti; vahvistaa, että tämä ei heikennä EKP:n rahapoliittista riippumattomuutta eikä perussopimuksessa asetettuja painopisteitä; |
| --- | --- |

34.

katsoo, että kun Euroopan keskuspankki (EKP) tunnustetaan Euroopan unionin toimielimeksi, sen vastuu raportoida tekemistään rahapoliittisista päätöksistä on entistä suurempi; suhtautuu myönteisesti siihen, että monia Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) ja EKP:n perussääntöä voidaan muuttaa parlamentin kuulemisen jälkeen perussäännön 40 artiklan 2 kohdan mukaisesti; vahvistaa, että tämä ei heikennä EKP:n rahapoliittista riippumattomuutta eikä perussopimuksessa asetettuja painopisteitä;

| 35. | pitää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 182 artiklaa parannuksena, sillä siinä mainitut monivuotinen puiteohjelma ja eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet hyväksytään tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen; huomauttaa kuitenkin, että artiklassa mainitut erityisohjelmat hyväksytään noudattaen erityistä lainsäätämisjärjestystä, joka edellyttää ainoastaan parlamentin kuulemista (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 182 artiklan 4 kohta); |
| --- | --- |

35.

pitää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 182 artiklaa parannuksena, sillä siinä mainitut monivuotinen puiteohjelma ja eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet hyväksytään tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen; huomauttaa kuitenkin, että artiklassa mainitut erityisohjelmat hyväksytään noudattaen erityistä lainsäätämisjärjestystä, joka edellyttää ainoastaan parlamentin kuulemista (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 182 artiklan 4 kohta);

| 36. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Lissabonin sopimuksessa parlamentti on asetettu samanarvoiseen asemaan neuvoston kanssa rakennerahastojen täytäntöönpanon osalta, sillä siinä korvataan nykyinen puoltavan lausunnon menettely tavallisella lainsäätämisjärjestyksellä; pitää tätä erityisen merkittävänä vuoden 2013 jälkeisen kauden rakennerahastojen osalta, sillä se edistää avoimuutta ja lisää näiden rahastojen vastuuvelvollisuutta kansalaisia kohtaan; |
| --- | --- |

36.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Lissabonin sopimuksessa parlamentti on asetettu samanarvoiseen asemaan neuvoston kanssa rakennerahastojen täytäntöönpanon osalta, sillä siinä korvataan nykyinen puoltavan lausunnon menettely tavallisella lainsäätämisjärjestyksellä; pitää tätä erityisen merkittävänä vuoden 2013 jälkeisen kauden rakennerahastojen osalta, sillä se edistää avoimuutta ja lisää näiden rahastojen vastuuvelvollisuutta kansalaisia kohtaan;

| 37. | panee merkille, että lainsäädännössä, jolla kielletään sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä, noudatetaan jatkossa erityistä lainsäätämisjärjestystä, jossa edellytetään parlamentin puoltavaa lausuntoa (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 19 artikla); |
| --- | --- |

37.

panee merkille, että lainsäädännössä, jolla kielletään sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä, noudatetaan jatkossa erityistä lainsäätämisjärjestystä, jossa edellytetään parlamentin puoltavaa lausuntoa (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 19 artikla);

| 38. | suhtautuu myönteisesti siihen, että noudatetaan tavallista lainsäätämisjärjestystä sellaisten toimenpiteiden hyväksymisessä, joilla torjutaan erityisesti naisiin ja lapsiin kohdistuvaa ihmiskauppaa ja seksuaalista hyväksikäyttöä (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 79 artiklan 2 kohta ja 83 artiklan 1 kohta); |
| --- | --- |

38.

suhtautuu myönteisesti siihen, että noudatetaan tavallista lainsäätämisjärjestystä sellaisten toimenpiteiden hyväksymisessä, joilla torjutaan erityisesti naisiin ja lapsiin kohdistuvaa ihmiskauppaa ja seksuaalista hyväksikäyttöä (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 79 artiklan 2 kohta ja 83 artiklan 1 kohta);

| 39. | pitää myönteisenä määräenemmistöpäätöksen ulottamista koskemaan koulutus ja urheilu (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artiklan 4 kohta); |
| --- | --- |

39.

pitää myönteisenä määräenemmistöpäätöksen ulottamista koskemaan koulutus ja urheilu (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artiklan 4 kohta);

| 40. | suhtautuu myönteisesti siihen, että yhteispäätösmenettelyä sovelletaan tästedes Euroopan unionin virkamiehiin sovellettaviin henkilöstösääntöihin (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 336 artikla), koska parlamentti voi osallistua samanarvoisena neuvoston kanssa kyseisten sääntöjen muuttamiseen; |
| --- | --- |

40.

suhtautuu myönteisesti siihen, että yhteispäätösmenettelyä sovelletaan tästedes Euroopan unionin virkamiehiin sovellettaviin henkilöstösääntöihin (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 336 artikla), koska parlamentti voi osallistua samanarvoisena neuvoston kanssa kyseisten sääntöjen muuttamiseen;

Uusi budjettivalta

| 41. | panee merkille, että Lissabonin sopimuksella muutetaan huomattavasti unionin rahoitusta, etenkin toimielinten välisten suhteiden ja päätöksentekomenettelyjen osalta; |
| --- | --- |

41.

panee merkille, että Lissabonin sopimuksella muutetaan huomattavasti unionin rahoitusta, etenkin toimielinten välisten suhteiden ja päätöksentekomenettelyjen osalta;

| 42. | panee merkille, että neuvoston ja parlamentin on sovittava niiden käytettävissä olevien omien varojen rajoissa menosuunnitelmista, joista tulee oikeudellisesti sitovia (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artikla); pitää myönteisenä, että sekä parlamentin että neuvoston on hyväksyttävä talousarvio kokonaisuudessaan monivuotista rahoituskehystä noudattaen; suhtautuu myönteisesti pakollisten menojen ja muiden kuin pakollisten menojen erottamisen lakkauttamiseen (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artikla); pitää myönteisenä, että varainhoitoasetus hyväksytään tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 artikla); |
| --- | --- |

42.

panee merkille, että neuvoston ja parlamentin on sovittava niiden käytettävissä olevien omien varojen rajoissa menosuunnitelmista, joista tulee oikeudellisesti sitovia (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artikla); pitää myönteisenä, että sekä parlamentin että neuvoston on hyväksyttävä talousarvio kokonaisuudessaan monivuotista rahoituskehystä noudattaen; suhtautuu myönteisesti pakollisten menojen ja muiden kuin pakollisten menojen erottamisen lakkauttamiseen (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artikla); pitää myönteisenä, että varainhoitoasetus hyväksytään tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 artikla);

| 43. | viittaa Lissabonin sopimuksen rahoituskysymyksistä 7. toukokuuta 2009 antamaansa päätöslauselmaan (4); |
| --- | --- |

43.

viittaa Lissabonin sopimuksen rahoituskysymyksistä 7. toukokuuta 2009 antamaansa päätöslauselmaan (4);

Uusi puoltavaa lausuntoa koskeva menettely

| 44. | suhtautuu myönteisesti siihen, että yksinkertaistettu tarkistusmenettely, joka koskee määräenemmistöpäätöksen ja tavallisen lainsäätämisjärjestyksen käyttöönottoa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston tietyllä alalla tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen alalla, edellyttää parlamentin puoltavaa lausuntoa; |
| --- | --- |

44.

suhtautuu myönteisesti siihen, että yksinkertaistettu tarkistusmenettely, joka koskee määräenemmistöpäätöksen ja tavallisen lainsäätämisjärjestyksen käyttöönottoa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston tietyllä alalla tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen alalla, edellyttää parlamentin puoltavaa lausuntoa;

| 45. | panee merkille lausekkeen, joka mahdollistaa jäsenvaltioiden eroamisen unionista (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artikla); korostaa, että sopimusta eroamiseen sovellettavista yksityiskohtaisista määräyksistä ei voida tehdä ennen parlamentin puoltavan lausunnon saamista; |
| --- | --- |

45.

panee merkille lausekkeen, joka mahdollistaa jäsenvaltioiden eroamisen unionista (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artikla); korostaa, että sopimusta eroamiseen sovellettavista yksityiskohtaisista määräyksistä ei voida tehdä ennen parlamentin puoltavan lausunnon saamista;

| 46. | pitää myönteisenä, että moniin unionin tekemiin kansainvälisiin sopimuksiin tarvitaan myös parlamentin puoltava lausunto; painottaa aikomustaan pyytää neuvostoa tapauksen mukaan pidättymään kansainvälisiä sopimuksia koskevien neuvottelujen aloittamisesta, ennen kuin parlamentti on ilmoittanut kantansa, ja antamaan parlamentille mahdollisuuden hyväksyä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön perusteella neuvottelujen kaikissa vaiheissa suosituksia, jotka on otettava huomioon ennen neuvottelujen loppuunsaattamista; |
| --- | --- |

46.

pitää myönteisenä, että moniin unionin tekemiin kansainvälisiin sopimuksiin tarvitaan myös parlamentin puoltava lausunto; painottaa aikomustaan pyytää neuvostoa tapauksen mukaan pidättymään kansainvälisiä sopimuksia koskevien neuvottelujen aloittamisesta, ennen kuin parlamentti on ilmoittanut kantansa, ja antamaan parlamentille mahdollisuuden hyväksyä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön perusteella neuvottelujen kaikissa vaiheissa suosituksia, jotka on otettava huomioon ennen neuvottelujen loppuunsaattamista;

| 47. | vaatii, että kaikki jatkossa tehtävät sopimukset, joihin sisältyy EU:n yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan kuulumattomia ja siihen kuuluvia elementtejä, on käsiteltävä yleensä yhden ainoan oikeusperustan nojalla, jonka olisi liityttävä suoraan sopimuksen pääasialliseen sisältöön; toteaa, että parlamentilla on oikeus tulla kuulluksi, lukuun ottamatta tilanteita, joissa sopimus liittyy yksinomaan EU:n yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan; |
| --- | --- |

47.

vaatii, että kaikki jatkossa tehtävät sopimukset, joihin sisältyy EU:n yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan kuulumattomia ja siihen kuuluvia elementtejä, on käsiteltävä yleensä yhden ainoan oikeusperustan nojalla, jonka olisi liityttävä suoraan sopimuksen pääasialliseen sisältöön; toteaa, että parlamentilla on oikeus tulla kuulluksi, lukuun ottamatta tilanteita, joissa sopimus liittyy yksinomaan EU:n yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan;

Uusi valvontavalta

| 48. | pitää myönteisenä, että parlamentti valitsee komission puheenjohtajan Eurooppa-neuvoston tekemän ehdotuksen pohjalta Euroopan parlamentin vaalit huomioon ottaen; viittaa Lissabonin sopimuksen vaikutuksesta Euroopan unionin institutionaalisen tasapainon kehittymiseen 7. toukokuuta 2009 antamaansa päätöslauselmaan (5); |
| --- | --- |

48.

pitää myönteisenä, että parlamentti valitsee komission puheenjohtajan Eurooppa-neuvoston tekemän ehdotuksen pohjalta Euroopan parlamentin vaalit huomioon ottaen; viittaa Lissabonin sopimuksen vaikutuksesta Euroopan unionin institutionaalisen tasapainon kehittymiseen 7. toukokuuta 2009 antamaansa päätöslauselmaan (5);

| 49. | pitää myönteisenä, että parlamentti äänestää komission varapuheenjohtajan/unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission muiden jäsenten hyväksymisestä sekä komissiolle esitettävästä epäluottamuslauseesta, mistä johtuen komissio on vastuuvelvollinen parlamentille; |
| --- | --- |

49.

pitää myönteisenä, että parlamentti äänestää komission varapuheenjohtajan/unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission muiden jäsenten hyväksymisestä sekä komissiolle esitettävästä epäluottamuslauseesta, mistä johtuen komissio on vastuuvelvollinen parlamentille;

| 50. | suhtautuu myönteisesti unionin tuomioistuimen ja unionin yleisen tuomioistuimen tuomareiden ja julkisasiamiesten uuteen valintamenettelyyn, josta säädetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 255 artiklassa ja jonka mukaan kansallisten hallitusten päätöstä edeltää seitsemästä asiantuntijasta, joista yksi on parlamentin ehdottama, koostuvan lautakunnan arvio ehdokkaiden soveltuvuudesta kyseisiin tehtäviin; |
| --- | --- |

50.

suhtautuu myönteisesti unionin tuomioistuimen ja unionin yleisen tuomioistuimen tuomareiden ja julkisasiamiesten uuteen valintamenettelyyn, josta säädetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 255 artiklassa ja jonka mukaan kansallisten hallitusten päätöstä edeltää seitsemästä asiantuntijasta, joista yksi on parlamentin ehdottama, koostuvan lautakunnan arvio ehdokkaiden soveltuvuudesta kyseisiin tehtäviin;

| 51. | painottaa avoimuuden ja demokraattisen valvonnan tarvetta luotaessa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua Euroopan ulkosuhdehallintoa ja muistuttaa oikeudestaan tulla kuulluksi Euroopan ulkosuhdehallinnon luomisesta; katsoo, että Euroopan ulkosuhdehallinto olisi liitettävä hallinnollisesti komissioon; |
| --- | --- |

51.

painottaa avoimuuden ja demokraattisen valvonnan tarvetta luotaessa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua Euroopan ulkosuhdehallintoa ja muistuttaa oikeudestaan tulla kuulluksi Euroopan ulkosuhdehallinnon luomisesta; katsoo, että Euroopan ulkosuhdehallinto olisi liitettävä hallinnollisesti komissioon;

| 52. | odottaa selvennyksiä kriteereihin, jotka koskevat EU:n erityisedustajia ja heidän nimeämistään ja arvioimistaan, mukaan lukien EU:n erityisedustajien tehtävien määrittely ja tarkoitus, heidän toimikautensa pituus sekä heidän tehtäviensä koordinointi ja täydentävyys unionin tulevien delegaatioiden kanssa; |
| --- | --- |

52.

odottaa selvennyksiä kriteereihin, jotka koskevat EU:n erityisedustajia ja heidän nimeämistään ja arvioimistaan, mukaan lukien EU:n erityisedustajien tehtävien määrittely ja tarkoitus, heidän toimikautensa pituus sekä heidän tehtäviensä koordinointi ja täydentävyys unionin tulevien delegaatioiden kanssa;

| 53. | painottaa avoimuuden ja demokraattisen valvonnan tarvetta Euroopan puolustusviraston ja siihen liittyvien toimien osalta varmistamalla erityisesti Euroopan puolustusviraston pääjohtajan ja parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan säännöllinen tiedonvaihto; |
| --- | --- |

53.

painottaa avoimuuden ja demokraattisen valvonnan tarvetta Euroopan puolustusviraston ja siihen liittyvien toimien osalta varmistamalla erityisesti Euroopan puolustusviraston pääjohtajan ja parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan säännöllinen tiedonvaihto;

| 54. | suhtautuu myönteisesti uuteen neuvoa-antavaan rooliinsa, jonka se saa EKPJ:n ja EKP:n perussäännön 40 artiklan 2 kohdan nojalla EKP:n neuvoston kokoonpanon muuttamisessa; |
| --- | --- |

54.

suhtautuu myönteisesti uuteen neuvoa-antavaan rooliinsa, jonka se saa EKPJ:n ja EKP:n perussäännön 40 artiklan 2 kohdan nojalla EKP:n neuvoston kokoonpanon muuttamisessa;

| 55. | pitää myönteisenä, että virastoihin, etenkin Europoliin ja Eurojustiin, kohdistetaan aiempaa laajempi parlamentaarinen valvonta (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 85 ja 88 artikla); katsoo, että kuulemismenettelyn noudattaminen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alan yhteisyritysten perustamisessa (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 ja 188 artikla) ei ole välttämättä yhteensopiva virastojen perustamista koskevien unionin säädösten kanssa; |
| --- | --- |

55.

pitää myönteisenä, että virastoihin, etenkin Europoliin ja Eurojustiin, kohdistetaan aiempaa laajempi parlamentaarinen valvonta (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 85 ja 88 artikla); katsoo, että kuulemismenettelyn noudattaminen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alan yhteisyritysten perustamisessa (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 ja 188 artikla) ei ole välttämättä yhteensopiva virastojen perustamista koskevien unionin säädösten kanssa;

Uudet oikeudet saada tietoa

| 56. | kehottaa Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa tiedottamaan parlamentille Eurooppa-neuvoston kokousten valmistelusta ja toimittamaan parlamentille selonteon kokousten tuloksista mahdollisuuksien mukaan kahden työpäivän kuluessa (tarvittaessa parlamentin ylimääräiseen istuntoon); |
| --- | --- |

56.

kehottaa Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa tiedottamaan parlamentille Eurooppa-neuvoston kokousten valmistelusta ja toimittamaan parlamentille selonteon kokousten tuloksista mahdollisuuksien mukaan kahden työpäivän kuluessa (tarvittaessa parlamentin ylimääräiseen istuntoon);

| 57. | kehottaa neuvoston kiertävän puheenjohtajuuden puheenjohtajaa tiedottamaan parlamentille puheenjohtajakauden ohjelmista ja sen aikana saavutetuista tuloksista; |
| --- | --- |

57.

kehottaa neuvoston kiertävän puheenjohtajuuden puheenjohtajaa tiedottamaan parlamentille puheenjohtajakauden ohjelmista ja sen aikana saavutetuista tuloksista;

| 58. | kehottaa tulevaa komission varapuheenjohtajaa/unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa sopimaan parlamentin kanssa asianmukaisista menettelyistä, joilla parlamentille tiedotetaan ja sitä kuullaan unionin ulkoisista toimista ja joiden avulla parlamentin kaikki valiokunnat, joilla on toimivalta korkean edustajan vastuulle kuuluvilla aloilla, voivat osallistua asianmukaisella tavalla kyseisistä toimista tiedottamiseen ja kuulemiseen; |
| --- | --- |

58.

kehottaa tulevaa komission varapuheenjohtajaa/unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa sopimaan parlamentin kanssa asianmukaisista menettelyistä, joilla parlamentille tiedotetaan ja sitä kuullaan unionin ulkoisista toimista ja joiden avulla parlamentin kaikki valiokunnat, joilla on toimivalta korkean edustajan vastuulle kuuluvilla aloilla, voivat osallistua asianmukaisella tavalla kyseisistä toimista tiedottamiseen ja kuulemiseen;

| 59. | painottaa, että komissiolla tulee olemaan kansainvälisten sopimusten neuvottelemisen ja tekemisen suhteen oikeudellinen velvollisuus tiedottaa neuvottelujen etenemisestä parlamentille ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklassa mainitulle neuvoston nimeämälle erityiskomitealle; vaatii, että sille tiedotetaan samanarvoisesti ja -aikaisesti kuin kyseisessä artiklassa tarkoitetulle neuvoston asianomaiselle komitealle; |
| --- | --- |

59.

painottaa, että komissiolla tulee olemaan kansainvälisten sopimusten neuvottelemisen ja tekemisen suhteen oikeudellinen velvollisuus tiedottaa neuvottelujen etenemisestä parlamentille ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklassa mainitulle neuvoston nimeämälle erityiskomitealle; vaatii, että sille tiedotetaan samanarvoisesti ja -aikaisesti kuin kyseisessä artiklassa tarkoitetulle neuvoston asianomaiselle komitealle;

Uusi aloiteoikeus

| 60. | suhtautuu myönteisesti uuteen rooliinsa sopimusten tarkistamista koskevien ehdotusten esittäjänä; aikoo hyödyntää kyseistä oikeutta ja ehdottaa Euroopan tulevaisuutta koskevia uusia ideoita uusien haasteiden niin edellyttäessä; |
| --- | --- |

60.

suhtautuu myönteisesti uuteen rooliinsa sopimusten tarkistamista koskevien ehdotusten esittäjänä; aikoo hyödyntää kyseistä oikeutta ja ehdottaa Euroopan tulevaisuutta koskevia uusia ideoita uusien haasteiden niin edellyttäessä;

| 61. | pitää myönteisenä, että parlamentilla on oikeus tehdä aloitteita sen oman kokoonpanon osalta noudattaen sopimuksissa vahvistettuja periaatteita (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artikla); |
| --- | --- |

61.

pitää myönteisenä, että parlamentilla on oikeus tehdä aloitteita sen oman kokoonpanon osalta noudattaen sopimuksissa vahvistettuja periaatteita (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artikla);

| 62. | panee merkille, että Lissabonin sopimuksen myötä määritellään erityistä lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetuilla asetuksilla väliaikaisten tutkintavaliokuntien käyttämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 226 artikla); |
| --- | --- |

62.

panee merkille, että Lissabonin sopimuksen myötä määritellään erityistä lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetuilla asetuksilla väliaikaisten tutkintavaliokuntien käyttämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 226 artikla);

Uudet menettelyt

Kansallisten parlamenttien harjoittama valvonta

| 63. | suhtautuu myönteisesti kansallisille parlamenteille myönnettäviin uusiin oikeuksiin valvoa toissijaisuusperiaatteen noudattamista kaikessa unionin lainsäädännössä; katsoo, että kansallisten parlamenttien harjoittama tehokkaampi EU-politiikkojen valvonta lisää myös kansalaisten tietoisuutta unionin toimista; |
| --- | --- |

63.

suhtautuu myönteisesti kansallisille parlamenteille myönnettäviin uusiin oikeuksiin valvoa toissijaisuusperiaatteen noudattamista kaikessa unionin lainsäädännössä; katsoo, että kansallisten parlamenttien harjoittama tehokkaampi EU-politiikkojen valvonta lisää myös kansalaisten tietoisuutta unionin toimista;

| 64. | painottaa, että kansallisten parlamenttien uusia oikeuksia on kunnioitettava täysimääräisesti Lissabonin sopimuksen voimaantulosta alkaen; |
| --- | --- |

64.

painottaa, että kansallisten parlamenttien uusia oikeuksia on kunnioitettava täysimääräisesti Lissabonin sopimuksen voimaantulosta alkaen;

| 65. | suhtautuu myönteisesti paikallisten ja alueellisten viranomaisten velvollisuuteen noudattaa toissijaisuusperiaatetta; ottaa huomioon alueiden komitean oikeuden saattaa tapauksia Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi, jos se katsoo, että toissijaisuusperiaatetta on loukattu (pöytäkirja N:o 2, 8 artiklan 2 kohta); |
| --- | --- |

65.

suhtautuu myönteisesti paikallisten ja alueellisten viranomaisten velvollisuuteen noudattaa toissijaisuusperiaatetta; ottaa huomioon alueiden komitean oikeuden saattaa tapauksia Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi, jos se katsoo, että toissijaisuusperiaatetta on loukattu (pöytäkirja N:o 2, 8 artiklan 2 kohta);

Säädösvallan siirron nojalla annettavat säädökset

| 66. | arvostaa parannuksia, joita uusi sopimus tuo lainsäädäntöön ja normihierarkiaan, etenkin säädösvallan siirron nojalla annettavia säädöksiä (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artikla), joiden ansiosta komissiolle voidaan siirtää toimivalta hyväksyä soveltamisalaltaan yleisiä muita kuin lainsäädäntötoimia tai muuttaa säädöksen muita kuin keskeisiä osia; huomauttaa, että parlamentin ja neuvoston on määriteltävä selvästi tällaisen toimivallan siirron tavoitteet, sisältö, soveltamisala ja kesto; |
| --- | --- |

66.

arvostaa parannuksia, joita uusi sopimus tuo lainsäädäntöön ja normihierarkiaan, etenkin säädösvallan siirron nojalla annettavia säädöksiä (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artikla), joiden ansiosta komissiolle voidaan siirtää toimivalta hyväksyä soveltamisalaltaan yleisiä muita kuin lainsäädäntötoimia tai muuttaa säädöksen muita kuin keskeisiä osia; huomauttaa, että parlamentin ja neuvoston on määriteltävä selvästi tällaisen toimivallan siirron tavoitteet, sisältö, soveltamisala ja kesto;

| 67. | suhtautuu erityisen myönteisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan 2 kohtaan, jonka mukaan parlamentilla (ja neuvostolla) on oikeus sekä peruuttaa säädösvallan siirto että vastustaa yksittäisiä säädösvallan siirron nojalla annettuja säädöksiä; |
| --- | --- |

67.

suhtautuu erityisen myönteisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan 2 kohtaan, jonka mukaan parlamentilla (ja neuvostolla) on oikeus sekä peruuttaa säädösvallan siirto että vastustaa yksittäisiä säädösvallan siirron nojalla annettuja säädöksiä;

| 68. | panee merkille, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ei tarjota oikeusperustaa säädösvallan siirron nojalla annettavia säädöksiä koskevalle puitetoimelle; ehdottaa kuitenkin, että EU:n toimielimet voisivat sopia tällaista säädösvallan siirtoa koskevasta yleisestä mallista, jonka komissio voisi sisällyttää aina lainsäädäntöehdotuksiin; painottaa, että tällä säilytettäisiin lainsäätäjän vapaus; |
| --- | --- |

68.

panee merkille, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ei tarjota oikeusperustaa säädösvallan siirron nojalla annettavia säädöksiä koskevalle puitetoimelle; ehdottaa kuitenkin, että EU:n toimielimet voisivat sopia tällaista säädösvallan siirtoa koskevasta yleisestä mallista, jonka komissio voisi sisällyttää aina lainsäädäntöehdotuksiin; painottaa, että tällä säilytettäisiin lainsäätäjän vapaus;

| 69. | pyytää komissiota selventämään, miten se aikoo tulkita Lissabonin sopimuksen hyväksyneen hallitustenvälisen konferenssin päätösasiakirjaan liitettyä julistusta 39, joka koskee asiantuntijoiden kuulemista rahoituspalveluiden osalta, ja miten se aikoo soveltaa kyseistä tulkintaa niiden Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa vahvistettujen säännösten lisäksi, jotka koskevat säädösvallan siirtoa; |
| --- | --- |

69.

pyytää komissiota selventämään, miten se aikoo tulkita Lissabonin sopimuksen hyväksyneen hallitustenvälisen konferenssin päätösasiakirjaan liitettyä julistusta 39, joka koskee asiantuntijoiden kuulemista rahoituspalveluiden osalta, ja miten se aikoo soveltaa kyseistä tulkintaa niiden Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa vahvistettujen säännösten lisäksi, jotka koskevat säädösvallan siirtoa;

Täytäntöönpanosäädökset

| 70. | panee merkille, että Lissabonin sopimuksella kumotaan EY:n perustamissopimuksen nykyinen 202 artikla täytäntöönpanotoimivallasta ja otetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklalla käyttöön täytäntöönpanosäädöksiä koskeva uusi menettely, joka antaa komissiolle mahdollisuuden soveltaa siirrettyä täytäntöönpanotoimivaltaa tapauksissa, joissa unionin oikeudellisesti velvoittavat säädökset edellyttävät yhdenmukaista täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

70.

panee merkille, että Lissabonin sopimuksella kumotaan EY:n perustamissopimuksen nykyinen 202 artikla täytäntöönpanotoimivallasta ja otetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklalla käyttöön täytäntöönpanosäädöksiä koskeva uusi menettely, joka antaa komissiolle mahdollisuuden soveltaa siirrettyä täytäntöönpanotoimivaltaa tapauksissa, joissa unionin oikeudellisesti velvoittavat säädökset edellyttävät yhdenmukaista täytäntöönpanoa;

| 71. | toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan 3 kohdan nojalla parlamentin ja neuvoston on vahvistettava etukäteen asetuksilla yleiset säännöt ja periaatteet, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat sitä, miten komissio käyttää täytäntöönpanotoimivaltaa; |
| --- | --- |

71.

toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan 3 kohdan nojalla parlamentin ja neuvoston on vahvistettava etukäteen asetuksilla yleiset säännöt ja periaatteet, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat sitä, miten komissio käyttää täytäntöönpanotoimivaltaa;

| 72. | panee merkille, että nykyinen komiteamenettely ei ole enää sopusoinnussa Lissabonin sopimuksen kanssa ja että vireillä olevat lainsäädäntöehdotukset, joita ei ole hyväksytty ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa, on muutettava, jotta ne täyttävät Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 ja 291 artiklan vaatimukset; |
| --- | --- |

72.

panee merkille, että nykyinen komiteamenettely ei ole enää sopusoinnussa Lissabonin sopimuksen kanssa ja että vireillä olevat lainsäädäntöehdotukset, joita ei ole hyväksytty ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa, on muutettava, jotta ne täyttävät Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 ja 291 artiklan vaatimukset;

| 73. | katsoo, että neuvoston kanssa voitaisiin neuvotella aluksi sovellettavasta väliaikaisratkaisusta, jotta ei synny mahdollisesta oikeudellisesta tyhjiöstä aiheutuvia ongelmia ja jotta lainsäätäjä voi hyväksyä uuden asetuksen komission ehdotusten asianmukaisen arvioinnin jälkeen; |
| --- | --- |

73.

katsoo, että neuvoston kanssa voitaisiin neuvotella aluksi sovellettavasta väliaikaisratkaisusta, jotta ei synny mahdollisesta oikeudellisesta tyhjiöstä aiheutuvia ongelmia ja jotta lainsäätäjä voi hyväksyä uuden asetuksen komission ehdotusten asianmukaisen arvioinnin jälkeen;

Siirtymäkauden painopistealat

| 74. | kehottaa komissiota välittämään lainsäätäjille kaikki vireillä olevat ehdotukset, joita uudet oikeusperustat ja lainsäädäntömenettelyn muutokset koskevat; |
| --- | --- |

74.

kehottaa komissiota välittämään lainsäätäjille kaikki vireillä olevat ehdotukset, joita uudet oikeusperustat ja lainsäädäntömenettelyn muutokset koskevat;

| 75. | huomauttaa, että parlamentti päättää kannastaan sellaisten lausuntojen suhteen, jotka on jo hyväksytty kuulemismenettelyssä ja jotka koskevat asioita, joissa noudatetaan tavallista lainsäätämisjärjestystä, jolloin kyse voi olla sekä aiemman kannan vahvistamisesta että uuden kannan hyväksymisestä; painottaa, että parlamentti voi äänestää lausuntojen vahvistamisesta parlamentin ensimmäisen käsittelyn kannaksi vasta Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen; |
| --- | --- |

75.

huomauttaa, että parlamentti päättää kannastaan sellaisten lausuntojen suhteen, jotka on jo hyväksytty kuulemismenettelyssä ja jotka koskevat asioita, joissa noudatetaan tavallista lainsäätämisjärjestystä, jolloin kyse voi olla sekä aiemman kannan vahvistamisesta että uuden kannan hyväksymisestä; painottaa, että parlamentti voi äänestää lausuntojen vahvistamisesta parlamentin ensimmäisen käsittelyn kannaksi vasta Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen;

| 76. | vaatii tekemään toimielinten välisen sopimuksen, jolla estetään vireillä olevien ”kolmanteen pilariin” kuuluvien ja perusoikeuksiin vaikuttavien lainsäädäntöehdotusten hyväksyminen ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa, jotta on mahdollista toteuttaa tällaisia asioita koskeva kattava oikeudellinen valvonta, kun taas toimenpiteistä, jotka eivät vaikuta lainkaan tai vaikuttavat vain rajallisesti perusoikeuksiin, voidaan päättää myös ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa; |
| --- | --- |

76.

vaatii tekemään toimielinten välisen sopimuksen, jolla estetään vireillä olevien ”kolmanteen pilariin” kuuluvien ja perusoikeuksiin vaikuttavien lainsäädäntöehdotusten hyväksyminen ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa, jotta on mahdollista toteuttaa tällaisia asioita koskeva kattava oikeudellinen valvonta, kun taas toimenpiteistä, jotka eivät vaikuta lainkaan tai vaikuttavat vain rajallisesti perusoikeuksiin, voidaan päättää myös ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa;

Ehdotukset

| 77. | kehottaa muita toimielimiä käynnistämään neuvottelut toimielinten välisestä sopimuksesta, joka kattaa:






  a) | tärkeimmät tavoitteet, jotka Euroopan unionin on saavutettava vuoden 2009 jälkeen, esimerkiksi puitesopimuksena parlamentin ja komission 2009 alkavan vaali-/toimikauden työohjelmasta; |
| --- | --- | --- |

77.

kehottaa muita toimielimiä käynnistämään neuvottelut toimielinten välisestä sopimuksesta, joka kattaa:

a)

tärkeimmät tavoitteet, jotka Euroopan unionin on saavutettava vuoden 2009 jälkeen, esimerkiksi puitesopimuksena parlamentin ja komission 2009 alkavan vaali-/toimikauden työohjelmasta;

| b) | täytäntöönpanotoimenpiteet, joista on päätettävä, jotta uusi sopimus saadaan toimielinten ja unionin kansalaisten kannalta toimivaksi; |
| --- | --- |

b)

täytäntöönpanotoimenpiteet, joista on päätettävä, jotta uusi sopimus saadaan toimielinten ja unionin kansalaisten kannalta toimivaksi;

| 78. | pyytää päivittämään parlamentin ja neuvoston välisen sopimuksen, joka koskee kyseisten toimielinten ulkoisten toimien työsuhteita ja luottamuksellisten tietojen vaihtamista, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 ja 36 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 295 artiklan perusteella; |
| --- | --- |

78.

pyytää päivittämään parlamentin ja neuvoston välisen sopimuksen, joka koskee kyseisten toimielinten ulkoisten toimien työsuhteita ja luottamuksellisten tietojen vaihtamista, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 ja 36 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 295 artiklan perusteella;

| 79. | kehottaa neuvostoa ja komissiota tarkastelemaan mahdollisuutta tehdä parlamentin kanssa uusi toimielinten välinen sopimus, jossa säädetään parlamentin osallistumisesta kansainvälisten sopimusten tekemisen kaikkiin vaiheisiin; |
| --- | --- |

79.

kehottaa neuvostoa ja komissiota tarkastelemaan mahdollisuutta tehdä parlamentin kanssa uusi toimielinten välinen sopimus, jossa säädetään parlamentin osallistumisesta kansainvälisten sopimusten tekemisen kaikkiin vaiheisiin;

| 80. | kehottaa tarkistamaan talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta tehtyä toimielinten välistä sopimusta monivuotista rahoituskehystä (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artikla) ja varainhoitoasetusta (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 artikla) koskevien uusien säännösten johdosta; |
| --- | --- |

80.

kehottaa tarkistamaan talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta tehtyä toimielinten välistä sopimusta monivuotista rahoituskehystä (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artikla) ja varainhoitoasetusta (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 artikla) koskevien uusien säännösten johdosta;

| 81. | katsoo, että on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin Euroopan unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikan luomiseksi, ja pitää kolmen toimielimen yhteistä poliittista julistusta viestinnästä asianmukaisena ensiaskeleena kohti tämän tavoitteen saavuttamista; |
| --- | --- |

81.

katsoo, että on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin Euroopan unionin tiedotus- ja viestintäpolitiikan luomiseksi, ja pitää kolmen toimielimen yhteistä poliittista julistusta viestinnästä asianmukaisena ensiaskeleena kohti tämän tavoitteen saavuttamista;

| 82. | kehottaa komissiota esittämään viipymättä aloitteen kansalaisaloitteen täytäntöönpanosta ja määrittelemään selkeät, yksinkertaiset ja käyttäjäystävälliset ehdot kansalaisten oikeuksien harjoittamiselle; viittaa 7. toukokuuta 2009 antamaansa päätöslauselmaan, jossa komissiota kehotetaan tekemään ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kansalaisaloitetta koskevien määräysten täytäntöönpanosta (6); |
| --- | --- |

82.

kehottaa komissiota esittämään viipymättä aloitteen kansalaisaloitteen täytäntöönpanosta ja määrittelemään selkeät, yksinkertaiset ja käyttäjäystävälliset ehdot kansalaisten oikeuksien harjoittamiselle; viittaa 7. toukokuuta 2009 antamaansa päätöslauselmaan, jossa komissiota kehotetaan tekemään ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kansalaisaloitetta koskevien määräysten täytäntöönpanosta (6);

| 83. | kehottaa komissiota antamaan asetukset Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 298 artiklan (hyvä hallintotapa) täytäntöönpanemiseksi ja reagoimaan näin parlamentin ja Euroopan oikeusasiamiehen usein esittämään vaatimukseen yhteisen hallinto-oikeudellisen järjestelmän luomisesta unionin hallinnolle; |
| --- | --- |

83.

kehottaa komissiota antamaan asetukset Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 298 artiklan (hyvä hallintotapa) täytäntöönpanemiseksi ja reagoimaan näin parlamentin ja Euroopan oikeusasiamiehen usein esittämään vaatimukseen yhteisen hallinto-oikeudellisen järjestelmän luomisesta unionin hallinnolle;

| 84. | panee merkille, että Lissabonin sopimus antaa mahdollisuuden sisällyttää Euroopan kehitysrahasto unionin talousarvioon, mikä vahvistaa EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan tärkeän osan demokraattista legitiimiyttä; kehottaa neuvostoa ja komissiota ryhtymään tarvittaviin unionin talousarviota koskeviin toimenpiteisiin ajanjaksoa 2008/2009 koskevan väliarvion yhteydessä; |
| --- | --- |

84.

panee merkille, että Lissabonin sopimus antaa mahdollisuuden sisällyttää Euroopan kehitysrahasto unionin talousarvioon, mikä vahvistaa EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan tärkeän osan demokraattista legitiimiyttä; kehottaa neuvostoa ja komissiota ryhtymään tarvittaviin unionin talousarviota koskeviin toimenpiteisiin ajanjaksoa 2008/2009 koskevan väliarvion yhteydessä;

| 85. | suosittaa tarkistamaan ja vahvistamaan pikaisesti unionin asemaa kansainvälisissä järjestöissä sen jälkeen kun Lissabonin sopimus on tullut voimaan ja unionista on tullut Euroopan yhteisöjen seuraaja; |
| --- | --- |

85.

suosittaa tarkistamaan ja vahvistamaan pikaisesti unionin asemaa kansainvälisissä järjestöissä sen jälkeen kun Lissabonin sopimus on tullut voimaan ja unionista on tullut Euroopan yhteisöjen seuraaja;

| 86. | kehottaa neuvostoa ja komissiota sopimaan parlamentin kanssa strategiasta, jolla on tarkoitus varmistaa johdonmukaisuus hyväksytyn lainsäädännön, Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja perussopimusten säännösten välillä esimerkiksi syrjinnän torjunnassa, turvapaikanhakijoiden suojelussa, avoimuuden lisäämisessä, tietosuojakysymyksissä, vähemmistöjen oikeuksissa ja uhrien ja epäiltyjen oikeuksissa; |
| --- | --- |

86.

kehottaa neuvostoa ja komissiota sopimaan parlamentin kanssa strategiasta, jolla on tarkoitus varmistaa johdonmukaisuus hyväksytyn lainsäädännön, Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja perussopimusten säännösten välillä esimerkiksi syrjinnän torjunnassa, turvapaikanhakijoiden suojelussa, avoimuuden lisäämisessä, tietosuojakysymyksissä, vähemmistöjen oikeuksissa ja uhrien ja epäiltyjen oikeuksissa;

| 87. | pyytää neuvostoa ja komissiota myötävaikuttamaan unionin ja kansallisten toimielinten välisten suhteiden parantamiseen etenkin lainsäädäntö- ja oikeusasioissa; |
| --- | --- |

87.

pyytää neuvostoa ja komissiota myötävaikuttamaan unionin ja kansallisten toimielinten välisten suhteiden parantamiseen etenkin lainsäädäntö- ja oikeusasioissa;

| 88. | kehottaa komissiota ja neuvostoa luomaan tehokkaan yhteisen energiapolitiikan, jonka tavoitteena on koordinoida tehokkaasti EU:n jäsenvaltioiden energiamarkkinoita ja kehittää niitä edelleen, ja ottaa samalla huomioon ulkoiset näkökohdat, erityisesti energianlähteet ja energiantoimitusreitit; |
| --- | --- |

88.

kehottaa komissiota ja neuvostoa luomaan tehokkaan yhteisen energiapolitiikan, jonka tavoitteena on koordinoida tehokkaasti EU:n jäsenvaltioiden energiamarkkinoita ja kehittää niitä edelleen, ja ottaa samalla huomioon ulkoiset näkökohdat, erityisesti energianlähteet ja energiantoimitusreitit;

| 89. | kehottaa neuvostoa tarkastelemaan yhdessä parlamentin kanssa, miten olisi hyödynnettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 6 kohdan säännöksiä, joiden nojalla neuvosto voi antaa Euroopan keskuspankille erityistehtäviä, jotka koskevat luottolaitosten sekä muiden rahoituslaitosten kuin vakuutusyritysten toiminnan vakauden valvontaan liittyvää politiikkaa; |
| --- | --- |

89.

kehottaa neuvostoa tarkastelemaan yhdessä parlamentin kanssa, miten olisi hyödynnettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 6 kohdan säännöksiä, joiden nojalla neuvosto voi antaa Euroopan keskuspankille erityistehtäviä, jotka koskevat luottolaitosten sekä muiden rahoituslaitosten kuin vakuutusyritysten toiminnan vakauden valvontaan liittyvää politiikkaa;

| 90. | sitoutuu mukauttamaan sisäistä organisaatiotaan ja optimoimaan ja järkeistämään Lissabonin sopimuksen sille antamien uusien toimivaltuuksien harjoittamista; |
| --- | --- |

90.

sitoutuu mukauttamaan sisäistä organisaatiotaan ja optimoimaan ja järkeistämään Lissabonin sopimuksen sille antamien uusien toimivaltuuksien harjoittamista;

*

* *

| 91. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille. |
| --- | --- |

91.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 125 E, 22.5.2008, s. 215.

(2)  EUVL C 175 E, 10.7.2008, s. 347.

(3)  Hyväksytyt tekstit: P6_TA(2008)0055.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0374.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0387.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0389.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/46

---

Torstai 7. toukokuuta 2009Lissabonin sopimuksen rahoituskysymykset

P6_TA(2009)0374

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 Lissabonin sopimuksen rahoituskysymyksistä (2008/2054(INI))

2010/C 212 E/09

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2007 allekirjoitetun Lissabonin sopimuksen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen muuttamisesta (jäljempänä ”Lissabonin sopimus”),

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan yhtenäiskirjalla sekä Maastrichtin, Amsterdamin ja Nizzan sopimuksilla,

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1),

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2003 antamansa päätöslauselman talousarviomenettelyn uudistuksesta: perussopimusten tarkistamiseen liittyvät mahdollisuudet (2),

ottaa huomioon 29. maaliskuuta 2007 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin omien varojen järjestelmän tulevaisuudesta (3),

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2005 antamansa päätöslauselman politiikan haasteista ja rahoitusmahdollisuuksista laajentuneessa unionissa 2007–2013 (4),

ottaa huomioon 11.–12. joulukuuta 2008 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät toimenpiteistä Lissabonin sopimusta koskevan työskentelyn jatkamiseksi,

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot (A6-0183/2009),

| A. | katsoo, että Lissabonin sopimuksella otetaan käyttöön perinpohjaisia muutoksia unionin rahoitukseen, erityisesti toimielinten välisiin suhteisiin ja päätöksentekomenettelyyn, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että Lissabonin sopimuksella otetaan käyttöön perinpohjaisia muutoksia unionin rahoitukseen, erityisesti toimielinten välisiin suhteisiin ja päätöksentekomenettelyyn,

| B. | katsoo, että siinä asetetaan tarkka hierarkia unionin varainhoitoa ja budjettia koskevien perussäädösten välille, millä selvennetään aiheellisesti päätöksentekojärjestelmää, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että siinä asetetaan tarkka hierarkia unionin varainhoitoa ja budjettia koskevien perussäädösten välille, millä selvennetään aiheellisesti päätöksentekojärjestelmää,

| C. | katsoo, että monivuotisesta rahoituskehyksestä, jossa on kyse menojen monivuotisesta suunnittelusta, jossa näkyvät unionin poliittiset painopisteet rahoituksessa ja jossa asetetaan yläraja unionin menoille tiettynä aikana, tulee Lissabonin sopimuksessa oikeudellisesti sitova säädös, joka perustuu uuteen erityiseen oikeusperustaan tätä kehystä koskevalle asetukselle, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että monivuotisesta rahoituskehyksestä, jossa on kyse menojen monivuotisesta suunnittelusta, jossa näkyvät unionin poliittiset painopisteet rahoituksessa ja jossa asetetaan yläraja unionin menoille tiettynä aikana, tulee Lissabonin sopimuksessa oikeudellisesti sitova säädös, joka perustuu uuteen erityiseen oikeusperustaan tätä kehystä koskevalle asetukselle,

| D. | katsoo, että rahoituskehysten ja Euroopan parlamentin ja komission toimikausien osuminen eri ajanjaksoille on toistaiseksi vienyt parlamentilta budjettivaltaa, sillä se on usein sidottu aiemmalla vaalikaudella neuvoteltuun ja hyväksyttyyn rahoituskehykseen, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että rahoituskehysten ja Euroopan parlamentin ja komission toimikausien osuminen eri ajanjaksoille on toistaiseksi vienyt parlamentilta budjettivaltaa, sillä se on usein sidottu aiemmalla vaalikaudella neuvoteltuun ja hyväksyttyyn rahoituskehykseen,

| E. | katsoo, että jollei aikatauluun tehdä muutoksia, parlamentin tietyillä vaalikausilla ei koskaan voida tehdä sitovia budjettipäätöksiä, sillä edeltäjien hyväksymä rahoituskehys on voimassa koko vaalikauden ajan, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että jollei aikatauluun tehdä muutoksia, parlamentin tietyillä vaalikausilla ei koskaan voida tehdä sitovia budjettipäätöksiä, sillä edeltäjien hyväksymä rahoituskehys on voimassa koko vaalikauden ajan,

| F. | katsoo, että kullakin otsakkeella käytettävissä olevien nykyisten marginaalien rajallisuus sekä mahdollisten joustavuusmenetelmien rajoitetut määrärahat vaikeuttavat erittäin paljon unionin asianmukaista reagointia yllättäviin poliittisiin tilanteisiin ja uhkaavat vesittää vuosittaisen talousarviomenettelyn sisällön, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että kullakin otsakkeella käytettävissä olevien nykyisten marginaalien rajallisuus sekä mahdollisten joustavuusmenetelmien rajoitetut määrärahat vaikeuttavat erittäin paljon unionin asianmukaista reagointia yllättäviin poliittisiin tilanteisiin ja uhkaavat vesittää vuosittaisen talousarviomenettelyn sisällön,

| G. | katsoo, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä on keskeistä, että unionin rahoitus- ja budjettipäätöksistä vastaavat toimielimet pääsevät sopimukseen parhaasta mahdollisesta siirtymisestä uusilla säädöksillä ja päätöksentekomenettelyillä käyttöön otettaviin järjestelyihin, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä on keskeistä, että unionin rahoitus- ja budjettipäätöksistä vastaavat toimielimet pääsevät sopimukseen parhaasta mahdollisesta siirtymisestä uusilla säädöksillä ja päätöksentekomenettelyillä käyttöön otettaviin järjestelyihin,

| H. | katsoo, että talous- ja rahaliiton moitteeton toiminta edellyttää sitä, että EU:n talousarvio otetaan huomioon sovitettaessa jäsenvaltioiden budjettistrategioita yhteen, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että talous- ja rahaliiton moitteeton toiminta edellyttää sitä, että EU:n talousarvio otetaan huomioon sovitettaessa jäsenvaltioiden budjettistrategioita yhteen,

| I. | ottaa huomioon, että 11.–12. joulukuuta 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti uudelleen, että Lissabonin sopimus on välttämätön, jotta laajentunut unioni voisi toimia tehokkaammin, demokraattisemmin ja vaikuttavammin, myös kansainvälisissä asioissa, ja että se määritteli etenemistavan ja oikeudelliset takeet, jotka vastaavat irlantilaisten äänestäjien esittämiin huolenaiheisiin, ottaen samalla huomioon perussopimusten tavoitteet, jotta sopimus voisi tulla voimaan vuoden 2009 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että 11.–12. joulukuuta 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti uudelleen, että Lissabonin sopimus on välttämätön, jotta laajentunut unioni voisi toimia tehokkaammin, demokraattisemmin ja vaikuttavammin, myös kansainvälisissä asioissa, ja että se määritteli etenemistavan ja oikeudelliset takeet, jotka vastaavat irlantilaisten äänestäjien esittämiin huolenaiheisiin, ottaen samalla huomioon perussopimusten tavoitteet, jotta sopimus voisi tulla voimaan vuoden 2009 loppuun mennessä;

Yleistarkastelu

| 1. | panee tyytyväisenä merkille Lissabonin sopimuksella saavutetun edistyksen unionin rahoituksen demokraattisessa valvonnassa ja avoimuudessa; korostaa tarvetta parantaa ja mukauttaa toimielinten välisiä neuvottelumenettelyjä ja sisäisiä yhteistyömenettelyjä, jotta parlamentti voisi käyttää täysimääräisesti uutta toimivaltaansa; |
| --- | --- |

1.

panee tyytyväisenä merkille Lissabonin sopimuksella saavutetun edistyksen unionin rahoituksen demokraattisessa valvonnassa ja avoimuudessa; korostaa tarvetta parantaa ja mukauttaa toimielinten välisiä neuvottelumenettelyjä ja sisäisiä yhteistyömenettelyjä, jotta parlamentti voisi käyttää täysimääräisesti uutta toimivaltaansa;

Omat varat

| 2. | pahoittelee sitä, etteivät jäsenvaltiot ole unionin omien varojen suhteen käyttäneet hyväkseen tilaisuutta perustaa unionin todellisten omien varojen järjestelmä, joka olisi tasapuolisempi, avoimempi ja kansalaisille helpommin ymmärrettävä ja joka alistettaisiin demokraattisemmalle päätöksentekomenettelylle; |
| --- | --- |

2.

pahoittelee sitä, etteivät jäsenvaltiot ole unionin omien varojen suhteen käyttäneet hyväkseen tilaisuutta perustaa unionin todellisten omien varojen järjestelmä, joka olisi tasapuolisempi, avoimempi ja kansalaisille helpommin ymmärrettävä ja joka alistettaisiin demokraattisemmalle päätöksentekomenettelylle;

| 3. | pahoittelee erityisesti sitä, ettei parlamentin ottamisessa mukaan määrittelemään unionin käytettävissä olevien varojen rajoja ja tyyppejä ole edistytty; palauttaa mieliin, että määrärahoja koskevat päätökset ja menoja koskevat päätökset erotetaan edelleen toisistaan; |
| --- | --- |

3.

pahoittelee erityisesti sitä, ettei parlamentin ottamisessa mukaan määrittelemään unionin käytettävissä olevien varojen rajoja ja tyyppejä ole edistytty; palauttaa mieliin, että määrärahoja koskevat päätökset ja menoja koskevat päätökset erotetaan edelleen toisistaan;

| 4. | panee sitä vastoin tyytyväisenä merkille pyrkimykset hyväksyä omista varoista tehtyjen päätösten täytäntöönpanotoimenpiteet erityisellä lainsäädäntömenettelyllä, jossa neuvosto tekee päätöksen määräenemmistöllä vasta parlamentin hyväksynnän jälkeen; |
| --- | --- |

4.

panee sitä vastoin tyytyväisenä merkille pyrkimykset hyväksyä omista varoista tehtyjen päätösten täytäntöönpanotoimenpiteet erityisellä lainsäädäntömenettelyllä, jossa neuvosto tekee päätöksen määräenemmistöllä vasta parlamentin hyväksynnän jälkeen;

| 5. | pyytää neuvostoa käyttämään mahdollisimman paljon tätä menetelmää, jotta päätöksentekomenettelystä saataisiin joustavampi; |
| --- | --- |

5.

pyytää neuvostoa käyttämään mahdollisimman paljon tätä menetelmää, jotta päätöksentekomenettelystä saataisiin joustavampi;

Monivuotinen rahoituskehys

| 6. | panee tyytyväisenä merkille monivuotisen rahoituskehyksen virallistamisen Lissabonin sopimuksessa, jossa siitä on tehty oikeudellisesti sitova säädös; palauttaa mieliin, että monivuotisessa rahoituskehyksessä laaditaan suunnitelma unionin menoista ja asetetaan yläraja unionin menoille tiettynä ajanjaksona ja näin ollen vahvistetaan budjettikuria; |
| --- | --- |

6.

panee tyytyväisenä merkille monivuotisen rahoituskehyksen virallistamisen Lissabonin sopimuksessa, jossa siitä on tehty oikeudellisesti sitova säädös; palauttaa mieliin, että monivuotisessa rahoituskehyksessä laaditaan suunnitelma unionin menoista ja asetetaan yläraja unionin menoille tiettynä ajanjaksona ja näin ollen vahvistetaan budjettikuria;

| 7. | panee tyytyväisenä merkille sen, että monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annettava asetus on hyväksyttävä erityismenettelyllä sekä parlamentissa että neuvostossa; |
| --- | --- |

7.

panee tyytyväisenä merkille sen, että monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annettava asetus on hyväksyttävä erityismenettelyllä sekä parlamentissa että neuvostossa;

| 8. | pahoittelee kuitenkin sitä, että Lissabonin sopimuksessa on säilytetty vaatimus neuvoston yksimielisyydestä monivuotista rahoituskehystä hyväksyttäessä, mikä vaikeuttaa suuresti päätöksentekomenettelyä ja suosii periaatteen ”pienin yhteinen nimittäjä” perusteella käytäviä neuvotteluja; kehottaa tämän vuoksi Eurooppa-neuvostoa käyttämään mahdollisuuksien mukaan varaumaa, jonka perusteella se voi yksimielisesti tehdyllä päätöksellä siirtyä määräenemmistöpäätökseen monivuotista rahoituskehystä hyväksyttäessä; |
| --- | --- |

8.

pahoittelee kuitenkin sitä, että Lissabonin sopimuksessa on säilytetty vaatimus neuvoston yksimielisyydestä monivuotista rahoituskehystä hyväksyttäessä, mikä vaikeuttaa suuresti päätöksentekomenettelyä ja suosii periaatteen ”pienin yhteinen nimittäjä” perusteella käytäviä neuvotteluja; kehottaa tämän vuoksi Eurooppa-neuvostoa käyttämään mahdollisuuksien mukaan varaumaa, jonka perusteella se voi yksimielisesti tehdyllä päätöksellä siirtyä määräenemmistöpäätökseen monivuotista rahoituskehystä hyväksyttäessä;

| 9. | pahoittelee myös sitä, että parlamentilla on uudessa menettelyssä vain hyväksymisoikeus eikä todellista yhteispäätösvaltaa; korostaa kuitenkin sitä, että Lissabonin sopimuksessa määrätään, että toimielinten on tehtävä kaikkensa jo menettelyn alkuvaiheessa lopullisen onnistumisen takaamiseksi; kehottaa näin ollen neuvostoa olemaan käytettävissä jo menettelyn alkuvaiheessa, jotta parlamentin kanssa saataisiin aikaan rakenteellinen poliittinen vuoropuhelu ja otettaisiin täysin huomioon parlamentin asettamat painopisteet; |
| --- | --- |

9.

pahoittelee myös sitä, että parlamentilla on uudessa menettelyssä vain hyväksymisoikeus eikä todellista yhteispäätösvaltaa; korostaa kuitenkin sitä, että Lissabonin sopimuksessa määrätään, että toimielinten on tehtävä kaikkensa jo menettelyn alkuvaiheessa lopullisen onnistumisen takaamiseksi; kehottaa näin ollen neuvostoa olemaan käytettävissä jo menettelyn alkuvaiheessa, jotta parlamentin kanssa saataisiin aikaan rakenteellinen poliittinen vuoropuhelu ja otettaisiin täysin huomioon parlamentin asettamat painopisteet;

| 10. | toteaa, että Lissabonin sopimuksessa määrätään, että monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistetaan ”vuotuiset enimmäismäärät maksusitoumusmäärärahoille menoluokittain ja vuotuinen enimmäismäärä maksumäärärahoille” sekä ”määrätään kaikista muistakin toimenpiteistä, jotka ovat hyödyksi vuotuisen talousarviomenettelyn moitteettomalle toteuttamiselle” (5); |
| --- | --- |

10.

toteaa, että Lissabonin sopimuksessa määrätään, että monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistetaan ”vuotuiset enimmäismäärät maksusitoumusmäärärahoille menoluokittain ja vuotuinen enimmäismäärä maksumäärärahoille” sekä ”määrätään kaikista muistakin toimenpiteistä, jotka ovat hyödyksi vuotuisen talousarviomenettelyn moitteettomalle toteuttamiselle” (5);

Monivuotisen rahoituskehyksen kesto

| 11. | panee tyytyväisenä merkille, että Lissabonin sopimuksessa määrätään mahdollisuudesta viiden vuoden rahoitussuunnittelukauteen, jolloin se voidaan sovittaa (edellyttäen, että välttämättömät mukautukset tehdään) mahdollisimman hyvin yhteen parlamentin vaalikauden ja komission toimikauden kanssa, mikä on demokratian kannalta loogista; korostaa, että erityisjärjestelyt voivat olla tarpeen sellaisten politiikanalojen kohdalla, joiden rahoitusta on suunniteltava pidemmällä aikavälillä; |
| --- | --- |

11.

panee tyytyväisenä merkille, että Lissabonin sopimuksessa määrätään mahdollisuudesta viiden vuoden rahoitussuunnittelukauteen, jolloin se voidaan sovittaa (edellyttäen, että välttämättömät mukautukset tehdään) mahdollisimman hyvin yhteen parlamentin vaalikauden ja komission toimikauden kanssa, mikä on demokratian kannalta loogista; korostaa, että erityisjärjestelyt voivat olla tarpeen sellaisten politiikanalojen kohdalla, joiden rahoitusta on suunniteltava pidemmällä aikavälillä;

| 12. | kannattaa näin ollen siirtymistä viisivuotiseen rahoituskehykseen, mutta on tietoinen, että rahoituskehyksen ja Euroopan parlamentin vaalikauden sekä komission toimikauden täydellinen yhteensovittaminen saattaa olla vaikeaa, sillä vähintään vuoden pituinen neuvottelukausi saattaa olla tarpeen, jotta jokainen uusi parlamentti ja uusi komissio voisi tehdä perustavaa laatua olevia talouspoliittisia päätöksiä toimikautensa aikana; |
| --- | --- |

12.

kannattaa näin ollen siirtymistä viisivuotiseen rahoituskehykseen, mutta on tietoinen, että rahoituskehyksen ja Euroopan parlamentin vaalikauden sekä komission toimikauden täydellinen yhteensovittaminen saattaa olla vaikeaa, sillä vähintään vuoden pituinen neuvottelukausi saattaa olla tarpeen, jotta jokainen uusi parlamentti ja uusi komissio voisi tehdä perustavaa laatua olevia talouspoliittisia päätöksiä toimikautensa aikana;

| 13. | pitää erittäin myönteisenä monivuotisen rahoituskehyksen liittämistä toimielinten välisen suunnittelustrategian kokonaisuuteen – mitä lisäksi on vahvistettu Lissabonin sopimuksessa – niin kuin toimielinten välistä tasapainoa koskevassa perussopimusvaliokunnan mietinnössä (6) ehdotettiin; |
| --- | --- |

13.

pitää erittäin myönteisenä monivuotisen rahoituskehyksen liittämistä toimielinten välisen suunnittelustrategian kokonaisuuteen – mitä lisäksi on vahvistettu Lissabonin sopimuksessa – niin kuin toimielinten välistä tasapainoa koskevassa perussopimusvaliokunnan mietinnössä (6) ehdotettiin;

| 14. | kannattaa tässä mietinnössä tehtyä ehdotusta, jonka mukaan uuden komission kollegion on ”vaalikauden ohjelmaa” esittäessään toimitettava rahoituskehyksen suuntaviivoja koskevat ehdotukset, joita se pitää toimikautensa poliittisten painopisteiden toteuttamisen kannalta välttämättöminä ja joita, sen jälkeen kun toimielimet ovat hyväksyneet vaalikauden ohjelman, kehitetään sen ehdotusten pohjalta monivuotisessa rahoituskehyksessä; |
| --- | --- |

14.

kannattaa tässä mietinnössä tehtyä ehdotusta, jonka mukaan uuden komission kollegion on ”vaalikauden ohjelmaa” esittäessään toimitettava rahoituskehyksen suuntaviivoja koskevat ehdotukset, joita se pitää toimikautensa poliittisten painopisteiden toteuttamisen kannalta välttämättöminä ja joita, sen jälkeen kun toimielimet ovat hyväksyneet vaalikauden ohjelman, kehitetään sen ehdotusten pohjalta monivuotisessa rahoituskehyksessä;

| 15. | katsoo lisäksi, että komission puheenjohtajaehdokkaaksi nimetyn henkilön olisi jo täysistunnon keskusteluissa ja parlamentin valiokuntien kuulemistilaisuuksissa pystyttävä antamaan viitteitä niiden poliittisten tavoitteiden oletettavista rahoitusseuraamuksista, joita uusi komissio aikoo noudattaa; |
| --- | --- |

15.

katsoo lisäksi, että komission puheenjohtajaehdokkaaksi nimetyn henkilön olisi jo täysistunnon keskusteluissa ja parlamentin valiokuntien kuulemistilaisuuksissa pystyttävä antamaan viitteitä niiden poliittisten tavoitteiden oletettavista rahoitusseuraamuksista, joita uusi komissio aikoo noudattaa;

| 16. | korostaa, että siirtyminen viisivuotiseen rahoitussuunnitelmajärjestelmään, kuten edellä on mainittu, saattaa edellyttää nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen jatkamista ja mukauttamista koskemaan myös vuotta 2016 niin, että seuraava monivuotinen rahoituskehys voi tulla voimaan viimeistään vuoden 2017 alussa (7); suosittaa, että seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevat neuvottelut saatetaan joka tapauksessa päätökseen vuoden 2016 ensimmäisen vuosineljänneksen aikana, jotta vuoden 2017 talousarviomenettely sujuisi jo vuonna 2017 voimaan astuvan rahoituskehyksen rajoissa; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että siirtyminen viisivuotiseen rahoitussuunnitelmajärjestelmään, kuten edellä on mainittu, saattaa edellyttää nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen jatkamista ja mukauttamista koskemaan myös vuotta 2016 niin, että seuraava monivuotinen rahoituskehys voi tulla voimaan viimeistään vuoden 2017 alussa (7); suosittaa, että seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevat neuvottelut saatetaan joka tapauksessa päätökseen vuoden 2016 ensimmäisen vuosineljänneksen aikana, jotta vuoden 2017 talousarviomenettely sujuisi jo vuonna 2017 voimaan astuvan rahoituskehyksen rajoissa;

| 17. | korostaa, että neuvotteluja olisi käytävä niin, että toimielimet voisivat harkita uuden rahoituskehyksen voimaantuloa jo vuonna 2016; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että neuvotteluja olisi käytävä niin, että toimielimet voisivat harkita uuden rahoituskehyksen voimaantuloa jo vuonna 2016;

| 18. | katsoo, että nykyisen rahoituskehyksen jatkamista ja mukauttamista olisi harkittava seuraavan väliarvioinnin yhteydessä vuonna 2010; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että nykyisen rahoituskehyksen jatkamista ja mukauttamista olisi harkittava seuraavan väliarvioinnin yhteydessä vuonna 2010;

Joustavuus

| 19. | korostaa, että monivuotisen rahoituskehyksen oikeudellinen sitovuus vaatii enemmän kuin koskaan lisää joustavuutta, jotta unioni voisi reagoida yllättäviin haasteisiin riittävän joustavasti ja tehokkaasti sekä unionin sisällä että sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että monivuotisen rahoituskehyksen oikeudellinen sitovuus vaatii enemmän kuin koskaan lisää joustavuutta, jotta unioni voisi reagoida yllättäviin haasteisiin riittävän joustavasti ja tehokkaasti sekä unionin sisällä että sen ulkopuolella;

| 20. | kiinnittää huomiota siihen, että Lissabonin sopimuksessa määrätään päättyvän rahoituskehyksen viimeistä vuotta koskevien enimmäismäärien ja muiden toimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta, jollei uutta monivuotista rahoituskehystä ole annettu ennen edellisen voimassaolon päättymistä; katsoo, että tämä on lisäperuste joustavuuden lisäämiselle; |
| --- | --- |

20.

kiinnittää huomiota siihen, että Lissabonin sopimuksessa määrätään päättyvän rahoituskehyksen viimeistä vuotta koskevien enimmäismäärien ja muiden toimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta, jollei uutta monivuotista rahoituskehystä ole annettu ennen edellisen voimassaolon päättymistä; katsoo, että tämä on lisäperuste joustavuuden lisäämiselle;

| 21. | korostaa tässä mielessä otsakkeiden sisäisten ja niiden välisten joustomekanismien vahvistamisen tärkeyttä sekä alakohtaisten ja marginaalit ylittävien joustovälineiden merkitystä; |
| --- | --- |

21.

korostaa tässä mielessä otsakkeiden sisäisten ja niiden välisten joustomekanismien vahvistamisen tärkeyttä sekä alakohtaisten ja marginaalit ylittävien joustovälineiden merkitystä;

| 22. | palauttaa mieliin, että budjettivaliokunta ilmaisee mielipiteensä näistä seikoista, kun se hyväksyy mietintönsä vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen välitarkistuksesta; |
| --- | --- |

22.

palauttaa mieliin, että budjettivaliokunta ilmaisee mielipiteensä näistä seikoista, kun se hyväksyy mietintönsä vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen välitarkistuksesta;

Siirtyminen toimielinten sopimuksesta monivuotiseen rahoituskehykseen

| 23. | palauttaa mieliin, että hyvissä ajoissa ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa on päästävä toimielinten kesken sopimukseen siitä, miten nykyisestä toimielinten sopimuksesta siirrytään säädöksessä annettuun monivuotiseen rahoituskehykseen, sellaisena kuin siitä on määrätty Lissabonin sopimuksessa; muistuttaa, että säädösluonnosten tarkasteluun kansallisissa parlamenteissa tarvitaan kahdeksan viikkoa aikaa; |
| --- | --- |

23.

palauttaa mieliin, että hyvissä ajoissa ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa on päästävä toimielinten kesken sopimukseen siitä, miten nykyisestä toimielinten sopimuksesta siirrytään säädöksessä annettuun monivuotiseen rahoituskehykseen, sellaisena kuin siitä on määrätty Lissabonin sopimuksessa; muistuttaa, että säädösluonnosten tarkasteluun kansallisissa parlamenteissa tarvitaan kahdeksan viikkoa aikaa;

| 24. | katsoo tähän liittyen, että olisi päästävä sopimukseen toimielinten sopimuksen nykyisten määräysten jaosta ja niistä, jotka ”siirretään” monivuotiseen rahoitussopimukseen, ja niistä, jotka otettaisiin mukaan tulevaan varainhoitoasetukseen tai jotka edellyttäisivät tarvittaessa budjettiyhteistyötä koskevan toimielinten sopimuksen säilyttämistä – mahdollisesti uusilla määräyksillä täydennettynä; palauttaa mieliin, että tämä nykyisen toimielinten sopimuksen määräysten jako olisi tehtävä ottaen huomioon Lissabonin sopimuksessa annetut kriteerit; |
| --- | --- |

24.

katsoo tähän liittyen, että olisi päästävä sopimukseen toimielinten sopimuksen nykyisten määräysten jaosta ja niistä, jotka ”siirretään” monivuotiseen rahoitussopimukseen, ja niistä, jotka otettaisiin mukaan tulevaan varainhoitoasetukseen tai jotka edellyttäisivät tarvittaessa budjettiyhteistyötä koskevan toimielinten sopimuksen säilyttämistä – mahdollisesti uusilla määräyksillä täydennettynä; palauttaa mieliin, että tämä nykyisen toimielinten sopimuksen määräysten jako olisi tehtävä ottaen huomioon Lissabonin sopimuksessa annetut kriteerit;

Vuosittainen talousarviomenettely

| 25. | panee erittäin tyytyväisenä merkille eron poistamisen pakollisten menojen (PM) ja ei-pakollisten menojen (EPM) väliltä, minkä välittömänä seurauksena parlamentti saa oikeuden päättää yhdenvertaisesti neuvoston kanssa unionin kaikista menoista; |
| --- | --- |

25.

panee erittäin tyytyväisenä merkille eron poistamisen pakollisten menojen (PM) ja ei-pakollisten menojen (EPM) väliltä, minkä välittömänä seurauksena parlamentti saa oikeuden päättää yhdenvertaisesti neuvoston kanssa unionin kaikista menoista;

| 26. | korostaa, ettei PM:n ja EPM:n välisen eron poistaminen ole ristiriidassa unionin velvoitteen kanssa noudattaa rahoitussitoumuksia, ja panee tyytyväisenä merkille sen, että Lissabonin sopimuksessa tunnustetaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission tehtäväksi huolehtia ”siitä, että käytettävissä on varoja, joiden avulla unioni voi täyttää oikeudelliset velvoitteensa kolmansia osapuolia kohtaan” (8); |
| --- | --- |

26.

korostaa, ettei PM:n ja EPM:n välisen eron poistaminen ole ristiriidassa unionin velvoitteen kanssa noudattaa rahoitussitoumuksia, ja panee tyytyväisenä merkille sen, että Lissabonin sopimuksessa tunnustetaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission tehtäväksi huolehtia ”siitä, että käytettävissä on varoja, joiden avulla unioni voi täyttää oikeudelliset velvoitteensa kolmansia osapuolia kohtaan” (8);

| 27. | katsoo, että vuosittaiseen menettelyyn tehtävillä muutoksilla olisi pyrittävä menettelyn yksinkertaistamiseen perustamalla kullekin toimielimelle yksi käsittely ja useita välineitä, joilla helpotetaan yhteisymmärrystä kahden budjettivallankäyttäjän välillä; korostaa, että näiden muutosten pitäisi vähentää byrokratiaa; |
| --- | --- |

27.

katsoo, että vuosittaiseen menettelyyn tehtävillä muutoksilla olisi pyrittävä menettelyn yksinkertaistamiseen perustamalla kullekin toimielimelle yksi käsittely ja useita välineitä, joilla helpotetaan yhteisymmärrystä kahden budjettivallankäyttäjän välillä; korostaa, että näiden muutosten pitäisi vähentää byrokratiaa;

Komission rooli

| 28. | korostaa komission roolin vahvistamista, sillä komissio saa aloiteoikeuden budjettiasioissa ja se voi muuttaa talousarvioesitystään siihen saakka, kunnes sovittelukomitea kutsutaan koolle; |
| --- | --- |

28.

korostaa komission roolin vahvistamista, sillä komissio saa aloiteoikeuden budjettiasioissa ja se voi muuttaa talousarvioesitystään siihen saakka, kunnes sovittelukomitea kutsutaan koolle;

| 29. | panee tyytyväisenä merkille, että sopimuksessa tunnustetaan myös komission oikeus tehdä tarvittavat aloitteet parlamentin ja neuvoston kantojen lähentämiseksi sovittelukomitean työn aikana, ja kehottaa komissiota kantamaan täysin vastuunsa parlamentin ja neuvoston välisenä sovittelijana, jotta sopimukseen päästäisiin; |
| --- | --- |

29.

panee tyytyväisenä merkille, että sopimuksessa tunnustetaan myös komission oikeus tehdä tarvittavat aloitteet parlamentin ja neuvoston kantojen lähentämiseksi sovittelukomitean työn aikana, ja kehottaa komissiota kantamaan täysin vastuunsa parlamentin ja neuvoston välisenä sovittelijana, jotta sopimukseen päästäisiin;

Täysin uudistettu lähestymistapa

| 30. | kiinnittää huomiota siihen, että uudessa menettelyssä on vain yksi talousarvioesityksen käsittely kussakin toimielimessä; korostaa, että uudessa menettelyssä ja sen yhdessä käsittelyssä toimielimet eivät enää tosiasiallisesti voi korjata, kuten ennen, kantaansa toisessa käsittelyssä; on näin ollen vakuuttunut siitä, että tämä menettely edellyttää sitä, että parlamentin on päätettävä poliittisista painopisteistään varhaisemmassa vaiheessa ja muutettava vastaavasti toimintatapaansa ja organisointiaan, jotta saavutetaan kaikki asetetut tavoitteet; |
| --- | --- |

30.

kiinnittää huomiota siihen, että uudessa menettelyssä on vain yksi talousarvioesityksen käsittely kussakin toimielimessä; korostaa, että uudessa menettelyssä ja sen yhdessä käsittelyssä toimielimet eivät enää tosiasiallisesti voi korjata, kuten ennen, kantaansa toisessa käsittelyssä; on näin ollen vakuuttunut siitä, että tämä menettely edellyttää sitä, että parlamentin on päätettävä poliittisista painopisteistään varhaisemmassa vaiheessa ja muutettava vastaavasti toimintatapaansa ja organisointiaan, jotta saavutetaan kaikki asetetut tavoitteet;

| 31. | palauttaa mieliin, että käsittelyssä on vahvistettava parlamentin poliittiset painopisteet ja parlamentin on samalla päästävä sopimukseen neuvoston kanssa sovittelukomitean avulla (tai hyväksyttävä suurella enemmistöllä uudelleen tarkistukset siinä tapauksessa, että parlamentti on hyväksynyt ja neuvosto hylännyt sovittelukomitean tekstin); |
| --- | --- |

31.

palauttaa mieliin, että käsittelyssä on vahvistettava parlamentin poliittiset painopisteet ja parlamentin on samalla päästävä sopimukseen neuvoston kanssa sovittelukomitean avulla (tai hyväksyttävä suurella enemmistöllä uudelleen tarkistukset siinä tapauksessa, että parlamentti on hyväksynyt ja neuvosto hylännyt sovittelukomitean tekstin);

| 32. | korostaa tässä yhteydessä, että on syytä säilyttää nykyisen kaltainen käytännön aikataulu, ja kehottaa samalla neuvottelumenetelmien käyttöönottamiseen ajoissa; palauttaa lisäksi mieliin, että toimielinten välisten epävirallisten vuoropuhelumekanismien käyttöönotto on ratkaisevan tärkeää, jotta päästäisiin sopimukseen ennen menettelyn aloittamista ja sen kuluessa; |
| --- | --- |

32.

korostaa tässä yhteydessä, että on syytä säilyttää nykyisen kaltainen käytännön aikataulu, ja kehottaa samalla neuvottelumenetelmien käyttöönottamiseen ajoissa; palauttaa lisäksi mieliin, että toimielinten välisten epävirallisten vuoropuhelumekanismien käyttöönotto on ratkaisevan tärkeää, jotta päästäisiin sopimukseen ennen menettelyn aloittamista ja sen kuluessa;

| 33. | on vakuuttunut siitä, että Lissabonin sopimus lisää parlamentin valtaa, mikäli parlamentti ottaa käyttöön keinot hallita tehokkaasti uuden menettelyn edellyttämää aikataulun tiukentamista ja sen myötä lisääntynyttä tarvetta ennakointiin; |
| --- | --- |

33.

on vakuuttunut siitä, että Lissabonin sopimus lisää parlamentin valtaa, mikäli parlamentti ottaa käyttöön keinot hallita tehokkaasti uuden menettelyn edellyttämää aikataulun tiukentamista ja sen myötä lisääntynyttä tarvetta ennakointiin;

| 34. | katsoo, että parlamentin ennen ensimmäistä neuvottelukokousta antama päätöslauselma on vastaisuudessa entistä tärkeämpi, sillä sen avulla parlamentti voi esittää virallisesti talousarviota koskevat painopisteensä tulevana varainhoitovuonna ilman, että sen on otettava huomioon talousarvioesitystä koskevasta neuvoston kannasta johtuvat taktiset seikat; katsoo, että tämän päätöslauselman avulla myös muut toimielimet voivat saada tarkan kuvan parlamentin painopisteistä ennen toimielinten välisiä neuvotteluja; lisää, että tämä antaa parlamentille myös tilaisuuden antaa alustavia suuntaviivoja koskien pilottihankkeita ja valmistelutoimia; |
| --- | --- |

34.

katsoo, että parlamentin ennen ensimmäistä neuvottelukokousta antama päätöslauselma on vastaisuudessa entistä tärkeämpi, sillä sen avulla parlamentti voi esittää virallisesti talousarviota koskevat painopisteensä tulevana varainhoitovuonna ilman, että sen on otettava huomioon talousarvioesitystä koskevasta neuvoston kannasta johtuvat taktiset seikat; katsoo, että tämän päätöslauselman avulla myös muut toimielimet voivat saada tarkan kuvan parlamentin painopisteistä ennen toimielinten välisiä neuvotteluja; lisää, että tämä antaa parlamentille myös tilaisuuden antaa alustavia suuntaviivoja koskien pilottihankkeita ja valmistelutoimia;

| 35. | muistuttaa, että nämä painopisteet ovat hyödyllisiä myös parlamentille suuntaviivoina talousarvioesityksen käsittelylle ja valtuutuksena parlamentin valtuuskunnalle sovittelukomitean neuvotteluissa; |
| --- | --- |

35.

muistuttaa, että nämä painopisteet ovat hyödyllisiä myös parlamentille suuntaviivoina talousarvioesityksen käsittelylle ja valtuutuksena parlamentin valtuuskunnalle sovittelukomitean neuvotteluissa;

| 36. | korostaa, että on tärkeää järjestää kunkin vuoden heinäkuussa kolmikantaneuvottelut, jotta kukin toimielin saa selvän kuvan toistensa painopisteistä ja jotta parlamentti voi esitellä toisille toimielimille heinäkuun päätöslauselman talousarvioesityksestä; |
| --- | --- |

36.

korostaa, että on tärkeää järjestää kunkin vuoden heinäkuussa kolmikantaneuvottelut, jotta kukin toimielin saa selvän kuvan toistensa painopisteistä ja jotta parlamentti voi esitellä toisille toimielimille heinäkuun päätöslauselman talousarvioesityksestä;

| 37. | korostaa kansallisten parlamenttien vastaavien valiokuntien kanssa talousarvioesityksestä ja parlamentin painopisteistä vuosittaisessa talousarviomenettelyssä käytävän perinpohjaisen vuoropuhelun käyttöön ottamisen poliittista merkitystä – kunkin toimivaltaa kunnioittaen; |
| --- | --- |

37.

korostaa kansallisten parlamenttien vastaavien valiokuntien kanssa talousarvioesityksestä ja parlamentin painopisteistä vuosittaisessa talousarviomenettelyssä käytävän perinpohjaisen vuoropuhelun käyttöön ottamisen poliittista merkitystä – kunkin toimivaltaa kunnioittaen;

Sovittelukomitea

| 38. | korostaa sovittelukomitean tulevaa merkitystä kahden budjettivallankäyttäjän poliittisten erimielisyyksien sovitteluelimenä; palauttaa mieliin, että komitean tehtävänä on päästä 21 päivässä sopimukseen kompromissitekstistä, joka tulee voimaan, jollei budjettivallankäyttäjä sitä hylkää; katsoo, että on varmistettava, että tämän komitean jäsenet ovat korkeimman tason poliitikkoja; |
| --- | --- |

38.

korostaa sovittelukomitean tulevaa merkitystä kahden budjettivallankäyttäjän poliittisten erimielisyyksien sovitteluelimenä; palauttaa mieliin, että komitean tehtävänä on päästä 21 päivässä sopimukseen kompromissitekstistä, joka tulee voimaan, jollei budjettivallankäyttäjä sitä hylkää; katsoo, että on varmistettava, että tämän komitean jäsenet ovat korkeimman tason poliitikkoja;

| 39. | panee tyytyväisenä merkille, että Lissabonin sopimuksessa parlamentille annetaan ratkaiseva rooli menettelyn loppuvaiheessa; huomauttaa, että






  — | sovittelukomitean tekstiä (”yhteistä esitystä”) ei katsota hyväksytyksi, jos parlamentti vastustaa sitä (jäsentensä enemmistöllä); |
| --- | --- | --- |

39.

panee tyytyväisenä merkille, että Lissabonin sopimuksessa parlamentille annetaan ratkaiseva rooli menettelyn loppuvaiheessa; huomauttaa, että

—

sovittelukomitean tekstiä (”yhteistä esitystä”) ei katsota hyväksytyksi, jos parlamentti vastustaa sitä (jäsentensä enemmistöllä);

| — | jos neuvosto hylkää yhteisen esityksen ja parlamentti hyväksyy sen, se joko tulee voimaan sellaisenaan tai parlamentti voi vaatia siihen ne tarkistukset, jotka se oli hyväksynyt talousarvioesityksen käsittelyssä määräenemmistöllä (jäsenten enemmistö ja kolme viidesosaa annetuista äänistä); |
| --- | --- |

—

jos neuvosto hylkää yhteisen esityksen ja parlamentti hyväksyy sen, se joko tulee voimaan sellaisenaan tai parlamentti voi vaatia siihen ne tarkistukset, jotka se oli hyväksynyt talousarvioesityksen käsittelyssä määräenemmistöllä (jäsenten enemmistö ja kolme viidesosaa annetuista äänistä);

| 40. | korostaa, että olisi toivottavaa, että parlamentin valtuuskunnan johdossa sovittelukomiteassa olisi budjettivaliokunnan puheenjohtaja ja että valtuuskuntaan kuuluisi, tarvittaessa ja rajoittamatta poliittisten ryhmien suorittaman jäsentensä nimittämisen poliittista luonnetta, kyseisen valiokunnan jäsenten lisäksi parlamentin muiden eri valiokuntien jäseniä, mikäli neuvotteluissa käsitellään erityisesti niiden toimivaltaan kuuluvaa asiaa; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että olisi toivottavaa, että parlamentin valtuuskunnan johdossa sovittelukomiteassa olisi budjettivaliokunnan puheenjohtaja ja että valtuuskuntaan kuuluisi, tarvittaessa ja rajoittamatta poliittisten ryhmien suorittaman jäsentensä nimittämisen poliittista luonnetta, kyseisen valiokunnan jäsenten lisäksi parlamentin muiden eri valiokuntien jäseniä, mikäli neuvotteluissa käsitellään erityisesti niiden toimivaltaan kuuluvaa asiaa;

| 41. | kehottaa neuvostoa pääsemään nopeasti sopimukseen parlamentin kanssa sovittelukomitean toimintatavoista; |
| --- | --- |

41.

kehottaa neuvostoa pääsemään nopeasti sopimukseen parlamentin kanssa sovittelukomitean toimintatavoista;

| 42. | katsoo omasta puolestaan, että sovittelukomitean olisi kokoonnuttava vähintään kaksi kertaa, jos se on välttämätöntä sopimukseen pääsemiseksi, korkeimmalla poliittisella tasolla, ja ennen sen kokouksia on pidettävä valmisteleva poliittinen kolmikantaneuvottelu perinteisen mallin mukaisesti; palauttaa mieliin, että neuvoston edustajilla on oltava näissä tapaamisissa poliittiset neuvotteluvaltuudet; |
| --- | --- |

42.

katsoo omasta puolestaan, että sovittelukomitean olisi kokoonnuttava vähintään kaksi kertaa, jos se on välttämätöntä sopimukseen pääsemiseksi, korkeimmalla poliittisella tasolla, ja ennen sen kokouksia on pidettävä valmisteleva poliittinen kolmikantaneuvottelu perinteisen mallin mukaisesti; palauttaa mieliin, että neuvoston edustajilla on oltava näissä tapaamisissa poliittiset neuvotteluvaltuudet;

| 43. | ehdottaa, että näitä töitä valmistelee toimielinten välinen valmisteleva ryhmä, joka koostuu parlamentin puolelta yleisesittelijästä ja poliittisten ryhmien edustajista sekä puheenjohtajavaltion pysyvästä edustajasta, jonka ohella osallistua voivat myös troikan kahden muun puheenjohtajavaltion edustajat; |
| --- | --- |

43.

ehdottaa, että näitä töitä valmistelee toimielinten välinen valmisteleva ryhmä, joka koostuu parlamentin puolelta yleisesittelijästä ja poliittisten ryhmien edustajista sekä puheenjohtajavaltion pysyvästä edustajasta, jonka ohella osallistua voivat myös troikan kahden muun puheenjohtajavaltion edustajat;

| 44. | muistuttaa myös, että toimielinten on päästävä sopimukseen komitean sihteeristön koostumuksesta, jossa pitäisi todennäköisesti olla molempien budjettivallankäyttäjien virkamiehiä ja jota komission olisi avustettava; |
| --- | --- |

44.

muistuttaa myös, että toimielinten on päästävä sopimukseen komitean sihteeristön koostumuksesta, jossa pitäisi todennäköisesti olla molempien budjettivallankäyttäjien virkamiehiä ja jota komission olisi avustettava;

Maatalouskysymykset

| 45. | kiinnittää huomiota sääntöön, jonka mukaan komissio ei voi muuttaa esitystä sen jälkeen, kun sovittelukomitea on kutsuttu koolle, minkä vuoksi ei enää voida turvautua perinteiseen syksyn oikaisukirjelmämenettelyyn, jossa otettaisiin huomioon maatalouspolitiikan päivitetyt ennusteet ja niiden vaikutukset talousarvioon; katsoo, että tässä tapauksessa sopivin menettely olisi komission – tarvittaessa – tekemä alakohtaisen lisätalousarvioesityksen (”maatalouden lisätalousarvio”) esittely sen jälkeen, kun kaikki maataloutta koskevat tiedot on vahvistettu lopullisesti; |
| --- | --- |

45.

kiinnittää huomiota sääntöön, jonka mukaan komissio ei voi muuttaa esitystä sen jälkeen, kun sovittelukomitea on kutsuttu koolle, minkä vuoksi ei enää voida turvautua perinteiseen syksyn oikaisukirjelmämenettelyyn, jossa otettaisiin huomioon maatalouspolitiikan päivitetyt ennusteet ja niiden vaikutukset talousarvioon; katsoo, että tässä tapauksessa sopivin menettely olisi komission – tarvittaessa – tekemä alakohtaisen lisätalousarvioesityksen (”maatalouden lisätalousarvio”) esittely sen jälkeen, kun kaikki maataloutta koskevat tiedot on vahvistettu lopullisesti;

Suhteet lainsäädäntövaltaan

| 46. | korostaa, että parlamentin budjettivallan laajentaminen koskemaan kaikkia unionin menoja ja lainsäädäntöön liittyvän yhteispäätösmenettelyn samanaikainen lähes täydellinen yleistäminen edellyttävät lainsäädäntötoiminnan budjettivaikutusten suurempaa huomioon ottamista; katsoo, että tässä mielessä on tarpeen lisätä budjettivaliokunnan ja alakohtaisten valiokuntien välistä yhteistyötä, jotta parlamentin lainsäädäntötyön rahoitusvaikutus otettaisiin asianmukaisesti huomioon, erityisesti sen vaikutukset monivuotiseen rahoituskehykseen ja vuosittaiseen talousarvioon; ehdottaa tässä tarkoituksessa, että lainsäädännön sovittelukomiteoihin kysymyksissä, joilla on rahoitusvaikutuksia, otettaisiin jäsen budjettivaliokunnasta; muistuttaa tältä osin parlamentin uudistusta käsittelevän työryhmän työstä, erityisesti sen kolmannessa väliraportissa käsitellyistä parlamentin valiokuntien erityisistä yhteistyömuodoista; |
| --- | --- |

46.

korostaa, että parlamentin budjettivallan laajentaminen koskemaan kaikkia unionin menoja ja lainsäädäntöön liittyvän yhteispäätösmenettelyn samanaikainen lähes täydellinen yleistäminen edellyttävät lainsäädäntötoiminnan budjettivaikutusten suurempaa huomioon ottamista; katsoo, että tässä mielessä on tarpeen lisätä budjettivaliokunnan ja alakohtaisten valiokuntien välistä yhteistyötä, jotta parlamentin lainsäädäntötyön rahoitusvaikutus otettaisiin asianmukaisesti huomioon, erityisesti sen vaikutukset monivuotiseen rahoituskehykseen ja vuosittaiseen talousarvioon; ehdottaa tässä tarkoituksessa, että lainsäädännön sovittelukomiteoihin kysymyksissä, joilla on rahoitusvaikutuksia, otettaisiin jäsen budjettivaliokunnasta; muistuttaa tältä osin parlamentin uudistusta käsittelevän työryhmän työstä, erityisesti sen kolmannessa väliraportissa käsitellyistä parlamentin valiokuntien erityisistä yhteistyömuodoista;

| 47. | palauttaa lisäksi mieliin, että Lissabonin sopimuksessa ulotetaan talousarviota koskevan kurinalaisuuden noudattamisen valvonta unionin kaikkien toimielinten velvollisuudeksi; palauttaa mieliin, että parlamentin työjärjestyksessä määrätään jo erityismenettelystä, jolla tämän periaatteen noudattaminen varmistetaan; katsoo, että tämä menettely olisi saatava toimivammaksi ja tehokkaammaksi; |
| --- | --- |

47.

palauttaa lisäksi mieliin, että Lissabonin sopimuksessa ulotetaan talousarviota koskevan kurinalaisuuden noudattamisen valvonta unionin kaikkien toimielinten velvollisuudeksi; palauttaa mieliin, että parlamentin työjärjestyksessä määrätään jo erityismenettelystä, jolla tämän periaatteen noudattaminen varmistetaan; katsoo, että tämä menettely olisi saatava toimivammaksi ja tehokkaammaksi;

Varainhoitoasetus

| 48. | panee tyytyväisenä merkille, että varanhoitoasetuksesta tulee asetus, joka annetaan parlamentin ja neuvoston tavanomaista lainsäädäntömenettelyä (yhteispäätösmenettelyä) noudattaen tilintarkastustuomioistuimen annettua lausuntonsa; |
| --- | --- |

48.

panee tyytyväisenä merkille, että varanhoitoasetuksesta tulee asetus, joka annetaan parlamentin ja neuvoston tavanomaista lainsäädäntömenettelyä (yhteispäätösmenettelyä) noudattaen tilintarkastustuomioistuimen annettua lausuntonsa;

| 49. | palauttaa mieliin, että Lissabonin sopimus sisältää tärkeimmät määräykset, joiden avulla on määriteltävä ne nykyisen toimielinten välisen sopimuksen määräykset, jotka olisi säilytettävä myös tulevassa toimielinten välisessä sopimuksessa, ja määräykset, jotka olisi sen sijaan sisällytettävä monivuotiseen rahoituskehykseen; |
| --- | --- |

49.

palauttaa mieliin, että Lissabonin sopimus sisältää tärkeimmät määräykset, joiden avulla on määriteltävä ne nykyisen toimielinten välisen sopimuksen määräykset, jotka olisi säilytettävä myös tulevassa toimielinten välisessä sopimuksessa, ja määräykset, jotka olisi sen sijaan sisällytettävä monivuotiseen rahoituskehykseen;

| 50. | panee kuitenkin merkille, että varainhoitoasetukseen olisi otettava kaikki tarvittavat säännökset, joilla menettely määritellään perussopimuksen mukaisesti (9); katsoo, että tämä muotoilu kattaisi sovittelukomitean toiminnan, aloittamismekanismin ja tietysti varainhoitoasetuksen päivittämisen niiltä osin, joita Lissabonin sopimuksen muutokset suoraan koskevat (toisin sanoen PM:n ja EPM:n välisen jaon kumoaminen, määrärahojen siirtoja koskeva uusi yhteispäätösmenettely jne.); |
| --- | --- |

50.

panee kuitenkin merkille, että varainhoitoasetukseen olisi otettava kaikki tarvittavat säännökset, joilla menettely määritellään perussopimuksen mukaisesti (9); katsoo, että tämä muotoilu kattaisi sovittelukomitean toiminnan, aloittamismekanismin ja tietysti varainhoitoasetuksen päivittämisen niiltä osin, joita Lissabonin sopimuksen muutokset suoraan koskevat (toisin sanoen PM:n ja EPM:n välisen jaon kumoaminen, määrärahojen siirtoja koskeva uusi yhteispäätösmenettely jne.);

| 51. | pitää hyvin tärkeänä, että toimielimet pääsevät näistä kysymyksistä poliittiseen sopimukseen hyvissä ajoin, jotta varainhoitoasetuksen tarvittavat muutokset voidaan ottaa nopeasti käyttöön uuden menettelyn mukaisesti heti, kun Lissabonin sopimus on tullut voimaan, ja että ne antavat tarvittaessa väliaikaisia säännöksiä, jotka mahdollistavat talousarviomenettelyn jatkumisen saumattomasti; |
| --- | --- |

51.

pitää hyvin tärkeänä, että toimielimet pääsevät näistä kysymyksistä poliittiseen sopimukseen hyvissä ajoin, jotta varainhoitoasetuksen tarvittavat muutokset voidaan ottaa nopeasti käyttöön uuden menettelyn mukaisesti heti, kun Lissabonin sopimus on tullut voimaan, ja että ne antavat tarvittaessa väliaikaisia säännöksiä, jotka mahdollistavat talousarviomenettelyn jatkumisen saumattomasti;

| 52. | kehottaa komissiota tekemään hyvissä ajoin ehdotuksen, jonka avulla parlamentti ja neuvosto pääsevät sopimukseen 49 kohdassa tarkoitetun nykyisen toimielinten sopimuksen sisällön jaottelun soveltamisesta; |
| --- | --- |

52.

kehottaa komissiota tekemään hyvissä ajoin ehdotuksen, jonka avulla parlamentti ja neuvosto pääsevät sopimukseen 49 kohdassa tarkoitetun nykyisen toimielinten sopimuksen sisällön jaottelun soveltamisesta;

| 53. | katsoo, ettei tätä varainhoitoasetuksen mukauttamista saa mitenkään sekoittaa kyseisen asetuksen tarkistamiseen joka kolmas vuosi, seuraavan kerran vuonna 2010; |
| --- | --- |

53.

katsoo, ettei tätä varainhoitoasetuksen mukauttamista saa mitenkään sekoittaa kyseisen asetuksen tarkistamiseen joka kolmas vuosi, seuraavan kerran vuonna 2010;

Toimielimiä koskevien muutosten ja unionin uuden toimivallan vaikutukset talousarvioon

| 54. | panee merkille, että Lissabonin sopimuksen voimaantulo vaikuttaa myös unionin talousarvioon toimielinten tasolla käyttöön otettavien uudistusten kautta, erityisesti Eurooppa-neuvoston korottamisella toimielimeksi, jolla on pysyvä puheenjohtaja, sekä korkean ulkopoliittisen edustajan toimen ja hänen työtään tukevan ulkosuhdehallinnon perustamisella; |
| --- | --- |

54.

panee merkille, että Lissabonin sopimuksen voimaantulo vaikuttaa myös unionin talousarvioon toimielinten tasolla käyttöön otettavien uudistusten kautta, erityisesti Eurooppa-neuvoston korottamisella toimielimeksi, jolla on pysyvä puheenjohtaja, sekä korkean ulkopoliittisen edustajan toimen ja hänen työtään tukevan ulkosuhdehallinnon perustamisella;

| 55. | vahvistaa jo nyt aikomuksensa käyttää täysimääräisesti toimielinten uudistamisessa saamaansa budjettivaltaa ja korostaa, että on tärkeää päästä poliittiseen yhteisymmärrykseen neuvoston kanssa hyvissä ajoin Eurooppa-neuvoston ja erityisesti sen pysyvän puheenjohtajan rahoituksesta sekä unionin tulevan ulkosuhdehallinnon rahoituksesta; korostaa, että ulkosuhdehallinnon rahoitus on pidettävä täysin budjettivallankäyttäjän valvonnassa; |
| --- | --- |

55.

vahvistaa jo nyt aikomuksensa käyttää täysimääräisesti toimielinten uudistamisessa saamaansa budjettivaltaa ja korostaa, että on tärkeää päästä poliittiseen yhteisymmärrykseen neuvoston kanssa hyvissä ajoin Eurooppa-neuvoston ja erityisesti sen pysyvän puheenjohtajan rahoituksesta sekä unionin tulevan ulkosuhdehallinnon rahoituksesta; korostaa, että ulkosuhdehallinnon rahoitus on pidettävä täysin budjettivallankäyttäjän valvonnassa;

| 56. | korostaa, että Lissabonin sopimuksessa määrätään YUTP:n/YTPP:n yhteydessä uusista menettelyistä, joiden mukaisesti unionin talousarviosta saadaan nopeasti varoja ja perustetaan jäsenvaltioiden rahoittama käynnistysrahasto; painottaa kuitenkin, että kaikkia unionin ulkoisia toimia olisi pääsääntöisesti rahoitettava yhteisön varoista ja vain poikkeuksellisesti – hätätapauksissa – unionin talousarvion ulkopuolisista varoista; |
| --- | --- |

56.

korostaa, että Lissabonin sopimuksessa määrätään YUTP:n/YTPP:n yhteydessä uusista menettelyistä, joiden mukaisesti unionin talousarviosta saadaan nopeasti varoja ja perustetaan jäsenvaltioiden rahoittama käynnistysrahasto; painottaa kuitenkin, että kaikkia unionin ulkoisia toimia olisi pääsääntöisesti rahoitettava yhteisön varoista ja vain poikkeuksellisesti – hätätapauksissa – unionin talousarvion ulkopuolisista varoista;

| 57. | katsoo, että Lissabonin sopimuksella on myös vaikutus talousarvioon, tosin rajoitettu, unionille annetun uuden toimivallan seurauksena; ilmoittaa olevansa valmis analysoimaan aikanaan tämän uuden toimivallan käytön konkreettisia seurauksia; katsoo, ettei sitä kokonaisuudessaan todennäköisesti toteuteta heti Lissabonin sopimuksen tultua voimaan, vaan sitä mukaa, kun siihen liittyvät lainsäädäntöehdotukset saadaan laadittua; katsoo kuitenkin, ettei sen rahoitusta pidä toteuttaa unionin nykyisen toiminnan rahoittamisen kustannuksella; |
| --- | --- |

57.

katsoo, että Lissabonin sopimuksella on myös vaikutus talousarvioon, tosin rajoitettu, unionille annetun uuden toimivallan seurauksena; ilmoittaa olevansa valmis analysoimaan aikanaan tämän uuden toimivallan käytön konkreettisia seurauksia; katsoo, ettei sitä kokonaisuudessaan todennäköisesti toteuteta heti Lissabonin sopimuksen tultua voimaan, vaan sitä mukaa, kun siihen liittyvät lainsäädäntöehdotukset saadaan laadittua; katsoo kuitenkin, ettei sen rahoitusta pidä toteuttaa unionin nykyisen toiminnan rahoittamisen kustannuksella;

Yhteensovittaminen kansallisten talousarvioiden kanssa

| 58. | haluaa pyytää kansallisia parlamentteja osallistumaan joka vuosi yhteiseen julkiseen keskusteluun jäsenvaltioiden ja yhteisön budjettipolitiikkojen suuntaviivoista ennen talousarvioesitysten tarkastelua, niin että käytössä olisi aivan alusta alkaen yhteinen pohdintakehys, jotta jäsenvaltioiden kansalliset politiikat voidaan sovittaa yhteen ottaen samalla huomioon yhteisön panos; |
| --- | --- |

58.

haluaa pyytää kansallisia parlamentteja osallistumaan joka vuosi yhteiseen julkiseen keskusteluun jäsenvaltioiden ja yhteisön budjettipolitiikkojen suuntaviivoista ennen talousarvioesitysten tarkastelua, niin että käytössä olisi aivan alusta alkaen yhteinen pohdintakehys, jotta jäsenvaltioiden kansalliset politiikat voidaan sovittaa yhteen ottaen samalla huomioon yhteisön panos;

| 59. | huomauttaa, että unionin tärkeisiin tavoitteisiin liittyvien budjettimenojen jakamista koskevaa päätöstä kannattaisi havainnollistaa siten, että kukin jäsenvaltio julkaisisi vuosittain näihin tavoitteisiin käytettävät kansalliset ja mahdollisesti alueelliset budjettimäärärahat; |
| --- | --- |

59.

huomauttaa, että unionin tärkeisiin tavoitteisiin liittyvien budjettimenojen jakamista koskevaa päätöstä kannattaisi havainnollistaa siten, että kukin jäsenvaltio julkaisisi vuosittain näihin tavoitteisiin käytettävät kansalliset ja mahdollisesti alueelliset budjettimäärärahat;

*

* *

| 60. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille. |
| --- | --- |

60.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUVL C 61 E, 10.3.2004, s. 143.

(3)  EUVL C 27 E, 31.1.2008, s. 214.

(4)  EUVL C 124 E, 25.5.2006, s. 373.

(5)  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artiklan 3 kohta.

(6)  Jean-Luc Dehaenen laatima, 18. maaliskuuta 2009 hyväksytty mietintö Lissabonin sopimuksen seurauksista Euroopan unionin toimielinten välisen tasapainon kehitykseen (A6-0142/2009).

(7)  Budjettivaliokunnan vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen väliarvioinnista 26. helmikuuta 2009 laatiman mietinnön (A6-0110/2009) sisältämän taulukon mukaan:

| Vuosi | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Talousarvion valm. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |

Vuosi

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Talousarvion valm.

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

| Toimikausi | 2004 / 2009 | 2009 / 2014 | 2014 / 2019 |
| --- | --- | --- | --- |
| Moniv. rah.kehys | Uudelleentarkastelu 2007 / 2013 | 2013 / 2016 | 2017 / 2021 |

Toimikausi

2004 / 2009

2009 / 2014

2014 / 2019

Moniv. rah.kehys

Uudelleentarkastelu 2007 / 2013

2013 / 2016

2017 / 2021

(8)  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 323 artikla.

(9)  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan siinä olisi annettava varainhoitosäännöt, joissa vahvistetaan erityisesti talousarvion laatimista ja toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/54 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/54

---

Torstai 7. toukokuuta 2009Moldovan tasavallan tilanne

P6_TA(2009)0384

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 Moldovan tasavallan tilanteesta

2010/C 212 E/10

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Moldovan tasavallasta ja etenkin 24. helmikuuta 2005 antamansa päätöslauselman Moldovan parlamenttivaaleista (1) sekä Euroopan naapuruuspolitiikkaa (ENP) ja Mustanmeren alueellista yhteistyötä koskevat päätöslauselmansa,

ottaa huomioon EU:n ja Moldovan tasavallan parlamentaarisen yhteistyövaliokunnan 22. ja 23. lokakuuta 2008 pidetyn kokouksen loppulausuman ja suositukset,

ottaa huomioon komission vuonna 2004 laatiman strategia-asiakirjan sekä Moldovan tasavaltaa koskevan maakohtaisen selvityksen,

ottaa huomioon Moldovan tasavallan ja EU:n kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, joka allekirjoitettiin 28. marraskuuta 1994 ja joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 1998,

ottaa huomioon komission 3. joulukuuta 2008 päivätyn tiedonannon ”Itäinen kumppanuus” (KOM(2008)0823),

ottaa huomioon Euroopan unionin Moldovan tasavallalle eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen (ENPI) puitteissa antaman avun sekä sen vaalitukea Moldovan tasavallalle koskevaa hanketta varten antaman rahoitustuen vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien tukemiseksi Moldovan tasavallassa,

ottaa huomioon Moldovan tasavaltaa koskevan Euroopan naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelman, joka hyväksyttiin EU:n ja Moldovan tasavallan yhteistyöneuvoston 22. helmikuuta 2005 pidetyssä seitsemännessä kokouksessa, ja Moldovan tasavaltaa koskevat vuotuiset tilannekatsaukset,

ottaa huomioon EU:n ja Moldovan tasavallan välisen vuonna 2007 allekirjoitetun viisumien myöntämisen helpottamista koskevan sopimuksen,

ottaa huomioon Moldovan tasavallassa 5. huhtikuuta 2009 pidettyjä parlamenttivaaleja tarkkailleen kansainvälisen valtuuskunnan (IEOM) lausunnon sen alustavista havainnoista ja johtopäätöksistä sekä Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (Office for Democratic Institutions and Human Rights, ODIHR) laatiman vaalien jälkeisen ajanjaksoa 6.–17. huhtikuuta 2009 käsitelleen raportin,

ottaa huomioon Ranskan, Tšekin ja Ruotsin ulkoministerien 9. huhtikuuta 2009 antaman yhteisen lausuman Moldovan tasavallan tilanteesta,

ottaa huomioon EU:n puheenjohtajavaltion 7. ja 8. huhtikuuta 2009 antamat lausunnot Moldovan tasavallan tilanteesta,

ottaa huomioon yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston 27. ja 28. huhtikuuta 2009 hyväksymät päätelmät sekä tätä kysymystä koskevan keskustelun, joka käytiin EU:n puheenjohtajavaltion kanssa parlamentin ulkoasiainvaliokunnan kokouksessa 28. huhtikuuta 2009,

ottaa huomioon EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Javier Solanan 7. ja 11. huhtikuuta 2009 antamat lausunnot Moldovan tasavallan tilanteesta,

ottaa huomioon ulkosuhteista vastaavan komission jäsenen Benita Ferrero-Waldnerin 6., 7. ja 11. huhtikuuta 2009 antamat lausunnot Moldovan tasavallan tilanteesta,

ottaa huomioon Moldovan tasavallassa olevan YK:n maakohtaisen ryhmän 12. huhtikuuta 2009 antaman lausunnon,

ottaa huomioon 24. huhtikuuta 2002 annetun Euroopan neuvoston päätöslauselman nro 1280,

ottaa huomioon Amnesty Internationalin 17. huhtikuuta 2009 julkaiseman Moldova-muistion, jossa tarkastellaan Moldovan tasavallan tilannetta ja tapahtumia 7. huhtikuuta 2009 ja sen jälkeen,

ottaa huomioon Moldovan tasavallassa 26.–29. huhtikuuta 2009 vierailleen Euroopan parlamentin ad hoc -valtuuskunnan raportin,

ottaa huomioon työjärjestyksen 103 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan naapuruuspolitiikassa ja piakkoin perustettavassa itäisessä kumppanuudessa tunnustetaan Moldovan tasavallan EU-jäsenyyspyrkimykset sekä Moldovan merkitys maana, jolla on tiiviit historialliset, kulttuuriset ja taloudelliset yhteydet Euroopan unionin jäsenvaltioihin, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan naapuruuspolitiikassa ja piakkoin perustettavassa itäisessä kumppanuudessa tunnustetaan Moldovan tasavallan EU-jäsenyyspyrkimykset sekä Moldovan merkitys maana, jolla on tiiviit historialliset, kulttuuriset ja taloudelliset yhteydet Euroopan unionin jäsenvaltioihin,

| B. | ottaa huomioon, että Moldovan tasavaltaa koskevalla EU:n toimintasuunnitelmalla pyritään edistämään poliittisia ja institutionaalisia uudistuksia Moldovan tasavallassa, muun muassa demokratiaa ja ihmisoikeuksia, oikeusvaltioperiaatetta, oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja tiedotusvälineiden vapautta sekä hyviä naapuruussuhteita, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Moldovan tasavaltaa koskevalla EU:n toimintasuunnitelmalla pyritään edistämään poliittisia ja institutionaalisia uudistuksia Moldovan tasavallassa, muun muassa demokratiaa ja ihmisoikeuksia, oikeusvaltioperiaatetta, oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja tiedotusvälineiden vapautta sekä hyviä naapuruussuhteita,

| C. | ottaa huomioon, että tavoitteena on käynnistää kesäkuussa 2009 Moldovan tasavallan ja EU:n välistä uutta sopimusta koskevat neuvottelut EU:n ja Moldovan tasavallan yhteistyöneuvostossa, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tavoitteena on käynnistää kesäkuussa 2009 Moldovan tasavallan ja EU:n välistä uutta sopimusta koskevat neuvottelut EU:n ja Moldovan tasavallan yhteistyöneuvostossa,

| D. | ottaa huomioon, että Moldovan tasavalta on Euroopan neuvoston ja Etyjin jäsen ja että se on näin ollen sitoutunut aidosti edistämään demokratiaa ja ihmisoikeuksien kunnioittamista muun muassa kidutuksen, pahoinpitelyn ja muun epäinhimillisen ja nöyryyttävän kohtelun ennaltaehkäisyn ja torjunnan osalta, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Moldovan tasavalta on Euroopan neuvoston ja Etyjin jäsen ja että se on näin ollen sitoutunut aidosti edistämään demokratiaa ja ihmisoikeuksien kunnioittamista muun muassa kidutuksen, pahoinpitelyn ja muun epäinhimillisen ja nöyryyttävän kohtelun ennaltaehkäisyn ja torjunnan osalta,

| E. | ottaa huomioon, että Moldovan tasavallassa pidettiin 5. huhtikuuta 2009 parlamenttivaalit ja että vaaleja valvoi Etyj/ODIHR:stä sekä Euroopan parlamentin, Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen ja Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen edustajista muodostuva kansainvälinen vaalitarkkailuvaltuuskunta, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Moldovan tasavallassa pidettiin 5. huhtikuuta 2009 parlamenttivaalit ja että vaaleja valvoi Etyj/ODIHR:stä sekä Euroopan parlamentin, Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen ja Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen edustajista muodostuva kansainvälinen vaalitarkkailuvaltuuskunta,

| F. | ottaa huomioon, että valtion julkisiin tiedotusvälineisiin kohdistama valvonta, oppositiojohtajien ja yksityisten tiedotusvälineiden pelottelu ja häirintä sekä hallinnollisten resurssien väärinkäyttö hallituspuolueen hyväksi herättivät vakavaa huolta ennen vaaleja, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että valtion julkisiin tiedotusvälineisiin kohdistama valvonta, oppositiojohtajien ja yksityisten tiedotusvälineiden pelottelu ja häirintä sekä hallinnollisten resurssien väärinkäyttö hallituspuolueen hyväksi herättivät vakavaa huolta ennen vaaleja,

| G. | ottaa huomioon, että ulkomailla asuu puolesta miljoonasta miljoonaan moldovalaista ja että Moldovan viranomaisille lähetettiin ennen 5. huhtikuuta 2009 pidettyjä vaaleja useiden kansalaisjärjestöjen ja ulkomailla asuvien moldovalaisten perustamien järjestöjen allekirjoittamia vetoomuksia, kuten helmikuussa 2009 Moldovan tasavallan presidentille, parlamentin puhemiehelle ja Moldovan tasavallan pääministerille osoitettu vetoomus ulkomailla asuvien moldovalaisten äänioikeuden epäämistä koskevista toimenpiteistä, mutta vetoomukset jätettiin huomiotta; ottaa huomioon, että hyvin pieni määrä moldovalaisia (22 000) äänesti vaaleissa Moldovan tasavallan ulkopuolella, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että ulkomailla asuu puolesta miljoonasta miljoonaan moldovalaista ja että Moldovan viranomaisille lähetettiin ennen 5. huhtikuuta 2009 pidettyjä vaaleja useiden kansalaisjärjestöjen ja ulkomailla asuvien moldovalaisten perustamien järjestöjen allekirjoittamia vetoomuksia, kuten helmikuussa 2009 Moldovan tasavallan presidentille, parlamentin puhemiehelle ja Moldovan tasavallan pääministerille osoitettu vetoomus ulkomailla asuvien moldovalaisten äänioikeuden epäämistä koskevista toimenpiteistä, mutta vetoomukset jätettiin huomiotta; ottaa huomioon, että hyvin pieni määrä moldovalaisia (22 000) äänesti vaaleissa Moldovan tasavallan ulkopuolella,

| H. | ottaa huomioon, että yksipuolisesti itsenäiseksi julistautuneen Transnistrian valtaapitävät viranomaiset estivät suurta joukkoa Moldovan kansalaisia osallistumasta vaaleihin, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että yksipuolisesti itsenäiseksi julistautuneen Transnistrian valtaapitävät viranomaiset estivät suurta joukkoa Moldovan kansalaisia osallistumasta vaaleihin,

| I. | ottaa huomioon, että kansainvälisen vaalitarkkailuvaltuuskunnan alustavien havaintojen mukaan vaalit sujuivat monien kansainvälisten vaatimusten ja sitoumusten mukaisesti mutta että vielä tarvitaan parannuksia, jotta voidaan varmistaa vaaliprosessi, johon viranomaiset eivät puutu kohtuuttomasti, ja lisätä kansalaisten luottamusta, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että kansainvälisen vaalitarkkailuvaltuuskunnan alustavien havaintojen mukaan vaalit sujuivat monien kansainvälisten vaatimusten ja sitoumusten mukaisesti mutta että vielä tarvitaan parannuksia, jotta voidaan varmistaa vaaliprosessi, johon viranomaiset eivät puutu kohtuuttomasti, ja lisätä kansalaisten luottamusta,

| J. | ottaa huomioon, että oppositiopuolueet ja vuoden 2009 koalitio -niminen ryhmä valittivat 5. huhtikuuta 2009 järjestettyjen vaalien aikana laajoista säännönvastaisuuksista vaaliluettelojen ja varaluettelojen valmistelussa sekä ääntenlaskennassa ja taulukoinnissa, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että oppositiopuolueet ja vuoden 2009 koalitio -niminen ryhmä valittivat 5. huhtikuuta 2009 järjestettyjen vaalien aikana laajoista säännönvastaisuuksista vaaliluettelojen ja varaluettelojen valmistelussa sekä ääntenlaskennassa ja taulukoinnissa,

| K. | ottaa huomioon, että keskusvaalilautakunta julkisti 21. huhtikuuta 2009 äänten uudelleenlaskennan jälkeen vaalien lopulliset tulokset, jotka perustuslakituomioistuin vahvisti 22. huhtikuuta 2009, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että keskusvaalilautakunta julkisti 21. huhtikuuta 2009 äänten uudelleenlaskennan jälkeen vaalien lopulliset tulokset, jotka perustuslakituomioistuin vahvisti 22. huhtikuuta 2009,

| L. | ottaa huomioon, että vaalien jälkeisiä tapahtumia leimasivat väkivalta sekä Moldovan hallituksen harjoittama laajamittainen pelottelu ja väkivalta, mikä herättää epäilyjä Moldovan viranomaisten sitoutumisesta demokraattisiin arvoihin ja ihmisoikeuksiin sekä kansalaisten luottamuksesta kyseisiä viranomaisia kohtaan, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että vaalien jälkeisiä tapahtumia leimasivat väkivalta sekä Moldovan hallituksen harjoittama laajamittainen pelottelu ja väkivalta, mikä herättää epäilyjä Moldovan viranomaisten sitoutumisesta demokraattisiin arvoihin ja ihmisoikeuksiin sekä kansalaisten luottamuksesta kyseisiä viranomaisia kohtaan,

| M. | ottaa huomioon, että rauhanomaisten mielenilmausten taustalla olivat vaalien oikeudenmukaisuutta koskevat epäilyt ja epäluottamus julkisia instituutioita, myös vaaliprosessista vastanneita instituutioita, kohtaan ja että viranomaiset käyttivät valitettavia väkivaltaisuuksia ja tihutöitä hyväkseen pelotellakseen kansalaisia vastaamalla mielenilmauksiin väkivaltaisesti ja suhteettomasti sekä rajoittaakseen lisää Moldovan kansalaisten jo ennestään hauraita perusoikeuksia ja -vapauksia, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että rauhanomaisten mielenilmausten taustalla olivat vaalien oikeudenmukaisuutta koskevat epäilyt ja epäluottamus julkisia instituutioita, myös vaaliprosessista vastanneita instituutioita, kohtaan ja että viranomaiset käyttivät valitettavia väkivaltaisuuksia ja tihutöitä hyväkseen pelotellakseen kansalaisia vastaamalla mielenilmauksiin väkivaltaisesti ja suhteettomasti sekä rajoittaakseen lisää Moldovan kansalaisten jo ennestään hauraita perusoikeuksia ja -vapauksia,

| N. | ottaa huomioon, että tietojen mukaan vähintään 310 henkilöä pidätettiin ja vangittiin, että osa pidätetyistä on yhä vankilassa ja että pidätyksen yhteydessä heitä pahoinpideltiin poliisiasemilla järjestelmällisesti siinä määrin, että heidän kohteluaan voitaisiin pitää kidutuksena, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että tietojen mukaan vähintään 310 henkilöä pidätettiin ja vangittiin, että osa pidätetyistä on yhä vankilassa ja että pidätyksen yhteydessä heitä pahoinpideltiin poliisiasemilla järjestelmällisesti siinä määrin, että heidän kohteluaan voitaisiin pitää kidutuksena,

| O. | ottaa huomioon, että siviilien pahoinpitelyillä ja aiheettomilla pidätyksillä, joiden taustalla olivat tunnistamattomat poliisiyksiköt, ei ilmeisesti pyritty rauhoittamaan tilannetta vaan että ne pikemminkin johtivat tahallisiin sortotoimiin, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että siviilien pahoinpitelyillä ja aiheettomilla pidätyksillä, joiden taustalla olivat tunnistamattomat poliisiyksiköt, ei ilmeisesti pyritty rauhoittamaan tilannetta vaan että ne pikemminkin johtivat tahallisiin sortotoimiin,

| P. | katsoo, että Moldovan viranomaisten vakavat ihmisoikeusloukkaukset, kansalaisyhteiskunnan edustajien ja mielenosoittajien perusteeton häirintä sekä oikeusvaltioperiaatteen ja Moldovan tasavallan allekirjoittamien asiaankuuluvien eurooppalaisten yleissopimusten noudattamatta jättäminen jatkuvat edelleen kyseisessä maassa, |
| --- | --- |

P.

katsoo, että Moldovan viranomaisten vakavat ihmisoikeusloukkaukset, kansalaisyhteiskunnan edustajien ja mielenosoittajien perusteeton häirintä sekä oikeusvaltioperiaatteen ja Moldovan tasavallan allekirjoittamien asiaankuuluvien eurooppalaisten yleissopimusten noudattamatta jättäminen jatkuvat edelleen kyseisessä maassa,

| Q. | ottaa huomioon, että Moldovan hallitus syytti Romaniaa osallisuudesta vaalien jälkeisiin mielenosoituksiin ja määräsi Romanian suurlähettilään poistumaan maasta; ottaa huomioon, että Moldovan hallitus otti myös uudelleen käyttöön kyseisen EU:n jäsenvaltion kansalaisia koskevan viisumipakon, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Moldovan hallitus syytti Romaniaa osallisuudesta vaalien jälkeisiin mielenosoituksiin ja määräsi Romanian suurlähettilään poistumaan maasta; ottaa huomioon, että Moldovan hallitus otti myös uudelleen käyttöön kyseisen EU:n jäsenvaltion kansalaisia koskevan viisumipakon,

| R. | katsoo, että on syytä korostaa, ettei esille ole tullut vakavia viitteitä tai todisteita, joiden perusteella jokin EU:n jäsenvaltio voitaisiin asettaa vastuuseen viime viikkojen väkivaltaisista tapahtumista, |
| --- | --- |

R.

katsoo, että on syytä korostaa, ettei esille ole tullut vakavia viitteitä tai todisteita, joiden perusteella jokin EU:n jäsenvaltio voitaisiin asettaa vastuuseen viime viikkojen väkivaltaisista tapahtumista,

| S. | katsoo, että aitoa ja tasapainoista kumppanuutta voidaan kehittää ainoastaan yhteisten, erityisesti demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta sekä ihmisoikeuksien ja kansalaisvapauksien kunnioittamista koskevien arvojen pohjalta, |
| --- | --- |

S.

katsoo, että aitoa ja tasapainoista kumppanuutta voidaan kehittää ainoastaan yhteisten, erityisesti demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta sekä ihmisoikeuksien ja kansalaisvapauksien kunnioittamista koskevien arvojen pohjalta,

| T. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni pyrkii itäistä kumppanuutta koskevan ohjelmansa avulla lisäämään vakautta ja parantamaan hallintoa ja talouskehitystä Moldovan tasavallassa ja muissa itäisissä rajavaltioissaan, |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni pyrkii itäistä kumppanuutta koskevan ohjelmansa avulla lisäämään vakautta ja parantamaan hallintoa ja talouskehitystä Moldovan tasavallassa ja muissa itäisissä rajavaltioissaan,

| 1. | korostaa, että on tärkeää tiivistää EU:n ja Moldovan tasavallan välisiä suhteita, ja vahvistaa, että on tarpeen työskennellä yhdessä vakauden, turvallisuuden ja hyvinvoinnin lisäämiseksi Euroopassa ja uusien jakolinjojen muodostumisen estämiseksi; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että on tärkeää tiivistää EU:n ja Moldovan tasavallan välisiä suhteita, ja vahvistaa, että on tarpeen työskennellä yhdessä vakauden, turvallisuuden ja hyvinvoinnin lisäämiseksi Euroopassa ja uusien jakolinjojen muodostumisen estämiseksi;

| 2. | toistaa olevansa sitoutunut jatkamaan merkityksellistä ja päämäärätietoista vuoropuhelua Moldovan tasavallan kanssa, mutta pitää erittäin tärkeänä, että käyttöön otetaan oikeusvaltioperiaatetta ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevia tehokkaita säännöksiä, sekä korostaa samalla, että esimerkiksi uuden, entistä paremman sopimuksen avulla tapahtuvan suhteiden lujittamisen ehdoksi olisi asetettava Moldovan viranomaisten todellinen ja selkeä sitoutuminen demokratiaan ja ihmisoikeuksiin; |
| --- | --- |

2.

toistaa olevansa sitoutunut jatkamaan merkityksellistä ja päämäärätietoista vuoropuhelua Moldovan tasavallan kanssa, mutta pitää erittäin tärkeänä, että käyttöön otetaan oikeusvaltioperiaatetta ja ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevia tehokkaita säännöksiä, sekä korostaa samalla, että esimerkiksi uuden, entistä paremman sopimuksen avulla tapahtuvan suhteiden lujittamisen ehdoksi olisi asetettava Moldovan viranomaisten todellinen ja selkeä sitoutuminen demokratiaan ja ihmisoikeuksiin;

| 3. | painottaa, että kansainvälisten demokraattisten normien tinkimätön noudattaminen ennen vaaleja, niiden aikana ja niiden jälkeen on erittäin tärkeää Moldovan tasavallan ja Euroopan unionin suhteiden tulevaa kehittymistä ajatellen; |
| --- | --- |

3.

painottaa, että kansainvälisten demokraattisten normien tinkimätön noudattaminen ennen vaaleja, niiden aikana ja niiden jälkeen on erittäin tärkeää Moldovan tasavallan ja Euroopan unionin suhteiden tulevaa kehittymistä ajatellen;

| 4. | tuomitsee jyrkästi laajamittaisen häirinnän, vakavat ihmisoikeusloukkaukset ja kaikki muut Moldovan hallituksen laittomat toimet parlamenttivaalien jälkeen; |
| --- | --- |

4.

tuomitsee jyrkästi laajamittaisen häirinnän, vakavat ihmisoikeusloukkaukset ja kaikki muut Moldovan hallituksen laittomat toimet parlamenttivaalien jälkeen;

| 5. | kehottaa Moldovan viranomaisia välittömästi lopettamaan kaikki laittomat pidätykset ja toteuttamaan virallisia toimia demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja ihmisoikeuksia koskevien maan kansainvälisten sitoumusten ja velvoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Moldovan viranomaisia välittömästi lopettamaan kaikki laittomat pidätykset ja toteuttamaan virallisia toimia demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja ihmisoikeuksia koskevien maan kansainvälisten sitoumusten ja velvoitteiden mukaisesti;

| 6. | on erityisen huolissaan laittomista ja mielivaltaisista pidätyksistä sekä pidätettyjen ihmisoikeuksien laajamittaisista loukkauksista, jotka koskevat erityisesti oikeutta elämään, oikeutta olla joutumatta fyysisen väkivallan, kidutuksen tai epäinhimillisen tai nöyryyttävän kohtelun tai rangaistuksen kohteeksi, oikeutta vapauteen ja henkilökohtaiseen turvallisuuteen, oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin sekä oikeutta kokoontumis-, yhdistymis- ja sananvapauteen, sekä siitä, että tällaiset väärinkäytökset jatkuvat yhä; |
| --- | --- |

6.

on erityisen huolissaan laittomista ja mielivaltaisista pidätyksistä sekä pidätettyjen ihmisoikeuksien laajamittaisista loukkauksista, jotka koskevat erityisesti oikeutta elämään, oikeutta olla joutumatta fyysisen väkivallan, kidutuksen tai epäinhimillisen tai nöyryyttävän kohtelun tai rangaistuksen kohteeksi, oikeutta vapauteen ja henkilökohtaiseen turvallisuuteen, oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin sekä oikeutta kokoontumis-, yhdistymis- ja sananvapauteen, sekä siitä, että tällaiset väärinkäytökset jatkuvat yhä;

| 7. | korostaa, että hallituksen ja oppositiopuolueiden välillä on käynnistettävä kansallista vuoropuhelua, jotta voidaan määrätietoisesti pyrkiä olennaisesti parantamaan Moldovan tasavallan demokraattisia menettelyjä ja maan demokraattisten instituutioiden toimintaa, ja että siinä on viipymättä puututtava kansainvälisen vaalitarkkailuvaltuuskunnan havainnoissa todettuihin puutteisiin; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että hallituksen ja oppositiopuolueiden välillä on käynnistettävä kansallista vuoropuhelua, jotta voidaan määrätietoisesti pyrkiä olennaisesti parantamaan Moldovan tasavallan demokraattisia menettelyjä ja maan demokraattisten instituutioiden toimintaa, ja että siinä on viipymättä puututtava kansainvälisen vaalitarkkailuvaltuuskunnan havainnoissa todettuihin puutteisiin;

| 8. | korostaa kuitenkin, että sisäiset jännitteet Moldovan tasavallassa ovat erittäin voimakkaita, ja on sen vuoksi vahvasti sitä mieltä, että on pikaisesti perustettava riippumaton tutkintakomitea, jossa on mukana EU ja Euroopan neuvoston yhteydessä toimivan kidutuksen vastaisen komitean edustajia sekä riippumattomia asiantuntijoita, jotta voidaan varmistaa tutkinnan puolueettomuus ja avoimuus; |
| --- | --- |

8.

korostaa kuitenkin, että sisäiset jännitteet Moldovan tasavallassa ovat erittäin voimakkaita, ja on sen vuoksi vahvasti sitä mieltä, että on pikaisesti perustettava riippumaton tutkintakomitea, jossa on mukana EU ja Euroopan neuvoston yhteydessä toimivan kidutuksen vastaisen komitean edustajia sekä riippumattomia asiantuntijoita, jotta voidaan varmistaa tutkinnan puolueettomuus ja avoimuus;

| 9. | vaatii, että kaikki ne, joiden todetaan olleen vastuussa raaoista väkivaltaisuuksista pidätettyjä kohtaan, on tuotava oikeuden eteen; toteaa lisäksi, että tutkintakomitean havaintojen perusteella olisi toteutettava Moldovan tasavallan oikeusjärjestelmän ja poliisivoimien tosiasiallinen uudistus; |
| --- | --- |

9.

vaatii, että kaikki ne, joiden todetaan olleen vastuussa raaoista väkivaltaisuuksista pidätettyjä kohtaan, on tuotava oikeuden eteen; toteaa lisäksi, että tutkintakomitean havaintojen perusteella olisi toteutettava Moldovan tasavallan oikeusjärjestelmän ja poliisivoimien tosiasiallinen uudistus;

| 10. | vaatii erityistutkinnan toteuttamista niiden henkilöiden tapauksista, jotka saivat surmansa vaalien jälkeisten tapahtumien yhteydessä, sekä kaikista väitetyistä raiskauksista ja pahoinpitelyistä säilöönoton ja poliittisista syistä tehtyjen pidätysten, kuten Anatol Mătăsarun ja Gabriel Statin pidätysten, yhteydessä; |
| --- | --- |

10.

vaatii erityistutkinnan toteuttamista niiden henkilöiden tapauksista, jotka saivat surmansa vaalien jälkeisten tapahtumien yhteydessä, sekä kaikista väitetyistä raiskauksista ja pahoinpitelyistä säilöönoton ja poliittisista syistä tehtyjen pidätysten, kuten Anatol Mătăsarun ja Gabriel Statin pidätysten, yhteydessä;

| 11. | tuomitsee Moldovan viranomaisten harjoittaman toimittajiin, kansalaisyhteiskunnan edustajiin ja oppositiopuolueisiin kohdistuvan häirinnän, erityisesti toimittajien pidätykset ja karkotukset, verkkosivustoille ja televisioasemille pääsyn estämisen, propagandalähetykset julkisilla kanavilla sekä julkisten tiedotusvälineiden käytön epäämisen opposition edustajilta; katsoo, että kyseiset toimet ovat omiaan eristämään Moldovan tasavallan kotimaisilta ja kansainvälisiltä tiedotusvälineiltä sekä kansalaisten harjoittamalta valvonnalta; pitää valitettavana, että tällaista sensuuria on jatkettu sisäministerin ja oikeusministerin kansalaisjärjestöille, poliittisille puolueille ja joukkotiedotusvälineille lähettämissä kirjeissä, ja tuomitsee sen; |
| --- | --- |

11.

tuomitsee Moldovan viranomaisten harjoittaman toimittajiin, kansalaisyhteiskunnan edustajiin ja oppositiopuolueisiin kohdistuvan häirinnän, erityisesti toimittajien pidätykset ja karkotukset, verkkosivustoille ja televisioasemille pääsyn estämisen, propagandalähetykset julkisilla kanavilla sekä julkisten tiedotusvälineiden käytön epäämisen opposition edustajilta; katsoo, että kyseiset toimet ovat omiaan eristämään Moldovan tasavallan kotimaisilta ja kansainvälisiltä tiedotusvälineiltä sekä kansalaisten harjoittamalta valvonnalta; pitää valitettavana, että tällaista sensuuria on jatkettu sisäministerin ja oikeusministerin kansalaisjärjestöille, poliittisille puolueille ja joukkotiedotusvälineille lähettämissä kirjeissä, ja tuomitsee sen;

| 12. | pitää erittäin valitettavana, että Moldovan viranomaiset päättivät karkottaa Romanian suurlähettilään ja ottaa käyttöön kyseisen EU:n jäsenvaltion kansalaisia koskevan viisumipakon; on ehdottomasti sitä mieltä, ettei EU:n kansalaisten syrjintää heidän kansalaisuutensa perusteella voida hyväksyä, ja kehottaa Moldovan viranomaisia palauttamaan viisumivapauden Romanian kansalaisille; |
| --- | --- |

12.

pitää erittäin valitettavana, että Moldovan viranomaiset päättivät karkottaa Romanian suurlähettilään ja ottaa käyttöön kyseisen EU:n jäsenvaltion kansalaisia koskevan viisumipakon; on ehdottomasti sitä mieltä, ettei EU:n kansalaisten syrjintää heidän kansalaisuutensa perusteella voida hyväksyä, ja kehottaa Moldovan viranomaisia palauttamaan viisumivapauden Romanian kansalaisille;

| 13. | kehottaa neuvostoa ja komissiota samalla tarkistamaan EU:n Moldovan tasavaltaa koskevaa viisumijärjestelmää, jotta voidaan lieventää viisumien myöntämistä Moldovan kansalaisille koskevia ehtoja, erityisesti taloudellisia ehtoja, ja parantaa matkajärjestelyjen sääntelyä; toivoo kuitenkin, etteivät Moldovan kansalaiset käytä parantuneita viisumi- ja matkajärjestelyjä hyväkseen aloittaakseen laajamittaista maastamuuttoa vaan että he haluavat aktiivisesti osallistua kotimaansa kehittämiseen; |
| --- | --- |

13.

kehottaa neuvostoa ja komissiota samalla tarkistamaan EU:n Moldovan tasavaltaa koskevaa viisumijärjestelmää, jotta voidaan lieventää viisumien myöntämistä Moldovan kansalaisille koskevia ehtoja, erityisesti taloudellisia ehtoja, ja parantaa matkajärjestelyjen sääntelyä; toivoo kuitenkin, etteivät Moldovan kansalaiset käytä parantuneita viisumi- ja matkajärjestelyjä hyväkseen aloittaakseen laajamittaista maastamuuttoa vaan että he haluavat aktiivisesti osallistua kotimaansa kehittämiseen;

| 14. | huomauttaa, että väitteet, joiden mukaan eräs EU:n jäsenvaltio oli osallisena tapahtumissa, vaikuttavat perusteettomilta ja ettei niistä keskusteltu eikä niitä toistettu ad hoc -valtuuskunnan kokouksissa Moldovan tasavallassa; |
| --- | --- |

14.

huomauttaa, että väitteet, joiden mukaan eräs EU:n jäsenvaltio oli osallisena tapahtumissa, vaikuttavat perusteettomilta ja ettei niistä keskusteltu eikä niitä toistettu ad hoc -valtuuskunnan kokouksissa Moldovan tasavallassa;

| 15. | pyytää välitöntä ja kattavaa näyttöä mielenosoittajien oletetusti rikollisia toimia ja ulkomaiden hallitusten osallisuutta koskevien Moldovan hallituksen väitteiden tueksi; |
| --- | --- |

15.

pyytää välitöntä ja kattavaa näyttöä mielenosoittajien oletetusti rikollisia toimia ja ulkomaiden hallitusten osallisuutta koskevien Moldovan hallituksen väitteiden tueksi;

| 16. | panee merkille Moldovan viranomaisten lausunnot, joiden mukaan on käynnistetty rikosoikeudellinen menettely ”valtiovallan anastamista koskevasta yrityksestä 7. huhtikuuta 2009”, ja vaatii, että tutkinta suoritetaan avoimesti ja että siinä selvitetään kaikki Moldovan viranomaisten esittämät väitteet, jotka koskevat yhden tai useamman kolmannen maan mahdollista osallisuutta näihin tapahtumiin; |
| --- | --- |

16.

panee merkille Moldovan viranomaisten lausunnot, joiden mukaan on käynnistetty rikosoikeudellinen menettely ”valtiovallan anastamista koskevasta yrityksestä 7. huhtikuuta 2009”, ja vaatii, että tutkinta suoritetaan avoimesti ja että siinä selvitetään kaikki Moldovan viranomaisten esittämät väitteet, jotka koskevat yhden tai useamman kolmannen maan mahdollista osallisuutta näihin tapahtumiin;

| 17. | tuomitsee kaikenlaiset väkivaltaisuudet ja tihutyöt mutta ei voi hyväksyä, että kaikki mielenilmaukset tulkitaan rikoksiksi ja väitetyksi ”perustuslainvastaiseksi salajuoneksi”; on sitä mieltä, että rauhanomaisten mielenilmausten taustalla olivat pitkälti vaalien oikeudenmukaisuutta koskevat epäilyt, epäluottamus julkisia instituutioita kohtaan sekä tyytymättömyys Moldovan tasavallan yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen tilanteeseen; |
| --- | --- |

17.

tuomitsee kaikenlaiset väkivaltaisuudet ja tihutyöt mutta ei voi hyväksyä, että kaikki mielenilmaukset tulkitaan rikoksiksi ja väitetyksi ”perustuslainvastaiseksi salajuoneksi”; on sitä mieltä, että rauhanomaisten mielenilmausten taustalla olivat pitkälti vaalien oikeudenmukaisuutta koskevat epäilyt, epäluottamus julkisia instituutioita kohtaan sekä tyytymättömyys Moldovan tasavallan yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen tilanteeseen;

| 18. | katsoo, että rakentava vuoropuhelu oppositiopuolueiden, kansalaisyhteiskunnan ja kansainvälisten järjestöjen edustajien kanssa on ainoa ratkaisu Moldovan tasavallan nykyiseen tilanteeseen; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että rakentava vuoropuhelu oppositiopuolueiden, kansalaisyhteiskunnan ja kansainvälisten järjestöjen edustajien kanssa on ainoa ratkaisu Moldovan tasavallan nykyiseen tilanteeseen;

| 19. | korostaa, että uusien vaalien järjestämiseksi opposition ja hallituksen on päästävä yksimielisyyteen vaaliprosessin konkreettisista parannuksista; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että uusien vaalien järjestämiseksi opposition ja hallituksen on päästävä yksimielisyyteen vaaliprosessin konkreettisista parannuksista;

| 20. | korostaa jälleen oikeuslaitoksen riippumattomuuden merkitystä ja kehottaa toteuttamaan lisätoimia, joilla varmistetaan kaikkien tiedotusvälineiden, myös Radio Television Moldovan, toimituksellinen riippumattomuus, lopettamaan ProTV-televisiokanavaan kohdistuvan pelottelun ja sen toimiluvan jatkamiseen liittyvät uhkaukset sekä tekemään Moldovan vaalilakiin huomattavia parannuksia, sillä nämä seikat ovat olennainen osa tulevaa vaaliprosessia ja demokratian lujittamista Moldovan tasavallassa; |
| --- | --- |

20.

korostaa jälleen oikeuslaitoksen riippumattomuuden merkitystä ja kehottaa toteuttamaan lisätoimia, joilla varmistetaan kaikkien tiedotusvälineiden, myös Radio Television Moldovan, toimituksellinen riippumattomuus, lopettamaan ProTV-televisiokanavaan kohdistuvan pelottelun ja sen toimiluvan jatkamiseen liittyvät uhkaukset sekä tekemään Moldovan vaalilakiin huomattavia parannuksia, sillä nämä seikat ovat olennainen osa tulevaa vaaliprosessia ja demokratian lujittamista Moldovan tasavallassa;

| 21. | pitää valitettavana, ettei Moldovan hallitus pyrkinyt helpottamaan ulkomailla asuvien Moldovan kansalaisten äänestämistä Euroopan neuvoston Venetsian komission ehdotusten mukaisesti; kehottaa Moldovan viranomaisia ryhtymään aikanaan tarvittaviin toimiin, jotta tämä tavoite toteutuisi; |
| --- | --- |

21.

pitää valitettavana, ettei Moldovan hallitus pyrkinyt helpottamaan ulkomailla asuvien Moldovan kansalaisten äänestämistä Euroopan neuvoston Venetsian komission ehdotusten mukaisesti; kehottaa Moldovan viranomaisia ryhtymään aikanaan tarvittaviin toimiin, jotta tämä tavoite toteutuisi;

| 22. | korostaa, että Etyj/ODIHR:n alustava raportti vaalien kulusta poikkeaa huomattavasti useiden moldovalaisten kansalaisjärjestöjen esittämistä väitteistä, joiden mukaan vaaleissa esiintyi laajoja sääntöjenvastaisuuksia; huomauttaa, että tällaiset poikkeamat on otettava huomioon, kun tulevaisuudessa tarkastellaan Etyj/ODIHR:n vaalitarkkailutoimia ja EU:n osallistumista kansainvälisiin vaalitarkkailuvaltuuskuntiin; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että Etyj/ODIHR:n alustava raportti vaalien kulusta poikkeaa huomattavasti useiden moldovalaisten kansalaisjärjestöjen esittämistä väitteistä, joiden mukaan vaaleissa esiintyi laajoja sääntöjenvastaisuuksia; huomauttaa, että tällaiset poikkeamat on otettava huomioon, kun tulevaisuudessa tarkastellaan Etyj/ODIHR:n vaalitarkkailutoimia ja EU:n osallistumista kansainvälisiin vaalitarkkailuvaltuuskuntiin;

| 23. | katsoo, että jotta EU säilyttäisi uskottavuutensa Moldovan tasavallan kansalaisten silmissä, sen olisi osallistuttava nykyisen tilanteen selvittämiseen ennakoivasti, perusteellisesti ja kattavasti; kehottaa neuvostoa harkitsemaan mahdollisuutta lähettää Moldovan tasavaltaan oikeusvaltioperiaatetta käsittelevä valtuuskunta, joka voisi avustaa lainvalvontaviranomaisia uudistusprosessissa erityisesti poliisin ja oikeuslaitoksen osalta; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että jotta EU säilyttäisi uskottavuutensa Moldovan tasavallan kansalaisten silmissä, sen olisi osallistuttava nykyisen tilanteen selvittämiseen ennakoivasti, perusteellisesti ja kattavasti; kehottaa neuvostoa harkitsemaan mahdollisuutta lähettää Moldovan tasavaltaan oikeusvaltioperiaatetta käsittelevä valtuuskunta, joka voisi avustaa lainvalvontaviranomaisia uudistusprosessissa erityisesti poliisin ja oikeuslaitoksen osalta;

| 24. | korostaa, että neuvoston, komission ja jäsenvaltioiden on hyödynnettävä täysimääräisesti Euroopan naapuruusohjelmaa ja etenkin uutta itäisen kumppanuuden ohjelmaa, jotta voidaan lisätä vakautta, parantaa hallintoa ja tasapainottaa talouskehitystä Moldovan tasavallassa ja muissa unionin itäisissä rajavaltioissa; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että neuvoston, komission ja jäsenvaltioiden on hyödynnettävä täysimääräisesti Euroopan naapuruusohjelmaa ja etenkin uutta itäisen kumppanuuden ohjelmaa, jotta voidaan lisätä vakautta, parantaa hallintoa ja tasapainottaa talouskehitystä Moldovan tasavallassa ja muissa unionin itäisissä rajavaltioissa;

| 25. | kehottaa komissiota varmistamaan, että Moldovan tasavallalle ihmisoikeuksien ja perusvapauksien alalla annettava EU:n rahoitus on entistä laajakantoisempaa, erityisesti hyödyntämällä täysimääräisesti demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaa eurooppalaista rahoitusvälinettä sekä eurooppalaista naapuruuden ja kumppanuuden välinettä; kehottaa komissiota toimittamaan sille yksityiskohtaisen kertomuksen kaikkien EU:n varojen käytöstä Moldovan tasavallassa siten, että erityisenä painopisteenä ovat hyvään hallintoon ja demokratiakehitykseen osoitetut varat; |
| --- | --- |

25.

kehottaa komissiota varmistamaan, että Moldovan tasavallalle ihmisoikeuksien ja perusvapauksien alalla annettava EU:n rahoitus on entistä laajakantoisempaa, erityisesti hyödyntämällä täysimääräisesti demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevaa eurooppalaista rahoitusvälinettä sekä eurooppalaista naapuruuden ja kumppanuuden välinettä; kehottaa komissiota toimittamaan sille yksityiskohtaisen kertomuksen kaikkien EU:n varojen käytöstä Moldovan tasavallassa siten, että erityisenä painopisteenä ovat hyvään hallintoon ja demokratiakehitykseen osoitetut varat;

| 26. | kehottaa neuvostoa ja komissiota vahvistamaan Moldovan tasavallassa olevan EU:n erityisedustajan asemaa sekä toiminta-alan että keinojen osalta; |
| --- | --- |

26.

kehottaa neuvostoa ja komissiota vahvistamaan Moldovan tasavallassa olevan EU:n erityisedustajan asemaa sekä toiminta-alan että keinojen osalta;

| 27. | toistaa tukevansa Moldovan tasavallan alueellista koskemattomuutta ja huomauttaa, että EU:lla on oltava entistä vahvempi asema Transnistrian kysymyksen ratkaisemisessa; |
| --- | --- |

27.

toistaa tukevansa Moldovan tasavallan alueellista koskemattomuutta ja huomauttaa, että EU:lla on oltava entistä vahvempi asema Transnistrian kysymyksen ratkaisemisessa;

| 28. | korostaa jälleen, että Euroopan unionin on tehtävä kaikki voitavansa aidosti eurooppalaisen tulevaisuuden tarjoamiseksi Moldovan tasavallan kansalaisille; kehottaa kaikkia Moldovan tasavallan poliittisia voimia ja Moldovan kumppaneita olemaan käyttämättä nykyistä epävakaata tilannetta hyväkseen Moldovan EU-jäsenyyteen suuntautuneen kehityksen kariuttamiseksi; |
| --- | --- |

28.

korostaa jälleen, että Euroopan unionin on tehtävä kaikki voitavansa aidosti eurooppalaisen tulevaisuuden tarjoamiseksi Moldovan tasavallan kansalaisille; kehottaa kaikkia Moldovan tasavallan poliittisia voimia ja Moldovan kumppaneita olemaan käyttämättä nykyistä epävakaata tilannetta hyväkseen Moldovan EU-jäsenyyteen suuntautuneen kehityksen kariuttamiseksi;

| 29. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan neuvoston ja Etyjin parlamentaarisille yleiskokouksille sekä Moldovan tasavallan hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

29.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan neuvoston ja Etyjin parlamentaarisille yleiskokouksille sekä Moldovan tasavallan hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  EUVL C 304 E, 1.12.2005, s. 398.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/60 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/60

---

Torstai 7. toukokuuta 2009Vuosittainen ihmisoikeusraportti 2008 sekä Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikka

P6_TA(2009)0385

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 vuosittaisesta ihmisoikeusraportista 2008 sekä Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikasta (2008/2336(INI))

2010/C 212 E/11

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin kymmenennen vuosittaisen ihmisoikeusraportin (2008) (neuvoston asiakirja 14146/1/2008),

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3, 6, 11, 13 ja 19 artiklan ja EY:n perustamissopimuksen 177 ja 300 artiklan,

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja kaikki asiaankuuluvat kansainväliset ihmisoikeusvälineet (1),

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan,

ottaa huomioon kaikki Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeuksia koskevat yleissopimukset ja niiden valinnaiset pöytäkirjat,

ottaa huomioon alueelliset ihmisoikeusvälineet ja erityisesti ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan afrikkalaisen peruskirjan, Afrikan naisten oikeuksia koskevan valinnaisen pöytäkirjan, ihmisoikeuksia koskevan amerikkalaisen yleissopimuksen ja arabivaltioiden ihmisoikeuksia koskevan peruskirjan,

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2009 antamansa päätöslauselman Gazan alueen tilanteesta (2) sekä yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston 27. tammikuuta 2009 antamat päätelmät Lähi-idän rauhanprosessista,

ottaa huomioon kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön voimaantulon 1. heinäkuuta 2002 ja kansainvälisestä rikostuomioistuimesta annetut parlamentin päätöslauselmat (3),

ottaa huomioon Euroopan neuvoston ihmiskaupan vastaisen yleissopimuksen ja Euroopan unionin vuoden 2005 suunnitelman parhaista käytännöistä, vaatimuksista ja menettelyistä ihmiskaupan estämiseksi ja torjumiseksi (4),

ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn yleissopimukseen (Euroopan ihmisoikeussopimus) liitetyn, kuolemanrangaistuksen poistamista kaikissa olosuhteissa koskevan pöytäkirjan nro 13,

ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun ja rangaistusten vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen (kidutuksen vastainen yleissopimus),

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen lapsen oikeuksista,

ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen ja sen valinnaisen pöytäkirjan,

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan (5),

ottaa huomioon AKT-EY-kumppanuussopimuksen ja sen tarkistuksen (6),

ottaa huomioon demokratian ja ihmisoikeuksien maailmanlaajuista edistämistä koskevasta rahoitusvälineestä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1889/2006 (7) (demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva rahoitusväline),

ottaa huomioon edelliset päätöslauselmansa maailman ihmisoikeuksista,

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2007 ja 21. helmikuuta 2008 antamansa päätöslauselmat Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusneuvoston (UNHRC) viidennestä (8) ja seitsemännestä (9) istunnosta ja UNHRC:ta koskevien neuvottelujen tuloksista,

ottaa huomioon 14. helmikuuta 2006 antamansa päätöslauselman ihmisoikeus- ja demokratialausekkeesta Euroopan unionin sopimuksissa (10),

ottaa huomioon 1. helmikuuta 2007 (11) ja 26. huhtikuuta 2007 (12) antamansa päätöslauselmat aloitteesta kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon yleismaailmalliseksi keskeyttämiseksi ja Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 18. joulukuuta 2007 antaman päätöslauselman 62/149 kuolemanrangaistuksen käytön keskeyttämisestä,

ottaa huomioon naisten sukupuolielinten silpomisesta 20. syyskuuta 2001 antamansa päätöslauselman (13), jossa todetaan, että kaikenlainen naisten sukupuolielinten silpominen, olipa se minkä asteista tahansa, on naiseen kohdistuva väkivallanteko, joka loukkaa naisten perusoikeuksia,

ottaa huomioon ihmisoikeusvuoropuhelujen toiminnasta ja ihmisoikeuksia koskevista kolmansien maiden kuulemisista 6. syyskuuta 2007 antamansa päätöslauselman (14), sekä naisten oikeudet, jotka on erikseen otettava huomioon kaikissa ihmisoikeusvuoropuheluissa,

ottaa huomioon 4. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman (15) EU:n pakotteiden arvioinnista osana EU:n ihmisoikeustoimia ja -politiikkaa,

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2008 antamansa päätöslauselman ”Tavoitteena lasten oikeuksia koskeva EU:n strategia” (16),

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman sananvapaudesta internetissä (17),

ottaa huomioon kaikki antamansa päätöslauselmaesitykset ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksista,

ottaa huomioon Lissabonissa joulukuussa 2007 järjestetyn Euroopan unionin kansalaisjärjestöjen ihmisoikeusfoorumin,

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen, jonka Euroopan yhteisö ja valtaosa sen jäsenvaltioista allekirjoittivat 30. maaliskuuta 2007 ja jossa esitetään velvoite sisällyttää vammaisten henkilöiden edut ja huolenaiheet kolmansiin maihin kohdistuviin ihmisoikeustoimiin,

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeuksien puolustajia koskevan päätöslauselman sekä Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta tarkastelevan erityisedustajan toimet,

ottaa huomioon joulukuussa 2006 tehdyn jokaisen kansalaisen suojelemista tahdonvastaiselta katoamiselta koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan unionin suuntaviivat kansainvälisen humanitaarisen oikeuden noudattamisen edistämiseksi (18), lasten osallistumisesta aseellisiin selkkauksiin, ihmisoikeuksien puolustajista sekä kuolemanrangaistuksesta, kidutuksesta, muusta julmasta, epäinhimillisestä tai halventavasta kohtelusta tai rangaistuksesta, ihmisoikeusvuoropuhelusta kolmansien maiden kanssa, lasten oikeuksien edistämisestä ja suojelusta sekä naisiin kohdistuvasta väkivallasta ja kaikkien naisiin kohdistuvien syrjinnän muotojen torjumisesta,

ottaa huomioon 8. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin vaalitarkkailuvaltuuskunnista: tavoitteet, käytännöt ja tulevat haasteet (19),

ottaa huomioon 14. tammikuuta 2009 antamansa päätöslauselman YK:n ihmisoikeusneuvoston kehityksestä, mukaan lukien EU:n asema (20),

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan ja 112 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A6-0264/2009),

| A. | katsoo, että ihmisoikeudet ja niiden suojelu perustuvat ihmisarvon tunnustamiseen; katsoo, että olisi palautettava mieliin tässä yhteydessä, että ihmisoikeuksien julistuksen alkusanat ovat seuraavat: ”ihmisperheen kaikkien jäsenten luonnollisen arvon ja heidän yhtäläisten ja luovuttamattomien oikeuksiensa tunnustaminen on vapauden, oikeudenmukaisuuden ja rauhan perustana maailmassa”, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että ihmisoikeudet ja niiden suojelu perustuvat ihmisarvon tunnustamiseen; katsoo, että olisi palautettava mieliin tässä yhteydessä, että ihmisoikeuksien julistuksen alkusanat ovat seuraavat: ”ihmisperheen kaikkien jäsenten luonnollisen arvon ja heidän yhtäläisten ja luovuttamattomien oikeuksiensa tunnustaminen on vapauden, oikeudenmukaisuuden ja rauhan perustana maailmassa”,

| B. | katsoo, että oikeudenmukaisuus, vapaus, demokratia ja oikeusvaltioperiaate saavat alkunsa ihmisarvon aidosta tunnustamisesta, ja katsoo, että tämä tunnustaminen on kaikkien ihmisoikeuksien perusta, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että oikeudenmukaisuus, vapaus, demokratia ja oikeusvaltioperiaate saavat alkunsa ihmisarvon aidosta tunnustamisesta, ja katsoo, että tämä tunnustaminen on kaikkien ihmisoikeuksien perusta,

| C. | toteaa, että neuvoston ja komission laatimassa Euroopan unionin kymmenennessä ihmisoikeusraportissa (2008) esitetään yleiskatsaus EU:n toimielinten toiminnasta ihmisoikeuksien alalla Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella, |
| --- | --- |

C.

toteaa, että neuvoston ja komission laatimassa Euroopan unionin kymmenennessä ihmisoikeusraportissa (2008) esitetään yleiskatsaus EU:n toimielinten toiminnasta ihmisoikeuksien alalla Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella,

| D. | pyrkii tällä päätöslauselmalla tutkimaan ja arvioimaan komission, neuvoston ja parlamentin ihmisoikeustoimia ja tietyissä tapauksissa esittämään rakentavaa kritiikkiä, |
| --- | --- |

D.

pyrkii tällä päätöslauselmalla tutkimaan ja arvioimaan komission, neuvoston ja parlamentin ihmisoikeustoimia ja tietyissä tapauksissa esittämään rakentavaa kritiikkiä,

| E. | katsoo, että Euroopan unionin omalla ihmisoikeustilanteella on välitön vaikutus sen uskottavuuteen ja kykyyn panna täytäntöön tehokasta ulkoista ihmisoikeuspolitiikkaa, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että Euroopan unionin omalla ihmisoikeustilanteella on välitön vaikutus sen uskottavuuteen ja kykyyn panna täytäntöön tehokasta ulkoista ihmisoikeuspolitiikkaa,

| F. | katsoo, että myös merkittävien kauppakumppanien osalta kahdenvälisiä tai alueellisia kauppasopimuksia koskevissa neuvotteluissa ja sopimusten täytäntöönpanossa on pyrittävä kiinnittämään entistä enemmän huomiota perusihmisoikeuksien ja erityisesti poliittisten oikeuksien kunnioittamiseen, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että myös merkittävien kauppakumppanien osalta kahdenvälisiä tai alueellisia kauppasopimuksia koskevissa neuvotteluissa ja sopimusten täytäntöönpanossa on pyrittävä kiinnittämään entistä enemmän huomiota perusihmisoikeuksien ja erityisesti poliittisten oikeuksien kunnioittamiseen,

| G. | katsoo, että Euroopan unionin ja kolmansien maiden välisten sopimusten ihmisoikeuslausekkeita on kunnioitettava, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että Euroopan unionin ja kolmansien maiden välisten sopimusten ihmisoikeuslausekkeita on kunnioitettava,

| H. | katsoo, että ihmisoikeuksia edistäviin toimitapoihin kohdistuu maailman eri alueilla edelleen uhkia, sillä ihmisoikeusrikkomuksiin liittyy väistämättä niihin syyllistyneiden pyrkimys heikentää ihmisoikeuksia edistävien toimitapojen vaikutusta erityisesti valtioissa, joissa vallassa olevan epädemokraattisen hallituksen säilyttäminen edellyttää ihmisoikeusrikkomuksia, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että ihmisoikeuksia edistäviin toimitapoihin kohdistuu maailman eri alueilla edelleen uhkia, sillä ihmisoikeusrikkomuksiin liittyy väistämättä niihin syyllistyneiden pyrkimys heikentää ihmisoikeuksia edistävien toimitapojen vaikutusta erityisesti valtioissa, joissa vallassa olevan epädemokraattisen hallituksen säilyttäminen edellyttää ihmisoikeusrikkomuksia,

| 1. | katsoo, että EU:n on edistettävä johdonmukaista ja yhtenäistä politiikkaa ihmisoikeuksien ylläpitämiseksi ja edistämiseksi kaikkialla maailmassa, ja korostaa tarvetta harjoittaa tätä politiikkaa entistä tehokkaammin; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että EU:n on edistettävä johdonmukaista ja yhtenäistä politiikkaa ihmisoikeuksien ylläpitämiseksi ja edistämiseksi kaikkialla maailmassa, ja korostaa tarvetta harjoittaa tätä politiikkaa entistä tehokkaammin;

| 2. | vahvistaa olevansa vakuuttunut siitä, että parannuksen aikaansaamiseksi ihmisoikeuksien edistämisessä EU:n yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa (YUTP) on vahvistettava ja että on varmistettava ihmisoikeuksien edistämisen täytäntöönpano YUTP:n ensisijaisena tavoitteena EU:n instituutioiden vuoropuheluissa ja suhteissa minkä hyvänsä maailman valtion kanssa, kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklassa esitetään; |
| --- | --- |

2.

vahvistaa olevansa vakuuttunut siitä, että parannuksen aikaansaamiseksi ihmisoikeuksien edistämisessä EU:n yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa (YUTP) on vahvistettava ja että on varmistettava ihmisoikeuksien edistämisen täytäntöönpano YUTP:n ensisijaisena tavoitteena EU:n instituutioiden vuoropuheluissa ja suhteissa minkä hyvänsä maailman valtion kanssa, kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklassa esitetään;

| 3. | kehottaa neuvostoa ja komissiota pyrkimään entistä voimakkaammin parantamaan Euroopan unionin valmiuksia vastata nopeasti kolmansien maiden ihmisoikeusrikkomuksiin; korostaa EU:n tärkeää asemaa ihmisoikeuksia koskevissa asioissa nykymaailmassa ja odotusten kasvamista asiassa tämän aseman mukaisesti; edellyttää, että EU:n kanta on sama ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevassa EU:n ulkopolitiikassa sekä EU:n rajojen sisäpuolella harjoitettavassa politiikassa; |
| --- | --- |

3.

kehottaa neuvostoa ja komissiota pyrkimään entistä voimakkaammin parantamaan Euroopan unionin valmiuksia vastata nopeasti kolmansien maiden ihmisoikeusrikkomuksiin; korostaa EU:n tärkeää asemaa ihmisoikeuksia koskevissa asioissa nykymaailmassa ja odotusten kasvamista asiassa tämän aseman mukaisesti; edellyttää, että EU:n kanta on sama ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevassa EU:n ulkopolitiikassa sekä EU:n rajojen sisäpuolella harjoitettavassa politiikassa;

| 4. | kehottaa valvomaan mahdollisimman tehokkaasti ihmisoikeuksia koskevan lausekkeen noudattamista Euroopan unionin kolmansien maiden kanssa tekemissä sopimuksissa ja sisällyttämään kyseisen lausekkeen järjestelmällisesti myöhempiin sopimuksiin; muistuttaa, että ihmisoikeuksia koskeva lauseke on olennainen osa sopimusta, ja sitä olisi sovellettava sopimuksen kaikkiin määräyksiin; painottaa vielä kerran, että lauseketta on täydennettävä järjestelmällisesti todellisella toimeenpanomekanismilla; |
| --- | --- |

4.

kehottaa valvomaan mahdollisimman tehokkaasti ihmisoikeuksia koskevan lausekkeen noudattamista Euroopan unionin kolmansien maiden kanssa tekemissä sopimuksissa ja sisällyttämään kyseisen lausekkeen järjestelmällisesti myöhempiin sopimuksiin; muistuttaa, että ihmisoikeuksia koskeva lauseke on olennainen osa sopimusta, ja sitä olisi sovellettava sopimuksen kaikkiin määräyksiin; painottaa vielä kerran, että lauseketta on täydennettävä järjestelmällisesti todellisella toimeenpanomekanismilla;

Euroopan unionin vuosittainen ihmisoikeusraportti 2008

| 5. | korostaa Euroopan unionin vuosittaisen ihmisoikeusraportin merkitystä Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikan analysoinnissa ja arvioinnissa ja tunnustaa, että asian osalta EU:n toimielinten toimien osuus on ollut myönteinen; |
| --- | --- |

5.

korostaa Euroopan unionin vuosittaisen ihmisoikeusraportin merkitystä Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikan analysoinnissa ja arvioinnissa ja tunnustaa, että asian osalta EU:n toimielinten toimien osuus on ollut myönteinen;

| 6. | toistaa esittämänsä pyynnön, että toimitapojen arviointia varten toimitetaan entistä enemmän ja parempaa tietoa, ja että yleisen lähestymistavan parantamiseksi ehdotetaan tekijöitä ja suuntaviivoja, minimoimaan sen mahdolliset ristiriitaisuudet ja politiikan ensisijaisia tavoitteita mukautetaan valtiokohtaisesti maakohtaisen ihmisoikeusstrategian tai ainakin ihmisoikeuksia koskevan luvun laatimiseksi maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin; toistaa ihmisoikeuksia koskevien Euroopan unionin toimintatapojen, välineiden ja aloitteiden käytön ja tulosten säännöllistä arviointia koskevan kehotuksensa; kehottaa neuvostoa ja komissiota kehittämään erityisiä määrällisesti ilmaistavia indeksejä ja kriteereitä näiden toimintatapojen tehokkuuden mittaamiseksi; |
| --- | --- |

6.

toistaa esittämänsä pyynnön, että toimitapojen arviointia varten toimitetaan entistä enemmän ja parempaa tietoa, ja että yleisen lähestymistavan parantamiseksi ehdotetaan tekijöitä ja suuntaviivoja, minimoimaan sen mahdolliset ristiriitaisuudet ja politiikan ensisijaisia tavoitteita mukautetaan valtiokohtaisesti maakohtaisen ihmisoikeusstrategian tai ainakin ihmisoikeuksia koskevan luvun laatimiseksi maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin; toistaa ihmisoikeuksia koskevien Euroopan unionin toimintatapojen, välineiden ja aloitteiden käytön ja tulosten säännöllistä arviointia koskevan kehotuksensa; kehottaa neuvostoa ja komissiota kehittämään erityisiä määrällisesti ilmaistavia indeksejä ja kriteereitä näiden toimintatapojen tehokkuuden mittaamiseksi;

| 7. | suhtautuu myönteisesti neuvoston ja komission vuoden 2008 raportin julkiseen esittämiseen 4. marraskuuta 2008 pidetyssä parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunnan kokouksessa, joka on samaan aikaan 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien julistuksen 60. vuosipäivän kanssa, ja sen esittämiseen täysistunnossa samana päivänä kun kiinalaiselle Hu Jialle annettiin mielipiteenvapauden Saharov-palkinto; |
| --- | --- |

7.

suhtautuu myönteisesti neuvoston ja komission vuoden 2008 raportin julkiseen esittämiseen 4. marraskuuta 2008 pidetyssä parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunnan kokouksessa, joka on samaan aikaan 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien julistuksen 60. vuosipäivän kanssa, ja sen esittämiseen täysistunnossa samana päivänä kun kiinalaiselle Hu Jialle annettiin mielipiteenvapauden Saharov-palkinto;

| 8. | kehottaa jälleen kerran neuvostoa ja komissiota määrittämään ”erityistä huolta aiheuttavat valtiot”, joissa ihmisoikeuksien edistäminen on erityisen vaikeaa, ja samoin valtiot, joissa ihmisoikeuksia rikotaan, ja kehittämään tätä varten kriteerit, joiden avulla voidaan mitata valtioiden ihmisoikeustilannetta, jotta voidaan vahvistaa erityisiä ensisijaisia poliittisia tavoitteita; |
| --- | --- |

8.

kehottaa jälleen kerran neuvostoa ja komissiota määrittämään ”erityistä huolta aiheuttavat valtiot”, joissa ihmisoikeuksien edistäminen on erityisen vaikeaa, ja samoin valtiot, joissa ihmisoikeuksia rikotaan, ja kehittämään tätä varten kriteerit, joiden avulla voidaan mitata valtioiden ihmisoikeustilannetta, jotta voidaan vahvistaa erityisiä ensisijaisia poliittisia tavoitteita;

| 9. | kehottaa neuvostoa ja komissiota toimimaan tehokkaammin vuosittaisen ihmisoikeusraportin levittämiseksi ja toimittamiseksi mahdollisimman laajalle yleisölle; kehottaa myös toteuttamaan julkisia tiedotuskampanjoita, joilla Euroopan unionin asema alalla saatetaan näkyvämmäksi; |
| --- | --- |

9.

kehottaa neuvostoa ja komissiota toimimaan tehokkaammin vuosittaisen ihmisoikeusraportin levittämiseksi ja toimittamiseksi mahdollisimman laajalle yleisölle; kehottaa myös toteuttamaan julkisia tiedotuskampanjoita, joilla Euroopan unionin asema alalla saatetaan näkyvämmäksi;

| 10. | kehottaa neuvostoa ja komissiota tekemään säännöllisiä tutkimuksia ihmisoikeuksiin liittyvien Euroopan unionin toimien vaikutuksen ja toimia koskevan tiedon arvioimiseksi yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

10.

kehottaa neuvostoa ja komissiota tekemään säännöllisiä tutkimuksia ihmisoikeuksiin liittyvien Euroopan unionin toimien vaikutuksen ja toimia koskevan tiedon arvioimiseksi yhteiskunnassa;

| 11. | ottaa huomioon, että raportista ilmenee, että vaikka useissa jäsenvaltioissa on tehty tutkimuksia, Euroopan unioni ei ole suorittanut arviointia jäsenvaltioiden toteuttamista toimista, jotka koskevat terrorismin torjuntaa Yhdysvaltain hallituksen harjoittamassa politiikassa George Bushin presidenttikaudella; |
| --- | --- |

11.

ottaa huomioon, että raportista ilmenee, että vaikka useissa jäsenvaltioissa on tehty tutkimuksia, Euroopan unioni ei ole suorittanut arviointia jäsenvaltioiden toteuttamista toimista, jotka koskevat terrorismin torjuntaa Yhdysvaltain hallituksen harjoittamassa politiikassa George Bushin presidenttikaudella;

| 12. | kehottaa Perun kongressissa huhtikuussa 2008 yksimielisesti hyväksytyn päätöslauselman mukaisesti neuvostoa harkitsemaan Movimiento Revolucionario Túpac Amaru (MRTA) -järjestön sisällyttämistä terroristijärjestöjä koskevaan yhteisön luetteloon; |
| --- | --- |

12.

kehottaa Perun kongressissa huhtikuussa 2008 yksimielisesti hyväksytyn päätöslauselman mukaisesti neuvostoa harkitsemaan Movimiento Revolucionario Túpac Amaru (MRTA) -järjestön sisällyttämistä terroristijärjestöjä koskevaan yhteisön luetteloon;

| 13. | korostaa, että maahanmuuttopolitiikan katsotaan maailmassa laajalti levinneen mielipiteen mukaan olevan haaste Euroopan unionin ihmisoikeuksia koskevan ulkoisen toiminnan uskottavuudelle; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että maahanmuuttopolitiikan katsotaan maailmassa laajalti levinneen mielipiteen mukaan olevan haaste Euroopan unionin ihmisoikeuksia koskevan ulkoisen toiminnan uskottavuudelle;

Neuvoston ja komission toiminta ihmisoikeuksien alalla kansainvälisillä foorumeilla

| 14. | katsoo, että neuvoston ihmisoikeussihteeristön määrällinen ja laadullinen kehittäminen antaisi Euroopan unionille mahdollisuuden parantaa profiiliaan ihmisoikeuksien edistämisessä ja niiden kunnioittamisen varmistamisessa ulkopolitiikassaan; olettaa, että myös komission varapuheenjohtajana toimivan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tuleva nimitys lisää huomattavasti EU:n johdonmukaisuutta ja vaikuttavuutta, jos Lissabonin sopimus tulee voimaan; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että neuvoston ihmisoikeussihteeristön määrällinen ja laadullinen kehittäminen antaisi Euroopan unionille mahdollisuuden parantaa profiiliaan ihmisoikeuksien edistämisessä ja niiden kunnioittamisen varmistamisessa ulkopolitiikassaan; olettaa, että myös komission varapuheenjohtajana toimivan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tuleva nimitys lisää huomattavasti EU:n johdonmukaisuutta ja vaikuttavuutta, jos Lissabonin sopimus tulee voimaan;

| 15. | pitää keskeisenä sitä, että vastaisuudessa kaikkien Euroopan unionin erityisedustajien toimeksiannoissa mainitaan erityisesti ihmisoikeuksien edistäminen ja niiden kunnioittamisen varmistaminen, ottaen huomioon ihmisoikeusasioiden merkityksen konflikteissa ja niiden jälkeen; |
| --- | --- |

15.

pitää keskeisenä sitä, että vastaisuudessa kaikkien Euroopan unionin erityisedustajien toimeksiannoissa mainitaan erityisesti ihmisoikeuksien edistäminen ja niiden kunnioittamisen varmistaminen, ottaen huomioon ihmisoikeusasioiden merkityksen konflikteissa ja niiden jälkeen;

| 16. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen rohkaista Euroopan unionin jäsenvaltioita ja sellaisia kolmansia maita, joiden tulevasta liittymisestä tai suhteiden vahvistamisesta neuvotellaan, allekirjoittamaan ja ratifioimaan kaikki keskeiset Yhdistyneiden Kansakuntien ja Euroopan neuvoston ihmisoikeuksia koskevat yleissopimukset ja niiden valinnaiset pöytäkirjat sekä toimimaan yhteistyössä ihmisoikeuksia koskevien kansainvälisten menettelyjen ja järjestelyjen kanssa; pyytää erityisesti, että Euroopan unioni ja YK:n ihmisoikeusneuvosto allekirjoittavat keskenään puitesopimuksen kaikkia jäsenvaltioita yhdistävien Yhdistyneiden Kansakuntien sopimusten ratifioinnin ja täytäntöönpanon edistämiseksi; |
| --- | --- |

16.

toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen rohkaista Euroopan unionin jäsenvaltioita ja sellaisia kolmansia maita, joiden tulevasta liittymisestä tai suhteiden vahvistamisesta neuvotellaan, allekirjoittamaan ja ratifioimaan kaikki keskeiset Yhdistyneiden Kansakuntien ja Euroopan neuvoston ihmisoikeuksia koskevat yleissopimukset ja niiden valinnaiset pöytäkirjat sekä toimimaan yhteistyössä ihmisoikeuksia koskevien kansainvälisten menettelyjen ja järjestelyjen kanssa; pyytää erityisesti, että Euroopan unioni ja YK:n ihmisoikeusneuvosto allekirjoittavat keskenään puitesopimuksen kaikkia jäsenvaltioita yhdistävien Yhdistyneiden Kansakuntien sopimusten ratifioinnin ja täytäntöönpanon edistämiseksi;

| 17. | kehottaa neuvostoa ja komissiota jatkamaan voimakkaita pyrkimyksiään Rooman perussäännön yleiseksi ratifioimiseksi ja sen edellyttämän kansallisen täytäntöönpanolainsäädännön laatimiseksi kansainvälisestä rikostuomioistuimesta 16 päivänä kesäkuuta 2003 annetun neuvoston yhteisen kannan 2003/444/YUTP (21) ja sen jatkotoimena toteutettavan vuonna 2004 hyväksytyn toimintasuunnitelman mukaisesti; kehottaa ulottamaan nämä pyrkimykset myös kansainvälisen rikostuomioistuimen erioikeuksia ja vapauksia koskevan sopimuksen ratifiointiin ja täytäntöönpanoon, sillä sopimus on kansainvälisen rikostuomioistuimen tärkeä työväline; kehottaa ulottamaan nämä pyrkimykset myös kansainvälisen rikostuomioistuimen erioikeuksia ja vapauksia koskevan sopimuksen ratifiointiin ja täytäntöönpanoon, sillä sopimus on kansainvälisen rikostuomioistuimen tärkeä työväline; on tyytyväinen siihen, että Madagaskarin, Cooksaarten ja Surinamin ratifioitua Rooman perussäännön vuonna 2008 sopimusvaltioiden määrä nousi 108:aan heinäkuussa 2008; kehottaa Tšekin tasavaltaa, ainoaa Euroopan unionin jäsenvaltiota, joka ei vielä ole ratifioinut Rooman perussääntöä, lopultakin tekemään sen viipymättä (22); kehottaa Romaniaa purkamaan Yhdysvaltojen kanssa tekemänsä kahdenvälisen koskemattomuussopimuksen; |
| --- | --- |

17.

kehottaa neuvostoa ja komissiota jatkamaan voimakkaita pyrkimyksiään Rooman perussäännön yleiseksi ratifioimiseksi ja sen edellyttämän kansallisen täytäntöönpanolainsäädännön laatimiseksi kansainvälisestä rikostuomioistuimesta 16 päivänä kesäkuuta 2003 annetun neuvoston yhteisen kannan 2003/444/YUTP (21) ja sen jatkotoimena toteutettavan vuonna 2004 hyväksytyn toimintasuunnitelman mukaisesti; kehottaa ulottamaan nämä pyrkimykset myös kansainvälisen rikostuomioistuimen erioikeuksia ja vapauksia koskevan sopimuksen ratifiointiin ja täytäntöönpanoon, sillä sopimus on kansainvälisen rikostuomioistuimen tärkeä työväline; kehottaa ulottamaan nämä pyrkimykset myös kansainvälisen rikostuomioistuimen erioikeuksia ja vapauksia koskevan sopimuksen ratifiointiin ja täytäntöönpanoon, sillä sopimus on kansainvälisen rikostuomioistuimen tärkeä työväline; on tyytyväinen siihen, että Madagaskarin, Cooksaarten ja Surinamin ratifioitua Rooman perussäännön vuonna 2008 sopimusvaltioiden määrä nousi 108:aan heinäkuussa 2008; kehottaa Tšekin tasavaltaa, ainoaa Euroopan unionin jäsenvaltiota, joka ei vielä ole ratifioinut Rooman perussääntöä, lopultakin tekemään sen viipymättä (22); kehottaa Romaniaa purkamaan Yhdysvaltojen kanssa tekemänsä kahdenvälisen koskemattomuussopimuksen;

| 18. | kehottaa kaikkia EU:n puheenjohtajavaltioita ottamaan esiin kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa tehtävän yhteistyön merkityksen kaikissa EU:n huippukokouksissa sekä kolmansien maiden kanssa käytävässä vuoropuhelussa, EU:n ja Venäjän huippukokous sekä EU:n ja Kiinan vuoropuhelu mukaan luettuna, ja kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita lisäämään yhteistyötä rikostuomioistuimen kanssa ja tekemään kahdenvälisiä sopimuksia tuomioiden täytäntöönpanosta sekä todistajien ja uhrien suojelusta; pitää tärkeänä EU:n ja kansainvälisen rikostuomioistuimen välistä yhteistyö- ja avunantosopimusta ja kehottaa sen perusteella Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita antamaan rikostuomioistuimelle kaiken tarvittavan tuen, myös kentällä annettavan tuen, sen meneillään olevissa tutkimuksissa; ilmaisee tyytyväisyytensä Belgian ja Portugalin antamaan apuun Jean-Pierre Memban toukokuussa 2008 tapahtuneen pidätyksen ja kansainväliselle rikostuomioistuimelle luovuttamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

18.

kehottaa kaikkia EU:n puheenjohtajavaltioita ottamaan esiin kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa tehtävän yhteistyön merkityksen kaikissa EU:n huippukokouksissa sekä kolmansien maiden kanssa käytävässä vuoropuhelussa, EU:n ja Venäjän huippukokous sekä EU:n ja Kiinan vuoropuhelu mukaan luettuna, ja kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita lisäämään yhteistyötä rikostuomioistuimen kanssa ja tekemään kahdenvälisiä sopimuksia tuomioiden täytäntöönpanosta sekä todistajien ja uhrien suojelusta; pitää tärkeänä EU:n ja kansainvälisen rikostuomioistuimen välistä yhteistyö- ja avunantosopimusta ja kehottaa sen perusteella Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita antamaan rikostuomioistuimelle kaiken tarvittavan tuen, myös kentällä annettavan tuen, sen meneillään olevissa tutkimuksissa; ilmaisee tyytyväisyytensä Belgian ja Portugalin antamaan apuun Jean-Pierre Memban toukokuussa 2008 tapahtuneen pidätyksen ja kansainväliselle rikostuomioistuimelle luovuttamisen yhteydessä;

| 19. | kehottaa Euroopan yhteisöä ja sen jäsenvaltioita ratifioimaan pikaisesti vammaisten oikeuksia koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen; vaatii, että yleissopimuksen valinnainen pöytäkirja katsotaan sen erottamattomaksi osaksi ja kehottaa liittymään samanaikaisesti yleissopimukseen ja pöytäkirjaan (23); |
| --- | --- |

19.

kehottaa Euroopan yhteisöä ja sen jäsenvaltioita ratifioimaan pikaisesti vammaisten oikeuksia koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen; vaatii, että yleissopimuksen valinnainen pöytäkirja katsotaan sen erottamattomaksi osaksi ja kehottaa liittymään samanaikaisesti yleissopimukseen ja pöytäkirjaan (23);

| 20. | korostaa tarvetta lujittaa edelleen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden aktiivista osallistumista ihmisoikeus- ja demokratiakysymyksiin niiden toiminnassa erilaisilla kansainvälisillä foorumeilla vuonna 2009, myös UNHRC:n, Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen, Euroopan kehitys- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) ministerineuvoston ja Euroopan neuvoston työskentelyssä; |
| --- | --- |

20.

korostaa tarvetta lujittaa edelleen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden aktiivista osallistumista ihmisoikeus- ja demokratiakysymyksiin niiden toiminnassa erilaisilla kansainvälisillä foorumeilla vuonna 2009, myös UNHRC:n, Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen, Euroopan kehitys- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) ministerineuvoston ja Euroopan neuvoston työskentelyssä;

| 21. | ilmaisee tyytyväisyytensä demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevasta eurooppalaisesta rahoitusvälineestä (EIDHR) rahoitettuun ihmisoikeuksien puolustajien konferenssiin, joka pidettiin Euroopan parlamentissa Brysselissä 7.–8. lokakuuta 2008, merkittävänä Euroopan parlamentin, komission ja Yhdistyneiden Kansakuntien toimielinten välisenä aloitteena, jolla juhlistettiin maailmanlaajuisen ihmisoikeusjulistuksen 60. vuosipäivää; |
| --- | --- |

21.

ilmaisee tyytyväisyytensä demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevasta eurooppalaisesta rahoitusvälineestä (EIDHR) rahoitettuun ihmisoikeuksien puolustajien konferenssiin, joka pidettiin Euroopan parlamentissa Brysselissä 7.–8. lokakuuta 2008, merkittävänä Euroopan parlamentin, komission ja Yhdistyneiden Kansakuntien toimielinten välisenä aloitteena, jolla juhlistettiin maailmanlaajuisen ihmisoikeusjulistuksen 60. vuosipäivää;

| 22. | on tyytyväinen Euroopan unionin ja Euroopan neuvoston väliseen yhteistyöhön toukokuussa 2007 allekirjoitetun yhteisymmärryspöytäkirjan yhteydessä; on tyytyväinen EU:n puheenjohtajavaltion, komission, Euroopan neuvoston pääsihteerin ja Euroopan neuvoston ministerikomitean puheenjohtajan välisiin 23. lokakuuta 2007 ja 10. maaliskuuta 2008 järjestettyihin neljänvälisiin kokouksiin; vahvistaa yhteistyön tehostamisen merkityksen ihmisoikeuksien, oikeusvaltion ja pluralistisen demokratian aloilla, jotka ovat molempien organisaatioiden, kuten myös kaikkien EU:n jäsenvaltioiden, yhteisiä arvoja; |
| --- | --- |

22.

on tyytyväinen Euroopan unionin ja Euroopan neuvoston väliseen yhteistyöhön toukokuussa 2007 allekirjoitetun yhteisymmärryspöytäkirjan yhteydessä; on tyytyväinen EU:n puheenjohtajavaltion, komission, Euroopan neuvoston pääsihteerin ja Euroopan neuvoston ministerikomitean puheenjohtajan välisiin 23. lokakuuta 2007 ja 10. maaliskuuta 2008 järjestettyihin neljänvälisiin kokouksiin; vahvistaa yhteistyön tehostamisen merkityksen ihmisoikeuksien, oikeusvaltion ja pluralistisen demokratian aloilla, jotka ovat molempien organisaatioiden, kuten myös kaikkien EU:n jäsenvaltioiden, yhteisiä arvoja;

| 23. | pitää myönteisenä komission ja Euroopan neuvoston välillä 18. kesäkuuta 2008 allekirjoitettua sopimusta yhteistyöstä EU:n perusoikeusvirastossa; korostaa, että sopimukseen sisältyy määräyksiä säännöllisten kokousten järjestämisestä, tietojen vaihdosta ja toiminnan koordinoinnista; |
| --- | --- |

23.

pitää myönteisenä komission ja Euroopan neuvoston välillä 18. kesäkuuta 2008 allekirjoitettua sopimusta yhteistyöstä EU:n perusoikeusvirastossa; korostaa, että sopimukseen sisältyy määräyksiä säännöllisten kokousten järjestämisestä, tietojen vaihdosta ja toiminnan koordinoinnista;

| 24. | on tyytyväinen siihen, että rypäleammuksia koskeva yleissopimus hyväksyttiin 19.–30. toukokuuta 2008 pidetyssä Dublinin diplomaattisessa konferenssissa; ilmaisee huolensa siitä, etteivät kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot allekirjoittaneet sopimusta 3. joulukuuta 2008 Oslossa pidetyssä allekirjoituskonferenssissa, ja kehottaa niitä allekirjoittamaan sopimuksen mahdollisimman pian (24); toteaa, että yleissopimuksessa määrätään kaikille luvattoman suurta vahinkoa siviileille aiheuttaville rypäleammuksille välitön ja ehdoton kielto; |
| --- | --- |

24.

on tyytyväinen siihen, että rypäleammuksia koskeva yleissopimus hyväksyttiin 19.–30. toukokuuta 2008 pidetyssä Dublinin diplomaattisessa konferenssissa; ilmaisee huolensa siitä, etteivät kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot allekirjoittaneet sopimusta 3. joulukuuta 2008 Oslossa pidetyssä allekirjoituskonferenssissa, ja kehottaa niitä allekirjoittamaan sopimuksen mahdollisimman pian (24); toteaa, että yleissopimuksessa määrätään kaikille luvattoman suurta vahinkoa siviileille aiheuttaville rypäleammuksille välitön ja ehdoton kielto;

| 25. | ilmaisee tyytyväisyytensä Serbian tekemään yhteistyöhön Radovan Karadžićin pidättämisessä ja luovuttamisessa entisen Jugoslavian alueen kansainväliseen rikostuomioistuimeen; panee huolestuneena merkille, että Ratko Mladić ja Goran Hadžić ovat edelleen vapaina, eikä näitä ole saatettu entisen Jugoslavian alueen kansainväliseen rikostuomioistuimeen; kehottaa tämän osalta Serbian viranomaisia varmistamaan täysimääräisen yhteistyön tuomioistuimen kanssa, sillä sen on johdettava kaikkien syytettyjen pidätykseen ja luovuttamiseen, jotta vakautus- ja assosiaatiosopimus voidaan ratifioida; |
| --- | --- |

25.

ilmaisee tyytyväisyytensä Serbian tekemään yhteistyöhön Radovan Karadžićin pidättämisessä ja luovuttamisessa entisen Jugoslavian alueen kansainväliseen rikostuomioistuimeen; panee huolestuneena merkille, että Ratko Mladić ja Goran Hadžić ovat edelleen vapaina, eikä näitä ole saatettu entisen Jugoslavian alueen kansainväliseen rikostuomioistuimeen; kehottaa tämän osalta Serbian viranomaisia varmistamaan täysimääräisen yhteistyön tuomioistuimen kanssa, sillä sen on johdettava kaikkien syytettyjen pidätykseen ja luovuttamiseen, jotta vakautus- ja assosiaatiosopimus voidaan ratifioida;

| 26. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita tekemään täysimääräistä yhteistyötä kansainvälisissä rikosoikeusjärjestelmissä ja erityisesti saattamaan oikeutta pakoilevat syytteeseen; panee kuitenkin huolestuneena merkille, että Sudan on jatkuvasti epäonnistunut Ahmad Muhammad Harunin (”Ahmad Harun”) ja Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahmanin (”Ali Kushayb”) pidättämisessä ja luovuttamisessa kansainväliselle rikostuomioistuimelle ja lyönyt laimin YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1593 asetettujen velvoitteiden noudattamisen; tuomitsee jyrkästi vastatoimet, joita Sudan toteuttaa kansainvälinen rikostuomioistuin annettua presidentti al-Bashiria koskevan pidätysmääräyksen, ja ilmaisee syvän huolensa viimeaikaisista kovista toimista ihmisoikeuksien puolustajia vastaan, kuten kesäkuussa 2008 tapahtuneesta Mohammed el-Sarin pidättämisestä ja tuomitsemisesta 17 vuoden vankeusrangaistukseen hänen kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa tekemänsä yhteistyön vuoksi; pitää myönteisenä tärkeimmän oppositioryhmän Popular Congress Partyn (PCP) johtajan Hassan al-Turabin vapauttamista hänen oltua pidätettynä kaksi kuukautta lausunnon johdosta, jossa hän kehotti presidentti al-Bashiria kantamaan poliittisen vastuun Darfurissa tehdyistä rikoksista; palauttaa myös mieleen 22. toukokuuta 2008 Sudanista ja kansainvälisestä rikostuomioistuimesta antamansa päätöslauselman (25) ja kehottaa jälleen kerran EU:n puheenjohtajavaltioita ja jäsenvaltioita lunastamaan EU:n maaliskuussa 2008 antamassa julkilausumassa sekä neuvoston kesäkuussa 2008 tekemissä päätelmissä annetut lupaukset, joiden mukaan ”EU on valmis harkitsemaan toimia niitä henkilöitä vastaan, jotka eivät tee yhteistyötä kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa, mikäli YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1593 asetettua velvoitetta tehdä yhteistyötä kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa edelleen laiminlyödään”; |
| --- | --- |

26.

kehottaa kaikkia jäsenvaltioita tekemään täysimääräistä yhteistyötä kansainvälisissä rikosoikeusjärjestelmissä ja erityisesti saattamaan oikeutta pakoilevat syytteeseen; panee kuitenkin huolestuneena merkille, että Sudan on jatkuvasti epäonnistunut Ahmad Muhammad Harunin (”Ahmad Harun”) ja Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahmanin (”Ali Kushayb”) pidättämisessä ja luovuttamisessa kansainväliselle rikostuomioistuimelle ja lyönyt laimin YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1593 asetettujen velvoitteiden noudattamisen; tuomitsee jyrkästi vastatoimet, joita Sudan toteuttaa kansainvälinen rikostuomioistuin annettua presidentti al-Bashiria koskevan pidätysmääräyksen, ja ilmaisee syvän huolensa viimeaikaisista kovista toimista ihmisoikeuksien puolustajia vastaan, kuten kesäkuussa 2008 tapahtuneesta Mohammed el-Sarin pidättämisestä ja tuomitsemisesta 17 vuoden vankeusrangaistukseen hänen kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa tekemänsä yhteistyön vuoksi; pitää myönteisenä tärkeimmän oppositioryhmän Popular Congress Partyn (PCP) johtajan Hassan al-Turabin vapauttamista hänen oltua pidätettynä kaksi kuukautta lausunnon johdosta, jossa hän kehotti presidentti al-Bashiria kantamaan poliittisen vastuun Darfurissa tehdyistä rikoksista; palauttaa myös mieleen 22. toukokuuta 2008 Sudanista ja kansainvälisestä rikostuomioistuimesta antamansa päätöslauselman (25) ja kehottaa jälleen kerran EU:n puheenjohtajavaltioita ja jäsenvaltioita lunastamaan EU:n maaliskuussa 2008 antamassa julkilausumassa sekä neuvoston kesäkuussa 2008 tekemissä päätelmissä annetut lupaukset, joiden mukaan ”EU on valmis harkitsemaan toimia niitä henkilöitä vastaan, jotka eivät tee yhteistyötä kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa, mikäli YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1593 asetettua velvoitetta tehdä yhteistyötä kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa edelleen laiminlyödään”;

| 27. | ilmaisee tyytyväisyytensä kansainvälisen rikostuomioistuimen kaikkien aikojen ensimmäisen oikeudenkäynnin käynnistymiseen 26. tammikuuta 2009 Kongon demokraattisen tasavallan (DRC) Thomas Lubangaa vastaan ja huomauttaa, että se on kansainvälisen rikosoikeuden historian ensimmäinen oikeudenkäynti, jossa uhrit osallistuvat aktiivisesti oikeudenkäyntimenettelyyn; kehottaa tässä yhteydessä kansainvälistä rikostuomioistuinta tehostamaan yhteistyöhön liittyvää toimintaansa, jotta kriisissä olevien maiden yhteisöt saadaan mukaan rakentavaan vuorovaikutukseen kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa, millä pyritään lisäämään tietämystä tuomioistuimen toimivaltuuksista ja saamaan niille tukea, vastaamaan odotuksiin ja antamaan kyseisille yhteisöille mahdollisuudet seurata ja ymmärtää kansainvälistä rikosoikeudellista prosessia; ilmaisee tyytyväisyytensä DRC:n tekemään yhteistyöhön Thomas Lubangan, Germain Katangan ja Mathieu Ngudjolon luovuttamisessa kansainväliselle rikostuomioistuimelle; pahoittelee kuitenkin, että kansainvälisen rikostuomioistuimen Bosco Ntagandaa koskevaa pidätysmääräystä ei ole vielä pantu toimeen, ja kehottaa yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostoa tulevissa kokouksissaan vaatimaan Bosco Ntagandan välitöntä pidättämistä ja luovuttamista kansainväliselle rikostuomioistuimelle; toteaa huolestuneena, että Kongon demokraattisen tasavallan jo valmiiksi räjähdysaltis tilanne on entisestään kärjistynyt Lord's Resistance Armyn (LRA) uusien hyökkäysten seurauksena, joissa 24. joulukuuta 2008 ja 13. tammikuuta 2009 välisenä aikana Kongon demokraattisen tasavallan pohjoisosissa surmattiin julmasti vähintään 620 siviiliä ja siepattiin yli 160 lasta; painottaa näin ollen, että LRA:n komentajat on pikaisesti pidätettävä, kuten parlamentin 21. lokakuuta 2008 antamassa päätöslauselmassa Joseph Konyn syytteeseenpanosta ja saattamisesta kansainvälisen rikostuomioistuimen eteen vaadittiin (26); panee huolestuneena merkille, ettei kansainvälisen rikostuomioistuimen Ugandan Lord's Resistance Armyn (LRA) neljää jäsentä koskevia etsintäkuulutuksia ole vieläkään pantu täytäntöön; |
| --- | --- |

27.

ilmaisee tyytyväisyytensä kansainvälisen rikostuomioistuimen kaikkien aikojen ensimmäisen oikeudenkäynnin käynnistymiseen 26. tammikuuta 2009 Kongon demokraattisen tasavallan (DRC) Thomas Lubangaa vastaan ja huomauttaa, että se on kansainvälisen rikosoikeuden historian ensimmäinen oikeudenkäynti, jossa uhrit osallistuvat aktiivisesti oikeudenkäyntimenettelyyn; kehottaa tässä yhteydessä kansainvälistä rikostuomioistuinta tehostamaan yhteistyöhön liittyvää toimintaansa, jotta kriisissä olevien maiden yhteisöt saadaan mukaan rakentavaan vuorovaikutukseen kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa, millä pyritään lisäämään tietämystä tuomioistuimen toimivaltuuksista ja saamaan niille tukea, vastaamaan odotuksiin ja antamaan kyseisille yhteisöille mahdollisuudet seurata ja ymmärtää kansainvälistä rikosoikeudellista prosessia; ilmaisee tyytyväisyytensä DRC:n tekemään yhteistyöhön Thomas Lubangan, Germain Katangan ja Mathieu Ngudjolon luovuttamisessa kansainväliselle rikostuomioistuimelle; pahoittelee kuitenkin, että kansainvälisen rikostuomioistuimen Bosco Ntagandaa koskevaa pidätysmääräystä ei ole vielä pantu toimeen, ja kehottaa yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostoa tulevissa kokouksissaan vaatimaan Bosco Ntagandan välitöntä pidättämistä ja luovuttamista kansainväliselle rikostuomioistuimelle; toteaa huolestuneena, että Kongon demokraattisen tasavallan jo valmiiksi räjähdysaltis tilanne on entisestään kärjistynyt Lord's Resistance Armyn (LRA) uusien hyökkäysten seurauksena, joissa 24. joulukuuta 2008 ja 13. tammikuuta 2009 välisenä aikana Kongon demokraattisen tasavallan pohjoisosissa surmattiin julmasti vähintään 620 siviiliä ja siepattiin yli 160 lasta; painottaa näin ollen, että LRA:n komentajat on pikaisesti pidätettävä, kuten parlamentin 21. lokakuuta 2008 antamassa päätöslauselmassa Joseph Konyn syytteeseenpanosta ja saattamisesta kansainvälisen rikostuomioistuimen eteen vaadittiin (26); panee huolestuneena merkille, ettei kansainvälisen rikostuomioistuimen Ugandan Lord's Resistance Armyn (LRA) neljää jäsentä koskevia etsintäkuulutuksia ole vieläkään pantu täytäntöön;

| 28. | panee tyytyväisenä merkille Yhdysvaltojen uuden hallinnon ensimmäiset kansainvälistä rikostuomioistuinta koskevat lupaavat lausunnot, joissa tunnustetaan, että kansainvälisestä rikostuomioistuimesta näyttää olevan tulossa merkittävä ja uskottava väline Kongossa, Ugandassa ja Darfurissa tapahtuneista hirmuteoista vastaavien ylimpien johtajien saattamiseksi vastuuseen (27), ja kehottaa Yhdysvaltoja palauttamaan allekirjoituksensa ja osallistumaan tiiviimmin kansainvälisen rikostuomioistuimen toimintaan etenkin tekemällä yhteistyötä kansainvälisen rikostuomioistuimen tutkinnan tai alustavan analyysin kohteena olevissa tilanteissa; |
| --- | --- |

28.

panee tyytyväisenä merkille Yhdysvaltojen uuden hallinnon ensimmäiset kansainvälistä rikostuomioistuinta koskevat lupaavat lausunnot, joissa tunnustetaan, että kansainvälisestä rikostuomioistuimesta näyttää olevan tulossa merkittävä ja uskottava väline Kongossa, Ugandassa ja Darfurissa tapahtuneista hirmuteoista vastaavien ylimpien johtajien saattamiseksi vastuuseen (27), ja kehottaa Yhdysvaltoja palauttamaan allekirjoituksensa ja osallistumaan tiiviimmin kansainvälisen rikostuomioistuimen toimintaan etenkin tekemällä yhteistyötä kansainvälisen rikostuomioistuimen tutkinnan tai alustavan analyysin kohteena olevissa tilanteissa;

| 29. | panee jälleen kerran tyytyväisenä merkille Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen hyväksymän julistuksen alkuperäiskansojen oikeuksista, jolla luodaan puitteet, joissa valtiot voivat suojella ja edistää alkuperäiskansojen oikeuksia ilman syrjintää; kehottaa komissiota tämän vuoksi seuraamaan julistuksen täytäntöönpanoa erityisesti demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen avulla ja erityisesti kehottamaan samalla kaikkia jäsenvaltioita ratifioimaan kiireesti kansainvälisen työjärjestön (ILO) alkuperäis- ja heimokansoja koskevan yleissopimuksen numero 169, jossa tuetaan kyseisessä julistuksessa esitettyjä periaatteita laillisesti sitovan välineen avulla; ilmaisee kuitenkin tyytyväisyytensä alkuperäiskansoja koskevaan komission toimintaan sekä komission ja ILO:n yhteisenä hallinnollisena hankkeena käynnistettyyn hankkeeseen nimeltä ”Alkuperäis- ja heimokansojen oikeuksien edistäminen oikeudellisen neuvonannon, valmiuksien parantamisen ja vuoropuhelun avulla”; huomauttaa, että lähes kaksikymmentä vuotta ILO:n yleissopimuksen voimaantulon jälkeen vain kolme jäsenvaltiota, Tanska, Alankomaat ja Espanja, on ratifioinut sen; tukee tämän vuoksi aloitteita lisätä tietoisuutta tästä merkittävästä lainsäädäntövälineestä ja edistää sen mahdollisuuksia vaikuttaa maailmanlaajuisesti varmistamalla, että kaikki jäsenvaltiot ratifioivat sen; |
| --- | --- |

29.

panee jälleen kerran tyytyväisenä merkille Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen hyväksymän julistuksen alkuperäiskansojen oikeuksista, jolla luodaan puitteet, joissa valtiot voivat suojella ja edistää alkuperäiskansojen oikeuksia ilman syrjintää; kehottaa komissiota tämän vuoksi seuraamaan julistuksen täytäntöönpanoa erityisesti demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen avulla ja erityisesti kehottamaan samalla kaikkia jäsenvaltioita ratifioimaan kiireesti kansainvälisen työjärjestön (ILO) alkuperäis- ja heimokansoja koskevan yleissopimuksen numero 169, jossa tuetaan kyseisessä julistuksessa esitettyjä periaatteita laillisesti sitovan välineen avulla; ilmaisee kuitenkin tyytyväisyytensä alkuperäiskansoja koskevaan komission toimintaan sekä komission ja ILO:n yhteisenä hallinnollisena hankkeena käynnistettyyn hankkeeseen nimeltä ”Alkuperäis- ja heimokansojen oikeuksien edistäminen oikeudellisen neuvonannon, valmiuksien parantamisen ja vuoropuhelun avulla”; huomauttaa, että lähes kaksikymmentä vuotta ILO:n yleissopimuksen voimaantulon jälkeen vain kolme jäsenvaltiota, Tanska, Alankomaat ja Espanja, on ratifioinut sen; tukee tämän vuoksi aloitteita lisätä tietoisuutta tästä merkittävästä lainsäädäntövälineestä ja edistää sen mahdollisuuksia vaikuttaa maailmanlaajuisesti varmistamalla, että kaikki jäsenvaltiot ratifioivat sen;

| 30. | toistaa kehotuksensa romaneja koskevan eurooppalaisen puitestrategian laatimiseksi romaniyhteisöjen erityisen sosiaalisen tilanteen vuoksi Euroopan unionissa, ehdokasvaltioissa sekä vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvissa valtioissa; ilmaisee tyytyväisyytensä komission ensimmäiseen romaniväestöä käsittelevään EU-tason huippukokoukseen, joka järjestettiin syyskuussa 2008 komission puheenjohtajan ja puheenjohtajavaltio Ranskan johdolla tavoitteena edistää tiukkaa sitoumusta romaniväestön konkreettisten ongelmien ratkaisemiseen ja mekanismien luontiin, joiden avulla saataisiin aikaan parempi käsitys romanien tilanteesta kaikkialla Euroopassa; |
| --- | --- |

30.

toistaa kehotuksensa romaneja koskevan eurooppalaisen puitestrategian laatimiseksi romaniyhteisöjen erityisen sosiaalisen tilanteen vuoksi Euroopan unionissa, ehdokasvaltioissa sekä vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvissa valtioissa; ilmaisee tyytyväisyytensä komission ensimmäiseen romaniväestöä käsittelevään EU-tason huippukokoukseen, joka järjestettiin syyskuussa 2008 komission puheenjohtajan ja puheenjohtajavaltio Ranskan johdolla tavoitteena edistää tiukkaa sitoumusta romaniväestön konkreettisten ongelmien ratkaisemiseen ja mekanismien luontiin, joiden avulla saataisiin aikaan parempi käsitys romanien tilanteesta kaikkialla Euroopassa;

| 31. | panee tyytyväisenä merkille jatkona rasismin vastaiselle maailmankonferenssille Durbanin tarkistuskonferenssissa 21. huhtikuuta 2009 saavutetun yksimielisyyden loppuasiakirjasta, jossa muun muassa suojellaan kansainvälisessä oikeudessa määritettyä ilmaisunvapautta, vahvistetaan ja tuetaan kehotusta suojella siirtolaisten oikeuksia ja tunnustetaan syrjinnän moninaiset ja pahentuvat muodot; tuomitsee presidentti Mahmoud Ahmadinejadinin puheen, jossa hän kyseenalaisti konferenssin hengen ja tarkoituksen eli rasismin kitkemisen; on tyytyväinen UNHRC:n merkittäviin istuntoihin sen toimiessa 21. huhtikuuta–2. toukokuuta 2008 ja 6.–17. lokakuuta 2008 toteutuneen Durbanin tarkistuskonferenssin valmistelevana komiteana; |
| --- | --- |

31.

panee tyytyväisenä merkille jatkona rasismin vastaiselle maailmankonferenssille Durbanin tarkistuskonferenssissa 21. huhtikuuta 2009 saavutetun yksimielisyyden loppuasiakirjasta, jossa muun muassa suojellaan kansainvälisessä oikeudessa määritettyä ilmaisunvapautta, vahvistetaan ja tuetaan kehotusta suojella siirtolaisten oikeuksia ja tunnustetaan syrjinnän moninaiset ja pahentuvat muodot; tuomitsee presidentti Mahmoud Ahmadinejadinin puheen, jossa hän kyseenalaisti konferenssin hengen ja tarkoituksen eli rasismin kitkemisen; on tyytyväinen UNHRC:n merkittäviin istuntoihin sen toimiessa 21. huhtikuuta–2. toukokuuta 2008 ja 6.–17. lokakuuta 2008 toteutuneen Durbanin tarkistuskonferenssin valmistelevana komiteana;

| 32. | on pettynyt neuvoston johtajuuden puuttumiseen sekä jäsenvaltioiden kyvyttömyyteen sopia yhteisestä strategiasta rasismin, rotusyrjinnän, muukalaisvihan ja niihin liittyvän suvaitsemattomuuden vastaisessa Durbanin jatkokonferenssissa, joka järjestettiin Genevessä 20.–24. huhtikuuta 2009 (Durban II); pahoittelee syvästi yhtenäisyyden ja yhteistyön puutetta erityisesti ottaen huomioon EU:n ulkopolitiikan odotettu tehostuminen EU:n uuden perussopimuksen alaisuudessa; kehottaa komissiota ja erityisesti neuvostoa selvittämään parlamentille, onko EU:n strategiaa suunniteltu ja miten on pyritty löytämään yhteinen linja, ja kehottaa kertomaan siitä, mitä on tapahtunut, sekä Durban II -konferenssin tuloksen seurauksista; |
| --- | --- |

32.

on pettynyt neuvoston johtajuuden puuttumiseen sekä jäsenvaltioiden kyvyttömyyteen sopia yhteisestä strategiasta rasismin, rotusyrjinnän, muukalaisvihan ja niihin liittyvän suvaitsemattomuuden vastaisessa Durbanin jatkokonferenssissa, joka järjestettiin Genevessä 20.–24. huhtikuuta 2009 (Durban II); pahoittelee syvästi yhtenäisyyden ja yhteistyön puutetta erityisesti ottaen huomioon EU:n ulkopolitiikan odotettu tehostuminen EU:n uuden perussopimuksen alaisuudessa; kehottaa komissiota ja erityisesti neuvostoa selvittämään parlamentille, onko EU:n strategiaa suunniteltu ja miten on pyritty löytämään yhteinen linja, ja kehottaa kertomaan siitä, mitä on tapahtunut, sekä Durban II -konferenssin tuloksen seurauksista;

| 33. | on tyytyväinen komission maaliskuussa 2008 järjestämään EU:n lapsen oikeuksien foorumiin, jossa tarkasteltiin kadonneita lapsia koskevaa hälytysjärjestelmää sekä lasten köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä kiinnittäen erityisesti huomiota romanilapsiin; |
| --- | --- |

33.

on tyytyväinen komission maaliskuussa 2008 järjestämään EU:n lapsen oikeuksien foorumiin, jossa tarkasteltiin kadonneita lapsia koskevaa hälytysjärjestelmää sekä lasten köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä kiinnittäen erityisesti huomiota romanilapsiin;

| 34. | on tyytyväinen komission aloitteesta järjestettyyn, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksillä toteutettuun Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoteen 2008; toteaa jälleen kerran, että kulttuurienvälisellä vuoropuhelulla on yhä merkittävämpi tehtävä eurooppalaisen identiteetin ja kansalaisuuden vaalimisessa; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota esittämään strategioita kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämiseksi, edistämään toimivaltansa puitteissa Alliance of Civilisations -hankkeen tavoitteita ja jatkamaan poliittista tukeansa kyseiselle hankkeelle; |
| --- | --- |

34.

on tyytyväinen komission aloitteesta järjestettyyn, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksillä toteutettuun Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoteen 2008; toteaa jälleen kerran, että kulttuurienvälisellä vuoropuhelulla on yhä merkittävämpi tehtävä eurooppalaisen identiteetin ja kansalaisuuden vaalimisessa; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota esittämään strategioita kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämiseksi, edistämään toimivaltansa puitteissa Alliance of Civilisations -hankkeen tavoitteita ja jatkamaan poliittista tukeansa kyseiselle hankkeelle;

Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusneuvosto

| 35. | on tyytyväinen UNHRC:n toimintaan ja korostaa sen merkittävää asemaa koko YK:n rakenteessa sekä sen potentiaalia kehittää arvokkaat puitteet Euroopan unionin monenvälisille ihmisoikeuspyrkimyksille; toteaa, että uuden elimen on jatkettava työtään lisäuskottavuuden hankkimiseksi; |
| --- | --- |

35.

on tyytyväinen UNHRC:n toimintaan ja korostaa sen merkittävää asemaa koko YK:n rakenteessa sekä sen potentiaalia kehittää arvokkaat puitteet Euroopan unionin monenvälisille ihmisoikeuspyrkimyksille; toteaa, että uuden elimen on jatkettava työtään lisäuskottavuuden hankkimiseksi;

| 36. | korostaa, että kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tehtävät ovat UNHRC:n toiminnan tehokkuuden kannalta välttämättömiä; |
| --- | --- |

36.

korostaa, että kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tehtävät ovat UNHRC:n toiminnan tehokkuuden kannalta välttämättömiä;

| 37. | pitää myönteisenä yleisen määräaikaisarvioinnin käyttöönottoa ja ensimmäistä arviointikierrosta, joka toteutui huhti- ja toukokuussa 2008 ja päättyi UNHRC:n täysistunnossa kesäkuussa 2008 hyväksyttyihin tulosraportteihin; toteaa, että uuden mekanismin kahden ensimmäisen syklin täytäntöönpano vahvisti yleisen määräaikaisarvioinnin mahdollisuudet, ja uskoo, että yleisen määräaikaisarvioinnin täytäntöönpanolla saavutetaan lisää konkreettisia tuloksia ja parannuksia; kehottaa neuvostoa ja komissiota seuraamaan tiiviisti yleisen määräaikaisarvioinnin hankkeita ja kehottaa neuvostoa kuulemaan tässä asiassa parlamenttia; |
| --- | --- |

37.

pitää myönteisenä yleisen määräaikaisarvioinnin käyttöönottoa ja ensimmäistä arviointikierrosta, joka toteutui huhti- ja toukokuussa 2008 ja päättyi UNHRC:n täysistunnossa kesäkuussa 2008 hyväksyttyihin tulosraportteihin; toteaa, että uuden mekanismin kahden ensimmäisen syklin täytäntöönpano vahvisti yleisen määräaikaisarvioinnin mahdollisuudet, ja uskoo, että yleisen määräaikaisarvioinnin täytäntöönpanolla saavutetaan lisää konkreettisia tuloksia ja parannuksia; kehottaa neuvostoa ja komissiota seuraamaan tiiviisti yleisen määräaikaisarvioinnin hankkeita ja kehottaa neuvostoa kuulemaan tässä asiassa parlamenttia;

| 38. | huomauttaa, että kuten UNHRC:n vuosittaisessa raportissa todetaan, EU:n jäsenvaltiot ovat vähemmistönä UNHRC:ssä; kehottaa EU:n toimielimiä ja omia jäsenvaltioitaan yhtenäiseen toimintaan tilanteen ratkaisemiseksi muodostamalla tarkoituksenmukaisia liittoutumia ihmisoikeuksien yleismaailmallisuutta ja jakamattomuutta puolustavien valtioiden ja valtioista riippumattomien toimijoiden kanssa; |
| --- | --- |

38.

huomauttaa, että kuten UNHRC:n vuosittaisessa raportissa todetaan, EU:n jäsenvaltiot ovat vähemmistönä UNHRC:ssä; kehottaa EU:n toimielimiä ja omia jäsenvaltioitaan yhtenäiseen toimintaan tilanteen ratkaisemiseksi muodostamalla tarkoituksenmukaisia liittoutumia ihmisoikeuksien yleismaailmallisuutta ja jakamattomuutta puolustavien valtioiden ja valtioista riippumattomien toimijoiden kanssa;

| 39. | kehottaa neuvostoa ja komissiota vahvistamaan tämän osalta yhteistyötään muiden alueellisten ryhmien demokraattisten hallitusten kanssa UNHRC:n puitteissa tarkoituksena parantaa yleismaailmallisen ihmisoikeusjulistuksen sisältämien periaatteiden kunnioittamiseen tähtäävien aloitteiden onnistumismahdollisuuksia; kehottaa komissiota antamaan vuosikertomuksen, joka koskee äänestyskäyttäytymisestä YK:n ihmisoikeusäänestyksissä ja jossa analysoidaan, miten EU:n, sen jäsenvaltioiden ja muiden ryhmittymien toimintalinjat ovat vaikuttaneet äänestämiseen; |
| --- | --- |

39.

kehottaa neuvostoa ja komissiota vahvistamaan tämän osalta yhteistyötään muiden alueellisten ryhmien demokraattisten hallitusten kanssa UNHRC:n puitteissa tarkoituksena parantaa yleismaailmallisen ihmisoikeusjulistuksen sisältämien periaatteiden kunnioittamiseen tähtäävien aloitteiden onnistumismahdollisuuksia; kehottaa komissiota antamaan vuosikertomuksen, joka koskee äänestyskäyttäytymisestä YK:n ihmisoikeusäänestyksissä ja jossa analysoidaan, miten EU:n, sen jäsenvaltioiden ja muiden ryhmittymien toimintalinjat ovat vaikuttaneet äänestämiseen;

| 40. | kehottaa tehostamaan Euroopan neuvoston ja Euroopan unionin välistä yhteistyötä vähemmistöjen oikeuksien edistämisen sekä alueellisten ja vähemmistökielten suojelemisen alalla käyttäen syrjinnän vastaisia lainsäädännöllisiä välineitä monimuotoisuuden ja suvaitsevaisuuden edistämiseksi; |
| --- | --- |

40.

kehottaa tehostamaan Euroopan neuvoston ja Euroopan unionin välistä yhteistyötä vähemmistöjen oikeuksien edistämisen sekä alueellisten ja vähemmistökielten suojelemisen alalla käyttäen syrjinnän vastaisia lainsäädännöllisiä välineitä monimuotoisuuden ja suvaitsevaisuuden edistämiseksi;

| 41. | korostaa jälleen UNHRC:n erityismenettelyjen ja maakohtaisten toimien olennaista merkitystä; katsoo, että toimeksiantojen uusimisen on oltava avointa; on tyytyväinen YK:n erityismenettelyjä koskevaan uuteen käsikirjaan ja korostaa, että on edelleen pyrittävä nimittämään riippumattomia ja kokeneita ehdokkaita, jotka edustavat tasapuolisesti maantieteellisiä alueita ja sukupuolia; panee merkille maa- ja teemakohtaisten toimeksiantojen hiljattaisen kehityksen; on tyytyväinen hiljattain vahvistettuihin teemakohtaisiin toimeksiantoihin, jotka koskevat orjuuden nykymuotoja ja puhtaan juomaveden ja jätevesihuollon saatavuutta; ilmaisee tyytyväisyytensä Sudanin ihmisoikeustilanteen erityisedustajan toimeksiannon jatkamiseen kesäkuuhun 2009; |
| --- | --- |

41.

korostaa jälleen UNHRC:n erityismenettelyjen ja maakohtaisten toimien olennaista merkitystä; katsoo, että toimeksiantojen uusimisen on oltava avointa; on tyytyväinen YK:n erityismenettelyjä koskevaan uuteen käsikirjaan ja korostaa, että on edelleen pyrittävä nimittämään riippumattomia ja kokeneita ehdokkaita, jotka edustavat tasapuolisesti maantieteellisiä alueita ja sukupuolia; panee merkille maa- ja teemakohtaisten toimeksiantojen hiljattaisen kehityksen; on tyytyväinen hiljattain vahvistettuihin teemakohtaisiin toimeksiantoihin, jotka koskevat orjuuden nykymuotoja ja puhtaan juomaveden ja jätevesihuollon saatavuutta; ilmaisee tyytyväisyytensä Sudanin ihmisoikeustilanteen erityisedustajan toimeksiannon jatkamiseen kesäkuuhun 2009;

| 42. | ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että Burmassa järjestettiin EU:n aloitteesta lokakuussa 2007 erityinen UNHRC-istunto, jonka johdosta kesäkuussa 2008 annetussa päätöslauselmassa tuomittiin ihmisoikeuksien jatkuvat ja järjestelmälliset rikkomukset sekä lapsisotilaiden värvääminen Burmassa ja kehotettiin Burman hallitusta vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki poliittiset vangit; |
| --- | --- |

42.

ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että Burmassa järjestettiin EU:n aloitteesta lokakuussa 2007 erityinen UNHRC-istunto, jonka johdosta kesäkuussa 2008 annetussa päätöslauselmassa tuomittiin ihmisoikeuksien jatkuvat ja järjestelmälliset rikkomukset sekä lapsisotilaiden värvääminen Burmassa ja kehotettiin Burman hallitusta vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki poliittiset vangit;

Tulokset Euroopan unionin ihmisoikeussuuntaviivojen osalta

| 43. | katsoo, että Lissabonin sopimuksen lopullisen ratifioinnin viivästymisestä huolimatta Euroopan ulkoisen toiminnan yksikön perustamisen valmisteluja on hyödynnettävä ennakoivasti jäsenvaltioiden ja komission valtuuskuntien ihmisoikeuksia koskevien lähestymistapojen yhdenmukaistamiseksi jakamalla rakenteita ja henkilöstöä todellisten ”Euroopan unionin lähetystöjen” luomiseksi; |
| --- | --- |

43.

katsoo, että Lissabonin sopimuksen lopullisen ratifioinnin viivästymisestä huolimatta Euroopan ulkoisen toiminnan yksikön perustamisen valmisteluja on hyödynnettävä ennakoivasti jäsenvaltioiden ja komission valtuuskuntien ihmisoikeuksia koskevien lähestymistapojen yhdenmukaistamiseksi jakamalla rakenteita ja henkilöstöä todellisten ”Euroopan unionin lähetystöjen” luomiseksi;

| 44. | panee merkille puheenjohtajavaltioiden Slovenian ja Ranskan pyrkimykset viimeistellä lapsen oikeuksia koskevat Euroopan unionin ihmissoikeussuuntaviivat; odottaa saavansa tulevana vuonna luonnoksia erityisistä täytäntöönpanotoimenpiteistä, joissa keskitytään keskeisten suuntaviivojen mukaisen holistisen ja kattavan lähestymistavan täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

44.

panee merkille puheenjohtajavaltioiden Slovenian ja Ranskan pyrkimykset viimeistellä lapsen oikeuksia koskevat Euroopan unionin ihmissoikeussuuntaviivat; odottaa saavansa tulevana vuonna luonnoksia erityisistä täytäntöönpanotoimenpiteistä, joissa keskitytään keskeisten suuntaviivojen mukaisen holistisen ja kattavan lähestymistavan täytäntöönpanoon;

| 45. | katsoo, että olisi toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että EU:n ulkomaanedustustot seuraavat ihmisoikeuskysymyksiä nykyistä järjestelmällisemmin esimerkiksi nimeämällä ihmisoikeuksien erityiskeskuksia ja sisällyttämällä ihmisoikeussuuntaviivat sekä niiden täytäntöönpano EU:n ulkomaanedustustojen henkilöstön koulutusohjelmiin; |
| --- | --- |

45.

katsoo, että olisi toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että EU:n ulkomaanedustustot seuraavat ihmisoikeuskysymyksiä nykyistä järjestelmällisemmin esimerkiksi nimeämällä ihmisoikeuksien erityiskeskuksia ja sisällyttämällä ihmisoikeussuuntaviivat sekä niiden täytäntöönpano EU:n ulkomaanedustustojen henkilöstön koulutusohjelmiin;

Naisten tilanne, sukupuoleen perustuva väkivalta ja naismurhat

| 46. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Ranska asetti puheenjohtajakaudellaan vuoden 2008 jälkipuoliskolla naisten tilanteeseen liittyvät ongelmat uudeksi ensisijaiseksi tavoitteeksi ihmisoikeuksia koskevissa Euroopan unionin toimissa; korostaa, että on erityisesti tarpeen voittaa sukupuoleen perustuvan väkivallan (naisten ympärileikkaus mukaan luettuna) ja naismurhien (sikiön sukupuoleen perustuvat abortit mukaan luettuna) aiheuttamat kärsimykset; |
| --- | --- |

46.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Ranska asetti puheenjohtajakaudellaan vuoden 2008 jälkipuoliskolla naisten tilanteeseen liittyvät ongelmat uudeksi ensisijaiseksi tavoitteeksi ihmisoikeuksia koskevissa Euroopan unionin toimissa; korostaa, että on erityisesti tarpeen voittaa sukupuoleen perustuvan väkivallan (naisten ympärileikkaus mukaan luettuna) ja naismurhien (sikiön sukupuoleen perustuvat abortit mukaan luettuna) aiheuttamat kärsimykset;

| 47. | kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita tutkimaan syitä siihen, että kansainvälinen yhteisö ei ole kyennyt parantamaan Zimbabwen ihmisoikeuksien kannalta katastrofaalista tilannetta, laatimaan tehokkaampia toimia sekä tiedottamaan parlamentille, mihin toimiin ne aikovat ryhtyä, kun otetaan huomioon EU:n ja sen jäsenvaltioiden laajat suhteet monien, erityisesti eteläisen Afrikan maiden kanssa; |
| --- | --- |

47.

kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita tutkimaan syitä siihen, että kansainvälinen yhteisö ei ole kyennyt parantamaan Zimbabwen ihmisoikeuksien kannalta katastrofaalista tilannetta, laatimaan tehokkaampia toimia sekä tiedottamaan parlamentille, mihin toimiin ne aikovat ryhtyä, kun otetaan huomioon EU:n ja sen jäsenvaltioiden laajat suhteet monien, erityisesti eteläisen Afrikan maiden kanssa;

| 48. | on tyytyväinen siihen, että 8. joulukuuta 2008 hyväksyttiin uudet suuntaviivat, joilla luotiin kattava strategia lujittamaan EU:n toimia naisten turvallisuuden lisäämiseksi, erityisesti konflikteista kärsivissä valtioissa sekä muissa valtioissa; pahoittelee kuitenkin sitä, että parlamenttia ei otettu tiiviimmin mukaan uusien suuntaviivojen luonnosteluun, ja pyytää tässä yhteydessä, että tulevaisuudessa luodaan Euroopan parlamentin kuulemismenettely, jota sovelletaan valmistelu- ja arviointivaiheessa sekä uusia suuntaviivoja tarkistettaessa; |
| --- | --- |

48.

on tyytyväinen siihen, että 8. joulukuuta 2008 hyväksyttiin uudet suuntaviivat, joilla luotiin kattava strategia lujittamaan EU:n toimia naisten turvallisuuden lisäämiseksi, erityisesti konflikteista kärsivissä valtioissa sekä muissa valtioissa; pahoittelee kuitenkin sitä, että parlamenttia ei otettu tiiviimmin mukaan uusien suuntaviivojen luonnosteluun, ja pyytää tässä yhteydessä, että tulevaisuudessa luodaan Euroopan parlamentin kuulemismenettely, jota sovelletaan valmistelu- ja arviointivaiheessa sekä uusia suuntaviivoja tarkistettaessa;

| 49. | panee kuitenkin merkille, että naisten ihmisoikeuksiin liittyvien Euroopan unionin politiikkojen harjoittaminen ja toimien toteuttaminen ovat riittämättömiä; panee merkille, että näitä puutteita on heijasteltu neuvoston raportissa, mutta aihekohtaisia kysymyksiä arvioitaessa siinä ei mennä yksityiskohtiin; |
| --- | --- |

49.

panee kuitenkin merkille, että naisten ihmisoikeuksiin liittyvien Euroopan unionin politiikkojen harjoittaminen ja toimien toteuttaminen ovat riittämättömiä; panee merkille, että näitä puutteita on heijasteltu neuvoston raportissa, mutta aihekohtaisia kysymyksiä arvioitaessa siinä ei mennä yksityiskohtiin;

Kuolemanrangaistus

| 50. | palauttaa mieliin Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 18. joulukuuta 2007 antaman päätöslauselman kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon keskeyttämisestä (päätöslauselma numero 62/149), jossa vaaditaan kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon keskeyttämistä yleisesti; korostaa, että päätöslauselman lopussa kehotetaan kaikkia Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltioita keskeyttämään teloitukset kuolemanrangaistuksen kumoamiseksi; |
| --- | --- |

50.

palauttaa mieliin Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 18. joulukuuta 2007 antaman päätöslauselman kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon keskeyttämisestä (päätöslauselma numero 62/149), jossa vaaditaan kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon keskeyttämistä yleisesti; korostaa, että päätöslauselman lopussa kehotetaan kaikkia Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltioita keskeyttämään teloitukset kuolemanrangaistuksen kumoamiseksi;

| 51. | on tyytyväinen Euroopan parlamentin puhemiehen, neuvoston ja komission puheenjohtajien EU:n puolesta ja Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen ja ministerikomitean puheenjohtajien sekä Euroopan neuvoston pääsihteerin 10. lokakuuta 2008 allekirjoittamaan kuolemanrangaistuksen vastaiseen yhteiseen julistukseen, eurooppalaisena kuolemanrangaistuksen vastaisena päivänä, jota vietetään vuosittain 10. lokakuuta; toistaa, että kuolemanrangaistuksen kieltäminen on yksi Euroopan unionin perusoikeuskirjan 2 artiklan keskeisiä määräyksiä, sillä siinä todetaan selvästi: ”Ketään ei saa tuomita kuolemaan eikä teloittaa”; |
| --- | --- |

51.

on tyytyväinen Euroopan parlamentin puhemiehen, neuvoston ja komission puheenjohtajien EU:n puolesta ja Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen ja ministerikomitean puheenjohtajien sekä Euroopan neuvoston pääsihteerin 10. lokakuuta 2008 allekirjoittamaan kuolemanrangaistuksen vastaiseen yhteiseen julistukseen, eurooppalaisena kuolemanrangaistuksen vastaisena päivänä, jota vietetään vuosittain 10. lokakuuta; toistaa, että kuolemanrangaistuksen kieltäminen on yksi Euroopan unionin perusoikeuskirjan 2 artiklan keskeisiä määräyksiä, sillä siinä todetaan selvästi: ”Ketään ei saa tuomita kuolemaan eikä teloittaa”;

| 52. | on tyytyväinen EU:n kuolemantuomiota koskevien suuntaviivojen tarkistettuun ja päivitettyyn versioon; toistaa, että EU vastustaa kuolemantuomiota kaikissa olosuhteissa, ja korostaa jälleen kerran, että kuolemanrangaistuksen poistaminen parantaa osaltaan ihmisarvoa ja ihmisoikeuksien kehittymistä; |
| --- | --- |

52.

on tyytyväinen EU:n kuolemantuomiota koskevien suuntaviivojen tarkistettuun ja päivitettyyn versioon; toistaa, että EU vastustaa kuolemantuomiota kaikissa olosuhteissa, ja korostaa jälleen kerran, että kuolemanrangaistuksen poistaminen parantaa osaltaan ihmisarvoa ja ihmisoikeuksien kehittymistä;

| 53. | kehottaa puheenjohtajavaltiota rohkaisemaan Italiaa, Latviaa, Puolaa ja Espanjaa, jotka ovat allekirjoittaneet ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevaan yleissopimukseen liitetyn, kuolemanrangaistuksen poistamista kaikissa olosuhteissa koskevan pöytäkirjan nro 13, mutta eivät vielä ole ratifioineet sitä, tekemään sen; toteaa, että kuolemanrangaistusta koskevien suuntaviivojen täytäntöönpano olisi johdonmukaisempaa, jos jäsenvaltiot allekirjoittaisivat ja ratifioisivat nämä pöytäkirjat ja yleissopimukset; |
| --- | --- |

53.

kehottaa puheenjohtajavaltiota rohkaisemaan Italiaa, Latviaa, Puolaa ja Espanjaa, jotka ovat allekirjoittaneet ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevaan yleissopimukseen liitetyn, kuolemanrangaistuksen poistamista kaikissa olosuhteissa koskevan pöytäkirjan nro 13, mutta eivät vielä ole ratifioineet sitä, tekemään sen; toteaa, että kuolemanrangaistusta koskevien suuntaviivojen täytäntöönpano olisi johdonmukaisempaa, jos jäsenvaltiot allekirjoittaisivat ja ratifioisivat nämä pöytäkirjat ja yleissopimukset;

| 54. | on tyytyväinen kuolemanrangaistuksen vähenemiseen, kun Ruanda ja Uzbekistan kumosivat sen kaikkien rikosten osalta vuonna 2008; on tyytyväinen Iranin rikoslakiluonnokseen, jossa kielletään kivitystuomiot, ja kehottaa Iranin parlamenttia hyväksymään rikoslain kivityksen täysimääräiseksi kieltämiseksi; tuomitsee sen, että Iranin oikeusjärjestelmässä edelleen tuomitaan kuolemaan ja teloitetaan alle 18-vuotiaita syytettyjä (ja etenkin niiden alaikäisten teloittamisen, joiden ainoa ”rikos” sharia-lain mukaan on homoseksuaalisuusiin tekoihin syyllistyminen); korostaa, että Iran on ainoa valtio, jossa vuonna 2008 teloitettiin nuorisorikollisia; ilmaisee syvän huolensa siitä, että ainakin 130 nuorisorikollista odottaa kuolemantuomion täytäntöönpanoa Iranissa; tuomitsee jälleen kerran sen, että Iranin oikeusjärjestelmässä käytetään yhä enemmän kuolemantuomiota, minkä vuoksi Iran on heti Kiinan jälkeen toisena suurimman teloitusmäärän valtioiden luettelossa; panee merkille, ettei Guatemalassa ole määrätty yhtään kuolemantuomiota; korostaa kuitenkin olevansa huolissaan siitä, että kuolemanrangaistuksia voidaan jälleen alkaa panna täytäntöön; kehottaa Guatemalan hallitusta pikemminkin sitoutumaan kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon yleismaailmalliseen lykkäämiseen; on kuitenkin tyytyväinen presidentti Colomin maaliskuussa 2008 tekemiin päätöksiin, jotka voivat johtaa kuolemanrangaistuksen kumoamiseen Guatemalassa; ilmaisee huolensa kuolemanrangaistuksen säilyttämisestä Perun kansallisessa lainsäädännössä; panee merkille, että vuodesta 2007 alkaen korkein oikeus on tarkastellut kaikkia kuolemanrangaistustapauksia Kiinassa; on silti edelleen huolissaan siitä, että Kiina panee täytäntöön eniten teloituksia maailmassa; tuomitsee Valko-Venäjän kuolemanrangaistuskäytännöt, sillä Valko-Venäjä on Euroopan ainoa kuolemanrangaistusta edelleen käyttävä ja siten eurooppalaisten arvojen vastaisesti toimiva valtio; |
| --- | --- |

54.

on tyytyväinen kuolemanrangaistuksen vähenemiseen, kun Ruanda ja Uzbekistan kumosivat sen kaikkien rikosten osalta vuonna 2008; on tyytyväinen Iranin rikoslakiluonnokseen, jossa kielletään kivitystuomiot, ja kehottaa Iranin parlamenttia hyväksymään rikoslain kivityksen täysimääräiseksi kieltämiseksi; tuomitsee sen, että Iranin oikeusjärjestelmässä edelleen tuomitaan kuolemaan ja teloitetaan alle 18-vuotiaita syytettyjä (ja etenkin niiden alaikäisten teloittamisen, joiden ainoa ”rikos” sharia-lain mukaan on homoseksuaalisuusiin tekoihin syyllistyminen); korostaa, että Iran on ainoa valtio, jossa vuonna 2008 teloitettiin nuorisorikollisia; ilmaisee syvän huolensa siitä, että ainakin 130 nuorisorikollista odottaa kuolemantuomion täytäntöönpanoa Iranissa; tuomitsee jälleen kerran sen, että Iranin oikeusjärjestelmässä käytetään yhä enemmän kuolemantuomiota, minkä vuoksi Iran on heti Kiinan jälkeen toisena suurimman teloitusmäärän valtioiden luettelossa; panee merkille, ettei Guatemalassa ole määrätty yhtään kuolemantuomiota; korostaa kuitenkin olevansa huolissaan siitä, että kuolemanrangaistuksia voidaan jälleen alkaa panna täytäntöön; kehottaa Guatemalan hallitusta pikemminkin sitoutumaan kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanon yleismaailmalliseen lykkäämiseen; on kuitenkin tyytyväinen presidentti Colomin maaliskuussa 2008 tekemiin päätöksiin, jotka voivat johtaa kuolemanrangaistuksen kumoamiseen Guatemalassa; ilmaisee huolensa kuolemanrangaistuksen säilyttämisestä Perun kansallisessa lainsäädännössä; panee merkille, että vuodesta 2007 alkaen korkein oikeus on tarkastellut kaikkia kuolemanrangaistustapauksia Kiinassa; on silti edelleen huolissaan siitä, että Kiina panee täytäntöön eniten teloituksia maailmassa; tuomitsee Valko-Venäjän kuolemanrangaistuskäytännöt, sillä Valko-Venäjä on Euroopan ainoa kuolemanrangaistusta edelleen käyttävä ja siten eurooppalaisten arvojen vastaisesti toimiva valtio;

Kidutus ja muu julma, epäinhimillinen tai halventava kohtelu

| 55. | kehottaa kaikkia Euroopan unionin jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole allekirjoittaneet ja/tai ratifioineet kidutuksen vastaisen yleissopimuksen lisäpöytäkirjaa (OPCAT), tekemään sen mahdollisimman nopeasti; |
| --- | --- |

55.

kehottaa kaikkia Euroopan unionin jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole allekirjoittaneet ja/tai ratifioineet kidutuksen vastaisen yleissopimuksen lisäpöytäkirjaa (OPCAT), tekemään sen mahdollisimman nopeasti;

| 56. | on edelleen huolestunut niiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden aidosta sitoutumisesta ihmisoikeuksiin, jotka kieltäytyvät allekirjoittamasta edellä mainittua jokaisen kansalaisen suojelemista tahdonvastaiselta katoamiselta koskevaa kansainvälistä yleissopimusta; panee tyytyväisenä merkille, että Argentiina ratifioi yleissopimuksen toukokuussa 2008 ja kehottaa kaikkia Euroopan unionin jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä allekirjoittaneet ja ratifioineet yleissopimusta, tekemään niin viipymättä (28); |
| --- | --- |

56.

on edelleen huolestunut niiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden aidosta sitoutumisesta ihmisoikeuksiin, jotka kieltäytyvät allekirjoittamasta edellä mainittua jokaisen kansalaisen suojelemista tahdonvastaiselta katoamiselta koskevaa kansainvälistä yleissopimusta; panee tyytyväisenä merkille, että Argentiina ratifioi yleissopimuksen toukokuussa 2008 ja kehottaa kaikkia Euroopan unionin jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä allekirjoittaneet ja ratifioineet yleissopimusta, tekemään niin viipymättä (28);

| 57. | on tyytyväinen neuvoston huhtikuussa 2001 hyväksymien ja vuonna 2008 päivitettyjen kidutusta koskevien EU:n suuntaviivojen tarkistettuun versioon, jolla pyritään tarjoamaan EU:lle tärkeä työväline käytettäväksi yhteydenpidossa kolmansien maiden kanssa kaikilla tasoilla sekä monenvälisillä ihmisoikeusfoorumeilla jatkuvien pyrkimysten tukemiseksi ja vahvistamiseksi kidutuksen ja huonon kohtelun ehkäisemiseksi ja lopettamiseksi kaikkialla maailmassa; toistaa, että EU on sitoutunut tiukasti tukemaan kidutuksen ja julman, epäinhimillisen ja halventavan kohtelun täysimääräistä kieltämistä; |
| --- | --- |

57.

on tyytyväinen neuvoston huhtikuussa 2001 hyväksymien ja vuonna 2008 päivitettyjen kidutusta koskevien EU:n suuntaviivojen tarkistettuun versioon, jolla pyritään tarjoamaan EU:lle tärkeä työväline käytettäväksi yhteydenpidossa kolmansien maiden kanssa kaikilla tasoilla sekä monenvälisillä ihmisoikeusfoorumeilla jatkuvien pyrkimysten tukemiseksi ja vahvistamiseksi kidutuksen ja huonon kohtelun ehkäisemiseksi ja lopettamiseksi kaikkialla maailmassa; toistaa, että EU on sitoutunut tiukasti tukemaan kidutuksen ja julman, epäinhimillisen ja halventavan kohtelun täysimääräistä kieltämistä;

| 58. | odottaa neuvoston ja komission vahvistavan yhteistyötä Euroopan neuvoston kanssa Euroopan laajuisen kidutuksesta ja muusta huonosta kohtelusta vapaan alueen luomiseksi selkeänä merkkinä siitä, että eurooppalaiset valtiot ovat sitoutuneet tiukasti poistamaan nämä käytännöt ennen kaikkea omien rajojensa sisällä, tarjoamalla näin maailman muille valtioille, joissa ei tällaisia käytäntöjä valitettavasti ole olemassa, esimerkin, jota seurata; |
| --- | --- |

58.

odottaa neuvoston ja komission vahvistavan yhteistyötä Euroopan neuvoston kanssa Euroopan laajuisen kidutuksesta ja muusta huonosta kohtelusta vapaan alueen luomiseksi selkeänä merkkinä siitä, että eurooppalaiset valtiot ovat sitoutuneet tiukasti poistamaan nämä käytännöt ennen kaikkea omien rajojensa sisällä, tarjoamalla näin maailman muille valtioille, joissa ei tällaisia käytäntöjä valitettavasti ole olemassa, esimerkin, jota seurata;

| 59. | on tyytyväinen kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä ja halventavaa kohtelua koskevien EU:n suuntaviivojen arviointiin, johon sisältyy uusia suosituksia ja täytäntöönpanotoimenpiteitä, joilla on määrä vahvistaa edelleen toimia tällä alalla; panee tyytyväisenä merkille parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunnalle 28. kesäkuuta 2007 ja ihmisoikeuksia käsittelevälle neuvoston työryhmälle joulukuussa 2007 esitetyn tutkimuksen ”Kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai rangaistusta koskevien Euroopan unionin suuntaviivojen täytäntöönpano” sisältämien suositusten sisällyttämisen; panee tyytyväisenä merkille suuntaviivojen täytäntöönpanon tarkastelusta tehdyt päätelmät; on tyytyväinen täytäntöönpanotoimenpiteisiin, joiden on määrä tarjota ohjeita EU:n lähetystöille ja komission valtuuskunnille; on tämän osalta tyytyväinen yksittäistapauksia koskevan toiminnan erityiskriteereihin ja pahoittelee sitä, ettei käytössä ole toimenpiteitä, joilla estetään henkilöiden siirtäminen valtioon, jossa näitä saattaa uhata kidutus tai muu epäinhimillinen tai halventava rangaistus; kehottaa tässä suhteessa EU:ta jälleen kerran noudattamaan kansainvälisissä ja alueellisissa kidutusta ja huonoa kohtelua koskevissa välineissä esitettyjä sääntöjä ja normeja; |
| --- | --- |

59.

on tyytyväinen kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä ja halventavaa kohtelua koskevien EU:n suuntaviivojen arviointiin, johon sisältyy uusia suosituksia ja täytäntöönpanotoimenpiteitä, joilla on määrä vahvistaa edelleen toimia tällä alalla; panee tyytyväisenä merkille parlamentin ihmisoikeuksien alivaliokunnalle 28. kesäkuuta 2007 ja ihmisoikeuksia käsittelevälle neuvoston työryhmälle joulukuussa 2007 esitetyn tutkimuksen ”Kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai rangaistusta koskevien Euroopan unionin suuntaviivojen täytäntöönpano” sisältämien suositusten sisällyttämisen; panee tyytyväisenä merkille suuntaviivojen täytäntöönpanon tarkastelusta tehdyt päätelmät; on tyytyväinen täytäntöönpanotoimenpiteisiin, joiden on määrä tarjota ohjeita EU:n lähetystöille ja komission valtuuskunnille; on tämän osalta tyytyväinen yksittäistapauksia koskevan toiminnan erityiskriteereihin ja pahoittelee sitä, ettei käytössä ole toimenpiteitä, joilla estetään henkilöiden siirtäminen valtioon, jossa näitä saattaa uhata kidutus tai muu epäinhimillinen tai halventava rangaistus; kehottaa tässä suhteessa EU:ta jälleen kerran noudattamaan kansainvälisissä ja alueellisissa kidutusta ja huonoa kohtelua koskevissa välineissä esitettyjä sääntöjä ja normeja;

| 60. | on tyytyväinen Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 4. maaliskuuta 2008 antamaan kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä ja halventavaa kohtelua tai rangaistusta koskevaan päätöslauselmaan 62/148, jonka osalta EU on ollut yhtenä aloitteentekijänä ja jossa muistutetaan, että vapaus kidutuksesta ja muusta julmasta, epäinhimillisestä ja halventavasta kohtelusta tai rangaistuksesta on perusoikeus, jota on suojeltava kaikissa olosuhteissa; panee merkille, että Euroopan unionin parlamenttien ihmisoikeusvaliokuntien verkosto kokoontui toisen kerran Euroopan parlamentissa 25. kesäkuuta 2008 keskittyen erityisesti kidutuksen torjumiseen, ja että kokoukseen osallistui Manfred Novak, YK:n erityisraportoija kidutuksen alalla; |
| --- | --- |

60.

on tyytyväinen Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 4. maaliskuuta 2008 antamaan kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä ja halventavaa kohtelua tai rangaistusta koskevaan päätöslauselmaan 62/148, jonka osalta EU on ollut yhtenä aloitteentekijänä ja jossa muistutetaan, että vapaus kidutuksesta ja muusta julmasta, epäinhimillisestä ja halventavasta kohtelusta tai rangaistuksesta on perusoikeus, jota on suojeltava kaikissa olosuhteissa; panee merkille, että Euroopan unionin parlamenttien ihmisoikeusvaliokuntien verkosto kokoontui toisen kerran Euroopan parlamentissa 25. kesäkuuta 2008 keskittyen erityisesti kidutuksen torjumiseen, ja että kokoukseen osallistui Manfred Novak, YK:n erityisraportoija kidutuksen alalla;

| 61. | kehottaa neuvostoa ja komissiota jatkamaan virallisten yhteydenottojen käytäntöä kaikkien Euroopan unionin kansainvälisten kumppanien kanssa kidutuksen ja huonon kohtelun kieltävien kansainvälisten yleissopimusten ratifioinnin ja täytäntöönpanon osalta sekä jatkamaan kuntoutustukea kidutuksen uhreille; kehottaa neuvostoa ja komissiota asettamaan kidutuksen ja huonon kohtelun torjumisen yhdeksi EU:n ihmisoikeuspolitiikan ensisijaiseksi tavoitteeksi erityisesti vahvistamalla Euroopan unionin suuntaviivojen ja kaikkien muiden EU:n välineiden, kuten demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen, täytäntöönpanoa ja varmistamalla, että jäsenvaltiot pidättyvät hyväksymästä sellaisten kolmansien maiden diplomaattisia vakuutuksia, joissa on olemassa todellinen uhka, että ihmisiä kidutetaan tai kohdellaan huonosti; |
| --- | --- |

61.

kehottaa neuvostoa ja komissiota jatkamaan virallisten yhteydenottojen käytäntöä kaikkien Euroopan unionin kansainvälisten kumppanien kanssa kidutuksen ja huonon kohtelun kieltävien kansainvälisten yleissopimusten ratifioinnin ja täytäntöönpanon osalta sekä jatkamaan kuntoutustukea kidutuksen uhreille; kehottaa neuvostoa ja komissiota asettamaan kidutuksen ja huonon kohtelun torjumisen yhdeksi EU:n ihmisoikeuspolitiikan ensisijaiseksi tavoitteeksi erityisesti vahvistamalla Euroopan unionin suuntaviivojen ja kaikkien muiden EU:n välineiden, kuten demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen, täytäntöönpanoa ja varmistamalla, että jäsenvaltiot pidättyvät hyväksymästä sellaisten kolmansien maiden diplomaattisia vakuutuksia, joissa on olemassa todellinen uhka, että ihmisiä kidutetaan tai kohdellaan huonosti;

| 62. | pane merkille tiettyjen sellaisten tavaroiden kaupasta, joita voi käyttää kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon, kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rankaisemiseen 27 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1236/2005 (29), jossa kielletään sellaisten välineiden vienti ja tuonti, joita ei käytännössä voi käyttää muuhun tarkoitukseen kuin kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon, kidutukseen tai muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rankaisemiseen, ja joka tuli voimaan 30. heinäkuuta 2006; kehottaa neuvostoa ja komissiota toteuttamaan arvioinnin asetuksen täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa ja tutkimaan mahdollisuuksia laajentaa asetuksen soveltamisalaa; |
| --- | --- |

62.

pane merkille tiettyjen sellaisten tavaroiden kaupasta, joita voi käyttää kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon, kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rankaisemiseen 27 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1236/2005 (29), jossa kielletään sellaisten välineiden vienti ja tuonti, joita ei käytännössä voi käyttää muuhun tarkoitukseen kuin kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon, kidutukseen tai muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rankaisemiseen, ja joka tuli voimaan 30. heinäkuuta 2006; kehottaa neuvostoa ja komissiota toteuttamaan arvioinnin asetuksen täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa ja tutkimaan mahdollisuuksia laajentaa asetuksen soveltamisalaa;

| 63. | pahoittelee, että Kongon demokraattisessa tasavallassa on 1 350 000 asuinsijoiltaan siirtymään joutunutta ihmistä, joista 850 000 on Pohjois-Kivun alueella; painottaa jälleen kerran, että on pikaisesti käynnistettävä täysimittainen tutkimus niiden henkilöiden saattamiseksi oikeuden eteen, jotka ovat vastuussa siitä, että CNDP (National Congress for the People's Defence) ja Mai Mai -taistelijat surmasivat arviolta 150 ihmistä Kiwanjassa marraskuussa 2008; kehottaa Kongon demokraattisen tasavallan ja Ruandan hallituksia antamaan täyden tukensa alueella olevalle MONUCille (YK:n Kongon demokraattisessa tasavallassa olevat tarkkailijajoukot) näiden täyttäessä rauhanturvatehtäväänsä ja pyrkimään suojelemaan alueen siviiliväestöä väkivallalta ja tähänastisilta julmuuksilta; kehottaa lisäksi neuvostoa ja komissiota tukemaan tutkimusta päivittäin tapahtuvista kansainvälisen humanitaarisen oikeuden vakavista loukkauksista, kuten raiskauksista, ilman oikeudenkäyntiä toteutettavista teloituksista ja kidutuksesta, sekä tarpeesta ottaa käyttöön vahva EU:n strategia, joka edistäisi muutosta alueella; |
| --- | --- |

63.

pahoittelee, että Kongon demokraattisessa tasavallassa on 1 350 000 asuinsijoiltaan siirtymään joutunutta ihmistä, joista 850 000 on Pohjois-Kivun alueella; painottaa jälleen kerran, että on pikaisesti käynnistettävä täysimittainen tutkimus niiden henkilöiden saattamiseksi oikeuden eteen, jotka ovat vastuussa siitä, että CNDP (National Congress for the People's Defence) ja Mai Mai -taistelijat surmasivat arviolta 150 ihmistä Kiwanjassa marraskuussa 2008; kehottaa Kongon demokraattisen tasavallan ja Ruandan hallituksia antamaan täyden tukensa alueella olevalle MONUCille (YK:n Kongon demokraattisessa tasavallassa olevat tarkkailijajoukot) näiden täyttäessä rauhanturvatehtäväänsä ja pyrkimään suojelemaan alueen siviiliväestöä väkivallalta ja tähänastisilta julmuuksilta; kehottaa lisäksi neuvostoa ja komissiota tukemaan tutkimusta päivittäin tapahtuvista kansainvälisen humanitaarisen oikeuden vakavista loukkauksista, kuten raiskauksista, ilman oikeudenkäyntiä toteutettavista teloituksista ja kidutuksesta, sekä tarpeesta ottaa käyttöön vahva EU:n strategia, joka edistäisi muutosta alueella;

| 64. | on edelleen syvästi huolissaan Zimbabwen vakavasta humanitaarisesta kriisistä, koleraepidemiasta sekä Mugaben hallinnon jatkuvasta kieltäytymisestä toimimasta tehokkaasti kriisin voittamiseksi; kehottaa neuvostoa ja komissiota tuomitsemaan jyrkästi Mugaben hallinnon toimet ja vahvistamaan Zimbabwen kansalle antamansa sitoumuksen pitkän aikavälin humanitaarisen avun ohjelman muodossa; tuomitsee Jestina Mukokon kaltaisten ihmisoikeuksien puolustajien ja kansalaisyhteiskunnan jäsenten uhkailun ja pidätykset, joita Mugaben hallinto harjoittaa, ja kehottaa saattamaan näihin tekoihin syyllistyneet oikeuden eteen; |
| --- | --- |

64.

on edelleen syvästi huolissaan Zimbabwen vakavasta humanitaarisesta kriisistä, koleraepidemiasta sekä Mugaben hallinnon jatkuvasta kieltäytymisestä toimimasta tehokkaasti kriisin voittamiseksi; kehottaa neuvostoa ja komissiota tuomitsemaan jyrkästi Mugaben hallinnon toimet ja vahvistamaan Zimbabwen kansalle antamansa sitoumuksen pitkän aikavälin humanitaarisen avun ohjelman muodossa; tuomitsee Jestina Mukokon kaltaisten ihmisoikeuksien puolustajien ja kansalaisyhteiskunnan jäsenten uhkailun ja pidätykset, joita Mugaben hallinto harjoittaa, ja kehottaa saattamaan näihin tekoihin syyllistyneet oikeuden eteen;

Lasten oikeudet

| 65. | korostaa jälleen kerran lapsia ja aseellisia selkkauksia koskevien EU:n suuntaviivojen täytäntöönpanon suurta tarvetta; kehottaa kaikkia valtioita hyväksymään vuoden 2007 Pariisin sitoumukset lasten suojelemiseksi laittomalta värväämiseltä asevoimiin tai aseellisiin ryhmiin tai käyttämiseltä niissä; |
| --- | --- |

65.

korostaa jälleen kerran lapsia ja aseellisia selkkauksia koskevien EU:n suuntaviivojen täytäntöönpanon suurta tarvetta; kehottaa kaikkia valtioita hyväksymään vuoden 2007 Pariisin sitoumukset lasten suojelemiseksi laittomalta värväämiseltä asevoimiin tai aseellisiin ryhmiin tai käyttämiseltä niissä;

| 66. | on tyytyväinen näiden suuntaviivojen 16. kesäkuuta 2008 hyväksyttyyn päivitettyyn version ja panee tyytyväisenä merkille, että EU on ohjeistanut suurlähettiläitä laatimaan yksittäiset strategiat 13 ensisijaisen valtion osalta suuntaviivoissa määritettyjen kuuden uuden teemakohtaisen kohdan toteuttamiseksi: värvääminen, tappaminen ja vammauttaminen, kouluja ja sairaaloita vastaan tehdyt hyökkäykset, humanitaarisen avun estäminen, seksuaalinen ja sukupuoleen perustuva väkivalta, väkivalta ja hyväksikäyttö; |
| --- | --- |

66.

on tyytyväinen näiden suuntaviivojen 16. kesäkuuta 2008 hyväksyttyyn päivitettyyn version ja panee tyytyväisenä merkille, että EU on ohjeistanut suurlähettiläitä laatimaan yksittäiset strategiat 13 ensisijaisen valtion osalta suuntaviivoissa määritettyjen kuuden uuden teemakohtaisen kohdan toteuttamiseksi: värvääminen, tappaminen ja vammauttaminen, kouluja ja sairaaloita vastaan tehdyt hyökkäykset, humanitaarisen avun estäminen, seksuaalinen ja sukupuoleen perustuva väkivalta, väkivalta ja hyväksikäyttö;

| 67. | ilmaisee tyytyväisyytensä Eurooppa-neuvoston lasten ja erityisesti aseellisiin selkkauksiin joutuneiden lasten oikeuksista kesäkuussa 2008 antamiin päätelmiin; panee merkille, että Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan pyrkimyksiään ihmisoikeus-, turvallisuus- ja kehitysyhteistyöpolitiikan ja -ohjelmien johdonmukaisuuden, täydentävyyden ja koordinoinnin varmistamiseksi, jotta aseellisten konfliktien lapsiin kohdistuvia lyhytaikaisia ja keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksia käsitellään tehokkaasti, kestävästi ja kattavasti; |
| --- | --- |

67.

ilmaisee tyytyväisyytensä Eurooppa-neuvoston lasten ja erityisesti aseellisiin selkkauksiin joutuneiden lasten oikeuksista kesäkuussa 2008 antamiin päätelmiin; panee merkille, että Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan pyrkimyksiään ihmisoikeus-, turvallisuus- ja kehitysyhteistyöpolitiikan ja -ohjelmien johdonmukaisuuden, täydentävyyden ja koordinoinnin varmistamiseksi, jotta aseellisten konfliktien lapsiin kohdistuvia lyhytaikaisia ja keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksia käsitellään tehokkaasti, kestävästi ja kattavasti;

| 68. | on tyytyväinen kesäkuussa 2008 annettuun EU:n tarkistettuun tarkistusluetteloon, jolla pyritään sisällyttämään aseellisista selkkauksista kärsivien lasten suojelu Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan; pane merkille, että tähän sisältyy merkittäviä parannuksia, jotka koskevat erityisesti lastensuojelun määritelmän kehittämistä, erityistä aseellisista selkkauksista kärsiviä lapsia koskevaa koulutusta, seurantaa ja raportointia, näkyvyyden ja tietoisuuden lisäämistä, mahdollisuutta saada erityisasiantuntemusta paikan päälle sekä operaatioiden ja Brysselin välisen asiantuntijoiden viestinnän tehostamista; |
| --- | --- |

68.

on tyytyväinen kesäkuussa 2008 annettuun EU:n tarkistettuun tarkistusluetteloon, jolla pyritään sisällyttämään aseellisista selkkauksista kärsivien lasten suojelu Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan; pane merkille, että tähän sisältyy merkittäviä parannuksia, jotka koskevat erityisesti lastensuojelun määritelmän kehittämistä, erityistä aseellisista selkkauksista kärsiviä lapsia koskevaa koulutusta, seurantaa ja raportointia, näkyvyyden ja tietoisuuden lisäämistä, mahdollisuutta saada erityisasiantuntemusta paikan päälle sekä operaatioiden ja Brysselin välisen asiantuntijoiden viestinnän tehostamista;

| 69. | on tyytyväinen puheenjohtajavaltion aseellisista selkkauksista kärsiviä lapsia koskeviin aloitteisiin; panee merkille puheenjohtajavaltio Slovenian huhtikuussa 2008 järjestämän konferenssin nimeltä ”Vaikutusten lisääminen paikan päällä – kansalaisjärjestöjen ja EU:n yhteistyö aseellisista selkkauksista kärsivien lasten teemakohtaisella alalla”; |
| --- | --- |

69.

on tyytyväinen puheenjohtajavaltion aseellisista selkkauksista kärsiviä lapsia koskeviin aloitteisiin; panee merkille puheenjohtajavaltio Slovenian huhtikuussa 2008 järjestämän konferenssin nimeltä ”Vaikutusten lisääminen paikan päällä – kansalaisjärjestöjen ja EU:n yhteistyö aseellisista selkkauksista kärsivien lasten teemakohtaisella alalla”;

| 70. | panee merkille YK:n yleiskokouksen 22. helmikuuta 2008 antaman päätöslauselman lapsista ja aseellisista selkkauksista sekä YK:n pääsihteerin erityisedustajan raportin; tuomitsee jyrkästi lasten värväämisen ja käyttämisen aseellisissa selkkauksissa Tšadissa ja Irakissa; |
| --- | --- |

70.

panee merkille YK:n yleiskokouksen 22. helmikuuta 2008 antaman päätöslauselman lapsista ja aseellisista selkkauksista sekä YK:n pääsihteerin erityisedustajan raportin; tuomitsee jyrkästi lasten värväämisen ja käyttämisen aseellisissa selkkauksissa Tšadissa ja Irakissa;

| 71. | on tyytyväinen YK:n turvallisuusneuvoston lapsia ja aseellisia selkkauksia käsittelevän työryhmän vuosikertomukseen ja päätelmiin; tuomitsee jyrkästi vakavat lasten oikeuksien rikkomukset ja lasten jatkuvan käytön aseellisissa selkkauksissa Sri Lankassa, Burmassa, Filippiineillä, Somaliassa, Kongossa ja Burundissa; |
| --- | --- |

71.

on tyytyväinen YK:n turvallisuusneuvoston lapsia ja aseellisia selkkauksia käsittelevän työryhmän vuosikertomukseen ja päätelmiin; tuomitsee jyrkästi vakavat lasten oikeuksien rikkomukset ja lasten jatkuvan käytön aseellisissa selkkauksissa Sri Lankassa, Burmassa, Filippiineillä, Somaliassa, Kongossa ja Burundissa;

| 72. | ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että 16 Euroopan unionin jäsenvaltiota (30) on allekirjoittanut aseellisesta väkivallasta ja kehityksestä annetun Geneven julkilausuman, minkä ansiosta sopimusvaltioita on nyt 97; kehottaa niitä yhtätoista Euroopan unionin jäsenvaltiota, jotka eivät vielä ole allekirjoittaneet Geneven julkilausumaa, tekemään sen mahdollisimman nopeasti; |
| --- | --- |

72.

ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että 16 Euroopan unionin jäsenvaltiota (30) on allekirjoittanut aseellisesta väkivallasta ja kehityksestä annetun Geneven julkilausuman, minkä ansiosta sopimusvaltioita on nyt 97; kehottaa niitä yhtätoista Euroopan unionin jäsenvaltiota, jotka eivät vielä ole allekirjoittaneet Geneven julkilausumaa, tekemään sen mahdollisimman nopeasti;

| 73. | kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole allekirjoittaneet ja ratifioineet lapsen oikeuksista tehdyn yleissopimuksen valinnaisia pöytäkirjoja, tekemään sen viipymättä (31); |
| --- | --- |

73.

kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole allekirjoittaneet ja ratifioineet lapsen oikeuksista tehdyn yleissopimuksen valinnaisia pöytäkirjoja, tekemään sen viipymättä (31);

| 74. | on tyytyväinen siihen, että komissio käynnisti vuonna 2008 erityisohjelman ”Investointi ihmisiin” yhteydessä ehdotuspyynnön, joka koski aseellisista selkkauksista kärsiviä lapsia ja lapsikauppaa koskevia kansalaisjärjestöjen hankkeita; kehottaa komissiota edelleen kiinnittämään erityistä huomiota aseellisista selkkauksista kärsivien lasten tilanteeseen; |
| --- | --- |

74.

on tyytyväinen siihen, että komissio käynnisti vuonna 2008 erityisohjelman ”Investointi ihmisiin” yhteydessä ehdotuspyynnön, joka koski aseellisista selkkauksista kärsiviä lapsia ja lapsikauppaa koskevia kansalaisjärjestöjen hankkeita; kehottaa komissiota edelleen kiinnittämään erityistä huomiota aseellisista selkkauksista kärsivien lasten tilanteeseen;

Ihmisoikeuksien puolustajat

| 75. | ilmaisee tyytyväisyytensä 7.–8. lokakuuta 2008 pidettyyn ihmisoikeuksien puolustajien konferenssiin; toistaa EU:n sitoumuksen suojella entistä paremmin ihmisoikeuksien puolustajia näiden pyrkiessä toteuttamaan käytännössä yleismaailmallisessa ihmisoikeuksien julistuksessa esitettyä näkemystä; |
| --- | --- |

75.

ilmaisee tyytyväisyytensä 7.–8. lokakuuta 2008 pidettyyn ihmisoikeuksien puolustajien konferenssiin; toistaa EU:n sitoumuksen suojella entistä paremmin ihmisoikeuksien puolustajia näiden pyrkiessä toteuttamaan käytännössä yleismaailmallisessa ihmisoikeuksien julistuksessa esitettyä näkemystä;

| 76. | kiinnittää huomiota miljooniin lapsiin koko maailmassa kohdistuvaan väkivaltaan ja seksuaaliseen hyväksikäyttöön; kehottaa neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita tekemään kaiken voitavansa estääkseen ja torjuakseen lasten seksuaalista hyväksikäyttöä, suojelemaan tällaisen hyväksikäytön uhreiksi joutuneiden oikeuksia sekä edistämään kansallista ja kansainvälistä yhteistyötä lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnassa; |
| --- | --- |

76.

kiinnittää huomiota miljooniin lapsiin koko maailmassa kohdistuvaan väkivaltaan ja seksuaaliseen hyväksikäyttöön; kehottaa neuvostoa, komissiota ja jäsenvaltioita tekemään kaiken voitavansa estääkseen ja torjuakseen lasten seksuaalista hyväksikäyttöä, suojelemaan tällaisen hyväksikäytön uhreiksi joutuneiden oikeuksia sekä edistämään kansallista ja kansainvälistä yhteistyötä lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnassa;

| 77. | on tyytyväinen ministerikomitean 6. helmikuuta 2008 antamaan julkilausumaan Euroopan neuvoston toimista ihmisoikeuksien puolustajien suojelun parantamiseksi ja näiden toiminnan edistämiseksi; |
| --- | --- |

77.

on tyytyväinen ministerikomitean 6. helmikuuta 2008 antamaan julkilausumaan Euroopan neuvoston toimista ihmisoikeuksien puolustajien suojelun parantamiseksi ja näiden toiminnan edistämiseksi;

| 78. | on tyytyväinen Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston vuonna 2006 perustamaan ihmisoikeuksien puolustajien seurantakeskukseen (ODIHR), jonka tavoitteena on valvoa ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta kaikissa ETYJin jäsenmaissa; rohkaisee yleisesti EU:n toimielimiä vahvistamaan tukeansa ihmisoikeuksien puolustajille Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteyteen perustettavan seurantakeskuksen avulla, jotta voidaan parantaa yksittäisten tapausten seuraamista sekä koordinointia muiden kansainvälisten ja eurooppalaisten järjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

78.

on tyytyväinen Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston vuonna 2006 perustamaan ihmisoikeuksien puolustajien seurantakeskukseen (ODIHR), jonka tavoitteena on valvoa ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta kaikissa ETYJin jäsenmaissa; rohkaisee yleisesti EU:n toimielimiä vahvistamaan tukeansa ihmisoikeuksien puolustajille Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteyteen perustettavan seurantakeskuksen avulla, jotta voidaan parantaa yksittäisten tapausten seuraamista sekä koordinointia muiden kansainvälisten ja eurooppalaisten järjestöjen kanssa;

| 79. | suhtautuu myönteisesti ihmisoikeuksien puolustajia koskevien EU:n suuntaviivojen vuonna 2008 annettuun tarkistettuun versioon; korostaa, että siihen on sisällytetty määräyksiä, joilla on tarkoitus parantaa EU:n ulkomaanedustustojen ihmisoikeuksien puolustajille antamaa tukea ja suojelua, kuten paikalliset strategiat suuntaviivojen täytäntöönpanoa varten, paikallisia ihmisoikeuksia käsittelevät työryhmät ja vähintään yhden vuosittaisen kokouksen järjestäminen ihmisoikeuksien puolustajien ja diplomaattien välillä; ilmaisee samalla tyytyväisyytensä siihen, että mahdollisuus myöntää väliaikaisia viisumeita ja vastaanottaa tilapäisesti ihmisoikeuksien puolustajia EU:n jäsenvaltioihin on sisällytetty suuntaviivoihin lyhyellä tähtäimellä toteutettavina toimenpiteinä kolmansissa maissa vaarassa olevien ihmisoikeuksien puolustajien auttamiseksi ja suojelemiseksi, |
| --- | --- |

79.

suhtautuu myönteisesti ihmisoikeuksien puolustajia koskevien EU:n suuntaviivojen vuonna 2008 annettuun tarkistettuun versioon; korostaa, että siihen on sisällytetty määräyksiä, joilla on tarkoitus parantaa EU:n ulkomaanedustustojen ihmisoikeuksien puolustajille antamaa tukea ja suojelua, kuten paikalliset strategiat suuntaviivojen täytäntöönpanoa varten, paikallisia ihmisoikeuksia käsittelevät työryhmät ja vähintään yhden vuosittaisen kokouksen järjestäminen ihmisoikeuksien puolustajien ja diplomaattien välillä; ilmaisee samalla tyytyväisyytensä siihen, että mahdollisuus myöntää väliaikaisia viisumeita ja vastaanottaa tilapäisesti ihmisoikeuksien puolustajia EU:n jäsenvaltioihin on sisällytetty suuntaviivoihin lyhyellä tähtäimellä toteutettavina toimenpiteinä kolmansissa maissa vaarassa olevien ihmisoikeuksien puolustajien auttamiseksi ja suojelemiseksi,

| 80. | kehottaa jälleen kerran neuvostoa ja jäsenvaltioita tarkastelemaan ihmisoikeuksien puolustajien hätäviisumeita käytännössä sisällyttämällä uuteen yhteisön viisumiohjeistoon selkeän viittauksen ihmisoikeuksien puolustajien erityistilanteeseen ja perustamalla näin erityisen nopeutetun viisumimenettelyn, joka voi perustua Irlannin ja Espanjan hallitusten kokemuksiin tässä asiassa; panee merkille keskustelun, joka koskee viisumien myöntämistä välittömässä vaarassa oleville tai suojaa tarvitseville ihmisoikeuksien puolustajille tilapäistä uudelleensijoitusta varten, ja kehottaa ulkoasiainvaliokuntaa edistämään tätä asiaa; katsoo, että Euroopan unionin ihmisoikeuksien puolustajia koskevien virallisten yhteydenottojen luottamuksellisuus on toisinaan hyödyksi, mutta kehottaa Euroopan unionin paikallista henkilöstöä tästä luottamuksellisuudesta huolimatta toimittamaan järjestelmällisesti kaikki hyödylliset tiedot virallisista yhteydenotoista luottamuksellisesti paikan päällä toimiville kansalaisjärjestöille, ihmisoikeuksien puolustajille sekä heidän perheillensä; |
| --- | --- |

80.

kehottaa jälleen kerran neuvostoa ja jäsenvaltioita tarkastelemaan ihmisoikeuksien puolustajien hätäviisumeita käytännössä sisällyttämällä uuteen yhteisön viisumiohjeistoon selkeän viittauksen ihmisoikeuksien puolustajien erityistilanteeseen ja perustamalla näin erityisen nopeutetun viisumimenettelyn, joka voi perustua Irlannin ja Espanjan hallitusten kokemuksiin tässä asiassa; panee merkille keskustelun, joka koskee viisumien myöntämistä välittömässä vaarassa oleville tai suojaa tarvitseville ihmisoikeuksien puolustajille tilapäistä uudelleensijoitusta varten, ja kehottaa ulkoasiainvaliokuntaa edistämään tätä asiaa; katsoo, että Euroopan unionin ihmisoikeuksien puolustajia koskevien virallisten yhteydenottojen luottamuksellisuus on toisinaan hyödyksi, mutta kehottaa Euroopan unionin paikallista henkilöstöä tästä luottamuksellisuudesta huolimatta toimittamaan järjestelmällisesti kaikki hyödylliset tiedot virallisista yhteydenotoista luottamuksellisesti paikan päällä toimiville kansalaisjärjestöille, ihmisoikeuksien puolustajille sekä heidän perheillensä;

| 81. | viittaa 13. lokakuuta 2008 annettuihin neuvoston päätelmiin Valko-Venäjästä sekä puheenjohtajavaltion 30. syyskuuta 2008 antamaan lausuntoon samassa kuussa Valko-Venäjällä pidetyistä parlamenttivaaleista; pahoittelee sitä, etteivät vaalit täyttäneet kansainvälisiä normeja ja ETYJ:n demokraattisia kriteereitä; on tyytyväinen viimeisen kansainvälisesti tunnustetun poliittisen vangin Alyaksandr Kazulinin vapauttamiseen ennen vaaleja; on kuitenkin edelleen huolissaan siitä, että vähintään kymmenen aktivistia suorittaa edelleen ”rajoitetun vapauden” rangaistuksia, jotka sallivat heidän oleskella vain kotona tai työpaikallaan; on kuitenkin edelleen hyvin huolissaan Valko-Venäjän ihmisoikeustilanteesta; |
| --- | --- |

81.

viittaa 13. lokakuuta 2008 annettuihin neuvoston päätelmiin Valko-Venäjästä sekä puheenjohtajavaltion 30. syyskuuta 2008 antamaan lausuntoon samassa kuussa Valko-Venäjällä pidetyistä parlamenttivaaleista; pahoittelee sitä, etteivät vaalit täyttäneet kansainvälisiä normeja ja ETYJ:n demokraattisia kriteereitä; on tyytyväinen viimeisen kansainvälisesti tunnustetun poliittisen vangin Alyaksandr Kazulinin vapauttamiseen ennen vaaleja; on kuitenkin edelleen huolissaan siitä, että vähintään kymmenen aktivistia suorittaa edelleen ”rajoitetun vapauden” rangaistuksia, jotka sallivat heidän oleskella vain kotona tai työpaikallaan; on kuitenkin edelleen hyvin huolissaan Valko-Venäjän ihmisoikeustilanteesta;

| 82. | tuomitsee Kiinan hallituksen ihmisoikeuksien puolustajille olympiakisojen edellä asettamat tiukennetut rajoitukset, joilla heitä kiellettiin viestimästä puhelimitse ja Internetin välityksellä, heidän liikkeitään seurattiin ja heidät asetettiin eriasteisiin kotiaresteihin ja ennennäkemättömän valvonnan ja seurannan alaisiksi, minkä tuloksena monet aktivistit päättivät lykätä työskentelyään tai keskeyttää sen, kunnes kisat olivat ohi; |
| --- | --- |

82.

tuomitsee Kiinan hallituksen ihmisoikeuksien puolustajille olympiakisojen edellä asettamat tiukennetut rajoitukset, joilla heitä kiellettiin viestimästä puhelimitse ja Internetin välityksellä, heidän liikkeitään seurattiin ja heidät asetettiin eriasteisiin kotiaresteihin ja ennennäkemättömän valvonnan ja seurannan alaisiksi, minkä tuloksena monet aktivistit päättivät lykätä työskentelyään tai keskeyttää sen, kunnes kisat olivat ohi;

| 83. | kiinnittää erityistä huomiota siihen merkittävään vaikutukseen, joka sananvapaudella Internetissä voi olla suljettuihin yhteisöihin, ja kehottaa EU:ta tukemaan verkkotoisinajattelijoita kaikkialla maailmassa; kehottaa näin ollen neuvostoa ja komissiota puuttumaan kaikkiin eurooppalaisten yhtiöiden tarjoamien Internet- ja tietoyhteiskuntapalvelujen rajoituksiin kolmansissa maissa osana EU:n ulkomaankauppapolitiikkaa ja pitämään kaikkia tällaisten palvelujen tarjoamisen tarpeettomia rajoituksia kaupan esteinä; |
| --- | --- |

83.

kiinnittää erityistä huomiota siihen merkittävään vaikutukseen, joka sananvapaudella Internetissä voi olla suljettuihin yhteisöihin, ja kehottaa EU:ta tukemaan verkkotoisinajattelijoita kaikkialla maailmassa; kehottaa näin ollen neuvostoa ja komissiota puuttumaan kaikkiin eurooppalaisten yhtiöiden tarjoamien Internet- ja tietoyhteiskuntapalvelujen rajoituksiin kolmansissa maissa osana EU:n ulkomaankauppapolitiikkaa ja pitämään kaikkia tällaisten palvelujen tarjoamisen tarpeettomia rajoituksia kaupan esteinä;

| 84. | on erittäin huolestunut siitä, että Iran on jatkanut vuonna 2008 pyrkimyksiään riippumattomien ihmisoikeuksien puolustajien ja kansalaisyhteiskunnan jäsenten vaientamiseksi ja että vakaviin ihmisoikeusrikkomuksiin syyllistytään edelleen; tuomitsee ihmisoikeuksien puolustajien mielivaltaiset pidätykset, kidutuksen ja vangitsemisen näiden työn vuoksi syytettyinä ”kansallisen turvallisuuden vastaisista toimista”; pahoittelee hallituksen nykyistä opettajien ja tutkijoiden vastaista politiikkaa, jossa estetään opiskelijoiden pääsy korkeakoulutukseen, sekä tuomitsee opiskelija-aktivistien vainon ja vangitsemisen; |
| --- | --- |

84.

on erittäin huolestunut siitä, että Iran on jatkanut vuonna 2008 pyrkimyksiään riippumattomien ihmisoikeuksien puolustajien ja kansalaisyhteiskunnan jäsenten vaientamiseksi ja että vakaviin ihmisoikeusrikkomuksiin syyllistytään edelleen; tuomitsee ihmisoikeuksien puolustajien mielivaltaiset pidätykset, kidutuksen ja vangitsemisen näiden työn vuoksi syytettyinä ”kansallisen turvallisuuden vastaisista toimista”; pahoittelee hallituksen nykyistä opettajien ja tutkijoiden vastaista politiikkaa, jossa estetään opiskelijoiden pääsy korkeakoulutukseen, sekä tuomitsee opiskelija-aktivistien vainon ja vangitsemisen;

| 85. | ilmaisee olevansa huolestunut Nicaraguan ja Venezuelan ihmisoikeustilanteesta ja useisiin näiden maiden ihmisoikeusjärjestöihin kohdistuvista hyökkäyksistä ja loukkauksista; kehottaa tältä osin Nicaraguan ja Venezuelan hallituksia ja viranomaisia toimimaan demokraattisten oikeuksien, vapauksien ja oikeusvaltioperiaatteen suojelemiseksi; |
| --- | --- |

85.

ilmaisee olevansa huolestunut Nicaraguan ja Venezuelan ihmisoikeustilanteesta ja useisiin näiden maiden ihmisoikeusjärjestöihin kohdistuvista hyökkäyksistä ja loukkauksista; kehottaa tältä osin Nicaraguan ja Venezuelan hallituksia ja viranomaisia toimimaan demokraattisten oikeuksien, vapauksien ja oikeusvaltioperiaatteen suojelemiseksi;

| 86. | toistaa kuubalaisia Saharov-palkinnon saajia Oswaldo Payá Sardiñasia ja ”Damas de Blanco” -ryhmää (”Naiset valkoisissa”) koskevan kantansa; pitää tuomittavana, että maa, jonka kanssa EU on aloittanut uudelleen poliittisen vuoropuhelun kaikissa asioissa, ihmisoikeudet mukaan luettuina, kieltäytyy sallimasta sitä, että Oswaldo Payá ja Naiset valkoisissa -ryhmä osallistuvat palkinnon 20-vuotisjuhlaan; tuomitsee jyrkästi Saharov-palkinnon saajiin kohdistetun järjestelmällisen väkivallan ja toistuvan häirinnän; kehottaa tässä suhteessa Kuuban hallitusta vapauttamaan välittömästi kaikki poliittiset vangit ja mielipidevangit sekä tunnustamaan kaikkien kuubalaisten oikeuden voida vapaasti tulla maahan ja poistua maasta; |
| --- | --- |

86.

toistaa kuubalaisia Saharov-palkinnon saajia Oswaldo Payá Sardiñasia ja ”Damas de Blanco” -ryhmää (”Naiset valkoisissa”) koskevan kantansa; pitää tuomittavana, että maa, jonka kanssa EU on aloittanut uudelleen poliittisen vuoropuhelun kaikissa asioissa, ihmisoikeudet mukaan luettuina, kieltäytyy sallimasta sitä, että Oswaldo Payá ja Naiset valkoisissa -ryhmä osallistuvat palkinnon 20-vuotisjuhlaan; tuomitsee jyrkästi Saharov-palkinnon saajiin kohdistetun järjestelmällisen väkivallan ja toistuvan häirinnän; kehottaa tässä suhteessa Kuuban hallitusta vapauttamaan välittömästi kaikki poliittiset vangit ja mielipidevangit sekä tunnustamaan kaikkien kuubalaisten oikeuden voida vapaasti tulla maahan ja poistua maasta;

Ihmisoikeusvuoropuhelua koskevat suuntaviivat ja tunnustetut neuvottelut kolmansien maiden kanssa

| 87. | ottaa huomioon Ranskan puheenjohtajuuskaudella hyväksyttyjen ihmisoikeusvuoropuheluja kolmansien maiden kanssa koskevien suuntaviivojen ajan tasalle saatetun version; kehottaa jälleen kerran neuvostoa ja komissiota käynnistämään näiden suuntaviivojen kattavan arvioinnin jokaisen vuoropuhelun ja niissä saatujen tulosten perusteellisen arvioinnin pohjalta ja kehittämään tätä tarkoitusta varten selkeitä indikaattoreita jokaisen vuoropuhelun vaikutuksien arvioimiseksi sekä kriteerit vuoropuhelujen käynnistämiselle, keskeyttämiselle ja uudelleen aloittamiselle; korostaa, että on tarpeellista jatkaa toimielinten välisten epävirallisten kokousten pitämistä ennen kutakin vuoropuhelua sekä vuoropuhelujen jälkeen, jotta voidaan lisätä toimielinten välistä tietojen vaihtoa ja mahdollistaa tarvittaessa parempi koordinoinnin taso; muistuttaa tässä yhteydessä, että maakohtaisten ihmisoikeusstrategioiden hyväksyntä vahvistaisi osaltaan Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikan yhtenäisyyttä; |
| --- | --- |

87.

ottaa huomioon Ranskan puheenjohtajuuskaudella hyväksyttyjen ihmisoikeusvuoropuheluja kolmansien maiden kanssa koskevien suuntaviivojen ajan tasalle saatetun version; kehottaa jälleen kerran neuvostoa ja komissiota käynnistämään näiden suuntaviivojen kattavan arvioinnin jokaisen vuoropuhelun ja niissä saatujen tulosten perusteellisen arvioinnin pohjalta ja kehittämään tätä tarkoitusta varten selkeitä indikaattoreita jokaisen vuoropuhelun vaikutuksien arvioimiseksi sekä kriteerit vuoropuhelujen käynnistämiselle, keskeyttämiselle ja uudelleen aloittamiselle; korostaa, että on tarpeellista jatkaa toimielinten välisten epävirallisten kokousten pitämistä ennen kutakin vuoropuhelua sekä vuoropuhelujen jälkeen, jotta voidaan lisätä toimielinten välistä tietojen vaihtoa ja mahdollistaa tarvittaessa parempi koordinoinnin taso; muistuttaa tässä yhteydessä, että maakohtaisten ihmisoikeusstrategioiden hyväksyntä vahvistaisi osaltaan Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikan yhtenäisyyttä;

| 88. | korostaa tässä yhteydessä jälleen kerran edellä mainitussa ihmisoikeusvuoropuhelujen toiminnasta ja ihmisoikeuksia koskevista kolmansien maiden kuulemisista 6. syyskuuta 2007 annetussa parlamentin päätöslauselmassa esitettyjä ehdotuksia; |
| --- | --- |

88.

korostaa tässä yhteydessä jälleen kerran edellä mainitussa ihmisoikeusvuoropuhelujen toiminnasta ja ihmisoikeuksia koskevista kolmansien maiden kuulemisista 6. syyskuuta 2007 annetussa parlamentin päätöslauselmassa esitettyjä ehdotuksia;

| 89. | pahoittelee, että dalai-laman Euroopan-vierailun vuoksi Kiina siirsi 11. huippukokousta Euroopan unionin kanssa; korostaa tarvetta tehostaa radikaalisti ja pohtia uudelleen Euroopan unionin ja Kiinan välistä ihmisoikeusvuoropuhelua; ilmaisee huolensa Kiinan vakavista ihmisoikeusrikkomuksista ja korostaa, että hallituksen ennen elokuussa 2008 järjestettyjä olympialaisia antamista lupauksista huolimatta ihmisoikeustilanne ei ole parantunut; huomauttaa lisäksi, että yhdistymisvapauden, ilmaisunvapauden ja uskonnonvapauden rajoituksia on tiukennettu entisestään; tuomitsee jyrkästi tiibetiläisiin kohdistetut kovat otteet Tiibetin halki vyöryneen, 10. maaliskuuta 2008 alkaneen protestiaallon jälkeen sekä siitä lähtien Tiibetissä lisääntyneet Kiinan hallituksen sortotoimet ja kehottaa molempia osapuolia aloittamaan uudelleen vilpittömän ja tulossuuntautuneen vuoropuhelun ”tiibetiläisten todellisesta itsemääräämisoikeudesta tehdyn muistion” pohjalta; toteaa, että huolimatta Kiinan hallituksen toistuvista vakuutteluista sen aikeista ratifioida kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus ratifiointia on yhä kesken; viittaa Saharovin mielipiteenvapauspalkinnon vuonna 2008 saaneen kiinalaisen toisinajattelijan Hu Jian pidätyksestä 17. tammikuuta 2008 antamaansa päätöslauselmaan (32); kehottaa Kiinan hallitusta vapauttamaan Hu Jian välittömästi ja peruuttamaan hänen vaimonsa Zeng Jinyanin ja tyttärensä kotiarestin; tuo ilmi samoin painostustoimien sarjan, joka suunnattiin Kiinan demokraattisia uudistuksia ja 9. joulukuuta 2008 vangitun toisinajattelija Liu Xiaobon vapauttamista vaativan ”Peruskirja 08” -vetoomuksen allekirjoittajia vastaan; ilmaisee huolensa siitä, että oikeusjärjestelmä on edelleen altis mielivaltaiselle ja usein poliittisin motiivein tapahtuvalle asioihin sekaantumiselle, sekä muun muassa valtionsalaisuuksia koskevasta järjestelmästä, joka estää hyvän hallinnon ja oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvan järjestelmän kehittämisessä tarvittavan avoimuuden; pahoittelee tässä yhteydessä niiden asianajajien järjestelmällistä rankaisemista, jotka pyrkivät saamaan Kiinan oikeusjärjestelmän toimimaan Kiinan oman lainsäädännön ja sen kansalaisten oikeuksien mukaisesti; panee merkille, että internetin sananvapaus on Kiinassa edelleen hyvin hauras, ja kehottaa näin ollen verkkosisällön hosting-palveluja tarjoavia eurooppalaisia yrityksiä olemaan paljastamatta ulkomaisille viranomaisille mitään tietoja, joiden avulla voidaan tunnistaa jokin yksittäinen kyseisen palvelun käyttäjä, paitsi oikeutettuihin lainvalvontatarkoituksiin yleismaailmallisen ihmisoikeuksien julistuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

89.

pahoittelee, että dalai-laman Euroopan-vierailun vuoksi Kiina siirsi 11. huippukokousta Euroopan unionin kanssa; korostaa tarvetta tehostaa radikaalisti ja pohtia uudelleen Euroopan unionin ja Kiinan välistä ihmisoikeusvuoropuhelua; ilmaisee huolensa Kiinan vakavista ihmisoikeusrikkomuksista ja korostaa, että hallituksen ennen elokuussa 2008 järjestettyjä olympialaisia antamista lupauksista huolimatta ihmisoikeustilanne ei ole parantunut; huomauttaa lisäksi, että yhdistymisvapauden, ilmaisunvapauden ja uskonnonvapauden rajoituksia on tiukennettu entisestään; tuomitsee jyrkästi tiibetiläisiin kohdistetut kovat otteet Tiibetin halki vyöryneen, 10. maaliskuuta 2008 alkaneen protestiaallon jälkeen sekä siitä lähtien Tiibetissä lisääntyneet Kiinan hallituksen sortotoimet ja kehottaa molempia osapuolia aloittamaan uudelleen vilpittömän ja tulossuuntautuneen vuoropuhelun ”tiibetiläisten todellisesta itsemääräämisoikeudesta tehdyn muistion” pohjalta; toteaa, että huolimatta Kiinan hallituksen toistuvista vakuutteluista sen aikeista ratifioida kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus ratifiointia on yhä kesken; viittaa Saharovin mielipiteenvapauspalkinnon vuonna 2008 saaneen kiinalaisen toisinajattelijan Hu Jian pidätyksestä 17. tammikuuta 2008 antamaansa päätöslauselmaan (32); kehottaa Kiinan hallitusta vapauttamaan Hu Jian välittömästi ja peruuttamaan hänen vaimonsa Zeng Jinyanin ja tyttärensä kotiarestin; tuo ilmi samoin painostustoimien sarjan, joka suunnattiin Kiinan demokraattisia uudistuksia ja 9. joulukuuta 2008 vangitun toisinajattelija Liu Xiaobon vapauttamista vaativan ”Peruskirja 08” -vetoomuksen allekirjoittajia vastaan; ilmaisee huolensa siitä, että oikeusjärjestelmä on edelleen altis mielivaltaiselle ja usein poliittisin motiivein tapahtuvalle asioihin sekaantumiselle, sekä muun muassa valtionsalaisuuksia koskevasta järjestelmästä, joka estää hyvän hallinnon ja oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvan järjestelmän kehittämisessä tarvittavan avoimuuden; pahoittelee tässä yhteydessä niiden asianajajien järjestelmällistä rankaisemista, jotka pyrkivät saamaan Kiinan oikeusjärjestelmän toimimaan Kiinan oman lainsäädännön ja sen kansalaisten oikeuksien mukaisesti; panee merkille, että internetin sananvapaus on Kiinassa edelleen hyvin hauras, ja kehottaa näin ollen verkkosisällön hosting-palveluja tarjoavia eurooppalaisia yrityksiä olemaan paljastamatta ulkomaisille viranomaisille mitään tietoja, joiden avulla voidaan tunnistaa jokin yksittäinen kyseisen palvelun käyttäjä, paitsi oikeutettuihin lainvalvontatarkoituksiin yleismaailmallisen ihmisoikeuksien julistuksen mukaisesti;

| 90. | on edelleen huolissaan siitä, että ihmisoikeusvuoropuhelu Iranin kanssa on ollut pysähdyksissä vuodesta 2004 alkaen, koska ihmisoikeustilanne ei ole lainkaan kehittynyt myönteisesti eikä Iran ole tehnyt yhteistyötä; kehottaa Iranin viranomaisia aloittamaan uudelleen vuoropuhelun kaikkien demokratialle omistautuneiden kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien tukemiseksi ja demokraattisia, institutionaalisia ja perustuslaillisia uudistuksia edistävien nykyisten menettelyjen vahvistamiseksi rauhanomaisin, väkivallattomin keinoin, varmistamaan näiden uudistusten kestävyyden ja vahvistamaan kaikkien iranilaisten ihmisoikeuksien puolustajien ja kansalaisyhteiskunnan edustajien osallistumista poliittiseen päätöksentekoon, mikä vahvistaa näiden asemaa yleisessä poliittisessa vuoropuhelussa; on erittäin huolissaan siitä, että ihmisoikeustilanne on huonontunut Iranissa vuonna 2008 ja että ilmaisunvapautta ja kokoontumisvapautta rajoitetaan edelleen; ilmaisee tässä yhteydessä syvän huolensa siitä, että toimittajia, kirjailijoita, tutkijoita sekä naisten oikeuksia ja ihmisoikeuksia puolustavia aktivisteja vainotaan; on edelleen huolissaan Iranin etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen sorrosta; tuomitsee Iranissa lisääntyneen kuolemanrangaistuksen käytön, joka kohdistuu myös nuoriin; |
| --- | --- |

90.

on edelleen huolissaan siitä, että ihmisoikeusvuoropuhelu Iranin kanssa on ollut pysähdyksissä vuodesta 2004 alkaen, koska ihmisoikeustilanne ei ole lainkaan kehittynyt myönteisesti eikä Iran ole tehnyt yhteistyötä; kehottaa Iranin viranomaisia aloittamaan uudelleen vuoropuhelun kaikkien demokratialle omistautuneiden kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien tukemiseksi ja demokraattisia, institutionaalisia ja perustuslaillisia uudistuksia edistävien nykyisten menettelyjen vahvistamiseksi rauhanomaisin, väkivallattomin keinoin, varmistamaan näiden uudistusten kestävyyden ja vahvistamaan kaikkien iranilaisten ihmisoikeuksien puolustajien ja kansalaisyhteiskunnan edustajien osallistumista poliittiseen päätöksentekoon, mikä vahvistaa näiden asemaa yleisessä poliittisessa vuoropuhelussa; on erittäin huolissaan siitä, että ihmisoikeustilanne on huonontunut Iranissa vuonna 2008 ja että ilmaisunvapautta ja kokoontumisvapautta rajoitetaan edelleen; ilmaisee tässä yhteydessä syvän huolensa siitä, että toimittajia, kirjailijoita, tutkijoita sekä naisten oikeuksia ja ihmisoikeuksia puolustavia aktivisteja vainotaan; on edelleen huolissaan Iranin etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen sorrosta; tuomitsee Iranissa lisääntyneen kuolemanrangaistuksen käytön, joka kohdistuu myös nuoriin;

| 91. | pahoittelee Euroopan unionin ja Venäjän välisten ihmisoikeuksia koskevien kuulemisten tuloksettomuutta; pahoittelee Venäjän viranomaisten kieltäytymistä osallistumisesta yhteenkään pyöreän pöydän tapaamiseen, joissa valmisteltiin kansallisia ja kansainvälisiä kansalaisjärjestöjä koskevia kuulemisia; toteaa, että Euroopan unioni esitti kuulemisissa ihmisoikeuksia koskevia huolia keskittyen erityisesti ilmaisunvapauteen ja kokoontumisvapauteen, kansalaisyhteiskunnan toimintaan, vähemmistöjen oikeuksiin, rasismin ja muukalaisvihan torjuntaan sekä lasten ja naisten oikeuksiin sekä niin EU:n kuin Venäjänkin kansainvälisiin ihmisoikeusvelvoitteisiin; pahoittelee, että Euroopan unioni ei tästä huolimatta ole onnistunut samaan aikaan mitään muutosta Venäjän politiikkaan erityisesti rankaisemattomuuden ja tuomioistuinten riippumattomuuden, ihmisoikeuksien puolustajien ja poliittisten vankien, kuten Mihail Hodorkovskin kohtelun, tiedotusvälineiden riippumattomuuden ja ilmaisunvapauden, etnisten ja uskonnollisen vähemmistöjen kohtelun, armeijan oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen, seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän ja muiden asioiden osalta; viittaa Hanti-Mansijskissa 26. ja 27. kesäkuuta 2008 pidettävästä EU:n ja Venäjän huippukokouksesta 19. kesäkuuta 2008 antamaansa päätöslauselmaan (33); ilmaisee jälleen kerran huolensa ihmisoikeuksien puolustajien tilanteen huononemisesta sekä kansalaisjärjestöjen kohtaamista vaikeuksista rekisteröitymisessä ja toimintansa harjoittamisessa; toistaa huolensa ääriliikkeiden vastaisesta laista, joka voi vaikuttaa vapaaseen tiedonkulkuun ja johtaa siihen, että Venäjän viranomaiset rajoittavat entisestään riippumattomien toimittajien ja poliittisen opposition ilmaisunvapautta; ilmaisee Amnesty Internationalin vuoden 2008 raportin mukaisen huolensa siitä, ettei syyttäjänvirasto ole vieläkään kunnioittanut Mihail Hodorkovskin ja tämän yhtiökumppanin Platon Lebedevin kansainvälisten normien mukaista oikeutta tasapuoliseen oikeudenkäyntiin, ja pahoittelee syvästi sitä, että Venäjän viranomaiset sallivat öljy-yhtiö Jukosin entisen varatoimitusjohtajan Vasili Aleksanianin terveydentilan huonontua kriittisen tilaan tämän kieltäydyttyä antamasta väärää todistusta Mihail Hodorkovskia vastaan; kehottaa Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen tavoin Venäjän viranomaisia ”käyttämään kaikkia käytettävissä olevia oikeudellisia keinoja” varmistaakseen Igor Sutiaginin ja Valentin Danilovin vapauttamisen; on tyytyväinen Mihail Trepashkinin vapautukseen; pahoittelee syvästi sitä, että ODIHR:n vaalitarkkailu Venäjän presidentinvaalissa maaliskuussa 2008 oli peruutettava Venäjän viranomaisten vaalitarkkailulle asettamien rajoitusten vuoksi; |
| --- | --- |

91.

pahoittelee Euroopan unionin ja Venäjän välisten ihmisoikeuksia koskevien kuulemisten tuloksettomuutta; pahoittelee Venäjän viranomaisten kieltäytymistä osallistumisesta yhteenkään pyöreän pöydän tapaamiseen, joissa valmisteltiin kansallisia ja kansainvälisiä kansalaisjärjestöjä koskevia kuulemisia; toteaa, että Euroopan unioni esitti kuulemisissa ihmisoikeuksia koskevia huolia keskittyen erityisesti ilmaisunvapauteen ja kokoontumisvapauteen, kansalaisyhteiskunnan toimintaan, vähemmistöjen oikeuksiin, rasismin ja muukalaisvihan torjuntaan sekä lasten ja naisten oikeuksiin sekä niin EU:n kuin Venäjänkin kansainvälisiin ihmisoikeusvelvoitteisiin; pahoittelee, että Euroopan unioni ei tästä huolimatta ole onnistunut samaan aikaan mitään muutosta Venäjän politiikkaan erityisesti rankaisemattomuuden ja tuomioistuinten riippumattomuuden, ihmisoikeuksien puolustajien ja poliittisten vankien, kuten Mihail Hodorkovskin kohtelun, tiedotusvälineiden riippumattomuuden ja ilmaisunvapauden, etnisten ja uskonnollisen vähemmistöjen kohtelun, armeijan oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen, seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän ja muiden asioiden osalta; viittaa Hanti-Mansijskissa 26. ja 27. kesäkuuta 2008 pidettävästä EU:n ja Venäjän huippukokouksesta 19. kesäkuuta 2008 antamaansa päätöslauselmaan (33); ilmaisee jälleen kerran huolensa ihmisoikeuksien puolustajien tilanteen huononemisesta sekä kansalaisjärjestöjen kohtaamista vaikeuksista rekisteröitymisessä ja toimintansa harjoittamisessa; toistaa huolensa ääriliikkeiden vastaisesta laista, joka voi vaikuttaa vapaaseen tiedonkulkuun ja johtaa siihen, että Venäjän viranomaiset rajoittavat entisestään riippumattomien toimittajien ja poliittisen opposition ilmaisunvapautta; ilmaisee Amnesty Internationalin vuoden 2008 raportin mukaisen huolensa siitä, ettei syyttäjänvirasto ole vieläkään kunnioittanut Mihail Hodorkovskin ja tämän yhtiökumppanin Platon Lebedevin kansainvälisten normien mukaista oikeutta tasapuoliseen oikeudenkäyntiin, ja pahoittelee syvästi sitä, että Venäjän viranomaiset sallivat öljy-yhtiö Jukosin entisen varatoimitusjohtajan Vasili Aleksanianin terveydentilan huonontua kriittisen tilaan tämän kieltäydyttyä antamasta väärää todistusta Mihail Hodorkovskia vastaan; kehottaa Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen tavoin Venäjän viranomaisia ”käyttämään kaikkia käytettävissä olevia oikeudellisia keinoja” varmistaakseen Igor Sutiaginin ja Valentin Danilovin vapauttamisen; on tyytyväinen Mihail Trepashkinin vapautukseen; pahoittelee syvästi sitä, että ODIHR:n vaalitarkkailu Venäjän presidentinvaalissa maaliskuussa 2008 oli peruutettava Venäjän viranomaisten vaalitarkkailulle asettamien rajoitusten vuoksi;

| 92. | panee merkille, että on olemassa ihmisoikeuksien alakomiteoita, joissa on mukana Välimeren etelärannan maita (Marokko, Tunisia, Libanon, Jordania, Egypti, Israel ja palestiinalaishallinto) Euroopan naapuruuspolitiikan mukaisesti, ja kehottaa neuvostoa ja komissiota perustamaan ihmisoikeuksien alakomiteoita kaikkien naapurivaltioiden kanssa; toistaa kehotuksensa parlamentin jäsenten ottamisesta mukaan tällaisten alakomiteoiden tapaamisten valmisteluun ja tapaamisten tulosten tiedottamisesta; on tyytyväinen siihen, että komission edustusto asianomaisessa maassa ja komission asiasta vastaavat yksiköt Brysselissä ovat kuulleet kansalaisyhteiskuntaa etu- ja jälkikäteen; epäilee kuitenkin käytettyjen menetelmien tehokkuutta ja johdonmukaisuutta sekä erityisesti alakomiteoissa käytyjen keskustelujen arviointiperusteita; uskoo alakomiteoiden mahdollistavan toimintasuunnitelmiin kirjattujen ihmisoikeuskysymysten erityisen seurannan, mutta korostaa, ettei ihmisoikeuskeskustelua todellakaan voida uskoa näiden alakomiteoiden varaan ja korostaa koordinoinnin tarvetta muiden maahanmuuton kaltaisia ihmisoikeuksiin liittyviä asioita käsittelevien alakomiteoiden kanssa; korostaa tarvetta sisällyttää nämä asiat korkeimman tason poliittiseen vuoropuheluun EU:n politiikan johdonmukaisuuden parantamiseksi tällä alalla; on vakuuttunut, että Euroopan naapuruuspolitiikka voi nykymuodossaan (toimintasuunnitelmat, seurantakertomukset ja alakomiteat) olla merkittävä kannustin ihmisoikeuksien edistämiseen, mikäli Euroopan unioni päättää osoittaa, että siltä löytyy todellista poliittista tahtoa varmistaa ihmisoikeuksien ensisijaisuuden kunnioittaminen johdonmukaisesti, järjestelmällisesti ja laajakantoisesti; uskoo siksi, että ihmisoikeuksien ja demokratian periaatteiden kunnioittamisen on aina oltava Euroopan unionin ja kolmannen maan välisten suhteiden vahvistamisen edellytys; kehottaa neuvostoa ja komissiota kiinnittämään asianmukaista huomiota ihmisoikeuksia koskevaan vuoropuheluun ja yhteistyöhön, kun Libyan kanssa neuvotellaan puitesopimuksen tekemisestä; |
| --- | --- |

92.

panee merkille, että on olemassa ihmisoikeuksien alakomiteoita, joissa on mukana Välimeren etelärannan maita (Marokko, Tunisia, Libanon, Jordania, Egypti, Israel ja palestiinalaishallinto) Euroopan naapuruuspolitiikan mukaisesti, ja kehottaa neuvostoa ja komissiota perustamaan ihmisoikeuksien alakomiteoita kaikkien naapurivaltioiden kanssa; toistaa kehotuksensa parlamentin jäsenten ottamisesta mukaan tällaisten alakomiteoiden tapaamisten valmisteluun ja tapaamisten tulosten tiedottamisesta; on tyytyväinen siihen, että komission edustusto asianomaisessa maassa ja komission asiasta vastaavat yksiköt Brysselissä ovat kuulleet kansalaisyhteiskuntaa etu- ja jälkikäteen; epäilee kuitenkin käytettyjen menetelmien tehokkuutta ja johdonmukaisuutta sekä erityisesti alakomiteoissa käytyjen keskustelujen arviointiperusteita; uskoo alakomiteoiden mahdollistavan toimintasuunnitelmiin kirjattujen ihmisoikeuskysymysten erityisen seurannan, mutta korostaa, ettei ihmisoikeuskeskustelua todellakaan voida uskoa näiden alakomiteoiden varaan ja korostaa koordinoinnin tarvetta muiden maahanmuuton kaltaisia ihmisoikeuksiin liittyviä asioita käsittelevien alakomiteoiden kanssa; korostaa tarvetta sisällyttää nämä asiat korkeimman tason poliittiseen vuoropuheluun EU:n politiikan johdonmukaisuuden parantamiseksi tällä alalla; on vakuuttunut, että Euroopan naapuruuspolitiikka voi nykymuodossaan (toimintasuunnitelmat, seurantakertomukset ja alakomiteat) olla merkittävä kannustin ihmisoikeuksien edistämiseen, mikäli Euroopan unioni päättää osoittaa, että siltä löytyy todellista poliittista tahtoa varmistaa ihmisoikeuksien ensisijaisuuden kunnioittaminen johdonmukaisesti, järjestelmällisesti ja laajakantoisesti; uskoo siksi, että ihmisoikeuksien ja demokratian periaatteiden kunnioittamisen on aina oltava Euroopan unionin ja kolmannen maan välisten suhteiden vahvistamisen edellytys; kehottaa neuvostoa ja komissiota kiinnittämään asianmukaista huomiota ihmisoikeuksia koskevaan vuoropuheluun ja yhteistyöhön, kun Libyan kanssa neuvotellaan puitesopimuksen tekemisestä;

| 93. | pahoittelee syvästi sotatoimien viimeaikaista kiihtymistä ja humanitaarisen tilanteen huonontumista entisestään Gazassa ja ilmaisee samalla varauksettoman myötätuntonsa Etelä-Israelin siviiliväestölle; kehottaa kaikkia osapuolia noudattamaan tinkimättä YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa 1860 (2009) kestävän tulitauon aikaansaamiseksi; korostaa, että kansainvälistä humanitaarista oikeutta rikkoneet on saatettava vastuuseen viipymättä ja tehokkaasti; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti UNCHR:n päätökseen nimittää riippumaton tiedonhankintavaltuuskunta tutkimaan kaikkia äskettäiseen Gazan konfliktiin liittyviä sotarikoksia ja vakavia ihmisoikeusloukkauksia; kehottaa kaikkia osapuolia tekemään yhteistyötä YK:n ihmisoikeustutkijoiden kanssa; panee merkille ulkosuhteiden neuvoston 27. tammikuuta 2009 antaman sitoumukseen seurata tiiviisti kyseisiä tutkimuksia ja pyytää komissiota päättämään tiiviissä neuvonpidossa jäsenvaltioiden kanssa jatkotoimista, kun tutkimusten tulokset on saatu; |
| --- | --- |

93.

pahoittelee syvästi sotatoimien viimeaikaista kiihtymistä ja humanitaarisen tilanteen huonontumista entisestään Gazassa ja ilmaisee samalla varauksettoman myötätuntonsa Etelä-Israelin siviiliväestölle; kehottaa kaikkia osapuolia noudattamaan tinkimättä YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa 1860 (2009) kestävän tulitauon aikaansaamiseksi; korostaa, että kansainvälistä humanitaarista oikeutta rikkoneet on saatettava vastuuseen viipymättä ja tehokkaasti; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti UNCHR:n päätökseen nimittää riippumaton tiedonhankintavaltuuskunta tutkimaan kaikkia äskettäiseen Gazan konfliktiin liittyviä sotarikoksia ja vakavia ihmisoikeusloukkauksia; kehottaa kaikkia osapuolia tekemään yhteistyötä YK:n ihmisoikeustutkijoiden kanssa; panee merkille ulkosuhteiden neuvoston 27. tammikuuta 2009 antaman sitoumukseen seurata tiiviisti kyseisiä tutkimuksia ja pyytää komissiota päättämään tiiviissä neuvonpidossa jäsenvaltioiden kanssa jatkotoimista, kun tutkimusten tulokset on saatu;

| 94. | panee merkille 5. kesäkuuta 2008 käydyn EU:n ja Uzbekistanin välisen ihmisoikeusvuoropuhelun toisen kierroksen; panee merkille Taskentissa 2. ja 3. lokakuuta 2008 järjestetyn seminaarin tiedotusvälineiden vapaudesta; katsoo kuitenkin, ettei seminaarissa saavutettu sen tavoitetta ihmisoikeusrikkomuksia ja tiedotusvälineiden vapautta koskevasta avoimesta keskustelusta, kuten alun perin oli aikomus; panee merkille, ettei Andijanin verilöylyä koskevaa riippumatonta kansainvälistä tutkimusta ole vieläkään käynnistetty eikä Uzbekistanin ihmisoikeustilanne ole parantunut lainkaan; on tyytyväinen kahden ihmisoikeuksien puolustajan, Dilmurod Mukhiddinovin ja Mamarajab Nazarovin vapautukseen; tuomitsee ihmisoikeuksien puolustajien ja riippumattomien journalistien pitämisen vankilassa poliittisin perustein nostettujen syytteiden perusteella ja kehottaa Uzbekistanin viranomaisia vapauttamaan kaikki ihmisoikeuksien puolustajat ja muut poliittiset vangit; toistaa syvän huolensa riippumattoman toimittajan Salijon Abdurahmanovin sekä ihmisoikeusaktivisti Agzam Turgunovin vangitsemisesta; panee merkille 13. lokakuuta 2008 annetut neuvoston päätelmät Uzbekistanista; kehottaa Uzbekistanin viranomaisia hyväksymään Human Rights Watch -järjestön uuden paikalla toimivan maajohtajan akkreditoinnin ja sallimaan järjestön samoin kuin muiden kansainvälisten järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen esteettömän toiminnan; kehottaa Uzbekistania tekemään täysimääräistä ja tehokasta yhteistyötä kidutusta ja ilmaisunvapautta käsittelevien YK:n erityisraportoijien kanssa ja kumoamaan kansalaisjärjestöjen rekisteröitymistä ja toimintaa koskevat rajoitukset Uzbekistanissa; panee merkille, että neuvosto on päättänyt olla uusimatta yhteisessä kannassa 2007/734/YUTP (34) esitettyjä tiettyjen henkilöiden matkustusrajoituksia, jotka keskeytettiin 15.–16. lokakuuta 2007 ja 29. huhtikuuta 2008 tehtyjen neuvoston päätelmien mukaisesti; on tyytyväinen siihen, että neuvosto kuitenkin päätti jatkaa kyseisessä yhteisessä kannassa asetettua aseidenvientikieltoa 12 kuukaudella; kehottaa neuvostoa ja komissiota tarkastelemaan yleistä ihmisoikeustilannetta Uzbekistanissa; toistaa vaatimuksensa poliittisten vankien välittömästä vapauttamisesta; ottaa huomioon Euroopan unionin puheenjohtajavaltion yksittäistapauksista 17. joulukuuta 2008 antaman päätöslauselman; |
| --- | --- |

94.

panee merkille 5. kesäkuuta 2008 käydyn EU:n ja Uzbekistanin välisen ihmisoikeusvuoropuhelun toisen kierroksen; panee merkille Taskentissa 2. ja 3. lokakuuta 2008 järjestetyn seminaarin tiedotusvälineiden vapaudesta; katsoo kuitenkin, ettei seminaarissa saavutettu sen tavoitetta ihmisoikeusrikkomuksia ja tiedotusvälineiden vapautta koskevasta avoimesta keskustelusta, kuten alun perin oli aikomus; panee merkille, ettei Andijanin verilöylyä koskevaa riippumatonta kansainvälistä tutkimusta ole vieläkään käynnistetty eikä Uzbekistanin ihmisoikeustilanne ole parantunut lainkaan; on tyytyväinen kahden ihmisoikeuksien puolustajan, Dilmurod Mukhiddinovin ja Mamarajab Nazarovin vapautukseen; tuomitsee ihmisoikeuksien puolustajien ja riippumattomien journalistien pitämisen vankilassa poliittisin perustein nostettujen syytteiden perusteella ja kehottaa Uzbekistanin viranomaisia vapauttamaan kaikki ihmisoikeuksien puolustajat ja muut poliittiset vangit; toistaa syvän huolensa riippumattoman toimittajan Salijon Abdurahmanovin sekä ihmisoikeusaktivisti Agzam Turgunovin vangitsemisesta; panee merkille 13. lokakuuta 2008 annetut neuvoston päätelmät Uzbekistanista; kehottaa Uzbekistanin viranomaisia hyväksymään Human Rights Watch -järjestön uuden paikalla toimivan maajohtajan akkreditoinnin ja sallimaan järjestön samoin kuin muiden kansainvälisten järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen esteettömän toiminnan; kehottaa Uzbekistania tekemään täysimääräistä ja tehokasta yhteistyötä kidutusta ja ilmaisunvapautta käsittelevien YK:n erityisraportoijien kanssa ja kumoamaan kansalaisjärjestöjen rekisteröitymistä ja toimintaa koskevat rajoitukset Uzbekistanissa; panee merkille, että neuvosto on päättänyt olla uusimatta yhteisessä kannassa 2007/734/YUTP (34) esitettyjä tiettyjen henkilöiden matkustusrajoituksia, jotka keskeytettiin 15.–16. lokakuuta 2007 ja 29. huhtikuuta 2008 tehtyjen neuvoston päätelmien mukaisesti; on tyytyväinen siihen, että neuvosto kuitenkin päätti jatkaa kyseisessä yhteisessä kannassa asetettua aseidenvientikieltoa 12 kuukaudella; kehottaa neuvostoa ja komissiota tarkastelemaan yleistä ihmisoikeustilannetta Uzbekistanissa; toistaa vaatimuksensa poliittisten vankien välittömästä vapauttamisesta; ottaa huomioon Euroopan unionin puheenjohtajavaltion yksittäistapauksista 17. joulukuuta 2008 antaman päätöslauselman;

| 95. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan unionin ja Turkmenistanin välisen ihmisoikeusvuoropuhelun ensimmäinen kierros käytiin heinäkuussa 2008; on tyytyväinen Turkmenistanin ihmisoikeustilannetta koskevien huolien julkituomiseen erityisesti mielipiteenvapauden ja kokoontumisvapauden, tuomioistuinten riippumattomuuden ja kansalaisyhteiskunnan toiminnan osalta; viittaa EU:n Keski-Aasian strategiasta 20. helmikuuta 2008 antamaansa päätöslauselmaan (35) ja toistaa, että Turkmenistanin on edistyttävä keskeisillä aloilla, jotta EU voi tehdä väliaikaisen sopimuksen, muun muassa sallimalla Punaisen Ristin kansainvälisen komitean vapaan ja esteettömän pääsyn alueelle, uudistamalla koulutusjärjestelmää kansainvälisten standardien mukaisesti, vapauttamalla ehdoitta kaikki poliittiset vangit ja mielipidevangit, kumoamalla kaikki hallituksen asettamat matkustusesteet sekä sallimalla kaikkien kansalaisjärjestöjen ja ihmisoikeuselinten vapaan toiminnan valtiossa; kehottaa neuvostoa ja komissiota ilmaisemaan selkeästi ennen väliaikaisen sopimuksen allekirjoittamista, mitä parannuksia ihmisoikeuksien alalla on tehtävä, ja vahvistamaan asiaa koskevan etenemissuunnitelman selkeine määräaikoineen; |
| --- | --- |

95.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan unionin ja Turkmenistanin välisen ihmisoikeusvuoropuhelun ensimmäinen kierros käytiin heinäkuussa 2008; on tyytyväinen Turkmenistanin ihmisoikeustilannetta koskevien huolien julkituomiseen erityisesti mielipiteenvapauden ja kokoontumisvapauden, tuomioistuinten riippumattomuuden ja kansalaisyhteiskunnan toiminnan osalta; viittaa EU:n Keski-Aasian strategiasta 20. helmikuuta 2008 antamaansa päätöslauselmaan (35) ja toistaa, että Turkmenistanin on edistyttävä keskeisillä aloilla, jotta EU voi tehdä väliaikaisen sopimuksen, muun muassa sallimalla Punaisen Ristin kansainvälisen komitean vapaan ja esteettömän pääsyn alueelle, uudistamalla koulutusjärjestelmää kansainvälisten standardien mukaisesti, vapauttamalla ehdoitta kaikki poliittiset vangit ja mielipidevangit, kumoamalla kaikki hallituksen asettamat matkustusesteet sekä sallimalla kaikkien kansalaisjärjestöjen ja ihmisoikeuselinten vapaan toiminnan valtiossa; kehottaa neuvostoa ja komissiota ilmaisemaan selkeästi ennen väliaikaisen sopimuksen allekirjoittamista, mitä parannuksia ihmisoikeuksien alalla on tehtävä, ja vahvistamaan asiaa koskevan etenemissuunnitelman selkeine määräaikoineen;

| 96. | suhtautuu myönteisesti neuvoston haluun käynnistää ihmisoikeusvuoropuhelut myös kaikkien muiden Keski-Aasian valtioiden kanssa; toivoo, että vuoropuhelut ovat tulossuuntautuneita ja täysin Euroopan unionin kolmansien maiden kanssa käytäviä ihmisoikeusvuoropuheluita koskevien suuntaviivojen mukaisia, ja että niissä varmistetaan kansalaisyhteiskunnan ja Euroopan parlamentin osallistuminen vuoropuheluun; kehottaa neuvoston ja komission sihteeristöjä osoittamaan vuoropuhelujen käynnistämiseen riittävät resurssit; |
| --- | --- |

96.

suhtautuu myönteisesti neuvoston haluun käynnistää ihmisoikeusvuoropuhelut myös kaikkien muiden Keski-Aasian valtioiden kanssa; toivoo, että vuoropuhelut ovat tulossuuntautuneita ja täysin Euroopan unionin kolmansien maiden kanssa käytäviä ihmisoikeusvuoropuheluita koskevien suuntaviivojen mukaisia, ja että niissä varmistetaan kansalaisyhteiskunnan ja Euroopan parlamentin osallistuminen vuoropuheluun; kehottaa neuvoston ja komission sihteeristöjä osoittamaan vuoropuhelujen käynnistämiseen riittävät resurssit;

| 97. | korostaa niin Turkin kuin EU:nkin merkittävää sitoutumista Turkin assosiaatioprosessin Turkin käynnissä olevien ihmisoikeusuudistusten osalta; pitää Turkin hallituksen päätöstä sallia kurdinkieliset televisiolähetykset myönteisenä askeleena kohti sananvapautta Turkissa; pahoittelee kuitenkin sitä, että kurdin kielen käyttö on edelleen kielletty parlamentissa ja poliittisessa kampanjoinnissa; toistaa, että tarvitaan lisää lainsäädäntöuudistuksia, jotta voidaan taata vähemmistöjen ja täysimittaisen ilmaisunvapauden kunnioittaminen ja suojeleminen Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti; toteaa huolestuneena, että ihmisoikeussäännösten ja varsinkaan kidutuksen vastaisen yleissopimuksen lisäpöytäkirjan, vammaisten oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen sekä ECHR:n 4., 7. ja 12. lisäpöytäkirjan ratifioinnissa ei ole tapahtunut edistymistä; |
| --- | --- |

97.

korostaa niin Turkin kuin EU:nkin merkittävää sitoutumista Turkin assosiaatioprosessin Turkin käynnissä olevien ihmisoikeusuudistusten osalta; pitää Turkin hallituksen päätöstä sallia kurdinkieliset televisiolähetykset myönteisenä askeleena kohti sananvapautta Turkissa; pahoittelee kuitenkin sitä, että kurdin kielen käyttö on edelleen kielletty parlamentissa ja poliittisessa kampanjoinnissa; toistaa, että tarvitaan lisää lainsäädäntöuudistuksia, jotta voidaan taata vähemmistöjen ja täysimittaisen ilmaisunvapauden kunnioittaminen ja suojeleminen Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti; toteaa huolestuneena, että ihmisoikeussäännösten ja varsinkaan kidutuksen vastaisen yleissopimuksen lisäpöytäkirjan, vammaisten oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen sekä ECHR:n 4., 7. ja 12. lisäpöytäkirjan ratifioinnissa ei ole tapahtunut edistymistä;

| 98. | kehottaa Pakistanin hallitusta toteuttamaan asianmukaiset toimet Pakistanin ihmisoikeustilanteen parantamiseksi; viittaa Amnesty Internationalin vaatimukseen, jossa kehotetaan Pakistanin hallitusta palauttamaan oikeudet kaikille entisen presidentin Pervez Musharaffin vuonna 2007 laittomasti virasta syrjäyttämille tuomareille; ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että EU lähetti riippumattoman vaalitarkkailuvaltuuskunnan parlamenttivaaleihin helmikuussa 2008; panee tyytyväisenä merkille, että vaalit olivat sääntöjen mukaiset ja lisäsivät kansalaisten luottamusta demokraattiseen prosessiin; toteaa, että EU on sitoutunut tukemaan demokraattisten toimielinten vahvistamista, ja kehottaa neuvostoa ja komissiota tukemaan oikeuslaitoksen ja asianajajien käynnistämää demokratialiikettä erityisesti kutsumalla joitakin näiden edustajia, muun muassa asianajaja Choudhryn; korostaa tarvetta sisällyttää ihmisoikeudet yhdeksi EU:n ensisijaiseksi tavoitteeksi jatkuvassa vuoropuhelussa Pakistanin kanssa; |
| --- | --- |

98.

kehottaa Pakistanin hallitusta toteuttamaan asianmukaiset toimet Pakistanin ihmisoikeustilanteen parantamiseksi; viittaa Amnesty Internationalin vaatimukseen, jossa kehotetaan Pakistanin hallitusta palauttamaan oikeudet kaikille entisen presidentin Pervez Musharaffin vuonna 2007 laittomasti virasta syrjäyttämille tuomareille; ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että EU lähetti riippumattoman vaalitarkkailuvaltuuskunnan parlamenttivaaleihin helmikuussa 2008; panee tyytyväisenä merkille, että vaalit olivat sääntöjen mukaiset ja lisäsivät kansalaisten luottamusta demokraattiseen prosessiin; toteaa, että EU on sitoutunut tukemaan demokraattisten toimielinten vahvistamista, ja kehottaa neuvostoa ja komissiota tukemaan oikeuslaitoksen ja asianajajien käynnistämää demokratialiikettä erityisesti kutsumalla joitakin näiden edustajia, muun muassa asianajaja Choudhryn; korostaa tarvetta sisällyttää ihmisoikeudet yhdeksi EU:n ensisijaiseksi tavoitteeksi jatkuvassa vuoropuhelussa Pakistanin kanssa;

| 99. | suhtautuu myönteisesti neuvoston ehdotuksiin vuoropuhelun aloittamisesta ihmisoikeuksista useiden Latinalaisen Amerikan maiden kanssa; korostaa, että kyseisiin vuoropuheluihin olisi sisällytettävä ihmisoikeusasioita koskevat ehdottomat ja konkreettiset vaatimukset, joilla asetetaan yhtäläisesti velvoitteita EU:n toimielimille niiden suhteissa asianomaisiin maihin; korostaa, että on tarpeen ottaa mukaan Keski-Amerikan maat; panee merkille, että Kuuban hallitus allekirjoitti helmikuussa 2008 kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen; kehottaa ratifioimaan kyseiset yleissopimukset varauksetta; kehottaa Kuuban hallitusta vapauttamaan kaikki poliittiset vangit ja kunnioittamaan allekirjoittamissaan yleissopimuksissa suojeltuja oikeuksia; panee merkille neuvoston 20. kesäkuuta 2008 tekemän päätöksen Kuubaan kohdistettujen epävirallisten pakotteiden poistamisesta; toteaa, että neuvosto päättää vuonna 2009 siitä, jatkaako se Kuuban kanssa käytävää poliittista vuoropuhelua sen perusteella, onko ihmisoikeuksien alalla tapahtunut merkittävää edistymistä; |
| --- | --- |

99.

suhtautuu myönteisesti neuvoston ehdotuksiin vuoropuhelun aloittamisesta ihmisoikeuksista useiden Latinalaisen Amerikan maiden kanssa; korostaa, että kyseisiin vuoropuheluihin olisi sisällytettävä ihmisoikeusasioita koskevat ehdottomat ja konkreettiset vaatimukset, joilla asetetaan yhtäläisesti velvoitteita EU:n toimielimille niiden suhteissa asianomaisiin maihin; korostaa, että on tarpeen ottaa mukaan Keski-Amerikan maat; panee merkille, että Kuuban hallitus allekirjoitti helmikuussa 2008 kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen; kehottaa ratifioimaan kyseiset yleissopimukset varauksetta; kehottaa Kuuban hallitusta vapauttamaan kaikki poliittiset vangit ja kunnioittamaan allekirjoittamissaan yleissopimuksissa suojeltuja oikeuksia; panee merkille neuvoston 20. kesäkuuta 2008 tekemän päätöksen Kuubaan kohdistettujen epävirallisten pakotteiden poistamisesta; toteaa, että neuvosto päättää vuonna 2009 siitä, jatkaako se Kuuban kanssa käytävää poliittista vuoropuhelua sen perusteella, onko ihmisoikeuksien alalla tapahtunut merkittävää edistymistä;

| 100. | kehottaa Georgiassa valtaapitävää Venäjää pitämään kiinni ihmisoikeuksista, myös kansalaisten oikeudesta palata koteihinsa, Abhasiassa ja Etelä-Ossetiassa; kehottaa kaikkia osapuolia jatkamaan 12. elokuuta ja 8. syyskuuta 2008 tehtyjen sopimusten mukaisten velvoitteidensa täytäntöönpanoa; kehottaa kaikkia asianosaisia hallituksia edelleen toimittamaan yksityiskohtaisia karttoja ja tietoja konfliktin koettelemasta alueesta, jonne on ammuttu rypäleammuksia, näiden poistamisen helpottamiseksi ja jotta alueet olisivat turvallisia siviileille; katsoo, että molempien hallitusten on myös varmistettava, että kansalaisille tiedotetaan räjähtämättömien ammusten vaarallisuudesta julkisin tiedotuskampanjoin; kehottaa asiasta vastaavia viranomaisia hyväksymään kansainvälisten ihmisoikeustarkkailijoiden lähettämisen Etelä-Ossetiaan ja Abhasiaan; |
| --- | --- |

100.

kehottaa Georgiassa valtaapitävää Venäjää pitämään kiinni ihmisoikeuksista, myös kansalaisten oikeudesta palata koteihinsa, Abhasiassa ja Etelä-Ossetiassa; kehottaa kaikkia osapuolia jatkamaan 12. elokuuta ja 8. syyskuuta 2008 tehtyjen sopimusten mukaisten velvoitteidensa täytäntöönpanoa; kehottaa kaikkia asianosaisia hallituksia edelleen toimittamaan yksityiskohtaisia karttoja ja tietoja konfliktin koettelemasta alueesta, jonne on ammuttu rypäleammuksia, näiden poistamisen helpottamiseksi ja jotta alueet olisivat turvallisia siviileille; katsoo, että molempien hallitusten on myös varmistettava, että kansalaisille tiedotetaan räjähtämättömien ammusten vaarallisuudesta julkisin tiedotuskampanjoin; kehottaa asiasta vastaavia viranomaisia hyväksymään kansainvälisten ihmisoikeustarkkailijoiden lähettämisen Etelä-Ossetiaan ja Abhasiaan;

| 101. | ilmaisee huolensa siitä, että Burman ihmisoikeustilanteessa ei tapahdu edistystä, etenkin vuonna 2010 pidettäväksi suunniteltuja vaaleja silmälläpitäen; tuomitsee yli sadan Burman opposition jäsenen viimeaikaiset pidätykset ja heidän lavastetuissa oikeudenkäynneissä saamansa tuomiot sekä heille määrätyt äärimmäisen kovat rangaistukset; kehottaa Burman hallitusta vapauttamaan kaikki poliittiset vangit välittömästi; katsoo, että parlamentin olisi lähetettävä arvovaltainen valtuuskunta Burmaan, koska nykyinen ihmisoikeustilanne ei edelleenkään ole muuttumassa parempaan suuntaan kaikista pakotteista huolimatta, ja että kansainvälistä painostusta Burman hallitusta kohtaan on tehostettava; |
| --- | --- |

101.

ilmaisee huolensa siitä, että Burman ihmisoikeustilanteessa ei tapahdu edistystä, etenkin vuonna 2010 pidettäväksi suunniteltuja vaaleja silmälläpitäen; tuomitsee yli sadan Burman opposition jäsenen viimeaikaiset pidätykset ja heidän lavastetuissa oikeudenkäynneissä saamansa tuomiot sekä heille määrätyt äärimmäisen kovat rangaistukset; kehottaa Burman hallitusta vapauttamaan kaikki poliittiset vangit välittömästi; katsoo, että parlamentin olisi lähetettävä arvovaltainen valtuuskunta Burmaan, koska nykyinen ihmisoikeustilanne ei edelleenkään ole muuttumassa parempaan suuntaan kaikista pakotteista huolimatta, ja että kansainvälistä painostusta Burman hallitusta kohtaan on tehostettava;

Neuvoston ja komission toiminnan yleinen valvonta kahden puheenjohtajavaltion toiminta mukaan luettuna

| 102. | kehottaa neuvoston puheenjohtajavaltiota kiinnittämään huomiota ihmisoikeuksien osalta erityistä huolta herättäviin valtioihin; |
| --- | --- |

102.

kehottaa neuvoston puheenjohtajavaltiota kiinnittämään huomiota ihmisoikeuksien osalta erityistä huolta herättäviin valtioihin;

| 103. | ilmaisee tyytyväisyytensä Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden 2008 tapahtumiin ja keskusteluun ja panee tyytyväisenä merkille kahden puheenjohtajavaltion puheenjohtajuuskauden aikana tehdyt aloitteet; |
| --- | --- |

103.

ilmaisee tyytyväisyytensä Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden 2008 tapahtumiin ja keskusteluun ja panee tyytyväisenä merkille kahden puheenjohtajavaltion puheenjohtajuuskauden aikana tehdyt aloitteet;

| 104. | ilmaisee tyytyväisyytensä puheenjohtajavaltio Ranskan ja komission 10. joulukuuta 2008 järjestämään Euroopan unionin kymmenenteen kansalaisjärjestöjen ihmisoikeusfoorumiin, jonka aiheena oli maailmanlaajuisen ihmisoikeusjulistuksen 60. vuosipäivä ja jossa tarkasteltiin erityisesti naisten syrjintää; |
| --- | --- |

104.

ilmaisee tyytyväisyytensä puheenjohtajavaltio Ranskan ja komission 10. joulukuuta 2008 järjestämään Euroopan unionin kymmenenteen kansalaisjärjestöjen ihmisoikeusfoorumiin, jonka aiheena oli maailmanlaajuisen ihmisoikeusjulistuksen 60. vuosipäivä ja jossa tarkasteltiin erityisesti naisten syrjintää;

| 105. | pyytää, että Euroopan unioni toimii entistä tehokkaammin ja päättäväisemmin auttaessaan vakiinnuttamaan poliittisen yhteisymmärryksen Darfurin konfliktissa ja edistäessään kattavan rauhansopimuksen täytäntöönpanoa; korostaa, että rankaisemattomuus on saatava loppumaan määräämällä Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston rankaisujärjestelmästä; ilmaisee tyytyväisyytensä Euroopan unionin tukeen kansainvälisen rikostuomioistuimen Darfurin osalta antamille pidätysmääräyksille, jotka on täytäntöönpantava mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

105.

pyytää, että Euroopan unioni toimii entistä tehokkaammin ja päättäväisemmin auttaessaan vakiinnuttamaan poliittisen yhteisymmärryksen Darfurin konfliktissa ja edistäessään kattavan rauhansopimuksen täytäntöönpanoa; korostaa, että rankaisemattomuus on saatava loppumaan määräämällä Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston rankaisujärjestelmästä; ilmaisee tyytyväisyytensä Euroopan unionin tukeen kansainvälisen rikostuomioistuimen Darfurin osalta antamille pidätysmääräyksille, jotka on täytäntöönpantava mahdollisimman pian;

| 106. | on tyytyväinen YK:n turvallisuusneuvoston 24. syyskuuta 2008 antamaan päätöslauselmaan YK:n tarkkailijaryhmän toimikauden jatkamisesta Keski-Afrikan tasavallassa ja Tšadissa maaliskuuhun 2009 sekä Yhdistyneiden Kansakuntien aikomukseen sallia YK:n sotajoukkojen käyttäminen EUFOR Tšad/CAR-operaation jatkona sekä Tšadissa että Keski-Afrikan tasavallassa; |
| --- | --- |

106.

on tyytyväinen YK:n turvallisuusneuvoston 24. syyskuuta 2008 antamaan päätöslauselmaan YK:n tarkkailijaryhmän toimikauden jatkamisesta Keski-Afrikan tasavallassa ja Tšadissa maaliskuuhun 2009 sekä Yhdistyneiden Kansakuntien aikomukseen sallia YK:n sotajoukkojen käyttäminen EUFOR Tšad/CAR-operaation jatkona sekä Tšadissa että Keski-Afrikan tasavallassa;

| 107. | on tyytyväinen neuvoston laatimiin ja säännöllisesti päivittämiin luetteloihin niistä valtioista, joiden osalta toteutetaan ylimääräisiä keskitettyjä toimia lasten osallistumisesta aseellisiin selkkauksiin, kuolemanrangaistuksesta (niin kutsutut käännekohtavaltiot) ja ihmisoikeuksien puolustajista annettujen Euroopan unionin suuntaviivojen täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

107.

on tyytyväinen neuvoston laatimiin ja säännöllisesti päivittämiin luetteloihin niistä valtioista, joiden osalta toteutetaan ylimääräisiä keskitettyjä toimia lasten osallistumisesta aseellisiin selkkauksiin, kuolemanrangaistuksesta (niin kutsutut käännekohtavaltiot) ja ihmisoikeuksien puolustajista annettujen Euroopan unionin suuntaviivojen täytäntöönpanemiseksi;

| 108. | toistaa pyyntönsä siitä, että kaikissa ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevissa kolmansien maiden kanssa käytävissä keskusteluissa, välineissä, asiakirjoissa ja raporteissa, myös vuosittaisissa ihmisoikeusraporteissa, tarkasteltaisiin eksplisiittisesti myös etnistä, kansalaisuuteen perustuvaa ja uskonnollisten vähemmistöjen syrjintää, uskonnonvapautta sekä uskontoon kohdistuvaa suvaitsemattomuutta sekä vähemmistöuskontoihin kohdistuvia syrjiviä käytäntöjä, yhteiskuntaluokkaan perustuvaa syrjintää, alkuperäiskansojen oikeuksien suojelua ja edistämistä, naisten ihmisoikeuksia sekä lasten, vammaisten ja kehitysvammaisten sekä eri tavoin seksuaalisesti suuntautuneiden ja sukupuoli-identiteetiltään erilaisten henkilöiden oikeuksia ottaen täysimääräisesti mukaan näitä edustavat järjestöt niin Euroopan unionissa kuin kolmansissa maissa tarpeen mukaan; |
| --- | --- |

108.

toistaa pyyntönsä siitä, että kaikissa ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevissa kolmansien maiden kanssa käytävissä keskusteluissa, välineissä, asiakirjoissa ja raporteissa, myös vuosittaisissa ihmisoikeusraporteissa, tarkasteltaisiin eksplisiittisesti myös etnistä, kansalaisuuteen perustuvaa ja uskonnollisten vähemmistöjen syrjintää, uskonnonvapautta sekä uskontoon kohdistuvaa suvaitsemattomuutta sekä vähemmistöuskontoihin kohdistuvia syrjiviä käytäntöjä, yhteiskuntaluokkaan perustuvaa syrjintää, alkuperäiskansojen oikeuksien suojelua ja edistämistä, naisten ihmisoikeuksia sekä lasten, vammaisten ja kehitysvammaisten sekä eri tavoin seksuaalisesti suuntautuneiden ja sukupuoli-identiteetiltään erilaisten henkilöiden oikeuksia ottaen täysimääräisesti mukaan näitä edustavat järjestöt niin Euroopan unionissa kuin kolmansissa maissa tarpeen mukaan;

| 109. | panee merkille puheenjohtajavaltio Ranskan käynnistämän aloitteen Välimeren unionista uutena demokratian ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämistä koskevana haasteena; panee merkille, että Välimeren puolesta toteutettujen Euroopan unionin toimien kehittäminen ei saa merkitä sitä, että tarvittaville uudistuksille demokratian ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseksi alueella annetaan vähemmän huomiota ja painoarvoa; |
| --- | --- |

109.

panee merkille puheenjohtajavaltio Ranskan käynnistämän aloitteen Välimeren unionista uutena demokratian ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämistä koskevana haasteena; panee merkille, että Välimeren puolesta toteutettujen Euroopan unionin toimien kehittäminen ei saa merkitä sitä, että tarvittaville uudistuksille demokratian ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseksi alueella annetaan vähemmän huomiota ja painoarvoa;

Komission ulkoisen tuen ohjelmat ja demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

| 110. | on tyytyväinen siihen, että parlamentin ensisijaiset tavoitteet on otettu huomioon demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen ohjelma-asiakirjoissa vuosille 2007 ja 2008; |
| --- | --- |

110.

on tyytyväinen siihen, että parlamentin ensisijaiset tavoitteet on otettu huomioon demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen ohjelma-asiakirjoissa vuosille 2007 ja 2008;

| 111. | kehottaa päivittämään sähköiset oppaat, joiden on määrä kattaa kaikki maantieteellisesti ja teemakohtaisesti järjestetyt demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen hankkeet; |
| --- | --- |

111.

kehottaa päivittämään sähköiset oppaat, joiden on määrä kattaa kaikki maantieteellisesti ja teemakohtaisesti järjestetyt demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen hankkeet;

| 112. | panee tyytyväisenä merkille esitetyn mielenkiinnon esiteltäessä uuden ihmisoikeuksien puolustajien tukemista koskevan tavoitteen mukaisia hankkeita ja mahdollisuuksia pikaisiin toimiin näiden suojelemiseksi; panee merkille, että komissio on valinnut 11 tuensaajaa näiden hankkeiden täytäntöönpanoon ja olettaa tositoimien käynnistyvän vuoden 2009 alussa; |
| --- | --- |

112.

panee tyytyväisenä merkille esitetyn mielenkiinnon esiteltäessä uuden ihmisoikeuksien puolustajien tukemista koskevan tavoitteen mukaisia hankkeita ja mahdollisuuksia pikaisiin toimiin näiden suojelemiseksi; panee merkille, että komissio on valinnut 11 tuensaajaa näiden hankkeiden täytäntöönpanoon ja olettaa tositoimien käynnistyvän vuoden 2009 alussa;

| 113. | kehottaa jälleen kerran komissiota mukauttamaan demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen täytäntöönpanoon osoitetun henkilöstön määrää sekä päätoimipaikassa että valtuuskunnissa uuden välineen erikoisuuksien ja ongelmien huomioimiseksi; |
| --- | --- |

113.

kehottaa jälleen kerran komissiota mukauttamaan demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen täytäntöönpanoon osoitetun henkilöstön määrää sekä päätoimipaikassa että valtuuskunnissa uuden välineen erikoisuuksien ja ongelmien huomioimiseksi;

| 114. | kehottaa komissiota varmistamaan unionin ensisijaisten poliittisten tavoitteiden sekä sen tukemien hankkeiden ja ohjelmien johdonmukaisuuden erityisesti kahdenvälisissä ohjelmissaan kolmansien maiden kanssa; |
| --- | --- |

114.

kehottaa komissiota varmistamaan unionin ensisijaisten poliittisten tavoitteiden sekä sen tukemien hankkeiden ja ohjelmien johdonmukaisuuden erityisesti kahdenvälisissä ohjelmissaan kolmansien maiden kanssa;

Vaaliapu ja -tarkkailu

| 115. | panee tyytyväisenä merkille, että EU hyödyntää yhä enemmän vaaliapua ja -tarkkailua demokratian edistämiseksi kolmansissa maissa ja tukee näin ihmisoikeuksien, perusvapauksien ja oikeusvaltion kunnioittamista ja että näiden toimintojen laatu ja riippumattomuus tunnustetaan laajalti; |
| --- | --- |

115.

panee tyytyväisenä merkille, että EU hyödyntää yhä enemmän vaaliapua ja -tarkkailua demokratian edistämiseksi kolmansissa maissa ja tukee näin ihmisoikeuksien, perusvapauksien ja oikeusvaltion kunnioittamista ja että näiden toimintojen laatu ja riippumattomuus tunnustetaan laajalti;

| 116. | korostaa, että EU:n laaja-alaiset menetelmät, jotka kattavat koko vaalikauden ja joihin sisältyy sekä vaaliapu että -tarkkailu, ovat olleet suuri menestys EU:lle, josta on niiden myötä tullut johtava kansainvälinen vaalitarkkailuorganisaatio; |
| --- | --- |

116.

korostaa, että EU:n laaja-alaiset menetelmät, jotka kattavat koko vaalikauden ja joihin sisältyy sekä vaaliapu että -tarkkailu, ovat olleet suuri menestys EU:lle, josta on niiden myötä tullut johtava kansainvälinen vaalitarkkailuorganisaatio;

| 117. | on tyytyväinen EU:n ensimmäiseen vaalitarkkailun käsikirjaan, joka julkaistiin huhtikuussa 2008; panee tyytyväisenä merkille erityisen sukupuolten välistä tasa-arvoa koskevan osion; toteaa, että uudessa käsikirjassa esitetään kattava katsaus EU:n vaalitarkkailun menetelmistä ja kuvaus siitä, kuinka vaalitarkkailua suunnitellaan, toteutetaan ja pannaan täytäntöön, ja siitä, kuinka arvioinnissa ja raportoinnissa käytetään kansainvälisiä standardeja; |
| --- | --- |

117.

on tyytyväinen EU:n ensimmäiseen vaalitarkkailun käsikirjaan, joka julkaistiin huhtikuussa 2008; panee tyytyväisenä merkille erityisen sukupuolten välistä tasa-arvoa koskevan osion; toteaa, että uudessa käsikirjassa esitetään kattava katsaus EU:n vaalitarkkailun menetelmistä ja kuvaus siitä, kuinka vaalitarkkailua suunnitellaan, toteutetaan ja pannaan täytäntöön, ja siitä, kuinka arvioinnissa ja raportoinnissa käytetään kansainvälisiä standardeja;

| 118. | vaatii tehostettua tarkkaavaisuutta niiden valintakriteerien osalta, joiden perusteella valitaan valtiot vaalitukea tai -tarkkailua varten, ja kansainvälisellä tasolla vahvistettujen menetelmien ja sääntöjen noudattamista, erityisesti tarkkailun riippumattoman luonteen osalta; |
| --- | --- |

118.

vaatii tehostettua tarkkaavaisuutta niiden valintakriteerien osalta, joiden perusteella valitaan valtiot vaalitukea tai -tarkkailua varten, ja kansainvälisellä tasolla vahvistettujen menetelmien ja sääntöjen noudattamista, erityisesti tarkkailun riippumattoman luonteen osalta;

| 119. | toistaa esittämänsä pyynnöt, että vaalimenettely vaaleja edeltävine ja seuraavine vaiheineen sisällytetään eri tasoilla käytävään poliittiseen vuoropuheluun kyseisten kolmansien maiden kanssa EU:n politiikan johdonmukaisuuden varmistamiseksi sekä ihmisoikeuksien ja demokratian ratkaisevan aseman vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

119.

toistaa esittämänsä pyynnöt, että vaalimenettely vaaleja edeltävine ja seuraavine vaiheineen sisällytetään eri tasoilla käytävään poliittiseen vuoropuheluun kyseisten kolmansien maiden kanssa EU:n politiikan johdonmukaisuuden varmistamiseksi sekä ihmisoikeuksien ja demokratian ratkaisevan aseman vahvistamiseksi;

Ihmisoikeuksien huomioon ottaminen kaikilla aloilla

| 120. | kehottaa komissiota edelleen seuraamaan tiiviisti yleinen tullietuusjärjestelmä plus (GSP+) -etuuksien myöntämistä valtioille, joissa ILO:n kahdeksan yleissopimuksen täytäntöönpanossa on ollut vakavia puutteita, jotka ovat koskeneet keskeisten työnormien noudattamista, kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien kunnioittamista tai vankityövoiman käyttöä; kehottaa komissiota laatimaan kriteerit sen määrittämiseksi, milloin GSP-etuudet on peruttava ihmisoikeuksien perusteella; |
| --- | --- |

120.

kehottaa komissiota edelleen seuraamaan tiiviisti yleinen tullietuusjärjestelmä plus (GSP+) -etuuksien myöntämistä valtioille, joissa ILO:n kahdeksan yleissopimuksen täytäntöönpanossa on ollut vakavia puutteita, jotka ovat koskeneet keskeisten työnormien noudattamista, kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien kunnioittamista tai vankityövoiman käyttöä; kehottaa komissiota laatimaan kriteerit sen määrittämiseksi, milloin GSP-etuudet on peruttava ihmisoikeuksien perusteella;

Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset (TSS) oikeudet

| 121. | korostaa, että taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet ovat aivan yhtä merkittäviä kuin kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet; korostaa EU:n sitoutuneen tukemaan vuosituhattavoitteiden saavuttamista, kuten joulukuussa 2007 ja kesäkuussa 2008 kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen päätelmissä esitettiin; |
| --- | --- |

121.

korostaa, että taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet ovat aivan yhtä merkittäviä kuin kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet; korostaa EU:n sitoutuneen tukemaan vuosituhattavoitteiden saavuttamista, kuten joulukuussa 2007 ja kesäkuussa 2008 kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen päätelmissä esitettiin;

| 122. | kehottaa EU:ta ottamaan TSS-oikeuksien suojelemisen huomioon kaikissa ulkosuhteissaan kolmansien maiden kanssa, ottamaan ne säännöllisesti esityslistalle kolmansien maiden kanssa käytävissä ihmisoikeusvuoropuheluissa ja kuulemisissa ja ajamaan taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän valinnaisen pöytäkirjan täytäntöönpanoa erityisesti sen valitusmekanismin tehokkaan toiminnan edistämiseksi; |
| --- | --- |

122.

kehottaa EU:ta ottamaan TSS-oikeuksien suojelemisen huomioon kaikissa ulkosuhteissaan kolmansien maiden kanssa, ottamaan ne säännöllisesti esityslistalle kolmansien maiden kanssa käytävissä ihmisoikeusvuoropuheluissa ja kuulemisissa ja ajamaan taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen liittyvän valinnaisen pöytäkirjan täytäntöönpanoa erityisesti sen valitusmekanismin tehokkaan toiminnan edistämiseksi;

| 123. | kehottaa neuvostoa ja komissiota varmistamaan TSS-oikeuksien johdonmukaisen kunnioittamisen EU:n kehitysyhteistyö-, ulkomaankauppa- ja ihmisoikeuspolitiikassa ja perustamaan tätä varten TSS-oikeuksia käsittelevän yksiköiden välisen työryhmän; |
| --- | --- |

123.

kehottaa neuvostoa ja komissiota varmistamaan TSS-oikeuksien johdonmukaisen kunnioittamisen EU:n kehitysyhteistyö-, ulkomaankauppa- ja ihmisoikeuspolitiikassa ja perustamaan tätä varten TSS-oikeuksia käsittelevän yksiköiden välisen työryhmän;

| 124. | korostaa, että ihmisoikeuksiin sisältyy myös oikeus ruokaan, asuntoon, koulutukseen, veteen, maahan, ihmisarvoiseen työhön, sosiaaliturvaan ja ammattiyhdistyksen muodostamiseen ja että on erityisen tärkeää varmistaa, että heikoimmassa asemassa olevat ryhmät, kuten muun muassa vähiten kehittyneiden, konfliktista kärsineiden tai kehittyvien valtioiden kansalaiset, alkuperäiskansat, ilmastonmuutospakolaiset ja maastamuuttajat, nauttivat näistä oikeuksista; |
| --- | --- |

124.

korostaa, että ihmisoikeuksiin sisältyy myös oikeus ruokaan, asuntoon, koulutukseen, veteen, maahan, ihmisarvoiseen työhön, sosiaaliturvaan ja ammattiyhdistyksen muodostamiseen ja että on erityisen tärkeää varmistaa, että heikoimmassa asemassa olevat ryhmät, kuten muun muassa vähiten kehittyneiden, konfliktista kärsineiden tai kehittyvien valtioiden kansalaiset, alkuperäiskansat, ilmastonmuutospakolaiset ja maastamuuttajat, nauttivat näistä oikeuksista;

| 125. | kehottaa komissiota pyrkimään erityisesti varmistamaan oikeuden ruokaan nykyisessä elintarvikekriisissä ja yleisessä talouskriisissä; |
| --- | --- |

125.

kehottaa komissiota pyrkimään erityisesti varmistamaan oikeuden ruokaan nykyisessä elintarvikekriisissä ja yleisessä talouskriisissä;

| 126. | korostaa tarvetta edistää yritysten sosiaalista vastuuta ja velvoittaa EU:n jäsenvaltioissa toimipaikkaansa pitävät monikansalliset yritykset kunnioittamaan toiminnassaan kolmansissa maissa asiaankuuluvia ILO:n säännöksiä; |
| --- | --- |

126.

korostaa tarvetta edistää yritysten sosiaalista vastuuta ja velvoittaa EU:n jäsenvaltioissa toimipaikkaansa pitävät monikansalliset yritykset kunnioittamaan toiminnassaan kolmansissa maissa asiaankuuluvia ILO:n säännöksiä;

| 127. | panee tyytyväisenä merkille, että GSP+-järjestelmä, joka yhdistää ihmisoikeudet ja kansainvälisen kaupan, kannustaa kestävään kehitykseen sekä hyvään hallintotapaan, ja kehottaa seuraamaan tiiviisti olennaista osaa koskevan lausekkeen noudattamista; |
| --- | --- |

127.

panee tyytyväisenä merkille, että GSP+-järjestelmä, joka yhdistää ihmisoikeudet ja kansainvälisen kaupan, kannustaa kestävään kehitykseen sekä hyvään hallintotapaan, ja kehottaa seuraamaan tiiviisti olennaista osaa koskevan lausekkeen noudattamista;

| 128. | kehottaa jälleen kerran neuvostoa ja komissiota esittämään kansainvälisellä tasolla EU:n aloitteita seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvan vainoamisen ja syrjinnän torjumiseksi esimerkiksi edistämällä asiaa koskevan päätöslauselman antamista Yhdistyneiden Kansakuntien tasolla sekä myöntämällä tukea tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä edistäville kansalaisjärjestöille ja toimijoille; |
| --- | --- |

128.

kehottaa jälleen kerran neuvostoa ja komissiota esittämään kansainvälisellä tasolla EU:n aloitteita seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvan vainoamisen ja syrjinnän torjumiseksi esimerkiksi edistämällä asiaa koskevan päätöslauselman antamista Yhdistyneiden Kansakuntien tasolla sekä myöntämällä tukea tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä edistäville kansalaisjärjestöille ja toimijoille;

Euroopan parlamentin asiaan puuttumisen vaikuttavuus ihmisoikeustapauksissa

| 129. | odottaa, että ihmisoikeusasioita koskevat päätöslauselmat ja muut keskeiset asiakirjat käännetään niissä käsiteltyjen alueiden kielelle; |
| --- | --- |

129.

odottaa, että ihmisoikeusasioita koskevat päätöslauselmat ja muut keskeiset asiakirjat käännetään niissä käsiteltyjen alueiden kielelle;

| 130. | pitää myönteisenä uraauurtavaa lausuntoa, jota tuki 66 valtiota EU:n kaikki jäsenvaltiot mukaan lukien, joka esitettiin YK:n yleiskokouksessa 18. joulukuuta 2008 ja jossa vahvistettiin, että kansainvälisten ihmisoikeuksien suojelu käsittää seksuaalisen suuntautuneisuuden ja sukupuoli-identiteetin, ja vahvistaa syrjimättömyysperiaatteen, jonka mukaisesti ihmisoikeuksia on sovellettava samalla tavoin kaikkiin ihmisiin seksuaalisesta suuntautuneisuudesta ja sukupuoli-identiteetistä riippumatta; |
| --- | --- |

130.

pitää myönteisenä uraauurtavaa lausuntoa, jota tuki 66 valtiota EU:n kaikki jäsenvaltiot mukaan lukien, joka esitettiin YK:n yleiskokouksessa 18. joulukuuta 2008 ja jossa vahvistettiin, että kansainvälisten ihmisoikeuksien suojelu käsittää seksuaalisen suuntautuneisuuden ja sukupuoli-identiteetin, ja vahvistaa syrjimättömyysperiaatteen, jonka mukaisesti ihmisoikeuksia on sovellettava samalla tavoin kaikkiin ihmisiin seksuaalisesta suuntautuneisuudesta ja sukupuoli-identiteetistä riippumatta;

| 131. | kehottaa neuvostoa vastaamaan kouriintuntuvalla tavalla parlamentin virallisissa selonteoissa ja varsinkin kiireellisissä päätöslauselmissa esitettyihin toiveisiin ja huolenaiheisiin; |
| --- | --- |

131.

kehottaa neuvostoa vastaamaan kouriintuntuvalla tavalla parlamentin virallisissa selonteoissa ja varsinkin kiireellisissä päätöslauselmissa esitettyihin toiveisiin ja huolenaiheisiin;

| 132. | muistuttaa kolmansissa maissa vierailevia parlamentin valtuuskuntia siitä, että niiden on järjestelmällisesti sisällytettävä kolmansiin maihin suuntautuvien vierailujensa ohjelmaan ihmisoikeustilannetta koskeva parlamenttien välinen keskustelu sekä tapaamiset ihmisoikeuksien puolustajien kanssa, jotta saadaan ensi käden tietoa asianomaisen valtion ihmisoikeustilanteesta ja voidaan antaa heille tarvittaessa kansainvälistä näkyvyyttä ja suojelua; |
| --- | --- |

132.

muistuttaa kolmansissa maissa vierailevia parlamentin valtuuskuntia siitä, että niiden on järjestelmällisesti sisällytettävä kolmansiin maihin suuntautuvien vierailujensa ohjelmaan ihmisoikeustilannetta koskeva parlamenttien välinen keskustelu sekä tapaamiset ihmisoikeuksien puolustajien kanssa, jotta saadaan ensi käden tietoa asianomaisen valtion ihmisoikeustilanteesta ja voidaan antaa heille tarvittaessa kansainvälistä näkyvyyttä ja suojelua;

| 133. | on vakuuttunut siitä, että Euroopan parlamentissa tarvitaan yksi toimivaltainen ihmisoikeuksia käsittelevä elin yhteneväisen, tehokkaan, järjestelmällisen ja kattavan ihmisoikeuspolitiikan edistämiseen parlamentissa ja suhteessa neuvostoon ja komissioon, erityisesti kun otetaan huomioon Lissabonin sopimuksen ulkopolitiikan alaa koskevat määräykset; |
| --- | --- |

133.

on vakuuttunut siitä, että Euroopan parlamentissa tarvitaan yksi toimivaltainen ihmisoikeuksia käsittelevä elin yhteneväisen, tehokkaan, järjestelmällisen ja kattavan ihmisoikeuspolitiikan edistämiseen parlamentissa ja suhteessa neuvostoon ja komissioon, erityisesti kun otetaan huomioon Lissabonin sopimuksen ulkopolitiikan alaa koskevat määräykset;

| 134. | on tyytyväinen Saharov-palkinnon 20. vuosipäivänä julkistetun Saharov-verkoston perustamisesta; katsoo, että olisi nopeasti päätettävä verkoston toimintatavoista ja annettava sille tarvittavat varat toteuttaa tavoitteensa; toistaa vaatimuksensa, että kaikille Saharov-palkinnon voittajille ja erityisesti Aung San Suu Kyille, Oswaldo José Payá Sardiñasille, kuubalaiselle Naiset valkoisissa -ryhmälle ja Hu Jialle myönnetään pääsy yhteisön toimielimiin; pahoittelee, että mitään merkittävää vastausta Kiinan, Burman ja Kuuban viranomaisille esitettyihin EU:n pyyntöihin perusoikeuksien sekä erityisesti ilmaisunvapauden ja poliittisen kokoontumisvapauden kunnioittamisesta ei ole saatu; |
| --- | --- |

134.

on tyytyväinen Saharov-palkinnon 20. vuosipäivänä julkistetun Saharov-verkoston perustamisesta; katsoo, että olisi nopeasti päätettävä verkoston toimintatavoista ja annettava sille tarvittavat varat toteuttaa tavoitteensa; toistaa vaatimuksensa, että kaikille Saharov-palkinnon voittajille ja erityisesti Aung San Suu Kyille, Oswaldo José Payá Sardiñasille, kuubalaiselle Naiset valkoisissa -ryhmälle ja Hu Jialle myönnetään pääsy yhteisön toimielimiin; pahoittelee, että mitään merkittävää vastausta Kiinan, Burman ja Kuuban viranomaisille esitettyihin EU:n pyyntöihin perusoikeuksien sekä erityisesti ilmaisunvapauden ja poliittisen kokoontumisvapauden kunnioittamisesta ei ole saatu;

*

* *

| 135. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Yhdistyneille Kansakunnille, Euroopan neuvostolle ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle sekä tässä päätöslauselmassa mainittujen valtioiden ja alueiden hallituksille. |
| --- | --- |

135.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Yhdistyneille Kansakunnille, Euroopan neuvostolle ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle sekä tässä päätöslauselmassa mainittujen valtioiden ja alueiden hallituksille.

---

(1)  Kaikki asiaankuuluvat perusasiakirjat on lueteltu ulkoasiainvaliokunnan mietinnön A6-0128/2007 liitteessä III olevassa taulukossa.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0025.

(3)  EYVL C 379, 7.12.1998, s. 265; EYVL C 262, 18.9.2001, s. 262; EYVL C 293 E, 28.11.2002, s. 88; EUVL C 271 E, 12.11.2003, s. 576; Hyväksytyt tekstit, 22. toukokuuta 2008, P6_TA(2008)0238; Hyväksytyt tekstit, 21. lokakuuta 2008, P6_TA(2008)0496.

(4)  EUVL C 311, 9.12.2005, s. 1.

(5)  EUVL C 303, 14.12.2007, s. 1.

(6)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3; EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27.

(7)  EUVL L 386, 29.12.2006, s. 1.

(8)  EUVL C 125 E, 22.5.2008, s. 220.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0065.

(10)  EUVL C 290 E, 29.11.2006, s. 107.

(11)  EUVL C 250 E, 25.10.2007, s. 91.

(12)  EUVL C 74 E, 20.3.2008, s. 775.

(13)  EYVL C 77 E, 28.3.2002, s. 126.

(14)  EUVL C 187 E, 24.7.2008, s. 214.

(15)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0405.

(16)  EUVL C 41 E, 19.2.2009, s. 24.

(17)  EUVL C 303 E, 13.12.2006, s. 879.

(18)  EUVL C 327, 23.12.2005, s. 4.

(19)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0194.

(20)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0021.

(21)  EUVL L 150, 18.6.2003, s. 67.

(22)  Seuraavat 85 valtiota eivät ole ratifioineet Rooman perussääntöä 18. heinäkuuta 2008 mennessä: Algeria, Angola, Armenia, Azerbaidzan, Bahama, Bahrain, Bangladesh, Valkovenäjä, Bhutan, Brunei, Kamerun, Kap Verde, Chile, Kiina, Norsunluurannikko, Kuuba, Tšekin tasavalta, Korean demokraattinen kansantasavalta, Egypti, El Salvador, Päiväntasaajan Guinea, Eritrea, Etiopia, Grenada, Guatemala, Guinea-Bissau, Haiti, Intia, Indonesia, Iran, Irak, Israel, Jamaika, Kazakstan, Kiribati, Kuwait, Kirgisia, Laos, Libanon, Libya, Malesia, Malediivit, Mauritania, Mikronesian liittovaltio, Moldova, Monaco, Marokko, Mosambik, Myanmar/Burma, Nepal, Nicaragua, Oman, Pakistan, Palau, Papua-Uusi-Guinea, Filippiinit, Qatar, Venäjän federaatio, Ruanda, Saint Lucia, São Tome ja Principe, Saudi-Arabia, Seychellit, Singapore, Salomonsaaret, Somalia, Sri Lanka, Sudan, Swazimaa, Syyria, Thaimaa, Togo, Tonga, Tunisia, Turkki, Turkmenistan, Tuvalu, Ukraina, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Yhdysvallat, Uzbekistan, Vanuatu, Vietnam, Jemen ja Zimbabwe.

(23)  Marraskuuhun 2008 mennessä Espanja, Itävalta, Slovenia ja Unkari olivat ratifioineet yleissopimuksen ja valinnaisen pöytäkirjan.

(24)  EU:n jäsenvaltioista Kypros, Viro, Suomi, Kreikka, Latvia, Liettua, Puola, Romania ja Slovakia eivät ole vielä allekirjoittaneet yleissopimusta.

(25)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0238.

(26)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0496.

(27)  USA:n pysyvän edustajan suurlähettiläs Susan E. Ricen 29. tammikuuta 2009 turvallisuusneuvostossa antama lausunto kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön noudattamisesta.

(28)  Allekirjoittaneet valtiot (marraskuussa 2008): Belgia, Tanska, Saksa, Kreikka, Espanja, Ranska, Irlanti, Italia, Kypros, Liettua, Luxemburg, Malta, Alankomaat, Itävalta, Portugali, Slovakia, Slovenia, Suomi, Ruotsi (vain viisi valtiota – Albania, Argentiina, Ranska, Honduras ja Meksiko – ovat ratifioineet yleissopimuksen, jonka voimaantulo edellyttää 20 ratifiointia).

(29)  EUVL L 200, 30.7.2005, s. 1.

(30)  Bulgaria, Saksa, Irlanti, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Unkari, Alankomaat, Itävalta, Portugali, Romania, Slovenia, Ruotsi, Suomi ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(31)  Marraskuuhun 2008 mennessä seuraavat valtiot eivät ole ratifioineet lapsen oikeuksien yleissopimuksen valinnaista pöytäkirjaa lasten myynnistä, lapsiprostituutiosta ja lapsipornografiasta: Tšekin tasavalta, Saksa, Irlanti, Luxemburg, Unkari, Malta, Suomi ja Yhdistynyt kuningaskunta.Marraskuuhun 2008 mennessä seuraavat valtiot eivät ole ratifioineet lapsen oikeuksien yleissopimuksen valinnaista pöytäkirjaa lasten osallistumisesta aseellisiin selkkauksiin: Viro, Unkari, ja Alankomaat.

(32)  EUVL C 41 E, 19.2.2009, s. 82.

(33)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0309.

(34)  Neuvoston yhteinen kanta 2007/734/YUTP, vahvistettu 13 päivänä marraskuuta 2007, Uzbekistania koskevista rajoittavista toimenpiteistä (EUVL L 295, 14.11.2007, s. 34).

(35)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0059.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/82

---

Torstai 7. toukokuuta 2009Euroopan unionin institutionaalinen tasapaino

P6_TA(2009)0387

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 Lissabonin sopimuksen vaikutuksesta Euroopan unionin institutionaalisen tasapainon kehittymiseen (2008/2073(INI))

2010/C 212 E/12

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen 6. maaliskuuta 2008 tekemän päätöksen,

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2007 allekirjoitetun Lissabonin sopimuksen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen muuttamisesta,

ottaa huomioon 20. helmikuuta 2008 antamansa päätöslauselman Lissabonin sopimuksesta (1),

ottaa huomioon 11. ja 12. joulukuuta 2008 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnon (A6-0142/2009),

| A. | katsoo, että Lissabonin sopimus vahvistaa unionin institutionaalista tasapainoa, sillä se tehostaa kunkin poliittisen toimielimen keskeisiä tehtäviä ja vahvistaa siten niiden rooleja toimielinkehyksessä, jossa toimielinten välinen yhteistyö on unionin yhdentymisprosessin onnistumisen keskeinen tekijä, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että Lissabonin sopimus vahvistaa unionin institutionaalista tasapainoa, sillä se tehostaa kunkin poliittisen toimielimen keskeisiä tehtäviä ja vahvistaa siten niiden rooleja toimielinkehyksessä, jossa toimielinten välinen yhteistyö on unionin yhdentymisprosessin onnistumisen keskeinen tekijä,

| B. | katsoo, että Lissabonin sopimuksella entinen ”yhteisömenetelmä” muutetaan sitä mukauttamalla ja vahvistamalla ”unionimenetelmäksi”, jonka oleellisia piirteitä ovat seuraavat:






  — | Eurooppa-neuvosto määrittelee yleiset poliittiset suuntaviivat ja painopisteet |
| --- | --- | --- |

B.

katsoo, että Lissabonin sopimuksella entinen ”yhteisömenetelmä” muutetaan sitä mukauttamalla ja vahvistamalla ”unionimenetelmäksi”, jonka oleellisia piirteitä ovat seuraavat:

—

Eurooppa-neuvosto määrittelee yleiset poliittiset suuntaviivat ja painopisteet

| — | komissio ajaa unionin yleistä etua ja tekee tätä varten tarvittavat aloitteet |
| --- | --- |

—

komissio ajaa unionin yleistä etua ja tekee tätä varten tarvittavat aloitteet

| — | Euroopan parlamentti ja neuvosto hoitavat yhdessä lainsäädäntö- ja talousarviotehtäviä komission ehdotusten pohjalta, |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentti ja neuvosto hoitavat yhdessä lainsäädäntö- ja talousarviotehtäviä komission ehdotusten pohjalta,

| C. | katsoo, että Lissabonin sopimuksella tämä unionin erityinen päätöksentekomenetelmä laajennetaan koskemaan uusia unionin lainsäädäntö- ja talousarviotoiminnan aloja, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että Lissabonin sopimuksella tämä unionin erityinen päätöksentekomenetelmä laajennetaan koskemaan uusia unionin lainsäädäntö- ja talousarviotoiminnan aloja,

| D. | ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksessa määrätään, että Eurooppa-neuvosto voi yksimielisellä päätöksellä ja Euroopan parlamentin suostumuksella laajentaa määräenemmistöpäätöksenteon ja tavallisen lainsäätämisjärjestyksen soveltamisalaa ja vahvistaa näin unionimenetelmää, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksessa määrätään, että Eurooppa-neuvosto voi yksimielisellä päätöksellä ja Euroopan parlamentin suostumuksella laajentaa määräenemmistöpäätöksenteon ja tavallisen lainsäätämisjärjestyksen soveltamisalaa ja vahvistaa näin unionimenetelmää,

| E. | katsoo, että vaikka Lissabonin sopimuksen tavoitteena on yksinkertaistaminen ja Eurooppa-neuvoston ja neuvoston puheenjohtajuuksien johdonmukaisuuden lisääminen, erilliset rinnakkaiset Eurooppa-neuvoston ja ulkoasiainneuvoston (ja euroryhmän) puheenjohtajat sekä neuvoston muiden kokoonpanojen kiertävän puheenjohtajuusjärjestelmän jatkaminen vaikeuttavat todennäköisesti ainakin aluksi unionin toimia, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että vaikka Lissabonin sopimuksen tavoitteena on yksinkertaistaminen ja Eurooppa-neuvoston ja neuvoston puheenjohtajuuksien johdonmukaisuuden lisääminen, erilliset rinnakkaiset Eurooppa-neuvoston ja ulkoasiainneuvoston (ja euroryhmän) puheenjohtajat sekä neuvoston muiden kokoonpanojen kiertävän puheenjohtajuusjärjestelmän jatkaminen vaikeuttavat todennäköisesti ainakin aluksi unionin toimia,

| F. | katsoo, että sukupuolten tasa-arvoa koskeva periaate edellyttää, että naisten ja miesten tasapainoista edustusta julkisessa elämässä noudatetaan myös Euroopan unionin tärkeimpien poliittisten tehtävien nimitysmenettelyissä, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että sukupuolten tasa-arvoa koskeva periaate edellyttää, että naisten ja miesten tasapainoista edustusta julkisessa elämässä noudatetaan myös Euroopan unionin tärkeimpien poliittisten tehtävien nimitysmenettelyissä,

| G. | katsoo komission puheenjohtajan uuden valintamenettelyn edellyttävän, että vaalitulokset otetaan huomioon ja että Eurooppa-neuvoston ja Euroopan parlamentin edustajat käyvät tarvittavat neuvottelut, ennen kuin Eurooppa-neuvosto nimeää ehdokkaansa komission puheenjohtajaksi, |
| --- | --- |

G.

katsoo komission puheenjohtajan uuden valintamenettelyn edellyttävän, että vaalitulokset otetaan huomioon ja että Eurooppa-neuvoston ja Euroopan parlamentin edustajat käyvät tarvittavat neuvottelut, ennen kuin Eurooppa-neuvosto nimeää ehdokkaansa komission puheenjohtajaksi,

| H. | katsoo, että toimielinten välisen yhteistyön järjestäminen päätöksentekoprosessissa on unionin menestyksellisen toiminnan avain, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että toimielinten välisen yhteistyön järjestäminen päätöksentekoprosessissa on unionin menestyksellisen toiminnan avain,

| I. | katsoo, että Lissabonin sopimuksessa tunnustetaan strategisen monivuotisen sekä operatiivisen vuosittaisen ohjelmasuunnittelun kasvava merkitys toimielinten kitkattomien suhteiden ja päätöksentekoprosessien tehokkaan täytäntöönpanon kannalta, ja korostaa komission roolia tärkeimpien ohjelmasuunnittelutoimien käynnistäjänä, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että Lissabonin sopimuksessa tunnustetaan strategisen monivuotisen sekä operatiivisen vuosittaisen ohjelmasuunnittelun kasvava merkitys toimielinten kitkattomien suhteiden ja päätöksentekoprosessien tehokkaan täytäntöönpanon kannalta, ja korostaa komission roolia tärkeimpien ohjelmasuunnittelutoimien käynnistäjänä,

| J. | katsoo, että nykyinen seitsenvuotinen rahoitussuunnittelu merkitsee sitä, että joskus Euroopan parlamentti ja komissio eivät koko lainsäädäntökauden aikana voi tehdä merkittäviä poliittisia rahoituspäätöksiä, sillä niitä sitoo niiden edeltäjien hyväksymä kehys, jonka voimassaolo kestää niiden toimikauden loppuun asti, mutta tämä tilanne voitaisiin ratkaista käyttämällä Lissabonin sopimuksen tarjoamaa mahdollisuutta viisivuotiseen rahoitussuunnitteluun, joka voisi käydä yksiin parlamentin ja komission toimikausien kanssa, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että nykyinen seitsenvuotinen rahoitussuunnittelu merkitsee sitä, että joskus Euroopan parlamentti ja komissio eivät koko lainsäädäntökauden aikana voi tehdä merkittäviä poliittisia rahoituspäätöksiä, sillä niitä sitoo niiden edeltäjien hyväksymä kehys, jonka voimassaolo kestää niiden toimikauden loppuun asti, mutta tämä tilanne voitaisiin ratkaista käyttämällä Lissabonin sopimuksen tarjoamaa mahdollisuutta viisivuotiseen rahoitussuunnitteluun, joka voisi käydä yksiin parlamentin ja komission toimikausien kanssa,

| K. | katsoo, että Lissabonin sopimuksella otetaan käyttöön uusi ja kattava lähestymistapa unionin ulkoiseen toimintaan – vaikkakin yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa (YUTP) koskevia kysymyksiä varten on erityisiä päätöksentekojärjestelmiä – ja luodaan erityisen ulkosuhdehallinnon avustama komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) ”kahden tuolin” virka, joka on tämän uuden ja yhtenäisen lähestymistavan toimivuuden kannalta keskeinen tekijä, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että Lissabonin sopimuksella otetaan käyttöön uusi ja kattava lähestymistapa unionin ulkoiseen toimintaan – vaikkakin yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa (YUTP) koskevia kysymyksiä varten on erityisiä päätöksentekojärjestelmiä – ja luodaan erityisen ulkosuhdehallinnon avustama komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) ”kahden tuolin” virka, joka on tämän uuden ja yhtenäisen lähestymistavan toimivuuden kannalta keskeinen tekijä,

| L. | katsoo, että Lissabonin sopimuksella otetaan käyttöön uusi unionin ulkoisen edustuksen järjestelmä, josta vastaavat pääasiallisesti – eri tasoilla – Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, komission puheenjohtaja ja komission varapuheenjohtaja (korkea edustaja) ja joka edellyttää huolellista yhteennivomista ja tehokasta koordinointia ulkoisesta edustuksesta vastaavien eri tahojen välillä vahingollisten toimivaltaristiriitojen ja päällekkäisen työn välttämiseksi, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että Lissabonin sopimuksella otetaan käyttöön uusi unionin ulkoisen edustuksen järjestelmä, josta vastaavat pääasiallisesti – eri tasoilla – Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, komission puheenjohtaja ja komission varapuheenjohtaja (korkea edustaja) ja joka edellyttää huolellista yhteennivomista ja tehokasta koordinointia ulkoisesta edustuksesta vastaavien eri tahojen välillä vahingollisten toimivaltaristiriitojen ja päällekkäisen työn välttämiseksi,

| M. | ottaa huomioon, että 11.–12. joulukuuta 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto sopi, että jos Lissabonin sopimus tulee voimaan vuoden loppuun mennessä, se toteuttaa tarvittavat oikeudelliset toimenpiteet komission nykyisen kokoonpanomallin, jossa on yksi jäsen kustakin jäsenvaltiosta, säilyttämiseksi, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että 11.–12. joulukuuta 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto sopi, että jos Lissabonin sopimus tulee voimaan vuoden loppuun mennessä, se toteuttaa tarvittavat oikeudelliset toimenpiteet komission nykyisen kokoonpanomallin, jossa on yksi jäsen kustakin jäsenvaltiosta, säilyttämiseksi,

Yleisarvio

| 1. | suhtautuu myönteisesti Lissabonin sopimukseen sisältyviin institutionaalisiin uudistuksiin, joilla luodaan edellytykset uudelle ja paremmalle unionin institutionaaliselle tasapainolle; näin mahdollistetaan toimielinten nykyistä tehokkaampi, avoimempi ja demokraattisempi toiminta, ja unioni voi tuottaa kansalaisten odotuksia paremmin vastaavia tuloksia sekä toimia täysipainoisesti maailmanlaajuisena toimijana kansainvälisellä näyttämöllä; |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti Lissabonin sopimukseen sisältyviin institutionaalisiin uudistuksiin, joilla luodaan edellytykset uudelle ja paremmalle unionin institutionaaliselle tasapainolle; näin mahdollistetaan toimielinten nykyistä tehokkaampi, avoimempi ja demokraattisempi toiminta, ja unioni voi tuottaa kansalaisten odotuksia paremmin vastaavia tuloksia sekä toimia täysipainoisesti maailmanlaajuisena toimijana kansainvälisellä näyttämöllä;

| 2. | korostaa, että kunkin toimielimen keskeiset ydintehtävät vahvistuvat, minkä ansiosta ne voivat kehittää omia roolejaan entistä tehokkaammin, mutta varoittaa, että uusi toimielinkehys edellyttää, että kaikki toimielimet hoitavat tehtäviään jatkuvassa yhteistyössä muiden toimielinten kanssa, jotta saavutetaan koko unionin kannalta myönteisiä tuloksia; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että kunkin toimielimen keskeiset ydintehtävät vahvistuvat, minkä ansiosta ne voivat kehittää omia roolejaan entistä tehokkaammin, mutta varoittaa, että uusi toimielinkehys edellyttää, että kaikki toimielimet hoitavat tehtäviään jatkuvassa yhteistyössä muiden toimielinten kanssa, jotta saavutetaan koko unionin kannalta myönteisiä tuloksia;

Päätöksenteon erityisen ”unionimenetelmän” vahvistaminen toimielinten välisen tasapainon perustana

| 3. | pitää tervetulleena sitä, että Lissabonin sopimuksessa ”yhteisömenetelmän” keskeiset elementit – komission aloiteoikeus ja Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteinen päätöksenteko – on säilytetty ja niitä on vahvistettu seuraavasti:






  — | Eurooppa-neuvostosta tulee toimielin, jonka erityisroolia poliittisten virikkeiden antajana ja unionin suunnannäyttäjänä vahvistetaan niin, että se määrittää strategiset tavoitteensa ja painopisteensä sekaantumatta unionin lainsäädäntö- ja talousarviovallan normaaliin käyttöön; |
| --- | --- | --- |

3.

pitää tervetulleena sitä, että Lissabonin sopimuksessa ”yhteisömenetelmän” keskeiset elementit – komission aloiteoikeus ja Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteinen päätöksenteko – on säilytetty ja niitä on vahvistettu seuraavasti:

—

Eurooppa-neuvostosta tulee toimielin, jonka erityisroolia poliittisten virikkeiden antajana ja unionin suunnannäyttäjänä vahvistetaan niin, että se määrittää strategiset tavoitteensa ja painopisteensä sekaantumatta unionin lainsäädäntö- ja talousarviovallan normaaliin käyttöön;

| — | komission tehtävää unionin toiminnan liikkeellepanevana voimana vahvistetaan, ja näin varmistetaan, että sen yksinoikeus tehdä lainsäädäntöaloitteita etenkin talousarviomenettelyssä säilyy koskemattomana (ja jopa lujittuu); |
| --- | --- |

—

komission tehtävää unionin toiminnan liikkeellepanevana voimana vahvistetaan, ja näin varmistetaan, että sen yksinoikeus tehdä lainsäädäntöaloitteita etenkin talousarviomenettelyssä säilyy koskemattomana (ja jopa lujittuu);

| — | Euroopan parlamentin toimivaltaa yhtenä lainsäädäntövallan käyttäjänä lisätään, sillä tavallisesta lainsäädäntöjärjestyksestä (kuten nykyistä yhteispäätösmenettelyä tullaan kutsumaan) tulee yleinen käytäntö (ellei perussopimuksissa erikseen määrätä erityisen lainsäädäntöjärjestyksen noudattamisesta) ja se laajennetaan koskemaan lähes kaikkia unionin lainsäädännön aloja, myös oikeus- ja sisäasioita; |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin toimivaltaa yhtenä lainsäädäntövallan käyttäjänä lisätään, sillä tavallisesta lainsäädäntöjärjestyksestä (kuten nykyistä yhteispäätösmenettelyä tullaan kutsumaan) tulee yleinen käytäntö (ellei perussopimuksissa erikseen määrätä erityisen lainsäädäntöjärjestyksen noudattamisesta) ja se laajennetaan koskemaan lähes kaikkia unionin lainsäädännön aloja, myös oikeus- ja sisäasioita;

| — | neuvoston rooli lainsäädäntövallan toisena käyttäjänä vahvistetaan ja säilytetään – joskin se painottuu jonkin verran muutamiin tärkeisiin aloihin – erityisesti Lissabonin sopimukseen sisältyvällä selvennyksellä, jonka mukaan Eurooppa-neuvosto ei toimi lainsäätäjänä; |
| --- | --- |

—

neuvoston rooli lainsäädäntövallan toisena käyttäjänä vahvistetaan ja säilytetään – joskin se painottuu jonkin verran muutamiin tärkeisiin aloihin – erityisesti Lissabonin sopimukseen sisältyvällä selvennyksellä, jonka mukaan Eurooppa-neuvosto ei toimi lainsäätäjänä;

| — | myös uusi, kaikki menolajit kattava talousarviomenettely perustuu Euroopan parlamentin ja neuvoston tasavertaiseen yhteiseen päätöksentekoon, ja Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät yhdessä myös monivuotisesta rahoituskehyksestä, molemmissa tapauksissa komission aloitteen pohjalta; |
| --- | --- |

—

myös uusi, kaikki menolajit kattava talousarviomenettely perustuu Euroopan parlamentin ja neuvoston tasavertaiseen yhteiseen päätöksentekoon, ja Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät yhdessä myös monivuotisesta rahoituskehyksestä, molemmissa tapauksissa komission aloitteen pohjalta;

| — | erottelu lainsäädäntötoimien ja säädösvallan siirron nojalla toteutettavien toimien välillä sekä komission erityisen, molempien lainsäädäntövallan käyttäjien tasavertaisesti valvoman toimeenpanevan tehtävän tunnustaminen parantavat unionin lainsäädännön laatua; Euroopan parlamentilla on uusi rooli toimivallan siirtämisessä komissiolle ja säädösvallan siirron nojalla toteutettujen toimien valvonnassa; |
| --- | --- |

—

erottelu lainsäädäntötoimien ja säädösvallan siirron nojalla toteutettavien toimien välillä sekä komission erityisen, molempien lainsäädäntövallan käyttäjien tasavertaisesti valvoman toimeenpanevan tehtävän tunnustaminen parantavat unionin lainsäädännön laatua; Euroopan parlamentilla on uusi rooli toimivallan siirtämisessä komissiolle ja säädösvallan siirron nojalla toteutettujen toimien valvonnassa;

| — | unionin valtuuksista tehdä kansainvälisiä sopimuksia sopimuksessa tunnustetaan komission rooli käydä (läheisessä yhteistyössä komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) kanssa) neuvotteluja, ja lähes kaikki kansainväliset sopimukset edellyttävät Euroopan parlamentin hyväksyntää, ennen kuin neuvosto voi tehdä ne; |
| --- | --- |

—

unionin valtuuksista tehdä kansainvälisiä sopimuksia sopimuksessa tunnustetaan komission rooli käydä (läheisessä yhteistyössä komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) kanssa) neuvotteluja, ja lähes kaikki kansainväliset sopimukset edellyttävät Euroopan parlamentin hyväksyntää, ennen kuin neuvosto voi tehdä ne;

| 4. | pitää tervetulleena, että Lissabonin sopimuksen mukaan Eurooppa-neuvosto voi yksimielisellä päätöksellä ja Euroopan parlamentin hyväksynnällä, edellyttäen, ettei mikään kansallisista parlamenteista vastusta asiaa, laajentaa määräenemmistöpäätöksenteon ja tavallisen lainsäätämisjärjestyksen soveltamisalaa aloille, joilla niitä ei vielä sovelleta; |
| --- | --- |

4.

pitää tervetulleena, että Lissabonin sopimuksen mukaan Eurooppa-neuvosto voi yksimielisellä päätöksellä ja Euroopan parlamentin hyväksynnällä, edellyttäen, ettei mikään kansallisista parlamenteista vastusta asiaa, laajentaa määräenemmistöpäätöksenteon ja tavallisen lainsäätämisjärjestyksen soveltamisalaa aloille, joilla niitä ei vielä sovelleta;

| 5. | korostaa, että kokonaisuutena katsoen nämä ”siltalausekkeet” ovat osoitus todellisesta suuntauksesta kohti ”unionimenetelmän” mahdollisimman laajaa soveltamista, ja kehottaa näin ollen Eurooppa-neuvostoa hyödyntämään täysimittaisesti näitä Lissabonin sopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että kokonaisuutena katsoen nämä ”siltalausekkeet” ovat osoitus todellisesta suuntauksesta kohti ”unionimenetelmän” mahdollisimman laajaa soveltamista, ja kehottaa näin ollen Eurooppa-neuvostoa hyödyntämään täysimittaisesti näitä Lissabonin sopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia;

| 6. | katsoo, että kaikkien Lissabonin sopimuksen sisältämien institutionaalisten ja menettelyjä koskevien uudistusten täysimääräinen käyttö edellyttää syvällistä ja jatkuvaa yhteistyötä eri menettelyihin osallistuvien toimielinten välillä sekä sopimuksen tarjoamien uusien mekanismien, etenkin toimielinten välisten sopimusten, täysimittaista hyödyntämistä; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että kaikkien Lissabonin sopimuksen sisältämien institutionaalisten ja menettelyjä koskevien uudistusten täysimääräinen käyttö edellyttää syvällistä ja jatkuvaa yhteistyötä eri menettelyihin osallistuvien toimielinten välillä sekä sopimuksen tarjoamien uusien mekanismien, etenkin toimielinten välisten sopimusten, täysimittaista hyödyntämistä;

Euroopan parlamentti

| 7. | suhtautuu erittäin myönteisesti siihen, että Lissabonin sopimuksessa tunnustetaan varauksetta Euroopan parlamentin asema toisena unionin lainsäädäntö- ja talousarviovallan käyttäjänä samoin kuin sen rooli monien unionin toiminnan kannalta tärkeiden poliittisten päätösten hyväksymisessä ja että sen poliittiseen valvontaan liittyviä tehtäviä vahvistetaan ja jopa laajennetaan, vaikkakin vähäisemmässä määrin, YUTP:n alalle; |
| --- | --- |

7.

suhtautuu erittäin myönteisesti siihen, että Lissabonin sopimuksessa tunnustetaan varauksetta Euroopan parlamentin asema toisena unionin lainsäädäntö- ja talousarviovallan käyttäjänä samoin kuin sen rooli monien unionin toiminnan kannalta tärkeiden poliittisten päätösten hyväksymisessä ja että sen poliittiseen valvontaan liittyviä tehtäviä vahvistetaan ja jopa laajennetaan, vaikkakin vähäisemmässä määrin, YUTP:n alalle;

| 8. | painottaa, että tämä Euroopan parlamentin roolin tunnustaminen edellyttää muiden toimielinten täysimittaista yhteistyötä ja etenkin kaikkien sellaisten asiakirjojen oikea-aikaista toimittamista, jotka parlamentti tarvitsee hoitaakseen tehtävänsä tasavertaisesti neuvoston kanssa, sekä yhtäläistä pääsyä ja osallistumista asianomaisiin työryhmiin ja muissa toimielimissä pidettäviin kokouksiin muiden päätöksentekoprosessiin osallistuvien kanssa; kehottaa kaikkia kolmea toimielintä pohtimaan sellaisten toimielinten välisten sopimusten tekemistä, joilla jäsennellään näiden alojen parhaat toimintatavat toimielinten keskinäisen yhteistyön optimoimiseksi; |
| --- | --- |

8.

painottaa, että tämä Euroopan parlamentin roolin tunnustaminen edellyttää muiden toimielinten täysimittaista yhteistyötä ja etenkin kaikkien sellaisten asiakirjojen oikea-aikaista toimittamista, jotka parlamentti tarvitsee hoitaakseen tehtävänsä tasavertaisesti neuvoston kanssa, sekä yhtäläistä pääsyä ja osallistumista asianomaisiin työryhmiin ja muissa toimielimissä pidettäviin kokouksiin muiden päätöksentekoprosessiin osallistuvien kanssa; kehottaa kaikkia kolmea toimielintä pohtimaan sellaisten toimielinten välisten sopimusten tekemistä, joilla jäsennellään näiden alojen parhaat toimintatavat toimielinten keskinäisen yhteistyön optimoimiseksi;

| 9. | katsoo, että Euroopan parlamentin täytyy itse suorittaa tarvittavat sisäiset uudistukset rakenteidensa, menettelyjensä ja työskentelytapojensa mukauttamiseksi uusiin toimivaltuuksiin ja Lissabonin sopimuksesta johtuviin ohjelmasuunnittelua ja toimielinten välistä yhteistyötä koskeviin suurempiin vaatimuksiin (2); pani merkille kiinnostuneena Euroopan parlamentin uudistamista käsittelevän työryhmän päätelmiä ja muistuttaa, että parlamentin toimivaltainen valiokunta on hiljattain valmistellut parhaillaan työjärjestyksen uudistamista sen mukauttamiseksi Lissabonin sopimukseen (3); |
| --- | --- |

9.

katsoo, että Euroopan parlamentin täytyy itse suorittaa tarvittavat sisäiset uudistukset rakenteidensa, menettelyjensä ja työskentelytapojensa mukauttamiseksi uusiin toimivaltuuksiin ja Lissabonin sopimuksesta johtuviin ohjelmasuunnittelua ja toimielinten välistä yhteistyötä koskeviin suurempiin vaatimuksiin (2); pani merkille kiinnostuneena Euroopan parlamentin uudistamista käsittelevän työryhmän päätelmiä ja muistuttaa, että parlamentin toimivaltainen valiokunta on hiljattain valmistellut parhaillaan työjärjestyksen uudistamista sen mukauttamiseksi Lissabonin sopimukseen (3);

| 10. | pitää tervetulleena sitä, että Lissabonin sopimuksella annetaan myös Euroopan parlamentille perussopimusten tarkistamista koskeva aloiteoikeus ja tunnustetaan parlamentin oikeus osallistua valmistelukuntaan sekä se, että Eurooppa-neuvoston päätös olla kutsumatta valmistelukuntaa koolle edellyttää Euroopan parlamentin hyväksynnän; katsoo, että näiden seikkojen tunnustaminen puoltaa Euroopan parlamentille myönnettävää täysimittaista oikeutta osallistua hallitustenväliseen konferenssiin (HVK) samoin ehdoin kuin komissio; katsoo, että kahden aiemman HVK:n kokemusten pohjalta tulevaisuudessa voitaisiin toimielinten välisellä järjestelyllä määrittää hallitustenvälisten konferenssien järjestämistä koskevat suuntaviivat, etenkin Euroopan parlamentin osallistumisen ja avoimuuskysymysten suhteen; |
| --- | --- |

10.

pitää tervetulleena sitä, että Lissabonin sopimuksella annetaan myös Euroopan parlamentille perussopimusten tarkistamista koskeva aloiteoikeus ja tunnustetaan parlamentin oikeus osallistua valmistelukuntaan sekä se, että Eurooppa-neuvoston päätös olla kutsumatta valmistelukuntaa koolle edellyttää Euroopan parlamentin hyväksynnän; katsoo, että näiden seikkojen tunnustaminen puoltaa Euroopan parlamentille myönnettävää täysimittaista oikeutta osallistua hallitustenväliseen konferenssiin (HVK) samoin ehdoin kuin komissio; katsoo, että kahden aiemman HVK:n kokemusten pohjalta tulevaisuudessa voitaisiin toimielinten välisellä järjestelyllä määrittää hallitustenvälisten konferenssien järjestämistä koskevat suuntaviivat, etenkin Euroopan parlamentin osallistumisen ja avoimuuskysymysten suhteen;

| 11. | ottaa huomioon Euroopan parlamentin kokoonpanoa koskevat siirtymäkauden järjestelyt; katsoo, että kyseisten järjestelyjen toteuttaminen edellyttää primäärioikeuden muuttamista; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat kansalliset oikeudelliset toimenpiteet 18 ylimääräisen Euroopan parlamentin jäsenen esivaalin mahdollistamiseksi kesäkuussa 2009, jotta he voivat osallistua parlamentin työskentelyyn tarkkailijoina siitä päivästä alkaen, jolloin Lissabonin sopimus tulee voimaan; muistuttaa kuitenkin, että ylimääräiset parlamentin jäsenet ottavat tehtävänsä vastaan vasta sovittuna päivänä ja kaikki yhtä aikaa, kun kaikki primäärioikeuden muuttamisen ratifioimismenettelyt on saatettu päätökseen; muistuttaa neuvostoa, että Lissabonin sopimuksen (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artiklan 2 kohta) määräysten mukaan Euroopan parlamentti saa kokoonpanoaan koskevan merkittävän aloite- ja hyväksyntäoikeuden, jota se aikoo myös käyttää täysimääräisesti; |
| --- | --- |

11.

ottaa huomioon Euroopan parlamentin kokoonpanoa koskevat siirtymäkauden järjestelyt; katsoo, että kyseisten järjestelyjen toteuttaminen edellyttää primäärioikeuden muuttamista; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat kansalliset oikeudelliset toimenpiteet 18 ylimääräisen Euroopan parlamentin jäsenen esivaalin mahdollistamiseksi kesäkuussa 2009, jotta he voivat osallistua parlamentin työskentelyyn tarkkailijoina siitä päivästä alkaen, jolloin Lissabonin sopimus tulee voimaan; muistuttaa kuitenkin, että ylimääräiset parlamentin jäsenet ottavat tehtävänsä vastaan vasta sovittuna päivänä ja kaikki yhtä aikaa, kun kaikki primäärioikeuden muuttamisen ratifioimismenettelyt on saatettu päätökseen; muistuttaa neuvostoa, että Lissabonin sopimuksen (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artiklan 2 kohta) määräysten mukaan Euroopan parlamentti saa kokoonpanoaan koskevan merkittävän aloite- ja hyväksyntäoikeuden, jota se aikoo myös käyttää täysimääräisesti;

Eurooppa-neuvoston tehtävä

| 12. | katsoo, että Eurooppa-neuvoston virallinen tunnustaminen erilliseksi itsenäiseksi toimielimeksi, jonka erityiset toimivaltuudet on selvästi määritelty perussopimuksissa, edellyttää, että Eurooppa-neuvoston rooli painottuu sen keskeiseen tehtävään, joka on tarvittavien poliittisten virikkeiden antaminen ja unionin toiminnan yleisten suuntaviivojen ja tavoitteiden määrittely; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että Eurooppa-neuvoston virallinen tunnustaminen erilliseksi itsenäiseksi toimielimeksi, jonka erityiset toimivaltuudet on selvästi määritelty perussopimuksissa, edellyttää, että Eurooppa-neuvoston rooli painottuu sen keskeiseen tehtävään, joka on tarvittavien poliittisten virikkeiden antaminen ja unionin toiminnan yleisten suuntaviivojen ja tavoitteiden määrittely;

| 13. | suhtautuu myönteisesti myös siihen, että Lissabonin sopimuksella Eurooppa-neuvostolle annetaan keskeinen rooli perussopimusten tarkistamisessa sekä tietyissä, unionin poliittisen toiminnan kannalta erittäin merkittävissä päätöksissä, jotka koskevat esimerkiksi tärkeimpiä poliittisia virkanimityksiä, eri päätöksentekomenettelyjen poliittisten pattitilanteiden ratkaisua ja joustomekanismien käyttöä ja jotka Eurooppa-neuvosto tekee yksin tai yhdessä muiden toimielinten kanssa; |
| --- | --- |

13.

suhtautuu myönteisesti myös siihen, että Lissabonin sopimuksella Eurooppa-neuvostolle annetaan keskeinen rooli perussopimusten tarkistamisessa sekä tietyissä, unionin poliittisen toiminnan kannalta erittäin merkittävissä päätöksissä, jotka koskevat esimerkiksi tärkeimpiä poliittisia virkanimityksiä, eri päätöksentekomenettelyjen poliittisten pattitilanteiden ratkaisua ja joustomekanismien käyttöä ja jotka Eurooppa-neuvosto tekee yksin tai yhdessä muiden toimielinten kanssa;

| 14. | katsoo myös, että nyt kun Eurooppa-neuvosto on sisällytetty EU:n toimielinrakenteeseen, on tarpeen selventää ja tarkentaa sen velvoitteita, mukaan luettuna sen toimien mahdollinen oikeudellinen valvonta, erityisesti ottaen huomioon SEUT-sopimuksen 265 artiklan; |
| --- | --- |

14.

katsoo myös, että nyt kun Eurooppa-neuvosto on sisällytetty EU:n toimielinrakenteeseen, on tarpeen selventää ja tarkentaa sen velvoitteita, mukaan luettuna sen toimien mahdollinen oikeudellinen valvonta, erityisesti ottaen huomioon SEUT-sopimuksen 265 artiklan;

| 15. | korostaa Eurooppa-neuvoston johtavaa erityisroolia ulkoisen toiminnan ja etenkin YUTP:n alalla, jolla sen tehtävät, jotka käsittävät strategisten etujen yksilöimisen sekä tavoitteiden ja kyseisen politiikan yleisten suuntaviivojen määrittelyn, ovat ratkaisevan tärkeitä; painottaa tässä yhteydessä, että neuvoston, komission puheenjohtajan ja komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) tulee voida osallistua tiiviisti Eurooppa-neuvoston työskentelyn valmisteluun tällä alalla; |
| --- | --- |

15.

korostaa Eurooppa-neuvoston johtavaa erityisroolia ulkoisen toiminnan ja etenkin YUTP:n alalla, jolla sen tehtävät, jotka käsittävät strategisten etujen yksilöimisen sekä tavoitteiden ja kyseisen politiikan yleisten suuntaviivojen määrittelyn, ovat ratkaisevan tärkeitä; painottaa tässä yhteydessä, että neuvoston, komission puheenjohtajan ja komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) tulee voida osallistua tiiviisti Eurooppa-neuvoston työskentelyn valmisteluun tällä alalla;

| 16. | katsoo, että tarve parantaa Euroopan parlamentin ja Eurooppa-neuvoston välistä yhteistyötä puoltaa sitä, että Euroopan parlamentin puhemiehen osallistumiselle Eurooppa-neuvoston keskusteluihin luodaan parhaat mahdolliset edellytykset, mikä voitaisiin mahdollisesti hoitaa näiden toimielinten välisiä suhteita koskevalla poliittisella sopimuksella; katsoo, että myös Eurooppa-neuvoston olisi hyödyllistä virallistaa kyseiset edellytykset sisäisessä työjärjestyksessään; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että tarve parantaa Euroopan parlamentin ja Eurooppa-neuvoston välistä yhteistyötä puoltaa sitä, että Euroopan parlamentin puhemiehen osallistumiselle Eurooppa-neuvoston keskusteluihin luodaan parhaat mahdolliset edellytykset, mikä voitaisiin mahdollisesti hoitaa näiden toimielinten välisiä suhteita koskevalla poliittisella sopimuksella; katsoo, että myös Eurooppa-neuvoston olisi hyödyllistä virallistaa kyseiset edellytykset sisäisessä työjärjestyksessään;

Eurooppa-neuvoston pysyvä puheenjohtajuus

| 17. | suhtautuu myönteisesti Eurooppa-neuvoston pysyvän pitkäaikaisen puheenjohtajuuden perustamiseen, jolla osaltaan parannetaan kyseisen toimielimen työskentelyn ja siten unionin toiminnan jatkuvuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta; korostaa, että Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja olisi nimitettävä mahdollisimman pian Lissabonin sopimuksen tultua voimaan, jotta yhteys vasta valitun parlamentin vaalikauden ja uuden komission toimikauden välillä säilyy; |
| --- | --- |

17.

suhtautuu myönteisesti Eurooppa-neuvoston pysyvän pitkäaikaisen puheenjohtajuuden perustamiseen, jolla osaltaan parannetaan kyseisen toimielimen työskentelyn ja siten unionin toiminnan jatkuvuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta; korostaa, että Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja olisi nimitettävä mahdollisimman pian Lissabonin sopimuksen tultua voimaan, jotta yhteys vasta valitun parlamentin vaalikauden ja uuden komission toimikauden välillä säilyy;

| 18. | korostaa Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan tulevaa keskeistä roolia unionin toimielinten toiminnassa, ei Euroopan unionin presidenttinä – sillä sitä hänestä ei tule – vaan Eurooppa-neuvoston puheenjohtajana, joka ajaa sen työtä eteenpäin, huolehtii sen työskentelyn valmistelusta ja jatkuvuudesta, edistää yhteisymmärrystä sen jäsenten keskuudessa, antaa kertomuksia Euroopan parlamentille sekä huolehtii omalla tasollaan unionin ulkoisesta edustuksesta YUTP:tä koskevissa asioissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) toimivaltaa; |
| --- | --- |

18.

korostaa Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan tulevaa keskeistä roolia unionin toimielinten toiminnassa, ei Euroopan unionin presidenttinä – sillä sitä hänestä ei tule – vaan Eurooppa-neuvoston puheenjohtajana, joka ajaa sen työtä eteenpäin, huolehtii sen työskentelyn valmistelusta ja jatkuvuudesta, edistää yhteisymmärrystä sen jäsenten keskuudessa, antaa kertomuksia Euroopan parlamentille sekä huolehtii omalla tasollaan unionin ulkoisesta edustuksesta YUTP:tä koskevissa asioissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) toimivaltaa;

| 19. | muistuttaa, että Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja huolehtii yhteistyössä komission puheenjohtajan kanssa ja yleisten asioiden neuvoston työskentelyn pohjalta Eurooppa-neuvoston kokousten valmistelusta ja sen työskentelyn jatkuvuudesta ja että tämä edellyttää keskinäisiä yhteyksiä ja tiivistä yhteistyötä Eurooppa-neuvoston ja yleisten asioiden neuvoston puheenjohtajien välillä; |
| --- | --- |

19.

muistuttaa, että Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja huolehtii yhteistyössä komission puheenjohtajan kanssa ja yleisten asioiden neuvoston työskentelyn pohjalta Eurooppa-neuvoston kokousten valmistelusta ja sen työskentelyn jatkuvuudesta ja että tämä edellyttää keskinäisiä yhteyksiä ja tiivistä yhteistyötä Eurooppa-neuvoston ja yleisten asioiden neuvoston puheenjohtajien välillä;

| 20. | katsoo tässä yhteydessä, että Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, komission puheenjohtajan, neuvoston kiertävän puheenjohtajavaltion sekä, unionin ulkoisen edustuksen osalta YUTP:tä koskevissa kysymyksissä, komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) välillä vallitsevat tasapainoiset ja yhteistyöhön perustuvat suhteet ovat erittäin tärkeitä; |
| --- | --- |

20.

katsoo tässä yhteydessä, että Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, komission puheenjohtajan, neuvoston kiertävän puheenjohtajavaltion sekä, unionin ulkoisen edustuksen osalta YUTP:tä koskevissa kysymyksissä, komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) välillä vallitsevat tasapainoiset ja yhteistyöhön perustuvat suhteet ovat erittäin tärkeitä;

| 21. | muistuttaa, että vaikka Lissabonin sopimuksessa säädetään, että neuvoston pääsihteeristö avustaa Eurooppa-neuvostoa, Eurooppa-neuvoston omat menot tulee esittää erillisessä talousarvion osassa ja niihin on sisällyttävä erityismäärärahoja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, joka tarvitsee tuekseen oman, kohtuullisin ehdoin asetettavan kabinettinsa; |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että vaikka Lissabonin sopimuksessa säädetään, että neuvoston pääsihteeristö avustaa Eurooppa-neuvostoa, Eurooppa-neuvoston omat menot tulee esittää erillisessä talousarvion osassa ja niihin on sisällyttävä erityismäärärahoja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, joka tarvitsee tuekseen oman, kohtuullisin ehdoin asetettavan kabinettinsa;

Neuvosto

| 22. | pitää myönteisenä sitä, että Lissabonin sopimuksessa on siirrytty kohti ajattelutapaa, jossa neuvosto katsotaan EU:n lainsäädäntö- ja talousarviovallan käyttäjän toiseksi haaraksi, joka jakaa suuremman osan päätöksentekovallasta – säilyttäen joillakin aloilla edelleen hallitsevan asemansa – Euroopan parlamentin kanssa parlamentaarisen kaksikamarijärjestelmän logiikan mukaisesti asteittain kehittyneessä toimielinjärjestelmässä; |
| --- | --- |

22.

pitää myönteisenä sitä, että Lissabonin sopimuksessa on siirrytty kohti ajattelutapaa, jossa neuvosto katsotaan EU:n lainsäädäntö- ja talousarviovallan käyttäjän toiseksi haaraksi, joka jakaa suuremman osan päätöksentekovallasta – säilyttäen joillakin aloilla edelleen hallitsevan asemansa – Euroopan parlamentin kanssa parlamentaarisen kaksikamarijärjestelmän logiikan mukaisesti asteittain kehittyneessä toimielinjärjestelmässä;

| 23. | korostaa, että yleisten asioiden neuvosto (ja siten sen puheenjohtaja) asetetaan Lissabonin sopimuksessa keskeiseen asemaan ja että tavoitteena on neuvoston eri kokoonpanojen työskentelyn johdonmukaisuuden ja jatkuvuuden sekä Eurooppa-neuvoston kokousten valmistelun ja työn jatkuvuuden varmistaminen (yhteistyössä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan ja komission puheenjohtajan kanssa); |
| --- | --- |

23.

korostaa, että yleisten asioiden neuvosto (ja siten sen puheenjohtaja) asetetaan Lissabonin sopimuksessa keskeiseen asemaan ja että tavoitteena on neuvoston eri kokoonpanojen työskentelyn johdonmukaisuuden ja jatkuvuuden sekä Eurooppa-neuvoston kokousten valmistelun ja työn jatkuvuuden varmistaminen (yhteistyössä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan ja komission puheenjohtajan kanssa);

| 24. | korostaa, että neuvoston erityisasema YUTP:n valmistelussa, määrittämisessä ja täytäntöönpanossa edellyttää koordinoinnin vahvistamista yleisten asioiden neuvoston puheenjohtajan ja ulkosuhteiden neuvoston puheenjohtajan ominaisuudessa toimivan komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) välillä sekä näiden kahden ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan välillä; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että neuvoston erityisasema YUTP:n valmistelussa, määrittämisessä ja täytäntöönpanossa edellyttää koordinoinnin vahvistamista yleisten asioiden neuvoston puheenjohtajan ja ulkosuhteiden neuvoston puheenjohtajan ominaisuudessa toimivan komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) välillä sekä näiden kahden ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan välillä;

| 25. | on vakuuttunut, että yleisten asioiden neuvoston ja ulkosuhteiden neuvoston roolien erottaminen toisistaan Lissabonin sopimuksen mukaisesti edellyttää muutoksia neuvostojen kokoonpanossa etenkin koska Lissabonin sopimuksella muutettujen perussopimusten mukaisten EU:n laajennettujen ulkosuhteiden vuoksi molempien neuvostojen kokoonpanoissa on erittäin vaikeaa säilyttää kumulatiivisia valtuutuksia; katsoo näin ollen, että ulkoministereiden pitäisi keskittyä ensisijassa ulkosuhteiden neuvoston toimintaan; |
| --- | --- |

25.

on vakuuttunut, että yleisten asioiden neuvoston ja ulkosuhteiden neuvoston roolien erottaminen toisistaan Lissabonin sopimuksen mukaisesti edellyttää muutoksia neuvostojen kokoonpanossa etenkin koska Lissabonin sopimuksella muutettujen perussopimusten mukaisten EU:n laajennettujen ulkosuhteiden vuoksi molempien neuvostojen kokoonpanoissa on erittäin vaikeaa säilyttää kumulatiivisia valtuutuksia; katsoo näin ollen, että ulkoministereiden pitäisi keskittyä ensisijassa ulkosuhteiden neuvoston toimintaan;

| 26. | pitää tässä yhteydessä mahdollisesti tarpeellisena, että neuvoston puheenjohtajuusvuoroon siirtyvän jäsenvaltion pääministeri / valtionpäämies toimii henkilökohtaisesti puheenjohtajana ja varmistaa yleisten asioiden neuvoston asianmukaisen toiminnan neuvoston eri kokoonpanojen koordinoinnista sekä ensisijaisten tavoitteiden noudattamisesta ja kiistojen ratkaisemisesta vastaavana elimenä, sillä kyseisten tehtävien katsotaan liian usein kuuluvan Eurooppa-neuvoston vastuulle; |
| --- | --- |

26.

pitää tässä yhteydessä mahdollisesti tarpeellisena, että neuvoston puheenjohtajuusvuoroon siirtyvän jäsenvaltion pääministeri / valtionpäämies toimii henkilökohtaisesti puheenjohtajana ja varmistaa yleisten asioiden neuvoston asianmukaisen toiminnan neuvoston eri kokoonpanojen koordinoinnista sekä ensisijaisten tavoitteiden noudattamisesta ja kiistojen ratkaisemisesta vastaavana elimenä, sillä kyseisten tehtävien katsotaan liian usein kuuluvan Eurooppa-neuvoston vastuulle;

| 27. | ottaa huomioon uudesta puheenjohtajuusjärjestelmästä johtuvat neuvoston eri kokoonpanojen koordinointiin liittyvät suuret vaikeudet ja korostaa riskien välttämiseksi uusien (kolmen puheenjohtajavaltion muodostavien) 18 kuukautta kerrallaan toimivien ja neuvoston eri kokoonpanojen (ulkosuhteiden neuvosto ja Euroryhmä pois luettuina) puheenjohtajuuden jakavien troikkien ja Coreperin merkitystä koko neuvoston työn yhtenäisyyden, johdonmukaisuuden ja jatkuvuuden varmistamisessa sekä Euroopan parlamentin kanssa yhteispäätösmenettelynä tapahtuvien lainsäädäntö- ja talousarviomenettelyiden joustavan toiminnan edellytyksenä toimielinten välisen yhteistyön varmistamisessa; |
| --- | --- |

27.

ottaa huomioon uudesta puheenjohtajuusjärjestelmästä johtuvat neuvoston eri kokoonpanojen koordinointiin liittyvät suuret vaikeudet ja korostaa riskien välttämiseksi uusien (kolmen puheenjohtajavaltion muodostavien) 18 kuukautta kerrallaan toimivien ja neuvoston eri kokoonpanojen (ulkosuhteiden neuvosto ja Euroryhmä pois luettuina) puheenjohtajuuden jakavien troikkien ja Coreperin merkitystä koko neuvoston työn yhtenäisyyden, johdonmukaisuuden ja jatkuvuuden varmistamisessa sekä Euroopan parlamentin kanssa yhteispäätösmenettelynä tapahtuvien lainsäädäntö- ja talousarviomenettelyiden joustavan toiminnan edellytyksenä toimielinten välisen yhteistyön varmistamisessa;

| 28. | pitää ratkaisevan tärkeänä, että troikat toimivat yhteistyössä tehokkaasti ja johdonmukaisesti koko toimikautensa ajan; korostaa kunkin 18 kuukautta toimivan troikan yhteisen toimintaohjelman merkitystä unionin toiminnan kannalta, kuten on täsmennetty tämän päätöslauselman 51 kohdassa; kehottaa troikkia esittelemään yhteisen toimintaohjelmansa – joka sisältää niiden ehdotukset lainsäädännöstä käytävien keskustelujen aikatauluksi – Euroopan parlamentin täysistunnossa yhteisen toimikautensa alussa; |
| --- | --- |

28.

pitää ratkaisevan tärkeänä, että troikat toimivat yhteistyössä tehokkaasti ja johdonmukaisesti koko toimikautensa ajan; korostaa kunkin 18 kuukautta toimivan troikan yhteisen toimintaohjelman merkitystä unionin toiminnan kannalta, kuten on täsmennetty tämän päätöslauselman 51 kohdassa; kehottaa troikkia esittelemään yhteisen toimintaohjelmansa – joka sisältää niiden ehdotukset lainsäädännöstä käytävien keskustelujen aikatauluksi – Euroopan parlamentin täysistunnossa yhteisen toimikautensa alussa;

| 29. | katsoo, että neuvoston puheenjohtajuutta hoitamaan alkavan jäsenvaltion pääministerillä / valtion päämiehellä on keskeinen rooli puheenjohtajavaltioiden ryhmän koheesion ja neuvoston eri kokoonpanojen työn yhtenäisyyden varmistamisessa sekä Eurooppa-neuvoston kanssa tehtävän yhteistyön koordinoimisessa etenkin neuvoston kokousten valmistelun ja työskentelyn jatkuvuuden osalta; |
| --- | --- |

29.

katsoo, että neuvoston puheenjohtajuutta hoitamaan alkavan jäsenvaltion pääministerillä / valtion päämiehellä on keskeinen rooli puheenjohtajavaltioiden ryhmän koheesion ja neuvoston eri kokoonpanojen työn yhtenäisyyden varmistamisessa sekä Eurooppa-neuvoston kanssa tehtävän yhteistyön koordinoimisessa etenkin neuvoston kokousten valmistelun ja työskentelyn jatkuvuuden osalta;

| 30. | korostaa lisäksi, että Euroopan parlamentin kanssa puheenjohtajuuskauden toimista keskustelee ensisijaisesti neuvoston puheenjohtajuusvuorossa olevan jäsenvaltion pääministeri / valtionpäämies; katsoo, että neuvoston uusi puheenjohtaja on kutsuttava puhujaksi Euroopan parlamentin täysistuntoon, jossa hän voi esitellä puheenjohtajakauden ohjelman ja kuusi kuukautta kestävän toimikauden saavutukset ja tulokset sekä käydä poliittista keskustelua mistä tahansa hänen puheenjohtajuuskautensa aikana esille tulevasta aiheesta; |
| --- | --- |

30.

korostaa lisäksi, että Euroopan parlamentin kanssa puheenjohtajuuskauden toimista keskustelee ensisijaisesti neuvoston puheenjohtajuusvuorossa olevan jäsenvaltion pääministeri / valtionpäämies; katsoo, että neuvoston uusi puheenjohtaja on kutsuttava puhujaksi Euroopan parlamentin täysistuntoon, jossa hän voi esitellä puheenjohtajakauden ohjelman ja kuusi kuukautta kestävän toimikauden saavutukset ja tulokset sekä käydä poliittista keskustelua mistä tahansa hänen puheenjohtajuuskautensa aikana esille tulevasta aiheesta;

| 31. | korostaa, että EU:n kehityksen nykyisessä tilanteessa turvallisuutta ja puolustusta koskevat asiakohdat ovat edelleen erottamaton osa YUTP:aa, ja katsoo siten, että asiakohtien on kuuluttava jatkossakin ulkosuhteiden neuvoston, jonka puheenjohtajana toimii komission varapuheenjohtaja (korkea edustaja) ja johon puolustusministerit osallistuvat tarvittaessa, toimivaltaan; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että EU:n kehityksen nykyisessä tilanteessa turvallisuutta ja puolustusta koskevat asiakohdat ovat edelleen erottamaton osa YUTP:aa, ja katsoo siten, että asiakohtien on kuuluttava jatkossakin ulkosuhteiden neuvoston, jonka puheenjohtajana toimii komission varapuheenjohtaja (korkea edustaja) ja johon puolustusministerit osallistuvat tarvittaessa, toimivaltaan;

Komissio

| 32. | pitää myönteisenä sitä, että komission keskeinen asema EU:n eteenpäin vievänä voimana tunnustettiin






  — | vahvistamalla, että komissiolla on lähes yksinoikeudellinen lainsäädäntöaloiteoikeus, joka koskee kaikkia EU:n toiminnanaloja YUTP pois luettuna ja jota on vahvistettu erityisesti rahoitukseen liittyvissä päätöksissä; |
| --- | --- | --- |

32.

pitää myönteisenä sitä, että komission keskeinen asema EU:n eteenpäin vievänä voimana tunnustettiin

—

vahvistamalla, että komissiolla on lähes yksinoikeudellinen lainsäädäntöaloiteoikeus, joka koskee kaikkia EU:n toiminnanaloja YUTP pois luettuna ja jota on vahvistettu erityisesti rahoitukseen liittyvissä päätöksissä;

| — | vahvistamalla komission asemaa kahden lainsääntö- ja talousarviovallan käyttäjän kahden haaran välisen sopimuksen edistäjänä; |
| --- | --- |

—

vahvistamalla komission asemaa kahden lainsääntö- ja talousarviovallan käyttäjän kahden haaran välisen sopimuksen edistäjänä;

| — | vahvistamalla komission asemaa ”toimeenpanovallan käyttäjänä” aina, kun Euroopan unionin lainsäädännön täytäntöönpano edellyttää yhteisen lähestymistavan määrittelemistä, joten neuvosto käyttää toimeenpanovaltaa ainoastaan YUTP-asioissa ja säädöksissä määritetyissä ja asianmukaisesti perustelluissa tilanteissa; |
| --- | --- |

—

vahvistamalla komission asemaa ”toimeenpanovallan käyttäjänä” aina, kun Euroopan unionin lainsäädännön täytäntöönpano edellyttää yhteisen lähestymistavan määrittelemistä, joten neuvosto käyttää toimeenpanovaltaa ainoastaan YUTP-asioissa ja säädöksissä määritetyissä ja asianmukaisesti perustelluissa tilanteissa;

| 33. | pitää myönteisenä sitä, että puheenjohtajan asemaa komission jäsenten kollegiossa on vahvistettu etenkin komission jäsenten hänelle osoittaman institutionaalisen vastuun sekä komission sisäisen järjestäytymisen osalta, mikä luo tarvittavat edellytykset komission puheenjohtajan johtajuuden ja komission yhtenäisyyden vahvistamiseksi; katsoo, että asemaa voidaan vahvistaa entisestään, koska valtion- ja hallitusten päämiehet ovat sopineet, että komissiossa on edelleen yksi jäsen kustakin jäsenvaltiosta; |
| --- | --- |

33.

pitää myönteisenä sitä, että puheenjohtajan asemaa komission jäsenten kollegiossa on vahvistettu etenkin komission jäsenten hänelle osoittaman institutionaalisen vastuun sekä komission sisäisen järjestäytymisen osalta, mikä luo tarvittavat edellytykset komission puheenjohtajan johtajuuden ja komission yhtenäisyyden vahvistamiseksi; katsoo, että asemaa voidaan vahvistaa entisestään, koska valtion- ja hallitusten päämiehet ovat sopineet, että komissiossa on edelleen yksi jäsen kustakin jäsenvaltiosta;

Komission puheenjohtajan valitseminen

| 34. | korostaa, että se, että Euroopan parlamentti valitsee komission puheenjohtajan Eurooppa-neuvoston ehdotuksen perusteella, antaa komission puheenjohtajan nimitystavalle korostetun poliittisen luonteen; |
| --- | --- |

34.

korostaa, että se, että Euroopan parlamentti valitsee komission puheenjohtajan Eurooppa-neuvoston ehdotuksen perusteella, antaa komission puheenjohtajan nimitystavalle korostetun poliittisen luonteen;

| 35. | korostaa, että komission puheenjohtajan valitseminen tällä tavalla vahvistaa hänen demokraattista legitiimiyttään sekä hänen asemaansa komission sisällä (sisäiset suhteet muiden komission jäsenten kanssa) ja toimielinten välisissä suhteissa yleisesti; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että komission puheenjohtajan valitseminen tällä tavalla vahvistaa hänen demokraattista legitiimiyttään sekä hänen asemaansa komission sisällä (sisäiset suhteet muiden komission jäsenten kanssa) ja toimielinten välisissä suhteissa yleisesti;

| 36. | katsoo, että komission puheenjohtajan legitiimiyden vahvistamisesta hyötyy koko komissio, sillä toimenpide vahvistaa komission kykyä ajaa itsenäisesti Euroopan etua ja toimia Euroopan toiminnan liikkeellepanevana voimana; |
| --- | --- |

36.

katsoo, että komission puheenjohtajan legitiimiyden vahvistamisesta hyötyy koko komissio, sillä toimenpide vahvistaa komission kykyä ajaa itsenäisesti Euroopan etua ja toimia Euroopan toiminnan liikkeellepanevana voimana;

| 37. | palauttaa mieliin tässä yhteydessä, että koska Eurooppa-neuvosto antaa ehdotuksen komission puheenjohtajaehdokkaasta määräenemmistöllä ja Euroopan parlamentti hyväksyy ehdokkaan jäsentensä enemmistöllä, valintaprosessin menestyksekäs lopputulos edellyttää kaikkien valintaprosessiin osallistuvien osallistumista vuoropuheluun; |
| --- | --- |

37.

palauttaa mieliin tässä yhteydessä, että koska Eurooppa-neuvosto antaa ehdotuksen komission puheenjohtajaehdokkaasta määräenemmistöllä ja Euroopan parlamentti hyväksyy ehdokkaan jäsentensä enemmistöllä, valintaprosessin menestyksekäs lopputulos edellyttää kaikkien valintaprosessiin osallistuvien osallistumista vuoropuheluun;

| 38. | palauttaa mieliin, että Lissabonin sopimuksen mukaisesti Eurooppa-neuvoston on ”otettava huomioon Euroopan parlamentin vaalit” ja ennen ehdokkaan nimeämistä järjestettävä ”asianmukaiset kuulemiset”, jotka eivät ole kahden toimielimen välistä muodollista yhteydenpitoa; muistuttaa lisäksi, että Lissabonin sopimuksen hyväksyneen hallitustenvälisen konferenssin päätösasiakirjaan liitetyn 11. julistuksen (4) mukaisesti ”Euroopan parlamentin ja Eurooppa-neuvoston edustajat järjestävät ennen Eurooppa-neuvoston päätöksen tekemistä tarpeelliset kuulemiset tarkoituksenmukaisimmaksi katsotulla tavalla”; |
| --- | --- |

38.

palauttaa mieliin, että Lissabonin sopimuksen mukaisesti Eurooppa-neuvoston on ”otettava huomioon Euroopan parlamentin vaalit” ja ennen ehdokkaan nimeämistä järjestettävä ”asianmukaiset kuulemiset”, jotka eivät ole kahden toimielimen välistä muodollista yhteydenpitoa; muistuttaa lisäksi, että Lissabonin sopimuksen hyväksyneen hallitustenvälisen konferenssin päätösasiakirjaan liitetyn 11. julistuksen (4) mukaisesti ”Euroopan parlamentin ja Eurooppa-neuvoston edustajat järjestävät ennen Eurooppa-neuvoston päätöksen tekemistä tarpeelliset kuulemiset tarkoituksenmukaisimmaksi katsotulla tavalla”;

| 39. | ehdottaa, että Eurooppa-neuvosto antaa puheenjohtajalleen valtuutuksen toteuttaa nämä kuulemiset (yksin tai valtuuskunnan kanssa) ja että puheenjohtaja keskustelee Euroopan parlamentin puhemiehen kanssa tarvittavien Euroopan parlamentin poliittisten ryhmien johtajien ja mahdollisesti Euroopan poliittisten puolueiden johtajien (tai valtuuskuntien) kuulemisten järjestämisestä ja että tämän jälkeen Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja raportoi Eurooppa-neuvostolle; |
| --- | --- |

39.

ehdottaa, että Eurooppa-neuvosto antaa puheenjohtajalleen valtuutuksen toteuttaa nämä kuulemiset (yksin tai valtuuskunnan kanssa) ja että puheenjohtaja keskustelee Euroopan parlamentin puhemiehen kanssa tarvittavien Euroopan parlamentin poliittisten ryhmien johtajien ja mahdollisesti Euroopan poliittisten puolueiden johtajien (tai valtuuskuntien) kuulemisten järjestämisestä ja että tämän jälkeen Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja raportoi Eurooppa-neuvostolle;

Nimittämismenettely

| 40. | katsoo, että Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, komission puheenjohtajan ja komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) tehtäviä hoitamaan kutsuttavien henkilöiden valinnassa pitää ottaa huomioon hakijoiden asianmukainen pätevyys; tunnustaa lisäksi, kuten edellä mainittuun päätösasiakirjaan (5) liitetyssä kuudennessa julistuksessa määrätään, että siinä on otettava huomioon tarve kunnioittaa unionin ja sen jäsenvaltioiden maantieteellistä ja väestöllistä monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

40.

katsoo, että Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, komission puheenjohtajan ja komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) tehtäviä hoitamaan kutsuttavien henkilöiden valinnassa pitää ottaa huomioon hakijoiden asianmukainen pätevyys; tunnustaa lisäksi, kuten edellä mainittuun päätösasiakirjaan (5) liitetyssä kuudennessa julistuksessa määrätään, että siinä on otettava huomioon tarve kunnioittaa unionin ja sen jäsenvaltioiden maantieteellistä ja väestöllistä monimuotoisuutta;

| 41. | katsoo lisäksi, että Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja Euroopan poliittisten ryhmien merkittävimpien poliittisten virkojen täyttämisessä on otettava huomioon paitsi maantieteellistä ja väestöllistä moninaisuutta koskevat perusteet, myös poliittinen ja sukupuolten välinen tasapaino; |
| --- | --- |

41.

katsoo lisäksi, että Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja Euroopan poliittisten ryhmien merkittävimpien poliittisten virkojen täyttämisessä on otettava huomioon paitsi maantieteellistä ja väestöllistä moninaisuutta koskevat perusteet, myös poliittinen ja sukupuolten välinen tasapaino;

| 42. | katsoo tässä yhteydessä, että nimittämismenettely toteutetaan parhaassa tapauksessa Euroopan parlamentin vaalien jälkeen, jotta olennaisen tärkeät vaalitulokset otetaan huomioon komission puheenjohtajan valinnassa; huomauttaa, että tarvittava tasapaino voidaan varmistaa vasta komission puheenjohtajan valinnan jälkeen; |
| --- | --- |

42.

katsoo tässä yhteydessä, että nimittämismenettely toteutetaan parhaassa tapauksessa Euroopan parlamentin vaalien jälkeen, jotta olennaisen tärkeät vaalitulokset otetaan huomioon komission puheenjohtajan valinnassa; huomauttaa, että tarvittava tasapaino voidaan varmistaa vasta komission puheenjohtajan valinnan jälkeen;

| 43. | ehdottaa tässä yhteydessä mahdolliseksi malliksi seuraavaa nimittämismenettelyä ja aikataulua, jotka Euroopan parlamentti ja Eurooppa-neuvosto voisivat hyväksyä:






  — | kaksi ensimmäistä viikkoa Euroopan parlamentin vaalien jälkeen: Euroopan parlamentin poliittisten ryhmien muodostaminen |
| --- | --- | --- |

43.

ehdottaa tässä yhteydessä mahdolliseksi malliksi seuraavaa nimittämismenettelyä ja aikataulua, jotka Euroopan parlamentti ja Eurooppa-neuvosto voisivat hyväksyä:

—

kaksi ensimmäistä viikkoa Euroopan parlamentin vaalien jälkeen: Euroopan parlamentin poliittisten ryhmien muodostaminen

| — | kolmas viikko Euroopan parlamentin vaalien jälkeen: Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan ja Euroopan parlamentin puhemiehen kuulemiset sekä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan ja poliittisten ryhmien puheenjohtajien (mahdollisesti myös Euroopan poliittisten puolueiden puheenjohtajien tai tiettyjen valtuuskuntien) väliset erilliset tapaamiset |
| --- | --- |

—

kolmas viikko Euroopan parlamentin vaalien jälkeen: Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan ja Euroopan parlamentin puhemiehen kuulemiset sekä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan ja poliittisten ryhmien puheenjohtajien (mahdollisesti myös Euroopan poliittisten puolueiden puheenjohtajien tai tiettyjen valtuuskuntien) väliset erilliset tapaamiset

| — | neljäs viikko Euroopan parlamentin vaalien jälkeen: ottaen huomioon edellisessä alakohdassa mainittujen aiheellisten kuulemisten tulokset Eurooppa-neuvosto ilmoittaa ehdokkaan komission puheenjohtajaksi |
| --- | --- |

—

neljäs viikko Euroopan parlamentin vaalien jälkeen: ottaen huomioon edellisessä alakohdassa mainittujen aiheellisten kuulemisten tulokset Eurooppa-neuvosto ilmoittaa ehdokkaan komission puheenjohtajaksi

| — | viides ja kuudes viikko Euroopan parlamentin vaalien jälkeen: komission puheenjohtajaehdokkaan ja poliittisten ryhmien väliset tapaamiset; ehdokkaan lausunnot ja hänen poliittisten suuntaviivojensa esittely Euroopan parlamentille; Euroopan parlamentti äänestää komission puheenjohtajasta |
| --- | --- |

—

viides ja kuudes viikko Euroopan parlamentin vaalien jälkeen: komission puheenjohtajaehdokkaan ja poliittisten ryhmien väliset tapaamiset; ehdokkaan lausunnot ja hänen poliittisten suuntaviivojensa esittely Euroopan parlamentille; Euroopan parlamentti äänestää komission puheenjohtajasta

| — | heinä-, elo- ja syyskuu: komission uusi puheenjohtaja sopii Eurooppa-neuvoston kanssa komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) nimittämisestä ja antaa luettelon ehdokkaista komission jäseniksi (komission varapuheenjohtaja (korkea edustaja) mukaan luettuna) |
| --- | --- |

—

heinä-, elo- ja syyskuu: komission uusi puheenjohtaja sopii Eurooppa-neuvoston kanssa komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) nimittämisestä ja antaa luettelon ehdokkaista komission jäseniksi (komission varapuheenjohtaja (korkea edustaja) mukaan luettuna)

| — | syyskuu: neuvosto hyväksyy luettelon ehdokkaista komission jäseniksi (komission varapuheenjohtaja (korkea edustaja) mukaan luettuna) |
| --- | --- |

—

syyskuu: neuvosto hyväksyy luettelon ehdokkaista komission jäseniksi (komission varapuheenjohtaja (korkea edustaja) mukaan luettuna)

| — | syys- ja lokakuu: Euroopan parlamentti kuulee ehdokkaita komission jäseniksi ja komission varapuheenjohtajaksi (korkeaksi edustajaksi) |
| --- | --- |

—

syys- ja lokakuu: Euroopan parlamentti kuulee ehdokkaita komission jäseniksi ja komission varapuheenjohtajaksi (korkeaksi edustajaksi)

| — | lokakuu: komission jäsenten kollegion ja sen ohjelman esittely Euroopan parlamentille; äänestys koko kollegiosta (komission varapuheenjohtaja (korkea edustaja) mukaan luettuna); Eurooppa-neuvosto hyväksyy uuden komission; uusi komissio aloittaa työnsä |
| --- | --- |

—

lokakuu: komission jäsenten kollegion ja sen ohjelman esittely Euroopan parlamentille; äänestys koko kollegiosta (komission varapuheenjohtaja (korkea edustaja) mukaan luettuna); Eurooppa-neuvosto hyväksyy uuden komission; uusi komissio aloittaa työnsä

| — | marraskuu: Eurooppa-neuvosto nimittää Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan; |
| --- | --- |

—

marraskuu: Eurooppa-neuvosto nimittää Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan;

| 44. | korostaa, että ehdotettua suunnitelmaa olisi joka tapauksessa sovellettava vuodesta 2014 lähtien; |
| --- | --- |

44.

korostaa, että ehdotettua suunnitelmaa olisi joka tapauksessa sovellettava vuodesta 2014 lähtien;

| 45. | katsoo, että Lissabonin sopimuksen mahdollinen voimaantulo vuoden 2009 loppuun mennessä edellyttää Eurooppa-neuvoston ja Euroopan parlamentin poliittista sopimusta, jolla varmistetaan, että seuraavan komission puheenjohtajan valintaa ja sen jäsenten nimittämistä koskevassa menettelyssä kunnioitetaan joka tapauksessa uutta valtaa, joka Euroopan parlamentille tässä asiassa myönnetään Lissabonin sopimuksella; |
| --- | --- |

45.

katsoo, että Lissabonin sopimuksen mahdollinen voimaantulo vuoden 2009 loppuun mennessä edellyttää Eurooppa-neuvoston ja Euroopan parlamentin poliittista sopimusta, jolla varmistetaan, että seuraavan komission puheenjohtajan valintaa ja sen jäsenten nimittämistä koskevassa menettelyssä kunnioitetaan joka tapauksessa uutta valtaa, joka Euroopan parlamentille tässä asiassa myönnetään Lissabonin sopimuksella;

| 46. | katsoo, että jos Eurooppa-neuvosto käynnistäisi uuden komission puheenjohtajan nimittämismenettelyn viipymättä heinäkuussa 2009 pidettävien Euroopan parlamentin vaalien (6) jälkeen, sen olisi otettava asianmukaisesti huomioon aikataulu, jota tarvitaan Lissabonin sopimuksen mukaisen poliittisen kuulemismenettelyn, johon osallistuvat poliittisten ryhmien vastavalitut edustajat, loppuun saattamiseen epämuodollisesti; katsoo, että näiden edellytysten toteutuessa parlamentin uusien oikeuksien sisältöä kunnioitettaisiin täysin ja Euroopan parlamentti voisi hyväksyä komission puheenjohtajan nimittämisen; |
| --- | --- |

46.

katsoo, että jos Eurooppa-neuvosto käynnistäisi uuden komission puheenjohtajan nimittämismenettelyn viipymättä heinäkuussa 2009 pidettävien Euroopan parlamentin vaalien (6) jälkeen, sen olisi otettava asianmukaisesti huomioon aikataulu, jota tarvitaan Lissabonin sopimuksen mukaisen poliittisen kuulemismenettelyn, johon osallistuvat poliittisten ryhmien vastavalitut edustajat, loppuun saattamiseen epämuodollisesti; katsoo, että näiden edellytysten toteutuessa parlamentin uusien oikeuksien sisältöä kunnioitettaisiin täysin ja Euroopan parlamentti voisi hyväksyä komission puheenjohtajan nimittämisen;

| 47. | korostaa, että uuden kollegion nimittämismenettely olisi joka tapauksessa käynnistettävä vasta kun Irlannin toisen kansanäänestyksen tulos on tiedossa; tähdentää, että tällöin toimielimet olisivat täysin tietoisia tulevasta oikeudellisesta kehyksestä, jonka mukaisesti uusi komissio käyttäisi valtuuksiaan, ja tällöin ne voisivat ottaa asianmukaisesti huomioon oman toimivaltansa kyseisessä menettelyssä sekä uuden komission kokoonpanon, rakenteen ja toimivallan; katsoo, että jos kansanäänestyksen tulos on myönteinen, Euroopan parlamentin olisi annettava virallinen hyväksyntänsä uudelle kollegiolle, komission puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja (korkea edustaja) mukaan luettuna, vasta kun Lissabonin sopimus on tullut voimaan; |
| --- | --- |

47.

korostaa, että uuden kollegion nimittämismenettely olisi joka tapauksessa käynnistettävä vasta kun Irlannin toisen kansanäänestyksen tulos on tiedossa; tähdentää, että tällöin toimielimet olisivat täysin tietoisia tulevasta oikeudellisesta kehyksestä, jonka mukaisesti uusi komissio käyttäisi valtuuksiaan, ja tällöin ne voisivat ottaa asianmukaisesti huomioon oman toimivaltansa kyseisessä menettelyssä sekä uuden komission kokoonpanon, rakenteen ja toimivallan; katsoo, että jos kansanäänestyksen tulos on myönteinen, Euroopan parlamentin olisi annettava virallinen hyväksyntänsä uudelle kollegiolle, komission puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja (korkea edustaja) mukaan luettuna, vasta kun Lissabonin sopimus on tullut voimaan;

| 48. | muistuttaa, että jos Irlannin toisen kansanäänestyksen tulos ei ole myönteinen, Nizzan sopimusta aletaan joka tapauksessa soveltaa täysimääräisesti ja että silloin seuraavaa komissiota muodostettaessa noudatetaan määräyksiä, joiden mukaan sen jäsenten määrä jää jäsenvaltioiden määrää pienemmäksi; korostaa, että siinä tapauksessa neuvoston on tehtävä päätös typistetyn komission jäsenten oikeasta määrästä; tähdentää Euroopan parlamentin poliittista tahtoa varmistaa, että määräyksiä noudatetaan tiukasti; |
| --- | --- |

48.

muistuttaa, että jos Irlannin toisen kansanäänestyksen tulos ei ole myönteinen, Nizzan sopimusta aletaan joka tapauksessa soveltaa täysimääräisesti ja että silloin seuraavaa komissiota muodostettaessa noudatetaan määräyksiä, joiden mukaan sen jäsenten määrä jää jäsenvaltioiden määrää pienemmäksi; korostaa, että siinä tapauksessa neuvoston on tehtävä päätös typistetyn komission jäsenten oikeasta määrästä; tähdentää Euroopan parlamentin poliittista tahtoa varmistaa, että määräyksiä noudatetaan tiukasti;

Ohjelmien laatiminen

| 49. | katsoo, että ohjelmien laatiminen niin strategisella kuin operationaalisellakin tasolla on keskeistä unionin toiminnan tehokkuuden ja yhtenäisyyden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

49.

katsoo, että ohjelmien laatiminen niin strategisella kuin operationaalisellakin tasolla on keskeistä unionin toiminnan tehokkuuden ja yhtenäisyyden varmistamiseksi;

| 50. | pitää näin ollen myönteisenä, että Lissabonin sopimuksessa vaaditaan erikseen ohjelmien laatimista toimielinten toimintakyvyn tehostamiseksi, ja ehdottaa useiden samanaikaisten ohjelmaluonnosten laatimista seuraavien linjausten mukaisesti:






  — | Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi sovittava lainsäädäntösopimuksesta tai -ohjelmasta, joka perustuu komission toimikautensa alussa esittelemiin strategisiin tavoitteisiin ja painopisteisiin ja joka on Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteiskeskustelun aiheena ja jonka tavoitteena on saada aikaan kolmen toimielimen välinen sopimus (mahdollisesti erityinen toimielinten välinen sopimus, vaikka se ei olisikaan oikeudellisesti sitova) viisivuotisen toimikauden yhteisistä tavoitteista ja painopisteistä; |
| --- | --- | --- |

50.

pitää näin ollen myönteisenä, että Lissabonin sopimuksessa vaaditaan erikseen ohjelmien laatimista toimielinten toimintakyvyn tehostamiseksi, ja ehdottaa useiden samanaikaisten ohjelmaluonnosten laatimista seuraavien linjausten mukaisesti:

—

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi sovittava lainsäädäntösopimuksesta tai -ohjelmasta, joka perustuu komission toimikautensa alussa esittelemiin strategisiin tavoitteisiin ja painopisteisiin ja joka on Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteiskeskustelun aiheena ja jonka tavoitteena on saada aikaan kolmen toimielimen välinen sopimus (mahdollisesti erityinen toimielinten välinen sopimus, vaikka se ei olisikaan oikeudellisesti sitova) viisivuotisen toimikauden yhteisistä tavoitteista ja painopisteistä;

| — | komission olisi kehitettävä tämän sopimuksen tai ohjelman perusteella edelleen ajatuksiaan rahoitusohjelmasta ja esiteltävä vaaleja seuraavan vuoden kesäkuussa ehdotuksensa viisivuotisesta monivuotisesta rahoituskehyksestä – sekä luettelon ohjelmien täytäntöönpanon edellyttämistä lainsäädäntöehdotuksista – josta neuvosto ja Euroopan parlamentti keskustelevat ja jonka ne hyväksyvät perussopimuksissa määrätyn menettelyn mukaisesti saman vuoden loppuun mennessä (tai viimeistään seuraavan vuoden ensimmäisen neljänneksen loppuun mennessä); |
| --- | --- |

—

komission olisi kehitettävä tämän sopimuksen tai ohjelman perusteella edelleen ajatuksiaan rahoitusohjelmasta ja esiteltävä vaaleja seuraavan vuoden kesäkuussa ehdotuksensa viisivuotisesta monivuotisesta rahoituskehyksestä – sekä luettelon ohjelmien täytäntöönpanon edellyttämistä lainsäädäntöehdotuksista – josta neuvosto ja Euroopan parlamentti keskustelevat ja jonka ne hyväksyvät perussopimuksissa määrätyn menettelyn mukaisesti saman vuoden loppuun mennessä (tai viimeistään seuraavan vuoden ensimmäisen neljänneksen loppuun mennessä);

| — | näin unionin viisivuotinen monivuotinen rahoituskehys on valmis täytäntöönpantavaksi vuoden N+2 (tai N+3) (7) alussa, ja kullakin Euroopan parlamentin ja komission kokoonpanolla on mahdollisuus päättää omasta ohjelmastaan; |
| --- | --- |

—

näin unionin viisivuotinen monivuotinen rahoituskehys on valmis täytäntöönpantavaksi vuoden N+2 (tai N+3) (7) alussa, ja kullakin Euroopan parlamentin ja komission kokoonpanolla on mahdollisuus päättää omasta ohjelmastaan;

| 51. | katsoo, että viisivuotiseen rahoitusohjelmien ja poliittisten ohjelmien järjestelmään siirtyminen vaatii talousarvioita koskevaa kurinalaisuutta ja moitteetonta varainhoitoa koskevan toimielinten sopimuksen (8) mukaisen nykyisen rahoituskehyksen pidentämistä ja mukauttamista vuoden 2015/2016 loppuun saakka, jolloin seuraava rahoituskehys astuu voimaan vuoden 2016/2017 alussa (9); |
| --- | --- |

51.

katsoo, että viisivuotiseen rahoitusohjelmien ja poliittisten ohjelmien järjestelmään siirtyminen vaatii talousarvioita koskevaa kurinalaisuutta ja moitteetonta varainhoitoa koskevan toimielinten sopimuksen (8) mukaisen nykyisen rahoituskehyksen pidentämistä ja mukauttamista vuoden 2015/2016 loppuun saakka, jolloin seuraava rahoituskehys astuu voimaan vuoden 2016/2017 alussa (9);

| 52. | ehdottaa, että lainsäädäntösopimuksen tai -ohjelman perusteella ja monivuotisen rahoituskehyksen huomioon ottaen






  — | komissio esittelisi vuosittaisen toiminta- ja lainsäädäntöohjelmansa Euroopan parlamentille ja neuvostolle, minkä tavoitteena on saada aikaan yhteiskeskustelu, jossa komissio voi esitellä tarvittavat muutokset; |
| --- | --- | --- |

52.

ehdottaa, että lainsäädäntösopimuksen tai -ohjelman perusteella ja monivuotisen rahoituskehyksen huomioon ottaen

—

komissio esittelisi vuosittaisen toiminta- ja lainsäädäntöohjelmansa Euroopan parlamentille ja neuvostolle, minkä tavoitteena on saada aikaan yhteiskeskustelu, jossa komissio voi esitellä tarvittavat muutokset;

| — | yleisten asioiden neuvosto hyväksyisi Euroopan parlamenttia kuultuaan koko 18 kuukautta kestävälle toimikaudelle kaikkien kolmen puheenjohtajaryhmän yhteisen toimintaohjelman, joka toimii kunkin puheenjohtajavaltion puolivuotisen toimikauden toimintaohjelman kehyksenä; |
| --- | --- |

—

yleisten asioiden neuvosto hyväksyisi Euroopan parlamenttia kuultuaan koko 18 kuukautta kestävälle toimikaudelle kaikkien kolmen puheenjohtajaryhmän yhteisen toimintaohjelman, joka toimii kunkin puheenjohtajavaltion puolivuotisen toimikauden toimintaohjelman kehyksenä;

Ulkosuhteet

| 53. | korostaa Lissabonin sopimuksen koko unionin ulkoiseen toimintaan, mukaan lukien YUTP, tuomaa uutta ulottuvuutta, joka voi yhdessä unionin oikeushenkilöyden ja alaa koskevien institutionaalisten uudistusten (etenkin kahta tehtävää hoitavan komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) ja Euroopan ulkosuhdehallinnon (EEAS) toimen perustamisen) kanssa olla ratkaiseva tekijä unionin toiminnan yhtenäisyyden ja tehokkuuden kannalta tällä alalla ja tehostaa huomattavasti unionin näkyvyyttä maailmanlaajuisena toimijana; |
| --- | --- |

53.

korostaa Lissabonin sopimuksen koko unionin ulkoiseen toimintaan, mukaan lukien YUTP, tuomaa uutta ulottuvuutta, joka voi yhdessä unionin oikeushenkilöyden ja alaa koskevien institutionaalisten uudistusten (etenkin kahta tehtävää hoitavan komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) ja Euroopan ulkosuhdehallinnon (EEAS) toimen perustamisen) kanssa olla ratkaiseva tekijä unionin toiminnan yhtenäisyyden ja tehokkuuden kannalta tällä alalla ja tehostaa huomattavasti unionin näkyvyyttä maailmanlaajuisena toimijana;

| 54. | muistuttaa, että kaikissa ulkoista toimintaa koskevissa päätöksissä on määritettävä niiden oikeudellinen perusta, jotta päätöstä hyväksyttäessä ja täytäntöönpantaessa noudatetun menettelyn yksilöiminen helpottuu; |
| --- | --- |

54.

muistuttaa, että kaikissa ulkoista toimintaa koskevissa päätöksissä on määritettävä niiden oikeudellinen perusta, jotta päätöstä hyväksyttäessä ja täytäntöönpantaessa noudatetun menettelyn yksilöiminen helpottuu;

Komission varapuheenjohtaja (korkea edustaja)

| 55. | katsoo, että kahta tehtävää hoitavan komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) toimen perustaminen on keskeinen askel unionin ulkoisen toiminnan johdonmukaisuuden, tehokkuuden ja näkyvyyden varmistamisessa; |
| --- | --- |

55.

katsoo, että kahta tehtävää hoitavan komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) toimen perustaminen on keskeinen askel unionin ulkoisen toiminnan johdonmukaisuuden, tehokkuuden ja näkyvyyden varmistamisessa;

| 56. | korostaa, että Eurooppa-neuvoston on nimitettävä komission varapuheenjohtaja (korkea edustaja) määräenemmistöllä komission puheenjohtajan suostumuksella, ja Euroopan parlamentin on hyväksyttävä komission varapuheenjohtajan ja koko komission jäsenten kollegion nimitys; kehottaa komission puheenjohtajaa varmistamaan, että komissio harjoittaa täysin toimivaltaansa ottaen huomioon, että komission varapuheenjohtajana korkea edustaja edistää merkittävästi kollegion toiminnan yhtenäisyyttä ja hyviä tuloksia ja että komission puheenjohtajalla on poliittinen ja institutionaalinen velvollisuus varmistaa, että hänellä on tarvittavat edellytykset muodostaa kollegio; korostaa lisäksi, että Eurooppa-neuvoston on otettava tämä komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) tehtävän ulottuvuus huomioon ja edettävä menettelyn alusta tarvittaviin kuulemisiin komission puheenjohtajan kanssa onnistuneen lopputuloksen varmistamiseksi; muistuttaa nimitetyn komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) poliittisia ja institutionaalisia valmiuksia arvioidessaan käyttävänsä täyttä harkintavaltaansa uuden komission nimittämisvaltuuksiensa rajoissa; |
| --- | --- |

56.

korostaa, että Eurooppa-neuvoston on nimitettävä komission varapuheenjohtaja (korkea edustaja) määräenemmistöllä komission puheenjohtajan suostumuksella, ja Euroopan parlamentin on hyväksyttävä komission varapuheenjohtajan ja koko komission jäsenten kollegion nimitys; kehottaa komission puheenjohtajaa varmistamaan, että komissio harjoittaa täysin toimivaltaansa ottaen huomioon, että komission varapuheenjohtajana korkea edustaja edistää merkittävästi kollegion toiminnan yhtenäisyyttä ja hyviä tuloksia ja että komission puheenjohtajalla on poliittinen ja institutionaalinen velvollisuus varmistaa, että hänellä on tarvittavat edellytykset muodostaa kollegio; korostaa lisäksi, että Eurooppa-neuvoston on otettava tämä komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) tehtävän ulottuvuus huomioon ja edettävä menettelyn alusta tarvittaviin kuulemisiin komission puheenjohtajan kanssa onnistuneen lopputuloksen varmistamiseksi; muistuttaa nimitetyn komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) poliittisia ja institutionaalisia valmiuksia arvioidessaan käyttävänsä täyttä harkintavaltaansa uuden komission nimittämisvaltuuksiensa rajoissa;

| 57. | korostaa, että Euroopan ulkosuhdehallinnolla (EEAS) on keskeinen tehtävä komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) tukena, ja se on keskeinen tekijä unionin ulkoisen toiminnan uuden yhdennetyn lähestymistavan menestymisessä; korostaa, että uuden yksikön perustaminen edellyttää komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) muodollista esitystä, jonka hän voi antaa vasta aloitettuaan tehtävässä ja jonka vain neuvosto voi hyväksyä Euroopan parlamentin annettua asiasta lausunnon ja komission hyväksynnällä; kertoo aikomuksestaan käyttää täysin talousarviovaltaansa Euroopan ulkosuhdehallintoa perustettaessa; |
| --- | --- |

57.

korostaa, että Euroopan ulkosuhdehallinnolla (EEAS) on keskeinen tehtävä komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) tukena, ja se on keskeinen tekijä unionin ulkoisen toiminnan uuden yhdennetyn lähestymistavan menestymisessä; korostaa, että uuden yksikön perustaminen edellyttää komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) muodollista esitystä, jonka hän voi antaa vasta aloitettuaan tehtävässä ja jonka vain neuvosto voi hyväksyä Euroopan parlamentin annettua asiasta lausunnon ja komission hyväksynnällä; kertoo aikomuksestaan käyttää täysin talousarviovaltaansa Euroopan ulkosuhdehallintoa perustettaessa;

| 58. | korostaa, että komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) tehtävät ovat erittäin vaativia ja edellyttävät runsaasti koordinointia muiden toimielinten, etenkin komission puheenjohtajan kanssa, jolle komission varapuheenjohtaja (korkea edustaja) on poliittisesti vastuussa komission toimialaan kuuluvissa ulkosuhdeasioissa, neuvoston kiertävää puheenjohtajuutta hoitavan jäsenvaltion kanssa ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan kanssa; |
| --- | --- |

58.

korostaa, että komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) tehtävät ovat erittäin vaativia ja edellyttävät runsaasti koordinointia muiden toimielinten, etenkin komission puheenjohtajan kanssa, jolle komission varapuheenjohtaja (korkea edustaja) on poliittisesti vastuussa komission toimialaan kuuluvissa ulkosuhdeasioissa, neuvoston kiertävää puheenjohtajuutta hoitavan jäsenvaltion kanssa ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan kanssa;

| 59. | korostaa, että komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) toimen perustamiseen johtaneiden tavoitteiden saavuttaminen riippuu pitkälti komission puheenjohtajan ja komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) välisen poliittisen luottamuksen suhteesta ja komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) kyvystä toimia tuloksekkaassa yhteistyössä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, neuvoston kiertävää puheenjohtajuutta hoitavan jäsenvaltion ja alaisuudessaan toimivien, unionin ulkosuhteisiin liittyvää erityistoimivaltaa käyttävien muiden komission jäsenten kanssa; |
| --- | --- |

59.

korostaa, että komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) toimen perustamiseen johtaneiden tavoitteiden saavuttaminen riippuu pitkälti komission puheenjohtajan ja komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) välisen poliittisen luottamuksen suhteesta ja komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) kyvystä toimia tuloksekkaassa yhteistyössä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, neuvoston kiertävää puheenjohtajuutta hoitavan jäsenvaltion ja alaisuudessaan toimivien, unionin ulkosuhteisiin liittyvää erityistoimivaltaa käyttävien muiden komission jäsenten kanssa;

| 60. | kehottaa komissiota ja komission varapuheenjohtajaa (korkeaa edustajaa) hyödyntämään täysin mahdollisuuden esittää ulkosuhteita koskevia yhteisiä aloitteita unionin ulkosuhteiden eri toiminnanalojen yhtenäisyyden tehostamiseksi ja varsinkin YUTP:aan liittyvien aloitteiden hyväksymiseksi neuvostossa; toteaa tässä yhteydessä, että on ulko- ja turvallisuuspoliittisten toimien parlamentaarinen valvonta on tarpeen; |
| --- | --- |

60.

kehottaa komissiota ja komission varapuheenjohtajaa (korkeaa edustajaa) hyödyntämään täysin mahdollisuuden esittää ulkosuhteita koskevia yhteisiä aloitteita unionin ulkosuhteiden eri toiminnanalojen yhtenäisyyden tehostamiseksi ja varsinkin YUTP:aan liittyvien aloitteiden hyväksymiseksi neuvostossa; toteaa tässä yhteydessä, että on ulko- ja turvallisuuspoliittisten toimien parlamentaarinen valvonta on tarpeen;

| 61. | katsoo, että komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) tehtävien keventämiseksi on keskeistä toteuttaa seuraavia käytännön toimia:






  — | komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) olisi annettava nimittämisehdotus erityisistä edustajista, joilla on Lissabonin sopimuksen (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 33 artikla) mukaisesti määritelty selvä valtuutus auttaa komission varapuheenjohtajaa (korkeaa edustajaa) tämän erityiseen toimivaltaan kuuluvissa YUTP-asioissa (Euroopan parlamentin on kuultava neuvoston nimittämiä erityisedustajia, joiden on tiedotettava toimistaan Euroopan parlamentille säännöllisesti); |
| --- | --- | --- |

61.

katsoo, että komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) tehtävien keventämiseksi on keskeistä toteuttaa seuraavia käytännön toimia:

—

komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) olisi annettava nimittämisehdotus erityisistä edustajista, joilla on Lissabonin sopimuksen (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 33 artikla) mukaisesti määritelty selvä valtuutus auttaa komission varapuheenjohtajaa (korkeaa edustajaa) tämän erityiseen toimivaltaan kuuluvissa YUTP-asioissa (Euroopan parlamentin on kuultava neuvoston nimittämiä erityisedustajia, joiden on tiedotettava toimistaan Euroopan parlamentille säännöllisesti);

| — | komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) olisi koordinoitava muihin aloihin kuin YUTP:aan liittyviä toimiaan asiasta vastaavien komission jäsenten kanssa ja delegoitava heille tarvittaessa heidän erikoisalaansa kuuluvat, Euroopan unionin kansainväliseen edustamiseen liittyvät tehtävänsä; |
| --- | --- |

—

komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) olisi koordinoitava muihin aloihin kuin YUTP:aan liittyviä toimiaan asiasta vastaavien komission jäsenten kanssa ja delegoitava heille tarvittaessa heidän erikoisalaansa kuuluvat, Euroopan unionin kansainväliseen edustamiseen liittyvät tehtävänsä;

| — | poissaolotapauksissa komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) pitäisi päättää tapauskohtaisesti kulloinkin kyseessä olevasta tehtävästä riippuen, kuka häntä edustaa; |
| --- | --- |

—

poissaolotapauksissa komission varapuheenjohtajan (korkean edustajan) pitäisi päättää tapauskohtaisesti kulloinkin kyseessä olevasta tehtävästä riippuen, kuka häntä edustaa;

Edustaminen

| 62. | katsoo, että Lissabonin sopimuksessa perustetaan tehokas mutta monimutkainen unionin ulkoista edustamista koskeva toiminnallinen järjestelmä, ja ehdottaa, että se järjestetään seuraavien suuntaviivojen mukaisesti:






  — | YUTP:aan liittyvissä asioissa unionia edustaa valtion ja hallitusten päämiesten tasolla Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, jolla ei kuitenkaan ole toimivaltaa käydä poliittisia neuvotteluja unionin nimissä, vaan toimivalta kuuluu komission varapuheenjohtajalle (korkealle edustajalle); häntä voidaan myös pyytää edustamaan Eurooppa-neuvostoa tietyissä kansainvälisissä tapahtumissa; |
| --- | --- | --- |

62.

katsoo, että Lissabonin sopimuksessa perustetaan tehokas mutta monimutkainen unionin ulkoista edustamista koskeva toiminnallinen järjestelmä, ja ehdottaa, että se järjestetään seuraavien suuntaviivojen mukaisesti:

—

YUTP:aan liittyvissä asioissa unionia edustaa valtion ja hallitusten päämiesten tasolla Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, jolla ei kuitenkaan ole toimivaltaa käydä poliittisia neuvotteluja unionin nimissä, vaan toimivalta kuuluu komission varapuheenjohtajalle (korkealle edustajalle); häntä voidaan myös pyytää edustamaan Eurooppa-neuvostoa tietyissä kansainvälisissä tapahtumissa;

| — | komission puheenjohtaja edustaa unionia korkeimmalla tasolla kaikissa unionin ulkosuhteisiin, YUTP-asioita lukuun ottamatta, tai unionin ulkoiseen toimintaan liittyvää jonkin tietyn alan politiikkaa koskevissa asioissa (ulkomaankauppa jne.); tehtävän voi niin ikään hoitaa komission varapuheenjohtaja (korkea edustaja) tai asiasta vastaava / valtuutettu komission jäsen komission alaisuudessa; |
| --- | --- |

—

komission puheenjohtaja edustaa unionia korkeimmalla tasolla kaikissa unionin ulkosuhteisiin, YUTP-asioita lukuun ottamatta, tai unionin ulkoiseen toimintaan liittyvää jonkin tietyn alan politiikkaa koskevissa asioissa (ulkomaankauppa jne.); tehtävän voi niin ikään hoitaa komission varapuheenjohtaja (korkea edustaja) tai asiasta vastaava / valtuutettu komission jäsen komission alaisuudessa;

| — | komission varapuheenjohtaja (korkea edustaja) edustaa unionia ministeritasolla tai kansainvälisissä organisaatioissa unionin yleistä ulkoista toimintaa koskevissa asioissa; komission varapuheenjohtaja (korkea edustaja) vastaa myös ulkosuhteiden neuvoston puheenjohtajan ulkoisesta edustamisesta; |
| --- | --- |

—

komission varapuheenjohtaja (korkea edustaja) edustaa unionia ministeritasolla tai kansainvälisissä organisaatioissa unionin yleistä ulkoista toimintaa koskevissa asioissa; komission varapuheenjohtaja (korkea edustaja) vastaa myös ulkosuhteiden neuvoston puheenjohtajan ulkoisesta edustamisesta;

| 63. | katsoo, että enää ei ole suotavaa, että yleisten asioiden neuvoston puheenjohtajaa (etenkin puheenjohtajuutta hoitavan jäsenvaltion pääministeriä) tai neuvoston tietyn kokoonpanon puheenjohtajaa voidaan pyytää edustamaan unionia ulkoisesti; |
| --- | --- |

63.

katsoo, että enää ei ole suotavaa, että yleisten asioiden neuvoston puheenjohtajaa (etenkin puheenjohtajuutta hoitavan jäsenvaltion pääministeriä) tai neuvoston tietyn kokoonpanon puheenjohtajaa voidaan pyytää edustamaan unionia ulkoisesti;

| 64. | korostaa kaikkien unionin ulkoiseen edustamiseen liittyvistä eri tehtävistä vastaavien tahojen koordinoinnin ja yhteistyön merkitystä toimivaltaristiriitojen välttämiseksi ja unionin ulkoisen yhtenäisyyden ja näkyvyyden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

64.

korostaa kaikkien unionin ulkoiseen edustamiseen liittyvistä eri tehtävistä vastaavien tahojen koordinoinnin ja yhteistyön merkitystä toimivaltaristiriitojen välttämiseksi ja unionin ulkoisen yhtenäisyyden ja näkyvyyden varmistamiseksi;

*

* *

| 65. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden parlamenteille. |
| --- | --- |

65.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0055.

(2)  Parlamentin päätöslauselma, annettu 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin uudesta roolista ja vastuusta Lissabonin sopimuksen täytäntöönpanossa (Leinenin mietintö), P6_TA(2009)0373.

(3)  Parlamentin päätös, tehty 6.5.2009, Euroopan parlamentin työjärjestyksen yleisestä muuttamisesta P6_TA(2009)0359 ja mietintö työjärjestyksen mukauttamisesta Lissabonin sopimukseen (A6-0277/2009)(Corbettin mietinnöt).

(4)  Julistus n:o 11 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan 6 ja 7 kohdasta.

(5)  Julistus n:o 6 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 15 artiklan 5 ja 6 kohdasta, 17 artiklan 6 ja 7 kohdasta sekä 18 artiklasta.

(6)  Kuten uuden komission nimittämistä koskevassa julistuksessa todetaan, 11.–12. joulukuuta 2008 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmät.

(7)  N tarkoittaa Euroopan vaalivuotta.

(8)  Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus 17.5.2006 talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta (EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1).

(9)  Vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen väliarvioinnista 25. maaliskuuta 2009 annetun parlamentin päätöslauselman (Bögen mietintö) (hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0174) ja Lissabonin sopimuksen rahoituskysymyksistä 7. toukokuuta 2009 annetun parlamentin päätöslauselman (Guy-Quintin mietintö) (hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0374) mukaisesti.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/94 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/94

---

Torstai 7. toukokuuta 2009Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien välisten suhteiden kehitys Lissabonin sopimuksen tultua voimaan

P6_TA(2009)0388

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien välisten suhteiden kehityksestä Lissabonin sopimuksen tultua voimaan (2008/2120(INI))

2010/C 212 E/13

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon Amsterdamin sopimukseen liitetyn pöytäkirjan kansallisten kansanedustuslaitosten asemasta Euroopan unionissa,

ottaa huomioon Amsterdamin sopimukseen liitetyn pöytäkirjan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta,

ottaa huomioon Lissabonin sopimuksen ja erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklan,

ottaa huomioon Lissabonin sopimukseen liitetyn pöytäkirjan kansallisten kansanedustuslaitosten asemasta Euroopan unionissa ja erityisesti sen 9 artiklan,

ottaa huomioon Lissabonin sopimukseen liitetyn pöytäkirjan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta,

ottaa huomioon 7. helmikuuta 2002 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien suhteista Euroopan rakentamisessa (1),

ottaa huomioon Euroopan unionin parlamenttien yhteisöasioita käsittelevien elinten XXVIII konferenssissa (COSAC) 27. tammikuuta 2003 hyväksytyt hallitusten ja parlamenttien välisiä suhteita yhteisöasioissa koskevat suuntaviivat (ohjeelliset vähimmäisstandardit) (”Kööpenhaminan parlamentaariset suuntaviivat”) (2),

ottaa huomioon 21. kesäkuuta 2008 annetut, parlamenttien välistä yhteistyötä Euroopan unionissa koskevat suuntaviivat (3),

ottaa huomioon Pariisissa 4. marraskuuta 2008 pidetyn COSACin XL konferenssin päätelmät ja erityisesti niiden 1 kohdan,

ottaa huomioon Irlannin parlamentin maan tulevaisuutta Euroopan unionissa käsittelevän alivaliokunnan marraskuussa 2008 antaman mietinnön ja etenkin sen tiivistelmän 29–37 kohdan, joissa edellytettiin kattavasti parlamentaarisen valvonnan vahvistamista kansallisten hallitusten toimiessa neuvoston jäseninä,

ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan ja kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnot (A6-0133/2009),

| A. | katsoo, että koska Euroopan parlamentti antoi viimeisimmän päätöslauselmansa suhteista kansallisiin parlamentteihin vuonna 2002, nyt on uudelleenarvioinnin aika, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että koska Euroopan parlamentti antoi viimeisimmän päätöslauselmansa suhteista kansallisiin parlamentteihin vuonna 2002, nyt on uudelleenarvioinnin aika,

| B. | ottaa huomioon, että kansalaiset ovat unionin tasolla suoraan edustettuina Euroopan parlamentissa ja että jäsenvaltioita edustaa neuvostossa niiden kulloinenkin hallitus, joka puolestaan on demokraattisesti vastuussa vastaavalle kansalliselle parlamentille (ks. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 artiklan 2 kohta, sellaisena kuin se on Lissabonin sopimuksen mukaisessa muodossa); katsoo, että Euroopan unionissa tarvittavan parlamentarismin vahvistamisen täytyy siksi perustua kahteen tekijään: yhtäältä Euroopan parlamentin toimivallan vahvistamiseen kaikessa unionin päätöksenteossa sekä toisaalta kansallisten parlamenttien toimivallan vahvistamiseen suhteessa maiden omiin hallituksiin, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kansalaiset ovat unionin tasolla suoraan edustettuina Euroopan parlamentissa ja että jäsenvaltioita edustaa neuvostossa niiden kulloinenkin hallitus, joka puolestaan on demokraattisesti vastuussa vastaavalle kansalliselle parlamentille (ks. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 artiklan 2 kohta, sellaisena kuin se on Lissabonin sopimuksen mukaisessa muodossa); katsoo, että Euroopan unionissa tarvittavan parlamentarismin vahvistamisen täytyy siksi perustua kahteen tekijään: yhtäältä Euroopan parlamentin toimivallan vahvistamiseen kaikessa unionin päätöksenteossa sekä toisaalta kansallisten parlamenttien toimivallan vahvistamiseen suhteessa maiden omiin hallituksiin,

| C. | toteaa, että kansallisten parlamenttien edustajat ja Euroopan parlamentin edustajat sekä nämä ja liittymisneuvotteluja käyvien maiden parlamenttien edustajat tekivät erinomaista yhteistyötä Eurooppa-valmistelukunnassa, |
| --- | --- |

C.

toteaa, että kansallisten parlamenttien edustajat ja Euroopan parlamentin edustajat sekä nämä ja liittymisneuvotteluja käyvien maiden parlamenttien edustajat tekivät erinomaista yhteistyötä Eurooppa-valmistelukunnassa,

| D. | toteaa, että kansanedustuslaitosten konferenssin järjestäminen tietyistä aiheista harkintavaiheen aikana on osoittautunut hyväksi ajatukseksi, joten tähän käytäntöön voitaisiin tukeutua uudelleen uutta valmistelukuntaa muodostettaessa tai vastaavien tilaisuuksien yhteydessä, |
| --- | --- |

D.

toteaa, että kansanedustuslaitosten konferenssin järjestäminen tietyistä aiheista harkintavaiheen aikana on osoittautunut hyväksi ajatukseksi, joten tähän käytäntöön voitaisiin tukeutua uudelleen uutta valmistelukuntaa muodostettaessa tai vastaavien tilaisuuksien yhteydessä,

| E. | katsoo, että Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien suhteet ovat huomattavasti parantuneet ja monipuolistuneet viime vuosina ja että yhä enemmän toimintaa harjoitetaan sekä parlamenttien että niiden valiokuntien tasolla, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien suhteet ovat huomattavasti parantuneet ja monipuolistuneet viime vuosina ja että yhä enemmän toimintaa harjoitetaan sekä parlamenttien että niiden valiokuntien tasolla,

| F. | katsoo, että kehitettäessä suhteita jatkossa olisi otettava huomioon nykykäytäntöjen ansiot ja haittapuolet, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että kehitettäessä suhteita jatkossa olisi otettava huomioon nykykäytäntöjen ansiot ja haittapuolet,

| G. | katsoo, että Lissabonin sopimuksella kansallisille parlamenteille myönnetyt, erityisesti toissijaisuusperiaatteeseen liittyvät uudet toimivaltuudet rohkaisevat niitä osallistumaan unionin tasolla tapahtuvaan politiikan laadintaan aktiivisesti jo varhaisessa vaiheessa, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että Lissabonin sopimuksella kansallisille parlamenteille myönnetyt, erityisesti toissijaisuusperiaatteeseen liittyvät uudet toimivaltuudet rohkaisevat niitä osallistumaan unionin tasolla tapahtuvaan politiikan laadintaan aktiivisesti jo varhaisessa vaiheessa,

| H. | katsoo, että parlamenttien välisen yhteistyön kaikissa muodoissa olisi noudatettava kahta perusperiaatetta: tehokkuuden lisäämistä ja parlamentaarista demokratiaa, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että parlamenttien välisen yhteistyön kaikissa muodoissa olisi noudatettava kahta perusperiaatetta: tehokkuuden lisäämistä ja parlamentaarista demokratiaa,

| I. | katsoo, että Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien ensisijaisena tehtävänä on osallistua lainsäädäntöprosessiin ja valvoa poliittisia valintoja kansallisella ja yhteisön tasolla; katsoo, että tämä ei tee turhaksi yhteisen edun puolesta tehtävää läheistä yhteistyötä varsinkaan unionin lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien ensisijaisena tehtävänä on osallistua lainsäädäntöprosessiin ja valvoa poliittisia valintoja kansallisella ja yhteisön tasolla; katsoo, että tämä ei tee turhaksi yhteisen edun puolesta tehtävää läheistä yhteistyötä varsinkaan unionin lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä,

| J. | katsoo, että on asianmukaista laatia poliittisia suuntaviivoja, joiden pohjalta Euroopan parlamentin edustajat ja elimet voivat päättää toimista, jotka koskevat sen suhteita kansallisiin parlamentteihin sekä Lissabonin sopimuksen kansallisia parlamentteja koskevien määräysten toimeenpanoa, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että on asianmukaista laatia poliittisia suuntaviivoja, joiden pohjalta Euroopan parlamentin edustajat ja elimet voivat päättää toimista, jotka koskevat sen suhteita kansallisiin parlamentteihin sekä Lissabonin sopimuksen kansallisia parlamentteja koskevien määräysten toimeenpanoa,

Lissabonin sopimuksen panos suhteiden kehittämiseen

| 1. | suhtautuu myönteisesti Lissabonin sopimuksella (eli ”parlamenttien sopimuksella”) kansallisille parlamenteille myönnettyihin tehtäviin ja oikeuksiin, jotka lisäävät niiden merkitystä Euroopan unionin poliittisissa prosesseissa; ja katsoo, että nämä oikeudet voidaan jakaa kolmeen luokkaan: | Tietoa







  — | vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien toimien arvioinnista |
| --- | --- | --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti Lissabonin sopimuksella (eli ”parlamenttien sopimuksella”) kansallisille parlamenteille myönnettyihin tehtäviin ja oikeuksiin, jotka lisäävät niiden merkitystä Euroopan unionin poliittisissa prosesseissa; ja katsoo, että nämä oikeudet voidaan jakaa kolmeen luokkaan:

Tietoa

—

vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien toimien arvioinnista

| — | sisäistä turvallisuutta käsittelevän pysyvän komitean toiminnasta |
| --- | --- |

—

sisäistä turvallisuutta käsittelevän pysyvän komitean toiminnasta

| — | perussopimusten muuttamista koskevista ehdotuksista |
| --- | --- |

—

perussopimusten muuttamista koskevista ehdotuksista

| — | unionin jäseneksi liittymistä koskevista hakemuksista |
| --- | --- |

—

unionin jäseneksi liittymistä koskevista hakemuksista

| — | yksinkertaistetuista perussopimusten muutoksista (kuusi kuukautta ennen päätöksen tekemistä) |
| --- | --- |

—

yksinkertaistetuista perussopimusten muutoksista (kuusi kuukautta ennen päätöksen tekemistä)

| — | ehdotuksista perussopimuksia täydentäviksi toimiksi; |
| --- | --- |

—

ehdotuksista perussopimuksia täydentäviksi toimiksi;

| | Aktiivinen osallistuminen







  — | unionin moitteettomaan toimintaan (yleismääräys) |
| --- | --- | --- |

Aktiivinen osallistuminen

—

unionin moitteettomaan toimintaan (yleismääräys)

| — | Europolin ja Eurojustin valvontaan yhdessä Euroopan parlamentin kanssa |
| --- | --- |

—

Europolin ja Eurojustin valvontaan yhdessä Euroopan parlamentin kanssa

| — | perustamissopimuksen muuttamista käsitteleviin sopimisiin; |
| --- | --- |

—

perustamissopimuksen muuttamista käsitteleviin sopimisiin;

| | Vastustus, joka koskee







  — | toissijaisuusperiaatteen vastaista lainsäädäntöä ”keltaisen kortin” ja ”oranssin kortin” menettelyillä |
| --- | --- | --- |

Vastustus, joka koskee

—

toissijaisuusperiaatteen vastaista lainsäädäntöä ”keltaisen kortin” ja ”oranssin kortin” menettelyillä

| — | yksinkertaistetulla menettelyllä hyväksyttäviä perustamissopimuksen muutoksia |
| --- | --- |

—

yksinkertaistetulla menettelyllä hyväksyttäviä perustamissopimuksen muutoksia

| — | siviilioikeudellisia kysymyksiä (perheoikeus) koskevia oikeudellisen yhteistyön toimia |
| --- | --- |

—

siviilioikeudellisia kysymyksiä (perheoikeus) koskevia oikeudellisen yhteistyön toimia

| — | toissijaisuusperiaatteen rikkomista panemalla vireille kanne yhteisöjen tuomioistuimessa (sikäli kun tämä on kansallisen oikeusjärjestyksen mukaan mahdollista); |
| --- | --- |

—

toissijaisuusperiaatteen rikkomista panemalla vireille kanne yhteisöjen tuomioistuimessa (sikäli kun tämä on kansallisen oikeusjärjestyksen mukaan mahdollista);

Nykyiset suhteet

| 2. | toteaa tyytyväisenä, että sen suhteet kansallisiin parlamentteihin ja niiden jäseniin ovat kehittyneet melko myönteisesti viime vuosina, mutta eivät vielä riittävästi, etenkin seuraavien yhteistoimintamuotojen avulla:






  — | parlamentaariset yhteiskokoukset monialaisista kysymyksistä, jotka eivät kuulu yksittäisen valiokunnan toimivaltaan |
| --- | --- | --- |

2.

toteaa tyytyväisenä, että sen suhteet kansallisiin parlamentteihin ja niiden jäseniin ovat kehittyneet melko myönteisesti viime vuosina, mutta eivät vielä riittävästi, etenkin seuraavien yhteistoimintamuotojen avulla:

—

parlamentaariset yhteiskokoukset monialaisista kysymyksistä, jotka eivät kuulu yksittäisen valiokunnan toimivaltaan

| — | säännölliset, vähintään kaksi kertaa puolessa vuodessa pidettävät valiokuntien yhteiskokoukset |
| --- | --- |

—

säännölliset, vähintään kaksi kertaa puolessa vuodessa pidettävät valiokuntien yhteiskokoukset

| — | parlamenttien väliset valiokuntatason ad hoc -kokoukset Euroopan parlamentin tai neuvoston puheenjohtajavaltion parlamentin aloitteesta |
| --- | --- |

—

parlamenttien väliset valiokuntatason ad hoc -kokoukset Euroopan parlamentin tai neuvoston puheenjohtajavaltion parlamentin aloitteesta

| — | parlamenttien väliset kokoukset valiokuntien puheenjohtajien tasolla |
| --- | --- |

—

parlamenttien väliset kokoukset valiokuntien puheenjohtajien tasolla

| — | parlamenttien puhemiesten tasolla tehtävä yhteistyö Euroopan unionin parlamenttien puhemiesten konferenssissa |
| --- | --- |

—

parlamenttien puhemiesten tasolla tehtävä yhteistyö Euroopan unionin parlamenttien puhemiesten konferenssissa

| — | kansallisten parlamenttien jäsenten vierailut Euroopan parlamenttiin ja osallistuminen vastaavien eri alojen valiokuntien kokouksiin |
| --- | --- |

—

kansallisten parlamenttien jäsenten vierailut Euroopan parlamenttiin ja osallistuminen vastaavien eri alojen valiokuntien kokouksiin

| — | Euroopan tason poliittisten ryhmien tai puolueiden kokoukset, joissa poliitikot kaikista jäsenvaltioista tapaavat Euroopan parlamentin jäseniä; |
| --- | --- |

—

Euroopan tason poliittisten ryhmien tai puolueiden kokoukset, joissa poliitikot kaikista jäsenvaltioista tapaavat Euroopan parlamentin jäseniä;

Tulevat suhteet

| 3. | on sitä mieltä, että olisi kehitettävä uusia lainsäädäntömenettelyä edeltävän ja sen jälkeisen vuoropuhelun muotoja Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien välille; |
| --- | --- |

3.

on sitä mieltä, että olisi kehitettävä uusia lainsäädäntömenettelyä edeltävän ja sen jälkeisen vuoropuhelun muotoja Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien välille;

| 4. | kehottaa kansallisia parlamentteja vahvistamaan pyrkimyksiään saada kansalliset hallitukset vastaamaan siitä, miten ne hallinnoivat EU:n varojen käyttöä; kehottaa kansallisia parlamentteja tarkastelemaan kansallisten vaikutustenarviointien laatua sekä tapaa, jolla kansalliset hallitukset saattavat EU:n oikeutta osaksi kansallista oikeusjärjestystä ja toteuttavat EU:n politiikkaa sekä rahoitusohjelmia valtion, alueiden ja paikallisviranomaisten tasolla; kehottaa kansallisia parlamentteja valvomaan tarkoin Lissabonin esityslistaan liittyvien kansallisten toimintaohjelmien raportointia; |
| --- | --- |

4.

kehottaa kansallisia parlamentteja vahvistamaan pyrkimyksiään saada kansalliset hallitukset vastaamaan siitä, miten ne hallinnoivat EU:n varojen käyttöä; kehottaa kansallisia parlamentteja tarkastelemaan kansallisten vaikutustenarviointien laatua sekä tapaa, jolla kansalliset hallitukset saattavat EU:n oikeutta osaksi kansallista oikeusjärjestystä ja toteuttavat EU:n politiikkaa sekä rahoitusohjelmia valtion, alueiden ja paikallisviranomaisten tasolla; kehottaa kansallisia parlamentteja valvomaan tarkoin Lissabonin esityslistaan liittyvien kansallisten toimintaohjelmien raportointia;

| 5. | katsoo, että on asianmukaista tarjota kansallisille parlamenteille tukea, kun ne tarkastelevat lainsäädäntöehdotuksia ennen niiden käsittelyä unionin lainsäädäntövaltaa käyttävissä elimissä ja kun ne valvovat tehokkaasti hallitustensa toimia neuvostossa; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että on asianmukaista tarjota kansallisille parlamenteille tukea, kun ne tarkastelevat lainsäädäntöehdotuksia ennen niiden käsittelyä unionin lainsäädäntövaltaa käyttävissä elimissä ja kun ne valvovat tehokkaasti hallitustensa toimia neuvostossa;

| 6. | toteaa, että eri alojen valiokuntien säännölliset kahdenväliset yhteiskokoukset sekä Euroopan parlamentin kutsusta järjestettävät valiokuntatason ad hoc -kokoukset mahdollistavat vuoropuhelun nykyisten tai suunniteltujen säädösten tai poliittisten aloitteiden käsittelyn varhaisessa vaiheessa, ja niitä olisi siksi jatkettava ja kehitettävä järjestelmällisesti vastaavien valiokuntien pysyväksi verkostoksi; katsoo, että ennen tällaisia kokouksia tai niiden jälkeen voidaan pitää valiokuntatason kahdenvälisiä ad hoc -kokouksia, joissa käsitellään kansallisia erityiskysymyksiä; ja katsoo, että valiokuntien puheenjohtajakokoukselle voitaisiin siten antaa tehtäväksi laatia ohjelma eri alojen valiokuntien kansallisten parlamenttien kanssa harjoittamasta toiminnasta ja sovittaa tätä toimintaa yhteen; |
| --- | --- |

6.

toteaa, että eri alojen valiokuntien säännölliset kahdenväliset yhteiskokoukset sekä Euroopan parlamentin kutsusta järjestettävät valiokuntatason ad hoc -kokoukset mahdollistavat vuoropuhelun nykyisten tai suunniteltujen säädösten tai poliittisten aloitteiden käsittelyn varhaisessa vaiheessa, ja niitä olisi siksi jatkettava ja kehitettävä järjestelmällisesti vastaavien valiokuntien pysyväksi verkostoksi; katsoo, että ennen tällaisia kokouksia tai niiden jälkeen voidaan pitää valiokuntatason kahdenvälisiä ad hoc -kokouksia, joissa käsitellään kansallisia erityiskysymyksiä; ja katsoo, että valiokuntien puheenjohtajakokoukselle voitaisiin siten antaa tehtäväksi laatia ohjelma eri alojen valiokuntien kansallisten parlamenttien kanssa harjoittamasta toiminnasta ja sovittaa tätä toimintaa yhteen;

| 7. | huomauttaa, että Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien valiokuntien puheenjohtajien väliset kokoukset, kuten ulkoasiainvaliokuntien, perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntien puheenjohtajien tapaamiset, ovat sen ansiosta, että osanottajien määrä on rajoitettu, myös tietojen ja näkemysten vaihdon väline; |
| --- | --- |

7.

huomauttaa, että Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien valiokuntien puheenjohtajien väliset kokoukset, kuten ulkoasiainvaliokuntien, perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntien puheenjohtajien tapaamiset, ovat sen ansiosta, että osanottajien määrä on rajoitettu, myös tietojen ja näkemysten vaihdon väline;

| 8. | katsoo, että muillakin kuin edellä mainituilla yhteistyömuodoilla on mahdollista edistää tehokkaasti Euroopan poliittisen alueen luomista ja että niitä tulisi kehittää edelleen ja monipuolistaa; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että muillakin kuin edellä mainituilla yhteistyömuodoilla on mahdollista edistää tehokkaasti Euroopan poliittisen alueen luomista ja että niitä tulisi kehittää edelleen ja monipuolistaa;

| 9. | toivoisi tässä yhteydessä kansallisilta parlamenteilta innovaatioita, kuten Euroopan parlamentin jäsenille annettavaa oikeutta tulla kutsutuiksi kerran vuodessa pitämään puheenvuoron kansallisten parlamenttien täysistunnoissa, osallistua neuvoa-antavassa ominaisuudessa Eurooppa-asioiden valiokuntien kokouksiin, osallistua valiokuntien kokouksiin niiden käsitellessä niiden toimialaan kuuluvia Euroopan unionin säädöksiä tai osallistua vastaavien poliittisten ryhmien kokouksiin neuvoa-antavassa ominaisuudessa; |
| --- | --- |

9.

toivoisi tässä yhteydessä kansallisilta parlamenteilta innovaatioita, kuten Euroopan parlamentin jäsenille annettavaa oikeutta tulla kutsutuiksi kerran vuodessa pitämään puheenvuoron kansallisten parlamenttien täysistunnoissa, osallistua neuvoa-antavassa ominaisuudessa Eurooppa-asioiden valiokuntien kokouksiin, osallistua valiokuntien kokouksiin niiden käsitellessä niiden toimialaan kuuluvia Euroopan unionin säädöksiä tai osallistua vastaavien poliittisten ryhmien kokouksiin neuvoa-antavassa ominaisuudessa;

| 10. | suosittaa, että annetaan Euroopan parlamentin valiokunnille riittävästi määrärahoja, jotta ne voivat järjestää kokouksia kansallisten parlamenttien vastaavien valiokuntien kanssa ja jotta Euroopan parlamentin esittelijät voivat tavata kansallisia parlamentteja edustavia vastaavia tehtäviä hoitavia kollegoitaan, ja kehottaa tutkimaan, voidaanko luoda tekniset edellytykset kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin eri valiokuntien esittelijöiden välisille videokonferensseille; |
| --- | --- |

10.

suosittaa, että annetaan Euroopan parlamentin valiokunnille riittävästi määrärahoja, jotta ne voivat järjestää kokouksia kansallisten parlamenttien vastaavien valiokuntien kanssa ja jotta Euroopan parlamentin esittelijät voivat tavata kansallisia parlamentteja edustavia vastaavia tehtäviä hoitavia kollegoitaan, ja kehottaa tutkimaan, voidaanko luoda tekniset edellytykset kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin eri valiokuntien esittelijöiden välisille videokonferensseille;

| 11. | uskoo, että Lissabonin sopimuksella kansallisille parlamenteille annetut toissijaisuusperiaatteen noudattamista koskevat laajemmat valtuudet mahdollistavat yhteisön lainsäädäntöön vaikuttamisen ja sen valvonnan varhaisessa vaiheessa ja edistävät osaltaan lainsäädännön parantamista ja edistävät lainsäädännön johdonmukaisuutta Euroopan unionin tasolla; |
| --- | --- |

11.

uskoo, että Lissabonin sopimuksella kansallisille parlamenteille annetut toissijaisuusperiaatteen noudattamista koskevat laajemmat valtuudet mahdollistavat yhteisön lainsäädäntöön vaikuttamisen ja sen valvonnan varhaisessa vaiheessa ja edistävät osaltaan lainsäädännön parantamista ja edistävät lainsäädännön johdonmukaisuutta Euroopan unionin tasolla;

| 12. | toteaa, että kansallisille parlamenteille annetaan ensi kertaa Euroopan unionin asioita koskeva määritelty rooli, joka on erillään kansallisten hallitusten roolista, edistää demokraattisen valvonnan vahvistamista ja lähentää unionia kansalaisiin; |
| --- | --- |

12.

toteaa, että kansallisille parlamenteille annetaan ensi kertaa Euroopan unionin asioita koskeva määritelty rooli, joka on erillään kansallisten hallitusten roolista, edistää demokraattisen valvonnan vahvistamista ja lähentää unionia kansalaisiin;

| 13. | muistuttaa, että kansallisten parlamenttien tulee valvoa kansallisten hallitusten toimintaa ensi kädessä asian kannalta merkityksellisten perustuslaillisten sääntöjen ja lakien mukaisesti; |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että kansallisten parlamenttien tulee valvoa kansallisten hallitusten toimintaa ensi kädessä asian kannalta merkityksellisten perustuslaillisten sääntöjen ja lakien mukaisesti;

| 14. | korostaa, että kansalliset parlamentit ovat merkittäviä toimijoita EU:n oikeuden täytäntöönpanossa ja että olisi hyvin tärkeää luoda mekanismi tämän alan parhaiden käytäntöjen vaihtamista varten; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että kansalliset parlamentit ovat merkittäviä toimijoita EU:n oikeuden täytäntöönpanossa ja että olisi hyvin tärkeää luoda mekanismi tämän alan parhaiden käytäntöjen vaihtamista varten;

| 15. | huomauttaa tässä yhteydessä, että parlamenttien välisen sähköisen tiedonvaihtofoorumin, IPEX-verkkosivuston (4), perustaminen on merkittävä edistysaskel, sillä sen avulla voidaan tarkastella reaaliaikaisesti EU:n asiakirjoja voidaan kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin tasolla ja tarvittaessa sitä, miten kansalliset parlamentit saattavat ne osaksi kansallista oikeusjärjestystä; pitää siksi tarpeellisena, että tätä Euroopan parlamentin teknisesti kehittämää ja ylläpitämää järjestelmää varten on asianmukaisesti varoja; |
| --- | --- |

15.

huomauttaa tässä yhteydessä, että parlamenttien välisen sähköisen tiedonvaihtofoorumin, IPEX-verkkosivuston (4), perustaminen on merkittävä edistysaskel, sillä sen avulla voidaan tarkastella reaaliaikaisesti EU:n asiakirjoja voidaan kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin tasolla ja tarvittaessa sitä, miten kansalliset parlamentit saattavat ne osaksi kansallista oikeusjärjestystä; pitää siksi tarpeellisena, että tätä Euroopan parlamentin teknisesti kehittämää ja ylläpitämää järjestelmää varten on asianmukaisesti varoja;

| 16. | kaavailee kansallisten parlamenttien ja komission välisen lainsäädäntömenettelyä edeltävän vuoropuhelun nykyistä järjestelmällisempää seurantaa (niin kutsuttu Barroson aloite) saadakseen tietoa kansallisten parlamenttien kannoista lainsäädäntöprosessin varhaisvaiheessa; kehottaa kansallisia parlamentteja saattamaan tässä yhteydessä annetut kannat samalla myös Euroopan parlamentin saataville; |
| --- | --- |

16.

kaavailee kansallisten parlamenttien ja komission välisen lainsäädäntömenettelyä edeltävän vuoropuhelun nykyistä järjestelmällisempää seurantaa (niin kutsuttu Barroson aloite) saadakseen tietoa kansallisten parlamenttien kannoista lainsäädäntöprosessin varhaisvaiheessa; kehottaa kansallisia parlamentteja saattamaan tässä yhteydessä annetut kannat samalla myös Euroopan parlamentin saataville;

| 17. | pitää myönteisenä, että Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien yhteistyön kehittämisessä on onnistuttu ulkoasioiden, turvallisuuden ja puolustuksen saroilla; |
| --- | --- |

17.

pitää myönteisenä, että Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien yhteistyön kehittämisessä on onnistuttu ulkoasioiden, turvallisuuden ja puolustuksen saroilla;

| 18. | tunnustaa, että kansallisilla parlamenteilla on merkittävä rooli yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta (YUTP) ja Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta (ETPP) käytävän kansallisen keskustelun tiedottajina; |
| --- | --- |

18.

tunnustaa, että kansallisilla parlamenteilla on merkittävä rooli yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta (YUTP) ja Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta (ETPP) käytävän kansallisen keskustelun tiedottajina;

| 19. | toteaa uudelleen huolestuneena, että parlamentit pitävät YUTP:n ja ETPP:n rahoitusta koskevaa vastuuta riittämättömänä, ja siksi Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien yhteistyötä on parannettava, jotta näiden politiikan alojen kaikki näkökohdat saadaan demokraattiseen valvontaan (5); |
| --- | --- |

19.

toteaa uudelleen huolestuneena, että parlamentit pitävät YUTP:n ja ETPP:n rahoitusta koskevaa vastuuta riittämättömänä, ja siksi Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien yhteistyötä on parannettava, jotta näiden politiikan alojen kaikki näkökohdat saadaan demokraattiseen valvontaan (5);

| 20. | Edellyttää johdonmukaisuuden ja tehokkuuden vuoksi sekä päällekkäisyyden välttämiseksi, että Länsi-Euroopan unionin (WEU) parlamentaarinen yleiskokous lakkautetaan, kun WEU sulautuu Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä täysin ja lopullisesti Euroopan unioniin; |
| --- | --- |

20.

Edellyttää johdonmukaisuuden ja tehokkuuden vuoksi sekä päällekkäisyyden välttämiseksi, että Länsi-Euroopan unionin (WEU) parlamentaarinen yleiskokous lakkautetaan, kun WEU sulautuu Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä täysin ja lopullisesti Euroopan unioniin;

COSACin rooli

| 21. | katsoo, että Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien on tiiviissä yhteistyössä määriteltävä COSACin tuleva rooli ja että COSACin tulisi Amsterdamin sopimukseen liitetyn kansallisten kansanedustuslaitosten asemaa Euroopan unionissa koskevan pöytäkirjan mukaisesti pysyä ensisijaisesti tiedonvaihdon sekä yleisistä poliittisista aiheista ja kansallisten hallitusten valvonnan parhaista toimintatavoista käytävän keskustelun foorumina (6); katsoo, että tiedonvaihdossa ja keskustelussa olisi myös keskityttävä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta koskeviin lainsäädäntötoimiin sekä toissijaisuusperiaatteen noudattamiseen Euroopan unionin tasolla; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien on tiiviissä yhteistyössä määriteltävä COSACin tuleva rooli ja että COSACin tulisi Amsterdamin sopimukseen liitetyn kansallisten kansanedustuslaitosten asemaa Euroopan unionissa koskevan pöytäkirjan mukaisesti pysyä ensisijaisesti tiedonvaihdon sekä yleisistä poliittisista aiheista ja kansallisten hallitusten valvonnan parhaista toimintatavoista käytävän keskustelun foorumina (6); katsoo, että tiedonvaihdossa ja keskustelussa olisi myös keskityttävä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta koskeviin lainsäädäntötoimiin sekä toissijaisuusperiaatteen noudattamiseen Euroopan unionin tasolla;

| 22. | aikoo päättäväisesti hoitaa tehtävänsä tinkimättä, täyttää COSACin toimintaan liittyvät velvollisuutensa ja antaa edelleen teknistä tukea COSACin sihteeristölle ja kansallisten parlamenttien edustajille; |
| --- | --- |

22.

aikoo päättäväisesti hoitaa tehtävänsä tinkimättä, täyttää COSACin toimintaan liittyvät velvollisuutensa ja antaa edelleen teknistä tukea COSACin sihteeristölle ja kansallisten parlamenttien edustajille;

| 23. | muistuttaa, että Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien COSACin puitteissa toteuttamien toimien on täydennettävä toisiaan, eikä ulkopuolisten tahojen saa antaa hajauttaa tai käyttää väärin niitä; |
| --- | --- |

23.

muistuttaa, että Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien COSACin puitteissa toteuttamien toimien on täydennettävä toisiaan, eikä ulkopuolisten tahojen saa antaa hajauttaa tai käyttää väärin niitä;

| 24. | katsoo, että Euroopan parlamentin asiaan erikoistuneiden valiokuntien tulisi osallistua nykyistä voimakkaammin COSACin kokousten valmisteluun ja edustukseen niissä; katsoo, että perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan puheenjohtajan olisi johdettava parlamentin valtuuskuntaa ja että valtuuskunnan olisi koostuttava kulloisenkin COSACin kokouksen esityslistalla olevia aiheita käsittelevien valiokuntien puheenjohtajista ja esittelijöistä; pitää suotavana, että puheenjohtajakokoukselle ja parlamentin jäsenille tiedotetaan kunkin kokouksen jälkeen COSACin kokousten edistymisestä ja tuloksista; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että Euroopan parlamentin asiaan erikoistuneiden valiokuntien tulisi osallistua nykyistä voimakkaammin COSACin kokousten valmisteluun ja edustukseen niissä; katsoo, että perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan puheenjohtajan olisi johdettava parlamentin valtuuskuntaa ja että valtuuskunnan olisi koostuttava kulloisenkin COSACin kokouksen esityslistalla olevia aiheita käsittelevien valiokuntien puheenjohtajista ja esittelijöistä; pitää suotavana, että puheenjohtajakokoukselle ja parlamentin jäsenille tiedotetaan kunkin kokouksen jälkeen COSACin kokousten edistymisestä ja tuloksista;

*

* *

| 25. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

25.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Perustuu perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietintöön A5-0023/2002 (Napolitanon mietintö) (EYVL C 284 E, 21.11.2002, s. 322).

(2)  EUVL C 154, 2.7.2003, s. 1.

(3)  Tarkistettu laitos, josta sovittiin Lissabonissa 20.–21. kesäkuuta 2008 pidetyssä Euroopan unionin parlamenttien puhemiesten konferenssin kokouksessa.

(4)  ”Joint Parliamentary Meetings”. IPEX-tietokanta (Interparliamentary EU Information Exchange) otettiin virallisesti käyttöön heinäkuussa 2006.

(5)  Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehty toimielinten sopimus (EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1) ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 28 artiklan 3 kohta.

(6)  Ks. edellä mainitut hallitusten ja parlamenttien välisiä suhteita yhteisöasioissa koskevat suuntaviivat (ohjeelliset vähimmäisstandardit).

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/99 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/99

---

Torstai 7. toukokuuta 2009Kansalaisaloitetta koskevien määräysten täytäntöönpano

P6_TA(2009)0389

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009, jossa komissiota kehotetaan tekemään ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kansalaisaloitetta koskevien määräysten täytäntöönpanosta (2008/2169(INI))

2010/C 212 E/14

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 192 artiklan toisen kohdan,

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen muuttamisesta 13. joulukuuta 2007 Lissabonissa allekirjoitetun Lissabonin sopimuksen,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan perustuslaista (1),

ottaa huomioon 20. helmikuuta 2008 antamansa päätöslauselman Lissabonin sopimuksesta (2),

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2006 antamansa päätöslauselman harkintakaudesta: Euroopan unionista käydyn keskustelun arvioinnin rakenne, teemat ja taustaa (3),

ottaa huomioon työjärjestyksen 39 ja 45 artiklan,

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön ja vetoomusvaliokunnan lausunnon (A6-0043/2009),

| A. | panee merkille, että Lissabonin sopimuksella otetaan käyttöön kansalaisaloite, jossa vähintään miljoona unionin kansalaista merkittävästä määrästä jäsenvaltioita voi tehdä aloitteen, jossa Euroopan komissiota kehotetaan toimivaltuuksiensa rajoissa tekemään asianmukainen ehdotus asioista, joissa näiden kansalaisten mielestä tarvitaan unionin säädöstä perussopimusten soveltamiseksi. – Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan 4 kohta Lissabonin sopimuksen mukaisessa muodossa (EU-sopimuksen uusi versio), |
| --- | --- |

A.

panee merkille, että Lissabonin sopimuksella otetaan käyttöön kansalaisaloite, jossa vähintään miljoona unionin kansalaista merkittävästä määrästä jäsenvaltioita voi tehdä aloitteen, jossa Euroopan komissiota kehotetaan toimivaltuuksiensa rajoissa tekemään asianmukainen ehdotus asioista, joissa näiden kansalaisten mielestä tarvitaan unionin säädöstä perussopimusten soveltamiseksi. – Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan 4 kohta Lissabonin sopimuksen mukaisessa muodossa (EU-sopimuksen uusi versio),

| B. | toteaa, että miljoona unionin kansalaista saa näin saman oikeuden pyytää komissiota esittämään säädösehdotuksen kuin neuvostolla on ollut Euroopan yhteisöjen perustamisvuodesta 1957 lähtien (alun perin ETY-sopimuksen 152 artikla, tällä hetkellä EY:n perustamissopimuksen 208 artikla, tulevaisuudessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 241 artikla) ja Euroopan parlamentilla Maastrichtin sopimuksen vuonna 1993 tapahtuneen voimaantulon jälkeen (tällä hetkellä EY:n perustamissopimuksen 192 artikla, tulevaisuudessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artikla), |
| --- | --- |

B.

toteaa, että miljoona unionin kansalaista saa näin saman oikeuden pyytää komissiota esittämään säädösehdotuksen kuin neuvostolla on ollut Euroopan yhteisöjen perustamisvuodesta 1957 lähtien (alun perin ETY-sopimuksen 152 artikla, tällä hetkellä EY:n perustamissopimuksen 208 artikla, tulevaisuudessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 241 artikla) ja Euroopan parlamentilla Maastrichtin sopimuksen vuonna 1993 tapahtuneen voimaantulon jälkeen (tällä hetkellä EY:n perustamissopimuksen 192 artikla, tulevaisuudessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artikla),

| C. | ottaa huomioon, että näin kansalaiset osallistuvat itse välittömästi Euroopan unionin toimivallan käyttöön ja heidät otetaan ensimmäisen kerran suoraan mukaan EU:n lainsäädäntöehdotusten alullepanoprosessiin, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että näin kansalaiset osallistuvat itse välittömästi Euroopan unionin toimivallan käyttöön ja heidät otetaan ensimmäisen kerran suoraan mukaan EU:n lainsäädäntöehdotusten alullepanoprosessiin,

| D. | ottaa huomioon, että EU- sopimuksen uuden version 11 artiklan 4 kohdalla on tämän saman sopimuksen 10 artiklan 3 kohdassa määrätyn oikeuden demokraattiseen osallistumiseen (EU-sopimuksen uuden version 10 artiklan 3 kohta) erityisenä seurauksena tarkoitus antaa unionin kansalaisille yksilöllinen oikeus osallistua eurooppalaiseen kansalaisaloitteeseen, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU- sopimuksen uuden version 11 artiklan 4 kohdalla on tämän saman sopimuksen 10 artiklan 3 kohdassa määrätyn oikeuden demokraattiseen osallistumiseen (EU-sopimuksen uuden version 10 artiklan 3 kohta) erityisenä seurauksena tarkoitus antaa unionin kansalaisille yksilöllinen oikeus osallistua eurooppalaiseen kansalaisaloitteeseen,

| E. | toteaa, että aloiteoikeus sekoitetaan usein vetoomusoikeuteen; ottaa huomioon, että on tarpeen varmistaa, että kansalaiset ovat täysin tietoisia näiden oikeuksien välisestä erosta erityisesti, koska vetoomus osoitetaan parlamentille ja kansalaisaloite osoitetaan komissiolle, |
| --- | --- |

E.

toteaa, että aloiteoikeus sekoitetaan usein vetoomusoikeuteen; ottaa huomioon, että on tarpeen varmistaa, että kansalaiset ovat täysin tietoisia näiden oikeuksien välisestä erosta erityisesti, koska vetoomus osoitetaan parlamentille ja kansalaisaloite osoitetaan komissiolle,

| F. | katsoo, että unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden on taattava unionin kansalaisille edellytykset harjoittaa osallistumisoikeuttaan esteettä, avoimesti ja tehokkaasti, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden on taattava unionin kansalaisille edellytykset harjoittaa osallistumisoikeuttaan esteettä, avoimesti ja tehokkaasti,

| G. | ottaa huomioon, että kansalaisaloitteen tekemiseen vaadittavista menettelyistä ja edellytyksistä, mukaan lukien niiden jäsenvaltioiden vähimmäismäärä, joista aloitteen tekevien kansalaisten on oltava kotoisin, säädetään parlamentin ja neuvoston asianmukaisen lainsäädäntömenettelyn mukaisesti antamassa asetuksessa (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 24 artiklan 1 kohta), |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kansalaisaloitteen tekemiseen vaadittavista menettelyistä ja edellytyksistä, mukaan lukien niiden jäsenvaltioiden vähimmäismäärä, joista aloitteen tekevien kansalaisten on oltava kotoisin, säädetään parlamentin ja neuvoston asianmukaisen lainsäädäntömenettelyn mukaisesti antamassa asetuksessa (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 24 artiklan 1 kohta),

| H. | ottaa huomioon, että asetusta annettaessa ja täytäntöön pantaessa on taattava perustavanlaatuiset oikeudet tasa-arvoon, hyvään hallintoon ja oikeussuojaan, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että asetusta annettaessa ja täytäntöön pantaessa on taattava perustavanlaatuiset oikeudet tasa-arvoon, hyvään hallintoon ja oikeussuojaan,

| I. | ottaa huomioon, että ”niiden jäsenvaltioiden vähimmäismäärä, joista aloitteen tekijöiden on oltava kotoisin” (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 24 artiklan 1 kohta), tarkoittaa ”merkittävää määrää jäsenvaltioita” (EU-sopimuksen uuden version 11 artiklan 4 kohta), |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että ”niiden jäsenvaltioiden vähimmäismäärä, joista aloitteen tekijöiden on oltava kotoisin” (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 24 artiklan 1 kohta), tarkoittaa ”merkittävää määrää jäsenvaltioita” (EU-sopimuksen uuden version 11 artiklan 4 kohta),

| J. | katsoo, että jäsenvaltioiden vähimmäismäärää ei saa vahvistaa mielivaltaisesti, vaan että sen on perustuttava säännösten tarkoitukseen ja että sitä tulkitaan ottaen huomioon muut perussopimuksen määräykset, jotta vältytään tulkintaristiriidoilta, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että jäsenvaltioiden vähimmäismäärää ei saa vahvistaa mielivaltaisesti, vaan että sen on perustuttava säännösten tarkoitukseen ja että sitä tulkitaan ottaen huomioon muut perussopimuksen määräykset, jotta vältytään tulkintaristiriidoilta,

| K. | katsoo, että näiden säännösten tarkoituksena on taata, etteivät EU:n lainsäädäntöprosessin lähtökohtana ole yksittäisten jäsenvaltioiden erityisedut, vaan Euroopan yhteinen etu, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että näiden säännösten tarkoituksena on taata, etteivät EU:n lainsäädäntöprosessin lähtökohtana ole yksittäisten jäsenvaltioiden erityisedut, vaan Euroopan yhteinen etu,

| L. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 76 artiklan mukaan Euroopan yhteinen etu oletetaan otettavan riittävästi huomioon lainsäädäntöaloitteessa, jota kannattaa yksi neljäsosa jäsenvaltioista; katsoo, että siksi tällaista vähimmäismäärää on siksi pidettävä kiistämättömänä, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 76 artiklan mukaan Euroopan yhteinen etu oletetaan otettavan riittävästi huomioon lainsäädäntöaloitteessa, jota kannattaa yksi neljäsosa jäsenvaltioista; katsoo, että siksi tällaista vähimmäismäärää on siksi pidettävä kiistämättömänä,

| M. | katsoo, että sääntöjen tarkoitus täyttyy vain, kun ne yhdistetään kustakin näistä jäsenvaltiosta tulevien tuenilmausten vähimmäismäärään, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että sääntöjen tarkoitus täyttyy vain, kun ne yhdistetään kustakin näistä jäsenvaltiosta tulevien tuenilmausten vähimmäismäärään,

| N. | katsoo, että EU-sopimuksen uuden version 11 artiklan 4 kohdasta, joka määrittää miljoonan unionin kansalaisen lukumäärän, voidaan johtaa noin 500 miljoonan kansalaisen väestön ollessa kyseessä, että tällöin edustetuksi on katsottava 1/500 väestöstä, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että EU-sopimuksen uuden version 11 artiklan 4 kohdasta, joka määrittää miljoonan unionin kansalaisen lukumäärän, voidaan johtaa noin 500 miljoonan kansalaisen väestön ollessa kyseessä, että tällöin edustetuksi on katsottava 1/500 väestöstä,

| O. | ottaa huomioon, että EU-sopimuksen uuden version 11 artiklan 4 kohta koskee kaikkia unionin kansalaisia, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että EU-sopimuksen uuden version 11 artiklan 4 kohta koskee kaikkia unionin kansalaisia,

| P. | katsoo, että oikeuden demokraattiseen osallistumiseen kaikkinaisen rajoittamisen ja kaikkinaisen ikään perustuvan epätasapuolisen kohtelun on oltava suhteellisuusperiaatteen mukaista, |
| --- | --- |

P.

katsoo, että oikeuden demokraattiseen osallistumiseen kaikkinaisen rajoittamisen ja kaikkinaisen ikään perustuvan epätasapuolisen kohtelun on oltava suhteellisuusperiaatteen mukaista,

| Q. | katsoo lisäksi, että on toivottavaa välttää tulkintaristiriitoja, joita voisi aiheutua esimerkiksi, jos Euroopan parlamentin vaaleihin osallistumisen alaikäraja olisi jossakin jäsenvaltiossa alhaisempi kuin kansalaisaloitteeseen osallistumisen alaikäraja, |
| --- | --- |

Q.

katsoo lisäksi, että on toivottavaa välttää tulkintaristiriitoja, joita voisi aiheutua esimerkiksi, jos Euroopan parlamentin vaaleihin osallistumisen alaikäraja olisi jossakin jäsenvaltiossa alhaisempi kuin kansalaisaloitteeseen osallistumisen alaikäraja,

| R. | ottaa huomioon, että perusteltu kansalaisaloite velvoittaa komission pohtimaan siihen sisältyviä kysymyksiä ja päättämään, tekeekö se ehdotuksen asiaa koskevaksi säädökseksi, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että perusteltu kansalaisaloite velvoittaa komission pohtimaan siihen sisältyviä kysymyksiä ja päättämään, tekeekö se ehdotuksen asiaa koskevaksi säädökseksi,

| S. | katsoo, että olisi suotavaa, että aloitteissa viitattaisiin yhteen tai useampaan oikeusperustaan, jonka pohjalta komissio voi esittää säädösehdotuksensa, |
| --- | --- |

S.

katsoo, että olisi suotavaa, että aloitteissa viitattaisiin yhteen tai useampaan oikeusperustaan, jonka pohjalta komissio voi esittää säädösehdotuksensa,

| T. | katsoo, että kansalaisaloite voi edetä vain, jos se on hyväksyttävä, eli jos






  — | se sisältää pyynnön komissiolle tehdä Euroopan unionia koskeva lakialoite, |
| --- | --- | --- |

T.

katsoo, että kansalaisaloite voi edetä vain, jos se on hyväksyttävä, eli jos

—

se sisältää pyynnön komissiolle tehdä Euroopan unionia koskeva lakialoite,

| — | unionilla on lainsäädännöllinen toimivalta ja komissiolla on oikeus esittää ehdotus kyseessä olevassa asiassa, ja |
| --- | --- |

—

unionilla on lainsäädännöllinen toimivalta ja komissiolla on oikeus esittää ehdotus kyseessä olevassa asiassa, ja

| — | pyydetty säädös ei ole selvästi Euroopan unionissa sovellettavien yleisten oikeusperiaatteiden vastainen, |
| --- | --- |

—

pyydetty säädös ei ole selvästi Euroopan unionissa sovellettavien yleisten oikeusperiaatteiden vastainen,

| U. | toteaa, että kansalaisaloite on toimiva, jos se on hyväksyttävä edellä kuvatulla tavalla ja se täyttää edustuksellisuutta koskevat vaatimukset ja sitä toisin sanoen kannattaa vähintään miljoona kansalaista, jotka edustavat merkittävää määrää jäsenvaltioita, |
| --- | --- |

U.

toteaa, että kansalaisaloite on toimiva, jos se on hyväksyttävä edellä kuvatulla tavalla ja se täyttää edustuksellisuutta koskevat vaatimukset ja sitä toisin sanoen kannattaa vähintään miljoona kansalaista, jotka edustavat merkittävää määrää jäsenvaltioita,

| V. | toteaa, että komission tehtävä on tutkia, ovatko hyväksyttävän kansalaisaloitteen edellytykset olemassa, |
| --- | --- |

V.

toteaa, että komission tehtävä on tutkia, ovatko hyväksyttävän kansalaisaloitteen edellytykset olemassa,

| W. | toteaa, että kansalaisaloitteen organisoinnin kannalta on erittäin suotavaa varmistaa kansalaisaloitteen hyväksyttävyys jo ennen tuenilmausten keräämisen aloittamista, |
| --- | --- |

W.

toteaa, että kansalaisaloitteen organisoinnin kannalta on erittäin suotavaa varmistaa kansalaisaloitteen hyväksyttävyys jo ennen tuenilmausten keräämisen aloittamista,

| X. | toteaa, ettei komissio voi tarkistaa tuenilmausten aitoutta ja että siksi jäsenvaltioiden olisi tehtävä se; toteaa, että tähän liittyvät jäsenvaltioiden velvollisuudet koskevat kuitenkin vain EU-sopimuksen uuden version 11 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja aloitteita ja ne eivät missään tapauksessa koske aloitteita, jotka eivät ole hyväksyttäviä edellä esitetyistä syistä; toteaa, että jäsenvaltioiden on näin ollen tärkeää varmistaa jo ennen tuenilmausten keräämisen aloittamista kansalaisaloitteen hyväksyttävyys, |
| --- | --- |

X.

toteaa, ettei komissio voi tarkistaa tuenilmausten aitoutta ja että siksi jäsenvaltioiden olisi tehtävä se; toteaa, että tähän liittyvät jäsenvaltioiden velvollisuudet koskevat kuitenkin vain EU-sopimuksen uuden version 11 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja aloitteita ja ne eivät missään tapauksessa koske aloitteita, jotka eivät ole hyväksyttäviä edellä esitetyistä syistä; toteaa, että jäsenvaltioiden on näin ollen tärkeää varmistaa jo ennen tuenilmausten keräämisen aloittamista kansalaisaloitteen hyväksyttävyys,

| Y. | toteaa, että komission tutkiessa kansalaisaloitteen hyväksyttävyyttä sen on kuitenkin rajoituttava yksinomaan edellä mainittuihin oikeudellisiin perusteisiin, ja tutkinnan perusteet eivät missään tapauksessa saa olla poliittisia; toteaa, että siten varmistetaan, että komissio ei voi vapaasti päättää omin poliittisin perustein, onko kansalaisaloite hyväksyttävä vai ei, |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että komission tutkiessa kansalaisaloitteen hyväksyttävyyttä sen on kuitenkin rajoituttava yksinomaan edellä mainittuihin oikeudellisiin perusteisiin, ja tutkinnan perusteet eivät missään tapauksessa saa olla poliittisia; toteaa, että siten varmistetaan, että komissio ei voi vapaasti päättää omin poliittisin perustein, onko kansalaisaloite hyväksyttävä vai ei,

| Z. | katsoo, että olisi tarkoituksenmukaista jakaa Euroopan kansalaisaloitetta koskeva menettely seuraaviin viiteen vaiheeseen:






  — | aloitteen rekisteröinti |
| --- | --- | --- |

Z.

katsoo, että olisi tarkoituksenmukaista jakaa Euroopan kansalaisaloitetta koskeva menettely seuraaviin viiteen vaiheeseen:

—

aloitteen rekisteröinti

| — | tuenilmausten kerääminen |
| --- | --- |

—

tuenilmausten kerääminen

| — | aloitteen jättäminen |
| --- | --- |

—

aloitteen jättäminen

| — | komission kannan ilmoittaminen, |
| --- | --- |

—

komission kannan ilmoittaminen,

| — | sen tarkistaminen, onko pyydetty säädös perustamissopimusten mukainen, |
| --- | --- |

—

sen tarkistaminen, onko pyydetty säädös perustamissopimusten mukainen,

| AA. | toteaa, että kansalaisaloite on tapa harjoittaa julkista yksinomaista lainsäädäntävaltaa, ja siten siihen sovelletaan avoimuuden periaatetta; toteaa, että tämä tarkoittaa, että kansalaisaloitteen järjestäjien on otettava julkinen tilintekovelvollisuus aloitteen rahoituksesta, rahoituksen lähteet mukaan luettuina, |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että kansalaisaloite on tapa harjoittaa julkista yksinomaista lainsäädäntävaltaa, ja siten siihen sovelletaan avoimuuden periaatetta; toteaa, että tämä tarkoittaa, että kansalaisaloitteen järjestäjien on otettava julkinen tilintekovelvollisuus aloitteen rahoituksesta, rahoituksen lähteet mukaan luettuina,

| AB. | pitää kansalaisaloitetta koskevan menettelyn valvomista parlamentin poliittisena tehtävänä, |
| --- | --- |

AB.

pitää kansalaisaloitetta koskevan menettelyn valvomista parlamentin poliittisena tehtävänä,

| AC. | toteaa, että tämä vastuu koskee kansalaisaloitetta koskevan asetuksen täytäntöönpanoa sinällään sekä komission poliittista kantaa kansalaisaloitteella esitettyyn pyyntöön, |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että tämä vastuu koskee kansalaisaloitetta koskevan asetuksen täytäntöönpanoa sinällään sekä komission poliittista kantaa kansalaisaloitteella esitettyyn pyyntöön,

| AD. | pitää tärkeänä, että taataan yhdenmukaisuus komissiolle kansalaisaloitteen kautta esitettyjen pyyntöjen ja parlamentin demokraattisesti hyväksyttyjen prioriteettien ja ehdotusten välillä, |
| --- | --- |

AD.

pitää tärkeänä, että taataan yhdenmukaisuus komissiolle kansalaisaloitteen kautta esitettyjen pyyntöjen ja parlamentin demokraattisesti hyväksyttyjen prioriteettien ja ehdotusten välillä,

| 1. | pyytää komissiota tekemään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 24 artiklan nojalla välittömästi Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen ehdotuksen kansalaisaloitetta koskevaksi asetukseksi; |
| --- | --- |

1.

pyytää komissiota tekemään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 24 artiklan nojalla välittömästi Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen ehdotuksen kansalaisaloitetta koskevaksi asetukseksi;

| 2. | kehottaa komissiota ottamaan tällöin huomioon tämän päätöslauselman liitteessä esitetyt suositukset; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota ottamaan tällöin huomioon tämän päätöslauselman liitteessä esitetyt suositukset;

| 3. | toivoo, että asetus on selvä, yksinkertainen ja käyttäjäystävällinen ja että siihen sisältyvät kansalaisaloitteen määritelmään liittyvät käytännölliset seikat, jotta sitä ei sekoitettaisi vetoomusoikeuteen; |
| --- | --- |

3.

toivoo, että asetus on selvä, yksinkertainen ja käyttäjäystävällinen ja että siihen sisältyvät kansalaisaloitteen määritelmään liittyvät käytännölliset seikat, jotta sitä ei sekoitettaisi vetoomusoikeuteen;

| 4. | päättää tarkastella välittömästi tämän asetuksen hyväksymisen jälkeen sellaisen tehokkaan järjestelmän perustamista, jonka avulla voidaan valvoa kansalaisaloitetta koskevaa menettelyä; |
| --- | --- |

4.

päättää tarkastella välittömästi tämän asetuksen hyväksymisen jälkeen sellaisen tehokkaan järjestelmän perustamista, jonka avulla voidaan valvoa kansalaisaloitetta koskevaa menettelyä;

*

* *

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 310, 16.12.2004, s. 1.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0055.

(3)  EUVL C 287 E, 24.11.2006, s. 306.

---

Torstai 7. toukokuuta 2009LIITE

KOMISSION EHDOTUKSEN EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI KANSALAISALOITETTA KOSKEVIEN MÄÄRÄYSTEN TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA SISÄLTÖÄ KOSKEVIA SUOSITUKSIA

Jäsenvaltioiden vähimmäismäärän vahvistaminen

| 1. | Niiden jäsenvaltioiden vähimmäismäärä, joista kansalaisaloitteeseen osallistuvien kansalaisten on oltava kotoisin, on neljäsosa jäsenvaltioista. |
| --- | --- |

1.

Niiden jäsenvaltioiden vähimmäismäärä, joista kansalaisaloitteeseen osallistuvien kansalaisten on oltava kotoisin, on neljäsosa jäsenvaltioista.

| 2. | Tämä edellytys täyttyy vain, jos kunkin osallistuvan jäsenvaltion väestöstä vähintään yksi viidessadasosa tukee aloitetta. |
| --- | --- |

2.

Tämä edellytys täyttyy vain, jos kunkin osallistuvan jäsenvaltion väestöstä vähintään yksi viidessadasosa tukee aloitetta.

Osallistujien alaikärajan vahvistaminen

| 3. | Kaikki unionin kansalaiset, jotka ovat oman jäsenvaltionsa lainsäädännön mukaan äänioikeutettuja, voivat osallistua kansalaisaloitteeseen. |
| --- | --- |

3.

Kaikki unionin kansalaiset, jotka ovat oman jäsenvaltionsa lainsäädännön mukaan äänioikeutettuja, voivat osallistua kansalaisaloitteeseen.

Menettelyä koskevat järjestelyt

| 4. | Kansalaisaloitetta koskeva menettely sisältää seuraavat viisi vaihetta:






  — | aloitteen rekisteröinti |
| --- | --- | --- |

4.

Kansalaisaloitetta koskeva menettely sisältää seuraavat viisi vaihetta:

—

aloitteen rekisteröinti

| — | tuenilmausten kerääminen |
| --- | --- |

—

tuenilmausten kerääminen

| — | aloitteen jättäminen |
| --- | --- |

—

aloitteen jättäminen

| — | komission kannan ilmoittaminen, |
| --- | --- |

—

komission kannan ilmoittaminen,

| — | sen tarkistaminen, onko pyydetty säädös perustamissopimusten mukainen. |
| --- | --- |

—

sen tarkistaminen, onko pyydetty säädös perustamissopimusten mukainen.

| 5. | Kansalaisaloitteen ensimmäinen vaihe alkaa, kun kansalaisaloitteen järjestäjät rekisteröivät aloitteen komissiossa, ja päättyy siihen, että komissio antaa muodollisen päätöksen kansalaisaloitteen rekisteröinnin hyväksymisestä. Se on luonteeltaan seuraavanlainen:






  a) | Kansalaisaloitteen järjestäjien on rekisteröivät kansalaisaloitteen komissiossa. Rekisteröintiä varten on ilmoitettava aloitteen kunkin järjestäjän nimi, syntymäaika, kansalaisuus ja kotiosoite sekä kansalaisaloite tarkassa sanamuodossaan jollakin Euroopan unionin virallisista kielistä. |
| --- | --- | --- |

5.

Kansalaisaloitteen ensimmäinen vaihe alkaa, kun kansalaisaloitteen järjestäjät rekisteröivät aloitteen komissiossa, ja päättyy siihen, että komissio antaa muodollisen päätöksen kansalaisaloitteen rekisteröinnin hyväksymisestä. Se on luonteeltaan seuraavanlainen:

a)

Kansalaisaloitteen järjestäjien on rekisteröivät kansalaisaloitteen komissiossa. Rekisteröintiä varten on ilmoitettava aloitteen kunkin järjestäjän nimi, syntymäaika, kansalaisuus ja kotiosoite sekä kansalaisaloite tarkassa sanamuodossaan jollakin Euroopan unionin virallisista kielistä.

| b) | Komissio tutkii rekisteröidyn kansalaisaloitteen muodollisen hyväksyttävyyden. Kansalaisaloite hyväksytään muodollisesti, mikäli se täyttää seuraavat neljä edellytystä:






  — | Siinä pyydetään Euroopan komissiota tekemään ehdotus Euroopan unionin säädöksen antamiseksi. |
| --- | --- | --- |

b)

Komissio tutkii rekisteröidyn kansalaisaloitteen muodollisen hyväksyttävyyden. Kansalaisaloite hyväksytään muodollisesti, mikäli se täyttää seuraavat neljä edellytystä:

—

Siinä pyydetään Euroopan komissiota tekemään ehdotus Euroopan unionin säädöksen antamiseksi.

| — | Euroopan unionille on Euroopan unionin perustana olevilla sopimuksilla myönnetty toimivalta antaa tämänkaltainen säädös. |
| --- | --- |

—

Euroopan unionille on Euroopan unionin perustana olevilla sopimuksilla myönnetty toimivalta antaa tämänkaltainen säädös.

| — | Komissiolle on Euroopan unionin perustana olevilla sopimuksilla myönnetty toimivalta tehdä ehdotus tällaiseksi säädökseksi. |
| --- | --- |

—

Komissiolle on Euroopan unionin perustana olevilla sopimuksilla myönnetty toimivalta tehdä ehdotus tällaiseksi säädökseksi.

| — | Pyydetty säädös ei ole selvästi Euroopan unionissa sovellettavien yleisten oikeusperiaatteiden vastainen. |
| --- | --- |

—

Pyydetty säädös ei ole selvästi Euroopan unionissa sovellettavien yleisten oikeusperiaatteiden vastainen.

Komissio tukee kansalaisaloitteen järjestäjiä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklan mukaisesti sen takaamiseksi, että rekisteröitävät aloitteet ovat hyväksyttäviä. Lisäksi komissio antaa samalla kansalaisaloitteen järjestäjille tietoja meneillään olevista tai tulevista lainsäädäntöhankkeista, jotka koskevat kyseisen kansalaisaloitteen piiriin kuuluvia asioita, sekä jo hyväksytysti rekisteröidyistä kansalaisaloitteista, jotka kokonaan tai osittain liittyvät samoihin asioihin.

| c) | Komission on päätettävä, onko aloite hyväksyttävä ja voidaanko se rekisteröidä, kahden kuukauden kuluessa rekisteröinti-ilmoituksesta. Rekisteröinti-ilmoitus voidaan hylätä vain oikeudellisista syistä eikä sitä voida missään tapauksessa hylätä poliittisista syistä. |
| --- | --- |

c)

Komission on päätettävä, onko aloite hyväksyttävä ja voidaanko se rekisteröidä, kahden kuukauden kuluessa rekisteröinti-ilmoituksesta. Rekisteröinti-ilmoitus voidaan hylätä vain oikeudellisista syistä eikä sitä voida missään tapauksessa hylätä poliittisista syistä.

| d) | Päätös osoitetaan sekä yksilöllisesti aloitteen järjestäjille että yleisölle. Se annetaan tiedoksi aloitteen järjestäjille ja julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Päätöksestä ilmoitetaan välittömästi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

d)

Päätös osoitetaan sekä yksilöllisesti aloitteen järjestäjille että yleisölle. Se annetaan tiedoksi aloitteen järjestäjille ja julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Päätöksestä ilmoitetaan välittömästi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille.

| e) | Euroopan yhteisöjen tuomioistuin sekä Euroopan oikeusasiamies tutkivat päätöksen lainmukaisuuden unionin oikeuden asianomaisten määräysten mukaisesti. Tätä sovelletaan soveltuvin osin myös tilanteeseen, jossa komissio laiminlyö tällaisen päätöksen tekemisen. |
| --- | --- |

e)

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin sekä Euroopan oikeusasiamies tutkivat päätöksen lainmukaisuuden unionin oikeuden asianomaisten määräysten mukaisesti. Tätä sovelletaan soveltuvin osin myös tilanteeseen, jossa komissio laiminlyö tällaisen päätöksen tekemisen.

| f) | Komissio pitää verkkosivuillaan yleisön saatavilla olevaa luetteloa kaikista hyväksytysti rekisteröidyistä kansalaisaloitteista. |
| --- | --- |

f)

Komissio pitää verkkosivuillaan yleisön saatavilla olevaa luetteloa kaikista hyväksytysti rekisteröidyistä kansalaisaloitteista.

| g) | Kansalaisaloitteen järjestäjät voivat vetäytyä aloitteesta milloin tahansa. Sitä ei silloin katsota rekisteröidyksi ja se poistetaan yllä mainitusta komission pitämästä luettelosta. |
| --- | --- |

g)

Kansalaisaloitteen järjestäjät voivat vetäytyä aloitteesta milloin tahansa. Sitä ei silloin katsota rekisteröidyksi ja se poistetaan yllä mainitusta komission pitämästä luettelosta.

| 6. | Kansalaisaloitteen toisessa vaiheessa kerätään hyväksytysti rekisteröidylle kansalaisaloitteelle annetut yksittäiset tuenilmaukset, ja jäsenvaltiot vahvistavat virallisesti yksittäisten tuenilmausten keräämisen tulokset. Menettelyn pääpiirteet ovat seuraavat:






  a) | Jäsenvaltiot säätävät tehokkaasta menettelystä, jolla asianmukaiset tuenilmaukset kerätään kansalaisaloitetta varten ja jolla tulokset vahvistetaan virallisesti. |
| --- | --- | --- |

6.

Kansalaisaloitteen toisessa vaiheessa kerätään hyväksytysti rekisteröidylle kansalaisaloitteelle annetut yksittäiset tuenilmaukset, ja jäsenvaltiot vahvistavat virallisesti yksittäisten tuenilmausten keräämisen tulokset. Menettelyn pääpiirteet ovat seuraavat:

a)

Jäsenvaltiot säätävät tehokkaasta menettelystä, jolla asianmukaiset tuenilmaukset kerätään kansalaisaloitetta varten ja jolla tulokset vahvistetaan virallisesti.

| b) | Tuenilmaus on asianmukainen, jos se on annettu tuenilmausten keräysaikana ja siinä on otettu huomioon kyseisen jäsenvaltion ja EU:n asianomainen lainsäädäntö. Tuenilmausten keräysajan pituus on yksi vuosi. Se alkaa kolmannen kuukauden ensimmäisenä päivänä siitä päivästä, kun kansalaisaloitteen rekisteröintiä koskeva päätös on tehty. |
| --- | --- |

b)

Tuenilmaus on asianmukainen, jos se on annettu tuenilmausten keräysaikana ja siinä on otettu huomioon kyseisen jäsenvaltion ja EU:n asianomainen lainsäädäntö. Tuenilmausten keräysajan pituus on yksi vuosi. Se alkaa kolmannen kuukauden ensimmäisenä päivänä siitä päivästä, kun kansalaisaloitteen rekisteröintiä koskeva päätös on tehty.

| c) | Kaikkien tukijoiden on annettava tuenilmaisunsa yksilöllisesti ja vahvistettava se pääsääntöisesti omalla allekirjoituksella (käsin tai tarvittaessa myös sähköisesti). Tuenilmaisusta on käytävä ilmi vähintään tukijan nimi, syntymäaika, kotiosoite ja kansalaisuus. Mikäli kyseisellä henkilöllä on useampia kansalaisuuksia, hän ilmoittaa vain yhden vapaasti valitsemansa kansalaisuuden.
  Henkilötiedot ovat tietosuojan alaisia, ja kansalaisaloitteen järjestäjät ottavat tämän huomioon. |
| --- | --- |

c)

Kaikkien tukijoiden on annettava tuenilmaisunsa yksilöllisesti ja vahvistettava se pääsääntöisesti omalla allekirjoituksella (käsin tai tarvittaessa myös sähköisesti). Tuenilmaisusta on käytävä ilmi vähintään tukijan nimi, syntymäaika, kotiosoite ja kansalaisuus. Mikäli kyseisellä henkilöllä on useampia kansalaisuuksia, hän ilmoittaa vain yhden vapaasti valitsemansa kansalaisuuden.

Henkilötiedot ovat tietosuojan alaisia, ja kansalaisaloitteen järjestäjät ottavat tämän huomioon.

| d) | Tuenilmaus kansalaisaloitteelle voidaan antaa vain kerran. Jokainen tuenilmaus sisältää tukijan antaman erillisen valaehtoisen lausunnon siitä, ettei hän ole jo aiemmin tukenut samaa kansalaisaloitetta. |
| --- | --- |

d)

Tuenilmaus kansalaisaloitteelle voidaan antaa vain kerran. Jokainen tuenilmaus sisältää tukijan antaman erillisen valaehtoisen lausunnon siitä, ettei hän ole jo aiemmin tukenut samaa kansalaisaloitetta.

| e) | Jokainen annettu tuenilmaus voidaan perua tuenilmausten keräyksen voimassaoloaikana. Alun perin annettua tuenilmausta ei tällöin katsota lainkaan annetun. Aloitteen järjestäjien on ilmoitettava peruutusmahdollisuudesta kaikille aloitetta tukeville henkilöille. Jokaisessa tuenilmauksessa on oltava tukijan erillinen lausunto siitä, että tämä on saatettu hänen tietoonsa. |
| --- | --- |

e)

Jokainen annettu tuenilmaus voidaan perua tuenilmausten keräyksen voimassaoloaikana. Alun perin annettua tuenilmausta ei tällöin katsota lainkaan annetun. Aloitteen järjestäjien on ilmoitettava peruutusmahdollisuudesta kaikille aloitetta tukeville henkilöille. Jokaisessa tuenilmauksessa on oltava tukijan erillinen lausunto siitä, että tämä on saatettu hänen tietoonsa.

| f) | Aloitteen järjestäjät antavat jokaiselle tukijalle kopion heidän tuenilmauksestaan sekä heidän valaehtoisesta lausunnostaan sekä lausunnosta, jossa he ilmoittavat saaneensa tiedoksi peruutusmahdollisuuden. |
| --- | --- |

f)

Aloitteen järjestäjät antavat jokaiselle tukijalle kopion heidän tuenilmauksestaan sekä heidän valaehtoisesta lausunnostaan sekä lausunnosta, jossa he ilmoittavat saaneensa tiedoksi peruutusmahdollisuuden.

| g) | Jäsenvaltiot antavat kansalaisaloitteen järjestäjille kahden kuukauden kuluessa siitä, kun tuenilmausten todisteet on tutkittu, virallisen vahvistuksen asianmukaisesti annetuista tuenilmauksista luetteloituna tukijoiden kansalaisuuden mukaan. Niiden on varmistettava asianmukaisilla toimilla, että jokainen tuenilmaus vahvistetaan vain yhdessä jäsenvaltiossa ja että vältetään eri jäsenvaltioissa tai saman jäsenvaltion eri tahoilla tapahtuvat päällekkäiset vahvistukset.
  Henkilötiedot ovat tietosuojan alaisia, ja jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ottavat tämän huomioon. |
| --- | --- |

g)

Jäsenvaltiot antavat kansalaisaloitteen järjestäjille kahden kuukauden kuluessa siitä, kun tuenilmausten todisteet on tutkittu, virallisen vahvistuksen asianmukaisesti annetuista tuenilmauksista luetteloituna tukijoiden kansalaisuuden mukaan. Niiden on varmistettava asianmukaisilla toimilla, että jokainen tuenilmaus vahvistetaan vain yhdessä jäsenvaltiossa ja että vältetään eri jäsenvaltioissa tai saman jäsenvaltion eri tahoilla tapahtuvat päällekkäiset vahvistukset.

Henkilötiedot ovat tietosuojan alaisia, ja jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ottavat tämän huomioon.

| 7. | Kansalaisaloitteen kolmas vaihe alkaa, kun järjestäjät esittävät kansalaisaloitteen komissiolle, ja päättyy, kun komissio tekee virallisen päätöksen siitä aloitteen jättämisen tuloksesta. Se on luonteeltaan seuraavanlainen:






  a) | Kansalaisaloitteen järjestäjien on toimitettava kansalaisaloite asianmukaisesti komissiolle. Kansalaisaloitteen jättämisen yhteydessä annetaan myös jäsenvaltioiden vahvistus asianmukaisten tuenilmausten lukumäärästä. |
| --- | --- | --- |

7.

Kansalaisaloitteen kolmas vaihe alkaa, kun järjestäjät esittävät kansalaisaloitteen komissiolle, ja päättyy, kun komissio tekee virallisen päätöksen siitä aloitteen jättämisen tuloksesta. Se on luonteeltaan seuraavanlainen:

a)

Kansalaisaloitteen järjestäjien on toimitettava kansalaisaloite asianmukaisesti komissiolle. Kansalaisaloitteen jättämisen yhteydessä annetaan myös jäsenvaltioiden vahvistus asianmukaisten tuenilmausten lukumäärästä.

| b) | Komissio tutkii esitetyn kansalaisaloitteen edustuksellisuuden. Kansalaisaloite on edustuksellinen






  — | kun sitä tukee vähintään miljoona unionin kansalaista, |
| --- | --- | --- |

b)

Komissio tutkii esitetyn kansalaisaloitteen edustuksellisuuden. Kansalaisaloite on edustuksellinen

—

kun sitä tukee vähintään miljoona unionin kansalaista,

| — | jotka edustavat kansalaisuudeltaan vähintään neljäsosaa jäsenvaltioista, |
| --- | --- |

—

jotka edustavat kansalaisuudeltaan vähintään neljäsosaa jäsenvaltioista,

| — | ja yhden jäsenvaltion kansalaisten määrä on vähintään yksi viidessadasosa tämän jäsenvaltion väestöstä. |
| --- | --- |

—

ja yhden jäsenvaltion kansalaisten määrä on vähintään yksi viidessadasosa tämän jäsenvaltion väestöstä.

| c) | Komissio päättää sitovasti tämän aloitteen jättämisen tuloksesta kahden kuukauden kuluessa kansalaisaloitteen jättämisestä. Päätökseen on liitettävä lausunto siitä, onko aloite edustuksellinen. Aloitteen esittäminen voidaan hylätä vain oikeudellisista syistä eikä sitä voida missään tapauksessa hylätä poliittisista syistä. |
| --- | --- |

c)

Komissio päättää sitovasti tämän aloitteen jättämisen tuloksesta kahden kuukauden kuluessa kansalaisaloitteen jättämisestä. Päätökseen on liitettävä lausunto siitä, onko aloite edustuksellinen. Aloitteen esittäminen voidaan hylätä vain oikeudellisista syistä eikä sitä voida missään tapauksessa hylätä poliittisista syistä.

| d) | Päätös osoitetaan sekä yksilöllisesti aloitteen järjestäjille että yleisölle. Se annetaan tiedoksi aloitteen järjestäjille ja julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Päätöksestä ilmoitetaan välittömästi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

d)

Päätös osoitetaan sekä yksilöllisesti aloitteen järjestäjille että yleisölle. Se annetaan tiedoksi aloitteen järjestäjille ja julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Päätöksestä ilmoitetaan välittömästi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille.

| e) | Euroopan yhteisöjen tuomioistuin sekä Euroopan oikeusasiamies tutkivat päätöksen lainmukaisuuden unionin oikeuden asianomaisten määräysten mukaisesti. Sama koskee soveltuvin osin myös tapausta, jossa komissio laiminlyö tällaisen päätöksen tekemisen. |
| --- | --- |

e)

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin sekä Euroopan oikeusasiamies tutkivat päätöksen lainmukaisuuden unionin oikeuden asianomaisten määräysten mukaisesti. Sama koskee soveltuvin osin myös tapausta, jossa komissio laiminlyö tällaisen päätöksen tekemisen.

| f) | Komissio pitää verkkosivuillaan yleisön saatavilla olevaa luetteloa kaikista hyväksytysti jätetyistä kansalaisaloitteista. |
| --- | --- |

f)

Komissio pitää verkkosivuillaan yleisön saatavilla olevaa luetteloa kaikista hyväksytysti jätetyistä kansalaisaloitteista.

| 8. | Kansalaisaloitteen neljännessä vaiheessa komissio käsittelee kansalaisaloitteen sisällön. Tämä vaihe päättyy siihen, että komissio ottaa muodollisesti kantaa kansalaisaloitteen sisältämään pyyntöön säädösehdotuksen tekemisestä. Se on luonteeltaan seuraavanlainen:






  a) | Onnistuneesti esitetty kansalaisaloite velvoittaa komissiota tarkastelemaan aloitteella esiin tuotujen seikkojen sisältöä. |
| --- | --- | --- |

8.

Kansalaisaloitteen neljännessä vaiheessa komissio käsittelee kansalaisaloitteen sisällön. Tämä vaihe päättyy siihen, että komissio ottaa muodollisesti kantaa kansalaisaloitteen sisältämään pyyntöön säädösehdotuksen tekemisestä. Se on luonteeltaan seuraavanlainen:

a)

Onnistuneesti esitetty kansalaisaloite velvoittaa komissiota tarkastelemaan aloitteella esiin tuotujen seikkojen sisältöä.

| b) | Komissio kuulee tässä yhteydessä kansalaisaloitteen järjestäjiä ja antaa heille tilaisuuden esitellä tarkemmin kansalaisaloitteen sisältämiä asioita. |
| --- | --- |

b)

Komissio kuulee tässä yhteydessä kansalaisaloitteen järjestäjiä ja antaa heille tilaisuuden esitellä tarkemmin kansalaisaloitteen sisältämiä asioita.

| c) | Komissio päättää sitovasti kansalaisaloitteessa esitetystä pyynnöstä kolmen kuukauden kuluessa. Jos se ei aio antaa ehdotusta, se selvittää parlamentille ja järjestäjille päätöksensä perustelut. |
| --- | --- |

c)

Komissio päättää sitovasti kansalaisaloitteessa esitetystä pyynnöstä kolmen kuukauden kuluessa. Jos se ei aio antaa ehdotusta, se selvittää parlamentille ja järjestäjille päätöksensä perustelut.

| d) | Päätös osoitetaan sekä yksilöllisesti aloitteen järjestäjille että yleisölle. Se annetaan tiedoksi aloitteen järjestäjille ja julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Päätöksestä ilmoitetaan välittömästi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

d)

Päätös osoitetaan sekä yksilöllisesti aloitteen järjestäjille että yleisölle. Se annetaan tiedoksi aloitteen järjestäjille ja julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Päätöksestä ilmoitetaan välittömästi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille.

| e) | Jos komissio laiminlyö ratkaisun tekemisen kansalaisaloitteena esitetystä pyynnöstä, Euroopan unionin tuomioistuin sekä Euroopan oikeusasiamies tutkivat päätöksen lainmukaisuuden unionin oikeuden asianomaisten määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

Jos komissio laiminlyö ratkaisun tekemisen kansalaisaloitteena esitetystä pyynnöstä, Euroopan unionin tuomioistuin sekä Euroopan oikeusasiamies tutkivat päätöksen lainmukaisuuden unionin oikeuden asianomaisten määräysten mukaisesti.

Avoimuuden periaate

| 9. | Hyväksytysti rekisteröityjen kansalaisaloitteiden järjestäjien on kohtuullisessa ajassa menettelyn päättymisestä toimitettava komissiolle kertomus aloitteen rahoituksesta, rahoituslähteet mukaan luettuina (avoimuuskertomus). Komissio tarkastelee kertomusta ja julkaisee sen yhdessä lausuntonsa kanssa. |
| --- | --- |

9.

Hyväksytysti rekisteröityjen kansalaisaloitteiden järjestäjien on kohtuullisessa ajassa menettelyn päättymisestä toimitettava komissiolle kertomus aloitteen rahoituksesta, rahoituslähteet mukaan luettuina (avoimuuskertomus). Komissio tarkastelee kertomusta ja julkaisee sen yhdessä lausuntonsa kanssa.

| 10. | Komission on pääsääntöisesti ryhdyttävä käsittelemään kansalaisaloitteen sisältöä vasta sen jälkeen, kun asianmukaisesti laadittu avoimuuskertomus on toimitettu. |
| --- | --- |

10.

Komission on pääsääntöisesti ryhdyttävä käsittelemään kansalaisaloitteen sisältöä vasta sen jälkeen, kun asianmukaisesti laadittu avoimuuskertomus on toimitettu.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/106 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/106

---

Torstai 7. toukokuuta 2009Luonnos komission asetukseksi kemikaalien rekisteröintiä, arviointia, lupamenettelyjä ja rajoituksia (REACH) koskevan asetuksen liitteen XVII muuttamisesta

P6_TA(2009)0390

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 luonnoksesta komission asetukseksi kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteen XVII muuttamisesta

2010/C 212 E/15

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH) ja Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (1) ja erityisesti sen 131 artiklan,

ottaa huomioon työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä 19. syyskuuta 1983 annetun neuvoston direktiivin 83/477/ETY (toinen direktiivin 80/1107/ETY 8 artiklassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (2),

ottaa huomioon polykloorattujen bifenyylien ja polykloorattujen terfenyylien (PCB/PCT) käsittelystä 16. syyskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/59/EY (3),

ottaa huomioon luonnoksen komission asetukseksi (EY) N:o .../... kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteen XVII muuttamisesta, jäljempänä ”komission asetusluonnos”,

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1907/2006 133 artiklassa tarkoitetun komitean antaman lausunnon,

ottaa huomioon menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (4) 5 a artiklan 3 kohdan b alakohdan,

ottaa huomioon työjärjestyksen 108 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että asetuksella (EY) N:o 1907/2006 kumotaan ja korvataan tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27. heinäkuuta 1976 annettu neuvoston direktiivin 76/769/ETY 1. kesäkuuta 2009 alkaen, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että asetuksella (EY) N:o 1907/2006 kumotaan ja korvataan tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27. heinäkuuta 1976 annettu neuvoston direktiivin 76/769/ETY 1. kesäkuuta 2009 alkaen,

| B. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteen XVII, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetusluonnoksen liitteellä, on määrä korvata tiettyjä vaarallisia aineita ja valmisteita koskevista rajoituksista annetun direktiivin 76/769/ETY liite I, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteen XVII, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetusluonnoksen liitteellä, on määrä korvata tiettyjä vaarallisia aineita ja valmisteita koskevista rajoituksista annetun direktiivin 76/769/ETY liite I,

| C. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1907/2006 67 artiklassa säädetään, että aineiden, seosten tai esineiden valmistus, markkinoille saattaminen tai käyttö ei ole sallittua, elleivät ne täytä niille liitteessä XVII asetetun rajoituksen edellytyksiä, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1907/2006 67 artiklassa säädetään, että aineiden, seosten tai esineiden valmistus, markkinoille saattaminen tai käyttö ei ole sallittua, elleivät ne täytä niille liitteessä XVII asetetun rajoituksen edellytyksiä,

| D. | ottaa huomioon, että komission asetusluonnoksen liitteen 6 kohdan 2 alakohdan on määrä laajentaa nykyinen asbestikuitujen ja niitä sisältävien tuotteiden markkinoille saattamista ja käyttöä koskeva kielto näiden kuitujen valmistamiseen ja asbestikuituja sisältäviin esineisiin, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että komission asetusluonnoksen liitteen 6 kohdan 2 alakohdan on määrä laajentaa nykyinen asbestikuitujen ja niitä sisältävien tuotteiden markkinoille saattamista ja käyttöä koskeva kielto näiden kuitujen valmistamiseen ja asbestikuituja sisältäviin esineisiin,

| E. | ottaa huomioon, että komission asetusluonnoksen liitteen 6 kohdan 2 alakohdassa säilytetään asbestikuitujen kieltoa koskevat vapautukset, jotka liittyvät






  — | asbestikuituja sisältäviin ja ennen 1. tammikuuta 2005 asennettuihin ja/tai käytössä olleisiin esineisiin edellyttäen, että korkeatasoinen ihmisten terveyden suojelu varmistetaan, ja |
| --- | --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komission asetusluonnoksen liitteen 6 kohdan 2 alakohdassa säilytetään asbestikuitujen kieltoa koskevat vapautukset, jotka liittyvät

—

asbestikuituja sisältäviin ja ennen 1. tammikuuta 2005 asennettuihin ja/tai käytössä olleisiin esineisiin edellyttäen, että korkeatasoinen ihmisten terveyden suojelu varmistetaan, ja

| — | olemassa olevien elektrolyysilaitteiden krysoliittia sisältäviin kalvoihin, |
| --- | --- |

—

olemassa olevien elektrolyysilaitteiden krysoliittia sisältäviin kalvoihin,

| F. | ottaa huomioon, että elektrolyysilaitteiden kalvoja lukuun ottamatta yhteisön markkinoille ei saa enää saattaa uutta asbestia, ja ottaa huomioon, että yhteisön lainsäädännössä on nimenomaisia säännöksiä työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä asbestia poistettaessa ja että yhteisön säännöksiä ei valitettavasti ole asbestia sisältävien esineiden puhdistamisesta, vaan asia kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että elektrolyysilaitteiden kalvoja lukuun ottamatta yhteisön markkinoille ei saa enää saattaa uutta asbestia, ja ottaa huomioon, että yhteisön lainsäädännössä on nimenomaisia säännöksiä työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä asbestia poistettaessa ja että yhteisön säännöksiä ei valitettavasti ole asbestia sisältävien esineiden puhdistamisesta, vaan asia kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan,

| G. | ottaa huomioon, että asbestikuiduille altistumisen johdosta asbesti aiheuttaa edelleen varsin monia eri sairauksia, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että asbestikuiduille altistumisen johdosta asbesti aiheuttaa edelleen varsin monia eri sairauksia,

| H. | ottaa huomioon, että direktiivissä 96/59/EY säädetään jäsenvaltioiden velvoitteista, jotka koskevat PCB:tä sisältävien laitteiden puhdistamista ja hävittämistä ja/tai käytetyn PCB:n käsittelyä sen hävittämiseksi täydellisesti; katsoo, että yhteisön olisi toteutettava vastaavia toimia asbestikuitujen suhteen, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että direktiivissä 96/59/EY säädetään jäsenvaltioiden velvoitteista, jotka koskevat PCB:tä sisältävien laitteiden puhdistamista ja hävittämistä ja/tai käytetyn PCB:n käsittelyä sen hävittämiseksi täydellisesti; katsoo, että yhteisön olisi toteutettava vastaavia toimia asbestikuitujen suhteen,

| I. | ottaa huomioon, että yhteisön lainsäädäntö kattaa kuusi asbestimineraalia (krokidoliitti, amosiitti, antofylliitti, aktinoliitti, tremoliitti ja krysotiili), mutta se ei vielä kata sellaisia asbestinkaltaisia mineraaleja kuin richteriitti ja winchiitti, vaikka niiden voitaisiin katsoa olevan yhtä haitallisia kuin tremoliitti, amosiitti tai krokidoliitti ja vaikka niitä voitaisiin käyttää samalla tavalla eristemateriaaleissa, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että yhteisön lainsäädäntö kattaa kuusi asbestimineraalia (krokidoliitti, amosiitti, antofylliitti, aktinoliitti, tremoliitti ja krysotiili), mutta se ei vielä kata sellaisia asbestinkaltaisia mineraaleja kuin richteriitti ja winchiitti, vaikka niiden voitaisiin katsoa olevan yhtä haitallisia kuin tremoliitti, amosiitti tai krokidoliitti ja vaikka niitä voitaisiin käyttää samalla tavalla eristemateriaaleissa,

| J. | katsoo, että komission on kalvojen vapautusta hyödyntävien jäsenvaltioiden raportit saatuaan tarkasteltava vapautusta uudelleen ja pyydettävä kemikaalivirastoa laatimaan asetuksen (EY) N:o 1907/2006 69 artiklan mukainen asiakirja-aineisto krysoliittia sisältävien kalvojen markkinoille saattamisen ja käytön kieltämiseksi, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että komission on kalvojen vapautusta hyödyntävien jäsenvaltioiden raportit saatuaan tarkasteltava vapautusta uudelleen ja pyydettävä kemikaalivirastoa laatimaan asetuksen (EY) N:o 1907/2006 69 artiklan mukainen asiakirja-aineisto krysoliittia sisältävien kalvojen markkinoille saattamisen ja käytön kieltämiseksi,

| K. | ottaa huomioon, että jotkut toimijat ovat vaatineet poikkeuksen välitöntä lakkauttamista, koska korvaavia tekniikoita (asbestia sisältämättömiä kalvoja) on jo olemassa ja useimmat Euroopan kemikaalivalmistajat jo käyttävät niitä, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että jotkut toimijat ovat vaatineet poikkeuksen välitöntä lakkauttamista, koska korvaavia tekniikoita (asbestia sisältämättömiä kalvoja) on jo olemassa ja useimmat Euroopan kemikaalivalmistajat jo käyttävät niitä,

| L. | katsoo, että tehokkain keino suojella ihmisten terveyttä olisi kieltää krysotiiliasbestikuitujen ja niitä sisältävien tuotteiden käyttö ilman vapautuksia, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että tehokkain keino suojella ihmisten terveyttä olisi kieltää krysotiiliasbestikuitujen ja niitä sisältävien tuotteiden käyttö ilman vapautuksia,

| M. | ottaa huomioon, että useimpiin krysotiiliasbestin jäljellä oleviin käyttötarkoituksiin on nykyään saatavana korvaavia tai vaihtoehtoisia tuotteita, joita ei luokitella syöpää aiheuttaviksi aineiksi ja joita pidetään vaarattomampina, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että useimpiin krysotiiliasbestin jäljellä oleviin käyttötarkoituksiin on nykyään saatavana korvaavia tai vaihtoehtoisia tuotteita, joita ei luokitella syöpää aiheuttaviksi aineiksi ja joita pidetään vaarattomampina,

| N. | ottaa huomioon, että direktiivin 76/769/ETY mukaisesti suoritetussa krysotiiliasbestikalvojen vapautuksen uudelleen tarkastelussa (5) on arvioitu sekä terveysvaikutuksia että taloudellisia vaikutuksia ja otettu ne huomioon komission asetusluonnoksessa omaksutussa ja jäsenvaltioiden laajan enemmistön tukemassa eriytetyssä lähestymistavassa, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että direktiivin 76/769/ETY mukaisesti suoritetussa krysotiiliasbestikalvojen vapautuksen uudelleen tarkastelussa (5) on arvioitu sekä terveysvaikutuksia että taloudellisia vaikutuksia ja otettu ne huomioon komission asetusluonnoksessa omaksutussa ja jäsenvaltioiden laajan enemmistön tukemassa eriytetyssä lähestymistavassa,

| 1. | ottaa huomioon






  — | lähestymistavan, joka on omaksuttu komission asetusluonnoksessa ja jonka mukaisesti asbestikuidut poistetaan käytöstä vähitellen keskipitkällä aikavälillä, |
| --- | --- | --- |

1.

ottaa huomioon

—

lähestymistavan, joka on omaksuttu komission asetusluonnoksessa ja jonka mukaisesti asbestikuidut poistetaan käytöstä vähitellen keskipitkällä aikavälillä,

| — | komission direktiivin 1999/77/EY mukaisesti suoritetun krysotiiliasbestikalvoja koskevan vapautuksen uudelleentarkastelun sekä |
| --- | --- |

—

komission direktiivin 1999/77/EY mukaisesti suoritetun krysotiiliasbestikalvoja koskevan vapautuksen uudelleentarkastelun sekä

| — | komission 20. helmikuuta 2008 asetusluonnoksensa hyväksymisen yhteydessä asetuksen (EY) N:o 1907/2006 133 artiklassa tarkoitetun komitean kokouksessa antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

komission 20. helmikuuta 2008 asetusluonnoksensa hyväksymisen yhteydessä asetuksen (EY) N:o 1907/2006 133 artiklassa tarkoitetun komitean kokouksessa antaman lausunnon,

eikä näin ollen vastusta sitä, että komission asetusluonnos hyväksytään;

| 2. | panee merkille, että krysotiiliasbestikalvojen vapautusta on tarkasteltu uudelleen, ja korostaa, että suurjännitelaitteissa voidaan hyvin käyttää korvaavia materiaaleja ja että EU:ssa on jo muunnettu joitakin tällaisia laitoksia; |
| --- | --- |

2.

panee merkille, että krysotiiliasbestikalvojen vapautusta on tarkasteltu uudelleen, ja korostaa, että suurjännitelaitteissa voidaan hyvin käyttää korvaavia materiaaleja ja että EU:ssa on jo muunnettu joitakin tällaisia laitoksia;

| 3. | korostaa, että nykyään neljässä jäsenvaltiossa käytetään yhä asbestikalvoja pienjännitelaitoksissa, joihin ei ole saatavilla korvaavia kalvomateriaaleja kyseisten yritysten toteuttamasta laajasta tutkimusohjelmasta huolimatta; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että nykyään neljässä jäsenvaltiossa käytetään yhä asbestikalvoja pienjännitelaitoksissa, joihin ei ole saatavilla korvaavia kalvomateriaaleja kyseisten yritysten toteuttamasta laajasta tutkimusohjelmasta huolimatta;

| 4. | korostaa, että krysotiiliasbestikalvojen vapautuksen uudelleentarkastelun mukaisesti työntekijöiden altistumisen mahdollisuus on olemassa ainoastaan silloin, kun kalvot on vaihdettava (käyttöaika on jopa 10 vuotta), koska elektrolyysikennot ovat käytön aikana ilmatiiviisti suljetussa tilassa kloorikaasun leviämisen estämiseksi, ja yritykset ovat ilmoittaneet, että krysotiilin altistumisrajoja noudatetaan kaikissa suhteissa; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että krysotiiliasbestikalvojen vapautuksen uudelleentarkastelun mukaisesti työntekijöiden altistumisen mahdollisuus on olemassa ainoastaan silloin, kun kalvot on vaihdettava (käyttöaika on jopa 10 vuotta), koska elektrolyysikennot ovat käytön aikana ilmatiiviisti suljetussa tilassa kloorikaasun leviämisen estämiseksi, ja yritykset ovat ilmoittaneet, että krysotiilin altistumisrajoja noudatetaan kaikissa suhteissa;

| 5. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan, että direktiivi 83/477/ETY pannaan tarkasti täytäntöön, |
| --- | --- |

5.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan, että direktiivi 83/477/ETY pannaan tarkasti täytäntöön,

| 6. | pitää valitettavana, että toistaiseksi on ollut mahdotonta laatia eurooppalaista luetteloa esineistä, jotka on vapautettu kiellosta asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteen XVII muuttamisesta annetun komission asetusluonnoksen liitteessä olevan 6 kohdan 2 alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

6.

pitää valitettavana, että toistaiseksi on ollut mahdotonta laatia eurooppalaista luetteloa esineistä, jotka on vapautettu kiellosta asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteen XVII muuttamisesta annetun komission asetusluonnoksen liitteessä olevan 6 kohdan 2 alakohdan mukaisesti;

| 7. | kehottaa komissiota laatimaan tällaisen luettelon viipymättä saatuaan tiedot asiaan liittyvistä kansallisista toimenpiteistä ja viimeistään 1. tammikuuta 2012; |
| --- | --- |

7.

kehottaa komissiota laatimaan tällaisen luettelon viipymättä saatuaan tiedot asiaan liittyvistä kansallisista toimenpiteistä ja viimeistään 1. tammikuuta 2012;

| 8. | kehottaa komissiota tekemään lainsäädäntöehdotuksen vuoden 2009 loppuun mennessä asbestikuitujen hävittämisestä hallitusti ja asbestikuituja sisältävien laitteiden puhdistamisesta tai käsittelemisestä niiden hävittämiseksi täydellisesti; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota tekemään lainsäädäntöehdotuksen vuoden 2009 loppuun mennessä asbestikuitujen hävittämisestä hallitusti ja asbestikuituja sisältävien laitteiden puhdistamisesta tai käsittelemisestä niiden hävittämiseksi täydellisesti;

| 9. | kehottaa komissiota laatimaan strategian kaikkien erityyppisten asbestien ja asbestikuitujen kaiken käytön kieltämiseksi vuoteen 2015 mennessä ja sisällyttämään strategiaan myös jätteiden siirrosta 14. kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/2006 mukaiset jätteen vientiä koskevat vaatimukset sekä ottamaan huomioon jätteistä 19. marraskuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/98/EY tarkoitetun läheisyysperiaatteen, koska asbestikuiduille altistumisen johdosta asbesti aiheuttaa edelleen varsin monia sairauksia; |
| --- | --- |

9.

kehottaa komissiota laatimaan strategian kaikkien erityyppisten asbestien ja asbestikuitujen kaiken käytön kieltämiseksi vuoteen 2015 mennessä ja sisällyttämään strategiaan myös jätteiden siirrosta 14. kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/2006 mukaiset jätteen vientiä koskevat vaatimukset sekä ottamaan huomioon jätteistä 19. marraskuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/98/EY tarkoitetun läheisyysperiaatteen, koska asbestikuiduille altistumisen johdosta asbesti aiheuttaa edelleen varsin monia sairauksia;

| 10. | kehottaa komissiota antamaan parlamentille säännöllisesti tietoja täytäntöönpanotoimista, jotka liittyvät komission asetusluonnokseen; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota antamaan parlamentille säännöllisesti tietoja täytäntöönpanotoimista, jotka liittyvät komission asetusluonnokseen;

| 11. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

11.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EYVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

(2)  EYVL L 263, 24.9.1983, s. 25.

(3)  EYVL L 243, 24.9.1996, s. 31.

(4)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

(5)  http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/markrestr/index_en.htm

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/109 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/109

---

Torstai 7. toukokuuta 2009Iran: Roxana Saberin tapaus

P6_TA(2009)0391

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 Iranista: Roxana Saberin tapaus

2010/C 212 E/16

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Iranista ja erityisesti Iranin ihmisoikeustilanteesta,

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 18. joulukuuta 2008 antaman päätöslauselman 63/191 Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilanteesta,

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin 1. lokakuuta 2008 päivätyn raportin Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilanteesta,

ottaa huomioon EU:n puheenjohtajavaltion 10. huhtikuuta 2009 antaman julkilausuman Roxana Saberin tapauksesta ja sen 20. huhtikuuta 2009 Euroopan unionin puolesta antaman julkilausuman Roxana Saberin tuomiosta,

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, joissa kaikissa Iran on osapuolena,

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Iranin vallankumoustuomioistuin määräsi 18. huhtikuuta 2009 kahdeksan vuoden vankeustuomion vakoilusta iranilais-amerikkalaiselle toimittajalle Roxana Saberille, joka teki töitä muun muassa ABC-radioyhtiölle, BBC:lle, Etelä-Afrikan yleisradioyhtiölle ja NPR-radioyhtiölle, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Iranin vallankumoustuomioistuin määräsi 18. huhtikuuta 2009 kahdeksan vuoden vankeustuomion vakoilusta iranilais-amerikkalaiselle toimittajalle Roxana Saberille, joka teki töitä muun muassa ABC-radioyhtiölle, BBC:lle, Etelä-Afrikan yleisradioyhtiölle ja NPR-radioyhtiölle,

| B. | ottaa huomioon, että Roxana Saberi joutui odottamaan viisi viikkoa asianajajan apua eikä saanut avointa ja oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Roxana Saberi joutui odottamaan viisi viikkoa asianajajan apua eikä saanut avointa ja oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä,

| C. | ottaa huomioon, että Saberin asianajaja on valittanut tuomiosta, koska hänen päämiehensä on kiistänyt kaikki häntä vastaan esitetyt syytteet, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Saberin asianajaja on valittanut tuomiosta, koska hänen päämiehensä on kiistänyt kaikki häntä vastaan esitetyt syytteet,

| D. | ottaa huomioon, että Saberi ryhtyi syömälakkoon ja että hänet siirrettiin 1. toukokuuta 2009 erittäin heikossa kunnossa Evinin vankilan sairaalaan, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Saberi ryhtyi syömälakkoon ja että hänet siirrettiin 1. toukokuuta 2009 erittäin heikossa kunnossa Evinin vankilan sairaalaan,

| E. | ottaa huomioon, että toimittaja Maryam Malek, joka kuuluu One Million Signatures -tasa-arvokampanjan järjestäjiin, pidätettiin monen muun kampanjaan osallistuneen henkilön pidättämisen jälkeen 25. huhtikuuta 2009 ja että hänen perheensä ei kykene maksamaan hänen vapauttamisensa ehdoksi asetettua 200 miljoonan rialin (yli 10 000 euron) suuruista takuusummaa, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että toimittaja Maryam Malek, joka kuuluu One Million Signatures -tasa-arvokampanjan järjestäjiin, pidätettiin monen muun kampanjaan osallistuneen henkilön pidättämisen jälkeen 25. huhtikuuta 2009 ja että hänen perheensä ei kykene maksamaan hänen vapauttamisensa ehdoksi asetettua 200 miljoonan rialin (yli 10 000 euron) suuruista takuusummaa,

| F. | ottaa huomioon, että kansainvälisenä työn päivänä 1. toukokuuta 2009 turvallisuusjoukot ja poliisi tukahduttivat väkivaltaisesti useilla paikkakunnilla Iranissa pidettyjä rauhanomaisia mielenosoituksia, jotka olivat kymmenen riippumattoman ammattijärjestön järjestämiä, ja että tietojen mukaan yli 100 ihmistä pidätettiin, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kansainvälisenä työn päivänä 1. toukokuuta 2009 turvallisuusjoukot ja poliisi tukahduttivat väkivaltaisesti useilla paikkakunnilla Iranissa pidettyjä rauhanomaisia mielenosoituksia, jotka olivat kymmenen riippumattoman ammattijärjestön järjestämiä, ja että tietojen mukaan yli 100 ihmistä pidätettiin,

| G. | ottaa huomioon, että 1. toukokuuta 2009 Iranin viranomaiset teloittivat Delara Darabin Rashtin keskusvankilassa, vaikka korkein oikeusviranomainen oli 19. huhtikuuta 2009 myöntänyt teloitukselle kahden kuukauden lykkäyksen, ja että hän ei ole ainoa tänä vuonna teloitettu henkilö, joka oli tuomittu väitetystä rikoksesta, jonka tekohetkellä hän oli vielä alle 18-vuotias, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että 1. toukokuuta 2009 Iranin viranomaiset teloittivat Delara Darabin Rashtin keskusvankilassa, vaikka korkein oikeusviranomainen oli 19. huhtikuuta 2009 myöntänyt teloitukselle kahden kuukauden lykkäyksen, ja että hän ei ole ainoa tänä vuonna teloitettu henkilö, joka oli tuomittu väitetystä rikoksesta, jonka tekohetkellä hän oli vielä alle 18-vuotias,

| H. | ottaa huomioon, että Iranin yleinen ihmisoikeustilanne on heikentynyt jatkuvasti vuodesta 2005 lähtien kaikilla aloilla ja kaikissa suhteissa, erityisesti kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien harjoittamisen osalta, vaikka Iran on alan eri kansainvälisten sopimusten nojalla sitoutunut edistämään ja suojelemaan ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Iranin yleinen ihmisoikeustilanne on heikentynyt jatkuvasti vuodesta 2005 lähtien kaikilla aloilla ja kaikissa suhteissa, erityisesti kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien harjoittamisen osalta, vaikka Iran on alan eri kansainvälisten sopimusten nojalla sitoutunut edistämään ja suojelemaan ihmisoikeuksia ja perusvapauksia,

| 1. | tuomitsee Iranin vallankumoustuomioistuimen Roxana Saberille 18. huhtikuuta 2009 antaman perusteettoman tuomion; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee Iranin vallankumoustuomioistuimen Roxana Saberille 18. huhtikuuta 2009 antaman perusteettoman tuomion;

| 2. | on erittäin huolestunut Roxana Saberin heikentyneestä terveydentilasta; |
| --- | --- |

2.

on erittäin huolestunut Roxana Saberin heikentyneestä terveydentilasta;

| 3. | kehottaa muutoksenhakutuomioistuinta 12. toukokuuta 2009 pidettävässä istunnossaan vapauttamaan Roxana Saberin välittömästi ja ehdoitta sillä perusteella, että oikeudenkäynti pidettiin suljetuin ovin ja kansainvälisiä normeja rikkoen ilman asianmukaista oikeuskäsittelyä, ja luopumaan kaikista syytteistä Saberia vastaan; |
| --- | --- |

3.

kehottaa muutoksenhakutuomioistuinta 12. toukokuuta 2009 pidettävässä istunnossaan vapauttamaan Roxana Saberin välittömästi ja ehdoitta sillä perusteella, että oikeudenkäynti pidettiin suljetuin ovin ja kansainvälisiä normeja rikkoen ilman asianmukaista oikeuskäsittelyä, ja luopumaan kaikista syytteistä Saberia vastaan;

| 4. | on järkyttynyt Dilara Darabin epäoikeudenmukaisesta oikeudenkäynnistä ja teloituksesta ja pöyristynyt alaikäisten rikoksentekijöiden teloittamisesta kansainvälisen oikeuden vastaisesti ja huolimatta Iranin viranomaisten vakuutteluista, joiden mukaan Iran olisi luopunut tällaisesta epäinhimillisestä käytännöstä; kehottaa Iranin viranomaisia noudattamaan antamiaan sitoumuksia ja lopettamaan alaikäisten rikoksentekijöiden teloitukset; |
| --- | --- |

4.

on järkyttynyt Dilara Darabin epäoikeudenmukaisesta oikeudenkäynnistä ja teloituksesta ja pöyristynyt alaikäisten rikoksentekijöiden teloittamisesta kansainvälisen oikeuden vastaisesti ja huolimatta Iranin viranomaisten vakuutteluista, joiden mukaan Iran olisi luopunut tällaisesta epäinhimillisestä käytännöstä; kehottaa Iranin viranomaisia noudattamaan antamiaan sitoumuksia ja lopettamaan alaikäisten rikoksentekijöiden teloitukset;

| 5. | tuomitsee Iranin viranomaisten harjoittaman takuumaksujärjestelmän, jolla pyritään tukahduttamaan kriittisten kansalaisten ja rauhanomaisten uudistusliikkeiden julkiset mielenilmaukset, ja kehottaa vapauttamaan Maryam Malekin välittömästi; |
| --- | --- |

5.

tuomitsee Iranin viranomaisten harjoittaman takuumaksujärjestelmän, jolla pyritään tukahduttamaan kriittisten kansalaisten ja rauhanomaisten uudistusliikkeiden julkiset mielenilmaukset, ja kehottaa vapauttamaan Maryam Malekin välittömästi;

| 6. | palauttaa mieleen, että lukuisia ammattiyhdistysaktivisteja, kuten Mansour Osanloo, Ebrahim Maddadi, Farzad Kamangar ja Ghaleb Hosseini, pidetään vangittuina ainoastaan sillä perusteella, että he puolustavat oikeudenmukaisia työelämän käytänteitä, ja toistaa kehotuksensa vapauttaa heidät välittömästi; |
| --- | --- |

6.

palauttaa mieleen, että lukuisia ammattiyhdistysaktivisteja, kuten Mansour Osanloo, Ebrahim Maddadi, Farzad Kamangar ja Ghaleb Hosseini, pidetään vangittuina ainoastaan sillä perusteella, että he puolustavat oikeudenmukaisia työelämän käytänteitä, ja toistaa kehotuksensa vapauttaa heidät välittömästi;

| 7. | kehottaa Iranin viranomaisia noudattamaan kaikkia Iranin ratifioimia kansainvälisiä ihmisoikeussopimuksia, erityisesti kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaa kansainvälistä yleissopimusta ja ihmisoikeuksien yleismaailmallista julistusta, joissa molemmissa taataan oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin; vaatii tässä yhteydessä, että Iranin islamilaisen tasavallan viranomaiset lakkauttavat kiireellisesti kivittämiskäytännön; tuomitsee päättäväisesti hiljattain tapahtuneen Vali Azadin teloituksen kivittämällä ja ilmaisee vakavan huolensa teloitettavaksi tuomittujen Mohammad Ali Navid Khamamin ja Ashraf Kalhorin tuomioiden täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

7.

kehottaa Iranin viranomaisia noudattamaan kaikkia Iranin ratifioimia kansainvälisiä ihmisoikeussopimuksia, erityisesti kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaa kansainvälistä yleissopimusta ja ihmisoikeuksien yleismaailmallista julistusta, joissa molemmissa taataan oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin; vaatii tässä yhteydessä, että Iranin islamilaisen tasavallan viranomaiset lakkauttavat kiireellisesti kivittämiskäytännön; tuomitsee päättäväisesti hiljattain tapahtuneen Vali Azadin teloituksen kivittämällä ja ilmaisee vakavan huolensa teloitettavaksi tuomittujen Mohammad Ali Navid Khamamin ja Ashraf Kalhorin tuomioiden täytäntöönpanosta;

| 8. | kehottaa neuvoston puheenjohtajavaltiota ja jäsenvaltioiden Iranissa olevaa diplomaattikuntaa toteuttamaan pikaisesti yhteisiä toimenpiteitä edellä mainittujen tapausten osalta; |
| --- | --- |

8.

kehottaa neuvoston puheenjohtajavaltiota ja jäsenvaltioiden Iranissa olevaa diplomaattikuntaa toteuttamaan pikaisesti yhteisiä toimenpiteitä edellä mainittujen tapausten osalta;

| 9. | kehottaa neuvostoa ja komissiota jatkamaan Iranin ihmisoikeustilanteen tutkintaa ja toimittamaan parlamentille yksityiskohtaisen kertomuksen asiasta vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla; |
| --- | --- |

9.

kehottaa neuvostoa ja komissiota jatkamaan Iranin ihmisoikeustilanteen tutkintaa ja toimittamaan parlamentille yksityiskohtaisen kertomuksen asiasta vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla;

| 10. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle, Iranin oikeuslaitoksen johdolle sekä Iranin islamilaisen tasavallan hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

10.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n ihmisoikeusneuvostolle, Iranin oikeuslaitoksen johdolle sekä Iranin islamilaisen tasavallan hallitukselle ja parlamentille.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/111 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/111

---

Torstai 7. toukokuuta 2009Madagaskar

P6_TA(2009)0392

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 Madagaskarin tilanteesta

2010/C 212 E/17

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon puheenjohtajavaltion Euroopan unionin puolesta 17. ja 20. maaliskuuta 2009 antamat julkilausumat,

ottaa huomioon Mauritaniassa ja Guinean tasavallassa viime kuukausina tapahtuneet sotilasvallankaappaukset ja kansainvälisen yhteisön niiden jälkeen asettamat pakotteet,

ottaa huomioon Addis Abebassa 30. huhtikuuta 2009 pidetyn kansainvälisen Madagaskar-kontaktiryhmän ensimmäisen neuvoa-antavan kokouksen,

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Madagaskarin pääkaupungin Antananarivon entinen pormestari Andry Rajoelina kaappasi 17. maaliskuuta 2009 armeijan tuella vallan itselleen kaksi kuukautta kestäneen katkeran taistelun jälkeen, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Madagaskarin pääkaupungin Antananarivon entinen pormestari Andry Rajoelina kaappasi 17. maaliskuuta 2009 armeijan tuella vallan itselleen kaksi kuukautta kestäneen katkeran taistelun jälkeen,

| B. | ottaa huomioon, että Andry Rajoelinan johtama, ilman valtuuksia toimiva korkea siirtymäviranomainen lakkautti kansalliskokouksen ja senaatin, ja demokraattisesti vaaleilla valittu presidentti Marc Ravalomanana joutui kapinallisten painostuksesta lähtemään Madagaskarista, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Andry Rajoelinan johtama, ilman valtuuksia toimiva korkea siirtymäviranomainen lakkautti kansalliskokouksen ja senaatin, ja demokraattisesti vaaleilla valittu presidentti Marc Ravalomanana joutui kapinallisten painostuksesta lähtemään Madagaskarista,

| C. | ottaa huomioon, että entinen hallitus pakotti joulukuussa 2007 maan pääkaupungin Antananarivon pormestariksi valitun Rajoelinan pakolla jättämään virkansa helmikuussa 2009, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että entinen hallitus pakotti joulukuussa 2007 maan pääkaupungin Antananarivon pormestariksi valitun Rajoelinan pakolla jättämään virkansa helmikuussa 2009,

| D. | ottaa huomioon, että kansan suuttumusta lisäsi entisen hallituksen suunnitelma vuokrata miljoona aaria maata maan eteläosasta korealaiselle yritykselle tehoviljelyä varten, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kansan suuttumusta lisäsi entisen hallituksen suunnitelma vuokrata miljoona aaria maata maan eteläosasta korealaiselle yritykselle tehoviljelyä varten,

| E. | ottaa huomioon, että tämä perustuslain vastainen hallituksenvaihdos on jälleen uusi vakava takaisku Afrikassa käynnissä olevassa demokratiaprosessissa ja vahvistaa huolta vallankaappausten vitsauksen paluusta Afrikkaan, kuten Addis Abebassa 1.–4. helmikuuta 2009 pidetyssä Afrikan unionin vuosikokouksen 12. sääntömääräisessä istunnossa todettiin, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tämä perustuslain vastainen hallituksenvaihdos on jälleen uusi vakava takaisku Afrikassa käynnissä olevassa demokratiaprosessissa ja vahvistaa huolta vallankaappausten vitsauksen paluusta Afrikkaan, kuten Addis Abebassa 1.–4. helmikuuta 2009 pidetyssä Afrikan unionin vuosikokouksen 12. sääntömääräisessä istunnossa todettiin,

| F. | ottaa huomioon vaaleilla valitun presidentin nimittämän pääministerin Manandafy-Rakotonirinan sekä toisen hänen hallituksensa jäsenen mielivaltaisen pidätyksen, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon vaaleilla valitun presidentin nimittämän pääministerin Manandafy-Rakotonirinan sekä toisen hänen hallituksensa jäsenen mielivaltaisen pidätyksen,

| G. | ottaa huomioon, että Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto ja kansainväliset järjestöt, joiden jäsen Madagaskar on, eivät tunnusta tätä tosiasiallista hallintoa ja kehottavat palauttamaan perustuslaillisen hallituksen valtaan, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto ja kansainväliset järjestöt, joiden jäsen Madagaskar on, eivät tunnusta tätä tosiasiallista hallintoa ja kehottavat palauttamaan perustuslaillisen hallituksen valtaan,

| H. | ottaa huomioon, että Madagaskar on erotettu toistaiseksi alueellisista ryhmittymistä, joihin se kuuluu – Afrikan unioni (AU), Eteläisen Afrikan kehitysyhteisö (SADC) – sekä ranskankielisten maiden kansainvälisestä järjestöstä ja parlamenttien välisestä liitosta; ottaa huomioon, että Euroopan unioni, Amerikan yhdysvallat, Norja ja Ranska ovat tuominneet oikeusvaltion periaatteiden ja perustuslaillisen järjestyksen rikkomisen, jota vallankaappaus edustaa, ja keskeyttäneet apunsa, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Madagaskar on erotettu toistaiseksi alueellisista ryhmittymistä, joihin se kuuluu – Afrikan unioni (AU), Eteläisen Afrikan kehitysyhteisö (SADC) – sekä ranskankielisten maiden kansainvälisestä järjestöstä ja parlamenttien välisestä liitosta; ottaa huomioon, että Euroopan unioni, Amerikan yhdysvallat, Norja ja Ranska ovat tuominneet oikeusvaltion periaatteiden ja perustuslaillisen järjestyksen rikkomisen, jota vallankaappaus edustaa, ja keskeyttäneet apunsa,

| I. | ottaa huomioon, että Afrikan ja EU:n vuoropuhelun puitteissa Luxemburgissa 28. huhtikuuta 2009 pidetyssä Afrikan ja EU:n troikkien 12. ministerikokouksessa kehotettiin pitämään pikaisesti parlamenttivaalit ja palauttamaan perustuslaillinen järjestys, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Afrikan ja EU:n vuoropuhelun puitteissa Luxemburgissa 28. huhtikuuta 2009 pidetyssä Afrikan ja EU:n troikkien 12. ministerikokouksessa kehotettiin pitämään pikaisesti parlamenttivaalit ja palauttamaan perustuslaillinen järjestys,

| J. | ottaa huomioon, että siitä päivästä lähtien, jolloin Andry Rajoelina asetettiin tosiasialliseksi valtionpäämieheksi, pääkaupungissa on järjestetty jatkuvasti rauhanomaisia mielenosoituksia, joihin on osallistunut kymmeniä tuhansia ihmisiä ja jotka Madagaskarin armeija on tukahduttanut väkivalloin, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että siitä päivästä lähtien, jolloin Andry Rajoelina asetettiin tosiasialliseksi valtionpäämieheksi, pääkaupungissa on järjestetty jatkuvasti rauhanomaisia mielenosoituksia, joihin on osallistunut kymmeniä tuhansia ihmisiä ja jotka Madagaskarin armeija on tukahduttanut väkivalloin,

| K. | katsoo, että perustuslaillista järjestystä palautettaessa olisi noudatettava seuraavia tavoitteita ja periaatteita: selkeä aikataulu vapaiden, oikeudenmukaisten ja avoimien vaalien pitämiselle, maan kaikkien poliittisten ja yhteiskunnallisten sidosryhmien, myös presidentti Marc Ravalomananan ja muiden merkittävien henkilöiden, osallistuminen, Madagaskarin puolueiden keskinäisen yhteisymmärryksen edistäminen, Madagaskarin perustuslain noudattaminen sekä asiaa koskevien AU:n välineiden ja Madagaskarin kansainvälisten sitoumusten noudattaminen, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että perustuslaillista järjestystä palautettaessa olisi noudatettava seuraavia tavoitteita ja periaatteita: selkeä aikataulu vapaiden, oikeudenmukaisten ja avoimien vaalien pitämiselle, maan kaikkien poliittisten ja yhteiskunnallisten sidosryhmien, myös presidentti Marc Ravalomananan ja muiden merkittävien henkilöiden, osallistuminen, Madagaskarin puolueiden keskinäisen yhteisymmärryksen edistäminen, Madagaskarin perustuslain noudattaminen sekä asiaa koskevien AU:n välineiden ja Madagaskarin kansainvälisten sitoumusten noudattaminen,

| L. | ottaa huomioon, että edellä mainittuun kansainvälisen Madagaskar-kontaktiryhmän ensimmäiseen neuvoa-antavaan kokoukseen osallistuivat YK:n, AU:n ja EU:n edustajat sekä monet alueelliset järjestöt ja maat tavoitteenaan koordinoida kansainvälisen yhteisön toimia, joilla edistetään Madagaskarin perustuslaillisen järjestyksen pikaista palauttamista, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että edellä mainittuun kansainvälisen Madagaskar-kontaktiryhmän ensimmäiseen neuvoa-antavaan kokoukseen osallistuivat YK:n, AU:n ja EU:n edustajat sekä monet alueelliset järjestöt ja maat tavoitteenaan koordinoida kansainvälisen yhteisön toimia, joilla edistetään Madagaskarin perustuslaillisen järjestyksen pikaista palauttamista,

| M. | ottaa huomioon, että YK on esittänyt vetoomuksen 35,7 miljoonan dollarin humanitaarisesta avusta maalle, koska myöhemmin tänä vuonna on odotettavissa elintarvikepula poliittisen umpikujan aiheuttamien häiriöiden vuoksi, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että YK on esittänyt vetoomuksen 35,7 miljoonan dollarin humanitaarisesta avusta maalle, koska myöhemmin tänä vuonna on odotettavissa elintarvikepula poliittisen umpikujan aiheuttamien häiriöiden vuoksi,

| N. | ottaa huomioon, että se, että väestöstä suurin osa elää alle yhdellä Yhdysvaltain dollarilla päivässä ja matala tulotaso on heikentänyt useimpien kotitalouksien mahdollisuuksia hankkia ruokaa ja vettä sekä käyttää jätevesihuolto-, terveydenhuolto- ja koulutuspalveluja, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että se, että väestöstä suurin osa elää alle yhdellä Yhdysvaltain dollarilla päivässä ja matala tulotaso on heikentänyt useimpien kotitalouksien mahdollisuuksia hankkia ruokaa ja vettä sekä käyttää jätevesihuolto-, terveydenhuolto- ja koulutuspalveluja,

| O. | ottaa huomioon, että maa on kolmena peräkkäisenä vuonna kärsinyt kuivuudesta ja heikoista sadoista, elintarvikkeiden hinnat ovat nousseet jyrkästi, elintarviketurva on kroonisesti heikentynyt ja maahan on iskenyt myös pyörremyrskyjä, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että maa on kolmena peräkkäisenä vuonna kärsinyt kuivuudesta ja heikoista sadoista, elintarvikkeiden hinnat ovat nousseet jyrkästi, elintarviketurva on kroonisesti heikentynyt ja maahan on iskenyt myös pyörremyrskyjä,

| 1. | tuomitsee jyrkästi tämän vallankaappauksen sekä kaikki pyrkimykset kaapata valta epädemokraattisin keinoin; |
| --- | --- |

1.

tuomitsee jyrkästi tämän vallankaappauksen sekä kaikki pyrkimykset kaapata valta epädemokraattisin keinoin;

| 2. | kehottaa palauttamaan Madagaskariin välittömästi oikeusjärjestyksen ja perustuslaillisen järjestyksen sekä kehottaa Madagaskarin puolueita noudattamaan täysimääräisesti maan perustuslain säännöksiä kriisiä ratkaistaessa; |
| --- | --- |

2.

kehottaa palauttamaan Madagaskariin välittömästi oikeusjärjestyksen ja perustuslaillisen järjestyksen sekä kehottaa Madagaskarin puolueita noudattamaan täysimääräisesti maan perustuslain säännöksiä kriisiä ratkaistaessa;

| 3. | pitää kansalliskokouksen ja senaatin hajottamista valitettavana ja kehottaa palauttamaan pikaisesti niiden vallan sekä kehottaa pitämään parlamentin jäsenten valtakirjat voimassa ja kunnioittamaan heidän koskemattomuuttaan, kunnes uudet, demokraattiset parlamenttivaalit on pidetty; |
| --- | --- |

3.

pitää kansalliskokouksen ja senaatin hajottamista valitettavana ja kehottaa palauttamaan pikaisesti niiden vallan sekä kehottaa pitämään parlamentin jäsenten valtakirjat voimassa ja kunnioittamaan heidän koskemattomuuttaan, kunnes uudet, demokraattiset parlamenttivaalit on pidetty;

| 4. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä tehostamaan toimiaan Madagaskarin poliittisten väkivaltaisuuksien lopettamiseksi; |
| --- | --- |

4.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä tehostamaan toimiaan Madagaskarin poliittisten väkivaltaisuuksien lopettamiseksi;

| 5. | katsoo, että vakaus, vauraus ja demokraattiset vapaudet voidaan taata vain yhteisymmärryksessä toteutettavassa osallistavassa vuoropuhelussa, jossa puututaan maan laaja-alaisten taloudellisten, sosiaalisten, poliittisten ja ympäristöongelmien perussyihin, jonka kaikki osapuolet hyväksyvät ja joka johtaa madagaskarilaisten suoraan kuulemiseen; |
| --- | --- |

5.

katsoo, että vakaus, vauraus ja demokraattiset vapaudet voidaan taata vain yhteisymmärryksessä toteutettavassa osallistavassa vuoropuhelussa, jossa puututaan maan laaja-alaisten taloudellisten, sosiaalisten, poliittisten ja ympäristöongelmien perussyihin, jonka kaikki osapuolet hyväksyvät ja joka johtaa madagaskarilaisten suoraan kuulemiseen;

| 6. | kehottaa kaikkia poliittisia toimijoita nostamaan hyvän hallinnon ja köyhyyden torjunnan asialistansa kärkeen ja pyrkimään parantamaan vaurauden jakautumista ja väestön elintasoa ottamalla käyttöön asianmukaisen ja kestävän kehityspolitiikan, joka kattaa muun muassa perusterveydenhuollon, koulutuksen ja työpaikkojen luomisen; |
| --- | --- |

6.

kehottaa kaikkia poliittisia toimijoita nostamaan hyvän hallinnon ja köyhyyden torjunnan asialistansa kärkeen ja pyrkimään parantamaan vaurauden jakautumista ja väestön elintasoa ottamalla käyttöön asianmukaisen ja kestävän kehityspolitiikan, joka kattaa muun muassa perusterveydenhuollon, koulutuksen ja työpaikkojen luomisen;

| 7. | tukee alueellisten järjestöjen toteuttamia toimia ja AU:n päätöstä sijoittaa Antananarivoon kansainvälisen Madagaskar-kontaktiryhmän operatiivinen yksikkö, jonka puheenjohtajana toimii AU:n komission puheenjohtajan erityislähettiläs Ablassé Ouedraogo; |
| --- | --- |

7.

tukee alueellisten järjestöjen toteuttamia toimia ja AU:n päätöstä sijoittaa Antananarivoon kansainvälisen Madagaskar-kontaktiryhmän operatiivinen yksikkö, jonka puheenjohtajana toimii AU:n komission puheenjohtajan erityislähettiläs Ablassé Ouedraogo;

| 8. | kehottaa AU:n ja YK:n johdolla jo alkaneiden keskustelujen valossa AU:n Madagaskarin-erityislähettilästä ottamaan yhteistyössä kansainvälisen yhteisön Antananarivossa olevien edustajien kanssa yhteyttä kaikkiin Madagaskarin puolueisiin, jotta niiden kanssa voidaan päästä sopimukseen keinoista palauttaa pikaisesti perustuslaillinen järjestys; |
| --- | --- |

8.

kehottaa AU:n ja YK:n johdolla jo alkaneiden keskustelujen valossa AU:n Madagaskarin-erityislähettilästä ottamaan yhteistyössä kansainvälisen yhteisön Antananarivossa olevien edustajien kanssa yhteyttä kaikkiin Madagaskarin puolueisiin, jotta niiden kanssa voidaan päästä sopimukseen keinoista palauttaa pikaisesti perustuslaillinen järjestys;

| 9. | kiinnittää huomiota maan heikentyvään humanitaariseen tilanteeseen, jota käynnissä olevat poliittiset tapahtumat ovat vielä huonontaneet, ja kehottaa kansainvälistä yhteisöä ja erityisesti EU:ta lisäämään humanitaarista apua madagaskarilaisten kärsimysten lievittämiseksi; |
| --- | --- |

9.

kiinnittää huomiota maan heikentyvään humanitaariseen tilanteeseen, jota käynnissä olevat poliittiset tapahtumat ovat vielä huonontaneet, ja kehottaa kansainvälistä yhteisöä ja erityisesti EU:ta lisäämään humanitaarista apua madagaskarilaisten kärsimysten lievittämiseksi;

| 10. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Madagaskarin tasavallan laillisille viranomaisille, korkealle siirtymäviranomaiselle, YK:n pääsihteerille, Afrikan unionille, Eteläisen Afrikan kehitysyhteisölle, Euroopan komission humanitaarisen avun pääosastolle, YK:n keskitetylle hätäapurahastolle ja YK:n humanitaarisen avun koordinaatioyksikölle. |
| --- | --- |

10.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Madagaskarin tasavallan laillisille viranomaisille, korkealle siirtymäviranomaiselle, YK:n pääsihteerille, Afrikan unionille, Eteläisen Afrikan kehitysyhteisölle, Euroopan komission humanitaarisen avun pääosastolle, YK:n keskitetylle hätäapurahastolle ja YK:n humanitaarisen avun koordinaatioyksikölle.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/113 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/113

---

Torstai 7. toukokuuta 2009Venezuela: Manuel Rosalesin tapaus

P6_TA(2009)0393

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. toukokuuta 2009 Manuel Rosalesin tapauksesta Venezuelassa

2010/C 212 E/18

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Venezuelan tilanteesta ja erityisesti 24. toukokuuta 2007 Radio Caracas TV -kanavan tapauksesta Venezuelassa (1) ja 23. lokakuuta 2008 poliittisten oikeuksien menetyksistä Venezuelassa (2) antamansa päätöslauselmat,

ottaa huomioon työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan,

| A. | ottaa huomioon jännittyneen poliittisen tilanteen Venezuelassa, jossa hallinnon autoritaarisuus on viime aikoina lisääntynyt huolestuttavasti, kun oppositiota, sitä edustavia demokraattisesti valittuja pormestareita ja kuvernöörejä, opiskelijaliikettä ja toimittajia ahdistellaan, uhkaillaan, pelotellaan ja vainotaan poliittisesti ja oikeudellisesti muuttamalla demokratian pelisääntöjä, kumoamalla täysin valtiovallan eri osien itsenäisyys ja jättämällä noudattamatta Venezuelan bolivariaanisen tasavallan lakeja ja perustuslakia, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon jännittyneen poliittisen tilanteen Venezuelassa, jossa hallinnon autoritaarisuus on viime aikoina lisääntynyt huolestuttavasti, kun oppositiota, sitä edustavia demokraattisesti valittuja pormestareita ja kuvernöörejä, opiskelijaliikettä ja toimittajia ahdistellaan, uhkaillaan, pelotellaan ja vainotaan poliittisesti ja oikeudellisesti muuttamalla demokratian pelisääntöjä, kumoamalla täysin valtiovallan eri osien itsenäisyys ja jättämällä noudattamatta Venezuelan bolivariaanisen tasavallan lakeja ja perustuslakia,

| B. | ottaa huomioon tapauksen, joka koskee aiemmin presidenttiehdokkaana ollutta Zulian osavaltion entistä kuvernööriä ja nykyistä Maracaibon demokraattisesti valittua pormestaria, oppositiojohtaja Manuel Rosalesia, jonka presidentti Chávez on useaan otteeseen ja julkisesti uhannut vangitsevansa, minkä seurauksena on lopulta hänen kuvernöörikaudellaan Zuliassa vuonna 2004 tehdyn ilmiannon perusteella aloitettu oikeuskäsittely, joka koskee väitettyä omaisuuteen liittyvää epäselvyyttä tuloveroilmoituksessa; katsoo, että toisaalta on kaikin puolin selvää, että oikeudenkäynti merkitsisi selkeää poliittista vainoa, jossa ei kunnioiteta oikeutta tasapuoliseen oikeudenkäyntiin eikä oikeussuojakeinoja, ja että selvästi poliittinen tuomio on saneltu jo etukäteen, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon tapauksen, joka koskee aiemmin presidenttiehdokkaana ollutta Zulian osavaltion entistä kuvernööriä ja nykyistä Maracaibon demokraattisesti valittua pormestaria, oppositiojohtaja Manuel Rosalesia, jonka presidentti Chávez on useaan otteeseen ja julkisesti uhannut vangitsevansa, minkä seurauksena on lopulta hänen kuvernöörikaudellaan Zuliassa vuonna 2004 tehdyn ilmiannon perusteella aloitettu oikeuskäsittely, joka koskee väitettyä omaisuuteen liittyvää epäselvyyttä tuloveroilmoituksessa; katsoo, että toisaalta on kaikin puolin selvää, että oikeudenkäynti merkitsisi selkeää poliittista vainoa, jossa ei kunnioiteta oikeutta tasapuoliseen oikeudenkäyntiin eikä oikeussuojakeinoja, ja että selvästi poliittinen tuomio on saneltu jo etukäteen,

| C. | ottaa huomioon, että Manuel Rosales on hakenut kokemansa poliittisen vainon perusteella poliittista turvapaikkaa läheisestä Perusta ja että maan viranomaiset ovat myöntäneet tapaukseen liittyvien poliittisten ja humanitaaristen näkökohtien takia hänelle turvapaikan, minkä vuoksi Venezuela veti välittömästi suurlähettiläänsä Perusta, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Manuel Rosales on hakenut kokemansa poliittisen vainon perusteella poliittista turvapaikkaa läheisestä Perusta ja että maan viranomaiset ovat myöntäneet tapaukseen liittyvien poliittisten ja humanitaaristen näkökohtien takia hänelle turvapaikan, minkä vuoksi Venezuela veti välittömästi suurlähettiläänsä Perusta,

| D. | katsoo, että opposition johtajaa vastaan suunnattujen syytösten taustalla ovat selvästi poliittiset tarkoitusperät ja muutenkin oikeuslaitos on pitkälti hallituksen valvonnassa; ottaa huomioon, että Venezuelan hallitus on valmistelemassa uusia toimia, joilla vähennetään entisestään oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja siksi tasapuolista oikeudenkäyntiä ei voida odottaa Venezuelassa, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että opposition johtajaa vastaan suunnattujen syytösten taustalla ovat selvästi poliittiset tarkoitusperät ja muutenkin oikeuslaitos on pitkälti hallituksen valvonnassa; ottaa huomioon, että Venezuelan hallitus on valmistelemassa uusia toimia, joilla vähennetään entisestään oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja siksi tasapuolista oikeudenkäyntiä ei voida odottaa Venezuelassa,

| E. | ottaa huomioon, että sotilastiedustelun agentit pidättivät 2. huhtikuuta 2009 pistoolilla uhaten eläkkeellä olevan kenraalin Raúl Isaías Baduelin, joka vielä vähän aikaa sitten toimi presidentti Chávezin puolustusministerinä ja siirtyi sittemmin oppositioon, ja ottaa huomioon, että nykyisin oppositiota edustavana häntä syytetään asevoimien määrärahojen kavaltamisesta puolustusministerikaudellaan, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että sotilastiedustelun agentit pidättivät 2. huhtikuuta 2009 pistoolilla uhaten eläkkeellä olevan kenraalin Raúl Isaías Baduelin, joka vielä vähän aikaa sitten toimi presidentti Chávezin puolustusministerinä ja siirtyi sittemmin oppositioon, ja ottaa huomioon, että nykyisin oppositiota edustavana häntä syytetään asevoimien määrärahojen kavaltamisesta puolustusministerikaudellaan,

| F. | ottaa huomioon, että oppositiojohtaja, Caracasin ylipormestari Antonio Ledezma, joka valittiin demokraattisesti 23. marraskuuta 2008, ei ole voinut aloittaa työtään pormestarina, sillä korttelikomiteat (”círculos bolivarianos”) ovat vallanneet laittomasti kaupungintalon tilat, eivätkä Venezuelan sisäministeriön viranomaiset ole tehneet mitään poistaakseen heidät tiloista; ottaa huomioon, että presidentti Chávez on äskettäin hyväksyttänyt pääkaupunkialuetta koskevan lain, joka koskee suoraan ylipormestarin toimivaltuuksia ja jossa tämän yläpuolelle nimitetään Caracasin hallituksen puheenjohtaja, jonka tasavallan presidentti valitsee harkintansa mukaan ja jonka alaisuudessa Caracasin ylipormestari toimii; näin häneltä evätään käytännössä kaikki toimivaltuudet, kuten julkinen varainhoito, kehittämissuunnitelmien laatiminen ja toteuttaminen sekä pääkaupunkiseudun hajautettujen hallintoelinten valvonta, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että oppositiojohtaja, Caracasin ylipormestari Antonio Ledezma, joka valittiin demokraattisesti 23. marraskuuta 2008, ei ole voinut aloittaa työtään pormestarina, sillä korttelikomiteat (”círculos bolivarianos”) ovat vallanneet laittomasti kaupungintalon tilat, eivätkä Venezuelan sisäministeriön viranomaiset ole tehneet mitään poistaakseen heidät tiloista; ottaa huomioon, että presidentti Chávez on äskettäin hyväksyttänyt pääkaupunkialuetta koskevan lain, joka koskee suoraan ylipormestarin toimivaltuuksia ja jossa tämän yläpuolelle nimitetään Caracasin hallituksen puheenjohtaja, jonka tasavallan presidentti valitsee harkintansa mukaan ja jonka alaisuudessa Caracasin ylipormestari toimii; näin häneltä evätään käytännössä kaikki toimivaltuudet, kuten julkinen varainhoito, kehittämissuunnitelmien laatiminen ja toteuttaminen sekä pääkaupunkiseudun hajautettujen hallintoelinten valvonta,

| G. | ottaa huomioon, että sen lisäksi, että Caracasin ylipormestarilta riisuttiin käytännössä kaikki valta, hän on joutunut maan presidentin suoraan lietsoman aggressiivisen ahdistelu-, uhkailu-, herjaus- ja pelottelukampanjan uhriksi, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että sen lisäksi, että Caracasin ylipormestarilta riisuttiin käytännössä kaikki valta, hän on joutunut maan presidentin suoraan lietsoman aggressiivisen ahdistelu-, uhkailu-, herjaus- ja pelottelukampanjan uhriksi,

| H. | ottaa huomioon, että maaliskuussa 2009 armeija otti presidentin määräyksestä hallintaansa suuren joukon satamia ja lentokenttiä, joista suurin osa sijaitsi opposition hallitsemilla alueilla, näiden laitosten valvonnan Venezuelan hallitukselle siirtävän lain perusteella; ottaa huomioon, että toimenpiteellä pyritään estämään poliittisten vastustajien rahoitus ja saattamaan heidät taloudelliseen ahdinkoon; ottaa huomioon, että Venezuelan bolivariaanisen tasavallan perustuslain 164 artiklan 10 kohdan mukaan satamien, lentokenttien, maanteiden ja moottoriteiden hallinnointi kuuluu osavaltioiden hallitusten yksinomaiseen toimivaltaan yhteistyössä keskushallinnon kanssa eikä ole missään nimessä viimeksi mainitun yksinoikeus, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että maaliskuussa 2009 armeija otti presidentin määräyksestä hallintaansa suuren joukon satamia ja lentokenttiä, joista suurin osa sijaitsi opposition hallitsemilla alueilla, näiden laitosten valvonnan Venezuelan hallitukselle siirtävän lain perusteella; ottaa huomioon, että toimenpiteellä pyritään estämään poliittisten vastustajien rahoitus ja saattamaan heidät taloudelliseen ahdinkoon; ottaa huomioon, että Venezuelan bolivariaanisen tasavallan perustuslain 164 artiklan 10 kohdan mukaan satamien, lentokenttien, maanteiden ja moottoriteiden hallinnointi kuuluu osavaltioiden hallitusten yksinomaiseen toimivaltaan yhteistyössä keskushallinnon kanssa eikä ole missään nimessä viimeksi mainitun yksinoikeus,

| I. | ottaa huomioon, että ennen näkemättömällä poliittisella tuomiolla, jonka julisti PSUV:n merkittävän johtajan puoliso, tuomari Marjori Calderón, komisariot Ivan Simonovis, Lázaro Forero ja Henry Vivas sekä kahdeksan Caracasin poliisiviranomaista tuomittiin äskettäin ilman yhtäkään vakuuttavaa todistetta heitä vastaan 30 vuoden vankeuteen, joka on ankarin tuomio Venezuelan rikoslaissa, oltuaan sitä ennen viisi vuotta pidätettyinä ennaltaehkäisevästi poliisin tiloissa ilman luonnonvaloa; ottaa huomioon, että tuomio oli päätös Venezuelan historian pisimmälle oikeusmenettelylle, joka on ollut täynnä väärinkäytöksiä ja jossa syytettyjen alkeellisimpiakaan oikeuksia ei ole kunnioitettu; ottaa huomioon myös, että suurin osa 11. huhtikuuta 2002 tehdyistä 19 rikoksesta, joista kolmesta syytetyt on nyt ilman yhtäkään todistetta heitä vastaan tuomittu, on jäänyt rankaisematta, vaikka on useita todistajanlausuntoja, televisiokuvaa ja asiakirjatodisteita, jotka osoittavat täysin tunnistettavien pistoolein aseistautuneiden Chávezin kannattajien syyllisyyden, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että ennen näkemättömällä poliittisella tuomiolla, jonka julisti PSUV:n merkittävän johtajan puoliso, tuomari Marjori Calderón, komisariot Ivan Simonovis, Lázaro Forero ja Henry Vivas sekä kahdeksan Caracasin poliisiviranomaista tuomittiin äskettäin ilman yhtäkään vakuuttavaa todistetta heitä vastaan 30 vuoden vankeuteen, joka on ankarin tuomio Venezuelan rikoslaissa, oltuaan sitä ennen viisi vuotta pidätettyinä ennaltaehkäisevästi poliisin tiloissa ilman luonnonvaloa; ottaa huomioon, että tuomio oli päätös Venezuelan historian pisimmälle oikeusmenettelylle, joka on ollut täynnä väärinkäytöksiä ja jossa syytettyjen alkeellisimpiakaan oikeuksia ei ole kunnioitettu; ottaa huomioon myös, että suurin osa 11. huhtikuuta 2002 tehdyistä 19 rikoksesta, joista kolmesta syytetyt on nyt ilman yhtäkään todistetta heitä vastaan tuomittu, on jäänyt rankaisematta, vaikka on useita todistajanlausuntoja, televisiokuvaa ja asiakirjatodisteita, jotka osoittavat täysin tunnistettavien pistoolein aseistautuneiden Chávezin kannattajien syyllisyyden,

| J. | ottaa huomioon, että Venezuelan presidentti on esittänyt eri yhteyksissä herjaavia ja loukkaavia lausuntoja useista ulkomaisista vallanpitäjistä ja että kun hän on puolestaan joutunut kritiikin kohteeksi omassa maassaan, hän on reagoinut määräämällä välittömästi karkotettavaksi ulkomaalaiset, jotka ovat uskaltaneet arvostella häntä; hän on esimerkiksi karkottanut väkivaltaisesti yhden tämän parlamentin jäsenistä, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Venezuelan presidentti on esittänyt eri yhteyksissä herjaavia ja loukkaavia lausuntoja useista ulkomaisista vallanpitäjistä ja että kun hän on puolestaan joutunut kritiikin kohteeksi omassa maassaan, hän on reagoinut määräämällä välittömästi karkotettavaksi ulkomaalaiset, jotka ovat uskaltaneet arvostella häntä; hän on esimerkiksi karkottanut väkivaltaisesti yhden tämän parlamentin jäsenistä,

| K. | ottaa huomioon, että presidentti Chávez pakotti järjestämään helmikuussa 2009 toisen kansanäänestyksen presidentin ja muiden vaaleilla valittujen julkisten viranhaltijoiden rajoituksettoman uudelleenvalinnan hyväksymisestä hävittyään joulukuussa 2007 kansanäänestyksen perustuslakiuudistuksesta, johon sisältyi sama asia; ottaa huomioon, että tämä on vastoin Venezuelan perustuslakia, jonka mukaan samaa uudistusta ei voida esittää kahteen kertaan saman vaalikauden aikana, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että presidentti Chávez pakotti järjestämään helmikuussa 2009 toisen kansanäänestyksen presidentin ja muiden vaaleilla valittujen julkisten viranhaltijoiden rajoituksettoman uudelleenvalinnan hyväksymisestä hävittyään joulukuussa 2007 kansanäänestyksen perustuslakiuudistuksesta, johon sisältyi sama asia; ottaa huomioon, että tämä on vastoin Venezuelan perustuslakia, jonka mukaan samaa uudistusta ei voida esittää kahteen kertaan saman vaalikauden aikana,

| L. | ottaa huomioon, että Venezuelan viranomaiset ovat katsoneet, että maahan maaliskuun 2009 ensimmäisellä viikolla, sen jälkeen kun Venezuelan viranomaiset olivat siirtäneet vierailua useita kertoja ilman syytä, tulossa olleen Euroopan parlamentin virallisen valtuuskunnan läsnäolo ei ole toivottavaa, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Venezuelan viranomaiset ovat katsoneet, että maahan maaliskuun 2009 ensimmäisellä viikolla, sen jälkeen kun Venezuelan viranomaiset olivat siirtäneet vierailua useita kertoja ilman syytä, tulossa olleen Euroopan parlamentin virallisen valtuuskunnan läsnäolo ei ole toivottavaa,

| 1. | ilmaisee syvän huolensa Venezuelan demokratian tilanteesta ja sen laadun heikkenemisestä, sillä sitä uhkaa romahdus, koska valta on keskitetty valtion päämiehelle ja hän käyttäytyy yhä itsevaltaisemmin; |
| --- | --- |

1.

ilmaisee syvän huolensa Venezuelan demokratian tilanteesta ja sen laadun heikkenemisestä, sillä sitä uhkaa romahdus, koska valta on keskitetty valtion päämiehelle ja hän käyttäytyy yhä itsevaltaisemmin;

| 2. | ilmaisee solidaarisuutensa kaikille poliittisen vainon uhriksi Venezuelassa joutuneille henkilöille, joiden symboliksi on nyt noussut Manuel Rosales; pitää myönteisenä Perun hallituksen tekemää päätöstä myöntää poliittinen turvapaikka Manuel Rosalesille; tuomitsee jyrkästi uhkaukset, väkivallan, vallan väärinkäytökset, loukkaukset ja oikeuslaitoksen käyttämisen poliittisen toiminnan välineenä vastustajien pelottelemiseksi ja eliminoimiseksi; |
| --- | --- |

2.

ilmaisee solidaarisuutensa kaikille poliittisen vainon uhriksi Venezuelassa joutuneille henkilöille, joiden symboliksi on nyt noussut Manuel Rosales; pitää myönteisenä Perun hallituksen tekemää päätöstä myöntää poliittinen turvapaikka Manuel Rosalesille; tuomitsee jyrkästi uhkaukset, väkivallan, vallan väärinkäytökset, loukkaukset ja oikeuslaitoksen käyttämisen poliittisen toiminnan välineenä vastustajien pelottelemiseksi ja eliminoimiseksi;

| 3. | muistuttaa, että Amerikan valtioiden järjestön Amerikan maiden demokratian peruskirjan mukaan demokratiassa kiistämätön valtaan pääsyn oikeutus saavutetaan alun perin vaaleissa, mutta sen lisäksi on oltava myös vallan käyttämisen legitiimiys, joka pitää vahvistaa noudattamalla annettuja pelisääntöjä, voimassa olevaa perustuslakia ja muita lakeja ja oikeusvaltion periaatteita täyden demokratian toiminnan takeena ja siihen täytyy liittyä rauhanomaisen ja demokraattisen poliittisen vastustajan kunnioittaminen, varsinkin jos hänet on valittu virkaansa yleisillä vaaleilla; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että Amerikan valtioiden järjestön Amerikan maiden demokratian peruskirjan mukaan demokratiassa kiistämätön valtaan pääsyn oikeutus saavutetaan alun perin vaaleissa, mutta sen lisäksi on oltava myös vallan käyttämisen legitiimiys, joka pitää vahvistaa noudattamalla annettuja pelisääntöjä, voimassa olevaa perustuslakia ja muita lakeja ja oikeusvaltion periaatteita täyden demokratian toiminnan takeena ja siihen täytyy liittyä rauhanomaisen ja demokraattisen poliittisen vastustajan kunnioittaminen, varsinkin jos hänet on valittu virkaansa yleisillä vaaleilla;

| 4. | vetoaa Venezuelan viranomaisiin, etenkin maan presidenttiin, jotta hän siirtyisi poliittisessa toiminnassaan vuoropuheluun, oikeusvaltioperiaatteen ja perustuslain mukaisen laillisuuden kunnioittamiseen ja poliittisten vastustajien suvaitsemiseen, jotta kaikki Venezuelan yhteiskunnan valitsemat ja haluamat poliittiset vaihtoehdot voisivat toimia ja olla asianmukaisesti edustettuina julkisessa elämässä; |
| --- | --- |

4.

vetoaa Venezuelan viranomaisiin, etenkin maan presidenttiin, jotta hän siirtyisi poliittisessa toiminnassaan vuoropuheluun, oikeusvaltioperiaatteen ja perustuslain mukaisen laillisuuden kunnioittamiseen ja poliittisten vastustajien suvaitsemiseen, jotta kaikki Venezuelan yhteiskunnan valitsemat ja haluamat poliittiset vaihtoehdot voisivat toimia ja olla asianmukaisesti edustettuina julkisessa elämässä;

| 5. | kehottaa Venezuelan hallitusta niin ikään noudattamaan Venezuelan allekirjoittamia ja ratifioimia kansainvälisiä sopimuksia, kuten Amerikan valtioiden ihmisoikeuksia koskevaa yleissopimusta, sen 23 artiklan 1 kohdassa olevia poliittisia oikeuksia koskevia määräyksiä sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 2 ja 25 artiklaa; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Venezuelan hallitusta niin ikään noudattamaan Venezuelan allekirjoittamia ja ratifioimia kansainvälisiä sopimuksia, kuten Amerikan valtioiden ihmisoikeuksia koskevaa yleissopimusta, sen 23 artiklan 1 kohdassa olevia poliittisia oikeuksia koskevia määräyksiä sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 2 ja 25 artiklaa;

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä Amerikan valtioiden järjestön pääsihteerille, EU:n ja Latinalaisen Amerikan parlamentaariselle edustajakokoukselle, Mercosurin parlamentille ja Venezuelan bolivariaanisen tasavallan hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

6.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä Amerikan valtioiden järjestön pääsihteerille, EU:n ja Latinalaisen Amerikan parlamentaariselle edustajakokoukselle, Mercosurin parlamentille ja Venezuelan bolivariaanisen tasavallan hallitukselle ja parlamentille.

---

(1)  EUVL C 102 E, 24.4.2008, s. 484.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0525.

---

SUOSITUKSET

Euroopan parlamentti

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/116

---

Torstai 7. toukokuuta 2009EU:n rikosoikeudellisen alueen kehittäminen

P6_TA(2009)0386

Euroopan parlamentin suositus 7. toukokuuta 2009 neuvostolle EU:n rikosoikeudellisen alueen kehittämisestä (2009/2012(INI))

2010/C 212 E/19

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon Panayiotis Demetrioun PPE-DE-ryhmän puolesta esittämän ehdotuksen suositukseksi neuvostolle EU:n rikosoikeudellisen alueen kehittämisestä (B6-0335/2008),

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 ja 29 artiklan, 31 artiklan 1 kohdan c alakohdan sekä 34 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan, Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 47, 48, 49 ja 50 artiklan sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen (Euroopan ihmisoikeussopimus) ja erityisesti sen 5, 6, 7 ja 13 artiklan,

ottaa huomioon komission vihreät kirjat, jotka on annettu 19. helmikuuta 2003 rikoksista epäiltyjen ja syytettyjen etujen turvaamisesta rikosoikeudenkäynneissä Euroopan unionin alueella (KOM(2003)0075) ja 26. huhtikuuta 2006 syyttömyysolettamasta (KOM(2006)0174), komission ehdotuksen neuvoston puitepäätökseksi eräistä rikosoikeudellisissa menettelyissä Euroopan unionin alueella noudatettavista oikeuksista (KOM(2004)0328) ja parlamentin siitä 12. huhtikuuta 2005 antaman lausunnon (1),

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2004 antamansa suosituksen neuvostolle vankien oikeuksista Euroopan unionissa (2),

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/909/YOS vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta rikosasioissa annettuihin tuomioihin, joissa määrätään vapausrangaistus tai vapauden menetyksen käsittävä toimenpide, niiden täytäntöön panemiseksi Euroopan unionissa (3), ja parlamentin siitä 2. syyskuuta 2008 antaman lausunnon (4),

ottaa huomioon oikeuslaitoksen toimivuutta tarkastelevan Euroopan neuvoston pysyvän komitean (CEPEJ) kertomuksen vuodelta 2008 ”Euroopan oikeusjärjestelmät ja oikeudenkäytön tehokkuus”,

ottaa huomioon 4. helmikuuta 2008 annetun komission tiedonannon EU:n oikeusalan politiikkaa ja käytänteitä käsittelevän keskustelufoorumin perustamisesta (KOM(2008)0038),

ottaa huomioon 27.– 28. marraskuuta 2008 kokoontuneen oikeus- ja sisäasioiden neuvoston päätelmät Euroopan unionin jäsenvaltioiden oikeusministeriöiden lainsäädännöllisen yhteistyön verkoston perustamisesta,

ottaa huomioon Ranskan tasavallan aloitteen neuvoston päätöksen tekemiseksi oikeuslaitoksen palveluksessa olevien koulutuksen eurooppalaisen verkoston perustamisesta (5), parlamentin siitä 24. syyskuuta 2002 antaman lausunnon (6), komission 29. kesäkuuta 2006 antaman tiedonannon oikeusalan koulutuksesta Euroopan unionissa (KOM(2006)0356) sekä neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman tuomareiden, syyttäjien ja oikeuslaitoksen henkilöstön koulutuksesta Euroopan unionissa (7),

ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2008 antamansa päätöslauselman kansallisen tuomarin asemasta Euroopan oikeuslaitoksessa (8) aidon eurooppalaisen oikeuskulttuurin luomiseksi,

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2007 päivätyn komission tiedonannon Eurojustista ja Euroopan oikeudellisesta verkostosta järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin torjunnassa Euroopan unionissa (KOM(2007)0644), konsolidoidun version Eurojust-yksikön perustamisesta vakavan rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi tehdystä neuvoston päätöksestä 2002/187/YOS (5347/2009), Euroopan oikeudellisesta verkostosta 16. joulukuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/976/YOS (9) sekä Euroopan parlamentin niistä 2. syyskuuta 2008 antamat lausunnot (10),

ottaa huomioon eurooppalaisesta todisteiden luovuttamismääräyksestä esineiden, asiakirjojen ja tietojen hankkimiseksi rikosasian käsittelyä varten 18. joulukuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/978/YOS (11) ja parlamentin siitä 21. lokakuuta 2008 antaman lausunnon (12),

ottaa huomioon Université Libre de Bruxelles -yliopiston äskettäin julkaiseman tutkimuksen, jossa on analysoitu vastavuoroisen tunnustamisen tulevaisuutta rikosasioissa Euroopan unionissa (13),

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston puitepäätökseksi vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta valvontatoimia koskeviin päätöksiin Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tutkintavankeuden vaihtoehtona (17506/2008),

ottaa huomioon eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/584/JHA soveltamista koskevat arviointikertomukset (14),

ottaa huomioon komission 20. marraskuuta 2008 antaman tiedonannon ”Järjestäytyneen rikollisuuden torjunta Rikoshyödyn takaisinperiminen” (KOM(2008)0766),

ottaa huomioon 30. toukokuuta 2008 annetun komission tiedonannon ”Tavoitteena sähköisen oikeudenkäytön strategia Euroopalle” (KOM(2008)0329), neuvoston päätelmät sähköisen oikeudenkäytön strategiasta, 18. joulukuuta 2008 annetun parlamentin päätöslauselman suosituksista komissiolle sähköisestä oikeudenkäytöstä (15) sekä 9. lokakuuta 2008 hyväksytyn parlamentin kannan ehdotukseen neuvoston päätökseksi eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän (ECRIS) perustamisesta puitepäätöksen 2008/XX/YOS 11 artiklan mukaisesti (16) ja neuvoston päätelmät kertomuksesta, joka koskee Ranskan puheenjohtajakauden aikana sähköisen oikeudenkäytön alalla saavutettua edistystä ja jonka oikeus- ja sisäasioiden neuvosto hyväksyi kokouksessaan 27.–28. marraskuuta 2008,

ottaa huomioon aikaisemmat neuvostolle esittämänsä suositukset (17),

ottaa huomioon Lissabonin sopimuksen ja erityisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 4 luvun 82–86 artiklan (oikeudellinen yhteistyö rikosoikeuden alalla),

ottaa huomioon tarpeen yksilöidä paras tapa EU:n rikosoikeudellisen alueen kehittämiseksi,

ottaa huomioon tulevan Tukholman ohjelman laatimisen,

ottaa huomioon tarpeen tehostaa kyseisistä aiheista kansallisten parlamenttien, kansalaisyhteiskunnan ja oikeusviranomaisten kanssa käytävää vuoropuhelua,

ottaa huomioon työjärjestyksen 114 artiklan 3 kohdan ja 94 artiklan,

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A6-0262/2009),

| A. | ottaa huomioon, että oikeudenkäyttö kuuluu jäsenvaltioiden kansallisen toimivallan piiriin, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että oikeudenkäyttö kuuluu jäsenvaltioiden kansallisen toimivallan piiriin,

| B. | katsoo, että Lissabonin sopimusta ajatellen olisi syytä korostaa, että kun sopimus on tullut voimaan, sillä laajennettaisiin EU:n toimivaltaa rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alalla ja otettaisiin tällä alalla yhteispäätösmenettely käyttöön lainsäädäntömenettelynä, jolloin pilarijärjestelmä poistuu, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että Lissabonin sopimusta ajatellen olisi syytä korostaa, että kun sopimus on tullut voimaan, sillä laajennettaisiin EU:n toimivaltaa rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alalla ja otettaisiin tällä alalla yhteispäätösmenettely käyttöön lainsäädäntömenettelynä, jolloin pilarijärjestelmä poistuu,

| C. | ottaa huomioon, että Haagin ohjelmassa ja Tampereen ohjelmassa asetettiin Euroopan oikeudellisen alueen perustaminen ensisijaiseksi tavoitteeksi ja korostettiin, että oikeudenkäytön lujittamisen olisi tapahduttava rakentamalla luottamusta ja parantamalla molemminpuolista ymmärrystä, panemalla täytäntöön vastavuoroista tunnustamista koskevia ohjelmia, laatimalla yhtenäiset normit menettelyä koskevista oikeuksista rikosoikeudellisissa menettelyissä, lähentämällä lainsäädäntöä – jotta rikolliset eivät hyödy oikeusjärjestelmien eroista ja jotta voidaan varmistaa kansalaisten suojelu kaikkialla Euroopan unionissa – ja sen tavoitteena olisi oltava Eurojustin kehittäminen, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Haagin ohjelmassa ja Tampereen ohjelmassa asetettiin Euroopan oikeudellisen alueen perustaminen ensisijaiseksi tavoitteeksi ja korostettiin, että oikeudenkäytön lujittamisen olisi tapahduttava rakentamalla luottamusta ja parantamalla molemminpuolista ymmärrystä, panemalla täytäntöön vastavuoroista tunnustamista koskevia ohjelmia, laatimalla yhtenäiset normit menettelyä koskevista oikeuksista rikosoikeudellisissa menettelyissä, lähentämällä lainsäädäntöä – jotta rikolliset eivät hyödy oikeusjärjestelmien eroista ja jotta voidaan varmistaa kansalaisten suojelu kaikkialla Euroopan unionissa – ja sen tavoitteena olisi oltava Eurojustin kehittäminen,

| D. | ottaa huomioon, että Haagin ohjelman täytäntöönpanoa vuonna 2007 koskevan 2. heinäkuuta 2008 annetun komission kertomuksen (KOM(2008)0373) mukaan oikeudellinen yhteistyö rikosasioissa on ollut melko vähäistä, politiikan toteuttaminen on pysäytetty tai se on viivästynyt, mikä käy ilmi hyväksyttyjen välineiden määrän vähenemisestä, kun taas muilla aloilla, kuten siviiliasioissa tehtävän yhteistyön, rajavalvonnan, laillisen ja laittoman maahanmuuton ja turvapaikkapolitiikan alalla, on saatu tyydyttäviä tuloksia, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Haagin ohjelman täytäntöönpanoa vuonna 2007 koskevan 2. heinäkuuta 2008 annetun komission kertomuksen (KOM(2008)0373) mukaan oikeudellinen yhteistyö rikosasioissa on ollut melko vähäistä, politiikan toteuttaminen on pysäytetty tai se on viivästynyt, mikä käy ilmi hyväksyttyjen välineiden määrän vähenemisestä, kun taas muilla aloilla, kuten siviiliasioissa tehtävän yhteistyön, rajavalvonnan, laillisen ja laittoman maahanmuuton ja turvapaikkapolitiikan alalla, on saatu tyydyttäviä tuloksia,

| E. | ottaa huomioon, että rikosoikeudenkäynneillä on lukuisia merkittäviä vaikutuksia sekä rikosten uhrien että niistä epäiltyjen ja syytettyjen perusvapauksiin, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että rikosoikeudenkäynneillä on lukuisia merkittäviä vaikutuksia sekä rikosten uhrien että niistä epäiltyjen ja syytettyjen perusvapauksiin,

| F. | ottaa huomioon, että sellaisten oikeuksien suojelu kuin oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, syyttömyysolettama, puolustautumisoikeudet, rikosten uhrien oikeudet, ne bis in idem –periaate ja menettelyllisten vähimmäistakeiden turvaaminen tutkintavankeudessa on ensisijaisen tärkeää rikosoikeudenkäynneissä, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että sellaisten oikeuksien suojelu kuin oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, syyttömyysolettama, puolustautumisoikeudet, rikosten uhrien oikeudet, ne bis in idem –periaate ja menettelyllisten vähimmäistakeiden turvaaminen tutkintavankeudessa on ensisijaisen tärkeää rikosoikeudenkäynneissä,

| G. | ottaa huomioon, että käytännössä rikosasioissa tehtävä oikeudellinen yhteistyö perustuu yhä vastavuoroisen avun välineisiin, joita ovat esimerkiksi vuonna 2000 keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa tehty yleissopimus ja keskinäistä oikeusapua rikosasioissa koskeva Euroopan neuvoston yleissopimus vuodelta 1959, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että käytännössä rikosasioissa tehtävä oikeudellinen yhteistyö perustuu yhä vastavuoroisen avun välineisiin, joita ovat esimerkiksi vuonna 2000 keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa tehty yleissopimus ja keskinäistä oikeusapua rikosasioissa koskeva Euroopan neuvoston yleissopimus vuodelta 1959,

| H. | ottaa huomioon, että yhteisön lainsäädännön tavoitteiden ja periaatteiden mukaisesti vastavuoroisen tunnustamisen periaate tarkoittaa sitä, että kun yhden jäsenvaltion toimivaltainen oikeusviranomainen on tehnyt päätöksen, päätöksellä on täysimääräisesti välitön oikeusvaikutus koko Euroopan unionissa ja niiden jäsenvaltioiden oikeusviranomaiset, joiden alueella päätös voidaan panna täytäntöön, avustavat päätöksen täytäntöönpanossa samoin kuin jos päätöksen olisi tehnyt kyseisen jäsenvaltion oikeusviranomainen, mikäli säädös, jonka mukaisesti se pannaan täytäntöön, ei aseta täytäntöönpanolle rajoituksia, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että yhteisön lainsäädännön tavoitteiden ja periaatteiden mukaisesti vastavuoroisen tunnustamisen periaate tarkoittaa sitä, että kun yhden jäsenvaltion toimivaltainen oikeusviranomainen on tehnyt päätöksen, päätöksellä on täysimääräisesti välitön oikeusvaikutus koko Euroopan unionissa ja niiden jäsenvaltioiden oikeusviranomaiset, joiden alueella päätös voidaan panna täytäntöön, avustavat päätöksen täytäntöönpanossa samoin kuin jos päätöksen olisi tehnyt kyseisen jäsenvaltion oikeusviranomainen, mikäli säädös, jonka mukaisesti se pannaan täytäntöön, ei aseta täytäntöönpanolle rajoituksia,

| I. | ottaa huomioon, että vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta, joka on ollut Tampereen Eurooppa-neuvostosta lähtien oikeudellisen yhteistyön kulmakivi, ei ole toteutettu läheskään tyydyttävästi ja että siihen on liitettävä yhtenäiset menettelylliset takeet ja oikeudet, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta, joka on ollut Tampereen Eurooppa-neuvostosta lähtien oikeudellisen yhteistyön kulmakivi, ei ole toteutettu läheskään tyydyttävästi ja että siihen on liitettävä yhtenäiset menettelylliset takeet ja oikeudet,

| J. | ottaa huomioon, että kun vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta toteutetaan, kuten eurooppalaisen pidätysmääräyksen tapauksessa, se on osoittautunut tehokkaaksi keinoksi, joka tuottaa huomattavasti lisäarvoa Euroopan unionissa tehtävälle oikeudelliselle yhteistyölle, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että kun vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta toteutetaan, kuten eurooppalaisen pidätysmääräyksen tapauksessa, se on osoittautunut tehokkaaksi keinoksi, joka tuottaa huomattavasti lisäarvoa Euroopan unionissa tehtävälle oikeudelliselle yhteistyölle,

| K. | ottaa huomioon, että vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen tehokkuus riippuu pitkälti molemminpuoliseen luottamukseen, yhteisiin periaatteisiin, yhteistyöhön ja tiettyyn lähentämisen tasoon – esimerkiksi tiettyjen rikosten ja seuraamusten määrittely – perustuvan yhteisen eurooppalaisen oikeuskulttuurin luomisesta sekä perusoikeuksien turvaamisesta aidosti erityisesti menettelyä koskevien oikeuksien, pidätysolosuhteiden ja pidätyksen uudelleentarkastelun, vankien oikeuksien ja yksityishenkilöiden saavutettavissa olevien oikeussuojakeinojen vähimmäisstandardien yhteydessä, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen tehokkuus riippuu pitkälti molemminpuoliseen luottamukseen, yhteisiin periaatteisiin, yhteistyöhön ja tiettyyn lähentämisen tasoon – esimerkiksi tiettyjen rikosten ja seuraamusten määrittely – perustuvan yhteisen eurooppalaisen oikeuskulttuurin luomisesta sekä perusoikeuksien turvaamisesta aidosti erityisesti menettelyä koskevien oikeuksien, pidätysolosuhteiden ja pidätyksen uudelleentarkastelun, vankien oikeuksien ja yksityishenkilöiden saavutettavissa olevien oikeussuojakeinojen vähimmäisstandardien yhteydessä,

| L. | ottaa huomioon, että tuomareiden, syyttäjien, puolustusasianajajien ja muiden oikeudenkäyttöön osallistuvien henkilöiden koulutuksella on keskeinen rooli molemminpuolisen luottamuksen rakentamisessa ja yhteisen eurooppalaisen oikeuskulttuurin kehittämisessä ja että sen avulla voidaan myös edistää sopivaa tasapainoa syyttäjälaitoksen ja puolustuksen etujen välillä ja varmistaa jatkuvuus ja tehokas puolustus rajat ylittävissä tapauksissa, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että tuomareiden, syyttäjien, puolustusasianajajien ja muiden oikeudenkäyttöön osallistuvien henkilöiden koulutuksella on keskeinen rooli molemminpuolisen luottamuksen rakentamisessa ja yhteisen eurooppalaisen oikeuskulttuurin kehittämisessä ja että sen avulla voidaan myös edistää sopivaa tasapainoa syyttäjälaitoksen ja puolustuksen etujen välillä ja varmistaa jatkuvuus ja tehokas puolustus rajat ylittävissä tapauksissa,

| M. | ottaa huomioon, että oikeusalan koulutuksen alalla on edistytty huomattavasti erityisesti oikeuslaitoksen palveluksessa olevien henkilöiden koulutuksen eurooppalaisen verkoston (EJTN) ja sen toiminnan ansiosta, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että oikeusalan koulutuksen alalla on edistytty huomattavasti erityisesti oikeuslaitoksen palveluksessa olevien henkilöiden koulutuksen eurooppalaisen verkoston (EJTN) ja sen toiminnan ansiosta,

| N. | ottaa huomioon, että tähänastisista merkittävistä tuloksista huolimatta verkoston roolia ovat rajoittaneet sen organisaatiorakenteeseen liittyvät vaikeudet ja resurssien puute, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että tähänastisista merkittävistä tuloksista huolimatta verkoston roolia ovat rajoittaneet sen organisaatiorakenteeseen liittyvät vaikeudet ja resurssien puute,

| O. | ottaa huomioon, että edellä kuvatun tilanteen vuoksi oikeusviranomaisilla ei tällä hetkellä ole käytettävissään koulutusvälineitä, joita ne tarvitsevat soveltaakseen EU:n lainsäädäntöä asianmukaisesti, ja että vain pieni osa oikeuslaitoksen palveluksessa olevasta henkilökunnasta voi osallistua EU-asioihin keskittyneeseen oikeudelliseen koulutukseen, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että edellä kuvatun tilanteen vuoksi oikeusviranomaisilla ei tällä hetkellä ole käytettävissään koulutusvälineitä, joita ne tarvitsevat soveltaakseen EU:n lainsäädäntöä asianmukaisesti, ja että vain pieni osa oikeuslaitoksen palveluksessa olevasta henkilökunnasta voi osallistua EU-asioihin keskittyneeseen oikeudelliseen koulutukseen,

| P. | katsoo, että tulevien, EU:n rikosoikeudellisen alueen kehittämiseksi toteutettavien toimien on perustuttava EU:n politiikkojen ja säädösten täytäntöönpanon sekä jäsenvaltioiden oikeudenkäytön laadun ja tehokkuuden objektiiviseen, tasapuoliseen, avoimeen, tarkkaan ja jatkuvaan seurantaan, |
| --- | --- |

P.

katsoo, että tulevien, EU:n rikosoikeudellisen alueen kehittämiseksi toteutettavien toimien on perustuttava EU:n politiikkojen ja säädösten täytäntöönpanon sekä jäsenvaltioiden oikeudenkäytön laadun ja tehokkuuden objektiiviseen, tasapuoliseen, avoimeen, tarkkaan ja jatkuvaan seurantaan,

| Q. | ottaa huomioon, että tällä hetkellä EU:n rikosoikeuden alan politiikkaa ja oikeudenkäytön laatua ja tehokkuutta EU:ssa ei seurata kattavasti, jatkuvasti ja selvästi, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että tällä hetkellä EU:n rikosoikeuden alan politiikkaa ja oikeudenkäytön laatua ja tehokkuutta EU:ssa ei seurata kattavasti, jatkuvasti ja selvästi,

| R. | katsoo, että tällainen seuranta olisi ratkaisevan tärkeää EU:n päättäjille laadittaessa soveltuvimpia lainsäädäntötoimia ja lisättäessä samalla keskinäistä luottamusta osapuolten oikeusjärjestelmiin, |
| --- | --- |

R.

katsoo, että tällainen seuranta olisi ratkaisevan tärkeää EU:n päättäjille laadittaessa soveltuvimpia lainsäädäntötoimia ja lisättäessä samalla keskinäistä luottamusta osapuolten oikeusjärjestelmiin,

| S. | katsoo, että tällaisessa arviointijärjestelmässä olisi arvioitava olemassa olevat järjestelmät luomatta päällekkäisiä toimia ja tuloksia ja siinä olisi annettava aktiivinen rooli parlamentille, |
| --- | --- |

S.

katsoo, että tällaisessa arviointijärjestelmässä olisi arvioitava olemassa olevat järjestelmät luomatta päällekkäisiä toimia ja tuloksia ja siinä olisi annettava aktiivinen rooli parlamentille,

| T. | katsoo, että äskettäin perustettu oikeusalan keskustelufoorumi saattaa olla suureksi avuksi EU:n lainsäädäntöaloitteiden etukäteisarviointivaiheessa, |
| --- | --- |

T.

katsoo, että äskettäin perustettu oikeusalan keskustelufoorumi saattaa olla suureksi avuksi EU:n lainsäädäntöaloitteiden etukäteisarviointivaiheessa,

| U. | katsoo, että EU:n toimien johdonmukaisuuden ja jatkuvuuden varmistamiseksi siten, että samalla turvataan perusoikeudet, olisi järjestettävä julkinen kuulemismenettely asianmukaisten menettelyjen avulla, vaikutustenarviointi mukaan luettuna, ennen kuin komissio tai jäsenvaltio esittää ehdotuksia tai aloitteita EU:n säädösten hyväksymiseksi, |
| --- | --- |

U.

katsoo, että EU:n toimien johdonmukaisuuden ja jatkuvuuden varmistamiseksi siten, että samalla turvataan perusoikeudet, olisi järjestettävä julkinen kuulemismenettely asianmukaisten menettelyjen avulla, vaikutustenarviointi mukaan luettuna, ennen kuin komissio tai jäsenvaltio esittää ehdotuksia tai aloitteita EU:n säädösten hyväksymiseksi,

| V. | katsoo, että tiedon, käytäntöjen ja kokemuksen jatkuva vaihtaminen jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten kesken hyödyttää perustavanlaatuisella tavalla molemminpuoliseen luottamukseen perustuvan ympäristön kehittämistä, kuten oikeusviranomaisten vaihto-ohjelmasta saadut loistavat tulokset osoittavat, |
| --- | --- |

V.

katsoo, että tiedon, käytäntöjen ja kokemuksen jatkuva vaihtaminen jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten kesken hyödyttää perustavanlaatuisella tavalla molemminpuoliseen luottamukseen perustuvan ympäristön kehittämistä, kuten oikeusviranomaisten vaihto-ohjelmasta saadut loistavat tulokset osoittavat,

| W. | ottaa huomioon, että rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alalla ei vieläkään ole asianmukaista tietosuojajärjestelmää ja että sen puuttuessa niiden henkilöiden oikeuksia, joita tiedot koskevat, on säänneltävä tarkkaan kaikissa yksittäisissä säädöksissä, |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alalla ei vieläkään ole asianmukaista tietosuojajärjestelmää ja että sen puuttuessa niiden henkilöiden oikeuksia, joita tiedot koskevat, on säänneltävä tarkkaan kaikissa yksittäisissä säädöksissä,

| X. | katsoo, että EU:n rikosoikeudellisella alueella on perusoikeuksia kunnioittaen käytettävä uusia tekniikoita ja Internetin välineitä toteutettaessa EU:n politiikkoja ja jaettaessa tietoa ja ehdotuksia ja keskusteltaessa niistä, jotta alue olisi tehokas, |
| --- | --- |

X.

katsoo, että EU:n rikosoikeudellisella alueella on perusoikeuksia kunnioittaen käytettävä uusia tekniikoita ja Internetin välineitä toteutettaessa EU:n politiikkoja ja jaettaessa tietoa ja ehdotuksia ja keskusteltaessa niistä, jotta alue olisi tehokas,

| Y. | ottaa huomioon, että kansallisten oikeuslaitosten rooli kasvaa jatkuvasti kansainvälisen rikollisuuden torjunnassa ja samalla perusoikeuksien ja -vapauksien turvaamisessa, |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että kansallisten oikeuslaitosten rooli kasvaa jatkuvasti kansainvälisen rikollisuuden torjunnassa ja samalla perusoikeuksien ja -vapauksien turvaamisessa,

| Z. | ottaa huomioon, että koordinointielimillä, esimerkiksi Eurojustilla, on havaittu olevan todellista lisäarvoa ja niiden toimet kansainvälisen rikollisuuden torjumiseksi ovat lisääntyneet huomattavasti, vaikka niiden valtuudet ovat yhä liian rajalliset ja jotkut jäsenvaltiot ovat olleet haluttomia jakamaan tietoa tällaisissa yhteyksissä, |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että koordinointielimillä, esimerkiksi Eurojustilla, on havaittu olevan todellista lisäarvoa ja niiden toimet kansainvälisen rikollisuuden torjumiseksi ovat lisääntyneet huomattavasti, vaikka niiden valtuudet ovat yhä liian rajalliset ja jotkut jäsenvaltiot ovat olleet haluttomia jakamaan tietoa tällaisissa yhteyksissä,

| AA. | ottaa huomioon, että puolustusasianajajien kesken ei ole koordinointia, joten sitä olisi tuettava ja se olisi hyväksyttävä EU:n tasolla, |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että puolustusasianajajien kesken ei ole koordinointia, joten sitä olisi tuettava ja se olisi hyväksyttävä EU:n tasolla,

| AB. | ottaa huomioon, että mafiajärjestöistä ja yleensä järjestäytyneestä rikollisuudesta on tullut kansainvälinen ilmiö, jolla on jäsenvaltioihin ja niiden naapurivaltioihin yhteiskunnallisia, kulttuurisia, taloudellisia ja poliittisia vaikutuksia, joten niitä on syytä torjua myös yhteiskunnallisesti yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisten toimielinten kanssa, |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että mafiajärjestöistä ja yleensä järjestäytyneestä rikollisuudesta on tullut kansainvälinen ilmiö, jolla on jäsenvaltioihin ja niiden naapurivaltioihin yhteiskunnallisia, kulttuurisia, taloudellisia ja poliittisia vaikutuksia, joten niitä on syytä torjua myös yhteiskunnallisesti yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisten toimielinten kanssa,

| 1. | esittää neuvostolle seuraavat suositukset:






  a) | koska EU:n rikosoikeudellisen alueen on perustuttava perusoikeuksien kunnioittamiseen, ryhdytään uudelleen työskentelemään perusoikeuksien turvaamiseksi ja erityisesti hyväksytään viipymättä:






  — | kunnianhimoinen, syyttömyysolettaman periaatteeseen perustuva säädös etujen turvaamisesta rikosoikeudenkäynneissä, jonka piiriin kuuluvia etuja ovat esimerkiksi oikeus saada ilmoitus oikeuksista, oikeus oikeusapuun, oikeus maksuttomaan oikeusapuun tarvittaessa ennen oikeudenkäyntiä ja sen aikana, oikeus todisteiden esittämiseen, oikeus saada tietoa syytteiden luonteesta ja/tai syistä ja/tai epäilyn perusteista kielellä, jota epäilty/vastaaja ymmärtää, oikeus saada kaikki asiaan liittyvät asiakirjat kielellä, jota epäilty/vastaaja ymmärtää, oikeus käyttää tulkkia, oikeus kuulemiseen ja puolustautumisoikeus, sellaisten epäiltyjen/syytettyjen suojelu, jotka eivät ymmärrä tai voi seurata menettelyä, nuorten epäiltyjen/syytettyjen pidätyksen, olojen ja suojelun vähimmäisstandardit sekä yksityishenkilöiden saavutettavissa olevat tehokkaat oikeussuojakeinot, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

esittää neuvostolle seuraavat suositukset:

a)

koska EU:n rikosoikeudellisen alueen on perustuttava perusoikeuksien kunnioittamiseen, ryhdytään uudelleen työskentelemään perusoikeuksien turvaamiseksi ja erityisesti hyväksytään viipymättä:

—

kunnianhimoinen, syyttömyysolettaman periaatteeseen perustuva säädös etujen turvaamisesta rikosoikeudenkäynneissä, jonka piiriin kuuluvia etuja ovat esimerkiksi oikeus saada ilmoitus oikeuksista, oikeus oikeusapuun, oikeus maksuttomaan oikeusapuun tarvittaessa ennen oikeudenkäyntiä ja sen aikana, oikeus todisteiden esittämiseen, oikeus saada tietoa syytteiden luonteesta ja/tai syistä ja/tai epäilyn perusteista kielellä, jota epäilty/vastaaja ymmärtää, oikeus saada kaikki asiaan liittyvät asiakirjat kielellä, jota epäilty/vastaaja ymmärtää, oikeus käyttää tulkkia, oikeus kuulemiseen ja puolustautumisoikeus, sellaisten epäiltyjen/syytettyjen suojelu, jotka eivät ymmärrä tai voi seurata menettelyä, nuorten epäiltyjen/syytettyjen pidätyksen, olojen ja suojelun vähimmäisstandardit sekä yksityishenkilöiden saavutettavissa olevat tehokkaat oikeussuojakeinot,

| — | kattavat oikeudelliset puitteet, jotka mahdollistavat rikosten uhrien mahdollisimman laajan suojelun, asianmukaiset korvaukset ja todistajansuoja mukaan luettuna, erityisesti kun on kyse järjestäytyneestä rikollisuudesta, |
| --- | --- |

—

kattavat oikeudelliset puitteet, jotka mahdollistavat rikosten uhrien mahdollisimman laajan suojelun, asianmukaiset korvaukset ja todistajansuoja mukaan luettuna, erityisesti kun on kyse järjestäytyneestä rikollisuudesta,

| — | säädös todisteiden hyväksyttävyydestä rikosoikeudenkäynneissä, |
| --- | --- |

—

säädös todisteiden hyväksyttävyydestä rikosoikeudenkäynneissä,

| — | toimet, joilla asetetaan vankila- ja pidätysoloja koskevat vähimmäisstandardit ja vankien yhteiset oikeudet EU:ssa, muun muassa oikeus viestintä- ja konsuliapuun mukaan luettuna, |
| --- | --- |

—

toimet, joilla asetetaan vankila- ja pidätysoloja koskevat vähimmäisstandardit ja vankien yhteiset oikeudet EU:ssa, muun muassa oikeus viestintä- ja konsuliapuun mukaan luettuna,

| — | toimet, joilla edistetään ja tuetaan kansalaisyhteiskunnan ja toimielinten pyrkimyksiä torjua mafiajärjestöjen toimintaa ja toimet säädöksen hyväksymiseksi kansainvälisten rikollisjärjestöjen varojen ja omaisuuden takavarikoinnista ja niiden uudelleenkäytöstä yhteiskunnallisiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

—

toimet, joilla edistetään ja tuetaan kansalaisyhteiskunnan ja toimielinten pyrkimyksiä torjua mafiajärjestöjen toimintaa ja toimet säädöksen hyväksymiseksi kansainvälisten rikollisjärjestöjen varojen ja omaisuuden takavarikoinnista ja niiden uudelleenkäytöstä yhteiskunnallisiin tarkoituksiin;

| b) | koska vastavuoroisen tunnustamisen periaate on rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön perustana oleva kulmakivi, hyväksytään viipymättä EU:n säädökset, joita vielä tarvitaan sen toteuttamiseksi, ja huolehditaan yhtenäisten normien laatimisesta rikosoikeudellisissa menettelyä koskevia oikeuksia varten ja rikosoikeudellisia menettelyjä koskevien näkökohtien vähimmäissääntöjen lähentämisestä; |
| --- | --- |

b)

koska vastavuoroisen tunnustamisen periaate on rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön perustana oleva kulmakivi, hyväksytään viipymättä EU:n säädökset, joita vielä tarvitaan sen toteuttamiseksi, ja huolehditaan yhtenäisten normien laatimisesta rikosoikeudellisissa menettelyä koskevia oikeuksia varten ja rikosoikeudellisia menettelyjä koskevien näkökohtien vähimmäissääntöjen lähentämisestä;

| c) | toteutetaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tehokkaasti vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta rikosoikeuden alalla ja kiinnitetään asianmukaista huomiota eurooppalaisen pidätysmääräyksen täytäntöönpanossa ja käytännön soveltamisessa ilmeneviin vaikeuksiin ja saavutuksiin ja varmistetaan, että jäsenvaltiot kunnioittavat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa tarkoitettuja perusoikeuksia ja yleisiä oikeusperiaatteita soveltaessaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta; |
| --- | --- |

c)

toteutetaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tehokkaasti vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta rikosoikeuden alalla ja kiinnitetään asianmukaista huomiota eurooppalaisen pidätysmääräyksen täytäntöönpanossa ja käytännön soveltamisessa ilmeneviin vaikeuksiin ja saavutuksiin ja varmistetaan, että jäsenvaltiot kunnioittavat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa tarkoitettuja perusoikeuksia ja yleisiä oikeusperiaatteita soveltaessaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta;

| d) | kehotetaan jäsenvaltioita noudattamaan suhteellisuusperiaatetta pannessaan täytäntöön eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä tehtyä puitepäätöstä ja kiinnittämään huomiota muihin oikeudellisiin välineisiin, kuten videoneuvottelujen avulla järjestettäviin kuulemisiin, jotka voivat soveltua tiettyihin tapauksiin, kun asianmukaisia oikeuksia noudatetaan; |
| --- | --- |

d)

kehotetaan jäsenvaltioita noudattamaan suhteellisuusperiaatetta pannessaan täytäntöön eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä tehtyä puitepäätöstä ja kiinnittämään huomiota muihin oikeudellisiin välineisiin, kuten videoneuvottelujen avulla järjestettäviin kuulemisiin, jotka voivat soveltua tiettyihin tapauksiin, kun asianmukaisia oikeuksia noudatetaan;

| e) | arvioidaan yhteistyössä parlamentin kanssa Euroopan unionissa rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön nykytilanne ja pohditaan sekä puutteita että edistystä; |
| --- | --- |

e)

arvioidaan yhteistyössä parlamentin kanssa Euroopan unionissa rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön nykytilanne ja pohditaan sekä puutteita että edistystä;

| f) | perustetaan yhdessä komission ja parlamentin kanssa asiantuntijoiden (juristien) komitea, jonka tehtävänä on valmistella tutkimus kaikkien jäsenvaltioiden rikosoikeusjärjestelmien yhteneväisyyksistä ja eroista ja antaa EU:n rikosoikeudellisen alueen kehittämiseksi ehdotuksia, joilla tasapainotetaan rikosoikeudenkäyntien tehokkuutta turvaamalla yksilön oikeudet; |
| --- | --- |

f)

perustetaan yhdessä komission ja parlamentin kanssa asiantuntijoiden (juristien) komitea, jonka tehtävänä on valmistella tutkimus kaikkien jäsenvaltioiden rikosoikeusjärjestelmien yhteneväisyyksistä ja eroista ja antaa EU:n rikosoikeudellisen alueen kehittämiseksi ehdotuksia, joilla tasapainotetaan rikosoikeudenkäyntien tehokkuutta turvaamalla yksilön oikeudet;

| g) | perustetaan komission ja parlamentin kanssa ja yhteistyössä asian parissa toimivien Euroopan neuvoston komiteoiden, kuten CEPEJ:n, ja olemassa olevien rikosoikeudellisten asioiden parissa toimivien eurooppalaisten verkostojen kanssa objektiivinen, tasapuolinen, avoin, kattava, monialainen ja jatkuva seuranta- ja arviointijärjestelmä, joka koskee EU:n tämän alan politiikkojen toteuttamista ja säädösten täytäntöönpanoa ja oikeudenkäytön laatua ja tehokkuutta sekä rehellisyyttä ja tasapuolisuutta, jossa otetaan huomioon myös Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön täytäntöönpano jäsenvaltioissa, jonka mallina on vertaisarviointijärjestelmä ja joka voi antaa luotettavia kertomuksia vähintään kerran vuodessa. Arviointijärjestelmän olisi erityisesti






  — | perustettava arviointiverkosto, jossa on sekä poliittinen että tekninen taso, |
| --- | --- | --- |

g)

perustetaan komission ja parlamentin kanssa ja yhteistyössä asian parissa toimivien Euroopan neuvoston komiteoiden, kuten CEPEJ:n, ja olemassa olevien rikosoikeudellisten asioiden parissa toimivien eurooppalaisten verkostojen kanssa objektiivinen, tasapuolinen, avoin, kattava, monialainen ja jatkuva seuranta- ja arviointijärjestelmä, joka koskee EU:n tämän alan politiikkojen toteuttamista ja säädösten täytäntöönpanoa ja oikeudenkäytön laatua ja tehokkuutta sekä rehellisyyttä ja tasapuolisuutta, jossa otetaan huomioon myös Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön täytäntöönpano jäsenvaltioissa, jonka mallina on vertaisarviointijärjestelmä ja joka voi antaa luotettavia kertomuksia vähintään kerran vuodessa. Arviointijärjestelmän olisi erityisesti

—

perustettava arviointiverkosto, jossa on sekä poliittinen että tekninen taso,

| — | yksilöitävä olemassa olevien arviointijärjestelmien tarkastelun perusteella ensisijaiset tavoitteet, soveltamisala, perusteet ja menetelmät pitäen mielessä, että arviointi ei saisi olla teoreettista vaan siinä olisi arvioitava EU:n politiikkojen vaikutuksia kentällä ja vaikutuksia käytännön oikeudenkäyttöön sekä oikeudenkäytön laatua ja tehokkuutta sekä rehellisyyttä ja tasapuolisuutta ja otettava huomioon myös Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön täytäntöönpano jäsenvaltioissa, |
| --- | --- |

—

yksilöitävä olemassa olevien arviointijärjestelmien tarkastelun perusteella ensisijaiset tavoitteet, soveltamisala, perusteet ja menetelmät pitäen mielessä, että arviointi ei saisi olla teoreettista vaan siinä olisi arvioitava EU:n politiikkojen vaikutuksia kentällä ja vaikutuksia käytännön oikeudenkäyttöön sekä oikeudenkäytön laatua ja tehokkuutta sekä rehellisyyttä ja tasapuolisuutta ja otettava huomioon myös Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön täytäntöönpano jäsenvaltioissa,

| — | vältettävä päällekkäisyyksiä ja edistettävä yhteisvaikutuksia olemassa olevien arviointijärjestelmien kanssa, |
| --- | --- |

—

vältettävä päällekkäisyyksiä ja edistettävä yhteisvaikutuksia olemassa olevien arviointijärjestelmien kanssa,

| — | käytettävä yhtenäistettyä lähestymistapaa, joka kattaa tilastotiedot ja tiedot lainsäädännöstä sekä EU:n välineiden soveltamisen paikalla tehdyn arvioinnin, |
| --- | --- |

—

käytettävä yhtenäistettyä lähestymistapaa, joka kattaa tilastotiedot ja tiedot lainsäädännöstä sekä EU:n välineiden soveltamisen paikalla tehdyn arvioinnin,

| — | koottava vertailukelpoista tietoa ja arvioitava mahdollisuuksien mukaan jo käytettävissä olevia tietoja, |
| --- | --- |

—

koottava vertailukelpoista tietoa ja arvioitava mahdollisuuksien mukaan jo käytettävissä olevia tietoja,

| — | otettava parlamentti tiiviisti mukaan sekä arviointijärjestelmän poliittisen että teknisen tason toimintaan; |
| --- | --- |

—

otettava parlamentti tiiviisti mukaan sekä arviointijärjestelmän poliittisen että teknisen tason toimintaan;

| h) | arvioidaan yhdessä komission ja parlamentin kanssa oikeusalan koulutuksen nykytila Euroopan unionissa sekä sen heikkoudet ja tarpeet ja ryhdytään välittömästi, kaikkea tarpeetonta päällekkäistä työtä välttäen, toimiin, joilla edistetään aidon eurooppalaisen oikeuskulttuurin luomista perustamalla tuomareita, syyttäjiä, puolustusasianajajia ja muita oikeudenkäyttöön osallistuvia henkilöitä varten Euroopan oikeudenkäytön oppilaitos






  — | jonka rakentaminen olisi aloitettava nykyisestä EJTN-verkostosta tavoitteena kehittyminen yhteydessä muihin virastoihin olevaksi EU:n virastoksi ja jonka olisi perustuttava vakaaseen ja asianmukaiseen rakenteeseen, jossa kansallisilla oikeudenkäyttöön liittyvää koulutusta antavilla oppilaitoksilla, oikeudenkäyttöön liittyvillä verkostoilla sekä muilla organisaatioilla, kuten Eurooppa-oikeuden akatemialla ja puolustuksen oikeuksia käsittelevillä organisaatioilla olisi merkittävä rooli ja jonka toimintaan komissio osallistuisi, |
| --- | --- | --- |

h)

arvioidaan yhdessä komission ja parlamentin kanssa oikeusalan koulutuksen nykytila Euroopan unionissa sekä sen heikkoudet ja tarpeet ja ryhdytään välittömästi, kaikkea tarpeetonta päällekkäistä työtä välttäen, toimiin, joilla edistetään aidon eurooppalaisen oikeuskulttuurin luomista perustamalla tuomareita, syyttäjiä, puolustusasianajajia ja muita oikeudenkäyttöön osallistuvia henkilöitä varten Euroopan oikeudenkäytön oppilaitos

—

jonka rakentaminen olisi aloitettava nykyisestä EJTN-verkostosta tavoitteena kehittyminen yhteydessä muihin virastoihin olevaksi EU:n virastoksi ja jonka olisi perustuttava vakaaseen ja asianmukaiseen rakenteeseen, jossa kansallisilla oikeudenkäyttöön liittyvää koulutusta antavilla oppilaitoksilla, oikeudenkäyttöön liittyvillä verkostoilla sekä muilla organisaatioilla, kuten Eurooppa-oikeuden akatemialla ja puolustuksen oikeuksia käsittelevillä organisaatioilla olisi merkittävä rooli ja jonka toimintaan komissio osallistuisi,

| — | jonka olisi hallinnoitava ja kehitettävä edelleen oikeudenkäyttöviranomaisten vaihto-ohjelmia, |
| --- | --- |

—

jonka olisi hallinnoitava ja kehitettävä edelleen oikeudenkäyttöviranomaisten vaihto-ohjelmia,

| — | jonka olisi laadittava oikeudenkäyttöön liittyvän koulutuksen yhteiset opetusohjelmat, millä varmistetaan eurooppalaisen osatekijän kuuluminen opetukseen tarpeen mukaan oikeuden eri aloilla, |
| --- | --- |

—

jonka olisi laadittava oikeudenkäyttöön liittyvän koulutuksen yhteiset opetusohjelmat, millä varmistetaan eurooppalaisen osatekijän kuuluminen opetukseen tarpeen mukaan oikeuden eri aloilla,

| — | jonka olisi tarjottava eurooppalaisille tuomareille, syyttäjille ja puolustusasianajajille vapaaehtoista alku- ja jatkokoulutusta, |
| --- | --- |

—

jonka olisi tarjottava eurooppalaisille tuomareille, syyttäjille ja puolustusasianajajille vapaaehtoista alku- ja jatkokoulutusta,

| — | jonka olisi parannettava oikeusviranomaisten, asianajajien ja muiden asiaan liittyvien toimijoiden kielitaitoa, |
| --- | --- |

—

jonka olisi parannettava oikeusviranomaisten, asianajajien ja muiden asiaan liittyvien toimijoiden kielitaitoa,

| — | jonka olisi tarjottava tällaista koulutusta myös ehdokasmaille ja muille valtioille, joiden kanssa EU on tehnyt yhteistyö- ja kumppanuussopimuksia; |
| --- | --- |

—

jonka olisi tarjottava tällaista koulutusta myös ehdokasmaille ja muille valtioille, joiden kanssa EU on tehnyt yhteistyö- ja kumppanuussopimuksia;

| i) | kehotetaan jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti ja viipymättä täytäntöön Eurojustin vahvistamisesta ja neuvoston päätöksen 2002/187/YOS (18) muuttamisesta tehdyn neuvoston päätöksen (5613/2008) ja kannustamaan kansallisia viranomaisia ottamaan Eurojustin varhaisessa vaiheessa mukaan yhteistyömenettelyihin sekä hylkäämään kansallisella tasolla havaitun haluttomuuden jakaa tietoa ja tehdä kattavaa yhteistyötä, ja ottamaan parlamentin tiiviisti mukaan komission ja Eurojustin kanssa tulevaan toimintaan, jonka tavoitteena on Eurojustin toimintaa koskevan päätöksen asianmukainen täytäntöönpano; |
| --- | --- |

i)

kehotetaan jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti ja viipymättä täytäntöön Eurojustin vahvistamisesta ja neuvoston päätöksen 2002/187/YOS (18) muuttamisesta tehdyn neuvoston päätöksen (5613/2008) ja kannustamaan kansallisia viranomaisia ottamaan Eurojustin varhaisessa vaiheessa mukaan yhteistyömenettelyihin sekä hylkäämään kansallisella tasolla havaitun haluttomuuden jakaa tietoa ja tehdä kattavaa yhteistyötä, ja ottamaan parlamentin tiiviisti mukaan komission ja Eurojustin kanssa tulevaan toimintaan, jonka tavoitteena on Eurojustin toimintaa koskevan päätöksen asianmukainen täytäntöönpano;

| j) | laaditaan edellä mainitun päätöksen täytäntöönpanosuunnitelma, jossa otetaan erityisesti huomioon Eurojustin toimivalta seuraavilla aloilla:






  — | toimivaltaristiriitojen ratkaisu, |
| --- | --- | --- |

j)

laaditaan edellä mainitun päätöksen täytäntöönpanosuunnitelma, jossa otetaan erityisesti huomioon Eurojustin toimivalta seuraavilla aloilla:

—

toimivaltaristiriitojen ratkaisu,

| — | valtuudet ryhtyä tutkimuksiin tai nostaa kanteita; |
| --- | --- |

—

valtuudet ryhtyä tutkimuksiin tai nostaa kanteita;

| k) | ryhdytään toimiin sellaisen EU:ssa tehtyjä rikoksia koskevan kattavan kertomuksen julkaisemiseksi joka vuosi, johon kootaan erityisaloihin kuten järjestäytynyttä rikollisuutta koskevaan uhkakuva-arvioon (OCTA, Organised Crime Threat Assessment) liittyvät kertomukset, Eurojustin vuosikertomukset ja niin edelleen; |
| --- | --- |

k)

ryhdytään toimiin sellaisen EU:ssa tehtyjä rikoksia koskevan kattavan kertomuksen julkaisemiseksi joka vuosi, johon kootaan erityisaloihin kuten järjestäytynyttä rikollisuutta koskevaan uhkakuva-arvioon (OCTA, Organised Crime Threat Assessment) liittyvät kertomukset, Eurojustin vuosikertomukset ja niin edelleen;

| l) | kehotetaan jäsenvaltioita käsittelemään edelleen Tšekin tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan, Slovakian tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan aloitetta neuvoston puitepäätökseksi rikosoikeudenkäyntejä koskevien toimivaltaristiriitojen ehkäisemisestä ja ratkaisemisesta (5208/2009) siten, että voidaan samalla turvata epäillyn tai syytetyn oikeudet saada tietoa ja osallistua prosessiin rikosasiassa toimivaltaisen elimen valintaprosessin kaikissa vaiheissa, ja kuullaan parlamenttia uudelleen neuvoston kanssa käytyjen neuvottelujen aikana saavutetun edistyksen perusteella; |
| --- | --- |

l)

kehotetaan jäsenvaltioita käsittelemään edelleen Tšekin tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan, Slovakian tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan aloitetta neuvoston puitepäätökseksi rikosoikeudenkäyntejä koskevien toimivaltaristiriitojen ehkäisemisestä ja ratkaisemisesta (5208/2009) siten, että voidaan samalla turvata epäillyn tai syytetyn oikeudet saada tietoa ja osallistua prosessiin rikosasiassa toimivaltaisen elimen valintaprosessin kaikissa vaiheissa, ja kuullaan parlamenttia uudelleen neuvoston kanssa käytyjen neuvottelujen aikana saavutetun edistyksen perusteella;

| m) | kiinnitetään asianmukaista huomiota uuden teknologian tarjoamiin etuihin yleisen turvallisuuden korkean tason varmistamisessa ja käytetään täydellisesti hyväksi Internetin tarjoamat mahdollisuudet jakaa tietoa, lujittaa äskettäin perustetun oikeusalan keskustelufoorumin roolia, kannustaa uusien oppimismenetelmien (verkko-opiskelu) kehittämistä ja koota ja jakaa tietoa sekä ajantasaistetaan ja lujitetaan nykyisiä tietokantoja, kuten tullin tietokantoja, jotka ovat olennaisen tärkeitä salakuljetuksen ja ihmiskaupan torjunnassa, mutta huolehditaan samalla perusoikeuksien noudattamisesta ja erityisesti yksityishenkilöiden yksityisyyden suojan korkeasta tasosta henkilötietojen käsittelyn yhteydessä rikosasioissa tehtävässä poliisiyhteistyössä ja oikeudellisessa yhteistyössä; |
| --- | --- |

m)

kiinnitetään asianmukaista huomiota uuden teknologian tarjoamiin etuihin yleisen turvallisuuden korkean tason varmistamisessa ja käytetään täydellisesti hyväksi Internetin tarjoamat mahdollisuudet jakaa tietoa, lujittaa äskettäin perustetun oikeusalan keskustelufoorumin roolia, kannustaa uusien oppimismenetelmien (verkko-opiskelu) kehittämistä ja koota ja jakaa tietoa sekä ajantasaistetaan ja lujitetaan nykyisiä tietokantoja, kuten tullin tietokantoja, jotka ovat olennaisen tärkeitä salakuljetuksen ja ihmiskaupan torjunnassa, mutta huolehditaan samalla perusoikeuksien noudattamisesta ja erityisesti yksityishenkilöiden yksityisyyden suojan korkeasta tasosta henkilötietojen käsittelyn yhteydessä rikosasioissa tehtävässä poliisiyhteistyössä ja oikeudellisessa yhteistyössä;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän suosituksen neuvostolle ja tiedoksi komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän suosituksen neuvostolle ja tiedoksi komissiolle.

---

(1)  EUVL C 33 E, 9.2.2006, s. 159.

(2)  EUVL C 102 E, 28.4.2004, s. 154.

(3)  EUVL L 327, 5.12.2008, s. 27.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0381.

(5)  EYVL C 18, 19.1.2001, s. 9.

(6)  EUVL C 273 E, 14.11.2003, s. 99.

(7)  EUVL C 299, 22.11.2008, s. 1.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0352.

(9)  EUVL L 348, 24.12.2008, s. 130.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0384 ja P6_TA(2008)0380.

(11)  EUVL L 350, 30.12.2008, s. 72.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0486.

(13)  Gisèle Vernimmen-Van Tiggelen ja Laura Surano, Institute for European Studies, Université Libre de Bruxelles ECLAN – European Criminal Law Academic Network.

(14)  KOM(2006)0008 sekä neuvoston asiakirjat 8409/2008, 10330/1/2008, 7024/1/2008, 7301/2/2008, 9617/2/2008, 9927/2/2008, 13416/2/2008, 15691/2/2008 ja 17220/1/2008.

(15)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0637.

(16)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0465.

(17)  14. lokakuuta 2004 annettu suositus neuvostolle ja Eurooppa-neuvostolle vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen tulevaisuudesta sekä edellytyksistä sen legitimiteetin vahvistamiseksi ja toimivuuden tehostamiseksi (EUVL C 166 E, 7.7.2005, s. 58) ja 22. helmikuuta 2005 annettu suositus neuvostolle rikosoikeudenkäytön laadusta ja rikoslainsäädännön yhdenmukaistamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioissa, (EUVL C 304 E, 1.12.2005, s. 109).

(18)  Ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

---

LAUSUNNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 5. toukokuuta 2009

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/123 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/123

---

Tiistai 5. toukokuuta 2009Special Olympics -kilpailut Euroopan unionissa

P6_TA(2009)0347

Euroopan parlamentin kannanotto Special Olympics -kilpailujen tukemisesta Euroopan unionissa

2010/C 212 E/20

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon työjärjestyksen 116 artiklan,

| A. | ottaa huomioon, että Special Olympics Europe -järjestö tarjoaa urheilullisia ja sosiaalisia mahdollisuuksia kehitysvammaisille aikuisille ja lapsille, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Special Olympics Europe -järjestö tarjoaa urheilullisia ja sosiaalisia mahdollisuuksia kehitysvammaisille aikuisille ja lapsille,

| B. | ottaa huomioon, että Special Olympics -ohjelmia on jokaisessa jäsenvaltiossa ja että urheilijoiden lukumäärä on puoli miljoonaa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Special Olympics -ohjelmia on jokaisessa jäsenvaltiossa ja että urheilijoiden lukumäärä on puoli miljoonaa,

| C. | ottaa huomioon, että Special Olympics -järjestö toteuttaa EU:n toimintaperiaatteita päivittäin edistämällä urheilua ja vapaaehtoistyötä kansainvälisellä tasolla, rikkomalla vammaisuutta koskevia stereotypioita, tarjoamalla terveydenhoitoa ja saamalla syrjäytyneitä ihmisiä mukaan sosiaaliseen toimintaan, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Special Olympics -järjestö toteuttaa EU:n toimintaperiaatteita päivittäin edistämällä urheilua ja vapaaehtoistyötä kansainvälisellä tasolla, rikkomalla vammaisuutta koskevia stereotypioita, tarjoamalla terveydenhoitoa ja saamalla syrjäytyneitä ihmisiä mukaan sosiaaliseen toimintaan,

| D. | ottaa huomioon, että Special Olympics Europe -järjestö on järjestämässä kaksi suurtapahtumaa: kesälajien eurooppalaiset Special Olympics -kilpailut Varsovassa Puolassa vuonna 2010 ja kesälajien Special Olympics -maailmankisat Ateenassa Kreikassa vuonna 2011, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Special Olympics Europe -järjestö on järjestämässä kaksi suurtapahtumaa: kesälajien eurooppalaiset Special Olympics -kilpailut Varsovassa Puolassa vuonna 2010 ja kesälajien Special Olympics -maailmankisat Ateenassa Kreikassa vuonna 2011,

| E. | ottaa huomioon, että EU antoi rahoitustukea Irlannissa vuonna 2003 järjestetyille Special Olympics -maailmankisoille, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU antoi rahoitustukea Irlannissa vuonna 2003 järjestetyille Special Olympics -maailmankisoille,

| 1. | ottaa huomioon, että Special Olympics -tapahtumien järjestäminen paikallisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla edellyttää huomattavaa rahoitusta; |
| --- | --- |

1.

ottaa huomioon, että Special Olympics -tapahtumien järjestäminen paikallisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla edellyttää huomattavaa rahoitusta;

| 2. | toteaa, että Special Olympics Europe pyytää Euroopan komissiolta rahoitusta Varsovassa vuonna 2010 pidettäville eurooppalaisille kilpailuille ja Ateenassa vuonna 2011 pidettäville maailmankisoille; |
| --- | --- |

2.

toteaa, että Special Olympics Europe pyytää Euroopan komissiolta rahoitusta Varsovassa vuonna 2010 pidettäville eurooppalaisille kilpailuille ja Ateenassa vuonna 2011 pidettäville maailmankisoille;

| 3. | tunnustaa, että nämä Euroopassa järjestettävät kilpailut hyödyttävät urheilijoita, heidän perheitään ja laajempaa yhteisöä; |
| --- | --- |

3.

tunnustaa, että nämä Euroopassa järjestettävät kilpailut hyödyttävät urheilijoita, heidän perheitään ja laajempaa yhteisöä;

| 4. | kehottaa Euroopan komissiota tukemaan Varsovassa vuonna 2010 ja Ateenassa vuonna 2011 järjestettäviä kilpailuja; |
| --- | --- |

4.

kehottaa Euroopan komissiota tukemaan Varsovassa vuonna 2010 ja Ateenassa vuonna 2011 järjestettäviä kilpailuja;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän kannanoton ja allekirjoittajien nimet neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän kannanoton ja allekirjoittajien nimet neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden parlamenteille.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 5. toukokuuta 2009

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/124 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/124

---

Tiistai 5. toukokuuta 2009Aldo Patriciellon parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskeva pyyntö

P6_TA(2009)0337

Euroopan parlamentin päätös 5. toukokuuta 2009 Aldo Patriciellon parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2009/2021(IMM))

2010/C 212 E/21

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon Aldo Patriciellon pyynnön, joka koskee hänen parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamista Isernian piirituomioistuimen yleisen syyttäjän parhaillaan suorittamassa tutkimuksessa ja josta ilmoitettiin täysistunnossa 9. maaliskuuta 2009,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista 8. huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 9 ja 10 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986 ja 21. lokakuuta 2008 antamat tuomiot (1),

ottaa huomioon työjärjestyksen 6 artiklan 3 kohdan ja 7 artiklan,

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0286/2009),

| 1. | päättää puolustaa Aldo Patriciellon parlamentaarista koskemattomuutta; |
| --- | --- |

1.

päättää puolustaa Aldo Patriciellon parlamentaarista koskemattomuutta;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Italian tasavallan asianomaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Italian tasavallan asianomaisille viranomaisille.

---

(1)  Asia 101/63, Wagner v. Fohrmann ja Krier, Kok. 1964, s. 383, Kok. Ep. I, s. 203; asia 149/85, Wybot v. Faure ym., Kok. 1986, s. 2 391, Kok. Ep. VIII, s. 729 ja yhdistetyt asiat C-200/07 ja C-201/07, Marra v. De Gregorio ja Clemente, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/125 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/125

---

Tiistai 5. toukokuuta 2009Umberto Bossin parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskeva pyyntö

P6_TA(2009)0338

Euroopan parlamentin päätös 5. toukokuuta 2009 Umberto Bossin parlamentaarisen koskemattomuuden ja erioikeuksien puolustamista koskevasta pyynnöstä (2009/2020(IMM))

2010/C 212 E/22

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon Umberto Bossin esittämän, 19. helmikuuta 2009 päivätyn pyynnön parlamentaarisen koskemattomuutensa puolustamiseksi yleisen syyttäjän Verbanian tuomioistuimessa tekemän tutkinnan johdosta, josta ilmoitettiin täysistunnossa 9. maaliskuuta 2009,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista 8. huhtikuuta 1965 tehdyn pöytäkirjan 9 ja 10 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986 ja 21. lokakuuta 2008 antamat tuomiot (1),

ottaa huomioon työjärjestyksen 6 artiklan 3 kohdan ja 7 artiklan,

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0269/2009),

| 1. | päättää puolustaa Umberto Bossin parlamentaarista koskemattomuutta ja erioikeuksia; |
| --- | --- |

1.

päättää puolustaa Umberto Bossin parlamentaarista koskemattomuutta ja erioikeuksia;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Italian tasavallan asianomaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Italian tasavallan asianomaisille viranomaisille.

---

(1)  Asia 101/63, Wagner v. Fohrmann ja Krier, Kok. 1964, s. 383, Kok. Ep. I, s. 203; asia 149/85, Wybot v. Faure ym., Kok. 1986, s. 2391, Kok. Ep. VIII, s. 729 ja yhdistetyt asiat C-200/07 ja C-201/07 Marra v. De Gregorio ja Clemente, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa.

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/126 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/126

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Pysyvien valiokuntien toimivalta

P6_TA(2009)0348

Euroopan parlamentin päätös 6. toukokuuta 2009 pysyvien valiokuntien toimivallasta

2010/C 212 E/23

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen ehdotuksen,

ottaa huomioon työjärjestyksen 174 artiklan,

| 1. | päättää perustaa seuraavat pysyvät valiokunnat:






  I. | Ulkoasiainvaliokunta |
| --- | --- | --- |

1.

päättää perustaa seuraavat pysyvät valiokunnat:

I.

Ulkoasiainvaliokunta

| II. | Kehitysyhteistyövaliokunta |
| --- | --- |

II.

Kehitysyhteistyövaliokunta

| III. | Kansainvälisen kaupan valiokunta |
| --- | --- |

III.

Kansainvälisen kaupan valiokunta

| IV. | Budjettivaliokunta |
| --- | --- |

IV.

Budjettivaliokunta

| V. | Talousarvion valvontavaliokunta |
| --- | --- |

V.

Talousarvion valvontavaliokunta

| VI. | Talous- ja raha-asioiden valiokunta |
| --- | --- |

VI.

Talous- ja raha-asioiden valiokunta

| VII. | Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta |
| --- | --- |

VII.

Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta

| VIII. | Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta |
| --- | --- |

VIII.

Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta

| IX. | Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta |
| --- | --- |

IX.

Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta

| X. | Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta |
| --- | --- |

X.

Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta

| XI. | Liikenne- ja matkailuvaliokunta |
| --- | --- |

XI.

Liikenne- ja matkailuvaliokunta

| XII. | Aluekehitysvaliokunta |
| --- | --- |

XII.

Aluekehitysvaliokunta

| XIII. | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta |
| --- | --- |

XIII.

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta

| XIV. | Kalatalousvaliokunta |
| --- | --- |

XIV.

Kalatalousvaliokunta

| XV. | Kulttuuri- ja koulutusvaliokunta |
| --- | --- |

XV.

Kulttuuri- ja koulutusvaliokunta

| XVI. | Oikeudellisten asioiden valiokunta |
| --- | --- |

XVI.

Oikeudellisten asioiden valiokunta

| XVII. | Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta |
| --- | --- |

XVII.

Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta

| XVIII. | Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta |
| --- | --- |

XVIII.

Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta

| XIX. | Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta |
| --- | --- |

XIX.

Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta

| XX. | Vetoomusvaliokunta; |
| --- | --- |

XX.

Vetoomusvaliokunta;

| 2. | päättää korvata työjärjestyksen liitteen VI seuraavalla tekstillä:

  Keskiviikko 6. toukokuuta 2009”LIITE VI
  Pysyvien valiokuntien toimivalta


  I.
     
  Ulkoasiainvaliokunta


  Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:






  1. | yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) sekä Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikka (ETPP); valiokuntaa avustaa turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta; |
| --- | --- | --- |

2.

päättää korvata työjärjestyksen liitteen VI seuraavalla tekstillä:

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009”LIITE VI

Pysyvien valiokuntien toimivalta

I.
     
  Ulkoasiainvaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

1.

yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) sekä Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikka (ETPP); valiokuntaa avustaa turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta;

| 2. | suhteet Euroopan unionin muihin toimielimiin ja elimiin, Yhdistyneisiin kansakuntiin ja muihin kansainvälisiin järjestöihin sekä parlamenttien välisiin edustajakokouksiin valiokunnan toimivaltaan kuuluvissa asioissa; |
| --- | --- |

2.

suhteet Euroopan unionin muihin toimielimiin ja elimiin, Yhdistyneisiin kansakuntiin ja muihin kansainvälisiin järjestöihin sekä parlamenttien välisiin edustajakokouksiin valiokunnan toimivaltaan kuuluvissa asioissa;

| 3. | poliittisten suhteiden lujittaminen kolmansiin maihin ja erityisesti niihin, jotka sijaitsevat unionin välittömässä läheisyydessä, laajojen yhteistyö- ja avustusohjelmien tai kansainvälisten sopimusten kuten assosiaatio- ja kumppanuussopimusten avulla; |
| --- | --- |

3.

poliittisten suhteiden lujittaminen kolmansiin maihin ja erityisesti niihin, jotka sijaitsevat unionin välittömässä läheisyydessä, laajojen yhteistyö- ja avustusohjelmien tai kansainvälisten sopimusten kuten assosiaatio- ja kumppanuussopimusten avulla;

| 4. | Euroopan valtioiden unioniin liittymistä koskevien neuvottelujen käynnistäminen, seuranta ja päättäminen; |
| --- | --- |

4.

Euroopan valtioiden unioniin liittymistä koskevien neuvottelujen käynnistäminen, seuranta ja päättäminen;

| 5. | ihmisoikeuksia, vähemmistöjen suojelua ja demokraattisten arvojen edistämistä kolmansissa maissa koskevat kysymykset; valiokuntaa avustaa ihmisoikeuksien alivaliokunta; muiden tällä alalla toimivaltaisten valiokuntien tai elinten jäsenet kutsutaan alivaliokunnan kokouksiin, tämän kuitenkaan rajoittamatta asiaa koskevien määräysten soveltamista. |
| --- | --- |

5.

ihmisoikeuksia, vähemmistöjen suojelua ja demokraattisten arvojen edistämistä kolmansissa maissa koskevat kysymykset; valiokuntaa avustaa ihmisoikeuksien alivaliokunta; muiden tällä alalla toimivaltaisten valiokuntien tai elinten jäsenet kutsutaan alivaliokunnan kokouksiin, tämän kuitenkaan rajoittamatta asiaa koskevien määräysten soveltamista.

Valiokunta huolehtii toimivaltaansa kuuluvien parlamentaaristen sekavaliokuntien ja yhteistyövaliokuntien sekä parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien, tilapäisten valtuuskuntien ja vaalitarkkailuvaltuuskuntien työskentelyn yhteensovittamisesta.

II.
     
  Kehitysyhteistyövaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikan edistäminen, toteuttaminen ja valvonta, erityisesti






  a) | poliittinen vuoropuhelu kehitysmaiden kanssa sekä kahdenvälisesti että kansainvälisissä järjestöissä ja parlamenttien välisillä foorumeilla, |
| --- | --- | --- |

1.

Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikan edistäminen, toteuttaminen ja valvonta, erityisesti

a)

poliittinen vuoropuhelu kehitysmaiden kanssa sekä kahdenvälisesti että kansainvälisissä järjestöissä ja parlamenttien välisillä foorumeilla,

| b) | kehitysapu ja yhteistyösopimukset kehitysmaiden kanssa, |
| --- | --- |

b)

kehitysapu ja yhteistyösopimukset kehitysmaiden kanssa,

| c) | demokraattisten arvojen, hyvän hallinnon ja ihmisoikeuksien edistäminen kehitysmaissa; |
| --- | --- |

c)

demokraattisten arvojen, hyvän hallinnon ja ihmisoikeuksien edistäminen kehitysmaissa;

| 2. | AKT–EU-kumppanuussopimukseen liittyvät kysymykset ja suhteet asianomaisiin elimiin; |
| --- | --- |

2.

AKT–EU-kumppanuussopimukseen liittyvät kysymykset ja suhteet asianomaisiin elimiin;

| 3. | Euroopan parlamentin osallistuminen vaalitarkkailutehtäviin, tarvittaessa yhteistyössä muiden asiasta vastaavien valiokuntien ja valtuuskuntien kanssa. |
| --- | --- |

3.

Euroopan parlamentin osallistuminen vaalitarkkailutehtäviin, tarvittaessa yhteistyössä muiden asiasta vastaavien valiokuntien ja valtuuskuntien kanssa.

Valiokunta huolehtii toimivaltaansa kuuluvien parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien ja tilapäisten valtuuskuntien työskentelyn yhteensovittamisesta.

III.
     
  Kansainvälisen kaupan valiokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

Euroopan unionin yhteisen kauppapolitiikan laatiminen ja toteuttaminen sekä unionin ulkoiset taloussuhteet, erityisesti

| 1. | rahoitus-, talous- ja kauppasuhteet kolmansiin maihin ja alueellisiin järjestöihin; |
| --- | --- |

1.

rahoitus-, talous- ja kauppasuhteet kolmansiin maihin ja alueellisiin järjestöihin;

| 2. | tekninen yhdenmukaistaminen tai standardointi kansainvälisen oikeuden välineiden kattamilla aloilla; |
| --- | --- |

2.

tekninen yhdenmukaistaminen tai standardointi kansainvälisen oikeuden välineiden kattamilla aloilla;

| 3. | suhteet kansainvälisiin järjestöihin ja järjestöihin, jotka edistävät taloudellista ja kaupallista yhdentymistä unionin ulkopuolella; |
| --- | --- |

3.

suhteet kansainvälisiin järjestöihin ja järjestöihin, jotka edistävät taloudellista ja kaupallista yhdentymistä unionin ulkopuolella;

| 4. | suhteet Maailman kauppajärjestöön, mukaan lukien sen parlamentaarinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

4.

suhteet Maailman kauppajärjestöön, mukaan lukien sen parlamentaarinen ulottuvuus.

Valiokunta on yhteydessä parlamenttien välisistä suhteista vastaaviin valtuuskuntiin ja tilapäisiin valtuuskuntiin kysymyksissä, jotka koskevat kolmansiin maihin ylläpidettävien suhteiden taloudellisia ja kaupallisia näkökohtia.

IV.
     
  Budjettivaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | Euroopan unionin tulojen ja menojen monivuotinen rahoituskehys sekä unionin omien varojen järjestelmä; |
| --- | --- |

1.

Euroopan unionin tulojen ja menojen monivuotinen rahoituskehys sekä unionin omien varojen järjestelmä;

| 2. | parlamentin budjettivalta, eritoten unionin talousarvioon liittyvät valtaoikeudet, sekä toimielinten välisten sopimusten neuvotteleminen ja soveltaminen tällä alalla; |
| --- | --- |

2.

parlamentin budjettivalta, eritoten unionin talousarvioon liittyvät valtaoikeudet, sekä toimielinten välisten sopimusten neuvotteleminen ja soveltaminen tällä alalla;

| 3. | parlamentin ennakkoarvion vahvistaminen työjärjestyksessä määrätyn menettelyn mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

parlamentin ennakkoarvion vahvistaminen työjärjestyksessä määrätyn menettelyn mukaisesti;

| 4. | hajautettujen erillisvirastojen talousarvio; |
| --- | --- |

4.

hajautettujen erillisvirastojen talousarvio;

| 5. | Euroopan investointipankin rahoitustoiminta; |
| --- | --- |

5.

Euroopan investointipankin rahoitustoiminta;

| 6. | Euroopan kehitysrahaston budjetointi, tämän kuitenkaan rajoittamatta AKT–EU-kumppanuussopimuksesta vastaavan valiokunnan toimivaltaa; |
| --- | --- |

6.

Euroopan kehitysrahaston budjetointi, tämän kuitenkaan rajoittamatta AKT–EU-kumppanuussopimuksesta vastaavan valiokunnan toimivaltaa;

| 7. | kaikkien yhteisön säädösten rahoitusvaikutukset ja yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa, tämän kuitenkaan rajoittamatta asiasta vastaavien valiokuntien toimivaltaa; |
| --- | --- |

7.

kaikkien yhteisön säädösten rahoitusvaikutukset ja yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa, tämän kuitenkaan rajoittamatta asiasta vastaavien valiokuntien toimivaltaa;

| 8. | kuluvan varainhoitovuoden talousarvion toteuttamisen seuranta ja arviointi, sen estämättä, mitä työjärjestyksen 72 artiklan 1 kohdassa määrätään, määrärahasiirrot, henkilöstötaulukoihin liittyvät menettelyt, hallintomäärärahat ja lausunnot kiinteistöihin liittyvistä hankkeista, joilla on huomattavaa taloudellista vaikutusta; |
| --- | --- |

8.

kuluvan varainhoitovuoden talousarvion toteuttamisen seuranta ja arviointi, sen estämättä, mitä työjärjestyksen 72 artiklan 1 kohdassa määrätään, määrärahasiirrot, henkilöstötaulukoihin liittyvät menettelyt, hallintomäärärahat ja lausunnot kiinteistöihin liittyvistä hankkeista, joilla on huomattavaa taloudellista vaikutusta;

| 9. | varainhoitoasetus, lukuun ottamatta talousarvion toteuttamista, hallinnointia ja tarkastusta koskevia kysymyksiä. |
| --- | --- |

9.

varainhoitoasetus, lukuun ottamatta talousarvion toteuttamista, hallinnointia ja tarkastusta koskevia kysymyksiä.

V.
     
  Talousarvion valvontavaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | Euroopan unionin ja Euroopan kehitysrahaston talousarvion toteuttamisen valvonta sekä parlamentin tekemät vastuuvapauspäätökset, sisäinen vastuuvapausmenettely mukaan lukien, ja kyseisiin päätöksiin tai niiden täytäntöönpanoon liittyvät toimet; |
| --- | --- |

1.

Euroopan unionin ja Euroopan kehitysrahaston talousarvion toteuttamisen valvonta sekä parlamentin tekemät vastuuvapauspäätökset, sisäinen vastuuvapausmenettely mukaan lukien, ja kyseisiin päätöksiin tai niiden täytäntöönpanoon liittyvät toimet;

| 2. | Euroopan unionin, sen toimielinten ja sen rahoittamien elinten tilien ja taseiden päättäminen, esittäminen ja tarkastus, mukaan lukien siirrettävien määrärahojen ja saldojen vahvistaminen; |
| --- | --- |

2.

Euroopan unionin, sen toimielinten ja sen rahoittamien elinten tilien ja taseiden päättäminen, esittäminen ja tarkastus, mukaan lukien siirrettävien määrärahojen ja saldojen vahvistaminen;

| 3. | Euroopan investointipankin rahoitustoiminnan valvonta; |
| --- | --- |

3.

Euroopan investointipankin rahoitustoiminnan valvonta;

| 4. | yhteisön eri rahoitusmuotojen kustannustehokkuuden seuranta unionin politiikan toteutuksessa; |
| --- | --- |

4.

yhteisön eri rahoitusmuotojen kustannustehokkuuden seuranta unionin politiikan toteutuksessa;

| 5. | unionin talousarvion toteuttamiseen liittyvien petosten ja sääntöjenvastaisuuksien käsittely ja tällaisten tapausten torjumiseen ja niitä koskevaan syytteeseenpanoon liittyvät toimet sekä unionin taloudellisten etujen suojelu yleensä; |
| --- | --- |

5.

unionin talousarvion toteuttamiseen liittyvien petosten ja sääntöjenvastaisuuksien käsittely ja tällaisten tapausten torjumiseen ja niitä koskevaan syytteeseenpanoon liittyvät toimet sekä unionin taloudellisten etujen suojelu yleensä;

| 6. | suhteet tilintarkastustuomioistuimeen, sen jäsenten nimittäminen ja sen kertomusten käsittely; |
| --- | --- |

6.

suhteet tilintarkastustuomioistuimeen, sen jäsenten nimittäminen ja sen kertomusten käsittely;

| 7. | varainhoitoasetus talousarvion toteuttamista, hallinnointia ja tarkastusta koskevissa asioissa. |
| --- | --- |

7.

varainhoitoasetus talousarvion toteuttamista, hallinnointia ja tarkastusta koskevissa asioissa.

VI.
     
  Talous- ja raha-asioiden valiokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | unionin talous- ja rahapolitiikka, talous- ja rahaliiton sekä Euroopan valuutta- ja rahoitusjärjestelmän toiminta (mukaan lukien suhteet asiaankuuluviin instituutioihin tai järjestöihin); |
| --- | --- |

1.

unionin talous- ja rahapolitiikka, talous- ja rahaliiton sekä Euroopan valuutta- ja rahoitusjärjestelmän toiminta (mukaan lukien suhteet asiaankuuluviin instituutioihin tai järjestöihin);

| 2. | pääoman ja maksujen vapaa liikkuvuus (rajat ylittävät maksut, yhtenäinen maksualue, maksutase, pääoman liikkeet sekä otto- ja antolainauspolitiikka, kolmansista maista peräisin olevan pääoman liikkeiden valvonta, Euroopan unionin pääoman vientiin kannustavat toimet); |
| --- | --- |

2.

pääoman ja maksujen vapaa liikkuvuus (rajat ylittävät maksut, yhtenäinen maksualue, maksutase, pääoman liikkeet sekä otto- ja antolainauspolitiikka, kolmansista maista peräisin olevan pääoman liikkeiden valvonta, Euroopan unionin pääoman vientiin kannustavat toimet);

| 3. | kansainvälinen valuutta- ja rahoitusjärjestelmä (mukaan lukien suhteet rahoitus- ja rahalaitoksiin ja -järjestöihin); |
| --- | --- |

3.

kansainvälinen valuutta- ja rahoitusjärjestelmä (mukaan lukien suhteet rahoitus- ja rahalaitoksiin ja -järjestöihin);

| 4. | kilpailua ja valtiontukia sekä julkisia tukia koskevat säännöt; |
| --- | --- |

4.

kilpailua ja valtiontukia sekä julkisia tukia koskevat säännöt;

| 5. | verosäännökset; |
| --- | --- |

5.

verosäännökset;

| 6. | rahoituspalvelujen, -laitosten ja -markkinoiden sääntely ja valvonta, mukaan lukien tilinpäätöstiedot, tilintarkastukset, tilinpitosäännöt, omistajaohjaus ja -valvonta ja muut yritysoikeuden piiriin kuuluvat asiat, jotka koskevat erityisesti rahoituspalveluja. |
| --- | --- |

6.

rahoituspalvelujen, -laitosten ja -markkinoiden sääntely ja valvonta, mukaan lukien tilinpäätöstiedot, tilintarkastukset, tilinpitosäännöt, omistajaohjaus ja -valvonta ja muut yritysoikeuden piiriin kuuluvat asiat, jotka koskevat erityisesti rahoituspalveluja.

VII.
     
  Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | työllisyyspolitiikka ja kaikki sosiaalipolitiikan osa-alueet, kuten työolot, sosiaaliturva ja sosiaalinen suojelu; |
| --- | --- |

1.

työllisyyspolitiikka ja kaikki sosiaalipolitiikan osa-alueet, kuten työolot, sosiaaliturva ja sosiaalinen suojelu;

| 2. | työterveys- ja työturvallisuustoimet; |
| --- | --- |

2.

työterveys- ja työturvallisuustoimet;

| 3. | Euroopan sosiaalirahasto; |
| --- | --- |

3.

Euroopan sosiaalirahasto;

| 4. | ammatillista koulutusta koskeva politiikka, mukaan lukien ammattipätevyys; |
| --- | --- |

4.

ammatillista koulutusta koskeva politiikka, mukaan lukien ammattipätevyys;

| 5. | työntekijöiden ja eläkeläisten vapaa liikkuvuus; |
| --- | --- |

5.

työntekijöiden ja eläkeläisten vapaa liikkuvuus;

| 6. | työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu; |
| --- | --- |

6.

työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu;

| 7. | kaikenlainen syrjintä työssä ja työmarkkinoilla, lukuun ottamatta sukupuoleen perustuvaa syrjintää; |
| --- | --- |

7.

kaikenlainen syrjintä työssä ja työmarkkinoilla, lukuun ottamatta sukupuoleen perustuvaa syrjintää;

| 8. | suhteet






  — | Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskukseen (Cedefop) |
| --- | --- | --- |

8.

suhteet

—

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskukseen (Cedefop)

| — | Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiöön |
| --- | --- |

—

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiöön

| — | Euroopan koulutussäätiöön ja |
| --- | --- |

—

Euroopan koulutussäätiöön ja

| — | Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirastoon |
| --- | --- |

—

Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirastoon

sekä suhteet muihin asiaankuuluviin Euroopan unionin elimiin ja kansainvälisiin järjestöihin.

VIII.
     
  Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | ympäristöpolitiikka ja ympäristönsuojelutoimet, erityisesti






  a) | ilman, maaperän ja vesien pilaantuminen, jätehuolto ja kierrätys, vaaralliset aineet ja valmisteet, melurajat, ilmastonmuutos, biologisen monimuotoisuuden suojelu, |
| --- | --- | --- |

1.

ympäristöpolitiikka ja ympäristönsuojelutoimet, erityisesti

a)

ilman, maaperän ja vesien pilaantuminen, jätehuolto ja kierrätys, vaaralliset aineet ja valmisteet, melurajat, ilmastonmuutos, biologisen monimuotoisuuden suojelu,

| b) | kestävä kehitys, |
| --- | --- |

b)

kestävä kehitys,

| c) | ympäristönsuojelua koskevat kansainväliset ja alueelliset toimet ja sopimukset, |
| --- | --- |

c)

ympäristönsuojelua koskevat kansainväliset ja alueelliset toimet ja sopimukset,

| d) | ympäristövahinkojen korjaaminen, |
| --- | --- |

d)

ympäristövahinkojen korjaaminen,

| e) | pelastuspalvelu, |
| --- | --- |

e)

pelastuspalvelu,

| f) | Euroopan ympäristökeskus, |
| --- | --- |

f)

Euroopan ympäristökeskus,

| g) | Euroopan kemikaalivirasto; |
| --- | --- |

g)

Euroopan kemikaalivirasto;

| 2. | kansanterveys, erityisesti






  a) | kansanterveyden alan ohjelmat ja erityistoimet, |
| --- | --- | --- |

2.

kansanterveys, erityisesti

a)

kansanterveyden alan ohjelmat ja erityistoimet,

| b) | lääketuotteet ja kosmetiikka, |
| --- | --- |

b)

lääketuotteet ja kosmetiikka,

| c) | bioterrorismin terveysnäkökohdat, |
| --- | --- |

c)

bioterrorismin terveysnäkökohdat,

| d) | Euroopan lääkevirasto sekä tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus; |
| --- | --- |

d)

Euroopan lääkevirasto sekä tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus;

| 3. | elintarvikkeiden turvallisuutta koskevat kysymykset, erityisesti






  a) | elintarvikkeiden merkinnät ja elintarvikkeiden turvallisuus, |
| --- | --- | --- |

3.

elintarvikkeiden turvallisuutta koskevat kysymykset, erityisesti

a)

elintarvikkeiden merkinnät ja elintarvikkeiden turvallisuus,

| b) | ihmisten terveyden suojelua koskeva eläinlääkintälainsäädäntö; elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden tuotannon kansanterveydellinen valvonta, |
| --- | --- |

b)

ihmisten terveyden suojelua koskeva eläinlääkintälainsäädäntö; elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden tuotannon kansanterveydellinen valvonta,

| c) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen sekä elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto. |
| --- | --- |

c)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen sekä elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto.

IX.
     
  Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | unionin teollisuuspolitiikka ja uuden tekniikan soveltaminen, mukaan lukien pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevat toimet; |
| --- | --- |

1.

unionin teollisuuspolitiikka ja uuden tekniikan soveltaminen, mukaan lukien pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevat toimet;

| 2. | unionin tutkimuspolitiikka, mukaan lukien tutkimustulosten levittäminen ja hyödyntäminen; |
| --- | --- |

2.

unionin tutkimuspolitiikka, mukaan lukien tutkimustulosten levittäminen ja hyödyntäminen;

| 3. | avaruuspolitiikka; |
| --- | --- |

3.

avaruuspolitiikka;

| 4. | yhteisen tutkimuskeskuksen ja ydinmittausten keskusviraston toiminta sekä JET, ITER ja muut saman alan hankkeet; |
| --- | --- |

4.

yhteisen tutkimuskeskuksen ja ydinmittausten keskusviraston toiminta sekä JET, ITER ja muut saman alan hankkeet;

| 5. | yhteisön toimet, jotka liittyvät energiapolitiikkaan yleensä, energian toimitusvarmuuteen ja energiatehokkuuteen sekä Euroopan laajuisten verkkojen perustamiseen ja kehittämiseen energian infrastruktuurien alalla; |
| --- | --- |

5.

yhteisön toimet, jotka liittyvät energiapolitiikkaan yleensä, energian toimitusvarmuuteen ja energiatehokkuuteen sekä Euroopan laajuisten verkkojen perustamiseen ja kehittämiseen energian infrastruktuurien alalla;

| 6. | Euratomin perustamissopimus ja Euratomin hankintakeskus, ydinturvallisuus, ydinvoimaloiden käytöstäpoisto ja ydinjätehuolto; |
| --- | --- |

6.

Euratomin perustamissopimus ja Euratomin hankintakeskus, ydinturvallisuus, ydinvoimaloiden käytöstäpoisto ja ydinjätehuolto;

| 7. | tietoyhteiskunta ja tietotekniikka, mukaan lukien Euroopan laajuisten verkkojen perustaminen ja kehittäminen teletoiminnan infrastruktuurien alalla. |
| --- | --- |

7.

tietoyhteiskunta ja tietotekniikka, mukaan lukien Euroopan laajuisten verkkojen perustaminen ja kehittäminen teletoiminnan infrastruktuurien alalla.

X.
     
  Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | sisämarkkinoita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteensovittaminen yhteisön tasolla ja tulliliitto, erityisesti






  a) | tavaroiden vapaa liikkuvuus, mukaan lukien teknisten standardien yhdenmukaistaminen, |
| --- | --- | --- |

1.

sisämarkkinoita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteensovittaminen yhteisön tasolla ja tulliliitto, erityisesti

a)

tavaroiden vapaa liikkuvuus, mukaan lukien teknisten standardien yhdenmukaistaminen,

| b) | sijoittautumisoikeus, |
| --- | --- |

b)

sijoittautumisoikeus,

| c) | palvelujen tarjoamisen vapaus, lukuun ottamatta rahoitus- ja postialaa; |
| --- | --- |

c)

palvelujen tarjoamisen vapaus, lukuun ottamatta rahoitus- ja postialaa;

| 2. | toimet sisämarkkinoiden toimintaa haittaavien mahdollisten esteiden määrittämiseksi ja poistamiseksi; |
| --- | --- |

2.

toimet sisämarkkinoiden toimintaa haittaavien mahdollisten esteiden määrittämiseksi ja poistamiseksi;

| 3. | kuluttajien taloudellisten etujen edistäminen ja suojelu sisämarkkinoiden toteuttamisessa, lukuun ottamatta kansanterveyttä ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevia kysymyksiä. |
| --- | --- |

3.

kuluttajien taloudellisten etujen edistäminen ja suojelu sisämarkkinoiden toteuttamisessa, lukuun ottamatta kansanterveyttä ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevia kysymyksiä.

XI.
     
  Liikenne- ja matkailuvaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | yhteisen rautatie-, maantie-, sisävesi-, meri- ja lentoliikennepolitiikan kehittäminen, erityisesti






  a) | liikenteeseen Euroopan unionissa sovellettavat yhteiset säännöt, |
| --- | --- | --- |

1.

yhteisen rautatie-, maantie-, sisävesi-, meri- ja lentoliikennepolitiikan kehittäminen, erityisesti

a)

liikenteeseen Euroopan unionissa sovellettavat yhteiset säännöt,

| b) | Euroopan laajuisten verkkojen perustaminen ja kehittäminen liikenteen infrastruktuurien alalla, |
| --- | --- |

b)

Euroopan laajuisten verkkojen perustaminen ja kehittäminen liikenteen infrastruktuurien alalla,

| c) | liikennepalvelujen tarjoaminen ja suhteet kolmansiin maihin liikenneasioissa, |
| --- | --- |

c)

liikennepalvelujen tarjoaminen ja suhteet kolmansiin maihin liikenneasioissa,

| d) | liikenneturvallisuus, |
| --- | --- |

d)

liikenneturvallisuus,

| e) | suhteet kansainvälisiin liikennejärjestöihin; |
| --- | --- |

e)

suhteet kansainvälisiin liikennejärjestöihin;

| 2. | postipalvelut; |
| --- | --- |

2.

postipalvelut;

| 3. | matkailu. |
| --- | --- |

3.

matkailu.

XII.
     
  Aluekehitysvaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

alue- ja koheesiopolitiikka, erityisesti

| a) | Euroopan aluekehitysrahasto, koheesiorahasto ja muut unionin aluepolitiikan välineet, |
| --- | --- |

a)

Euroopan aluekehitysrahasto, koheesiorahasto ja muut unionin aluepolitiikan välineet,

| b) | unionin muiden politiikan alojen vaikutukset taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, |
| --- | --- |

b)

unionin muiden politiikan alojen vaikutukset taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen,

| c) | unionin rakennepoliittisten välineiden koordinointi, |
| --- | --- |

c)

unionin rakennepoliittisten välineiden koordinointi,

| d) | syrjäisimmät alueet ja saaristoalueet sekä rajat ylittävä ja alueiden välinen yhteistyö, |
| --- | --- |

d)

syrjäisimmät alueet ja saaristoalueet sekä rajat ylittävä ja alueiden välinen yhteistyö,

| e) | suhteet alueiden komiteaan, alueiden välisen yhteistyön järjestöihin sekä paikallisiin ja alueellisiin viranomaisiin. |
| --- | --- |

e)

suhteet alueiden komiteaan, alueiden välisen yhteistyön järjestöihin sekä paikallisiin ja alueellisiin viranomaisiin.

XIII.
     
  Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | yhteisen maatalouspolitiikan harjoittaminen ja kehittäminen; |
| --- | --- |

1.

yhteisen maatalouspolitiikan harjoittaminen ja kehittäminen;

| 2. | maaseudun kehittäminen, mukaan lukien asiaankuuluvien rahoitusvälineiden toiminta; |
| --- | --- |

2.

maaseudun kehittäminen, mukaan lukien asiaankuuluvien rahoitusvälineiden toiminta;

| 3. | seuraavia asioita koskeva lainsäädäntö:






  a) | eläinlääkintä ja kasvien terveys sekä eläinrehu, lukuun ottamatta toimia ihmisten terveyden suojelemiseksi, |
| --- | --- | --- |

3.

seuraavia asioita koskeva lainsäädäntö:

a)

eläinlääkintä ja kasvien terveys sekä eläinrehu, lukuun ottamatta toimia ihmisten terveyden suojelemiseksi,

| b) | karjanhoito ja eläinten hyvinvointi; |
| --- | --- |

b)

karjanhoito ja eläinten hyvinvointi;

| 4. | maataloustuotteiden laadun parantaminen; |
| --- | --- |

4.

maataloustuotteiden laadun parantaminen;

| 5. | maatalouden raaka-aineiden saanti; |
| --- | --- |

5.

maatalouden raaka-aineiden saanti;

| 6. | yhteisön kasvilajikevirasto; |
| --- | --- |

6.

yhteisön kasvilajikevirasto;

| 7. | metsätalous. |
| --- | --- |

7.

metsätalous.

XIV.
     
  Kalatalousvaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | yhteisen kalatalouspolitiikan harjoittaminen, kehittäminen ja hallinnointi; |
| --- | --- |

1.

yhteisen kalatalouspolitiikan harjoittaminen, kehittäminen ja hallinnointi;

| 2. | kalavarojen säilyttäminen; |
| --- | --- |

2.

kalavarojen säilyttäminen;

| 3. | kalataloustuotteiden yhteinen markkinajärjestely; |
| --- | --- |

3.

kalataloustuotteiden yhteinen markkinajärjestely;

| 4. | kalataloutta ja vesiviljelyä koskeva rakennepolitiikka, mukaan lukien kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineet; |
| --- | --- |

4.

kalataloutta ja vesiviljelyä koskeva rakennepolitiikka, mukaan lukien kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineet;

| 5. | kansainväliset kalastussopimukset. |
| --- | --- |

5.

kansainväliset kalastussopimukset.

XV.
     
  Kulttuuri- ja koulutusvaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | Euroopan unionin kulttuurinäkökohdat ja erityisesti






  a) | kulttuurin tuntemuksen ja kulttuuria koskevan tiedon levityksen parantaminen, |
| --- | --- | --- |

1.

Euroopan unionin kulttuurinäkökohdat ja erityisesti

a)

kulttuurin tuntemuksen ja kulttuuria koskevan tiedon levityksen parantaminen,

| b) | kulttuurien ja kielellisen moninaisuuden suojaaminen ja edistäminen, |
| --- | --- |

b)

kulttuurien ja kielellisen moninaisuuden suojaaminen ja edistäminen,

| c) | kulttuuriperinnön säilyttäminen ja suojaaminen, kulttuurivaihto ja taiteellinen luova toiminta; |
| --- | --- |

c)

kulttuuriperinnön säilyttäminen ja suojaaminen, kulttuurivaihto ja taiteellinen luova toiminta;

| 2. | Euroopan unionin koulutuspolitiikka, mukaan lukien eurooppalaisen korkeakoulutusalueen kehittäminen sekä Eurooppa-koulujen järjestelmän ja elinikäisen oppimisen edistäminen; |
| --- | --- |

2.

Euroopan unionin koulutuspolitiikka, mukaan lukien eurooppalaisen korkeakoulutusalueen kehittäminen sekä Eurooppa-koulujen järjestelmän ja elinikäisen oppimisen edistäminen;

| 3. | audiovisuaalialan toimintalinjat ja tietoyhteiskunnan kulttuuri- ja koulutusnäkökohdat; |
| --- | --- |

3.

audiovisuaalialan toimintalinjat ja tietoyhteiskunnan kulttuuri- ja koulutusnäkökohdat;

| 4. | nuorisopolitiikka sekä urheilua ja vapaa-aikaa koskevan politiikan kehittäminen; |
| --- | --- |

4.

nuorisopolitiikka sekä urheilua ja vapaa-aikaa koskevan politiikan kehittäminen;

| 5. | tiedotusta ja tiedotusvälineitä koskeva politiikka; |
| --- | --- |

5.

tiedotusta ja tiedotusvälineitä koskeva politiikka;

| 6. | kulttuuri- ja koulutusalan yhteistyö kolmansien maiden kanssa sekä suhteet asiaankuuluviin kansainvälisiin järjestöihin ja instituutioihin. |
| --- | --- |

6.

kulttuuri- ja koulutusalan yhteistyö kolmansien maiden kanssa sekä suhteet asiaankuuluviin kansainvälisiin järjestöihin ja instituutioihin.

XVI.
     
  Oikeudellisten asioiden valiokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | Euroopan unionin oikeuden tulkinta ja soveltaminen, unionin säädösten yhdenmukaisuus primaarioikeuden kanssa, erityisesti säädösten oikeusperustan valinta sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattaminen; |
| --- | --- |

1.

Euroopan unionin oikeuden tulkinta ja soveltaminen, unionin säädösten yhdenmukaisuus primaarioikeuden kanssa, erityisesti säädösten oikeusperustan valinta sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattaminen;

| 2. | kansainvälisen oikeuden tulkinta ja soveltaminen, siltä osin kuin se koskee Euroopan unionia; |
| --- | --- |

2.

kansainvälisen oikeuden tulkinta ja soveltaminen, siltä osin kuin se koskee Euroopan unionia;

| 3. | yhteisön lainsäädännön yksinkertaistaminen, erityisesti yhteisön lainsäädännön virallista kodifiointia koskevat säädösehdotukset; |
| --- | --- |

3.

yhteisön lainsäädännön yksinkertaistaminen, erityisesti yhteisön lainsäädännön virallista kodifiointia koskevat säädösehdotukset;

| 4. | parlamentin oikeuksien ja erivapauksien oikeudellinen suojaaminen, mukaan lukien parlamentin osallistuminen yhteisöjen tuomioistuimessa ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa käsiteltäviin kanteisiin; |
| --- | --- |

4.

parlamentin oikeuksien ja erivapauksien oikeudellinen suojaaminen, mukaan lukien parlamentin osallistuminen yhteisöjen tuomioistuimessa ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa käsiteltäviin kanteisiin;

| 5. | yhteisön säädökset, joilla on vaikutusta jäsenvaltion oikeusjärjestykseen, seuraavilla aloilla:






  a) | siviili- ja kauppaoikeus, |
| --- | --- | --- |

5.

yhteisön säädökset, joilla on vaikutusta jäsenvaltion oikeusjärjestykseen, seuraavilla aloilla:

a)

siviili- ja kauppaoikeus,

| b) | yritysoikeus, |
| --- | --- |

b)

yritysoikeus,

| c) | teollis- ja tekijänoikeudet, |
| --- | --- |

c)

teollis- ja tekijänoikeudet,

| d) | prosessioikeus; |
| --- | --- |

d)

prosessioikeus;

| 6. | oikeudellista ja hallinnollista yhteistyötä yksityisoikeuden alalla koskevat toimet; |
| --- | --- |

6.

oikeudellista ja hallinnollista yhteistyötä yksityisoikeuden alalla koskevat toimet;

| 7. | ympäristövastuu ja ympäristörikoksista langetettavat seuraamukset; |
| --- | --- |

7.

ympäristövastuu ja ympäristörikoksista langetettavat seuraamukset;

| 8. | uuteen tekniikkaan liittyvät eettiset kysymykset soveltaen valiokuntien yhteistyömenettelyä asianomaisten valiokuntien kanssa; |
| --- | --- |

8.

uuteen tekniikkaan liittyvät eettiset kysymykset soveltaen valiokuntien yhteistyömenettelyä asianomaisten valiokuntien kanssa;

| 9. | jäsenten asemaa koskevat säännöt ja Euroopan yhteisöjen henkilöstösäännöt; |
| --- | --- |

9.

jäsenten asemaa koskevat säännöt ja Euroopan yhteisöjen henkilöstösäännöt;

| 10. | erioikeudet ja vapaudet sekä jäsenten valtakirjojen tarkastus; |
| --- | --- |

10.

erioikeudet ja vapaudet sekä jäsenten valtakirjojen tarkastus;

| 11. | yhteisöjen tuomioistuimen organisaatio ja perussääntö; |
| --- | --- |

11.

yhteisöjen tuomioistuimen organisaatio ja perussääntö;

| 12. | sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto. |
| --- | --- |

12.

sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto.

XVII.
     
  Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | perussopimuksissa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen kansalaisten oikeuksien, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelu, vähemmistöjen suojelu mukaan lukien, unionin alueella; |
| --- | --- |

1.

perussopimuksissa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen kansalaisten oikeuksien, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelu, vähemmistöjen suojelu mukaan lukien, unionin alueella;

| 2. | tarvittavat toimet kaikenlaisen syrjinnän torjumiseksi, lukuun ottamatta sukupuoleen perustuvaa tai työssä ja työmarkkinoilla tapahtuvaa syrjintää; |
| --- | --- |

2.

tarvittavat toimet kaikenlaisen syrjinnän torjumiseksi, lukuun ottamatta sukupuoleen perustuvaa tai työssä ja työmarkkinoilla tapahtuvaa syrjintää;

| 3. | avoimuutta ja yksilöiden suojelua henkilötietojen käsittelyssä koskeva lainsäädäntö; |
| --- | --- |

3.

avoimuutta ja yksilöiden suojelua henkilötietojen käsittelyssä koskeva lainsäädäntö;

| 4. | vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen perustaminen ja kehittäminen, erityisesti






  a) | henkilöiden maahantuloon ja liikkumiseen sekä turvapaikka- ja maahanmuuttoasioihin liittyvät toimet, |
| --- | --- | --- |

4.

vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen perustaminen ja kehittäminen, erityisesti

a)

henkilöiden maahantuloon ja liikkumiseen sekä turvapaikka- ja maahanmuuttoasioihin liittyvät toimet,

| b) | ulkorajojen yhdennettyyn valvontaan liittyvät toimet, |
| --- | --- |

b)

ulkorajojen yhdennettyyn valvontaan liittyvät toimet,

| c) | poliisiyhteistyöhön ja oikeudelliseen yhteistyöhön rikosasioissa liittyvät toimet; |
| --- | --- |

c)

poliisiyhteistyöhön ja oikeudelliseen yhteistyöhön rikosasioissa liittyvät toimet;

| 5. | Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, Euroopan unionin perusoikeusvirasto, Europol, Eurojust, Euroopan poliisiakatemia ja muut alalla toimivat elimet ja laitokset; |
| --- | --- |

5.

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, Euroopan unionin perusoikeusvirasto, Europol, Eurojust, Euroopan poliisiakatemia ja muut alalla toimivat elimet ja laitokset;

| 6. | sen toteaminen, että on olemassa selvä vaara, että jokin jäsenvaltio rikkoo vakavasti jäsenvaltioille yhteisiä periaatteita. |
| --- | --- |

6.

sen toteaminen, että on olemassa selvä vaara, että jokin jäsenvaltio rikkoo vakavasti jäsenvaltioille yhteisiä periaatteita.

XVIII.
     
  Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | Euroopan yhdentymisen toimielimiä koskevat näkökohdat, erityisesti valmistelukuntien ja hallitustenvälisten konferenssien valmistelussa ja toteuttamisessa; |
| --- | --- |

1.

Euroopan yhdentymisen toimielimiä koskevat näkökohdat, erityisesti valmistelukuntien ja hallitustenvälisten konferenssien valmistelussa ja toteuttamisessa;

| 2. | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen täytäntöönpano ja sen toiminnan arviointi; |
| --- | --- |

2.

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen täytäntöönpano ja sen toiminnan arviointi;

| 3. | Euroopan unionin laajentumisneuvottelujen seuraukset toimielinten kannalta; |
| --- | --- |

3.

Euroopan unionin laajentumisneuvottelujen seuraukset toimielinten kannalta;

| 4. | toimielinten väliset suhteet, mukaan lukien työjärjestyksen 120 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimielinten välisten sopimusten käsittely; |
| --- | --- |

4.

toimielinten väliset suhteet, mukaan lukien työjärjestyksen 120 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimielinten välisten sopimusten käsittely;

| 5. | yhdenmukainen vaalimenettely; |
| --- | --- |

5.

yhdenmukainen vaalimenettely;

| 6. | Euroopan tason poliittiset puolueet, tämän kuitenkaan rajoittamatta puhemiehistön toimivaltaa; |
| --- | --- |

6.

Euroopan tason poliittiset puolueet, tämän kuitenkaan rajoittamatta puhemiehistön toimivaltaa;

| 7. | sen toteaminen, että jokin jäsenvaltio on rikkonut vakavasti ja jatkuvasti jäsenvaltioille yhteisiä periaatteita; |
| --- | --- |

7.

sen toteaminen, että jokin jäsenvaltio on rikkonut vakavasti ja jatkuvasti jäsenvaltioille yhteisiä periaatteita;

| 8. | työjärjestyksen tulkinta ja soveltaminen sekä siihen esitettävät tarkistukset. |
| --- | --- |

8.

työjärjestyksen tulkinta ja soveltaminen sekä siihen esitettävät tarkistukset.

XIX.
     
  Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | naisten oikeuksien määrittely, edistäminen ja suojelu unionissa sekä näihin liittyvät yhteisön toimet; |
| --- | --- |

1.

naisten oikeuksien määrittely, edistäminen ja suojelu unionissa sekä näihin liittyvät yhteisön toimet;

| 2. | naisten oikeuksien edistäminen kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

2.

naisten oikeuksien edistäminen kolmansissa maissa;

| 3. | yhtäläisiä mahdollisuuksia edistävä politiikka, mukaan lukien miesten ja naisten tasa-arvo asioissa, jotka koskevat heidän mahdollisuuksiaan työmarkkinoilla ja kohteluaan työssä; |
| --- | --- |

3.

yhtäläisiä mahdollisuuksia edistävä politiikka, mukaan lukien miesten ja naisten tasa-arvo asioissa, jotka koskevat heidän mahdollisuuksiaan työmarkkinoilla ja kohteluaan työssä;

| 4. | kaikenlaisen sukupuoleen perustuvan syrjinnän poistaminen; |
| --- | --- |

4.

kaikenlaisen sukupuoleen perustuvan syrjinnän poistaminen;

| 5. | tasa-arvoperiaatteen sisällyttäminen unionin kaikkeen politiikkaan ja sen kehittäminen; |
| --- | --- |

5.

tasa-arvoperiaatteen sisällyttäminen unionin kaikkeen politiikkaan ja sen kehittäminen;

| 6. | naisten oikeuksia koskevien kansainvälisten sopimusten ja yleissopimusten seuranta ja täytäntöönpano; |
| --- | --- |

6.

naisten oikeuksia koskevien kansainvälisten sopimusten ja yleissopimusten seuranta ja täytäntöönpano;

| 7. | naisten oikeuksista tiedottamisen periaatteet. |
| --- | --- |

7.

naisten oikeuksista tiedottamisen periaatteet.

XX.
     
  Vetoomusvaliokunta

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

| 1. | vetoomukset; |
| --- | --- |

1.

vetoomukset;

| 2. | suhteet Euroopan oikeusasiamieheen.” |
| --- | --- |

2.

suhteet Euroopan oikeusasiamieheen.”

| 3. | päättää, että tämä päätös tulee voimaan seitsemännen vaalikauden ensimmäisen istuntojakson ensimmäisenä päivänä; |
| --- | --- |

3.

päättää, että tämä päätös tulee voimaan seitsemännen vaalikauden ensimmäisen istuntojakson ensimmäisenä päivänä;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/136 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/136

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien sekä parlamentaarisissa sekavaliokunnissa, yhteistyövaliokunnissa ja monenvälisissä parlamentaarisissa edustajakokouksissa olevien valtuuskuntien lukumäärä

P6_TA(2009)0349

Euroopan parlamentin päätös 6. toukokuuta 2009 parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien sekä parlamentaarisissa sekavaliokunnissa, parlamentaarisissa yhteistyövaliokunnissa ja monenvälisissä parlamentaarisissa edustajakokouksissa olevien valtuuskuntien lukumäärästä

2010/C 212 E/24

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen ehdotuksen,

ottaa huomioon työjärjestyksen 188 ja 190 artiklan,

ottaa huomioon assosiaatio- ja yhteistyösopimukset sekä muut sopimukset, joita unioni on tehnyt EU:n ulkopuolisten maiden kanssa,

haluaa edistää parlamenttien välisen jatkuvan vuoropuhelun avulla parlamentaarisen demokratian vahvistumista,

| 1. | vahvistaa valtuuskuntien lukumäärän ja niiden alueellisen ryhmityksen seuraavasti:

  a)   Eurooppa, Länsi-Balkan ja Turkki

  Valtuuskunnat:






  — | EU:n ja Kroatian parlamentaarisessa sekavaliokunnassa |
| --- | --- | --- |

1.

vahvistaa valtuuskuntien lukumäärän ja niiden alueellisen ryhmityksen seuraavasti:

a)   Eurooppa, Länsi-Balkan ja Turkki

Valtuuskunnat:

—

EU:n ja Kroatian parlamentaarisessa sekavaliokunnassa

| — | EU:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian parlamentaarisessa sekavaliokunnassa |
| --- | --- |

—

EU:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian parlamentaarisessa sekavaliokunnassa

| — | EU:n ja Turkin parlamentaarisessa sekavaliokunnassa |
| --- | --- |

—

EU:n ja Turkin parlamentaarisessa sekavaliokunnassa

Suhteista Sveitsiin, Islantiin ja Norjaan vastaava sekä Euroopan talousalueen (ETA) parlamentaarisessa sekavaliokunnassa toimiva valtuuskunta

Suhteista Albaniaan, Bosnia ja Hertsegovinaan, Serbiaan, Montenegroon ja Kosovoon vastaava valtuuskunta

b)   Venäjä, itäisen kumppanuuden maat, Keski-Aasia ja Mongolia

Valtuuskunta EU:n ja Venäjän parlamentaarisessa yhteistyövaliokunnassa

Valtuuskunta EU:n ja Ukrainan parlamentaarisessa yhteistyövaliokunnassa

Valtuuskunta EU:n ja Moldovan parlamentaarisessa yhteistyövaliokunnassa

Suhteista Valko-Venäjään vastaava valtuuskunta

Valtuuskunta EU:n ja Armenian, EU:n ja Azerbaidžanin ja EU:n ja Georgian parlamentaarisissa yhteistyövaliokunnissa

EU:n ja Kazakstanin, EU:n ja Kirgisian sekä EU:n ja Uzbekistanin parlamentaarisissa yhteistyövaliokunnissa toimiva ja suhteista Tadžikistaniin, Turkmenistaniin ja Mongoliaan vastaava valtuuskunta

c)   Maghreb- ja Mashrek-maat, Israel ja Palestiina

Valtuuskunnat, jotka vastaavat suhteista seuraaviin:

| — | Israel |
| --- | --- |

—

Israel

| — | Palestiinan lakia säätävä neuvosto |
| --- | --- |

—

Palestiinan lakia säätävä neuvosto

| — | Maghreb-maat ja Pohjois-Afrikan arabivaltioiden liitto |
| --- | --- |

—

Maghreb-maat ja Pohjois-Afrikan arabivaltioiden liitto

| — | Mashrek-maat |
| --- | --- |

—

Mashrek-maat

d)   Arabian niemimaa, Irak ja Iran

Valtuuskunnat, jotka vastaavat suhteista seuraaviin:

| — | Arabian niemimaa |
| --- | --- |

—

Arabian niemimaa

| — | Irak |
| --- | --- |

—

Irak

| — | Iran |
| --- | --- |

—

Iran

e)   Amerikan manner

Valtuuskunnat, jotka vastaavat suhteista seuraaviin:

| — | Yhdysvallat |
| --- | --- |

—

Yhdysvallat

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Keski-Amerikan maat |
| --- | --- |

—

Keski-Amerikan maat

| — | Andien yhteisön maat |
| --- | --- |

—

Andien yhteisön maat

| — | Mercosur-maat |
| --- | --- |

—

Mercosur-maat

Valtuuskunta EU:n ja Meksikon parlamentaarisessa sekavaliokunnassa

Valtuuskunta EU:n ja Chilen parlamentaarisessa sekavaliokunnassa

f)   Aasia / Tyynenmeren alue

Valtuuskunnat, jotka vastaavat suhteista seuraaviin:

| — | Japani |
| --- | --- |

—

Japani

| — | Kiinan kansantasavalta |
| --- | --- |

—

Kiinan kansantasavalta

| — | Intia |
| --- | --- |

—

Intia

| — | Afganistan |
| --- | --- |

—

Afganistan

| — | Etelä-Aasian maat |
| --- | --- |

—

Etelä-Aasian maat

| — | Kaakkois-Aasian maat ja Kaakkois-Aasian alueellisen yhteistyön liitto (ASEAN) |
| --- | --- |

—

Kaakkois-Aasian maat ja Kaakkois-Aasian alueellisen yhteistyön liitto (ASEAN)

| — | Korean niemimaa |
| --- | --- |

—

Korean niemimaa

| — | Australia ja Uusi-Seelanti |
| --- | --- |

—

Australia ja Uusi-Seelanti

g)   Afrikka

Valtuuskunnat, jotka vastaavat suhteista seuraaviin:

| — | Etelä-Afrikka |
| --- | --- |

—

Etelä-Afrikka

| — | yleisafrikkalainen parlamentti |
| --- | --- |

—

yleisafrikkalainen parlamentti

h)   monenväliset edustajakokoukset

Valtuuskunta AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa

Valtuuskunta parlamentaarisessa Euro–Välimeri-edustajakokouksessa

Valtuuskunta EU:n ja Latinalaisen Amerikan parlamentaarisessa edustajakokouksessa

Valtuuskunta Euronestin parlamentaarisessa edustajakokouksessa

Suhteista Naton parlamentaariseen yleiskokoukseen vastaava valtuuskunta (joka koostuu turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunnan jäsenistä)

| 2. | a. | päättää, että talouskumppanuussopimuksiin liittyvien parlamentaaristen valiokuntien jäsenistö valitaan yksinomaan kansainvälisen kaupan valiokunnasta ja kehitysyhteistyövaliokunnasta – varmistaen, että kansainvälisen kaupan valiokunnan johtava asema asiasta vastaavana valiokuntana säilyy – ja että valiokuntien pitäisi aktiivisesti koordinoida työnsä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kanssa; |
| --- | --- | --- |

2.

a.

päättää, että talouskumppanuussopimuksiin liittyvien parlamentaaristen valiokuntien jäsenistö valitaan yksinomaan kansainvälisen kaupan valiokunnasta ja kehitysyhteistyövaliokunnasta – varmistaen, että kansainvälisen kaupan valiokunnan johtava asema asiasta vastaavana valiokuntana säilyy – ja että valiokuntien pitäisi aktiivisesti koordinoida työnsä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kanssa;

| b. | päättää, että Euro–Välimeri-edustajakokouksen, EU:n ja Latinalaisen Amerikan parlamentaarisen edustajakokouksen ja EU:n ja sen itäisten naapurimaiden parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenistö valitaan yksinomaan kunkin edustajakokouksen kattamista maista vastaavien kahdenvälisten tai aluekohtaisten valtuuskuntien jäsenten joukosta; |
| --- | --- |

b.

päättää, että Euro–Välimeri-edustajakokouksen, EU:n ja Latinalaisen Amerikan parlamentaarisen edustajakokouksen ja EU:n ja sen itäisten naapurimaiden parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenistö valitaan yksinomaan kunkin edustajakokouksen kattamista maista vastaavien kahdenvälisten tai aluekohtaisten valtuuskuntien jäsenten joukosta;

| 3. | muistuttaa puheenjohtajakokouksen tekemästä päätöksestä perustaa EU:n ja sen itäisten naapurimaiden parlamentaarinen edustajakokous, joka yhdistää Euroopan parlamentin Ukrainan, Moldovan, Valko-Venäjän, Armenian, Azerbaidžanin ja Georgian parlamentteihin; päättää Valko-Venäjän osalta, että puheenjohtajakokous antaa ehdotuksia Valko-Venäjän edustuksesta EU:n ja sen itäisten naapurimaiden parlamentaarisessa edustajakokouksessa; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa puheenjohtajakokouksen tekemästä päätöksestä perustaa EU:n ja sen itäisten naapurimaiden parlamentaarinen edustajakokous, joka yhdistää Euroopan parlamentin Ukrainan, Moldovan, Valko-Venäjän, Armenian, Azerbaidžanin ja Georgian parlamentteihin; päättää Valko-Venäjän osalta, että puheenjohtajakokous antaa ehdotuksia Valko-Venäjän edustuksesta EU:n ja sen itäisten naapurimaiden parlamentaarisessa edustajakokouksessa;

| 4. | päättää, että valtuuskuntien puheenjohtajakokous laatii vuotuisen kalenteriluonnoksen, jonka puheenjohtajakokous ulkoasiainvaliokuntaa, kehitysyhteistyövaliokuntaa ja kansainvälisen kaupan valiokuntaa kuultuaan hyväksyy siten, että puheenjohtajakokous voi kuitenkin poliittisten tapahtumien niin vaatiessa muuttaa kalenteria; |
| --- | --- |

4.

päättää, että valtuuskuntien puheenjohtajakokous laatii vuotuisen kalenteriluonnoksen, jonka puheenjohtajakokous ulkoasiainvaliokuntaa, kehitysyhteistyövaliokuntaa ja kansainvälisen kaupan valiokuntaa kuultuaan hyväksyy siten, että puheenjohtajakokous voi kuitenkin poliittisten tapahtumien niin vaatiessa muuttaa kalenteria;

| 5. | päättää, että poliittiset ryhmät ja sitoutumattomat jäsenet nimittävät pysyviä varajäseniä kuhunkin valtuuskuntatyyppiin siten, että näiden varajäsenten määrä ei ylitä ryhmiä tai sitoutumattomia jäseniä edustavien varsinaisten jäsenten määrää; |
| --- | --- |

5.

päättää, että poliittiset ryhmät ja sitoutumattomat jäsenet nimittävät pysyviä varajäseniä kuhunkin valtuuskuntatyyppiin siten, että näiden varajäsenten määrä ei ylitä ryhmiä tai sitoutumattomia jäseniä edustavien varsinaisten jäsenten määrää;

| 6. | päättää vahvistaa valtuuskuntien toimintaan liittyvien valiokuntien yhteistyötä ja kuulemista järjestämällä näiden elinten yhteiskokouksia parlamentin tavanomaisissa toimipaikoissa; |
| --- | --- |

6.

päättää vahvistaa valtuuskuntien toimintaan liittyvien valiokuntien yhteistyötä ja kuulemista järjestämällä näiden elinten yhteiskokouksia parlamentin tavanomaisissa toimipaikoissa;

| 7. | pyrkii varmistamaan käytännössä, että yksi tai useampi valiokuntien esittelijöistä/puheenjohtajista voi vastaavasti osallistua valtuuskuntien, parlamentaaristen yhteistyövaliokuntien, parlamentaaristen sekavaliokuntien ja monenvälisten parlamentaaristen edustajakokousten työskentelyyn; päättää, että puhemies antaa asianomaisen valtuuskunnan ja valiokunnan puheenjohtajien yhteisestä pyynnöstä luvan tällaisiin matkoihin; |
| --- | --- |

7.

pyrkii varmistamaan käytännössä, että yksi tai useampi valiokuntien esittelijöistä/puheenjohtajista voi vastaavasti osallistua valtuuskuntien, parlamentaaristen yhteistyövaliokuntien, parlamentaaristen sekavaliokuntien ja monenvälisten parlamentaaristen edustajakokousten työskentelyyn; päättää, että puhemies antaa asianomaisen valtuuskunnan ja valiokunnan puheenjohtajien yhteisestä pyynnöstä luvan tällaisiin matkoihin;

| 8. | päättää, että tämä päätös tulee voimaan parlamentin seitsemännen vaalikauden ensimmäisellä istuntojaksolla; |
| --- | --- |

8.

päättää, että tämä päätös tulee voimaan parlamentin seitsemännen vaalikauden ensimmäisellä istuntojaksolla;

| 9. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

9.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja komissiolle.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/140 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/140

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Vetoomuksia koskeva menettely (työjärjestyksen osan VIII muuttaminen)

P6_TA(2009)0353

Euroopan parlamentin päätös 6. toukokuuta 2009 työjärjestyksen tarkistamisesta vetoomuksia koskevan menettelyn osalta (2006/2209(REG))

2010/C 212 E/25

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon puhemiehen 20. heinäkuuta 2006 päivätyn kirjeen,

ottaa huomioon työjärjestyksen 201 ja 202 artiklan,

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön sekä vetoomusvaliokunnan lausunnon (A6-0027/2009),

| 1. | päättää muuttaa työjärjestystä jäljempänä esitetyllä tavalla; |
| --- | --- |

1.

päättää muuttaa työjärjestystä jäljempänä esitetyllä tavalla;

| 2. | palauttaa mieliin, että kyseiset muutokset tulevat voimaan seuraavan istuntojakson ensimmäisenä päivänä, lukuun ottamatta 193 a artiklaa (uusi) koskevaa tarkistusta, joka tulee voimaan perussopimuksen asiaa koskevan määräyksen voimaantuloa seuraavana päivänä; |
| --- | --- |

2.

palauttaa mieliin, että kyseiset muutokset tulevat voimaan seuraavan istuntojakson ensimmäisenä päivänä, lukuun ottamatta 193 a artiklaa (uusi) koskevaa tarkistusta, joka tulee voimaan perussopimuksen asiaa koskevan määräyksen voimaantuloa seuraavana päivänä;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle.

| NYKYINEN TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| Euroopan parlamentin työjärjestys


  191 artikla – 2 a kohta (uusi) |
| | 2 a. | Kun vetoomuksen on allekirjoittanut usea luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, allekirjoittajien on nimettävä edustaja ja tämän sijaiset, jotka katsotaan vetoomuksen esittäjiksi sovellettaessa tätä työjärjestyksen osaa.



  Jos edustajia ei ole nimetty, ensimmäistä allekirjoittajaa tai muuta sopivaksi katsottua henkilöä pidetään vetoomuksen esittäjänä. |

NYKYINEN TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Euroopan parlamentin työjärjestys

191 artikla – 2 a kohta (uusi)

2 a.

Jos edustajia ei ole nimetty, ensimmäistä allekirjoittajaa tai muuta sopivaksi katsottua henkilöä pidetään vetoomuksen esittäjänä.

Tarkistus 2

Euroopan parlamentin työjärjestys

191 artikla – 2 b kohta (uusi)

| 2 b. | Kukin vetoomuksen esittäjä voi milloin tahansa perua tukensa vetoomukselle.



  Jos kaikki vetoomuksen esittäjät vetävät tukensa pois, vetoomus raukeaa. |
| --- | --- |

2 b.

Jos kaikki vetoomuksen esittäjät vetävät tukensa pois, vetoomus raukeaa.

Tarkistus 3

Euroopan parlamentin työjärjestys

191 artikla – 3 kohta

| 3. | Vetoomukset on laadittava jollakin Euroopan unionin virallisella kielellä. |
| --- | --- |

3.

Vetoomukset on laadittava jollakin Euroopan unionin virallisella kielellä.

| 3. | Vetoomukset on laadittava jollakin Euroopan unionin virallisella kielellä. |
| --- | --- |

3.

Vetoomukset on laadittava jollakin Euroopan unionin virallisella kielellä.

Muilla kielillä laaditut vetoomukset otetaan käsiteltäväksi ainoastaan, jos vetoomuksen esittäjä on liittänyt vetoomukseen käännöksen
  tai yhteenvedon sisällöstä jollakin Euroopan unionin virallisella kielellä.
  Parlamentti käsittelee vetoomusta käännöksen tai sisältöä koskevan yhteenvedon pohjalta.
  Parlamentin yhteydenpidossa vetoomuksen esittäjään käytetään sitä virallista kieltä, jolla käännös
  tai yhteenveto sisällöstä
  on laadittu.

Muilla kielillä laaditut vetoomukset otetaan huomioon ainoastaan, jos vetoomuksen esittäjä on liittänyt mukaan käännöksen jollekin viralliselle kielelle. Parlamentin yhteydenpidossa vetoomuksen esittäjään käytetään sitä virallista kieltä, jolla käännös on laadittu.

Puhemiehistö voi päättää, että vetoomukset voidaan laatia ja kirjeenvaihto vetoomusten esittäjien kanssa voidaan käydä muilla jossakin jäsenvaltiossa käytetyillä kielillä.

Tarkistus 4

Euroopan parlamentin työjärjestys

191 artikla – 5 kohta

| 5. | Puhemies lähettää luetteloidut vetoomukset asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka
  tutkii, kuuluvatko ne Euroopan unionin toimialaan
  . |
| --- | --- |

5.

Puhemies lähettää luetteloidut vetoomukset asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka
  tutkii, kuuluvatko ne Euroopan unionin toimialaan
  .

| 5. | Puhemies lähettää luetteloidut vetoomukset asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka
  määrittää ensin EY:n perustamissopimuksen 194 artiklan perusteella, voidaanko vetoomukset ottaa käsiteltäväksi.




  Mikäli asiasta vastaava valiokunta ei pääse yksimielisyyteen vetoomuksen käsiteltäväksi ottamisesta, se otetaan käsiteltäväksi, jos vähintään neljäsosa valiokunnan jäsenistä sitä kannattaa. |
| --- | --- |

5.

Puhemies lähettää luetteloidut vetoomukset asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka
  määrittää ensin EY:n perustamissopimuksen 194 artiklan perusteella, voidaanko vetoomukset ottaa käsiteltäväksi.

Mikäli asiasta vastaava valiokunta ei pääse yksimielisyyteen vetoomuksen käsiteltäväksi ottamisesta, se otetaan käsiteltäväksi, jos vähintään neljäsosa valiokunnan jäsenistä sitä kannattaa.

Tarkistus 5

Euroopan parlamentin työjärjestys

191 artikla – 6 kohta

| 6. | Vetoomukset, joita valiokunta ei ota käsiteltäväksi, arkistoidaan käsittelemättä. Vetoomuksen esittäjälle ilmoitetaan päätöksestä ja siihen johtaneista syistä. |
| --- | --- |

6.

Vetoomukset, joita valiokunta ei ota käsiteltäväksi, arkistoidaan käsittelemättä. Vetoomuksen esittäjälle ilmoitetaan päätöksestä ja siihen johtaneista syistä.

| 6. | Vetoomukset, joita valiokunta ei hyväksy käsiteltäväksi, arkistoidaan sellaisenaan ja vetoomuksen esittäjälle ilmoitetaan päätöksestä ja siihen johtaneista syistä.
  Mahdollisuuksien mukaan voidaan suositella muita oikeussuojakeinoja. |
| --- | --- |

6.

Vetoomukset, joita valiokunta ei hyväksy käsiteltäväksi, arkistoidaan sellaisenaan ja vetoomuksen esittäjälle ilmoitetaan päätöksestä ja siihen johtaneista syistä.
  Mahdollisuuksien mukaan voidaan suositella muita oikeussuojakeinoja.

Tarkistus 6

Euroopan parlamentin työjärjestys

191 artikla – 7 kohta

| 7. | Edellä mainitussa tapauksessa valiokunta voi neuvoa vetoomuksen esittäjää ottamaan yhteyttä asianomaisen jäsenvaltion tai Euroopan unionin toimivaltaiseen viranomaiseen. |
| --- | --- |

7.

Poistetaan.

Tarkistus 7

Euroopan parlamentin työjärjestys

191 artikla – 8 kohta

| 8. | Jos vetoomuksen esittäjä ei pyydä vetoomuksen käsittelyä luottamuksellisena, se merkitään julkiseen luetteloon. |
| --- | --- |

8.

| 8. | Kun vetoomukset on merkitty luetteloon, niistä tulee yleensä julkisia asiakirjoja, ja parlamentti voi avoimuuden nimissä julkistaa vetoomuksen esittäjän nimen ja vetoomuksen sisällön. |
| --- | --- |

8.

Tarkistus 8

Euroopan parlamentin työjärjestys

191 artikla – 8 a kohta (uusi)

| 8 a. | Sen estämättä, mitä 8 kohdassa määrätään, vetoomuksen esittäjä voi pyytää nimensä salaamista yksityisyytensä suojelemiseksi, jolloin parlamentin on noudatettava pyyntöä.



  Jos vetoomuksen esittäjän valitusta ei pystytä tutkimaan nimettömyyden vuoksi, vetoomuksen esittäjän kanssa neuvotellaan jatkotoimista. |
| --- | --- |

8 a.

Jos vetoomuksen esittäjän valitusta ei pystytä tutkimaan nimettömyyden vuoksi, vetoomuksen esittäjän kanssa neuvotellaan jatkotoimista.

Tarkistus 9

Euroopan parlamentin työjärjestys

191 artikla – 8 b kohta (uusi)

| 8 b. | Vetoomuksen esittäjä voi pyytää vetoomuksensa käsittelyä luottamuksellisena, jolloin parlamentti varmistaa sopivin varotoimin, ettei vetoomuksen sisältöä julkisteta. Vetoomuksen esittäjälle kerrotaan, millaisin erityisin ehdoin tätä määräystä sovelletaan. |
| --- | --- |

8 b.

Tarkistus 10

Euroopan parlamentin työjärjestys

192 artikla – -1 kohta (uusi)

| -1. | Käsiteltäväksi hyväksytyt vetoomukset käsitellään asiasta vastaavan valiokunnan tavanomaisen työn yhteydessä joko keskustelemalla niistä sääntömääräisessä kokouksessa tai soveltamalla kirjallista menettelyä. Vetoomuksen esittäjiä voidaan kutsua valiokunnan kokoukseen, jossa heidän vetoomustaan käsitellään, tai he voivat pyytää saada olla kokouksessa läsnä. Puheenjohtaja myöntää vetoomusten esittäjille puheenvuoroja harkintansa mukaan. |
| --- | --- |

-1.

Tarkistus 11

Euroopan parlamentin työjärjestys

192 artikla – 1 kohta

| 1. | Asiasta vastaava valiokunta
  voi päättää laatia mietinnön
  tai muulla tavalla esittää kantansa vetoomuksiin, jotka se on ottanut käsiteltäväkseen
  . |
| --- | --- |

1.

Asiasta vastaava valiokunta
  voi päättää laatia mietinnön
  tai muulla tavalla esittää kantansa vetoomuksiin, jotka se on ottanut käsiteltäväkseen
  .

| 1. | Valiokunta
  voi päättää laatia
  käsiteltäväksi hyväksyttyyn vetoomukseen liittyvän valiokunta-aloitteisen
  mietinnön
  45 artiklan 1 kohdan mukaisesti tai antaa parlamentin käsiteltäväksi lyhyen päätöslauselmaesityksen edellyttäen, että puheenjohtajakokous ei sitä vastusta. Päätöslauselmaesitys otetaan esityslistaluonnokseen istuntojaksolle, joka pidetään viimeistään kahdeksan viikon kuluessa sen hyväksymisestä valiokunnassa. Siitä äänestetään yhtenä kokonaisuutena ilman keskustelua, jollei puheenjohtajakokous poikkeuksellisesti päätä soveltaa 131 a artiklaa. |
| --- | --- |

1.

Valiokunta
  voi päättää laatia
  käsiteltäväksi hyväksyttyyn vetoomukseen liittyvän valiokunta-aloitteisen
  mietinnön
  45 artiklan 1 kohdan mukaisesti tai antaa parlamentin käsiteltäväksi lyhyen päätöslauselmaesityksen edellyttäen, että puheenjohtajakokous ei sitä vastusta. Päätöslauselmaesitys otetaan esityslistaluonnokseen istuntojaksolle, joka pidetään viimeistään kahdeksan viikon kuluessa sen hyväksymisestä valiokunnassa. Siitä äänestetään yhtenä kokonaisuutena ilman keskustelua, jollei puheenjohtajakokous poikkeuksellisesti päätä soveltaa 131 a artiklaa.

Valiokunta voi pyytää lausuntoja muilta valiokunnilta 46 artiklan mukaisesti sellaisten vetoomusten yhteydessä, joilla pyritään saamaan aikaan muutoksia voimassa olevaan lainsäädäntöön
  .

Valiokunta voi 46 artiklan ja liitteen VI mukaisesti pyytää lausuntoja muilta valiokunnilta
  , joiden nimenomaiseen vastuualueeseen käsiteltävä asia kuuluu.
  .

Tarkistus 12

Euroopan parlamentin työjärjestys

192 artikla – 2 kohta

| 2. | Perustetaan sähköinen rekisteri, jossa kansalaiset voivat tukea vetoomuksen esittäjää lisäämällä sähköisen allekirjoituksensa käsiteltäväksi otettuun ja luetteloon merkittyyn vetoomukseen. |
| --- | --- |

2.

Perustetaan sähköinen rekisteri, jossa kansalaiset voivat tukea vetoomuksen esittäjää lisäämällä sähköisen allekirjoituksensa käsiteltäväksi otettuun ja luetteloon merkittyyn vetoomukseen.

| 2. | Parlamentti perustaa sähköisen rekisterin, jonka kautta kansalaiset voivat tukea vetoomuksen esittäjää lisäämällä sähköisen allekirjoituksensa käsiteltäväksi otettuun ja rekisteriin kirjattuun vetoomukseen
  tai vetää tukensa pois
  . |
| --- | --- |

2.

Parlamentti perustaa sähköisen rekisterin, jonka kautta kansalaiset voivat tukea vetoomuksen esittäjää lisäämällä sähköisen allekirjoituksensa käsiteltäväksi otettuun ja rekisteriin kirjattuun vetoomukseen
  tai vetää tukensa pois
  .

Tarkistus 13

Euroopan parlamentin työjärjestys

192 artikla – 3 kohta

| 3. | Vetoomuksia
  käsitellessään tai
  tietoja kerätessään valiokunta voi järjestää
  vetoomusten esittäjien kuulemistilaisuuksia tai yleisiä kuulemistilaisuuksia tai lähettää jäseniä paikan päälle toteamaan asiain tilan
  . |
| --- | --- |

3.

Vetoomuksia
  käsitellessään tai
  tietoja kerätessään valiokunta voi järjestää
  vetoomusten esittäjien kuulemistilaisuuksia tai yleisiä kuulemistilaisuuksia tai lähettää jäseniä paikan päälle toteamaan asiain tilan
  .

| 3. | Vetoomuksia
  tutkiessaan,
  tietoja kerätessään
  ja ratkaisuja etsiessään
  valiokunta voi järjestää
  tiedonhankintamatkoja jäsenvaltioon tai alueelle, jota vetoomus koskee
  .


  Matkoille osallistuvien on laadittava matkoista raportit. Raportit toimitetaan puhemiehelle sen jälkeen, kun valiokunta on ne hyväksynyt. |
| --- | --- |

3.

Vetoomuksia
  tutkiessaan,
  tietoja kerätessään
  ja ratkaisuja etsiessään
  valiokunta voi järjestää
  tiedonhankintamatkoja jäsenvaltioon tai alueelle, jota vetoomus koskee
  .

Matkoille osallistuvien on laadittava matkoista raportit. Raportit toimitetaan puhemiehelle sen jälkeen, kun valiokunta on ne hyväksynyt.

Tarkistus 14

Euroopan parlamentin työjärjestys

192 artikla – 4 kohta

| 4. | Lausuntojensa valmistelemiseksi valiokunta
  voi pyytää
  komissiota toimittamaan asiakirjoja ja tietoja sekä sallimaan valiokunnan jäsenille pääsyn komission tiloihin
  . |
| --- | --- |

4.

Lausuntojensa valmistelemiseksi valiokunta
  voi pyytää
  komissiota toimittamaan asiakirjoja ja tietoja sekä sallimaan valiokunnan jäsenille pääsyn komission tiloihin
  .

| 4. | Valiokunta
  voi pyytää
  komissiolta apua etenkin yhteisön oikeuden soveltamista tai noudattamista koskevien kysymysten selvittämiseksi sekä kaikkien vetoomukseen liittyvien tietojen ja asiakirjojen saamiseksi. Komission edustajia kutsutaan valiokunnan kokouksiin. |
| --- | --- |

4.

Valiokunta
  voi pyytää
  komissiolta apua etenkin yhteisön oikeuden soveltamista tai noudattamista koskevien kysymysten selvittämiseksi sekä kaikkien vetoomukseen liittyvien tietojen ja asiakirjojen saamiseksi. Komission edustajia kutsutaan valiokunnan kokouksiin.

Tarkistus 15

Euroopan parlamentin työjärjestys

192 artikla – 5 kohta

| 5. | Valiokunta
  antaa tarvittaessa parlamentin äänestettäväksi käsittelemiään vetoomuksia koskevia päätöslauselmaesityksiä
  . |
| --- | --- |

5.

Valiokunta
  antaa tarvittaessa parlamentin äänestettäväksi käsittelemiään vetoomuksia koskevia päätöslauselmaesityksiä
  .

| 5. | Valiokunta
  voi pyytää puhemiestä välittämään valiokunnan lausunnon tai suosituksen komissiolle, neuvostolle tai asianomaiselle jäsenvaltion viranomaiselle toimenpiteitä tai vastausta varten. |
| --- | --- |

5.

Valiokunta
  voi pyytää puhemiestä välittämään valiokunnan lausunnon tai suosituksen komissiolle, neuvostolle tai asianomaiselle jäsenvaltion viranomaiselle toimenpiteitä tai vastausta varten.

Valiokunta voi lisäksi pyytää puhemiestä välittämään valiokunnan lausunnot komissiolle tai neuvostolle.

Tarkistus 16

Euroopan parlamentin työjärjestys

192 artikla – 7 kohta

| 7. | Puhemies ilmoittaa vetoomusten esittäjille tehdyistä päätöksistä ja niihin johtaneista syistä
  . |
| --- | --- |

7.

Puhemies ilmoittaa vetoomusten esittäjille tehdyistä päätöksistä ja niihin johtaneista syistä
  .

| 7. | Vetoomuksen esittäjälle ilmoitetaan valiokunnan päätöksestä ja esitetään päätöksen perustelut.



  Kun käsiteltäväksi hyväksytty vetoomus on loppuun käsitelty, vetoomuksen käsittelyn todetaan päättyneen ja vetoomuksen esittäjälle annetaan asiasta tieto. |
| --- | --- |

7.

Kun käsiteltäväksi hyväksytty vetoomus on loppuun käsitelty, vetoomuksen käsittelyn todetaan päättyneen ja vetoomuksen esittäjälle annetaan asiasta tieto.

Tarkistus 17

Euroopan parlamentin työjärjestys

193 a artikla (uusi)

193 a artikla

Kansalaisaloite

Kun parlamentille ilmoitetaan, että komissiota on pyydetty tekemään säädösehdotus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti, vetoomusvaliokunta varmistaa, vaikuttaako kyseinen säädösehdotus valiokunnan työhön, ja tiedottaa asiasta tarvittaessa niille, jotka ovat esittäneet vetoomuksen asiaan liittyvistä aiheista.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/145 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/145

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Euroopan parlamentin työjärjestyksen yleinen muuttaminen

P6_TA(2009)0359

Euroopan parlamentin päätös 6. toukokuuta 2009 Euroopan parlamentin työjärjestyksen yleisestä muuttamisesta (2007/2124(REG))

2010/C 212 E/26

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon työjärjestyksen 201 ja 202 artiklan,

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A6-0273/2009),

| 1. | päättää muuttaa työjärjestystä jäljempänä esitetyllä tavalla; |
| --- | --- |

1.

päättää muuttaa työjärjestystä jäljempänä esitetyllä tavalla;

| 2. | päättää liittää yhteispäätösmenettelyssä käytävien neuvottelujen menettelysäännöt, jotka puheenjohtajakokous hyväksyi 18. syyskuuta 2008, työjärjestyksensä liitteeksi XVI e; |
| --- | --- |

2.

päättää liittää yhteispäätösmenettelyssä käytävien neuvottelujen menettelysäännöt, jotka puheenjohtajakokous hyväksyi 18. syyskuuta 2008, työjärjestyksensä liitteeksi XVI e;

| 3. | päättää, että muutokset tulevat voimaan seitsemännen vaalikauden ensimmäisenä päivänä; |
| --- | --- |

3.

päättää, että muutokset tulevat voimaan seitsemännen vaalikauden ensimmäisenä päivänä;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle.

| NYKYINEN TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| Euroopan parlamentin työjärjestys


  9 artikla – 1 kohta – 1 alakohta |
| 1. | Parlamentti
  voi antaa jäsentensä taloudellisten etujen julkistamista koskevia sääntöjä, jotka otetaan tämän työjärjestyksen liitteeksi. |

NYKYINEN TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Euroopan parlamentin työjärjestys

9 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

1.

Parlamentti
  voi antaa jäsentensä taloudellisten etujen julkistamista koskevia sääntöjä, jotka otetaan tämän työjärjestyksen liitteeksi.

| 1. | Parlamentti vahvistaa säännöt jäsentensä taloudellisten etujen julkisuudesta. Säännöt otetaan tämän työjärjestyksen liitteeksi. |
| --- | --- |

1.

Parlamentti vahvistaa säännöt jäsentensä taloudellisten etujen julkisuudesta. Säännöt otetaan tämän työjärjestyksen liitteeksi.

Tarkistus 2

Euroopan parlamentin työjärjestys

10 artikla (uusi)

10 a artikla

Tarkkailijat

| 1. | Kun Euroopan unioniin liittymistä koskeva sopimus on allekirjoitettu liittyvän valtion kanssa, puhemies voi puheenjohtajakokoukselta suostumuksen saatuaan pyytää liittyvän valtion parlamenttia nimittämään omien jäsentensä joukosta tarkkailijoita, joiden määrä on sama kuin tälle valtiolle Euroopan parlamentissa tulevien paikkojen määrä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tarkkailijat osallistuvat Euroopan parlamentin työskentelyyn, kunnes liittymissopimus tulee voimaan, ja heillä on oikeus käyttää puheenvuoroja valiokunnissa ja poliittisissa ryhmissä. Heillä ei ole äänestysoikeutta eivätkä he voi asettua ehdokkaaksi tehtäviin Euroopan parlamentissa. Heidän osallistumisellaan ei ole oikeudellisia vaikutuksia parlamentin työskentelyyn. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Heitä kohdellaan Euroopan parlamentin jäsenten tavoin parlamentin hallinnollisten palvelujen käytön ja heidän tarkkailijatoiminnastaan aiheutuvien kustannusten korvaamisen suhteen. |
| --- | --- |

3.

Tarkistus 51

Euroopan parlamentin työjärjestys

11 artikla

Ikäpuhemies

Väliaikainen puheenjohtajuus

| 1. | Kun parlamentti kokoontuu 127 artiklan 2 kohdan mukaiseen tai muuhun puhemiehen ja puhemiehistön valitsemiseksi pidettävään istuntoon,
  iältään vanhin läsnä oleva
  jäsen hoitaa puhemiehen tehtäviä, kunnes puhemies on valittu. |
| --- | --- |

1.

Kun parlamentti kokoontuu 127 artiklan 2 kohdan mukaiseen tai muuhun puhemiehen ja puhemiehistön valitsemiseksi pidettävään istuntoon,
  iältään vanhin läsnä oleva
  jäsen hoitaa puhemiehen tehtäviä, kunnes puhemies on valittu.

| 1. | Kun parlamentti kokoontuu 127 artiklan 2 kohdan mukaiseen tai muuhun puhemiehen ja puhemiehistön valitsemiseksi pidettävään istuntoon,
  toimikautensa päättävä puhemies tai hänen ollessaan estynyt yksi toimikautensa päättävistä varapuhemiehistä arvojärjestyksessä tai, jos kukaan edellä mainituista ei ole käytettävissä, edustajantoimessa pisimpään ollut
  jäsen toimii puheenjohtajana, kunnes puhemies on valittu. |
| --- | --- |

1.

Kun parlamentti kokoontuu 127 artiklan 2 kohdan mukaiseen tai muuhun puhemiehen ja puhemiehistön valitsemiseksi pidettävään istuntoon,
  toimikautensa päättävä puhemies tai hänen ollessaan estynyt yksi toimikautensa päättävistä varapuhemiehistä arvojärjestyksessä tai, jos kukaan edellä mainituista ei ole käytettävissä, edustajantoimessa pisimpään ollut
  jäsen toimii puheenjohtajana, kunnes puhemies on valittu.

| 2. | Vanhimman
  jäsenen toimiessa
  puhemiehenä käsitellään vain asioita, jotka koskevat puhemiehen valintaa tai valtakirjojen tarkastusta. |
| --- | --- |

2.

Vanhimman
  jäsenen toimiessa
  puhemiehenä käsitellään vain asioita, jotka koskevat puhemiehen valintaa tai valtakirjojen tarkastusta.

| 2. | Jäsenen toimiessa
  väliaikaisesti puheenjohtajana 1 kohdan nojalla voidaan käsitellä vain asioita, jotka koskevat puhemiehen valintaa tai valtakirjojen tarkastusta. |
| --- | --- |

2.

Jäsenen toimiessa
  väliaikaisesti puheenjohtajana 1 kohdan nojalla voidaan käsitellä vain asioita, jotka koskevat puhemiehen valintaa tai valtakirjojen tarkastusta.

Iältään vanhin
  jäsen käyttää 3 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua puhemiehen toimivaltaa. Kaikki muut valtakirjojen tarkastusta koskevat asiat, jotka otetaan esille
  ikäpuhemiehen hoitaessa
  puhemiehen tehtäviä, lähetetään valtakirjojen tarkastuksesta vastaavaan valiokuntaan.

Kun parlamentin jäsen
  toimii väliaikaisesti puheenjohtajana 1 kohdan nojalla, hänellä on 3 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut puhemiehen valtuudet. Kaikki muut valtakirjojen tarkastusta koskevat asiat, jotka otetaan esille
  hänen johtaessaan puhetta
  , lähetetään valtakirjojen tarkastuksesta vastaavaan valiokuntaan.

Tarkistus 52

Euroopan parlamentin työjärjestys

13 artikla

| 1. | Ensin valitaan puhemies. Ehdokasasettelut on ennen jokaista äänestyskierrosta annettava
  ikäpuhemiehelle
  , joka ilmoittaa niistä parlamentille. Jos kolmen äänestyskierroksen jälkeen yksikään ehdokas ei ole saanut ehdotonta enemmistöä annetuista äänistä, neljännellä äänestyskierroksella voivat olla ehdokkaina ainoastaan ne kaksi jäsentä, jotka saivat eniten ääniä kolmannella äänestyskierroksella. Äänten mennessä tasan iältään vanhempi ehdokas julistetaan valituksi. |
| --- | --- |

1.

Ensin valitaan puhemies. Ehdokasasettelut on ennen jokaista äänestyskierrosta annettava
  ikäpuhemiehelle
  , joka ilmoittaa niistä parlamentille. Jos kolmen äänestyskierroksen jälkeen yksikään ehdokas ei ole saanut ehdotonta enemmistöä annetuista äänistä, neljännellä äänestyskierroksella voivat olla ehdokkaina ainoastaan ne kaksi jäsentä, jotka saivat eniten ääniä kolmannella äänestyskierroksella. Äänten mennessä tasan iältään vanhempi ehdokas julistetaan valituksi.

| 1. | Ensin valitaan puhemies. Ehdokasasettelut on ennen jokaista äänestyskierrosta annettava tiedoksi 11 artiklan nojalla puheenjohtajana väliaikaisesti toimivalle jäsenelle
  , joka ilmoittaa siitä parlamentille. Jos kolmen äänestyskierroksen jälkeen yksikään ehdokas ei ole saanut ehdotonta enemmistöä annetuista äänistä, neljännellä äänestyskierroksella voivat olla ehdokkaina ainoastaan ne kaksi jäsentä, jotka saivat eniten ääniä kolmannella äänestyskierroksella. Äänten mennessä tasan iältään vanhempi ehdokas julistetaan valituksi. |
| --- | --- |

1.

Ensin valitaan puhemies. Ehdokasasettelut on ennen jokaista äänestyskierrosta annettava tiedoksi 11 artiklan nojalla puheenjohtajana väliaikaisesti toimivalle jäsenelle
  , joka ilmoittaa siitä parlamentille. Jos kolmen äänestyskierroksen jälkeen yksikään ehdokas ei ole saanut ehdotonta enemmistöä annetuista äänistä, neljännellä äänestyskierroksella voivat olla ehdokkaina ainoastaan ne kaksi jäsentä, jotka saivat eniten ääniä kolmannella äänestyskierroksella. Äänten mennessä tasan iältään vanhempi ehdokas julistetaan valituksi.

| 2. | Kun puhemies on valittu,
  ikäpuhemies
  luovuttaa hänelle puhemiehen paikan. Ainoastaan valittu puhemies voi pitää avauspuheen. |
| --- | --- |

2.

Kun puhemies on valittu,
  ikäpuhemies
  luovuttaa hänelle puhemiehen paikan. Ainoastaan valittu puhemies voi pitää avauspuheen.

| 2. | Kun puhemies on valittu,
  11 artiklan nojalla puheenjohtajana väliaikaisesti toimiva jäsen
  luovuttaa hänelle puhemiehen paikan. Ainoastaan valittu puhemies voi pitää avauspuheen. |
| --- | --- |

2.

Kun puhemies on valittu,
  11 artiklan nojalla puheenjohtajana väliaikaisesti toimiva jäsen
  luovuttaa hänelle puhemiehen paikan. Ainoastaan valittu puhemies voi pitää avauspuheen.

Tarkistus 3

Euroopan parlamentin työjärjestys

24 artikla – 4 a kohta (uusi)

| 4 a. | Puheenjohtajakokous järjestää kuulemisia Euroopan kansalaisyhteiskunnan kanssa erityisen merkittävistä aiheista. Se voi muun muassa järjestää julkisia keskustelutilaisuuksia, joissa käsitellään yleistä eurooppalaista etua koskevia aiheita ja joihin asiasta kiinnostuneet kansalaiset voivat osallistua. Puhemiehistö nimittää varapuhemiehen, joka vastaa tällaisten kuulemisten täytäntöönpanosta ja tekee niistä selkoa puheenjohtajakokoukselle. |
| --- | --- |

4 a.

Tarkistus 4

Euroopan parlamentin työjärjestys

28 artikla – 2 kohta

| 2. | Jäsenet saavat esittää puhemiehistön, puheenjohtajakokouksen ja kvestorien toimintaan liittyviä kysymyksiä. Kysymykset esitetään puhemiehelle kirjallisina ja ne julkaistaan yhdessä niihin annettujen vastausten kanssa parlamentin
  tiedotteessa (Bulletin) kolmenkymmenen päivän kuluessa niiden käsiteltäväksi jättämisestä. |
| --- | --- |

2.

Jäsenet saavat esittää puhemiehistön, puheenjohtajakokouksen ja kvestorien toimintaan liittyviä kysymyksiä. Kysymykset esitetään puhemiehelle kirjallisina ja ne julkaistaan yhdessä niihin annettujen vastausten kanssa parlamentin
  tiedotteessa (Bulletin) kolmenkymmenen päivän kuluessa niiden käsiteltäväksi jättämisestä.

| 2. | Jäsenet saavat esittää puhemiehistön, puheenjohtajakokouksen ja kvestorien toimintaan liittyviä kysymyksiä. Kysymykset esitetään puhemiehelle kirjallisina
  , niistä ilmoitetaan jäsenille
  ja ne julkaistaan yhdessä niihin annettujen vastausten kanssa parlamentin
  www-sivustolla 30 päivän kuluessa niiden käsiteltäväksi jättämisestä. |
| --- | --- |

2.

Jäsenet saavat esittää puhemiehistön, puheenjohtajakokouksen ja kvestorien toimintaan liittyviä kysymyksiä. Kysymykset esitetään puhemiehelle kirjallisina
  , niistä ilmoitetaan jäsenille
  ja ne julkaistaan yhdessä niihin annettujen vastausten kanssa parlamentin
  www-sivustolla 30 päivän kuluessa niiden käsiteltäväksi jättämisestä.

Tarkistus 5

Euroopan parlamentin työjärjestys

30 a artikla (uusi)

30 a artikla

Laajennetut työryhmät

| 1. | Yksittäiset jäsenet voivat muodostaa laajennettuja työryhmiä tai muita epävirallisia jäsenten ryhmittymiä, joissa eri poliittisten ryhmien ja valiokuntien edustajat voivat epävirallisesti vaihtaa näkemyksiä erityisistä kysymyksistä ja jotka edistävät jäsenten ja kansalaisyhteiskunnan välisiä yhteyksiä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tällaiset ryhmittymät eivät saa harjoittaa toimintaa, joka saattaisi aiheuttaa sekaannusta suhteessa parlamentin tai sen elinten viralliseen toimintaan. Poliittiset ryhmät voivat edistää niiden toimintaa tarjoamalla logistista tukea edellyttäen, että tällaisten ryhmittymien perustamista koskevissa puhemiehistön antamissa säännöissä asetettuja ehtoja noudatetaan. Ryhmittymien on ilmoitettava kaikki saamansa ulkoinen tuki liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Tarkistus 6

Euroopan parlamentin työjärjestys

36 artikla – 1 kohta

| 1. | Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa, että kaikki komission ehdotukset tai muut lainsäädäntöön liittyvät asiakirjat ovat rahoituksensa osalta yhteensopivia
  rahoitusnäkymien
  kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 40 artiklan soveltamista. |
| --- | --- |

1.

Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa, että kaikki komission ehdotukset tai muut lainsäädäntöön liittyvät asiakirjat ovat rahoituksensa osalta yhteensopivia
  rahoitusnäkymien
  kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 40 artiklan soveltamista.

| 1. | Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa, että kaikki komission ehdotukset tai muut lainsäädännölliset asiakirjat ovat rahoituksensa osalta yhteensopivia
  monivuotisen rahoituskehyksen
  kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 40 artiklan soveltamista. |
| --- | --- |

1.

Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa, että kaikki komission ehdotukset tai muut lainsäädännölliset asiakirjat ovat rahoituksensa osalta yhteensopivia
  monivuotisen rahoituskehyksen
  kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 40 artiklan soveltamista.

(Tarkistus on tehtävä koko tekstiin: ilmaisu ”rahoitusnäkymät” on korvattava työjärjestyksen koko tekstissä ilmaisulla ”monivuotinen rahoituskehys”.)

Tarkistus 7

Euroopan parlamentin työjärjestys

39 artikla – 1 kohta

| 1. | Parlamentti voi pyytää komissiota EY:n perustamissopimuksen 192 artiklan toisen kohdan mukaisesti tekemään sille aiheellisen ehdotuksen uuden säädöksen antamisesta tai voimassa olevan säädöksen muuttamisesta hyväksymällä päätöslauselman, jonka perustana on asiasta vastaavan valiokunnan valiokunta-aloitteinen mietintö. Parlamentti hyväksyy päätöslauselman jäsentensä enemmistöllä. Parlamentti voi samalla asettaa määräajan ehdotuksen esittämiselle. |
| --- | --- |

1.

Parlamentti voi pyytää komissiota EY:n perustamissopimuksen 192 artiklan toisen kohdan mukaisesti tekemään sille aiheellisen ehdotuksen uuden säädöksen antamisesta tai voimassa olevan säädöksen muuttamisesta hyväksymällä päätöslauselman, jonka perustana on asiasta vastaavan valiokunnan valiokunta-aloitteinen mietintö. Parlamentti hyväksyy päätöslauselman jäsentensä enemmistöllä. Parlamentti voi samalla asettaa määräajan ehdotuksen esittämiselle.

| 1. | Parlamentti voi pyytää EY:n perustamissopimuksen 192 artiklan toisen kohdan mukaisesti komissiota tekemään sille aiheellisen ehdotuksen uuden säädöksen antamisesta tai voimassa olevan säädöksen muuttamisesta hyväksymällä päätöslauselman, jonka perustana on asiasta vastaavan valiokunnan valiokunta-aloitteinen mietintö. Parlamentti hyväksyy päätöslauselman jäsentensä enemmistöllä
  lopullisessa äänestyksessä
  . Parlamentti voi samalla asettaa määräajan ehdotuksen esittämiselle. |
| --- | --- |

1.

Parlamentti voi pyytää EY:n perustamissopimuksen 192 artiklan toisen kohdan mukaisesti komissiota tekemään sille aiheellisen ehdotuksen uuden säädöksen antamisesta tai voimassa olevan säädöksen muuttamisesta hyväksymällä päätöslauselman, jonka perustana on asiasta vastaavan valiokunnan valiokunta-aloitteinen mietintö. Parlamentti hyväksyy päätöslauselman jäsentensä enemmistöllä
  lopullisessa äänestyksessä
  . Parlamentti voi samalla asettaa määräajan ehdotuksen esittämiselle.

Tarkistus 8

Euroopan parlamentin työjärjestys

45 artikla – 2 kohta

| 2. | Parlamentti käsittelee valiokunta-aloitteisiin mietintöihin sisältyvät päätöslauselmaesitykset 131 a artiklassa määrättyä, lyhyttä esittelyä koskevaa menettelyä noudattaen. Tällaisiin päätöslauselmaesityksiin
  ei voida
  esittää täysistunnossa käsiteltäviä tarkistuksia,
  paitsi jos esittelijä on esittänyt ne
  uuden tiedon huomioon ottamiseksi
  , mutta vaihtoehtoisia päätöslauselmaesityksiä voidaan
  jättää käsiteltäväksi 151 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä kohtaa ei sovelleta, jos mietinnön aihe edellyttää erityisen tärkeää keskustelua täysistunnossa, jos mietintö on laadittu 38 a tai 39 artiklassa tarkoitetun aloiteoikeuden perusteella tai jos mietinnön voidaan katsoa olevan puheenjohtajakokouksen vahvistamien perusteiden mukainen strateginen mietintö. |
| --- | --- |

2.

Parlamentti käsittelee valiokunta-aloitteisiin mietintöihin sisältyvät päätöslauselmaesitykset 131 a artiklassa määrättyä, lyhyttä esittelyä koskevaa menettelyä noudattaen. Tällaisiin päätöslauselmaesityksiin
  ei voida
  esittää täysistunnossa käsiteltäviä tarkistuksia,
  paitsi jos esittelijä on esittänyt ne
  uuden tiedon huomioon ottamiseksi
  , mutta vaihtoehtoisia päätöslauselmaesityksiä voidaan
  jättää käsiteltäväksi 151 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä kohtaa ei sovelleta, jos mietinnön aihe edellyttää erityisen tärkeää keskustelua täysistunnossa, jos mietintö on laadittu 38 a tai 39 artiklassa tarkoitetun aloiteoikeuden perusteella tai jos mietinnön voidaan katsoa olevan puheenjohtajakokouksen vahvistamien perusteiden mukainen strateginen mietintö.

| 2. | Parlamentti käsittelee valiokunta-aloitteisiin mietintöihin sisältyvät päätöslauselmaesitykset noudattaen 131 a artiklan mukaista lyhyen esittelyn menettelyä. Tällaisiin päätöslauselmaesityksiin
  voidaan
  esittää täysistunnossa käsiteltäviä tarkistuksia
  ainoastaan
  , jos
  ne on esittänyt joko esittelijä
  uuden tiedon huomioon ottamiseksi
  tai vähintään kymmenesosa parlamentin jäsenistä. Poliittiset ryhmät voivat
  jättää käsiteltäväksi
  vaihtoehtoisia päätöslauselmaesityksiä
  151 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä kohtaa ei sovelleta, jos mietinnön aihe edellyttää erityisen tärkeää keskustelua täysistunnossa, jos mietintö on laadittu 38 a tai 39 artiklassa tarkoitetun aloiteoikeuden perusteella tai jos mietinnön voidaan katsoa olevan puheenjohtajakokouksen vahvistamien perusteiden mukainen strateginen mietintö. |
| --- | --- |

2.

Parlamentti käsittelee valiokunta-aloitteisiin mietintöihin sisältyvät päätöslauselmaesitykset noudattaen 131 a artiklan mukaista lyhyen esittelyn menettelyä. Tällaisiin päätöslauselmaesityksiin
  voidaan
  esittää täysistunnossa käsiteltäviä tarkistuksia
  ainoastaan
  , jos
  ne on esittänyt joko esittelijä
  uuden tiedon huomioon ottamiseksi
  tai vähintään kymmenesosa parlamentin jäsenistä. Poliittiset ryhmät voivat
  jättää käsiteltäväksi
  vaihtoehtoisia päätöslauselmaesityksiä
  151 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä kohtaa ei sovelleta, jos mietinnön aihe edellyttää erityisen tärkeää keskustelua täysistunnossa, jos mietintö on laadittu 38 a tai 39 artiklassa tarkoitetun aloiteoikeuden perusteella tai jos mietinnön voidaan katsoa olevan puheenjohtajakokouksen vahvistamien perusteiden mukainen strateginen mietintö.

Tarkistus 9

Euroopan parlamentin työjärjestys

47 artikla – 3 luetelmakohta

| — | kyseiset valiokunnat voivat yhdessä määritellä
  , mitkä tekstin osat kuuluvat niiden yksinomaiseen tai yhteiseen toimivaltaan, ja
  sopia
  yhteistyönsä yksityiskohdista
  ; |
| --- | --- |

—

kyseiset valiokunnat voivat yhdessä määritellä
  , mitkä tekstin osat kuuluvat niiden yksinomaiseen tai yhteiseen toimivaltaan, ja
  sopia
  yhteistyönsä yksityiskohdista
  ;

| — | kyseiset puheenjohtajat, esittelijä ja valmistelijat määrittelevät yhdessä
  , mitkä tekstin osat kuuluvat niiden yksinomaiseen tai yhteiseen toimivaltaan, ja
  sopivat
  yhteistyönsä yksityiskohdista.
  Jos toimivallan jaossa ei päästä yhteisymmärrykseen, asia toimitetaan jonkin asianomaisen valiokunnan pyynnöstä puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi, joka voi ratkaista kysymyksen kunkin valiokunnan toimivallasta tai päättää, että sovelletaan 47 a artiklan mukaista valiokuntien yhteiskokousmenettelyä; työjärjestyksen 179 artiklan 2 kohdan toista alakohtaa sovelletaan soveltuvin osin; |
| --- | --- |

—

kyseiset puheenjohtajat, esittelijä ja valmistelijat määrittelevät yhdessä
  , mitkä tekstin osat kuuluvat niiden yksinomaiseen tai yhteiseen toimivaltaan, ja
  sopivat
  yhteistyönsä yksityiskohdista.
  Jos toimivallan jaossa ei päästä yhteisymmärrykseen, asia toimitetaan jonkin asianomaisen valiokunnan pyynnöstä puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi, joka voi ratkaista kysymyksen kunkin valiokunnan toimivallasta tai päättää, että sovelletaan 47 a artiklan mukaista valiokuntien yhteiskokousmenettelyä; työjärjestyksen 179 artiklan 2 kohdan toista alakohtaa sovelletaan soveltuvin osin;

Tarkistus 10

Euroopan parlamentin työjärjestys

47 artikla – 4 luetelmakohta

| — | asiasta vastaava valiokunta hyväksyy yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan tarkistukset ilman äänestystä, kun ne koskevat asioita,
  joiden asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja katsoo yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan puheenjohtajaa kuultuaan tämän työjärjestyksen liitteen VI mukaisesti kuuluvan yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan yksinomaiseen toimivaltaan, edellyttäen että ne eivät ole ristiriidassa mietinnön muiden osien kanssa
  .
  Asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ottaa huomioon mahdollisen kolmannen luetelmakohdan mukaisen sopimuksen
  ; |
| --- | --- |

—

asiasta vastaava valiokunta hyväksyy yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan tarkistukset ilman äänestystä, kun ne koskevat asioita,
  joiden asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja katsoo yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan puheenjohtajaa kuultuaan tämän työjärjestyksen liitteen VI mukaisesti kuuluvan yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan yksinomaiseen toimivaltaan, edellyttäen että ne eivät ole ristiriidassa mietinnön muiden osien kanssa
  .
  Asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ottaa huomioon mahdollisen kolmannen luetelmakohdan mukaisen sopimuksen
  ;

| — | asiasta vastaava valiokunta hyväksyy yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan tarkistukset ilman äänestystä, kun ne koskevat asioita
  , jotka kuuluvat yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan yksinomaiseen toimivaltaan. Jos asiasta vastaava valiokunta hylkää sellaisia asioita koskevat tarkistukset, jotka kuuluvat asiasta vastaavan valiokunnan ja yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan yhteiseen toimivaltaan, yhteistyöhän osallistuva valiokunta voi jättää nämä tarkistukset suoraan täysistunnon käsiteltäväksi; |
| --- | --- |

—

asiasta vastaava valiokunta hyväksyy yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan tarkistukset ilman äänestystä, kun ne koskevat asioita
  , jotka kuuluvat yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan yksinomaiseen toimivaltaan. Jos asiasta vastaava valiokunta hylkää sellaisia asioita koskevat tarkistukset, jotka kuuluvat asiasta vastaavan valiokunnan ja yhteistyöhön osallistuvan valiokunnan yhteiseen toimivaltaan, yhteistyöhän osallistuva valiokunta voi jättää nämä tarkistukset suoraan täysistunnon käsiteltäväksi;

Tarkistus 11

Euroopan parlamentin työjärjestys

47 a artikla (uusi)

47 a artikla

Valiokuntien yhteiskokousmenettely

Jos 46 artiklan 1 kohdan ja 47 artiklan mukaiset ehdot täyttyvät ja puheenjohtajakokous on vakuuttunut, että asia on erittäin tärkeä, se voi päättää, että sovelletaan valiokuntien yhteiskokousmenettelyä ja yhteisäänestystä. Tässä tapauksessa esittelijät laativat yhteisen mietintöluonnoksen, jota kyseiset valiokunnat käsittelevät ja josta ne äänestävät yhteiskokouksessa, jonka rinnakkaispuheenjohtajina toimivat kyseisten valiokuntien puheenjohtajat. Kyseiset valiokunnat voivat perustaa valiokuntien välisiä työryhmiä valmistelemaan yhteiskokouksia ja äänestyksiä.

Tarkistus 12

Euroopan parlamentin työjärjestys

51 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

Kuulemismenettely
  päättyy, jos luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi hyväksytään. Jos parlamentti ei hyväksy lainsäädäntöpäätöslauselmaa, ehdotus palautetaan asiasta vastaavaan valiokuntaan.

Ensimmäinen käsittely
  päättyy, jos luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi hyväksytään. Jos parlamentti ei hyväksy lainsäädäntöpäätöslauselmaa, ehdotus palautetaan asiasta vastaavaan valiokuntaan.

Tarkistus 13

Euroopan parlamentin työjärjestys

51 artikla – 3 kohta

| 3. | Puhemies toimittaa neuvostolle ja komissiolle parlamentin
  lausuntona
  ehdotuksen sellaisena kuin parlamentti on sen hyväksynyt sekä siihen liittyvän päätöslauselman. |
| --- | --- |

3.

Puhemies toimittaa neuvostolle ja komissiolle parlamentin
  lausuntona
  ehdotuksen sellaisena kuin parlamentti on sen hyväksynyt sekä siihen liittyvän päätöslauselman.

| 3. | Puhemies toimittaa neuvostolle ja komissiolle parlamentin
  kantana
  ehdotuksen parlamentin hyväksymässä muodossa sekä siihen liittyvän päätöslauselman. |
| --- | --- |

3.

Puhemies toimittaa neuvostolle ja komissiolle parlamentin
  kantana
  ehdotuksen parlamentin hyväksymässä muodossa sekä siihen liittyvän päätöslauselman.

(Tarkistus on tehtävä koko tekstiin: kaikissa yhteispäätösmenettelyyn liittyvissä työjärjestyksen määräyksissä ilmaisu ”parlamentin lausunto” on korvattava ilmaisulla ”parlamentin kanta”.)

Tarkistus 14

Euroopan parlamentin työjärjestys

52 artikla – 1 kohta

| 1. | Jos komission ehdotus ei saa puolelleen enemmistöä annetuista äänistä, puhemies pyytää, ennen kuin parlamentti äänestää luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi, komissiota peruuttamaan ehdotuksensa. |
| --- | --- |

1.

Jos komission ehdotus ei saa puolelleen enemmistöä annetuista äänistä, puhemies pyytää, ennen kuin parlamentti äänestää luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi, komissiota peruuttamaan ehdotuksensa.

| 1. | Jos komission ehdotus ei saa puolelleen enemmistöä annetuista äänistä
  tai jos on hyväksytty esitys ehdotuksen hylkäämisestä, jonka voi jättää käsiteltäväksi asiasta vastaava valiokunta tai vähintään 40 jäsentä
  , puhemies pyytää, ennen kuin parlamentti äänestää luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi, komissiota peruuttamaan ehdotuksensa. |
| --- | --- |

1.

Jos komission ehdotus ei saa puolelleen enemmistöä annetuista äänistä
  tai jos on hyväksytty esitys ehdotuksen hylkäämisestä, jonka voi jättää käsiteltäväksi asiasta vastaava valiokunta tai vähintään 40 jäsentä
  , puhemies pyytää, ennen kuin parlamentti äänestää luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi, komissiota peruuttamaan ehdotuksensa.

Tarkistus 15

Euroopan parlamentin työjärjestys

52 artikla – 2 kohta

| 2. | Jos komissio peruuttaa ehdotuksensa, puhemies toteaa
  ehdotusta koskevan kuulemismenettelyn käyneen aiheettomaksi
  ja ilmoittaa tästä neuvostolle. |
| --- | --- |

2.

Jos komissio peruuttaa ehdotuksensa, puhemies toteaa
  ehdotusta koskevan kuulemismenettelyn käyneen aiheettomaksi
  ja ilmoittaa tästä neuvostolle.

| 2. | Jos komissio peruuttaa ehdotuksensa, puhemies toteaa
  menettelyn päättyneen
  ja ilmoittaa tästä neuvostolle. |
| --- | --- |

2.

Jos komissio peruuttaa ehdotuksensa, puhemies toteaa
  menettelyn päättyneen
  ja ilmoittaa tästä neuvostolle.

Tarkistus 16

Euroopan parlamentin työjärjestys

52 kohta – 3 kohta

| 3. | Jos komissio ei peruuta ehdotustaan, parlamentti palauttaa asian asiasta vastaavaan valiokuntaan äänestämättä luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi. |
| --- | --- |

3.

Jos komissio ei peruuta ehdotustaan, parlamentti palauttaa asian asiasta vastaavaan valiokuntaan äänestämättä luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi.

| 3. | Jos komissio ei peruuta ehdotustaan, parlamentti palauttaa asian asiasta vastaavaan valiokuntaan äänestämättä luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi
  , jollei siitä äänestetä asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajan, esittelijän, poliittisen ryhmän tai vähintään 40 jäsenen ehdotuksesta
  . |
| --- | --- |

3.

Jos komissio ei peruuta ehdotustaan, parlamentti palauttaa asian asiasta vastaavaan valiokuntaan äänestämättä luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi
  , jollei siitä äänestetä asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajan, esittelijän, poliittisen ryhmän tai vähintään 40 jäsenen ehdotuksesta
  .

Tässä tapauksessa
  asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille suullisen tai kirjallisen selvityksen asiasta parlamentin asettamassa määräajassa, joka saa olla enintään kaksi kuukautta.

Jos asia palautetaan valiokuntakäsittelyyn,
  asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille suullisen tai kirjallisen selvityksen asiasta parlamentin asettamassa määräajassa, joka saa olla enintään kaksi kuukautta.

Tarkistus 59

Euroopan parlamentin työjärjestys

65 a artikla (uusi) (lisätään lukuun 6: Lainsäädäntömenettelyn päättäminen)

65 a artikla

Toimielinten väliset neuvottelut lainsäädäntömenettelyissä

| 1. | Neuvoteltaessa muiden toimielinten kanssa sopimukseen pääsemiseksi lainsäädäntömenettelyn kuluessa noudatetaan yhteispäätösmenettelyssä käytävien neuvottelujen menettelysääntöjä (liite XVI e). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ennen neuvottelujen aloittamista asiasta vastaavan valiokunnan olisi lähtökohtaisesti tehtävä päätös jäsentensä enemmistöllä ja vahvistettava neuvotteluvaltuutus, neuvotteluohjeet tai neuvottelujen ensisijaiset tavoitteet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jos neuvotteluissa päästään yhteisymmärrykseen neuvoston kanssa sen jälkeen, kun valiokunta on hyväksynyt mietinnön, valiokuntaa on joka tapauksessa kuultava uudelleen ennen täysistunnossa toimitettavaa äänestystä. |
| --- | --- |

3.

Tarkistus 18

Euroopan parlamentin työjärjestys

66 artikla

| 1. | Jos neuvosto on ilmoittanut parlamentille EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksyneensä
  sen tarkistukset muuttamatta muuten komission ehdotusta tai jos kumpikaan toimielin ei ole muuttanut komission ehdotusta,
  puhemies ilmoittaa täysistunnossa, että ehdotus on
  lopullisesti
  hyväksytty. |
| --- | --- |

1.

Jos neuvosto on ilmoittanut parlamentille EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksyneensä
  sen tarkistukset muuttamatta muuten komission ehdotusta tai jos kumpikaan toimielin ei ole muuttanut komission ehdotusta,
  puhemies ilmoittaa täysistunnossa, että ehdotus on
  lopullisesti
  hyväksytty.

Jos neuvosto on ilmoittanut parlamentille EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksyneensä
  parlamentin kannan,
  puhemies ilmoittaa täysistunnossa,
  sen jälkeen kun teksti on viimeistelty 172 a artiklan mukaisesti,
  että ehdotus on hyväksytty
  sellaisena kuin se on vahvistettu parlamentin kannassa.

| 2. | Ennen ilmoituksen antamista puhemies tarkistaa, että neuvoston ehdotukseen mahdollisesti tekemät tekniset mukautukset eivät vaikuta sen asiasisältöön. Epävarmoissa tapauksissa hän kuulee asiasta vastaavaa valiokuntaa. Jos käy ilmi, että tehdyt muutokset koskevat asiasisältöä, puhemies ilmoittaa neuvostolle, että parlamentti vie asian toiseen käsittelyyn heti, kun työjärjestyksen 57 artiklassa esitetyt ehdot on täytetty. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Annettuaan edellä 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen, puhemies allekirjoittaa ehdotetun säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtii yhdessä tämän kanssa sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä 68 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Tarkistus 19

Euroopan parlamentin työjärjestys

68 artikla – otsikko

Tarkistus 20

Euroopan parlamentin työjärjestys

68 artikla – 1 kohta

| 1. | Puhemies ja pääsihteeri allekirjoittavat parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamat säädökset tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Poistetaan.

Tarkistus 21

Euroopan parlamentin työjärjestys

68 artikla – 7 kohta

| 7. | Parlamentin ja neuvoston pääsihteerit huolehtivat edellä tarkoitettujen säädösten julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

7.

Poistetaan.

Tarkistus 22

Euroopan parlamentin työjärjestys

68 a artikla (uusi) (lisätään lukuun 6: Lainsäädäntömenettelyn päättäminen)

68 a artikla

Hyväksyttyjen säädösten allekirjoittaminen

Kun hyväksytty teksti on viimeistelty 172 a artiklan mukaisesti ja kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, puhemies ja pääsihteeri allekirjoittavat EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan mukaista menettelyä noudattaen annetut säädökset, ja parlamentin ja neuvoston pääsihteerit huolehtivat niiden julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tarkistus 68

Euroopan parlamentin työjärjestys

80 a artikla – 3 kohta – 3 alakohta

Kyseisen valiokunnan puheenjohtaja voi
  kuitenkin
  poikkeuksellisesti ja tapauskohtaisesti hyväksyä käsiteltäväksi tarkistuksia ehdotuksen muuttumattomina säilyviin osiin, jos hän pitää sitä välttämättömänä pakottavista syistä, jotka liittyvät säädöstekstin yhtenäisyyteen tai yhtenäisyyteen muiden käsiteltäväksi otettujen tarkistusten kanssa. Nämä syyt on mainittava tarkistusten kirjallisissa perusteluissa.

Jos asiasta vastaava valiokunta
  kuitenkin
  aikoo toimielinten välisen sopimuksen 8 kohdan mukaisesti esittää tarkistuksia komission ehdotuksen kodifioituihin osiin, sen on ilmoitettava aikomuksestaan viipymättä neuvostolle ja komissiolle, jonka olisi ilmoitettava valiokunnalle kantansa tarkistuksiin ennen 50 artiklan mukaista äänestystä ja ilmoitettava samalla, aikooko se peruuttaa uudelleenlaaditun ehdotuksen.

Tarkistus 23

Euroopan parlamentin työjärjestys

83 artikla – 1 kohta

| 1. | Kun suunnitellaan neuvottelujen aloittamista kansainvälisen sopimuksen tekemiseksi, uusimiseksi tai tarkistamiseksi, mukaan lukien erityisaloja kuten raha-asioita tai kauppaa koskevat sopimukset, asiasta vastaava valiokunta
  varmistaa,
  että komissio antaa parlamentille täydellisen selvityksen, tarvittaessa luottamuksellisesti, suosituksistaan neuvotteluvaltuuksiksi. |
| --- | --- |

1.

Kun suunnitellaan neuvottelujen aloittamista kansainvälisen sopimuksen tekemiseksi, uusimiseksi tai tarkistamiseksi, mukaan lukien erityisaloja kuten raha-asioita tai kauppaa koskevat sopimukset, asiasta vastaava valiokunta
  varmistaa,
  että komissio antaa parlamentille täydellisen selvityksen, tarvittaessa luottamuksellisesti, suosituksistaan neuvotteluvaltuuksiksi.

| 1. | Kun suunnitellaan neuvottelujen aloittamista kansainvälisen sopimuksen tekemiseksi, uusimiseksi tai tarkistamiseksi, mukaan lukien erityisaloja kuten raha-asioita tai kauppaa koskevat sopimukset, asiasta vastaava valiokunta
  voi päättää laatia mietinnön tai valvoa menettelyä muulla tavalla ja ilmoittaa tästä päätöksestä valiokuntien puheenjohtajakokoukselle. Muilta valiokunnilta voidaan tarvittaessa pyytää lausunto 46 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tarvittaessa noudatetaan 179 artiklan 2 kohtaa, 47 artiklaa ja 47 a artiklaa. |
| --- | --- |

1.

Kun suunnitellaan neuvottelujen aloittamista kansainvälisen sopimuksen tekemiseksi, uusimiseksi tai tarkistamiseksi, mukaan lukien erityisaloja kuten raha-asioita tai kauppaa koskevat sopimukset, asiasta vastaava valiokunta
  voi päättää laatia mietinnön tai valvoa menettelyä muulla tavalla ja ilmoittaa tästä päätöksestä valiokuntien puheenjohtajakokoukselle. Muilta valiokunnilta voidaan tarvittaessa pyytää lausunto 46 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tarvittaessa noudatetaan 179 artiklan 2 kohtaa, 47 artiklaa ja 47 a artiklaa.

Asiasta vastaavan valiokunnan ja yhteistyöhön osallistuvien valiokuntien puheenjohtajat, esittelijä ja valmistelijat varmistavat yhdessä
  , että komissio antaa parlamentille täydellisen selvityksen, tarvittaessa luottamuksellisesti, suosituksista neuvotteluvaltuuksiksi
  sekä 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuista tiedoista.

Tarkistus 24

Euroopan parlamentin työjärjestys

83 artikla – 6 a kohta (uusi)

| 6 a. | Ennen kuin hyväksynnästä äänestetään, asiasta vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään kymmenesosa jäsenistä voi ehdottaa, että parlamentti pyytää yhteisöjen tuomioistuimelta lausunnon kansainvälisen sopimuksen yhteensopivuudesta perussopimusten kanssa. Jos parlamentti hyväksyy ehdotuksen, äänestystä hyväksynnästä lykätään, kunnes yhteisöjen tuomioistuin on antanut lausuntonsa. |
| --- | --- |

6 a.

Tarkistus 25

Euroopan parlamentin työjärjestys

97 artikla – 3 kohta

| 3. | Parlamentti perustaa asiakirjarekisterin. Lainsäädäntöasiakirjat ja
  muut asiakirjat, jotka mainitaan tämän työjärjestyksen liitteessä, saatetaan saataville suoraan parlamentin rekisterin kautta asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisesti. Rekisteriin sisällytetään mahdollisimman laajalti viitteitä muihin parlamentin asiakirjoihin. |
| --- | --- |

3.

Parlamentti perustaa asiakirjarekisterin. Lainsäädäntöasiakirjat ja
  muut asiakirjat, jotka mainitaan tämän työjärjestyksen liitteessä, saatetaan saataville suoraan parlamentin rekisterin kautta asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisesti. Rekisteriin sisällytetään mahdollisimman laajalti viitteitä muihin parlamentin asiakirjoihin.

| 3. | Parlamentti perustaa asiakirjojaan varten rekisterin. Lainsäädäntöasiakirjat ja
  tietyt muut asiakirjatyypit ovat saatavilla suoraan parlamentin asiakirjarekisterin kautta asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisesti. Rekisteriin sisällytetään mahdollisimman laajalti viitteitä muihin parlamentin asiakirjoihin. |
| --- | --- |

3.

Parlamentti perustaa asiakirjojaan varten rekisterin. Lainsäädäntöasiakirjat ja
  tietyt muut asiakirjatyypit ovat saatavilla suoraan parlamentin asiakirjarekisterin kautta asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisesti. Rekisteriin sisällytetään mahdollisimman laajalti viitteitä muihin parlamentin asiakirjoihin.

Asiakirjatyypit, jotka ovat saatavilla suoraan, mainitaan luettelossa, jonka
  parlamentti
  hyväksyy ja joka
  on työjärjestyksen liitteenä
  . Luettelo ei rajoita oikeutta tutustua asiakirjoihin, jotka eivät kuulu lueteltuihin asiakirjatyyppeihin.

Asiakirjatyypit, jotka ovat saatavilla suoraan, mainitaan luettelossa, jonka
  puhemiehistö
  hyväksyy ja joka
  julkaistaan parlamentin www-sivustolla
  . Luettelo ei rajoita oikeutta tutustua asiakirjoihin, jotka eivät kuulu lueteltuihin asiakirjatyyppeihin
  ; kyseiset asiakirjat annetaan tutustuttavaksi kirjallisesta hakemuksesta.

Parlamentin asiakirjat, jotka eivät ole saatavilla suoraan rekisterin kautta, saatetaan saataville kirjallisesta hakemuksesta.

Puhemiehistö voi antaa asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisia sääntöjä asiakirjojen saatavuuteen liittyvistä järjestelyistä. Nämä säännöt julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Puhemiehistö voi antaa asiakirjojen saatavuuteen liittyvistä järjestelyistä asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisia sääntöjä. jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

(Poistetaan liite XV.)

Tarkistus 26

Euroopan parlamentin työjärjestys

103 artikla – 1 kohta

| 1. | Komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston jäsenet voivat milloin tahansa pyytää puhemieheltä luvan julkilausuman antamiseen. Puhemies päättää julkilausuman antamisen ajankohdasta ja siitä, seuraako julkilausumaa mahdollisesti yksityiskohtainen keskustelu vai 30 minuuttia jäsenten esittämiä lyhyitä ja tarkoin rajattuja kysymyksiä. |
| --- | --- |

1.

Komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston jäsenet voivat milloin tahansa pyytää puhemieheltä luvan julkilausuman antamiseen. Puhemies päättää julkilausuman antamisen ajankohdasta ja siitä, seuraako julkilausumaa mahdollisesti yksityiskohtainen keskustelu vai 30 minuuttia jäsenten esittämiä lyhyitä ja tarkoin rajattuja kysymyksiä.

| 1. | Komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston jäsenet voivat milloin tahansa pyytää
  parlamentin
  puhemieheltä luvan julkilausuman antamiseen.
  Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja antaa julkilausuman jokaisen Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen. Parlamentin
  puhemies päättää julkilausuman antamisen ajankohdasta ja siitä, seuraako julkilausumaa perinpohjainen keskustelu vai 30 minuuttia jäsenten esittämiä lyhyitä ja tarkoin rajattuja kysymyksiä. |
| --- | --- |

1.

Komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston jäsenet voivat milloin tahansa pyytää
  parlamentin
  puhemieheltä luvan julkilausuman antamiseen.
  Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja antaa julkilausuman jokaisen Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen. Parlamentin
  puhemies päättää julkilausuman antamisen ajankohdasta ja siitä, seuraako julkilausumaa perinpohjainen keskustelu vai 30 minuuttia jäsenten esittämiä lyhyitä ja tarkoin rajattuja kysymyksiä.

Tarkistus 60

Euroopan parlamentin työjärjestys

116 artikla – 1 kohta

| 1. | Enintään viisi jäsentä voi jättää käsiteltäväksi enintään 200 sanan pituisen kirjallisen kannanoton Euroopan unionin toimialaa koskevaan asiaan. Kirjalliset kannanotot painetaan virallisilla kielillä ja jaetaan jäsenille. Ne esitetään yhdessä allekirjoittajien nimien kanssa tätä tarkoitusta varten varatussa luettelossa. Luettelo on julkinen ja sitä säilytetään istuntojaksojen aikana istuntosalin sisäänkäynnin ulkopuolella ja istuntojaksojen välillä kvestorikollegion päättämässä asianmukaisessa paikassa. |
| --- | --- |

1.

Enintään viisi jäsentä voi jättää käsiteltäväksi enintään 200 sanan pituisen kirjallisen kannanoton Euroopan unionin toimialaa koskevaan asiaan. Kirjalliset kannanotot painetaan virallisilla kielillä ja jaetaan jäsenille. Ne esitetään yhdessä allekirjoittajien nimien kanssa tätä tarkoitusta varten varatussa luettelossa. Luettelo on julkinen ja sitä säilytetään istuntojaksojen aikana istuntosalin sisäänkäynnin ulkopuolella ja istuntojaksojen välillä kvestorikollegion päättämässä asianmukaisessa paikassa.

| 1. | Enintään viisi jäsentä voi jättää käsiteltäväksi Euroopan unionin toimivaltaan kuuluvaa asiaa koskevan enintään 200 sanan pituisen kirjallisen kannanoton , joka ei saa kattaa aiheita, joita käsitellään parhaillaan lainsäädäntömenettelyssä. Puhemies myöntää luvan tapauskohtaisesti. Kirjalliset kannanotot painetaan virallisilla kielillä ja toimitetaan jakeluun. Ne kirjataan yhdessä allekirjoittajien nimien kanssa luetteloon. Luettelo on julkinen ja sitä pidetään istuntojaksojen aikana istuntosalin sisäänkäynnin ulkopuolella ja istuntojaksojen välillä kvestorikollegion päättämässä asianmukaisessa paikassa. |
| --- | --- |

1.

Enintään viisi jäsentä voi jättää käsiteltäväksi Euroopan unionin toimivaltaan kuuluvaa asiaa koskevan enintään 200 sanan pituisen kirjallisen kannanoton , joka ei saa kattaa aiheita, joita käsitellään parhaillaan lainsäädäntömenettelyssä. Puhemies myöntää luvan tapauskohtaisesti. Kirjalliset kannanotot painetaan virallisilla kielillä ja toimitetaan jakeluun. Ne kirjataan yhdessä allekirjoittajien nimien kanssa luetteloon. Luettelo on julkinen ja sitä pidetään istuntojaksojen aikana istuntosalin sisäänkäynnin ulkopuolella ja istuntojaksojen välillä kvestorikollegion päättämässä asianmukaisessa paikassa.

Tarkistus 27

Euroopan parlamentin työjärjestys

116 artikla – 3 kohta

| 3. | Jos parlamentin jäsenten enemmistö on allekirjoittanut kannanoton, puhemies ilmoittaa tästä parlamentille, ja allekirjoittajien nimet merkitään pöytäkirjaan. |
| --- | --- |

3.

Jos parlamentin jäsenten enemmistö on allekirjoittanut kannanoton, puhemies ilmoittaa tästä parlamentille, ja allekirjoittajien nimet merkitään pöytäkirjaan.

| 3. | Jos parlamentin jäsenten enemmistö on allekirjoittanut kannanoton, puhemies ilmoittaa tästä parlamentille, allekirjoittajien nimet merkitään pöytäkirjaan
  ja kannanotto julkaistaan hyväksyttynä tekstinä
  . |
| --- | --- |

3.

Jos parlamentin jäsenten enemmistö on allekirjoittanut kannanoton, puhemies ilmoittaa tästä parlamentille, allekirjoittajien nimet merkitään pöytäkirjaan
  ja kannanotto julkaistaan hyväksyttynä tekstinä
  .

Tarkistus 28

Euroopan parlamentin työjärjestys

116 kohta – 4 kohta

| 4. | Tällainen
  kannanotto sekä allekirjoittajien nimet
  toimitetaan istuntojakson lopussa kannanotossa mainituille tahoille.
  Kannanotto sisällytetään sen istunnon pöytäkirjaan, jonka aikana siitä on ilmoitettu. Tämä julkaiseminen on osoituksena menettelyn päättymisestä |
| --- | --- |

4.

Tällainen
  kannanotto sekä allekirjoittajien nimet
  toimitetaan istuntojakson lopussa kannanotossa mainituille tahoille.
  Kannanotto sisällytetään sen istunnon pöytäkirjaan, jonka aikana siitä on ilmoitettu. Tämä julkaiseminen on osoituksena menettelyn päättymisestä

| 4. | Menettely päättyy, kun
  kannanotto sekä allekirjoittajien nimet
  välitetään
  kannanotossa mainituille tahoille istuntojakson lopussa. |
| --- | --- |

4.

Menettely päättyy, kun
  kannanotto sekä allekirjoittajien nimet
  välitetään
  kannanotossa mainituille tahoille istuntojakson lopussa.

Tarkistus 29

Euroopan parlamentin työjärjestys

131 a artikla

Esittelijän pyynnöstä tai puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta parlamentti voi myös päättää, että esittelijä esittelee täysistunnossa lyhyesti asian, josta ei tarvitse käydä laajaa keskustelua. Tässä tapauksessa komissiolla on mahdollisuus käyttää puheenvuoro ja kenellä tahansa jäsenellä on oikeus ottaa kantaa asiaan jättämällä kirjallinen lisälausuma 142 artiklan 7 kohdan mukaisesti
  .

Esittelijän pyynnöstä tai puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta parlamentti voi myös päättää, että esittelijä esittelee täysistunnossa lyhyesti asian, josta ei tarvitse käydä laajaa keskustelua. Tässä tapauksessa komissio saa mahdollisuuden vastata, minkä jälkeen käydään enintään kymmenen minuuttia kestävä keskustelu, jonka kuluessa puhemies voi antaa enintään minuutin pituisen puheenvuoron jäsenelle, joka pyytää sitä kiinnittämällä puhemiehen huomion
  .

Tarkistukset 30 ja 66

Euroopan parlamentin työjärjestys

142 artikla

Puheajan jakaminen

Puheajan jakaminen
  ja puhujaluettelo

| 1. | Puheenjohtajakokous voi tehdä parlamentille ehdotuksen keskusteluun varatun puheajan jakamisesta. Parlamentti päättää ehdotuksesta ilman keskustelua. |
| --- | --- |

1.

Puheenjohtajakokous voi tehdä parlamentille ehdotuksen keskusteluun varatun puheajan jakamisesta. Parlamentti päättää ehdotuksesta ilman keskustelua.

| 1. | Puheenjohtajakokous voi tehdä parlamentille ehdotuksen keskusteluun varatun puheajan jakamisesta. Parlamentti päättää ehdotuksesta ilman keskustelua. |
| --- | --- |

1.

Puheenjohtajakokous voi tehdä parlamentille ehdotuksen keskusteluun varatun puheajan jakamisesta. Parlamentti päättää ehdotuksesta ilman keskustelua.

| 1 a. | Jäsen ei saa käyttää puheenvuoroa, ellei puhemies ole sitä hänelle myöntänyt. Jäsenet puhuvat paikaltaan ja osoittavat puheenvuoronsa puhemiehelle. Jos puhuja poikkeaa käsiteltävästä asiasta, puhemies kehottaa häntä palaamaan asiaan. |
| --- | --- |

1 a.

| 1 b. | Puhemies voi laatia tietyn keskustelun ensimmäistä osaa varten puhujaluettelon, joka käsittää yhden tai useamman puheenvuorokierroksen, jossa puheenvuoron käyttää halutessaan kukin poliittinen ryhmä ryhmien koon mukaisessa järjestyksessä sekä yksi sitoutumaton jäsen. |
| --- | --- |

1 b.

| 2. | Puheaika jaetaan seuraavien perusteiden mukaisesti: |
| --- | --- |

2.

Puheaika jaetaan seuraavien perusteiden mukaisesti:

| 2. | Kyseiseen keskustelun osaan varattu
  puheaika jaetaan seuraavien perusteiden mukaisesti: |
| --- | --- |

2.

Kyseiseen keskustelun osaan varattu
  puheaika jaetaan seuraavien perusteiden mukaisesti:

| a) | ensimmäinen osa puheajasta jaetaan tasan kaikkien poliittisten ryhmien kesken; |
| --- | --- |

a)

ensimmäinen osa puheajasta jaetaan tasan kaikkien poliittisten ryhmien kesken;

| a) | ensimmäinen osuus puheajasta jaetaan tasan kaikkien poliittisten ryhmien kesken; |
| --- | --- |

a)

ensimmäinen osuus puheajasta jaetaan tasan kaikkien poliittisten ryhmien kesken;

| b) | jäljellä oleva puheaika jaetaan poliittisten ryhmien kesken niiden jäsenten kokonaismäärän mukaisessa suhteessa; |
| --- | --- |

b)

jäljellä oleva puheaika jaetaan poliittisten ryhmien kesken niiden jäsenten kokonaismäärän mukaisessa suhteessa;

| b) | toinen osuus puheajasta jaetaan poliittisten ryhmien kesken niiden jäsenten kokonaismäärän mukaisessa suhteessa; |
| --- | --- |

b)

toinen osuus puheajasta jaetaan poliittisten ryhmien kesken niiden jäsenten kokonaismäärän mukaisessa suhteessa;

| c) | sitoutumattomille jäsenille myönnetään kokonaispuheaika, joka perustuu a ja b alakohdassa tarkoitettuun poliittisille ryhmille myönnettävään puheaikaan. |
| --- | --- |

c)

sitoutumattomille jäsenille myönnetään kokonaispuheaika, joka perustuu a ja b alakohdassa tarkoitettuun poliittisille ryhmille myönnettävään puheaikaan.

| c) | sitoutumattomille jäsenille myönnetään kokonaispuheaika, joka perustuu a ja b alakohdassa tarkoitettuihin poliittisille ryhmille myönnettäviin puheaikaosuuksiin. |
| --- | --- |

c)

sitoutumattomille jäsenille myönnetään kokonaispuheaika, joka perustuu a ja b alakohdassa tarkoitettuihin poliittisille ryhmille myönnettäviin puheaikaosuuksiin.

| 3. | Jos useammalle esityslistan kohdalle myönnetään yhteinen kokonaispuheaika, poliittiset ryhmät ilmoittavat puhemiehelle, miten heidän puheaikansa jakautuu näiden kohtien kesken. Puhemies varmistaa, että puheaikoja noudatetaan. |
| --- | --- |

3.

Jos useammalle esityslistan kohdalle myönnetään yhteinen kokonaispuheaika, poliittiset ryhmät ilmoittavat puhemiehelle, miten heidän puheaikansa jakautuu näiden kohtien kesken. Puhemies varmistaa, että puheaikoja noudatetaan.

| 3. | Jos useammalle esityslistan kohdalle myönnetään yhteinen kokonaispuheaika, poliittiset ryhmät ilmoittavat puhemiehelle, miten heidän puheaikansa jakautuu näiden kohtien kesken. Puhemies varmistaa, että puheaikoja noudatetaan. |
| --- | --- |

3.

Jos useammalle esityslistan kohdalle myönnetään yhteinen kokonaispuheaika, poliittiset ryhmät ilmoittavat puhemiehelle, miten heidän puheaikansa jakautuu näiden kohtien kesken. Puhemies varmistaa, että puheaikoja noudatetaan.

| 3 a. | Jäljelle jäävää keskusteluun varattua aikaa ei myönnetä kenellekään erityisesti etukäteen. Sen sijaan puhemies myöntää jäsenille pääsääntöisesti enintään minuutin pituisia puheenvuoroja. Puhemies varmistaa mahdollisuuksien mukaan, että eri poliittisia näkökantoja ja jäsenvaltioita edustavat puhujat saavat vuorotellen puheenvuoron. |
| --- | --- |

3 a.

| 3 b. | Etusija voidaan pyynnöstä antaa asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajalle tai esittelijälle ja poliittisten ryhmien puheenjohtajille, jotka haluavat puhua ryhmänsä puolesta, tai heidän sijaisinaan toimiville jäsenille. |
| --- | --- |

3 b.

| 3 c. | Puhemies voi antaa puheenvuoron jäsenille, jotka sinistä korttia nostamalla osoittavat haluavansa esittää toiselle jäsenelle enintään puoli minuuttia kestävän kysymyksen tämän puheenvuoron kuluessa, jos puhuja hyväksyy tämän ja jos puhemies on vakuuttunut, että keskustelu ei tästä häiriinny. |
| --- | --- |

3 c.

| 4. | Jäsen ei saa puhua yhtä minuuttia kauempaa istuntopöytäkirjoista, menettelyä koskevista pyynnöistä, muutoksista lopulliseen esityslistaluonnokseen tai esityslistaan. |
| --- | --- |

4.

Jäsen ei saa puhua yhtä minuuttia kauempaa istuntopöytäkirjoista, menettelyä koskevista pyynnöistä, muutoksista lopulliseen esityslistaluonnokseen tai esityslistaan.

| 4. | Jäsen ei saa puhua yhtä minuuttia kauempaa istuntopöytäkirjoista, menettelyä koskevista esityksistä eikä muutoksista lopulliseen esityslistaluonnokseen tai esityslistaan. |
| --- | --- |

4.

Jäsen ei saa puhua yhtä minuuttia kauempaa istuntopöytäkirjoista, menettelyä koskevista esityksistä eikä muutoksista lopulliseen esityslistaluonnokseen tai esityslistaan.

| 4 a. | Puhemies voi poistattaa sanatarkoista istuntoselostuksista puheenvuorot, jotka on pidetty ilman ennalta myönnettyä lupaa tai joiden kesto ylittää jäsenelle myönnetyn puheajan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta puhemiehen muuta järjestyksenpidollista toimivaltaa. |
| --- | --- |

4 a.

| 5. | Mietinnöstä käytävässä keskustelussa komissiolle ja neuvostolle myönnetään puheenvuoro yleensä heti sen jälkeen, kun esittelijä on esitellyt mietinnön. Komissiolle, neuvostolle ja esittelijälle voidaan myöntää uusi puheenvuoro erityisesti parlamentin jäsenten kannanottoihin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

5.

Mietinnöstä käytävässä keskustelussa komissiolle ja neuvostolle myönnetään puheenvuoro yleensä heti sen jälkeen, kun esittelijä on esitellyt mietinnön. Komissiolle, neuvostolle ja esittelijälle voidaan myöntää uusi puheenvuoro erityisesti parlamentin jäsenten kannanottoihin vastaamiseksi.

| 5. | Mietinnöstä käytävässä keskustelussa komissiolle ja neuvostolle myönnetään puheenvuoro yleensä heti sen jälkeen, kun esittelijä on esitellyt mietinnön. Komissiolle, neuvostolle ja esittelijälle voidaan myöntää lisäpuheenvuoroja erityisesti parlamentin jäsenten kannanottoihin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

5.

Mietinnöstä käytävässä keskustelussa komissiolle ja neuvostolle myönnetään puheenvuoro yleensä heti sen jälkeen, kun esittelijä on esitellyt mietinnön. Komissiolle, neuvostolle ja esittelijälle voidaan myöntää lisäpuheenvuoroja erityisesti parlamentin jäsenten kannanottoihin vastaamiseksi.

| 6. | Puhemies pyrkii pääsemään yhteisymmärrykseen komission ja neuvoston kanssa niille myönnettävästä asianmukaisesta puheajasta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta EY:n perustamissopimuksen 197 artiklan määräysten soveltamista. |
| --- | --- |

6.

Puhemies pyrkii pääsemään yhteisymmärrykseen komission ja neuvoston kanssa niille myönnettävästä asianmukaisesta puheajasta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta EY:n perustamissopimuksen 197 artiklan määräysten soveltamista.

| 6. | Puhemies pyrkii pääsemään yhteisymmärrykseen komission ja neuvoston kanssa niille myönnettävän puheajan asianmukaisesta jaosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta EY:n perustamissopimuksen 197 artiklan määräysten soveltamista. |
| --- | --- |

6.

Puhemies pyrkii pääsemään yhteisymmärrykseen komission ja neuvoston kanssa niille myönnettävän puheajan asianmukaisesta jaosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta EY:n perustamissopimuksen 197 artiklan määräysten soveltamista.

| 7. | Jäsenet, jotka eivät ole osallistuneet keskusteluun, voivat enintään kerran istuntojakson aikana jättää kirjallisen lausuman, jonka pituus saa olla enintään 200 sanaa ja joka liitetään keskustelujen sanatarkkoihin istuntoselostuksiin. |
| --- | --- |

7.

Jäsenet, jotka eivät ole osallistuneet keskusteluun, voivat enintään kerran istuntojakson aikana jättää kirjallisen lausuman, jonka pituus saa olla enintään 200 sanaa ja joka liitetään keskustelujen sanatarkkoihin istuntoselostuksiin.

| 7. | Jäsenet, jotka eivät ole osallistuneet keskusteluun, voivat enintään kerran istuntojakson aikana jättää kirjallisen lausuman, jonka pituus saa olla enintään 200 sanaa ja joka liitetään keskustelujen sanatarkkoihin istuntoselostuksiin. |
| --- | --- |

7.

Jäsenet, jotka eivät ole osallistuneet keskusteluun, voivat enintään kerran istuntojakson aikana jättää kirjallisen lausuman, jonka pituus saa olla enintään 200 sanaa ja joka liitetään keskustelujen sanatarkkoihin istuntoselostuksiin.

(141 ja 143 artikla raukeavat.)

Tarkistus 32

Euroopan parlamentin työjärjestys

150 artikla – 6 kohta – 2 a alakohta (uusi)

Kun läsnä on vähemmän kuin 100 parlamentin jäsentä, parlamentti ei voi päättää toisin, jos vähintään yksi kymmenesosa läsnä olevista jäsenistä sitä vastustaa.

Tarkistus 33

Euroopan parlamentin työjärjestys

156 artikla

Kun täysistunnon käsiteltäväksi jätettyyn mietintöön on esitetty enemmän kuin viisikymmentä tarkistusta, puhemies voi asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajaa kuultuaan pyytää tätä valiokuntaa kokoontumaan tarkistusten käsittelemiseksi. Jos tarkistus ei tässä vaiheessa saa valiokunnan jäsenten yhden kymmenesosan kannatusta, siitä ei voida äänestää täysistunnossa.

Kun täysistunnon käsiteltäväksi jätettyyn mietintöön on esitetty enemmän kuin 50 tarkistusta
  ja kohta kohdalta -äänestystä tai erillistä äänestystä koskevaa pyyntöä
  , puhemies voi asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajaa kuultuaan pyytää tätä valiokuntaa kokoontumaan
  kyseisten
  tarkistusten
  ja pyyntöjen
  käsittelemiseksi. Jos tarkistusta taikka kohta kohdalta -äänestystä tai erillistä äänestystä koskevaa pyyntöä
  ei tässä vaiheessa kannata vähintään yksi kymmenesosa valiokunnan jäsenistä, siitä ei äänestetä täysistunnossa.

Tarkistus 34

Euroopan parlamentin työjärjestys

157 artikla – 1 kohta

| 1. | Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi pyytää kohta kohdalta -äänestystä, jos äänestettävä teksti sisältää vähintään kaksi säännöstä tai viittauksia vähintään kahteen aiheeseen tai se voidaan jakaa vähintään kahteen erilliseen osaan,
  joista jokaisella
  on oma merkityksensä
  ja
  normatiivinen arvonsa. |
| --- | --- |

1.

Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi pyytää kohta kohdalta -äänestystä, jos äänestettävä teksti sisältää vähintään kaksi säännöstä tai viittauksia vähintään kahteen aiheeseen tai se voidaan jakaa vähintään kahteen erilliseen osaan,
  joista jokaisella
  on oma merkityksensä
  ja
  normatiivinen arvonsa.

| 1. | Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi pyytää kohta kohdalta -äänestystä, jos äänestettävä teksti sisältää vähintään kaksi tekstikohtaa tai viittauksia vähintään kahteen aiheeseen tai se voidaan jakaa vähintään kahteen erilliseen osaan,
  joilla
  on oma merkityksensä
  ja/tai
  normatiivinen arvonsa. |
| --- | --- |

1.

Poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä voi pyytää kohta kohdalta -äänestystä, jos äänestettävä teksti sisältää vähintään kaksi tekstikohtaa tai viittauksia vähintään kahteen aiheeseen tai se voidaan jakaa vähintään kahteen erilliseen osaan,
  joilla
  on oma merkityksensä
  ja/tai
  normatiivinen arvonsa.

Tarkistus 35

Euroopan parlamentin työjärjestys

159 a artikla (uusi)

159 a artikla

Lopullinen äänestys

Parlamentin äänestäessä lainsäädäntöehdotuksesta yhtenä kokonaisuutena ja/tai tällaista ehdotusta koskevassa lopullisessa äänestyksessä äänestys on toimitettava nimenhuutoäänestyksenä koneäänestysjärjestelmää käyttäen.

Tarkistus 36

Euroopan parlamentin työjärjestys

160 artikla – 1 kohta

| 1. | Työjärjestyksen 99 artiklan 4 kohdan ja 100 artiklan 5 kohdan mukaisten tapausten lisäksi nimenhuutoäänestys suoritetaan, kun poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä pyytää sitä kirjallisesti äänestystä edeltävänä iltana, jollei puhemies aseta muuta määräaikaa. |
| --- | --- |

1.

Työjärjestyksen 99 artiklan 4 kohdan ja 100 artiklan 5 kohdan mukaisten tapausten lisäksi nimenhuutoäänestys suoritetaan, kun poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä pyytää sitä kirjallisesti äänestystä edeltävänä iltana, jollei puhemies aseta muuta määräaikaa.

| 1. | Työjärjestyksen 99 artiklan 4 kohdan ja 100 artiklan 5 kohdan
  ja 159 a artiklan
  mukaisten tapausten lisäksi äänestys toimitetaan nimenhuudon mukaan, kun poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä pyytää sitä kirjallisesti äänestystä edeltävänä iltana, jollei puhemies aseta muuta määräaikaa. |
| --- | --- |

1.

Työjärjestyksen 99 artiklan 4 kohdan ja 100 artiklan 5 kohdan
  ja 159 a artiklan
  mukaisten tapausten lisäksi äänestys toimitetaan nimenhuudon mukaan, kun poliittinen ryhmä tai vähintään 40 jäsentä pyytää sitä kirjallisesti äänestystä edeltävänä iltana, jollei puhemies aseta muuta määräaikaa.

Tarkistus 37

Euroopan parlamentin työjärjestys

160 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

| 2. | Nimenhuuto suoritetaan aakkosjärjestyksessä ja äänestyksen aloittava jäsen ratkaistaan arvalla. Puhemies äänestää viimeisenä. |
| --- | --- |

2.

Nimenhuuto suoritetaan aakkosjärjestyksessä ja äänestyksen aloittava jäsen ratkaistaan arvalla. Puhemies äänestää viimeisenä.

| 2. | Nimenhuutoäänestys toimitetaan koneäänestyksenä. Jos koneäänestystä ei teknisistä syistä voida toimittaa,
  nimenhuuto suoritetaan aakkosjärjestyksessä ja äänestyksen aloittava jäsen ratkaistaan arvalla. Puhemies äänestää viimeisenä. |
| --- | --- |

2.

Nimenhuutoäänestys toimitetaan koneäänestyksenä. Jos koneäänestystä ei teknisistä syistä voida toimittaa,
  nimenhuuto suoritetaan aakkosjärjestyksessä ja äänestyksen aloittava jäsen ratkaistaan arvalla. Puhemies äänestää viimeisenä.

Tarkistus 38

Euroopan parlamentin työjärjestys

162 artikla – 4 kohta – 1 alakohta

| 4. | Kahdesta
  kuuteen
  arvalla valittua jäsentä laskee salaisessa äänestyksessä annetut äänet. |
| --- | --- |

4.

Kahdesta
  kuuteen
  arvalla valittua jäsentä laskee salaisessa äänestyksessä annetut äänet.

| 4. | Kahdesta
  kahdeksaan
  arvalla valittua jäsentä laskee salaisessa äänestyksessä annetut äänet
  , paitsi jos toimitetaan koneäänestys
  . |
| --- | --- |

4.

Kahdesta
  kahdeksaan
  arvalla valittua jäsentä laskee salaisessa äänestyksessä annetut äänet
  , paitsi jos toimitetaan koneäänestys
  .

Tarkistus 39

Euroopan parlamentin työjärjestys

172 artikla

| 1. | Jokaisesta istunnosta jaetaan vähintään puoli tuntia ennen seuraavan istunnon iltapäiväosuuden avaamista pöytäkirja,
  joka sisältää
  parlamentin päätökset ja puhujien nimet. |
| --- | --- |

1.

Jokaisesta istunnosta jaetaan vähintään puoli tuntia ennen seuraavan istunnon iltapäiväosuuden avaamista pöytäkirja,
  joka sisältää
  parlamentin päätökset ja puhujien nimet.

| 1. | Jokaisesta istunnosta jaetaan vähintään puoli tuntia ennen seuraavan istunnon iltapäiväosuuden avaamista pöytäkirja,
  jossa esitetään istunnon kulku,
  parlamentin päätökset ja puhujien nimet. |
| --- | --- |

1.

Jokaisesta istunnosta jaetaan vähintään puoli tuntia ennen seuraavan istunnon iltapäiväosuuden avaamista pöytäkirja,
  jossa esitetään istunnon kulku,
  parlamentin päätökset ja puhujien nimet.

Lainsäädäntömenettelyjen yhteydessä tarkoitetaan päätöksillä myös kaikkia parlamentin hyväksymiä tarkistuksia, vaikka kyseinen komission ehdotus lopulta hylättäisiinkin 52 artiklan 1 kohdan tai neuvoston
  yhteinen
  kanta 61 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Lainsäädäntömenettelyjen yhteydessä
  tässä määräyksessä
  tarkoitettuja päätöksiä ovat myös kaikki parlamentin hyväksymät tarkistukset, vaikka kyseinen komission ehdotus lopulta hylättäisiinkin 52 artiklan 1 kohdan
  mukaisesti
  tai neuvoston kanta 61 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Parlamentin hyväksymät tekstit jaetaan erikseen. Jos parlamentin hyväksymä lainsäädäntöteksti sisältää tarkistuksia, siitä julkaistaan konsolidoitu versio.

| 2. | Puhemies antaa jokaisen istunnon iltapäiväosuuden alussa edellisen istunnon pöytäkirjan parlamentin hyväksyttäväksi. |
| --- | --- |

2.

Puhemies antaa jokaisen istunnon iltapäiväosuuden alussa edellisen istunnon pöytäkirjan parlamentin hyväksyttäväksi.

| 2. | Puhemies antaa jokaisen istunnon iltapäiväosuuden alussa edellisen istunnon pöytäkirjan parlamentin hyväksyttäväksi. |
| --- | --- |

2.

Puhemies antaa jokaisen istunnon iltapäiväosuuden alussa edellisen istunnon pöytäkirjan parlamentin hyväksyttäväksi.

| 3. | Jos jäsenet esittävät pöytäkirjaa koskevia vastalauseita, parlamentti päättää tarvittaessa esitettyjen muutosten ottamisesta huomioon. Jäsen saa käyttää
  pöytäkirjasta
  korkeintaan yhden minuutin puheenvuoron. |
| --- | --- |

3.

Jos jäsenet esittävät pöytäkirjaa koskevia vastalauseita, parlamentti päättää tarvittaessa esitettyjen muutosten ottamisesta huomioon. Jäsen saa käyttää
  pöytäkirjasta
  korkeintaan yhden minuutin puheenvuoron.

| 3. | Jos jäsenet esittävät pöytäkirjaa koskevia vastalauseita, parlamentti päättää tarvittaessa esitettyjen muutosten ottamisesta huomioon. Jäsen saa käyttää
  aiheesta
  korkeintaan yhden minuutin puheenvuoron. |
| --- | --- |

3.

Jos jäsenet esittävät pöytäkirjaa koskevia vastalauseita, parlamentti päättää tarvittaessa esitettyjen muutosten ottamisesta huomioon. Jäsen saa käyttää
  aiheesta
  korkeintaan yhden minuutin puheenvuoron.

| 4. | Puhemies ja pääsihteeri allekirjoittavat pöytäkirjan, ja sitä säilytetään parlamentin arkistossa. Pöytäkirja julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä
  kuukauden kuluessa
  . |
| --- | --- |

4.

Puhemies ja pääsihteeri allekirjoittavat pöytäkirjan, ja sitä säilytetään parlamentin arkistossa. Pöytäkirja julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä
  kuukauden kuluessa
  .

| 4. | Puhemies ja pääsihteeri allekirjoittavat pöytäkirjan, ja sitä säilytetään parlamentin arkistossa. Pöytäkirja julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

4.

Puhemies ja pääsihteeri allekirjoittavat pöytäkirjan, ja sitä säilytetään parlamentin arkistossa. Pöytäkirja julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tarkistus 40

Euroopan parlamentin työjärjestys

172 a artikla (uusi)

172 a artikla

Hyväksytyt tekstit

| 1. | Parlamentin hyväksymät tekstit julkaistaan viipymättä äänestyksen jälkeen. Ne annetaan parlamentin vahvistettavaksi yhdessä kyseisen istunnon pöytäkirjan kanssa ja säilytetään parlamentin arkistossa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Parlamentin hyväksymät tekstit viimeistellään oikeudellisesti ja kielellisesti puhemiehen alaisuudessa. Jos teksti on hyväksytty parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen, kyseiset toimielimet tekevät viimeistelyn tiiviissä yhteistyössä ja keskinäisessä yhteisymmärryksessä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jos parlamentin ilmaiseman tahdon mukaisesti tekstin yhtenäisyys ja laatu edellyttävät mukautuksia, jotka ovat merkittävämpiä kuin kirjoitusvirheiden korjaaminen tai jotka ovat tarpeen kaikkien kieliversioiden yhdenmukaisuuden, niiden kielellisen oikeellisuuden ja terminologian yhtenäisyyden varmistamiseksi, noudatetaan 204 a artiklassa määrättyä menettelyä. |
| --- | --- |

3.

| 4. | EY:n perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen hyväksytyt parlamentin kannat esitetään konsolidoituna tekstinä. Jos parlamentin äänestys ei perustu neuvoston kanssa saavutettuun sopimukseen, konsolidoidussa tekstissä yksilöidään kaikki hyväksytyt tarkistukset. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Viimeistelyn jälkeen puhemies ja pääsihteeri allekirjoittavat hyväksytyt tekstit, ja ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

5.

Tarkistus 41

Euroopan parlamentin työjärjestys

175 artikla

Väliaikaisten valiokuntien
  asettaminen

Erityisvaliokuntien
  asettaminen

Parlamentti voi puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta milloin tahansa asettaa
  väliaikaisia valiokuntia
  , joiden toimivalta, kokoonpano ja toimikausi määritellään samalla kun niiden asettamisesta päätetään; valiokuntien toimikausi saa olla korkeintaan kaksitoista kuukautta, jollei parlamentti toimikauden päättyessä pidennä sitä.

Parlamentti voi puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta milloin tahansa asettaa
  erityisvaliokuntia
  , joiden toimivalta, kokoonpano ja toimikausi määritellään samalla kun niiden asettamisesta päätetään; valiokuntien toimikausi saa olla korkeintaan 12 kuukautta, jollei parlamentti toimikauden päättyessä pidennä sitä.

Koska työjärjestyksen mukaisesti
  väliaikaisten valiokuntien
  toimivallasta, kokoonpanosta ja toimikaudesta päätetään valiokuntien asettamisen yhteydessä, parlamentti ei voi myöhemmin laajentaa eikä rajoittaa valiokuntien toimivaltaa.

Koska työjärjestyksen mukaisesti
  erityisvaliokuntien
  toimivallasta, kokoonpanosta ja toimikaudesta päätetään valiokuntien asettamisen yhteydessä, parlamentti ei voi myöhemmin laajentaa eikä rajoittaa valiokuntien toimivaltaa.

Tarkistus 42

Euroopan parlamentin työjärjestys

177 artikla – 1 kohta – tulkinta (uusi)

Poliittisten ryhmien suhteelliset osuudet paikoista eivät saa poiketa lähimmästä tarkoituksenmukaisesta kokonaisluvusta. Jos poliittinen ryhmä päättää olla ottamatta paikkoja valiokunnassa, kyseiset paikat jätetään vapaiksi ja valiokunnan kokoa pienennetään vastaavalla paikkamäärällä. Poliittiset ryhmät eivät saa vaihtaa paikkoja keskenään.

Tarkistus 43

Euroopan parlamentin työjärjestys

179 artikla – 2 kohta

| 2. | Jos pysyvä valiokunta ilmoittaa, ettei se ole toimivaltainen käsittelemään kysymystä, tai jos kahden tai useamman pysyvän valiokunnan välille syntyy toimivaltaa koskeva kiista, toimivaltakysymys annetaan puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi neljän työviikon kuluessa siitä, kun asian valiokuntaan lähettämisestä ilmoitettiin täysistunnossa.
  Asiasta ilmoitetaan valiokuntien puheenjohtajakokoukselle, joka voi antaa suosituksen puheenjohtajakokoukselle
  . Puheenjohtajakokous tekee päätöksen kuuden
  työviikon
  kuluessa
  toimivaltakysymyksen käsiteltäväksi jättämisestä
  .
  Muussa tapauksessa kysymys otetaan seuraavan istuntojakson esityslistalle päätöstä varten
  . |
| --- | --- |

2.

Jos pysyvä valiokunta ilmoittaa, ettei se ole toimivaltainen käsittelemään kysymystä, tai jos kahden tai useamman pysyvän valiokunnan välille syntyy toimivaltaa koskeva kiista, toimivaltakysymys annetaan puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi neljän työviikon kuluessa siitä, kun asian valiokuntaan lähettämisestä ilmoitettiin täysistunnossa.
  Asiasta ilmoitetaan valiokuntien puheenjohtajakokoukselle, joka voi antaa suosituksen puheenjohtajakokoukselle
  . Puheenjohtajakokous tekee päätöksen kuuden
  työviikon
  kuluessa
  toimivaltakysymyksen käsiteltäväksi jättämisestä
  .
  Muussa tapauksessa kysymys otetaan seuraavan istuntojakson esityslistalle päätöstä varten
  .

| 2. | Jos pysyvä valiokunta ilmoittaa, ettei se ole toimivaltainen käsittelemään kysymystä, tai jos kahden tai useamman pysyvän valiokunnan välille syntyy toimivaltaa koskeva kiista, toimivaltakysymys annetaan puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi neljän työviikon kuluessa siitä, kun asian valiokuntaan lähettämisestä ilmoitettiin täysistunnossa. Puheenjohtajakokous tekee päätöksen kuuden
  viikon
  kuluessa
  valiokuntien puheenjohtajakokouksen suosituksen perusteella tai, jos tällaista suositusta ei esitetä, valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajan suosituksesta. Jos puheenjohtajakokous ei tee päätöstä tämän määräajan kuluessa, suositus katsotaan hyväksytyksi. |
| --- | --- |

2.

Jos pysyvä valiokunta ilmoittaa, ettei se ole toimivaltainen käsittelemään kysymystä, tai jos kahden tai useamman pysyvän valiokunnan välille syntyy toimivaltaa koskeva kiista, toimivaltakysymys annetaan puheenjohtajakokouksen käsiteltäväksi neljän työviikon kuluessa siitä, kun asian valiokuntaan lähettämisestä ilmoitettiin täysistunnossa. Puheenjohtajakokous tekee päätöksen kuuden
  viikon
  kuluessa
  valiokuntien puheenjohtajakokouksen suosituksen perusteella tai, jos tällaista suositusta ei esitetä, valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajan suosituksesta. Jos puheenjohtajakokous ei tee päätöstä tämän määräajan kuluessa, suositus katsotaan hyväksytyksi.

Tarkistus 44

Euroopan parlamentin työjärjestys

179 artikla – 2 kohta – tulkinta (uusi)

Valiokuntien puheenjohtajat voivat sopia toisten valiokuntien puheenjohtajien kanssa asian antamisesta tietyn valiokunnan käsiteltäväksi, edellyttäen, että tarvittaessa saadaan lupa valiokuntien yhteistyömenettelyyn 47 artiklan perusteella.

Tarkistus 45

Euroopan parlamentin työjärjestys

182 a artikla (uusi)

182 a artikla

Valiokunnan koordinaattorit ja varjoesittelijät

| 1. | Poliittiset ryhmät voivat valita yhden jäsenistään koordinaattoriksi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Valiokunnan puheenjohtaja pyytää tarvittaessa valiokunnan koordinaattoreita valmistelemaan päätöksiä, jotka valiokunnan on määrä tehdä, erityisesti sovellettavasta menettelystä ja esittelijöiden ja valmistelijoiden nimittämisestä. Valiokunta voi valtuuttaa koordinaattorit tekemään tiettyjä päätöksiä, lukuun ottamatta mietintöjen, lausuntojen ja tarkistusten hyväksymistä koskevia päätöksiä. Varapuheenjohtajat voidaan kutsua valiokunnan koordinaattoreiden kokouksiin neuvonantajina. Koordinaattorit pyrkivät yksimielisyyteen. Jos yksimielisyyteen ei päästä, he voivat toimia vain sellaisen enemmistön tuella, joka selvästi edustaa valiokunnan suurta enemmistöä, kun otetaan huomioon eri poliittisten ryhmien suhteellinen osuus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Poliittiset ryhmät voivat nimetä kutakin mietintöä varten varjoesittelijän, joka seuraa mietinnön käsittelyn etenemistä ja pyrkii valiokunnassa sovitteluratkaisuihin ryhmän puolesta. Heidän nimensä on ilmoitettava puheenjohtajalle. Valiokunta voi koordinaattoreiden ehdotuksesta erityisesti päättää, että varjoesittelijä on mukana pyrittäessä pääsemään sopimukseen neuvoston kanssa yhteispäätösmenettelyssä. |
| --- | --- |

3.

Tarkistus 46

Euroopan parlamentin työjärjestys

184 artikla

Valiokunnan kokouksen pöytäkirja jaetaan kaikille valiokunnan jäsenille ja annetaan valiokunnan hyväksyttäväksi
  seuraavassa kokouksessa
  .

Valiokunnan jokaisen kokouksen pöytäkirja jaetaan kaikille valiokunnan jäsenille ja annetaan valiokunnan hyväksyttäväksi.

Tarkistus 47

Euroopan parlamentin työjärjestys

186 artikla

Valiokuntien kokouksissa noudatetaan 11, 12, 13, 16, 17, 140, 141 artiklaa ja 143 artiklan 1 kohtaa, 146, 148, 150–153, 155 artiklaa ja 157 artiklan 1 kohtaa sekä 158, 159, 161, 162, 164 - 167, 170 ja 171 artiklaa soveltuvin osin.

Valiokuntien kokouksissa noudatetaan 11, 12, 13, 16, 17,
  34–41,
  140, 141 artiklaa ja 143 artiklan 1 kohtaa, 146, 148, 150–153, 155 artiklaa ja 157 artiklan 1 kohtaa sekä 158, 159, 161, 162, 164–167, 170 ja 171 artiklaa soveltuvin osin.

Tarkistus 48

Euroopan parlamentin työjärjestys

188 artikla – 6 a kohta (uusi)

| 6 a. | Valiokunta antaa valtuuskunnan puheenjohtajalle tilaisuuden tulla kuulluksi, kun esityslistalla on valtuuskunnan vastuualueeseen kuuluva asia. Samaa sovelletaan valtuuskunnan kokouksissa kyseisen valiokunnan puheenjohtajaan tai esittelijään. |
| --- | --- |

6 a.

Tarkistus 49

Euroopan parlamentin työjärjestys

192 artikla – 1 a kohta (uusi)

| 1 a. | Jos mietinnössä käsitellään erityisesti Euroopan unionin lainsäädännön soveltamista tai tulkintaa tai jos siinä ehdotetaan muutoksia voimassa olevaan lainsäädäntöön, asiakysymyksestä vastaava valiokunta osallistuu yhteistyöhön 46 artiklan 1 kohdan ja 47 artiklan ensimmäisen ja toisen luetelmakohdan mukaisesti. Asiasta vastaava valiokunta hyväksyy ilman äänestystä päätöslauselmaesityksen osiksi ehdotukset, jotka se saa asiakysymyksestä vastaavalta valiokunnalta ja jotka koskevat Euroopan unionin lainsäädännön soveltamista tai tulkintaa taikka voimassa olevaan lainsäädäntöön tehtäviä muutoksia. Jos asiasta vastaava valiokunta ei hyväksy näitä ehdotuksia, yhteistyöhön osallistuva valiokunta voi jättää ne suoraan täysistunnon käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

1 a.

Tarkistus 50

Euroopan parlamentin työjärjestys

204 artikla – c a alakohta (uusi)

| c a) | parlamentin asianomaisten elinten antamat suuntaviivat ja menettelysäännöt (liitteet XVI a, XVI b ja XVI e). |
| --- | --- |

c a)

parlamentin asianomaisten elinten antamat suuntaviivat ja menettelysäännöt (liitteet XVI a, XVI b ja XVI e).

---

III Valmistavat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 5. toukokuuta 2009

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/162 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/162

---

Tiistai 5. toukokuuta 2009Maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1234/2007 muuttaminen siipikarjanlihan kaupan pitämistä koskevien vaatimusten osalta *

P6_TA(2009)0336

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1234/2007 muuttamisesta siipikarjanlihan kaupan pitämistä koskevien vaatimusten osalta (KOM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS))

2010/C 212 E/27

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0336),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0247/2008),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A6-0223/2009),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| Ehdotus asetukseksi – muutossäädös


  Johdanto-osan 5 kappale |
| (5) | Siipikarjanlihan määritelmässä oleva viittaus pelkästään kylmäkäsittelyyn on liian rajoittava teknologian kehityksen kannalta. Kyseistä määritelmää olisi tämän vuoksi mukautettava. |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 5 kappale

(5)

Siipikarjanlihan määritelmässä oleva viittaus pelkästään kylmäkäsittelyyn on liian rajoittava teknologian kehityksen kannalta. Kyseistä määritelmää olisi tämän vuoksi mukautettava.

Poistetaan.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| (6 a) | Pakollinen merkintä lihan alkuperästä antaa kuluttajalle mahdollisuuden tehdä täysin tietoisen valinnan. |
| --- | --- |

(6 a)

Pakollinen merkintä lihan alkuperästä antaa kuluttajalle mahdollisuuden tehdä täysin tietoisen valinnan.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 6 b kappale (uusi)

| (6 b) | Linnun teurastuspäivän osoittavasta merkinnästä olisi tehtävä pakollinen kaikissa siipikarjanlihavalmisteissa, jotta kuluttajat saisivat mahdollisimman tarkkaa tietoa. |
| --- | --- |

(6 b)

Linnun teurastuspäivän osoittavasta merkinnästä olisi tehtävä pakollinen kaikissa siipikarjanlihavalmisteissa, jotta kuluttajat saisivat mahdollisimman tarkkaa tietoa.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Liite – 2 kohta

Asetus (EY) N:o 1234/2007

Liite XIV – B osa – II osa – 1 alakohta

| 1. | ”siipikarjanlihalla” tarkoitetaan:
  CN-koodiin 0105 kuuluvia tarhattujen lintujen syötäviä osia; |
| --- | --- |

1.

”siipikarjanlihalla” tarkoitetaan:
  CN-koodiin 0105 kuuluvia tarhattujen lintujen syötäviä osia;

| 1. | ”siipikarjanlihalla” tarkoitetaan:
  ihmisravinnoksi soveltuvaa siipikarjanlihaa, jolle ei ole tehty muuta käsittelyä kuin kylmäkäsittely; |
| --- | --- |

1.

”siipikarjanlihalla” tarkoitetaan:
  ihmisravinnoksi soveltuvaa siipikarjanlihaa, jolle ei ole tehty muuta käsittelyä kuin kylmäkäsittely;

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Liite – point 2

Asetus (EY) N:o 1234/2007

Liite XIV – B osa – II osa – 2 alakohta

| 2. | ”tuoreella siipikarjanlihalla” tarkoitetaan: siipikarjanlihaa, joka ei ole jäykistynyt missään vaiheessa jäähdytyksen aikana ja jota on jatkuvasti säilytettävä vähintään –2 °C:n ja enintään 4 °C:n lämpötilassa;
  jäsenvaltiot voivat kuitenkin vahvistaa erilaisia lämpötilavaatimuksia lyhyeksi aikaa tuoreen siipikarjanlihan leikkaamiselle ja varastoimiselle vähittäismyymälöissä tai myyntipisteiden yhteydessä oleville tiloille, kun leikkaaminen ja varastointi suoritetaan yksinomaan kuluttajalle paikalla tapahtuvaa tarjontaa varten; |
| --- | --- |

2.

”tuoreella siipikarjanlihalla” tarkoitetaan: siipikarjanlihaa, joka ei ole jäykistynyt missään vaiheessa jäähdytyksen aikana ja jota on jatkuvasti säilytettävä vähintään –2 °C:n ja enintään 4 °C:n lämpötilassa;
  jäsenvaltiot voivat kuitenkin vahvistaa erilaisia lämpötilavaatimuksia lyhyeksi aikaa tuoreen siipikarjanlihan leikkaamiselle ja varastoimiselle vähittäismyymälöissä tai myyntipisteiden yhteydessä oleville tiloille, kun leikkaaminen ja varastointi suoritetaan yksinomaan kuluttajalle paikalla tapahtuvaa tarjontaa varten;

| 2. | ”tuoreella siipikarjanlihalla” tarkoitetaan: siipikarjanlihaa, joka ei ole jäykistynyt missään vaiheessa jäähdytyksen aikana ja jota on jatkuvasti säilytettävä vähintään –2 °C:n ja enintään 4 °C:n lämpötilassa;
  jos tuore siipikarjanliha on tarkoitettu lihavalmisteiden tuottamiseen, se voidaan kuitenkin jäykistää lyhyeksi ajaksi alle –2 °C:n lämpötilassa; teurastuspäivämäärän ilmoittaminen on pakollista kaikissa siipikarjanlihavalmisteissa. |
| --- | --- |

2.

”tuoreella siipikarjanlihalla” tarkoitetaan: siipikarjanlihaa, joka ei ole jäykistynyt missään vaiheessa jäähdytyksen aikana ja jota on jatkuvasti säilytettävä vähintään –2 °C:n ja enintään 4 °C:n lämpötilassa;
  jos tuore siipikarjanliha on tarkoitettu lihavalmisteiden tuottamiseen, se voidaan kuitenkin jäykistää lyhyeksi ajaksi alle –2 °C:n lämpötilassa; teurastuspäivämäärän ilmoittaminen on pakollista kaikissa siipikarjanlihavalmisteissa.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Liite – 3 a kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1234/2007

Liite XIV– B osa – III a osa (uusi)

| 3 a) | Lisätään osa seuraavasti:



  ”III a.
     
  Päällysmerkinnän pakolliset tiedot




  Elintarvikkeen nimeen, sellaisena kuin se ilmoitetaan siipikarjanlihavalmisteessa, on sisällytetään seuraavat tiedot:










  a) | kukin lihan loppuosaan lisätty ainesosa, joka on peräisin jostakin toisesta eläimestä ja |
| --- | --- | --- |

3 a)

”III a.
     
  Päällysmerkinnän pakolliset tiedot

Elintarvikkeen nimeen, sellaisena kuin se ilmoitetaan siipikarjanlihavalmisteessa, on sisällytetään seuraavat tiedot:

a)

kukin lihan loppuosaan lisätty ainesosa, joka on peräisin jostakin toisesta eläimestä ja

| b) | lisätty vesi, joka on yli 5 prosenttia tuotteen painosta”. |
| --- | --- |

b)

lisätty vesi, joka on yli 5 prosenttia tuotteen painosta”.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Liite – 3 b kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1234/2007

Liite XIV– B osa – III b osa (uusi)

| 3 b) | Lisätään osa seuraavasti:



  ”III b.
     
  Hinnan ilmoittaminen




  Elintarvikkeen kilohinnan tulee perustua ainoastaan kuivanettopainoon.” |
| --- | --- |

3 b)

”III b.
     
  Hinnan ilmoittaminen

Elintarvikkeen kilohinnan tulee perustua ainoastaan kuivanettopainoon.”

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/165 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/165

---

Tiistai 5. toukokuuta 2009Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto

P6_TA(2009)0339

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (KOM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI))

2010/C 212 E/28

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2009)0150 – C6-0115/2009),

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 28 kohdan,

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta (2) (EGR-asetus),

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon (A6-0266/2009),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on ottanut käyttöön asianmukaiset lainsäädännölliset ja talousarviota koskevat välineet voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden huomattavien rakenteellisten muutosten seurauksista, ja auttaakseen heitä työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on ottanut käyttöön asianmukaiset lainsäädännölliset ja talousarviota koskevat välineet voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden huomattavien rakenteellisten muutosten seurauksista, ja auttaakseen heitä työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa,

| B. | katsoo, että Euroopan unionin taloudellisen tuen irtisanotuille työntekijöille tulisi olla dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä sovittelukokouksessa hyväksytyn yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asiamukaisesti huomioon, mitä 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään rahaston varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että Euroopan unionin taloudellisen tuen irtisanotuille työntekijöille tulisi olla dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17. heinäkuuta 2008 pidetyssä sovittelukokouksessa hyväksytyn yhteisen lausuman mukaisesti ja ottaen asiamukaisesti huomioon, mitä 17. toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään rahaston varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta,

| C. | ottaa huomioon, että Espanja on pyytänyt tukea tapauksissa, jotka koskevat autoteollisuuden alan irtisanomisia Kastilia ja Leónin sekä Aragonian autonomisilla alueilla (3), ja täyttänyt EGR-asetuksessa säädetyt tukikelpoisuuskriteerit, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Espanja on pyytänyt tukea tapauksissa, jotka koskevat autoteollisuuden alan irtisanomisia Kastilia ja Leónin sekä Aragonian autonomisilla alueilla (3), ja täyttänyt EGR-asetuksessa säädetyt tukikelpoisuuskriteerit,

| D. | ottaa huomioon, että EGR-asetuksen 8 artiklan 1 kohdassa säädetään, että 0,35 prosenttia vuotuisesta määrästä voidaan käyttää sellaisten seurantaa, tiedottamista, hallinnollista ja teknistä apua, tilintarkastusta, valvontaa ja arviointia koskevien toimien rahoittamiseen, jotka ovat tarpeen EGR-asetuksen täytäntöönpanemiseksi, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EGR-asetuksen 8 artiklan 1 kohdassa säädetään, että 0,35 prosenttia vuotuisesta määrästä voidaan käyttää sellaisten seurantaa, tiedottamista, hallinnollista ja teknistä apua, tilintarkastusta, valvontaa ja arviointia koskevien toimien rahoittamiseen, jotka ovat tarpeen EGR-asetuksen täytäntöönpanemiseksi,

| E. | ottaa huomioon, että tämän artiklan perusteella komissio ehdotti rahaston käyttöönottamista, jotta perustettaisiin EGR-verkkosivusto, josta saa Euroopan globalisaatiorahastoa koskevia tietoja kaikilla EU-kielillä ja jota tuetaan julkaisuilla, audiovisuaalisilla toimilla ja jäsenvaltioiden väliseen parhaiden käytäntöjen vaihtamiseen tarkoitetulla verkostolla (4), mikä on yhdenmukaista Euroopan parlamentin tahdon kanssa sen suhteen, että lisätään kansalaisten tietämystä EU:n toimista, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tämän artiklan perusteella komissio ehdotti rahaston käyttöönottamista, jotta perustettaisiin EGR-verkkosivusto, josta saa Euroopan globalisaatiorahastoa koskevia tietoja kaikilla EU-kielillä ja jota tuetaan julkaisuilla, audiovisuaalisilla toimilla ja jäsenvaltioiden väliseen parhaiden käytäntöjen vaihtamiseen tarkoitetulla verkostolla (4), mikä on yhdenmukaista Euroopan parlamentin tahdon kanssa sen suhteen, että lisätään kansalaisten tietämystä EU:n toimista,

| 1. | kehottaa päätöksenteko- ja täytäntöönpanoprosessiin osallistuvia asianomaisia toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin rahaston varojen käyttöönoton nopeuttamiseksi; |
| --- | --- |

1.

kehottaa päätöksenteko- ja täytäntöönpanoprosessiin osallistuvia asianomaisia toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin rahaston varojen käyttöönoton nopeuttamiseksi;

| 2. | muistuttaa, että Euroopan unionin olisi käytettävä kaikki keinonsa maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin seurausten torjumiseksi; panee tässä suhteessa merkille, että rahaston rooli voi olla ratkaiseva sijoitettaessa irtisanotut työntekijät uudelleen työmarkkinoille; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että Euroopan unionin olisi käytettävä kaikki keinonsa maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin seurausten torjumiseksi; panee tässä suhteessa merkille, että rahaston rooli voi olla ratkaiseva sijoitettaessa irtisanotut työntekijät uudelleen työmarkkinoille;

| 3. | suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen, jolla Euroopan unionin kansalaisille tarjotaan mahdollisuus avoimeen, käyttäjäystävälliseen ja ajan tasalla olevaan verkkosivustoon; |
| --- | --- |

3.

suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen, jolla Euroopan unionin kansalaisille tarjotaan mahdollisuus avoimeen, käyttäjäystävälliseen ja ajan tasalla olevaan verkkosivustoon;

| 4. | korostaa, että EGR:n käyttöönotto maksumäärärahojen puitteissa ei saisi vaarantaa Euroopan sosiaalirahaston rahoitusta; |
| --- | --- |

4.

korostaa, että EGR:n käyttöönotto maksumäärärahojen puitteissa ei saisi vaarantaa Euroopan sosiaalirahaston rahoitusta;

| 5. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

5.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen;

| 6. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

6.

kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä;

| 7. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

7.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  EGR/2008/004 ES / Kastilia ja León sekä Aragonia.

(4)  SEC(2008)2986.

---

Tiistai 5. toukokuuta 2009LIITE

Tiistai 5. toukokuuta 2009LIITE EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan nojalla

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOTKA

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) ja erityisesti sen 28 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006 (2) ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ”rahasto”, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi irtisanotuille työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden huomattavien rakennemuutosten seurauksista, ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ”rahasto”, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi irtisanotuille työntekijöille, jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden huomattavien rakennemuutosten seurauksista, ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa.

| (2) | Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti rahaston varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(2)

Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti rahaston varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa.

| (3) | Espanja jätti 29 päivänä joulukuuta 2008 hakemuksen rahaston käyttöönottamiseksi moottoriajoneuvoteollisuuden irtisanomisten vuoksi. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 2 694 300 euroa. |
| --- | --- |

(3)

Espanja jätti 29 päivänä joulukuuta 2008 hakemuksen rahaston käyttöönottamiseksi moottoriajoneuvoteollisuuden irtisanomisten vuoksi. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 2 694 300 euroa.

| (4) | Komissio ehdottaa lisäksi, että rahastosta otetaan käyttöön 690 000 euroa tekniseen apuun asetuksen (EY) N:o 1927/2006 8 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ehdottaa lisäksi, että rahastosta otetaan käyttöön 690 000 euroa tekniseen apuun asetuksen (EY) N:o 1927/2006 8 artiklan mukaisesti.

| (5) | Tämän vuoksi rahastosta olisi otettava käyttöön varoja Espanjan toimittaman hakemuksen mukaisesti ja teknisen avun tarpeeseen vastaamiseksi, |
| --- | --- |

(5)

Tämän vuoksi rahastosta olisi otettava käyttöön varoja Espanjan toimittaman hakemuksen mukaisesti ja teknisen avun tarpeeseen vastaamiseksi,

OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:

1 artikla

Euroopan globalisaatiorahastosta otetaan käyttöön 3 384 300 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2009 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.

2 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Strasbourgissa

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/168 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/168

---

Tiistai 5. toukokuuta 2009Bensiinihöyryjen talteenotto moottoriajoneuvojen tankkauksen yhteydessä ***I

P6_TA(2009)0341

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi bensiinihöyryn talteenotto-ohjelman toisesta vaiheesta, joka koskee henkilöautojen polttoainetäydennystä huoltoasemilla (KOM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD))

2010/C 212 E/29

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0812),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 175 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0470/2008),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A6-0208/2009),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

Tiistai 5. toukokuuta 2009P6_TC1-COD(2008)0229

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi bensiinihöyryn talteenotto-ohjelman toisesta vaiheesta, joka koskee moottoriajoneuvojen polttoainetäydennyksen yhteydessä huoltoasemilla tapahtuvaa talteenottoa

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä 2009/126/EY.)

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/169

---

Tiistai 5. toukokuuta 2009Hyljetuotteiden kauppa ***I

P6_TA(2009)0342

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi hyljetuotteiden kaupasta (KOM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD))

2010/C 212 E/30

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0469),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan sekä 133 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0295/2008),

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

ottaa huomioon hyväksymänsä kannanoton hyljetuotteiden kieltämiseen Euroopan unionissa (1),

ottaa huomioon neuvoston edustajan 24. huhtikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä ehdotus sellaisena kuin se on tarkistettuna EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti,

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 ja 35 artiklan,

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot (A6-0118/2009),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 306 E, 15.12.2006, s. 194.

---

Tiistai 5. toukokuuta 2009P6_TC1-COD(2008)0160

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi hyljetuotteiden kaupasta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EY) N:o 1007/2009.)

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/170 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/170

---

Tiistai 5. toukokuuta 2009Tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelu ***I

P6_TA(2009)0343

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta (KOM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD))

2010/C 212 E/31

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0543),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0391/2008),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot (A6-0240/2009),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

Tiistai 5. toukokuuta 2009P6_TC1-COD(2008)0211

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen, ║

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Eläinten hyvinvointi on yhteisön arvo, joka on vahvistettu perustamissopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa eläinten suojelusta ja hyvinvoinnista. |
| --- | --- |

(1)

Eläinten hyvinvointi on yhteisön arvo, joka on vahvistettu perustamissopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa eläinten suojelusta ja hyvinvoinnista.

| (2) | Neuvosto teki 23 päivänä maaliskuuta 1998 päätöksen 1999/575/EY kokeellisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien selkärankaisten eläinten suojelua koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen tekemisestä yhteisön puolesta. (3) Liittymällä yleissopimuksen osapuoleksi yhteisö tunnustaa, kuinka tärkeää on varmistaa tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelu ja hyvinvointi kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto teki 23 päivänä maaliskuuta 1998 päätöksen 1999/575/EY kokeellisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien selkärankaisten eläinten suojelua koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen tekemisestä yhteisön puolesta. (3) Liittymällä yleissopimuksen osapuoleksi yhteisö tunnustaa, kuinka tärkeää on varmistaa tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelu ja hyvinvointi kansainvälisellä tasolla.

| (3) | Neuvosto antoi 24 päivänä marraskuuta 1986 direktiivin 86/609/ETY, (4) jolla oli tarkoitus poistaa kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten väliset erot. Kyseisen direktiivin antamisen jälkeen on ilmaantunut lisää eroja jäsenvaltioiden välille. Tietyt jäsenvaltiot ovat antaneet kansallisia täytäntöönpanotoimenpiteitä, joilla varmistetaan tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelun korkea taso, mutta toiset jäsenvaltiot soveltavat ainoastaan direktiivissä 86/609/ETY säädettyjä vähimmäisvaatimuksia. Tässä direktiivissä olisi näin ollen säädettävä yksityiskohtaisemmista säännöistä, jotta voidaan vähentää kyseisiä eroja ja varmistaa sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto antoi 24 päivänä marraskuuta 1986 direktiivin 86/609/ETY, (4) jolla oli tarkoitus poistaa kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten väliset erot. Kyseisen direktiivin antamisen jälkeen on ilmaantunut lisää eroja jäsenvaltioiden välille. Tietyt jäsenvaltiot ovat antaneet kansallisia täytäntöönpanotoimenpiteitä, joilla varmistetaan tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelun korkea taso, mutta toiset jäsenvaltiot soveltavat ainoastaan direktiivissä 86/609/ETY säädettyjä vähimmäisvaatimuksia. Tässä direktiivissä olisi näin ollen säädettävä yksityiskohtaisemmista säännöistä, jotta voidaan vähentää kyseisiä eroja ja varmistaa sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta.

| (4) | Euroopan parlamentti pyysi direktiivistä 86/609/ETY ║ 5 päivänä joulukuuta ║ 2002 laatimassaan mietinnössä komissiota esittämään ehdotuksen direktiivin tarkistamiseksi siten, että siihen sisällytetään tiukempia ja avoimempia toimenpiteitä eläinkokeiden alalla. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan parlamentti pyysi direktiivistä 86/609/ETY ║ 5 päivänä joulukuuta ║ 2002 laatimassaan mietinnössä komissiota esittämään ehdotuksen direktiivin tarkistamiseksi siten, että siihen sisällytetään tiukempia ja avoimempia toimenpiteitä eläinkokeiden alalla.

| (5) | Eläinten hyvinvointiin vaikuttavista tekijöistä ja eläinten kyvystä tuntea ja ilmaista kipua, tuskaa ja kärsimystä sekä niiden pysyvistä haitoista on saatavilla uutta tieteellistä tietoa. Tieteellisissä toimenpiteissä käytettävien eläinten hyvinvointia on siis lisättävä tiukentamalla kyseisten eläinten suojelua koskevia vähimmäisvaatimuksia tieteen alalla tapahtuneen kehityksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Eläinten hyvinvointiin vaikuttavista tekijöistä ja eläinten kyvystä tuntea ja ilmaista kipua, tuskaa ja kärsimystä sekä niiden pysyvistä haitoista on saatavilla uutta tieteellistä tietoa. Tieteellisissä toimenpiteissä käytettävien eläinten hyvinvointia on siis lisättävä tiukentamalla kyseisten eläinten suojelua koskevia vähimmäisvaatimuksia tieteen alalla tapahtuneen kehityksen mukaisesti.

| (6) | Direktiivin soveltamisalaan on
  suotavaa lisätä
  tiettyjä selkärangattomia lajeja,
  mikäli
  tieteellisen näytön perusteella kyseiset lajit saattavat kyetä kokemaan kipua, tuskaa ja kärsimystä ja niille voidaan aiheuttaa pysyviä haittoja. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivin soveltamisalaan on
  suotavaa lisätä
  tiettyjä selkärangattomia lajeja,
  mikäli
  tieteellisen näytön perusteella kyseiset lajit saattavat kyetä kokemaan kipua, tuskaa ja kärsimystä ja niille voidaan aiheuttaa pysyviä haittoja.

| (7) | Direktiivin pitäisi lisäksi kattaa selkärankaisten eläinten alkiot ja sikiöt,
  kun
  tieteellisen näytön perusteella niiden kehittymisen viimeisen kolmanneksen aikana on kohonnut riski, että ne tuntevat kipua, tuskaa ja kärsimystä, joka saattaa vaikuttaa kielteisesti niiden myöhempään kehitykseen. Tieteellisen näytön mukaan
  nisäkkäiden sikiöille ja alkioille varhaisemmissa kehitysvaiheissa toteutetut
  toimenpiteet saattavat myös aiheuttaa kipua, tuskaa, kärsimystä ja pysyvää haittaa ▐, jos niiden annetaan elää kahden ensimmäisen kolmanneksen jälkeen. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivin pitäisi lisäksi kattaa selkärankaisten eläinten alkiot ja sikiöt,
  kun
  tieteellisen näytön perusteella niiden kehittymisen viimeisen kolmanneksen aikana on kohonnut riski, että ne tuntevat kipua, tuskaa ja kärsimystä, joka saattaa vaikuttaa kielteisesti niiden myöhempään kehitykseen. Tieteellisen näytön mukaan
  nisäkkäiden sikiöille ja alkioille varhaisemmissa kehitysvaiheissa toteutetut
  toimenpiteet saattavat myös aiheuttaa kipua, tuskaa, kärsimystä ja pysyvää haittaa ▐, jos niiden annetaan elää kahden ensimmäisen kolmanneksen jälkeen.

| (8) | ▐ Eläviä eläimiä on edelleen tarpeellista käyttää ihmisten ja eläinten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi
  nykyisten tieteellisten rajoitusten vallitessa
  .
  Tämä direktiivi edustaa kuitenkin merkittävää askelta kohti tavoitetta korvata elävillä eläimillä tieteellisiin tarkoituksiin toteutettavat toimenpiteet kokonaisuudessaan heti, kun se on tieteellisesti mahdollista. Tämän päämäärän saavuttamiseksi tällä direktiivillä pyritään helpottamaan ja edistämään vaihtoehtoisten menetelmien kehittämistä ja varmistamaan toimenpiteissä käytettävien eläinten suojelun korkea taso. Tätä direktiiviä olisi tarkasteltava säännöllisesti uudelleen tieteellisten ja eläinten suojelua koskevien toimenpiteiden kehityksen valossa
  . |
| --- | --- |

(8)

▐ Eläviä eläimiä on edelleen tarpeellista käyttää ihmisten ja eläinten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi
  nykyisten tieteellisten rajoitusten vallitessa
  .
  Tämä direktiivi edustaa kuitenkin merkittävää askelta kohti tavoitetta korvata elävillä eläimillä tieteellisiin tarkoituksiin toteutettavat toimenpiteet kokonaisuudessaan heti, kun se on tieteellisesti mahdollista. Tämän päämäärän saavuttamiseksi tällä direktiivillä pyritään helpottamaan ja edistämään vaihtoehtoisten menetelmien kehittämistä ja varmistamaan toimenpiteissä käytettävien eläinten suojelun korkea taso. Tätä direktiiviä olisi tarkasteltava säännöllisesti uudelleen tieteellisten ja eläinten suojelua koskevien toimenpiteiden kehityksen valossa
  .

| (9) | Eläinkokeiden käyttö on tieteen kehityksen huomioon ottaen yhä tärkeä keino varmistaa kansanterveyden tutkimuksen erittäin korkea taso. |
| --- | --- |

(9)

Eläinkokeiden käyttö on tieteen kehityksen huomioon ottaen yhä tärkeä keino varmistaa kansanterveyden tutkimuksen erittäin korkea taso.

| (10) | Tieteellisiin tarkoituksiin tapahtuvaan elävien eläinten hoitoon ja käyttöön sovelletaan kansainvälisesti hyväksyttyjä korvaamisen, vähentämisen ja parantamisen periaatteita. Jotta varmistettaisiin, että eläinten kasvatus, hoito ja käyttö yhteisössä vastaa kansainvälisiä ja yhteisön ulkopuolisten maiden kansallisia vaatimuksia, eläinkokeiden korvaamiseen, vähentämiseen ja parantamiseen tulisi kiinnittää järjestelmällisesti huomiota direktiivin täytäntöönpanossa.
  Komission olisi varmistettava, että eläinten käytön suhteen ja yleisölle suunnatussa tiedotuksessa, joka koskee eläintensuojelutoimenpiteiden toteuttamista ja edistymistä eläimet korvaavien vaihtoehtoisten menetelmien kehittämisessä, toimitaan avoimesti. |
| --- | --- |

(10)

Tieteellisiin tarkoituksiin tapahtuvaan elävien eläinten hoitoon ja käyttöön sovelletaan kansainvälisesti hyväksyttyjä korvaamisen, vähentämisen ja parantamisen periaatteita. Jotta varmistettaisiin, että eläinten kasvatus, hoito ja käyttö yhteisössä vastaa kansainvälisiä ja yhteisön ulkopuolisten maiden kansallisia vaatimuksia, eläinkokeiden korvaamiseen, vähentämiseen ja parantamiseen tulisi kiinnittää järjestelmällisesti huomiota direktiivin täytäntöönpanossa.
  Komission olisi varmistettava, että eläinten käytön suhteen ja yleisölle suunnatussa tiedotuksessa, joka koskee eläintensuojelutoimenpiteiden toteuttamista ja edistymistä eläimet korvaavien vaihtoehtoisten menetelmien kehittämisessä, toimitaan avoimesti.

| (11) | Eläimillä on itseisarvo, jota on kunnioitettava. Eläinten käyttö toimenpiteissä herättää myös eettistä huolta suuressa yleisössä. Eläimiä pitäisikin aina kohdella tuntevina olentoina, ja niiden käyttö tieteellisissä toimenpiteissä pitäisi rajoittaa aloihin, joilla saavutetaan tieteellistä edistystä ja
  lisätään perustietämystä, sillä tästä saattaa
  lopulta
  olla
  hyötyä
  esimerkiksi
  ihmisten tai eläinten terveydelle tai ympäristölle.
  Eläinten käyttöä tieteellisissä toimenpiteissä olisi näin ollen harkittava ainoastaan silloin, kun vaihtoehtoista menetelmää ei ole käytettävissä.
  Eläinten käyttö tieteellisissä toimenpiteissä muilla yhteisön toimivaltaan kuuluvilla aloilla olisi kiellettävä. |
| --- | --- |

(11)

Eläimillä on itseisarvo, jota on kunnioitettava. Eläinten käyttö toimenpiteissä herättää myös eettistä huolta suuressa yleisössä. Eläimiä pitäisikin aina kohdella tuntevina olentoina, ja niiden käyttö tieteellisissä toimenpiteissä pitäisi rajoittaa aloihin, joilla saavutetaan tieteellistä edistystä ja
  lisätään perustietämystä, sillä tästä saattaa
  lopulta
  olla
  hyötyä
  esimerkiksi
  ihmisten tai eläinten terveydelle tai ympäristölle.
  Eläinten käyttöä tieteellisissä toimenpiteissä olisi näin ollen harkittava ainoastaan silloin, kun vaihtoehtoista menetelmää ei ole käytettävissä.
  Eläinten käyttö tieteellisissä toimenpiteissä muilla yhteisön toimivaltaan kuuluvilla aloilla olisi kiellettävä.

| (12) | Korvaamisen, vähentämisen ja parantamisen periaatteet pitäisi panna täytäntöön vaatimalla vaihtoehtoisten menetelmien käyttöä ensisijaisena vaihtoehtona. Jos yhteisön lainsäädännössä ei tunnusteta mitään vaihtoehtoista menetelmää, eläinten määrää voidaan vähentää käyttämällä muita kohtuullisia ja käytännöllisiä menetelmiä ja noudattamalla testausstrategioita, kuten in vitro- ja muita menetelmiä, joilla voidaan vähentää ja parantaa eläinten käyttöä. |
| --- | --- |

(12)

Korvaamisen, vähentämisen ja parantamisen periaatteet pitäisi panna täytäntöön vaatimalla vaihtoehtoisten menetelmien käyttöä ensisijaisena vaihtoehtona. Jos yhteisön lainsäädännössä ei tunnusteta mitään vaihtoehtoista menetelmää, eläinten määrää voidaan vähentää käyttämällä muita kohtuullisia ja käytännöllisiä menetelmiä ja noudattamalla testausstrategioita, kuten in vitro- ja muita menetelmiä, joilla voidaan vähentää ja parantaa eläinten käyttöä.

| (13) | Komission olisi 23 päivänä tammikuuta 2006 Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamansa tiedonannon ”eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevasta yhteisön toimintasuunnitelmasta vuosiksi 2006–2010” tavoitteiden mukaisesti pyrittävä edistämään kansainvälisesti tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten hyvinvointia ja erityisesti pyrittävä edistämään eläinkokeiden korvaamista, vähentämistä ja parantamista Maailman eläintautijärjestön (OIE) välityksellä ja pyrkimällä lisäämään eläinten hyvinvointia koskevat vaatimukset niihin kriteereihin, jotka arvioidaan hyvän laboratoriokäytännön noudattamisen toteamiseksi. |
| --- | --- |

(13)

Komission olisi 23 päivänä tammikuuta 2006 Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamansa tiedonannon ”eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevasta yhteisön toimintasuunnitelmasta vuosiksi 2006–2010” tavoitteiden mukaisesti pyrittävä edistämään kansainvälisesti tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten hyvinvointia ja erityisesti pyrittävä edistämään eläinkokeiden korvaamista, vähentämistä ja parantamista Maailman eläintautijärjestön (OIE) välityksellä ja pyrkimällä lisäämään eläinten hyvinvointia koskevat vaatimukset niihin kriteereihin, jotka arvioidaan hyvän laboratoriokäytännön noudattamisen toteamiseksi.

| (14) | Valittavat menetelmät ja käytettävät lajit vaikuttavat suoraan sekä eläinten määrään että niiden hyvinvointiin. Menetelmien valinnassa pitäisikin varmistaa, että valittavalla menetelmällä voidaan saavuttaa parhaat tulokset ja minimoida kipu, tuska tai kärsimys. Menetelmissä pitäisi käyttää niin vähän eläimiä kuin on mahdollista heikentämättä tulosten ▐ luotettavuutta ja valita mahdollisimman alhaista neurofysiologista herkkyystasoa edustavat lajit, joiden tulokset voidaan ekstrapoloida kohdelajiin. |
| --- | --- |

(14)

Valittavat menetelmät ja käytettävät lajit vaikuttavat suoraan sekä eläinten määrään että niiden hyvinvointiin. Menetelmien valinnassa pitäisikin varmistaa, että valittavalla menetelmällä voidaan saavuttaa parhaat tulokset ja minimoida kipu, tuska tai kärsimys. Menetelmissä pitäisi käyttää niin vähän eläimiä kuin on mahdollista heikentämättä tulosten ▐ luotettavuutta ja valita mahdollisimman alhaista neurofysiologista herkkyystasoa edustavat lajit, joiden tulokset voidaan ekstrapoloida kohdelajiin.

| (15) | Menetelmissä olisi vältettävä niiden päättyminen kuolemaan lähestyvästä kuolemasta aiheutuvan voimakkaan kärsimyksen vuoksi. Tällainen olisi aina kun se on mahdollista korvattava siten, että kuoleman lähestyminen määritellään kliinisten merkkien perusteella ja eläin lopetetaan humaanilla menetelmällä pidentämättä kärsimystä. |
| --- | --- |

(15)

Menetelmissä olisi vältettävä niiden päättyminen kuolemaan lähestyvästä kuolemasta aiheutuvan voimakkaan kärsimyksen vuoksi. Tällainen olisi aina kun se on mahdollista korvattava siten, että kuoleman lähestyminen määritellään kliinisten merkkien perusteella ja eläin lopetetaan humaanilla menetelmällä pidentämättä kärsimystä.

| (16) | Sopimattoman menetelmän käyttäminen eläimen lopettamiseen voi aiheuttaa merkittävää kipua, tuskaa ja kärsimystä eläimelle. Myös toimenpiteen toteuttavan henkilön pätevyydellä on suuri merkitys. Olisikin säädettävä, että eläimen saa lopettaa vain
  koulutettu ja
  luvan saanut henkilö, joka käyttää kyseiselle lajille sopivaa humaania menetelmää. |
| --- | --- |

(16)

Sopimattoman menetelmän käyttäminen eläimen lopettamiseen voi aiheuttaa merkittävää kipua, tuskaa ja kärsimystä eläimelle. Myös toimenpiteen toteuttavan henkilön pätevyydellä on suuri merkitys. Olisikin säädettävä, että eläimen saa lopettaa vain
  koulutettu ja
  luvan saanut henkilö, joka käyttää kyseiselle lajille sopivaa humaania menetelmää.

| (17) | On varmistettava, ettei eläinten käyttö toimenpiteissä vaaranna luonnon monimuotoisuutta. Uhanalaisten lajien käyttö pitäisi rajoittaa ehdottomaan minimiin ja sallia vain keskeisistä biolääketieteellisistä syistä ja kyseisen lajin säilyttämiseen tähtäävää tutkimusta varten. |
| --- | --- |

(17)

On varmistettava, ettei eläinten käyttö toimenpiteissä vaaranna luonnon monimuotoisuutta. Uhanalaisten lajien käyttö pitäisi rajoittaa ehdottomaan minimiin ja sallia vain keskeisistä biolääketieteellisistä syistä ja kyseisen lajin säilyttämiseen tähtäävää tutkimusta varten.

| (18) | Nykyisellä tieteellisen osaamisen tasolla kädellisiä tarvitaan edelleen tieteellisissä toimenpiteissä biolääketieteellisen tutkimuksen alalla. Kädellisten geneettinen läheisyys ihmisiin ja pitkälle kehittyneet sosiaaliset taidot aiheuttavat sen, että niiden käyttö tieteellisissä toimenpiteissä tuo esiin erityisiä eettisiä ja käytännöllisiä ongelmia siinä, miten niiden käyttäytymiseen ja ympäristöön liittyvät sekä sosiaaliset tarpeet voitaisiin täyttää laboratorioympäristössä. Lisäksi kädellisten käyttö herättää yleisössä kaikkein suurinta huolta. Kädellisten käyttö pitäisikin sallia vain keskeisillä ihmisiä hyödyttävillä biolääketieteen aloilla, joilla ei ole vielä käytettävissä mitään vaihtoehtoisia menetelmiä, ▐ tai tutkimukseen, jonka tavoitteena on kyseisen kädellislajin säilyttäminen. Joidenkin biolääketieteellisten alojen perustutkimuksesta voidaan saada merkittävää uutta tietoa, jolla on
  jossain myöhemmässä vaiheessa
  merkitystä monien hengenvaarallisten tai vakavasti vammauttavien tai heikentävien tilojen kannalta. ▐ |
| --- | --- |

(18)

Nykyisellä tieteellisen osaamisen tasolla kädellisiä tarvitaan edelleen tieteellisissä toimenpiteissä biolääketieteellisen tutkimuksen alalla. Kädellisten geneettinen läheisyys ihmisiin ja pitkälle kehittyneet sosiaaliset taidot aiheuttavat sen, että niiden käyttö tieteellisissä toimenpiteissä tuo esiin erityisiä eettisiä ja käytännöllisiä ongelmia siinä, miten niiden käyttäytymiseen ja ympäristöön liittyvät sekä sosiaaliset tarpeet voitaisiin täyttää laboratorioympäristössä. Lisäksi kädellisten käyttö herättää yleisössä kaikkein suurinta huolta. Kädellisten käyttö pitäisikin sallia vain keskeisillä ihmisiä hyödyttävillä biolääketieteen aloilla, joilla ei ole vielä käytettävissä mitään vaihtoehtoisia menetelmiä, ▐ tai tutkimukseen, jonka tavoitteena on kyseisen kädellislajin säilyttäminen. Joidenkin biolääketieteellisten alojen perustutkimuksesta voidaan saada merkittävää uutta tietoa, jolla on
  jossain myöhemmässä vaiheessa
  merkitystä monien hengenvaarallisten tai vakavasti vammauttavien tai heikentävien tilojen kannalta. ▐

| (19) | Ihmisapinoiden käyttö ihmistä läheisimpänä lajina, jolla on kehittyneimmät sosiaaliset ja käyttäytymistaidot, tulisi sallia vain kyseisten lajien säilyttämiseen tähtäävissä tutkimuksissa ja silloin, kun on perusteltua toteuttaa toimia, jotka liittyvät ihmisten kannalta hengenvaaralliseen tai vakavasti heikentävään tilaan eikä toimenpiteen tavoitteita voida saavuttaa muiden lajien tai vaihtoehtoisten menetelmien avulla. Jäsenvaltioiden, jotka vetoavat tällaiseen tarpeeseen, on toimitettava komissiolle tiedot, joita se tarvitsee päätöksen tekemiseksi. |
| --- | --- |

(19)

Ihmisapinoiden käyttö ihmistä läheisimpänä lajina, jolla on kehittyneimmät sosiaaliset ja käyttäytymistaidot, tulisi sallia vain kyseisten lajien säilyttämiseen tähtäävissä tutkimuksissa ja silloin, kun on perusteltua toteuttaa toimia, jotka liittyvät ihmisten kannalta hengenvaaralliseen tai vakavasti heikentävään tilaan eikä toimenpiteen tavoitteita voida saavuttaa muiden lajien tai vaihtoehtoisten menetelmien avulla. Jäsenvaltioiden, jotka vetoavat tällaiseen tarpeeseen, on toimitettava komissiolle tiedot, joita se tarvitsee päätöksen tekemiseksi.

| (20) | Jotta
  eläinten pyydystäminen luonnosta kasvatustarkoituksiin
  voitaisiin
  lopettaa asteittain
  , olisi toteutettava
  mahdollisimman pian
  perusteellinen tieteellinen tutkimus mahdollisuuksista
  käyttää tieteellisissä toimenpiteissä
  ainoastaan itsensä ylläpitävistä kannoista peräisin olevia eläimiä
  . Kädellisiä kasvattavien ja toimittavien laitosten tulisi näin ollen laatia strategia tämän tavoitteen tukemiseksi ja asteittaiseksi saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(20)

Jotta
  eläinten pyydystäminen luonnosta kasvatustarkoituksiin
  voitaisiin
  lopettaa asteittain
  , olisi toteutettava
  mahdollisimman pian
  perusteellinen tieteellinen tutkimus mahdollisuuksista
  käyttää tieteellisissä toimenpiteissä
  ainoastaan itsensä ylläpitävistä kannoista peräisin olevia eläimiä
  . Kädellisiä kasvattavien ja toimittavien laitosten tulisi näin ollen laatia strategia tämän tavoitteen tukemiseksi ja asteittaiseksi saavuttamiseksi.

| (21) | Joitakin toimenpiteissä käytettäviä selkärankaisia lajeja on kasvatettava erityisesti toimenpiteitä, jotta toimenpiteitä toteuttavat henkilöt tuntevat tarkasti niiden geneettisen, biologisen ja käyttäytymistaustan. Tällainen tieto kasvattaa tulosten tieteellistä laatua ja luotettavuutta ja vähentää vaihtelevuutta siten, että toimenpiteiden määrä ja eläinten käyttö vähenevät. Myös eläinten hyvinvointiin ja säilymiseen liittyvistä syistä luonnosta pyydystettyjen eläinten käyttö olisi rajoitettava tapauksiin, joissa toimenpiteen tavoitetta ei voida saavuttaa käyttämällä eläimiä, jotka on kasvatettu erityisesti toimenpiteitä varten. |
| --- | --- |

(21)

Joitakin toimenpiteissä käytettäviä selkärankaisia lajeja on kasvatettava erityisesti toimenpiteitä, jotta toimenpiteitä toteuttavat henkilöt tuntevat tarkasti niiden geneettisen, biologisen ja käyttäytymistaustan. Tällainen tieto kasvattaa tulosten tieteellistä laatua ja luotettavuutta ja vähentää vaihtelevuutta siten, että toimenpiteiden määrä ja eläinten käyttö vähenevät. Myös eläinten hyvinvointiin ja säilymiseen liittyvistä syistä luonnosta pyydystettyjen eläinten käyttö olisi rajoitettava tapauksiin, joissa toimenpiteen tavoitetta ei voida saavuttaa käyttämällä eläimiä, jotka on kasvatettu erityisesti toimenpiteitä varten.

| (22) | Kotieläimiin kuuluvien lajien villejä ja villiintyneitä yksilöitä ei pitäisi käyttää toimenpiteissä, koska niiden taustaa ei tunneta ja koska kiinniotto ja sijoittaminen laitokseen aiheuttavat kyseisille eläimille ahdistusta. |
| --- | --- |

(22)

Kotieläimiin kuuluvien lajien villejä ja villiintyneitä yksilöitä ei pitäisi käyttää toimenpiteissä, koska niiden taustaa ei tunneta ja koska kiinniotto ja sijoittaminen laitokseen aiheuttavat kyseisille eläimille ahdistusta.

| (23) | Avoimuuden lisäämiseksi, hankkeiden hyväksymismenettelyn helpottamiseksi ja välineiden tarjoamiseksi vaatimusten noudattamisen valvontaan toimenpiteet olisi luokiteltava niiden vakavuuden mukaan sen perusteella, kuinka paljon niiden arvioidaan aiheuttavan eläimille kipua, tuskaa, kärsimystä ja pysyvää haittaa. ▐ |
| --- | --- |

(23)

Avoimuuden lisäämiseksi, hankkeiden hyväksymismenettelyn helpottamiseksi ja välineiden tarjoamiseksi vaatimusten noudattamisen valvontaan toimenpiteet olisi luokiteltava niiden vakavuuden mukaan sen perusteella, kuinka paljon niiden arvioidaan aiheuttavan eläimille kipua, tuskaa, kärsimystä ja pysyvää haittaa. ▐

| (24) | Eettisestä näkökulmasta eläinten kivulle, tuskalle ja kärsimykselle olisi asetettava yläraja, jota tieteellisissä toimenpiteissä ei saisi ▐ ylittää.
  Toimenpiteitä
  , jotka aiheuttavat vakavaa kipua, tuskaa tai pitkään kestävää kärsimystä,
  ei pitäisi yleensä sallia
  . Yhteisen raportointimallin kehittämisessä tulisi eettisessä arvioinnissa ennustetun vakavuuden sijasta ottaa huomioon eläimen kokema tosiasiallinen vakavuus. |
| --- | --- |

(24)

Eettisestä näkökulmasta eläinten kivulle, tuskalle ja kärsimykselle olisi asetettava yläraja, jota tieteellisissä toimenpiteissä ei saisi ▐ ylittää.
  Toimenpiteitä
  , jotka aiheuttavat vakavaa kipua, tuskaa tai pitkään kestävää kärsimystä,
  ei pitäisi yleensä sallia
  . Yhteisen raportointimallin kehittämisessä tulisi eettisessä arvioinnissa ennustetun vakavuuden sijasta ottaa huomioon eläimen kokema tosiasiallinen vakavuus.

| (25) | Toimenpiteissä käytettävien eläinten määrää voitaisiin vähentää käyttämällä samaa eläintä useammassa kuin yhdessä toimenpiteessä, silloin kun se ei vaikuta tieteelliseen tavoitteeseen tai heikennä eläimen hyvinvointia. Eläinten uudelleenkäytössä pitäisi kuitenkin minimoida haitalliset vaikutukset niiden hyvinvointiin ja ottaa huomioon yksittäisen eläimen koko elinkaari. Tämän mahdollisen ristiriidan johdosta eläinten uudelleenkäyttöä olisi arvioitava tapauskohtaisesti ja se olisi rajoitettava toimenpiteisiin, joissa
  kumulatiivinen
  kipu, tuska ja kärsimys ovat
  eettisesti perusteltuja
  . |
| --- | --- |

(25)

Toimenpiteissä käytettävien eläinten määrää voitaisiin vähentää käyttämällä samaa eläintä useammassa kuin yhdessä toimenpiteessä, silloin kun se ei vaikuta tieteelliseen tavoitteeseen tai heikennä eläimen hyvinvointia. Eläinten uudelleenkäytössä pitäisi kuitenkin minimoida haitalliset vaikutukset niiden hyvinvointiin ja ottaa huomioon yksittäisen eläimen koko elinkaari. Tämän mahdollisen ristiriidan johdosta eläinten uudelleenkäyttöä olisi arvioitava tapauskohtaisesti ja se olisi rajoitettava toimenpiteisiin, joissa
  kumulatiivinen
  kipu, tuska ja kärsimys ovat
  eettisesti perusteltuja
  .

| (26) | Hyväksytyn
  toimenpiteen päätteeksi pitäisi tehdä asianmukainen päätös eläimen tulevaisuudesta eläimen hyvinvoinnin ja mahdollisten ympäristöriskien perusteella. Eläimet, joiden hyvinvointi vaarantuisi, olisi lopetettava humaanilla menetelmällä. Joissakin tapauksissa eläimet pitäisi vapauttaa tai koirien ja kissojen kaltaisille eläimille pitäisi antaa mahdollisuus päästä asumaan perheeseen, sillä yleisö on hyvin huolestunut tällaisten eläinten kohtalosta. Jos laitokset sallivat eläinten sijoittamisen perheisiin, tällaisten eläinten asianmukaiseen sosiaalistamiseen on ehdottomasti oltava suunnitelma, jotta
  voitaisiin edistää kotiutumista
  , eläimille ei aiheutuisi tarpeetonta ahdistusta ja yleinen turvallisuus voitaisiin taata. |
| --- | --- |

(26)

Hyväksytyn
  toimenpiteen päätteeksi pitäisi tehdä asianmukainen päätös eläimen tulevaisuudesta eläimen hyvinvoinnin ja mahdollisten ympäristöriskien perusteella. Eläimet, joiden hyvinvointi vaarantuisi, olisi lopetettava humaanilla menetelmällä. Joissakin tapauksissa eläimet pitäisi vapauttaa tai koirien ja kissojen kaltaisille eläimille pitäisi antaa mahdollisuus päästä asumaan perheeseen, sillä yleisö on hyvin huolestunut tällaisten eläinten kohtalosta. Jos laitokset sallivat eläinten sijoittamisen perheisiin, tällaisten eläinten asianmukaiseen sosiaalistamiseen on ehdottomasti oltava suunnitelma, jotta
  voitaisiin edistää kotiutumista
  , eläimille ei aiheutuisi tarpeetonta ahdistusta ja yleinen turvallisuus voitaisiin taata.

| (27) | Eläinten kudosta ja elimiä käytetään in vitro -menetelmien kehittämiseen. Vähentämisen periaatteen täytäntöönpanemiseksi
  on suotavaa, että jäsenvaltiot laativat
  ohjelmia sellaisten eläinten elimien ja kudoksen jakamiseksi, jotka on lopetettu humaaneilla menetelmillä. |
| --- | --- |

(27)

Eläinten kudosta ja elimiä käytetään in vitro -menetelmien kehittämiseen. Vähentämisen periaatteen täytäntöönpanemiseksi
  on suotavaa, että jäsenvaltiot laativat
  ohjelmia sellaisten eläinten elimien ja kudoksen jakamiseksi, jotka on lopetettu humaaneilla menetelmillä.

| (28) | Toimenpiteissä käytettävien eläinten hyvinvointi riippuu pitkälti toimenpiteitä valvovan, toimenpiteitä toteuttavan tai eläimiä päivittäin hoitavan henkilöstön laadusta ja pätevyydestä. Eläinten ja toimenpiteiden parissa työskentelevien henkilöiden riittävän pätevyyden varmistamiseksi kyseisten toimintojen toteuttaminen tulisi sallia vain
  laitoksille ja
  henkilöille, joille toimivaltainen viranomainen on myöntänyt luvan. Tässä yhteydessä tulisi painottaa asianmukaisen pätevyyden hankintaa ja ylläpitoa, jotka olisi osoitettava ennen luvan myöntämistä kyseisille henkilöille tai ennen luvan uusimista.
  Toimivaltaisten viranomaisten antamat luvat ja todistukset asiaankuuluvien kurssien suorittamisesta olisi tunnustettava vastavuoroisesti kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(28)

Toimenpiteissä käytettävien eläinten hyvinvointi riippuu pitkälti toimenpiteitä valvovan, toimenpiteitä toteuttavan tai eläimiä päivittäin hoitavan henkilöstön laadusta ja pätevyydestä. Eläinten ja toimenpiteiden parissa työskentelevien henkilöiden riittävän pätevyyden varmistamiseksi kyseisten toimintojen toteuttaminen tulisi sallia vain
  laitoksille ja
  henkilöille, joille toimivaltainen viranomainen on myöntänyt luvan. Tässä yhteydessä tulisi painottaa asianmukaisen pätevyyden hankintaa ja ylläpitoa, jotka olisi osoitettava ennen luvan myöntämistä kyseisille henkilöille tai ennen luvan uusimista.
  Toimivaltaisten viranomaisten antamat luvat ja todistukset asiaankuuluvien kurssien suorittamisesta olisi tunnustettava vastavuoroisesti kaikissa jäsenvaltioissa.

| (29) | Laitoksissa pitäisi olla asianmukaiset laitteet ja varusteet, joilla ne voivat täyttää kyseisten eläinlajien säilytykseen liittyvät tarpeet ja mahdollistaa toimenpiteiden toteuttamisen tehokkaasti ja mahdollisimman kivuttomasti
  sekä eläimelle, jota toimenpide koskee suoraan, että sen eläinkumppaneille
  . Laitosten toiminnan tulisi edellyttää toimivaltaisen viranomaisen hyväksyntää. |
| --- | --- |

(29)

Laitoksissa pitäisi olla asianmukaiset laitteet ja varusteet, joilla ne voivat täyttää kyseisten eläinlajien säilytykseen liittyvät tarpeet ja mahdollistaa toimenpiteiden toteuttamisen tehokkaasti ja mahdollisimman kivuttomasti
  sekä eläimelle, jota toimenpide koskee suoraan, että sen eläinkumppaneille
  . Laitosten toiminnan tulisi edellyttää toimivaltaisen viranomaisen hyväksyntää.

| (30) | Eläinten hyvinvointiin liittyvien tarpeiden jatkuvan seurannan varmistamiseksi olisi aina oltava saatavilla asianmukainen eläinlääkintähuolto, ja jokaisessa laitoksessa olisi annettava eläinten hoito ja hyvinvointi yhden työntekijän vastuulle. |
| --- | --- |

(30)

Eläinten hyvinvointiin liittyvien tarpeiden jatkuvan seurannan varmistamiseksi olisi aina oltava saatavilla asianmukainen eläinlääkintähuolto, ja jokaisessa laitoksessa olisi annettava eläinten hoito ja hyvinvointi yhden työntekijän vastuulle.

| (31) | Eläinten hyvinvointiin liittyvät näkökohdat olisi asetettava etusijalle niiden säilytyksessä, kasvatuksessa ja käytössä. Jokaisessa laitoksessa pitäisikin olla pysyvä ▐ eettinen arviointielin. Sen ensisijaisena tehtävänä olisi eettisen keskustelun käyminen laitoksen sisällä, ja se edistäisi hoitoa korostavaa ilmapiiriä ja tarjoaisi välineitä, joilla korvaamisen, vähentämisen ja parantamisen periaatteisiin liittyvän teknisen ja tieteellisen kehityksen uusimpia saavutuksia voidaan soveltaa käytännössä ja ottaa nopeasti käyttöön eläinten elämänlaadun parantamiseksi. Pysyvän eettisen arviointielimen päätökset olisi dokumentoitava asianmukaisesti ja ne pitäisi voida tarkastaa tarkistusten yhteydessä. |
| --- | --- |

(31)

Eläinten hyvinvointiin liittyvät näkökohdat olisi asetettava etusijalle niiden säilytyksessä, kasvatuksessa ja käytössä. Jokaisessa laitoksessa pitäisikin olla pysyvä ▐ eettinen arviointielin. Sen ensisijaisena tehtävänä olisi eettisen keskustelun käyminen laitoksen sisällä, ja se edistäisi hoitoa korostavaa ilmapiiriä ja tarjoaisi välineitä, joilla korvaamisen, vähentämisen ja parantamisen periaatteisiin liittyvän teknisen ja tieteellisen kehityksen uusimpia saavutuksia voidaan soveltaa käytännössä ja ottaa nopeasti käyttöön eläinten elämänlaadun parantamiseksi. Pysyvän eettisen arviointielimen päätökset olisi dokumentoitava asianmukaisesti ja ne pitäisi voida tarkastaa tarkistusten yhteydessä.

| (32) | Jotta direktiivin noudattamista valvovat toimivaltaiset viranomaiset voisivat tehdä työnsä, jokaisessa laitoksessa olisi
  mahdollisuuksien mukaan
  pidettävä täsmällisesti kirjaa eläinten määrästä, alkuperästä ja kohtalosta. |
| --- | --- |

(32)

Jotta direktiivin noudattamista valvovat toimivaltaiset viranomaiset voisivat tehdä työnsä, jokaisessa laitoksessa olisi
  mahdollisuuksien mukaan
  pidettävä täsmällisesti kirjaa eläinten määrästä, alkuperästä ja kohtalosta.

| (33) | Kädellisistä, joiden sosiaaliset taidot ovat pitkälle kehittyneet
  , sekä koirista ja kissoista
  olisi oltava yksilölliset tiedostot, jotka sisältäisivät niiden tiedot syntymästä lähtien siten, että niiden hoito, säilytys ja kohtelu vastaisivat niiden yksilöllisiä tarpeita ja ominaisuuksia. |
| --- | --- |

(33)

Kädellisistä, joiden sosiaaliset taidot ovat pitkälle kehittyneet
  , sekä koirista ja kissoista
  olisi oltava yksilölliset tiedostot, jotka sisältäisivät niiden tiedot syntymästä lähtien siten, että niiden hoito, säilytys ja kohtelu vastaisivat niiden yksilöllisiä tarpeita ja ominaisuuksia.

| (34) | Eläinten säilytyksen ja hoidon pitäisi perustua kunkin lajin erityisiin tarpeisiin ja ominaisuuksiin. |
| --- | --- |

(34)

Eläinten säilytyksen ja hoidon pitäisi perustua kunkin lajin erityisiin tarpeisiin ja ominaisuuksiin.

| (35) | Kokeellisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien selkärankaisten eläinten suojelua koskevan yleissopimuksen osapuolten 15 päivänä kesäkuuta 2006 pidetyissä neljänsissä monenkeskisissä neuvotteluissa hyväksyttiin tarkistettu liite A, joka sisältää koe-eläinten säilytystä ja hoitoa koskevia ohjeita. Kyseiset ohjeet sisällytettiin 18 päivänä kesäkuuta 2007 annettuun komission suositukseen 2007/526/EY kokeellisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten säilytystä ja hoitoa koskevista ohjeista (5). |
| --- | --- |

(35)

Kokeellisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien selkärankaisten eläinten suojelua koskevan yleissopimuksen osapuolten 15 päivänä kesäkuuta 2006 pidetyissä neljänsissä monenkeskisissä neuvotteluissa hyväksyttiin tarkistettu liite A, joka sisältää koe-eläinten säilytystä ja hoitoa koskevia ohjeita. Kyseiset ohjeet sisällytettiin 18 päivänä kesäkuuta 2007 annettuun komission suositukseen 2007/526/EY kokeellisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten säilytystä ja hoitoa koskevista ohjeista (5).

| (36) | Eläinten säilytys- ja hoitovaatimuksissa on jäsenvaltioiden välillä eroja, jotka vääristävät sisämarkkinoita. Lisäksi jotkin vaatimukset eivät enää heijasta tuoreinta tietoa säilytys- ja hoito-olojen vaikutuksista eläinten hyvinvointiin ja toimenpiteiden tieteellisiin tuloksiin. Siksi on tarpeellista vahvistaa tässä direktiivissä säilytystä ja hoitoa koskevat vähimmäisvaatimukset
  , joissa olisi aina otettava huomioon uuteen tieteelliseen näyttöön perustuva kehitys
  . |
| --- | --- |

(36)

Eläinten säilytys- ja hoitovaatimuksissa on jäsenvaltioiden välillä eroja, jotka vääristävät sisämarkkinoita. Lisäksi jotkin vaatimukset eivät enää heijasta tuoreinta tietoa säilytys- ja hoito-olojen vaikutuksista eläinten hyvinvointiin ja toimenpiteiden tieteellisiin tuloksiin. Siksi on tarpeellista vahvistaa tässä direktiivissä säilytystä ja hoitoa koskevat vähimmäisvaatimukset
  , joissa olisi aina otettava huomioon uuteen tieteelliseen näyttöön perustuva kehitys
  .

| (37) | Direktiivin noudattamisen valvomiseksi jäsenvaltioiden olisi tarkastettava jokainen laitos vähintään kerran vuodessa. Kansalaisten luottamuksen turvaamiseksi ja avoimuuden edistämiseksi olisi ║ tehtävä vähintään yksi tarkastus ilman ennakkoilmoitusta. Hyvien toimintatapojen ja asiantuntemuksen jakamista olisi edistettävä laatimalla jäsenvaltioiden yhteisiä tarkastusohjelmia. |
| --- | --- |

(37)

Direktiivin noudattamisen valvomiseksi jäsenvaltioiden olisi tarkastettava jokainen laitos vähintään kerran vuodessa. Kansalaisten luottamuksen turvaamiseksi ja avoimuuden edistämiseksi olisi ║ tehtävä vähintään yksi tarkastus ilman ennakkoilmoitusta. Hyvien toimintatapojen ja asiantuntemuksen jakamista olisi edistettävä laatimalla jäsenvaltioiden yhteisiä tarkastusohjelmia.

| (38) | Jäsenvaltioiden tukemiseksi tämän direktiivin täytäntöönpanossa komission pitäisi tarvittaessa tarkastaa kansallisia tarkastusjärjestelmiä kansallisten tarkastusten toteutuksesta laadittavien raporttien perusteella. Jäsenvaltioiden olisi käsiteltävä kaikki tarkastuksissa todetut heikkoudet. |
| --- | --- |

(38)

Jäsenvaltioiden tukemiseksi tämän direktiivin täytäntöönpanossa komission pitäisi tarvittaessa tarkastaa kansallisia tarkastusjärjestelmiä kansallisten tarkastusten toteutuksesta laadittavien raporttien perusteella. Jäsenvaltioiden olisi käsiteltävä kaikki tarkastuksissa todetut heikkoudet.

| (39) | Eläimiä hyödyntävien hankkeiden kattavassa eettisessä arvioinnissa, joka muodostaa hankkeiden hyväksymisen ytimen, olisi varmistettava korvaamisen, vähentämisen ja parantamisen periaatteiden toteutuminen kyseisissä hankkeissa. |
| --- | --- |

(39)

Eläimiä hyödyntävien hankkeiden kattavassa eettisessä arvioinnissa, joka muodostaa hankkeiden hyväksymisen ytimen, olisi varmistettava korvaamisen, vähentämisen ja parantamisen periaatteiden toteutuminen kyseisissä hankkeissa.

| (40) | Lisäksi olisi varmistettava moraalisin ja tieteellisin perustein, että jokaisen eläinkokeen osalta arvioidaan huolellisesti sen ▐ tieteellinen pätevyys, hyödyllisyys ja merkityksellisyys. Eläimille todennäköisesti aiheutuva haitta olisi suhteutettava hankkeen odotettuihin hyötyihin. Eläviä eläimiä hyödyntävien hankkeiden hyväksymismenettelyn yhteydessä olisikin toteutettava
  tutkimuksesta vastaavista tahoista
  riippumaton eettinen arviointi. Tehokkaassa eettisessä arvioinnissa pitäisi myös voida arvioida asianmukaisesti uusien kokeellisten tekniikoiden käyttöä. |
| --- | --- |

(40)

Lisäksi olisi varmistettava moraalisin ja tieteellisin perustein, että jokaisen eläinkokeen osalta arvioidaan huolellisesti sen ▐ tieteellinen pätevyys, hyödyllisyys ja merkityksellisyys. Eläimille todennäköisesti aiheutuva haitta olisi suhteutettava hankkeen odotettuihin hyötyihin. Eläviä eläimiä hyödyntävien hankkeiden hyväksymismenettelyn yhteydessä olisikin toteutettava
  tutkimuksesta vastaavista tahoista
  riippumaton eettinen arviointi. Tehokkaassa eettisessä arvioinnissa pitäisi myös voida arvioida asianmukaisesti uusien kokeellisten tekniikoiden käyttöä.

| (41) | Joissakin tapauksissa
  saattaa
  hankkeen luonteen, käytettävien lajien ja hankkeen tavoitteiden saavuttamisen todennäköisyyden takia
  olla
  tarpeellista tehdä takautuva arviointi. Koska hankkeiden monimutkaisuus, kesto ja tulosten saamisen viive vaihtelevat, olisi nämä näkökohdat otettava kunnolla huomioon päätettäessä takautuvan arvioinnin tekemisestä. |
| --- | --- |

(41)

Joissakin tapauksissa
  saattaa
  hankkeen luonteen, käytettävien lajien ja hankkeen tavoitteiden saavuttamisen todennäköisyyden takia
  olla
  tarpeellista tehdä takautuva arviointi. Koska hankkeiden monimutkaisuus, kesto ja tulosten saamisen viive vaihtelevat, olisi nämä näkökohdat otettava kunnolla huomioon päätettäessä takautuvan arvioinnin tekemisestä.

| (42) | Yleisön tiedonsaannin varmistamiseksi on tärkeää, että hankkeista, joissa käytetään eläviä eläimiä, on julkisesti saatavilla objektiivista tietoa. Tiedon muoto ei saa rikkoa omistusoikeuksia tai paljastaa luottamuksellista tietoa. Näin ollen laitosten tulisi
  toimittaa toimivaltaiselle viranomaiselle elävien eläinten käyttöä koskevia tietoja, jotka voivat olla laadullisia tai määrällisiä
  , ja julkistaa tällaiset
  tiedot
  . |
| --- | --- |

(42)

Yleisön tiedonsaannin varmistamiseksi on tärkeää, että hankkeista, joissa käytetään eläviä eläimiä, on julkisesti saatavilla objektiivista tietoa. Tiedon muoto ei saa rikkoa omistusoikeuksia tai paljastaa luottamuksellista tietoa. Näin ollen laitosten tulisi
  toimittaa toimivaltaiselle viranomaiselle elävien eläinten käyttöä koskevia tietoja, jotka voivat olla laadullisia tai määrällisiä
  , ja julkistaa tällaiset
  tiedot
  .

| (43) | Ihmisten ja eläinten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien riskien hallitsemiseksi yhteisön lainsäädännössä säädetään, että aineita ja tuotteita voidaan saattaa myyntiin vasta sen jälkeen, kun asianmukaiset turvallisuutta ja tehokkuutta koskevat tiedot on toimitettu. Jotkin vaatimukset voidaan täyttää vain tekemällä eläinkokeita, ja tällaista testausta kutsutaan jäljempänä sääntelyn edellyttämäksi testaukseksi. Vaihtoehtoisten menetelmien käytön lisäämiseksi ja sääntelyn edellyttämän testauksen turhien päällekkäisyyksien toistamisen välttämiseksi tarvitaan erityisiä toimenpiteitä. Tästä syystä jäsenvaltioiden olisi tunnustettava yhteisön lainsäädännössä vahvistetuilla testausmenetelmillä saatujen testitietojen pätevyys. |
| --- | --- |

(43)

Ihmisten ja eläinten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien riskien hallitsemiseksi yhteisön lainsäädännössä säädetään, että aineita ja tuotteita voidaan saattaa myyntiin vasta sen jälkeen, kun asianmukaiset turvallisuutta ja tehokkuutta koskevat tiedot on toimitettu. Jotkin vaatimukset voidaan täyttää vain tekemällä eläinkokeita, ja tällaista testausta kutsutaan jäljempänä sääntelyn edellyttämäksi testaukseksi. Vaihtoehtoisten menetelmien käytön lisäämiseksi ja sääntelyn edellyttämän testauksen turhien päällekkäisyyksien toistamisen välttämiseksi tarvitaan erityisiä toimenpiteitä. Tästä syystä jäsenvaltioiden olisi tunnustettava yhteisön lainsäädännössä vahvistetuilla testausmenetelmillä saatujen testitietojen pätevyys.

| (44) | Hallinnollisen taakan keventämiseksi ja yhteisön tutkimuksen ja teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi pitäisi useita sääntelyn edellyttämiä testaustoimenpiteitä voida hyväksyä yhtenä ryhmänä vapauttamatta niitä kuitenkaan eettisestä arvioinnista. |
| --- | --- |

(44)

Hallinnollisen taakan keventämiseksi ja yhteisön tutkimuksen ja teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi pitäisi useita sääntelyn edellyttämiä testaustoimenpiteitä voida hyväksyä yhtenä ryhmänä vapauttamatta niitä kuitenkaan eettisestä arvioinnista.

| (45) | Hyväksymishakemusten tehokkaan tarkastamisen varmistamiseksi ja yhteisön tutkimuksen ja teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi pitäisi toimivaltaisille viranomaisille asettaa aikaraja hanke-ehdotusten arviointia ja hankkeiden hyväksymispäätöstä varten. Eettisen arvioinnin laadun varmistaminen saattaa edellyttää, että monitahoisiin hanke-ehdotuksiin myönnetään lisäaikaa niihin liittyvien tieteenalojen määrän, uudenlaisten ominaisuuksien ja entistä monimutkaisempien tekniikoiden johdosta. Eettisen arvioinnin määräajan pidentämistä olisi kuitenkin pidettävä poikkeuksena. |
| --- | --- |

(45)

Hyväksymishakemusten tehokkaan tarkastamisen varmistamiseksi ja yhteisön tutkimuksen ja teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi pitäisi toimivaltaisille viranomaisille asettaa aikaraja hanke-ehdotusten arviointia ja hankkeiden hyväksymispäätöstä varten. Eettisen arvioinnin laadun varmistaminen saattaa edellyttää, että monitahoisiin hanke-ehdotuksiin myönnetään lisäaikaa niihin liittyvien tieteenalojen määrän, uudenlaisten ominaisuuksien ja entistä monimutkaisempien tekniikoiden johdosta. Eettisen arvioinnin määräajan pidentämistä olisi kuitenkin pidettävä poikkeuksena.

| (46) | Vaihtoehtoisten menetelmien saatavuus riippuu pitkälti vaihtoehtoisten menetelmien tutkimuksen edistymisestä. Yhteisön tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmasta on myönnetty yhä enemmän rahoitusta hankkeisiin, joilla pyritään korvaamaan, vähentämään ja parantamaan eläinten käyttöä toimenpiteissä. Yhteisön tutkimuksen ja teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi komission ja jäsenvaltioiden pitäisi osallistua vaihtoehtoisten menetelmien kehittämiseen ja validointiin. |
| --- | --- |

(46)

Vaihtoehtoisten menetelmien saatavuus riippuu pitkälti vaihtoehtoisten menetelmien tutkimuksen edistymisestä. Yhteisön tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmasta on myönnetty yhä enemmän rahoitusta hankkeisiin, joilla pyritään korvaamaan, vähentämään ja parantamaan eläinten käyttöä toimenpiteissä. Yhteisön tutkimuksen ja teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi komission ja jäsenvaltioiden pitäisi osallistua vaihtoehtoisten menetelmien kehittämiseen ja validointiin.

| (47) | Komission yhteisen tutkimuskeskuksen alainen vaihtoehtoisten koemenetelmien validoinnista vastaava eurooppalainen keskus koordinoi vaihtoehtoisten menetelmien validointia yhteisössä. Uusien menetelmien kehittämisen ja validoitavaksi esittämisen tarve kuitenkin kasvaa jatkuvasti. Tarpeellisten mekanismien luomiseksi jäsenvaltioiden tasolla jokaisen jäsenvaltion tulisi nimetä viitelaboratorio vaihtoehtoisten menetelmien validointiin. Jäsenvaltioiden tulisi nimetä viitelaboratoriot, jotka on akkreditoitu hyvän laboratoriokäytännön periaatteiden noudattamista kemiallisten aineiden kokeissa ja periaatteiden noudattamisen todentamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 11 päivänä helmikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/10/EY (6) mukaisesti tulosten laadun yhtenäisyyden ja vertailukelpoisuuden varmistamiseksi.
  Vaihtoehtoisten koemenetelmien validoinnista vastaavan eurooppalaisen keskuksen toimialaa olisi myös laajennettava siten, että siihen kuuluisi eläinkokeille vaihtoehtoisten menetelmien kehittämisen ja käytön koordinointi ja edistäminen. |
| --- | --- |

(47)

Komission yhteisen tutkimuskeskuksen alainen vaihtoehtoisten koemenetelmien validoinnista vastaava eurooppalainen keskus koordinoi vaihtoehtoisten menetelmien validointia yhteisössä. Uusien menetelmien kehittämisen ja validoitavaksi esittämisen tarve kuitenkin kasvaa jatkuvasti. Tarpeellisten mekanismien luomiseksi jäsenvaltioiden tasolla jokaisen jäsenvaltion tulisi nimetä viitelaboratorio vaihtoehtoisten menetelmien validointiin. Jäsenvaltioiden tulisi nimetä viitelaboratoriot, jotka on akkreditoitu hyvän laboratoriokäytännön periaatteiden noudattamista kemiallisten aineiden kokeissa ja periaatteiden noudattamisen todentamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 11 päivänä helmikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/10/EY (6) mukaisesti tulosten laadun yhtenäisyyden ja vertailukelpoisuuden varmistamiseksi.
  Vaihtoehtoisten koemenetelmien validoinnista vastaavan eurooppalaisen keskuksen toimialaa olisi myös laajennettava siten, että siihen kuuluisi eläinkokeille vaihtoehtoisten menetelmien kehittämisen ja käytön koordinointi ja edistäminen.

| (48) | Kansallisella tasolla on varmistettava eettisten arviointien ja eettisen arvioinnin strategioiden yhdenmukaisuus. Jäsenvaltioiden pitäisi perustaa kansallisia eläinten hyvinvointia käsitteleviä eettisiä komiteoita neuvomaan toimivaltaisia viranomaisia ja laitosten pysyviä eettisiä arviointielimiä korvaamisen, vähentämisen ja parantamisen periaatteiden toteuttamisessa. Eläinten hyvinvointia käsittelevien kansallisten eettisten komiteoiden verkoston tulisikin edistää hyvien toimintatapojen vaihtoa yhteisössä. |
| --- | --- |

(48)

Kansallisella tasolla on varmistettava eettisten arviointien ja eettisen arvioinnin strategioiden yhdenmukaisuus. Jäsenvaltioiden pitäisi perustaa kansallisia eläinten hyvinvointia käsitteleviä eettisiä komiteoita neuvomaan toimivaltaisia viranomaisia ja laitosten pysyviä eettisiä arviointielimiä korvaamisen, vähentämisen ja parantamisen periaatteiden toteuttamisessa. Eläinten hyvinvointia käsittelevien kansallisten eettisten komiteoiden verkoston tulisikin edistää hyvien toimintatapojen vaihtoa yhteisössä.

| (49) | Biolääketieteen alalla voi tapahtua nopeaa teknistä ja tieteellistä edistystä, ja samoin tieto eläinten hyvinvointiin vaikuttavista tekijöistä voi lisääntyä nopeasti. Siksi on tarpeen säätää tämän direktiivin tarkistamisesta.
  Tarkistamisen on perustuttava vertaisarvioituihin tieteellisiin tutkimustuloksiin, ja siinä
  pitäisi ensisijaisesti tarkastella mahdollisuutta korvata eläinten ja erityisesti kädellisten käyttö, aina kun se on mahdollista, tieteen alalla tapahtunut edistys huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(49)

Biolääketieteen alalla voi tapahtua nopeaa teknistä ja tieteellistä edistystä, ja samoin tieto eläinten hyvinvointiin vaikuttavista tekijöistä voi lisääntyä nopeasti. Siksi on tarpeen säätää tämän direktiivin tarkistamisesta.
  Tarkistamisen on perustuttava vertaisarvioituihin tieteellisiin tutkimustuloksiin, ja siinä
  pitäisi ensisijaisesti tarkastella mahdollisuutta korvata eläinten ja erityisesti kädellisten käyttö, aina kun se on mahdollista, tieteen alalla tapahtunut edistys huomioon ottaen.

| (50) | Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavien toimenpiteiden hyväksymisessä tulisi noudattaa menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehtyä neuvoston päätöstä 1999/468/EY (7). |
| --- | --- |

(50)

Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavien toimenpiteiden hyväksymisessä tulisi noudattaa menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehtyä neuvoston päätöstä 1999/468/EY (7).

| (51) | Komissiolle pitäisi erityisesti antaa valta määritellä toimenpiteiden luokitusperusteet ja mukauttaa liitteet II–IX tieteen ja tekniikan kehitykseen. Koska kyseiset toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia, myös täydentämällä sitä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

(51)

Komissiolle pitäisi erityisesti antaa valta määritellä toimenpiteiden luokitusperusteet ja mukauttaa liitteet II–IX tieteen ja tekniikan kehitykseen. Koska kyseiset toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia, myös täydentämällä sitä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

| (52) | Jäsenvaltioiden olisi annettava säännöt tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja varmistettava niiden täytäntöönpano. Kyseisten seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. |
| --- | --- |

(52)

Jäsenvaltioiden olisi annettava säännöt tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja varmistettava niiden täytäntöönpano. Kyseisten seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

| (53) | Direktiivi 86/609/ETY olisi näin ollen kumottava. |
| --- | --- |

(53)

Direktiivi 86/609/ETY olisi näin ollen kumottava.

| (54) | Hankkeiden takautuvan hyväksymisen hyödyt eläinten hyvinvoinnille ja siihen liittyvät hallinnolliset kustannukset voidaan perustella vain meneillään olevissa pitkän aikavälin hankkeissa. Meneillään olevia lyhyen ja keskipitkän aikavälin hankkeita varten on näin ollen sisällytettäviä siirtymätoimenpiteitä, jotta lupia ei tarvitsisi myöntää takautuvasti, mistä olisi vain vähäistä hyötyä. |
| --- | --- |

(54)

Hankkeiden takautuvan hyväksymisen hyödyt eläinten hyvinvoinnille ja siihen liittyvät hallinnolliset kustannukset voidaan perustella vain meneillään olevissa pitkän aikavälin hankkeissa. Meneillään olevia lyhyen ja keskipitkän aikavälin hankkeita varten on näin ollen sisällytettäviä siirtymätoimenpiteitä, jotta lupia ei tarvitsisi myöntää takautuvasti, mistä olisi vain vähäistä hyötyä.

| (55) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitetta, joka on tieteellisiin tarkoituksiin tapahtuvasta eläinten käytöstä annetun lainsäädännön yhdenmukaistaminen, vaan se voidaan direktiivin laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen, |
| --- | --- |

(55)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitetta, joka on tieteellisiin tarkoituksiin tapahtuvasta eläinten käytöstä annetun lainsäädännön yhdenmukaistaminen, vaan se voidaan direktiivin laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

I   LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tässä direktiivissä vahvistetaan toimenpiteitä sellaisten eläinten suojelemiseksi, joita käytetään tai joita on tarkoitus käyttää tieteellisiin tarkoituksiin.

Tätä tarkoitusta varten siinä säädetään seuraavista:

| 1) | eläinten käytön korvaaminen ja vähentäminen toimenpiteissä sekä eläinten kasvatuksen, säilytyksen, hoidon ja käytön parantaminen toimenpiteissä; |
| --- | --- |

1)

eläinten käytön korvaaminen ja vähentäminen toimenpiteissä sekä eläinten kasvatuksen, säilytyksen, hoidon ja käytön parantaminen toimenpiteissä;

| 2) | eläinten alkuperä, kasvatus, merkintä, hoito ja säilytys; |
| --- | --- |

2)

eläinten alkuperä, kasvatus, merkintä, hoito ja säilytys;

| 3) | eläimiä kasvattavien, toimittavien tai käyttävien laitosten toiminta; |
| --- | --- |

3)

eläimiä kasvattavien, toimittavien tai käyttävien laitosten toiminta;

| 4) | sellaisten hankkeiden arviointi ja hyväksyminen, joihin liittyy eläinten käyttöä toimenpiteissä. |
| --- | --- |

4)

sellaisten hankkeiden arviointi ja hyväksyminen, joihin liittyy eläinten käyttöä toimenpiteissä.

2 artikla

Soveltamisala

1.   Direktiiviä sovelletaan
  sellaisten eläinten säilytykseen ja pitoon, joita
  käytetään tai on tarkoitus käyttää toimenpiteissä tai
  joita
  kasvatetaan erityisesti sitä varten, että niiden elimiä tai kudoksia voidaan käyttää tieteellisiin tarkoituksiin
  , ja se kattaa kaiken eläinten käytön toimenpiteissä, jotka todennäköisesti aiheuttavat niille kipua, tuskaa, kärsimystä tai pysyvää haittaa
  .

Mikäli toimenpiteestä aiheutuu kipua, tuskaa, kärsimystä tai pysyvää haittaa, sen
  estäminen anestesialla, kivun poistolla tai muulla menetelmällä ei sulje eläimen käyttöä toimenpiteissä tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle.

2.   Tätä direktiiviä sovelletaan seuraaviin eläimiin:

| a) | ihmistä lukuun ottamatta kaikki selkärankaiset eläimet, mukaan luettuina itsenäisesti ruokailevat toukkamuodot ja
  nisäkäslajien
  alkio- ja sikiömuodot normaalin kehityksen viimeisen kolmanneksen aikana; |
| --- | --- |

a)

ihmistä lukuun ottamatta kaikki selkärankaiset eläimet, mukaan luettuina itsenäisesti ruokailevat toukkamuodot ja
  nisäkäslajien
  alkio- ja sikiömuodot normaalin kehityksen viimeisen kolmanneksen aikana;

| b) | liitteessä I
  lueteltujen lahkojen
  selkärangattomat eläinlajit ▐. |
| --- | --- |

b)

liitteessä I
  lueteltujen lahkojen
  selkärangattomat eläinlajit ▐.

3.   Tätä direktiiviä sovelletaan toimenpiteissä käytettäviin eläimiin, jotka ovat 2 kohdan a alakohdassa mainittua vaihetta varhaisemmassa kehitysvaiheessa, jos eläimen annetaan elää kyseisen kehitysvaiheen yli ja se todennäköisesti kokee kipua, tuskaa tai kärsimystä tai sille aiheutuu pysyvää haittaa kyseisen kehitysvaiheen jälkeen.

4.   
  Kasvatustiloja koskevia yleisiä tarkastuksia lukuun ottamatta
  tätä direktiiviä ei sovelleta seuraaviin:

| a) | muut kuin koetarkoituksessa tehdyt maataloudelliset tai kliiniset eläinlääkinnälliset toimet; |
| --- | --- |

a)

muut kuin koetarkoituksessa tehdyt maataloudelliset tai kliiniset eläinlääkinnälliset toimet;

| b) | tunnustettua karjanhoitoa varten toteutetut toimet; |
| --- | --- |

b)

tunnustettua karjanhoitoa varten toteutetut toimet;

| c) | ensisijaisesti eläimen merkintää varten toteutetut toimet; |
| --- | --- |

c)

ensisijaisesti eläimen merkintää varten toteutetut toimet;

| d) | käytännöt, jotka eivät
  aiheuta kipua, tuskaa, kärsimystä tai pysyvää haittaa
  . |
| --- | --- |

d)

käytännöt, jotka eivät
  aiheuta kipua, tuskaa, kärsimystä tai pysyvää haittaa
  .

5.   Tätä direktiiviä sovelletaan rajoittamatta kosmeettisia valmisteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/768/ETY (8) soveltamista.

3 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan:

| 1) | ”toimenpiteellä” kaikenlaista eläimen käyttöä kokeelliseen tai muuhun tieteelliseen tarkoitukseen, jonka tulos on tai ei ole tunnettu ja joka saattaa aiheuttaa
  tai olla aiheuttamatta
  eläimelle kipua, tuskaa, kärsimystä tai pysyvää haittaa, mukaan luettuina kaikki toimet, joiden tarkoituksena tai todennäköisenä seurauksena on eläimen syntyminen kyseisissä olosuhteissa tai uuden muuntogeenisen eläinlinjan luominen; |
| --- | --- |

1)

”toimenpiteellä” kaikenlaista eläimen käyttöä kokeelliseen tai muuhun tieteelliseen tarkoitukseen, jonka tulos on tai ei ole tunnettu ja joka saattaa aiheuttaa
  tai olla aiheuttamatta
  eläimelle kipua, tuskaa, kärsimystä tai pysyvää haittaa, mukaan luettuina kaikki toimet, joiden tarkoituksena tai todennäköisenä seurauksena on eläimen syntyminen kyseisissä olosuhteissa tai uuden muuntogeenisen eläinlinjan luominen;

| 2) | ”hankkeella” työohjelmaa, jolla on tarkoin määritelty tieteellinen tavoite ja johon liittyy vähintään yksi toimenpide; |
| --- | --- |

2)

”hankkeella” työohjelmaa, jolla on tarkoin määritelty tieteellinen tavoite ja johon liittyy vähintään yksi toimenpide;

| 3) | ”laitoksella” kaikenlaisia rakennelmia, rakennuksia ja rakennusryhmiä tai muita tiloja, myös tarvittaessa osittain avoimia tai kattamattomia tiloja ja liikuteltavia tiloja; |
| --- | --- |

3)

”laitoksella” kaikenlaisia rakennelmia, rakennuksia ja rakennusryhmiä tai muita tiloja, myös tarvittaessa osittain avoimia tai kattamattomia tiloja ja liikuteltavia tiloja;

| 4) | ”eläimiä kasvattavalla laitoksella” laitosta, jossa eläimiä kasvatetaan käytettäväksi toimenpiteissä tai niiden kudoksen tai elinten käyttämiseksi tieteellisiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

4)

”eläimiä kasvattavalla laitoksella” laitosta, jossa eläimiä kasvatetaan käytettäväksi toimenpiteissä tai niiden kudoksen tai elinten käyttämiseksi tieteellisiin tarkoituksiin;

| 5) | ”eläimiä toimittavalla laitoksella” laitosta, jossa ei kasvateta eläimiä, mutta joka toimittaa niitä käytettäväksi toimenpiteissä tai niiden kudoksen tai elinten käyttämiseksi tieteellisiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

5)

”eläimiä toimittavalla laitoksella” laitosta, jossa ei kasvateta eläimiä, mutta joka toimittaa niitä käytettäväksi toimenpiteissä tai niiden kudoksen tai elinten käyttämiseksi tieteellisiin tarkoituksiin;

| 6) | ”eläimiä käyttävällä laitoksella” laitosta, jossa eläimiä käytetään toimenpiteissä; |
| --- | --- |

6)

”eläimiä käyttävällä laitoksella” laitosta, jossa eläimiä käytetään toimenpiteissä;

| 7) | ”toimivaltaisella viranomaisella” kunkin jäsenvaltion tämän direktiivin täytäntöönpanon valvontaa varten nimeämää viranomaista tai viranomaisia; |
| --- | --- |

7)

”toimivaltaisella viranomaisella” kunkin jäsenvaltion tämän direktiivin täytäntöönpanon valvontaa varten nimeämää viranomaista tai viranomaisia;

| 8) | ”eettisellä lähestymistavalla” koetta edeltävää menettelyä, jonka tarkoituksena on arvioida eläinten käytön tieteellinen ja yhteiskunnallinen oikeutus ottaen huomioon ihmisen velvollisuus kunnioittaa eläimiä elävinä ja tuntevina olentoina; |
| --- | --- |

8)

”eettisellä lähestymistavalla” koetta edeltävää menettelyä, jonka tarkoituksena on arvioida eläinten käytön tieteellinen ja yhteiskunnallinen oikeutus ottaen huomioon ihmisen velvollisuus kunnioittaa eläimiä elävinä ja tuntevina olentoina;

| 9) | ”pätevällä henkilöllä” henkilöä, jota jäsenvaltio pitää pätevänä suorittamaan kulloinkin kyseessä olevan tässä direktiivissä kuvatun tehtävän; |
| --- | --- |

9)

”pätevällä henkilöllä” henkilöä, jota jäsenvaltio pitää pätevänä suorittamaan kulloinkin kyseessä olevan tässä direktiivissä kuvatun tehtävän;

| 10) | ”pidolla” kaikkea toimintaa, joka kuuluu fenotyypiltään normaalien eläinten kasvattamiseen ja säilyttämiseen tieteellisiin tai muihin tarkoituksiin mutta jota ei itsessään katsota kokeeksi; |
| --- | --- |

10)

”pidolla” kaikkea toimintaa, joka kuuluu fenotyypiltään normaalien eläinten kasvattamiseen ja säilyttämiseen tieteellisiin tai muihin tarkoituksiin mutta jota ei itsessään katsota kokeeksi;

| 11) | ”käytännöllä” toimintaa muussa kuin koetarkoituksessa tai tieteellistä toimintaa, jota ei katsota kokeeksi; |
| --- | --- |

11)

”käytännöllä” toimintaa muussa kuin koetarkoituksessa tai tieteellistä toimintaa, jota ei katsota kokeeksi;

| 12) | ”asianmukaisesti anestesoidulla” sitä, että tuntokyky on poistettu anestesialla, joko paikallispuudutuksella tai yleisanestesialla, joka on yhtä tehokas kuin hyvän eläinlääkintätavan mukaiset menetelmät; |
| --- | --- |

12)

”asianmukaisesti anestesoidulla” sitä, että tuntokyky on poistettu anestesialla, joko paikallispuudutuksella tai yleisanestesialla, joka on yhtä tehokas kuin hyvän eläinlääkintätavan mukaiset menetelmät;

| 13) | ”protokollalla” sarjaa toimenpiteitä, jotka katsotaan kokeeksi, jolla on määritelty tavoite; |
| --- | --- |

13)

”protokollalla” sarjaa toimenpiteitä, jotka katsotaan kokeeksi, jolla on määritelty tavoite;

| 14) | ”säännellyllä toimenpiteellä” kokeellista tai muuta tieteellistä toimenpidettä, joka todennäköisesti aiheuttaa rauhoitetulle eläimelle kipua, tuskaa, kärsimystä tai pysyvää haittaa; |
| --- | --- |

14)

”säännellyllä toimenpiteellä” kokeellista tai muuta tieteellistä toimenpidettä, joka todennäköisesti aiheuttaa rauhoitetulle eläimelle kipua, tuskaa, kärsimystä tai pysyvää haittaa;

| 15) | ”uudelleenkäytöllä” eläimen, jota on jo käytetty jossakin toimenpiteessä, käyttämistä, kun voitaisiin käyttää myös sellaista eläintä, jolle ei ole vielä tehty mitään toimenpidettä; |
| --- | --- |

15)

”uudelleenkäytöllä” eläimen, jota on jo käytetty jossakin toimenpiteessä, käyttämistä, kun voitaisiin käyttää myös sellaista eläintä, jolle ei ole vielä tehty mitään toimenpidettä;

| 16) | ”luottamuksellisella tiedolla” tietoa, jonka julkaiseminen ilman suostumusta saattaisi vaarantaa sen omistajan tai kolmannen osapuolen oikeutetut kaupalliset tai muut edut. |
| --- | --- |

16)

”luottamuksellisella tiedolla” tietoa, jonka julkaiseminen ilman suostumusta saattaisi vaarantaa sen omistajan tai kolmannen osapuolen oikeutetut kaupalliset tai muut edut.

4 artikla

Korvaaminen, vähentäminen ja parantaminen

1.   Jos on olemassa
  testausmenetelmiä, kokeita tai muita tieteellisiä toimia, joihin
  ei liity
  elävien
  eläinten käyttöä
  ja jotka ovat tavoiteltujen tulosten saavuttamiseksi tieteellisesti luotettavia menetelmiä tai testausstrategioita
  , ja jos
  niitä
  voidaan käyttää toimenpiteen sijasta, jäsenvaltioiden on varmistettava, että kyseistä korvaavaa menetelmää käytetään
  edellyttäen, että se ei ole kielletty kyseisessä jäsenvaltiossa
  .
  Tämän direktiivin mukaisesti sellaisia testausmenetelmiä, joihin liittyy ihmisalkioiden solujen ja sikiösolujen käyttöä, ei pidetä korvaavina menetelminä. Jäsenvaltiot voivat kyseisten testausmenetelmien käytön osalta tehdä omat eettiset ratkaisunsa.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hankkeissa käytetään niin vähän eläimiä kuin on mahdollista vaarantamatta hankkeen tavoitteita.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava eläinten kasvatuksen, säilytyksen ja hoidon sekä toimenpiteissä käytettävien menetelmien parantaminen siten, että eläimille mahdollisesti aiheutuva kipu, tuska, kärsimys tai pysyvä haitta vältetään tai minimoidaan.

4.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tieteellisesti luotettaviin menetelmiin tai testausstrategioihin, jotka eivät edellytä eläinten käyttöä, liittyvään koulutukseen, tutkimukseen, kehittämiseen ja täytäntöönpanoon on tarjolla rahoitusta.

5.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset pyrkivät 1 kohdan tavoitteeseen, kun ne käsittelevät hankkeille myönnettäviä lupia.

6.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tieteellisesti luotettavia menetelmiä tai testausstrategioita, jotka eivät edellytä eläinten käyttöä, koskevaa koulutusta tarjotaan asiasta vastaaville henkilöille ja laitoksille, sekä edistettävä tällaisten menetelmien tai testausstrategioiden käyttöä.

5 artikla

Toimenpiteiden tarkoitus

Toimenpiteitä voidaan toteuttaa vain seuraaviin tarkoituksiin:

| 1) | perustutkimus osaamisen kehittämiseksi biologian ja käyttäytymistieteiden alalla; |
| --- | --- |

1)

perustutkimus osaamisen kehittämiseksi biologian ja käyttäytymistieteiden alalla;

| 2) | translaatiotutkimus tai soveltava tutkimus, jonka tavoitteena on jokin seuraavista:






  a) | ihmisten, eläinten tai kasvien taudin, sairauden tai muun häiriön tai näiden vaikutusten torjuminen, ehkäiseminen, diagnosointi tai hoitaminen; |
| --- | --- | --- |

2)

translaatiotutkimus tai soveltava tutkimus, jonka tavoitteena on jokin seuraavista:

a)

ihmisten, eläinten tai kasvien taudin, sairauden tai muun häiriön tai näiden vaikutusten torjuminen, ehkäiseminen, diagnosointi tai hoitaminen;

| b) | ihmisten, eläinten tai kasvien elintoimintojen arvioiminen, selvittäminen, sääteleminen tai muunteleminen; |
| --- | --- |

b)

ihmisten, eläinten tai kasvien elintoimintojen arvioiminen, selvittäminen, sääteleminen tai muunteleminen;

| c) | maataloustuotantoa varten kasvatettavien eläinten tuotanto-olosuhteiden ja hyvinvoinnin parantaminen; |
| --- | --- |

c)

maataloustuotantoa varten kasvatettavien eläinten tuotanto-olosuhteiden ja hyvinvoinnin parantaminen;

| 3) | lääkkeiden, elintarvikkeiden, rehujen ja muiden aineiden tai tuotteiden kehittäminen ja valmistus tai niiden laadun, tehokkuuden ja turvallisuuden testaus jotakin 2 kohdassa mainittua tavoitetta varten; |
| --- | --- |

3)

lääkkeiden, elintarvikkeiden, rehujen ja muiden aineiden tai tuotteiden kehittäminen ja valmistus tai niiden laadun, tehokkuuden ja turvallisuuden testaus jotakin 2 kohdassa mainittua tavoitetta varten;

| 4) | luonnonmukaisen ympäristön suojelu ihmisten tai eläinten terveyden tai hyvinvoinnin vuoksi; |
| --- | --- |

4)

luonnonmukaisen ympäristön suojelu ihmisten tai eläinten terveyden tai hyvinvoinnin vuoksi;

| 5) | ihmisten terveyden suojelu työntekijöiden tai kuluttajien kemikaaleille altistumisen yhteydessä; |
| --- | --- |

5)

ihmisten terveyden suojelu työntekijöiden tai kuluttajien kemikaaleille altistumisen yhteydessä;

| 6) | lajien säilyttämiseen
  , terveyteen ja hyvinvointiin
  tähtäävä tutkimus; |
| --- | --- |

6)

lajien säilyttämiseen
  , terveyteen ja hyvinvointiin
  tähtäävä tutkimus;

| 7) | korkea-asteen koulutus tai opetus; |
| --- | --- |

7)

korkea-asteen koulutus tai opetus;

| 8) | oikeuslääketieteelliset tutkimukset. |
| --- | --- |

8)

oikeuslääketieteelliset tutkimukset.

6 artikla

Humaanit lopettamismenetelmät

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että eläimet lopettaa luvan saanut henkilö hyväksytyssä laitoksessa siten, että eläimille aiheutuu mahdollisimman vähän kipua, tuskaa ja kärsimystä, ja liitteessä VI mainittujen lajien osalta kyseisessä liitteessä esitetyllä asianmukaisella humaanilla lopettamismenetelmällä
  tai sellaisilla muilla menetelmillä, joiden on tieteellisesti osoitettu olevan vähintään yhtä humaaneja
  .
  Mikäli humaanimpi lopettamismenetelmä on mahdollinen ja helposti käytettävissä, sitä voidaan käyttää, vaikka se ei sisältyisi liitteeseen VI.

Kenttätutkimuksen yhteydessä eläin voidaan kuitenkin lopettaa hyväksytyn laitoksen ulkopuolella.

2.   Toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää poikkeuksia 1 kohtaan, jos voidaan tieteellisesti perustella, että toimenpiteen tarkoitusta ei voida saavuttaa humaanilla lopettamismenetelmällä
  tai että on kehitetty muita, eläintensuojelun kannalta tehokkaampia menetelmiä
  .
  Estämättä mahdollisia poikkeuksia eläimet on lopetettava siten, että niille aiheutuu mahdollisimman vähän kipua, tuskaa ja kärsimystä.

3.   Tämän säännöksen 1 kohtaa ei sovelleta silloin, kun eläin on lopetettava kiireellisesti eläimen hyvinvointiin liittyvistä syistä.

Jäsenvaltioiden on määriteltävä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut kiireelliset tilanteet.

7 artikla

Kansalliset toimenpiteet

Tämä direktiivi ei estä jäsenvaltioita soveltamasta tai hyväksymästä tiukempia kansallisia toimenpiteitä, joilla parannetaan tieteellisiin tarkoituksiin käytettyjen eläinten hyvinvointia ja suojelua.

II   LUKU

SÄÄNNÖKSET TIETTYJEN ELÄINTEN KÄYTÖSTÄ TOIMENPITEISSÄ

8 artikla

Muut uhanalaiset lajit kuin kädelliset

1.   Toimenpiteissä ei saa käyttää neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 (9) liitteessä A lueteltuja uhanalaisia lajeja, lukuun ottamatta toimenpiteitä, jotka täyttävät seuraavat edellytykset:

| a) | toimenpiteen tarkoitus on 5 artiklan 2 kohdan a alakohdassa, 3 kohdassa tai 6 kohdassa mainittu tarkoitus; |
| --- | --- |

a)

toimenpiteen tarkoitus on 5 artiklan 2 kohdan a alakohdassa, 3 kohdassa tai 6 kohdassa mainittu tarkoitus;

| b) | voidaan perustella tieteellisesti, että toimenpiteen tarkoitusta ei voida saavuttaa käyttämällä muita kuin kyseisessä liitteessä mainittuja lajeja; |
| --- | --- |

b)

voidaan perustella tieteellisesti, että toimenpiteen tarkoitusta ei voida saavuttaa käyttämällä muita kuin kyseisessä liitteessä mainittuja lajeja;

| c) | käytettävät eläimet olisi mahdollisuuksien mukaan kasvatettava erityisesti testaustarkoitukseen. |
| --- | --- |

c)

käytettävät eläimet olisi mahdollisuuksien mukaan kasvatettava erityisesti testaustarkoitukseen.

2.   Tätä artiklaa ei sovelleta mihinkään kädellislajiin.

9 artikla

Kädelliset

1.   Kädellislajeja ei saa
  niiden korkean neurofysiologisen herkkyystason ja kognitiivisen kehitystason vuoksi
  käyttää toimenpiteissä, lukuun ottamatta toimenpiteitä, jotka täyttävät seuraavat edellytykset:

| a) | toimenpiteen tarkoitus on jokin 5 artiklan 1 kohdassa, 2 kohdan a alakohdassa
  ,
  3 kohdassa
  tai

  6 kohdassa mainittu tarkoitus; |
| --- | --- |

a)

toimenpiteen tarkoitus on jokin 5 artiklan 1 kohdassa, 2 kohdan a alakohdassa
  ,
  3 kohdassa
  tai

  6 kohdassa mainittu tarkoitus;

| b) | hakija perustelee
  tieteellisesti
  ja eettisesti
  , että toimenpiteen tarkoitusta ei voida saavuttaa käyttämällä muita lajeja kuin kädellisiä. |
| --- | --- |

b)

hakija perustelee
  tieteellisesti
  ja eettisesti
  , että toimenpiteen tarkoitusta ei voida saavuttaa käyttämällä muita lajeja kuin kädellisiä.

2.   Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, toimenpiteissä ei saa käyttää ihmisapinoita, jollei 53 artiklan suojalausekkeesta muuta johdu.

3.
     
  Komissio tarkastelee kahden vuoden välein ja ensimmäisen kerran ...

   (10)

  jäsenvaltioita kuullen kädellisten käyttöä toimenpiteissä ja julkaisee tarkastelun tulokset. Tarkastelussa tutkitaan tekniikan, tieteen ja eläinten hyvinvointia koskevan tietämyksen kehityksen vaikutuksia ja asetetaan tavoitteet validoitujen vaihtoehtoisten menetelmien täytäntöönpanolle.

10 artikla

Luonnosta pyydystetyt eläimet

1.   Toimenpiteissä ei saa käyttää luonnosta pyydystettyjä eläimiä.

2.   Toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää poikkeuksia 1 kohtaan, jos voidaan tieteellisesti perustella, että toimenpiteen tarkoitusta ei voida saavuttaa eläimellä, joka on kasvatettu käytettäväksi toimenpiteissä.

11 artikla

Toimenpiteitä varten kasvatetut eläimet

1.   
  Komissio toteuttaa ...

   (11)

  viiden eläinten hyvinvointia koskevan arvioinnin ja toteutettavuusarvioinnin 2 ja 3 alakohdassa asetettujen vaatimusten täytäntöönpanosta.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että liitteessä II lueteltuja lajeja voidaan käyttää toimenpiteissä vain, jos ne on kasvatettu toimenpiteitä varten.

Mikäli toteutettavuus on varmistettu -1 alakohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella
  liitteessä III esitetyistä päivämääristä lähtien
  ,
  jäsenvaltioiden on ▐ varmistettava, että toimenpiteissä voidaan käyttää kyseisessä liitteessä lueteltuja kädellisiä vain, kun ne
  on hankittu itsensä ylläpitävistä kannoista
  .

2.   Toimivaltaiset viranomaiset voivat myöntää poikkeuksia 1 kohdan toiseen ja kolmanteen alakohtaan

  eläintieteellisin, eläinten hyvinvointia koskevin perustein tai
  tieteellisin perustein.

12 artikla

Kotieläinlajien villit ja villiintyneet yksilöt

Kotieläinlajien villejä ja villiintyneitä yksilöitä ei saa käyttää toimenpiteissä.

13 artikla

Eläinten ruhojen, kudosten ja elimien käyttö koulutuksessa ja opetuksessa

Korkea-asteen koulutuksessa ja opetuksessa voidaan käyttää eläinten ruhoja, kudoksia ja elimiä ainoastaan, jos ne ovat peräisin [eläinten suojelusta lopettamisen yhteydessä] ... päivänä ...kuuta ... annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009

   (12)

  säännösten mukaisesti teurastetuista eläimistä.

III   LUKU

TOIMENPITEET

14 artikla

Toimenpiteet

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimenpiteet toteutetaan aina
  3 artiklassa määritellyissä
  laitoksissa.

Toimivaltainen viranomainen voi myöntää poikkeuksen ensimmäiseen alakohtaan tieteellisin perustein.

2.   Toimenpiteet voidaan toteuttaa vain hankkeen puitteissa.

15 artikla

Toimenpiteissä käytettävät menetelmät

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimenpidettä ei toteuteta, jos yhteisön lainsäädännössä tunnustetaan tavoitellun tuloksen saavuttamiseksi toinen tieteellisesti luotettava menetelmä tai testausstrategia, joka ei edellytä eläimen käyttöä. Jos tällaista menetelmää ei ole olemassa, toimenpidettä ei saa toteuttaa, jos tavoitellun tuloksen saavuttamiseksi on kohtuudella ja käytännössä mahdollista soveltaa jotakin toista tieteellisesti luotettavaa menetelmää tai testausstrategiaa, kuten in vitro- tai muuta menetelmää, joka ei edellytä eläimen käyttöä.

2.   Vaihtoehtoisista toimenpiteistä on valittava ne, joiden suorittamiseen tarvitaan vähiten eläimiä ja joissa käytetään eläimiä, joilla on mahdollisimman alhainen neurofysiologinen herkkyystaso, ja jotka aiheuttavat vähiten kipua, tuskaa, kärsimystä tai pysyviä haittoja ja jotka todennäköisimmin antavat luotettavia tuloksia.

3.   Toimenpiteen päättymistä kuolemaan on mahdollisuuksien mukaan vältettävä, ja sen sijaan on pyrittävä siihen, että toimenpide päättyy varhaisemmassa vaiheessa ja humaanimmalla tavalla. Jos toimenpiteen päättymistä kuolemaan ei voida estää, toimenpide on suunniteltava siten, että se johtaa mahdollisimman harvan eläimen kuolemaan.

16 artikla

Anestesia

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  tarpeen vaatiessa
  kaikki toimenpiteet toteutetaan käyttäen yleisanestesiaa tai paikallispuudutusta
  tai muita menetelmiä, jotka saattavat lievittää kipua tai minimoida kärsimyksen
  .

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, toimenpiteet voidaan toteuttaa ilman anestesiaa seuraavin edellytyksin:

| a) | jos anestesian katsotaan olevan eläimelle haitallisempi kuin itse toimenpiteen; |
| --- | --- |

a)

jos anestesian katsotaan olevan eläimelle haitallisempi kuin itse toimenpiteen;

| b) | jos käytetään kipulääkitystä estämään tai hillitsemään mahdollisesti vakavaa kipua; |
| --- | --- |

b)

jos käytetään kipulääkitystä estämään tai hillitsemään mahdollisesti vakavaa kipua;

| c) | jos anestesia ei ole toimenpiteen tavoitteen mukaista, paitsi jos toimenpide tuottaa vakavia vammoja, jotka saattavat aiheuttaa voimakasta kipua. |
| --- | --- |

c)

jos anestesia ei ole toimenpiteen tavoitteen mukaista, paitsi jos toimenpide tuottaa vakavia vammoja, jotka saattavat aiheuttaa voimakasta kipua.

3.   Jos toimenpide toteutetaan ilman anestesiaa, on kipulääkkeillä tai muulla asianmukaisella menetelmällä varmistettava,
  mikäli tämä on hyödyksi eläimelle,
  että välttämätön kipu, tuska ja kärsimys ovat mahdollisimman vähäiset.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei eläimille anneta mitään lääkettä, joka estää niitä ilmaisemasta kipua tai rajoittaa niiden kykyä ilmaista kipua, kun niille ei ole annettu riittävää anestesiaa tai kivun poistoa.

Tällaiset tapaukset on perusteltava tieteellisesti ja anestesia- tai kipulääkemenettely on selostettava yksityiskohtaisesti.

5.   Eläimelle, joka saattaa kärsiä ▐ kipua anestesian vaikutuksen loputtua, on annettava ennalta ehkäisevää ja leikkauksen jälkeistä kipulääkitystä tai muuta asianmukaista kivunlievitystä, mikäli se on toimenpiteen tavoitteen mukaista. Jos eläimelle ei voi antaa kipulääkkeitä, eläin on välittömästi lopetettava humaanilla menetelmällä.

17 artikla

Toimenpiteiden vakavuuden luokittelu

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki toimenpiteet luokitellaan ▐ luokkaan ”enintään lievä”, ”kohtalainen”
  tai
  ”vakava”
  liitteen IX mukaisesti
  .

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ”vakaviksi”
  luokiteltavat toimenpiteet ovat tieteellisesti perusteltuja ja niiden eettisyyttä valvotaan
  , jos kipu, tuska tai kärsimys todennäköisesti
  on enemmän kuin ohimenevää
  .
  Tällaisten toimenpiteiden on oltava poikkeuksellisia, ja toimivaltaisen viranomaisen on suoritettava niistä erityinen haittojen ja hyötyjen analyysi sekä valvottava niitä.

3.   Toimenpiteet, jotka suoritetaan yleisanestesiassa ja joiden päätteeksi eläin lopetetaan humaanilla menetelmällä ilman, että se voi palata tajuihinsa, saavat luokituksen ”ei toipumista”.

4.   Komissio
  täydentää ... päivänä ...kuuta ...

   (13)

  liitteessä IX tarkoitettujen
  toimenpiteiden
  luokitusperusteita kansainvälisten luokitusten perusteella ja Euroopan unionissa kehitettyjen hyvien käytäntöjen mukaisesti
  .
  Tällaisiin luokitteluperusteisiin kuuluu kivun voimakkuuden yläraja, jonka ylittävät toimenpiteet kielletään.

Toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, hyväksytään ... (14)
  mennessä 54 artiklan 4 kohdassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

18 artikla

Uudelleenkäyttö

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että eläintä,
  jolle on jo suoritettu jokin toimenpide
  , voidaan käyttää uudelleen
  myöhemmissä toimenpiteissä, jotka eivät liity jo suoritettuun toimenpiteeseen
  , kun
  sen sijaan
  voitaisiin käyttää sellaista eläintä, jolle ei ole vielä tehty mitään
  valmistelevaa tai muuta
  toimenpidettä, mutta vain kun kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | aiempi toimenpide on luokiteltu ║ enintään ”
  kohtalaiseksi
  ”; |
| --- | --- |

a)

aiempi toimenpide on luokiteltu ║ enintään ”
  kohtalaiseksi
  ”;

| b) | voidaan osoittaa, että eläimen yleinen terveydentila ja hyvinvointi ovat palautuneet täysin ennalleen; |
| --- | --- |

b)

voidaan osoittaa, että eläimen yleinen terveydentila ja hyvinvointi ovat palautuneet täysin ennalleen;

| c) | seuraava toimenpide on saanut luokituksen ║ enintään ”
  kohtalainen
  ” tai ”ei toipumista”.
  Eläimen uudelleenkäyttö edellyttää eläinlääkärin tarkastusta
  . |
| --- | --- |

c)

seuraava toimenpide on saanut luokituksen ║ enintään ”
  kohtalainen
  ” tai ”ei toipumista”.
  Eläimen uudelleenkäyttö edellyttää eläinlääkärin tarkastusta
  .

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, toimivaltainen viranomainen voi tieteellisin perustein sallia eläimen uudelleenkäytön, mikäli
  eläimelle suoritettu edellinen toimenpide on luokiteltu enintään ”kohtalaiseksi”
  ja seuraavan toimenpiteen luokitus on ║ enintään ”
  kohtalainen
  ” tai ”ei toipumista”.

19 artikla

Toimenpiteen päättyminen

1.   Toimenpiteen katsotaan päättyneen, kun toimenpiteestä ei enää tehdä havaintoja, tai uusien muuntogeenisten eläinlinjojen osalta silloin, kun voidaan tieteellisesti osoittaa, ettei eläimille aiheudu haittavaikutuksia.

2.   Toimenpiteen päätteeksi eläinlääkärin tai muun pätevän henkilön on päätettävä, pidetäänkö eläin hengissä vai lopetetaanko se humaanilla menetelmällä.

3.   Eläin on
  toimenpiteen päätyttyä
  lopetettava humaanilla menetelmällä, jos se todennäköisesti tulee kärsimään jatkuvaa kipua tai tuskaa.

4.   Jos eläin pidetään hengissä, sen on saatava terveydentilansa mukainen hoito ja säilytys ja se on saatettava eläinlääkärin tai muun pätevän henkilön valvontaan.

20 artikla

Elinten ja kudosten jakaminen

Jäsenvaltioiden on
  kannustettava perustamaan
  ohjelmia humaanilla menetelmällä lopetettujen eläinten elinten ja kudosten jakamiseksi.

21 artikla

Eläinten päästäminen vapaaksi ja sijoittaminen perheisiin

Jäsenvaltiot voivat sallia toimenpiteissä käytettyjen tai niihin tarkoitettujen eläinten päästämisen vapaaksi
  alkuperäiseen elinympäristöönsä, palauttamisen lajille sopivaan tuotantojärjestelmään
  tai sijoittamisen perheisiin, mikäli seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | eläimen terveydentila sallii sen; |
| --- | --- |

a)

eläimen terveydentila sallii sen;

| b) | siitä ei aiheudu vaaraa kansanterveydelle tai ympäristölle; |
| --- | --- |

b)

siitä ei aiheudu vaaraa kansanterveydelle tai ympäristölle;

| c) | eläimen hyvinvointi turvataan mahdollisimman hyvin
  , muun muassa arvioimalla eläimen käyttäytymistä ja kykyä sopeutua erittäin vaihteleviin ympäristöolosuhteisiin; |
| --- | --- |

c)

eläimen hyvinvointi turvataan mahdollisimman hyvin
  , muun muassa arvioimalla eläimen käyttäytymistä ja kykyä sopeutua erittäin vaihteleviin ympäristöolosuhteisiin;

| d) | kyseiset eläimet eivät ole muuntogeenisiä koe-eläimiä eivätkä kädellisiä. |
| --- | --- |

d)

kyseiset eläimet eivät ole muuntogeenisiä koe-eläimiä eivätkä kädellisiä.

IV   LUKU

HYVÄKSYMINEN

1   jakso

Henkilöiden hyväksyminen

22 artikla

Henkilöiden hyväksyminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että henkilöt saavat toimivaltaiselta viranomaiselta
  tai valtuutetulta viranomaiselta
  luvan, ennen kuin he toteuttavat mitään seuraavista tehtävistä:

| a) | toimenpiteiden toteuttaminen eläimille, mukaan luettuna niiden lopettaminen humaanilla menetelmällä; |
| --- | --- |

a)

toimenpiteiden toteuttaminen eläimille, mukaan luettuna niiden lopettaminen humaanilla menetelmällä;

| b) | toimenpiteiden ja hankkeiden valvonta tai suunnittelu; |
| --- | --- |

b)

toimenpiteiden ja hankkeiden valvonta tai suunnittelu;

| c) | eläinten hoitajien valvonta. |
| --- | --- |

c)

eläinten hoitajien valvonta.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 kohdassa tarkoitetuilla henkilöillä on lupaa varten asianmukainen
  eläinlääketieteellinen tai tieteellinen
  koulutus ja
  heillä on esittää näyttö tarvittavasta pätevyydestä
  .

Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja tehtäviä toteuttavien henkilöiden on täytynyt saada opastusta tehtävään kokeelliseen työhön liittyvällä tieteenalalla ja heidän täytyy pystyä käsittelemään ja hoitamaan asianomaista lajia.

3.   Kaikki luvat myönnetään rajalliseksi ajaksi, joka voi olla enintään viisi vuotta. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että henkilöiden luvat uusitaan vain
  , kun on esitetty näyttö tarvittavasta pätevyydestä
  .
  Jäsenvaltioiden on varmistettava koulutuksen antaman pätevyyden ja nimettyjen toimenpiteiden toteuttamista varten annettavien lupien vastavuoroinen tunnustaminen.

4.   Jäsenvaltioiden on julkaistava liitteessä VII esitettyjen seikkojen pohjalta koulutusta koskevat vähimmäisvaatimukset sekä tarvittavan pätevyyden hankintaa, ylläpitoa ja osoittamista koskevat vaatimukset.

2   jakso

Laitoksia koskevat vaatimukset

23 artikla

Laitosten hyväksyminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki eläimiä kasvattavat, toimittavat ja käyttävät laitokset ovat toimivaltaisen viranomaisen hyväksymiä ja rekisteröimiä.

Laitos voidaan hyväksyä vain, jos toimivaltainen viranomainen on tarkastanut sen ja todennut sen täyttävän tämän direktiivin vaatimukset.

2.   Hyväksymisen yhteydessä tarkennetaan laitoksen laji ja henkilö, joka vastaa laitoksesta ja direktiivin vaatimusten noudattamisesta.

24 artikla

Luvan keskeyttäminen ja peruuttaminen

1.   Jos laitos ei enää täytä tässä direktiivissä asetettuja vaatimuksia,
  toimivaltaisella viranomaisella on valtuudet
  keskeyttää tai peruuttaa sen
  lupa tai ryhtyä asianmukaisiin korjaustoimiin tai vaatia tällaisten toimien toteuttamista
  .
  Luvanhaltijoilla on oltava käytettävissään asianmukaiset menettelyt, joilla hakea muutosta tämänkaltaisiin päätöksiin.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei luvan keskeyttämisestä tai peruuttamisesta aiheudu haittaa laitoksessa säilytettäville eläimille.

25 artikla

Laitteita ja välineitä koskevat vaatimukset

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikissa eläimiä kasvattavissa, toimittavissa ja käyttävissä laitoksissa on laitteet ja välineet, jotka soveltuvat niissä säilytettäville eläinlajeille ja toteutettaville toimenpiteille.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut laitteet ja välineet on suunniteltava rakenteeltaan ja toiminnaltaan sellaisiksi, että toimenpiteet voidaan suorittaa mahdollisimman tehokkaasti ja ▐ että niissä käytetään mahdollisimman vähän eläimiä ja aiheutetaan mahdollisimman vähän kipua, tuskaa, kärsimystä tai pysyviä haittoja.

26 artikla

Laitosten henkilöstöä koskevat vaatimukset

Jokaisessa eläimiä kasvattavassa, toimittavassa ja käyttävässä laitoksessa on oltava riittävästi koulutettua henkilöstöä, mukaan luettuina vähintään seuraavat:

| 1) | henkilöt, jotka vastaavat laitoksessa säilytettävien, pidettävien tai käytettävien eläinten hyvinvoinnista ja hoidosta paikan päällä ja jotka varmistavat seuraavat seikat:






  a) | laitoksessa säilytettäviä lajeja koskeva tieto on eläinten kanssa työskentelevän henkilöstön saatavilla; |
| --- | --- | --- |

1)

henkilöt, jotka vastaavat laitoksessa säilytettävien, pidettävien tai käytettävien eläinten hyvinvoinnista ja hoidosta paikan päällä ja jotka varmistavat seuraavat seikat:

a)

laitoksessa säilytettäviä lajeja koskeva tieto on eläinten kanssa työskentelevän henkilöstön saatavilla;

| b) | hankkeet toteutetaan hankeluvan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

hankkeet toteutetaan hankeluvan mukaisesti;

| c) | toimenpiteet, joiden aikana eläimelle aiheutetaan tarpeetonta kipua, tuskaa tai kärsimystä, lopetetaan; |
| --- | --- |

c)

toimenpiteet, joiden aikana eläimelle aiheutetaan tarpeetonta kipua, tuskaa tai kärsimystä, lopetetaan;

| d) | jos hankelupaa ei noudateta, tilanteen korjaamiseksi ryhdytään asianmukaisiin toimiin, toimet kirjataan ja niistä raportoidaan pysyvälle eettiselle arviointielimelle. |
| --- | --- |

d)

jos hankelupaa ei noudateta, tilanteen korjaamiseksi ryhdytään asianmukaisiin toimiin, toimet kirjataan ja niistä raportoidaan pysyvälle eettiselle arviointielimelle.

| 2) | nimetty eläinlääkäri, joka on erikoistunut koe-eläinlääketieteeseen ja jonka tehtävänä on tarjota eläinten hyvinvointiin ja käsittelyyn liittyvää neuvontaa. |
| --- | --- |

2)

nimetty eläinlääkäri, joka on erikoistunut koe-eläinlääketieteeseen ja jonka tehtävänä on tarjota eläinten hyvinvointiin ja käsittelyyn liittyvää neuvontaa.

Rajoittamatta 1 alakohdan yleistä soveltamista jokaisen eläimiä kasvattavan, toimittavan ja käyttävän laitoksen on varmistettava, että paikalla on kaikkina aikoina vähintään yksi koulutettu henkilö, joka huolehtii eläinten hyvinvoinnista.

27 artikla

Pysyvä eettinen arviointielin

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jokaiseen eläimiä kasvattavaan, toimittavaan ja käyttävään laitokseen perustetaan pysyvä eettinen arviointielin.

2.   Pysyvään eettiseen arviointielimeen kuuluu
  vähintään
  nimetty eläinlääkäri, henkilöitä, jotka vastaavat eläinten hyvinvoinnista ja hoidosta laitoksessa, eläimiä käyttävän laitoksen tapauksessa tutkijajäsen
  sekä korvaamista, vähentämistä ja parantamista koskevien periaatteiden soveltamiseen erikoistunut asiantuntijajäsen
  .

28 artikla

Pysyvän eettisen arviointielimen tehtävät

1.   
  Ottaen huomioon tämän direktiivin ja erityisesti sen 4 artiklan tavoitteet
  pysyvälle eettiselle arviointielimelle kuuluvat seuraavat tehtävät:

| a) | eläinten parissa työskentelevän henkilöstön neuvonta eettisissä kysymyksissä, jotka liittyvät eläinten hyvinvointiin niiden hankinnan, säilytyksen, hoidon ja käytön yhteydessä; |
| --- | --- |

a)

eläinten parissa työskentelevän henkilöstön neuvonta eettisissä kysymyksissä, jotka liittyvät eläinten hyvinvointiin niiden hankinnan, säilytyksen, hoidon ja käytön yhteydessä;

| b) | laitoksen henkilöstön neuvonta korvaamista, vähentämistä ja parantamista koskevan vaatimuksen noudattamisessa ja henkilöstön pitäminen ajan tasalla kyseisten vaatimusten noudattamisen alalla tapahtuvasta teknisestä ja tieteellisestä kehityksestä; |
| --- | --- |

b)

laitoksen henkilöstön neuvonta korvaamista, vähentämistä ja parantamista koskevan vaatimuksen noudattamisessa ja henkilöstön pitäminen ajan tasalla kyseisten vaatimusten noudattamisen alalla tapahtuvasta teknisestä ja tieteellisestä kehityksestä;

| c) | sisäisten toimintaprosessien määritteleminen ja tarkistaminen laitoksessa säilytettäviin tai käytettäviin eläimiin liittyvän valvonnan, raportoinnin ja seurannan yhteydessä; |
| --- | --- |

c)

sisäisten toimintaprosessien määritteleminen ja tarkistaminen laitoksessa säilytettäviin tai käytettäviin eläimiin liittyvän valvonnan, raportoinnin ja seurannan yhteydessä;

| d) | kaikkien
  ”vakaviksi” luokiteltujen hankkeiden tai sellaisten hankkeiden, joissa käytetään kädellisiä, vuotuinen tarkastelu ja kaikkien muiden
  yli 12 kuukautta kestävien hankkeiden
  kolmen vuoden välein tapahtuva
  tarkastelu, jossa painopiste on erityisesti seuraavissa:






  — | edellisenä vuonna käytettyjen eläinten määrät, lajit ja elämänvaiheet; |
| --- | --- | --- |

d)

kaikkien
  ”vakaviksi” luokiteltujen hankkeiden tai sellaisten hankkeiden, joissa käytetään kädellisiä, vuotuinen tarkastelu ja kaikkien muiden
  yli 12 kuukautta kestävien hankkeiden
  kolmen vuoden välein tapahtuva
  tarkastelu, jossa painopiste on erityisesti seuraavissa:

—

edellisenä vuonna käytettyjen eläinten määrät, lajit ja elämänvaiheet;

| — | seuraavana vuonna tarvittavien eläinten määrien, lajien ja elämänvaiheiden perustelut; |
| --- | --- |

—

seuraavana vuonna tarvittavien eläinten määrien, lajien ja elämänvaiheiden perustelut;

| — | hankkeen tieteellinen edistyminen; |
| --- | --- |

—

hankkeen tieteellinen edistyminen;

| — | humaanien lopettamismenetelmien käyttö ja se, miten eläinten toimenpiteissä käytön alalla tapahtunut kehitys on otettu huomioon; |
| --- | --- |

—

humaanien lopettamismenetelmien käyttö ja se, miten eläinten toimenpiteissä käytön alalla tapahtunut kehitys on otettu huomioon;

| e) | edellä d kohdassa tarkoitetun tarkastelun pohjalta tai jos hankkeessa on poikettu hankeluvasta, hankeluvan muutos- tai uusimistarpeen selvittäminen; |
| --- | --- |

e)

edellä d kohdassa tarkoitetun tarkastelun pohjalta tai jos hankkeessa on poikettu hankeluvasta, hankeluvan muutos- tai uusimistarpeen selvittäminen;

| f) | neuvonta eläinten perheisiin sijoittamista koskevien suunnitelmien alalla, erityisesti perheisiin sijoitettavien eläinten asianmukaisen sosiaalistamisen osalta. |
| --- | --- |

f)

neuvonta eläinten perheisiin sijoittamista koskevien suunnitelmien alalla, erityisesti perheisiin sijoitettavien eläinten asianmukaisen sosiaalistamisen osalta.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että pysyvän eettisen arviointielimen laitokselle antamasta neuvonnasta ja neuvontaa koskevien päätösten tekemisestä pidetään kirjaa.

Nämä asiakirjat on pyynnöstä
  annettava toimivaltaisen viranomaisen käyttöön
  .
  Jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota ”vakaviksi” luokiteltuihin tai kädellisiä käyttäviin hankkeisiin liittyvien asiakirjojen keräämiseen, kokoamiseen ja julkaisemiseen, jotta saadaan tietoja, joilla voidaan parantaa eläinten hyvinvointia ja edistää korvaamista, vähentämistä ja parantamista koskevien periaatteiden toteutumista.

29 artikla

Kädellisiä koskeva kasvatusstrategia

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kädellisiä kasvattavilla ja toimittavilla
  unionin
  laitoksilla on strategia, jonka mukaan ne nostavat vankeudessa kasvatettujen kädellisten jälkeläisten osuutta eläimistä.
  Jos kädellisten käyttö sallitaan, komission ja jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen asianmukaiset kuljetusolosuhteet.

2.   Kädellisiä hankkivien
  unionin
  laitosten on pyynnöstä todistettava toimivaltaiselle viranomaiselle, että laitos, josta eläimet on hankittu, noudattaa kasvatusstrategiaa.

30 artikla

Perheisiin sijoittamista koskeva suunnitelma

Jos jäsenvaltiot sallivat 21 artiklassa tarkoitetun eläinten sijoittamisen perheisiin, eläimiä kasvattavilla, toimittavilla ja käyttävillä laitoksilla, joista eläimiä on tarkoitus sijoittaa perheisiin, on oltava perheisiin sijoittamista koskeva suunnitelma, jolla varmistetaan perheisiin sijoitettavien eläinten sosiaalistaminen.

31 artikla

Eläimiä koskeva kirjanpito

1.   Jäsenvaltioiden on
  mahdollisuuksien mukaan
  varmistettava, että kaikki eläimiä kasvattavat, toimittavat ja käyttävät laitokset pitävät kirjaa seuraavista seikoista:

| a) | kasvatettujen, hankittujen, toimitettujen, vapautettujen tai perheisiin sijoitettujen
  selkärankaisten
  eläinten määrä ja lajit; |
| --- | --- |

a)

kasvatettujen, hankittujen, toimitettujen, vapautettujen tai perheisiin sijoitettujen
  selkärankaisten
  eläinten määrä ja lajit;

| b) | eläinten alkuperä, myös silloin, kun ne on kasvatettu käytettäväksi toimenpiteissä; |
| --- | --- |

b)

eläinten alkuperä, myös silloin, kun ne on kasvatettu käytettäväksi toimenpiteissä;

| c) | päivämäärät, jolloin eläimet on hankittu, toimitettu, vapautettu tai sijoitettu perheisiin; |
| --- | --- |

c)

päivämäärät, jolloin eläimet on hankittu, toimitettu, vapautettu tai sijoitettu perheisiin;

| d) | eläimet toimittaneen laitoksen nimi ja osoite sekä niiden saapumispäivä; |
| --- | --- |

d)

eläimet toimittaneen laitoksen nimi ja osoite sekä niiden saapumispäivä;

| e) | eläimet vastaanottavan laitoksen
  nimi ja osoite; |
| --- | --- |

e)

eläimet vastaanottavan laitoksen
  nimi ja osoite;

| f) | laitoksessa kuolleiden tai humaanilla menetelmällä lopetettujen eläinten määrä ja lajit. |
| --- | --- |

f)

laitoksessa kuolleiden tai humaanilla menetelmällä lopetettujen eläinten määrä ja lajit.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja luetteloita on säilytettävä vähintään kolme vuotta, ja ne on pyynnöstä esitettävä toimivaltaiselle viranomaiselle.

32 artikla

Tiedot koirista, kissoista ja kädellisistä

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki eläimiä kasvattavat, toimittavat ja käyttävät laitokset säilyttävät seuraavia tietoja jokaisesta koirasta, kissasta ja kädellisestä:

| a) | tunnistetiedot; |
| --- | --- |

a)

tunnistetiedot;

| b) | syntymäpaikka; |
| --- | --- |

b)

syntymäpaikka;

| c) | tieto siitä, onko eläin kasvatettu käytettäväksi toimenpiteissä; |
| --- | --- |

c)

tieto siitä, onko eläin kasvatettu käytettäväksi toimenpiteissä;

| d) | kädellisen osalta tieto siitä, onko se vankeudessa kasvatettujen kädellisten jälkeläinen. |
| --- | --- |

d)

kädellisen osalta tieto siitä, onko se vankeudessa kasvatettujen kädellisten jälkeläinen.

2.   Jokaisella kädellisellä
  , koiralla ja kissalla
  on oltava yksilöllinen tiedosto, joka kattaa tiedot kaikista sen elämänvaiheista.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava tämän direktiivin asianmukainen ja johdonmukainen täytäntöönpano.

Tiedosto perustetaan, kun eläin syntyy, ja siihen sisällytetään
  kaikki asiaankuuluvat
  lisääntymistä koskevat, lääketieteelliset ja sosiaaliset tiedot eläimestä.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja on säilytettävä vähintään kolme vuotta eläimen kuoleman jälkeen, ja ne on pyynnöstä esitettävä toimivaltaiselle viranomaiselle.

33 artikla

Merkintä

1.   Jokainen eläimiä kasvattavassa, toimittavassa tai käyttävässä laitoksessa pidettävä koira, kissa ja kädellinen on merkittävä yksilöllisellä tunnisteella mahdollisimman kivuttomasti ennen vieroitusta, lukuun ottamatta 2 kohdassa tarkoitettuja tapauksia.

2.   Jos koira, kissa tai kädellinen siirretään laitoksesta toiseen ennen vieroitusta eikä eläintä sitä ennen voida käytännön syistä merkitä, vastaanottavan laitoksen on säilytettävä kaikki eläintä koskevat asiakirjat ja ennen kaikkea tiedot sen emosta, kunnes se voidaan merkitä.

3.   Merkitsemätön koira, kissa tai kädellinen, joka otetaan laitokseen ensimmäistä kertaa, on merkittävä mahdollisimman pian.

4.   Laitoksen on pyynnöstä perusteltava toimivaltaiselle viranomaiselle, miksi eläintä ei ole merkitty.

34 artikla

Hoito ja säilytys

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava eläinten hoidossa ja säilytyksessä seuraavat:

| a) | kaikilla eläimillä on säilytyspaikka, ympäristö, ▐ liikkumatilaa, ruokaa, vettä ja hoitoa, joita niiden hyvinvointi edellyttää
  ja joiden avulla ne voivat tyydyttää etologiset ja fysiologiset tarpeensa
  ; |
| --- | --- |

a)

kaikilla eläimillä on säilytyspaikka, ympäristö, ▐ liikkumatilaa, ruokaa, vettä ja hoitoa, joita niiden hyvinvointi edellyttää
  ja joiden avulla ne voivat tyydyttää etologiset ja fysiologiset tarpeensa
  ;

| b) | eläimen fysiologisten ja etologisten tarpeiden tyydyttämistä rajoitetaan mahdollisimman vähän; |
| --- | --- |

b)

eläimen fysiologisten ja etologisten tarpeiden tyydyttämistä rajoitetaan mahdollisimman vähän;

| c) | eläinten kasvatus-, säilytys- ja käyttöolot tarkastetaan päivittäin; |
| --- | --- |

c)

eläinten kasvatus-, säilytys- ja käyttöolot tarkastetaan päivittäin;

| d) | pätevä henkilö tarkkailee eläinten hyvinvointia ja terveydentilaa
  vähintään kerran päivässä
  kivun tai tarpeettoman tuskan, kärsimyksen tai pysyvien haittojen välttämiseksi; |
| --- | --- |

d)

pätevä henkilö tarkkailee eläinten hyvinvointia ja terveydentilaa
  vähintään kerran päivässä
  kivun tai tarpeettoman tuskan, kärsimyksen tai pysyvien haittojen välttämiseksi;

| e) | järjestelyillä varmistetaan, että jokainen havaittu
  vältettävissä oleva
  puute korjataan tai kärsimys lopetetaan mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

e)

järjestelyillä varmistetaan, että jokainen havaittu
  vältettävissä oleva
  puute korjataan tai kärsimys lopetetaan mahdollisimman nopeasti.

2.   Edellä olevan 1 kohdan a ja b alakohtaa varten jäsenvaltioiden on noudatettava liitteessä IV asetettuja hoito- ja säilytysvaatimuksia kyseisessä liitteessä säädetyistä päivämääristä lähtien.

3.   Jäsenvaltiot voivat sallia poikkeuksia 2 kohtaan
  perustelluista tieteellisistä, eläinlääketieteellisistä tai
  eläinten hyvinvointiin liittyvistä syistä.

4.
     
  Edellä 5 artiklan 2 kohdan b a alakohdassa esitetyn tarkoituksen mukaisia menettelyjä noudatettaessa liitteessä V luetellut maataloustieteellisessä tarkoituksessa käytettävät eläinlajit voidaan sijoittaa tavanomaisiin kasvatusolosuhteisiin sellaisina kuin nämä on määritelty jäsenvaltioissa käytössä olevien tavanomaisten maatalouskäytäntöjen ja sovellettavan lainsäädännön mukaisesti.

3   jakso

Tarkastukset

35 artikla

Kansalliset tarkastukset

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän direktiivin noudattaminen tarkastetaan kaikissa eläimiä kasvattavissa, toimittavissa ja käyttävissä laitoksissa.

2.   Toimivaltainen viranomainen tekee
  keskimäärin yhden kansallisen tarkastuksen
  vuosittain
  ja mukauttaa tarkastustiheyden kunkin laitoksen riskianalyysin perusteella
  .

Vähintään yksi tarkastus tehdään ilman ennakkoilmoitusta.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tarkastusten tiheys ja laajuus vastaavat säilytettävien eläinten määrää ja lajeja, sitä, kuinka hyvin laitos on aiemmin noudattanut tätä direktiiviä, sekä eläimiä käyttävien laitosten osalta kyseisissä laitoksissa toteutettavien hankkeiden määrää ja tyyppiä.
  Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimet varmistaakseen, että tarkastukset eivät vaaranna hankkeiden tieteellistä laatua tai eläinten hyvinvointia ja että niitä ei suoriteta olosuhteissa, jotka eivät ole muiden voimassa olevien säännösten mukaisia.

4.   
  Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on säilytettävä
  kaikista tarkastuksista laadittavat asiakirjat
  , tämän direktiivin vaatimusten täyttämättä jättämistä koskevat yksityiskohtaiset tiedot mukaan luettuina,
  vähintään viisi vuotta.

5.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tarkastusten toteuttamiseen on asianmukainen infrastruktuuri ja riittävästi koulutettuja tarkastajia.

6.   Jäsenvaltioiden on laadittava ohjelmia jäsenvaltioiden yhteisiä tarkastuksia varten.

36 artikla

Kansallisten tarkastusten valvonta

1.   Komissio ▐ kohdistaa valvontatoimia jäsenvaltioiden kansallisten tarkastusten infrastruktuuriin ja toimintaan
  sekä vakavuusluokittelun asianmukaiseen soveltamiseen
  .
  Tätä varten komissio perustaa järjestelmän, jolla seurataan tarkastuksia ja tämän direktiivin täytäntöönpanoa kussakin jäsenvaltiossa keskimäärin joka kolmas vuosi, millä varmistetaan yhtenäiset käytännöt kokeissa käytettävien tai käytettäväksi tarkoitettujen eläinten käyttöä ja hoitoa varten.

2.   Jäsenvaltion, jonka alueella valvonta toteutetaan, on annettava komission asiantuntijoille kaikki apu, jonka he tarvitsevat tehtäviensä toteuttamiseen. Komissio välittää asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle valvontatoimien tulokset.

3.   Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on ryhdyttävä valvonnan tulosten edellyttämiin toimiin.

4   jakso

Hankkeita koskevat vaatimukset

37 artikla

Hankkeiden hyväksyminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei
  kohtalaisiksi tai vakaviksi luokiteltuja
  hankkeita
  tai hankkeita, joihin liittyy kädellisiä,
  toteuteta ilman toimivaltaisen viranomaisen ennalta antamaa lupaa.
  Kaikki muut hankkeet on ilmoitettava ennalta toimivaltaiselle viranomaiselle, kun laitoksen pysyvä eettinen arviointielin on suorittanut eettisen arvioinnin.

2.   Luvan myöntäminen edellyttää, että toimivaltaisen viranomaisen tekemä
  riippumaton
  eettinen
  ja tieteellinen
  arviointi on myönteinen.

38 artikla

Hankelupahakemus

1.   Eläimiä käyttävän laitoksen
  tai hankkeen tieteellisen vastuuhenkilön
  on
  vaadittaessa
  toimitettava hankelupaa koskeva hakemus, johon on sisällyttävä seuraavat osat:

| a) | hanke-ehdotus; |
| --- | --- |

a)

hanke-ehdotus;

| b) | yleistajuinen tiivistelmä hankkeesta; |
| --- | --- |

b)

yleistajuinen tiivistelmä hankkeesta;

| c) | tiedot liitteessä VIII esitetyistä seikoista; |
| --- | --- |

c)

tiedot liitteessä VIII esitetyistä seikoista;

| d) | tieteellisesti perusteltu selvitys siitä, että tutkimushanke on välttämätön ja eettisesti kestävä ja että sen tavoitetta ei voida saavuttaa muilla menetelmillä tai toimenpiteillä. |
| --- | --- |

d)

tieteellisesti perusteltu selvitys siitä, että tutkimushanke on välttämätön ja eettisesti kestävä ja että sen tavoitetta ei voida saavuttaa muilla menetelmillä tai toimenpiteillä.

2.   Jäsenvaltiot voivat olla soveltamatta 1 kohdan b alakohdan vaatimusta ja sallia sen, että laitos toimittaa lyhennetyn hanke-ehdotuksen, joka sisältää ainoastaan eettisen arvioinnin sekä 43 artiklan 2 kohdassa luetellut seikat, edellyttäen, että hankkeessa toteuttavat toimenpiteet on luokiteltu ”enintään lieviksi” ja niissä ei käytetä kädellisiä.

39 artikla

Eettinen arviointi

1.   Eettisessä arvioinnissa on tarkistettava, että hanke täyttää seuraavat vaatimukset:

| a) | hanke on tieteellisesti perusteltu,
  välttämätön ja eettisesti kestävä
  ; |
| --- | --- |

a)

hanke on tieteellisesti perusteltu,
  välttämätön ja eettisesti kestävä
  ;

| b) | eläinten käyttö voidaan perustella hankkeen tarkoituksilla
  , joita ei voida saavuttaa muilla menetelmillä tai toimenpiteillä
  ; |
| --- | --- |

b)

eläinten käyttö voidaan perustella hankkeen tarkoituksilla
  , joita ei voida saavuttaa muilla menetelmillä tai toimenpiteillä
  ;

| c) | hanke on suunniteltu siten, että toimenpiteet voidaan toteuttaa mahdollisimman
  hyvin eläinten hyvinvointia
  ja ympäristöä kunnioittavalla tavalla. |
| --- | --- |

c)

hanke on suunniteltu siten, että toimenpiteet voidaan toteuttaa mahdollisimman
  hyvin eläinten hyvinvointia
  ja ympäristöä kunnioittavalla tavalla.

2.   Eettisessä arvioinnissa on tarkasteltava erityisesti seuraavia seikkoja:

| a) | hankkeen tavoitteiden, odotettujen tieteellisten hyötyjen tai kasvatuksellisen arvon arviointi; |
| --- | --- |

a)

hankkeen tavoitteiden, odotettujen tieteellisten hyötyjen tai kasvatuksellisen arvon arviointi;

| b) | arviointi korvaamista, vähentämistä ja parantamista koskevan vaatimuksen toteutumisesta hankkeessa; |
| --- | --- |

b)

arviointi korvaamista, vähentämistä ja parantamista koskevan vaatimuksen toteutumisesta hankkeessa;

| c) | arviointi toimenpiteiden vakavuuden luokittelusta; |
| --- | --- |

c)

arviointi toimenpiteiden vakavuuden luokittelusta;

| d) | hankkeen haittojen ja hyötyjen analyysi, jossa arvioidaan,
  onko eettisesti kestävää perustella
  eläimille kivun, tuskan ja kärsimyksen muodossa aiheutuva haitta ja mahdollisesti ympäristölle aiheutuva haitta ▐ odotetulla tieteellisellä edistyksellä, josta
  saattaa
  lopulta
  olla
  hyötyä ihmisille, eläimille tai ympäristölle; |
| --- | --- |

d)

hankkeen haittojen ja hyötyjen analyysi, jossa arvioidaan,
  onko eettisesti kestävää perustella
  eläimille kivun, tuskan ja kärsimyksen muodossa aiheutuva haitta ja mahdollisesti ympäristölle aiheutuva haitta ▐ odotetulla tieteellisellä edistyksellä, josta
  saattaa
  lopulta
  olla
  hyötyä ihmisille, eläimille tai ympäristölle;

| e) | arviointi 6, 8, 9, 10, 11, 14, 16 ja 18 artiklassa tarkoitetusta tieteellisestä perustelusta. |
| --- | --- |

e)

arviointi 6, 8, 9, 10, 11, 14, 16 ja 18 artiklassa tarkoitetusta tieteellisestä perustelusta.

3.   Eettisen arvioinnin toteuttavan toimivaltaisen viranomaisen on
  otettava huomioon kulloinkin kyseeseen tulevat asiantuntijatiedot
  erityisesti seuraavilla aloilla:

| a) | tieteen alat, joita varten eläimiä käytetään; |
| --- | --- |

a)

tieteen alat, joita varten eläimiä käytetään;

| b) | kokeen malli, sekä tarvittaessa tilastotiedot; |
| --- | --- |

b)

kokeen malli, sekä tarvittaessa tilastotiedot;

| c) | laboratorioeläimiin tai luonnonvaraisiin eläimiin liittyvä eläinlääketiede tarvittaessa; |
| --- | --- |

c)

laboratorioeläimiin tai luonnonvaraisiin eläimiin liittyvä eläinlääketiede tarvittaessa;

| d) | eläinten kasvatus ja hoito, erityisesti niiden lajien osalta, joita on tarkoitus käyttää; |
| --- | --- |

d)

eläinten kasvatus ja hoito, erityisesti niiden lajien osalta, joita on tarkoitus käyttää;

| e) | korvaamista, vähentämistä ja parantamista koskevan vaatimuksen soveltaminen käytännössä; |
| --- | --- |

e)

korvaamista, vähentämistä ja parantamista koskevan vaatimuksen soveltaminen käytännössä;

| f) | sovellettu etiikka; |
| --- | --- |

f)

sovellettu etiikka;

| g) | ympäristötiede tarvittaessa. |
| --- | --- |

g)

ympäristötiede tarvittaessa.

4.   Eettinen arviointi on tehtävä avoimesti
  riippumattomat asiantuntijatiedot
  huomioon ottaen
  sekä varmistaen henkisen omaisuuden ja luottamuksellisten tietojen suoja ja omaisuuden ja ihmisten turvallisuus
  .

40 artikla

Takautuva arviointi

1.   
  Eettisen arvioinnin suorittava toimivaltainen viranomainen määrittelee

  39 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetun haittojen ja hyötyjen analyysin pohjalta, pitäisikö ▐ hanke arvioida takautuvasti sen jälkeen, kun se on saatu päätökseen.

Jos takautuva arviointi katsotaan aiheelliseksi, eettisessä arvioinnissa määritellään kyseisen hankkeen osalta määräaika, johon mennessä takautuva arviointi on tehtävä.

2.   Takautuvassa arvioinnissa
  todetaan
  seuraavat seikat:

| a) | saavutettiinko hankkeen tavoitteet; |
| --- | --- |

a)

saavutettiinko hankkeen tavoitteet;

| b) | eläimille aiheutettu haitta, mukaan luettuina käytettyjen eläinten määrät ja lajit sekä toimenpiteiden vakavuus; |
| --- | --- |

b)

eläimille aiheutettu haitta, mukaan luettuina käytettyjen eläinten määrät ja lajit sekä toimenpiteiden vakavuus;

| c) | onko olemassa seikkoja
  , jotka saattavat edistää korvaamista, vähentämistä ja parantamista koskevan vaatimuksen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

c)

onko olemassa seikkoja
  , jotka saattavat edistää korvaamista, vähentämistä ja parantamista koskevan vaatimuksen täytäntöönpanoa.

3.   Kaikista hankkeista, joissa käytetään kädellisiä, tehdään takautuva arviointi.

4.   Kaikki hankkeet, joissa toteutetaan ainoastaan ║ enintään ”
  kohtalaisiksi
  ” luokiteltuja toimenpiteitä, vapautetaan takautuvaa arviointia koskevasta vaatimuksesta ▐.

41 artikla

Eettisen arvioinnin asiakirjat

1.   Laitoksen on säilytettävä eettistä arviointia koskevat asiakirjat vähintään kolme vuotta hankeluvan voimassaolon päättymispäivämäärän jälkeen, ja sen on pyynnöstä esitettävä ne toimivaltaiselle viranomaiselle.

2.   Takautuvasti arvioitavien hankkeiden eettistä arviointia koskevat asiakirjat on kuitenkin säilytettävä siihen asti, kunnes takautuva arviointi on saatu päätökseen.

42 artikla

Yleistajuiset hanketiivistelmät

1.   Yleistajuisessa hanketiivistelmässä on esitettävä luottamuksellista tietoa
  sekä laitosta ja henkilöstöä koskevia yksityiskohtaisia tietoja
  paljastamatta seuraavat seikat:

| a) | tieto hankkeen tavoitteista, mukaan luettuina niiden saavuttamisen todennäköisyys, mahdolliset haitat sekä yksityiskohtaiset tiedot käytettävien eläinten määrästä ja lajista; |
| --- | --- |

a)

tieto hankkeen tavoitteista, mukaan luettuina niiden saavuttamisen todennäköisyys, mahdolliset haitat sekä yksityiskohtaiset tiedot käytettävien eläinten määrästä ja lajista;

| b) | osoitus korvaamista, vähentämistä ja parantamista
  koskevien periaatteiden huomioon ottamisesta mahdollisuuksien mukaan
  . |
| --- | --- |

b)

osoitus korvaamista, vähentämistä ja parantamista
  koskevien periaatteiden huomioon ottamisesta mahdollisuuksien mukaan
  .

2.   Eettisen arvioinnin tulosten pohjalta eläimiä käyttävän laitoksen on tarkennettava yleistajuisessa hanketiivistelmässä, tehdäänkö hankkeesta takautuva arviointi ja jos tehdään, niin mihin määräaikaan mennessä.

3.   Eläimiä käyttävän laitoksen on liitettävä takautuvan arvioinnin tulokset yleistajuiseen hanketiivistelmään.

4.   Jäsenvaltioiden on saatettava hyväksyttyjen hankkeiden
  yleistajuisten tiivistelmien nimettömät toisinnot
  ja niiden päivitetyt versiot julkisesti saataville.

5.
     
  Jäsenvaltioiden on saatettava julkisesti saataville tämän direktiivin, kansallisten lakien ja lupien rikkomuksia koskevat muut kuin henkilökohtaiset tiedot ottaen huomioon luottamuksellisten ja henkilökohtaisten tietojen suojaa koskevat määräykset.

43 artikla

Hankeluvan myöntäminen

1.   Hankelupa koskee vain toimenpiteitä, joista on tehty eettinen arviointi ja jotka on luokiteltu vakavuuden mukaan.

2.   Hankeluvassa esitetään seuraavat seikat:

| a) | henkilöt, jotka vastaavat laitoksessa hankkeen yleisestä täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

a)

henkilöt, jotka vastaavat laitoksessa hankkeen yleisestä täytäntöönpanosta;

| b) | eläimiä käyttävät laitokset, joissa hanke toteutetaan; |
| --- | --- |

b)

eläimiä käyttävät laitokset, joissa hanke toteutetaan;

| c) | kenttätutkimusten yhteydessä eläimiä käyttävä laitos, joka vastaa hankkeesta; |
| --- | --- |

c)

kenttätutkimusten yhteydessä eläimiä käyttävä laitos, joka vastaa hankkeesta;

| d) | vähintään yksi henkilö, jolla on todistettavasti lajikohtaista osaamista. |
| --- | --- |

d)

vähintään yksi henkilö, jolla on todistettavasti lajikohtaista osaamista.

3.   Hankeluvat myönnetään enintään
  viideksi
  vuodeksi.

4.   Jäsenvaltiot voivat sallia useiden hankkeiden hyväksymisen yhdessä silloin, kun hankkeet ovat sääntelyn edellyttämiä
  tai kun käytetään standardoituja menetelmiä, joiden eettisestä arvioinnista on jo saatu myönteinen tulos
  .

5.   Eläimiä käyttävien laitosten on säilytettävä kaikki hankelupia koskevat asiakirjat vähintään kolme vuotta hankeluvan voimassaolon päättymispäivämäärän jälkeen, ja ne on pyynnöstä esitettävä toimivaltaiselle viranomaiselle.

44 artikla

Hankeluvan muuttaminen, uusiminen ja peruuttaminen

1.   Toimivaltainen viranomainen voi muuttaa hankelupaa tai uusia sen eläimiä käyttävän laitoksen
  tai hankkeen vastuuhenkilön
  pyynnöstä.

2.   Hankeluvan muuttaminen tai uusiminen edellyttää uutta ▐ eettistä arviointia.

3.
     
  Pysyvä eettinen arviointielin saa tehdä lieviin tai kohtalaisiin toimenpiteisiin muutoksia, jotka eivät lisää toimenpiteen vakavuutta, mutta ne on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle viikon kuluessa muutoksesta.

4.   Toimivaltainen viranomainen voi peruuttaa hankeluvan, jos hanketta ei toteuteta hankeluvan mukaisesti
  ja se saattaa heikentää eläinten hyvinvointivaatimuksia
  .

5.   Hankeluvan peruuttamisesta ei saa aiheutua haittaa hankkeessa käytettyjen tai hankkeeseen tarkoitettujen eläinten hyvinvoinnille.

6.   Jäsenvaltioiden on laadittava ja julkaistava yksityiskohtaiset edellytykset hankelupien muuttamiselle ja uusimiselle.

45 artikla

Lupapäätökset

║ Jäsenvaltioiden on varmistettava, että päätös luvan myöntämisestä tehdään ja toimitetaan eläimiä käyttävälle laitokselle 30 päivän kuluessa hakemuksen jättämisestä. Mikäli jäsenvaltio ei tee päätöstä kyseisessä määräajassa, lupa katsotaan myönnetyksi, jos kyseessä olevassa hankkeessa toteutetut toimenpiteet on luokiteltu ”enintään lieviksi” ja niissä ei käytetä kädellisiä. Muissa tapauksissa tällaista olettamaa ei ole.

▐

V   LUKU

PÄÄLLEKKÄISYYKSIEN VÄLTTÄMINEN JA VAIHTOEHTOISET MENETELMÄT

46 artikla

Toimenpiteiden tarpeeton toistaminen

1.   Jokaisen jäsenvaltion on hyväksyttävä
  toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevat
  tiedot, jotka on saatu yhteisön lainsäädännössä hyväksytyillä
  tai sen nojalla suoritetuilla
  toimenpiteillä ▐.

║

2.
     
  Jäsenvaltioiden on luottamuksellisia tietoja paljastamatta varmistettava toimenpiteillä saatujen tietojen jakaminen, mukaan luettuina toimenpiteet, jotka on toteutettu Euroopan unionissa ennen direktiivin voimaantuloa. Henkilön, joka haluaa turvautua toisen henkilön omistamiin tietoihin, on tarvittaessa osallistuttava tällaisten tietojen tuottamisen kustannuksiin.

3.
     
  Toimenpiteen suorittamista aikovan henkilön on ennen hankeluvan hakemista toteutettava kaikki kohtuulliset toimenpiteet selvittääkseen, onko ehdotetun hankkeen kannalta merkityksellisiä tietoja jo olemassa, ja jos on, saadakseen kyseiset tiedot käyttöönsä (myös osallistumalla niihin liittyviin kustannuksiin), ja jäsenvaltioiden on samalla tavoin tarkistettava ennen luvan myöntämistä, onko tällaisia tietoja olemassa.

4.
     
  Jäsenvaltio ei saa antaa lupaa toimenpiteelle, mikäli henkilö ei ole toteuttanut kohtuullisia toimenpiteitä 3 kohdan noudattamiseksi.

5.
     
  Jos merkityksellisiä tietoja on kohtuudella saatavissa, jäsenvaltio voi myöntää hankkeelle luvan ainoastaan siinä tapauksessa, että se on välttämätöntä väestön suojelemiseksi.

47 artikla

Vaihtoehtoiset menetelmät

Komission ja jäsenvaltioiden on edistettävä
  taloudellisesti ja muulla tavoin
  sellaisten vaihtoehtoisten menetelmien kehittämistä ja
  tarvittaessa tieteellistä
  validointia,
  joiden tarkoituksena on
  saada
  vastaava määrä
  tietoa kuin toimenpiteillä, joissa käytetään eläimiä, mutta joihin ei liity eläinten käyttöä tai joissa käytetään vähemmän eläimiä tai jotka edellyttävät vähemmän kivuliaita toimenpiteitä, ja niiden on toteutettava asianmukaisiksi katsomansa toimet tutkimuksen edistämiseksi tällä alalla.
  On aiheellista perustaa laajoja eläinlääketieteellisiä biopankkeja, jotta voidaan tukea korvaamisen, vähentämisen ja parantamisen periaatteita hyödyntämällä kliinisten toimenpiteiden ylijäämäkudos.

48 artikla

Vaihtoehtoisten koemenetelmien validoinnista vastaava eurooppalainen keskus

Vaihtoehtoisten koemenetelmien validoinnista vastaavan eurooppalaisen keskuksen toimialaa laajennetaan kattamaan eläinkokeille vaihtoehtoisten menetelmien kehittämisen ja käytön koordinointi ja edistäminen, mukaan luettuina biolääketieteellinen ja eläinlääketieteellinen sovellettu ja perustutkimus ja sääntelyn edellyttämä testaus, mihin liittyen se

| a) | koordinoi tutkimuksia, joita 49 artiklassa kuvatut vaihtoehtoisten menetelmien kansalliset keskukset tekevät helpottaakseen vaihtoehtojen kehittämistä eläimiä hyödyntäville toimenpiteille; |
| --- | --- |

a)

koordinoi tutkimuksia, joita 49 artiklassa kuvatut vaihtoehtoisten menetelmien kansalliset keskukset tekevät helpottaakseen vaihtoehtojen kehittämistä eläimiä hyödyntäville toimenpiteille;

| b) | suorittaa tutkimusta eläinkokeille vaihtoehtoisten menetelmien kehittämisen helpottamiseksi; |
| --- | --- |

b)

suorittaa tutkimusta eläinkokeille vaihtoehtoisten menetelmien kehittämisen helpottamiseksi;

| c) | teettää tutkimuksia aloilla, joilta saadaan todennäköisesti tietoa, joka helpottaa eläinkokeiden korvaamista, vähentämistä ja parantamista; |
| --- | --- |

c)

teettää tutkimuksia aloilla, joilta saadaan todennäköisesti tietoa, joka helpottaa eläinkokeiden korvaamista, vähentämistä ja parantamista;

| d) | sianomaisia sidosryhmiä kuullen laatii ja panee täytäntöön strategioita eläinkokeiden korvaamiseksi, vähentämiseksi ja parantamiseksi; |
| --- | --- |

d)

sianomaisia sidosryhmiä kuullen laatii ja panee täytäntöön strategioita eläinkokeiden korvaamiseksi, vähentämiseksi ja parantamiseksi;

| e) | asettaa saataville tietoa vaihtoehdoista eläinkokeille tiedottamalla säännöllisesti yleisölle, sidosryhmille ja jäsenvaltioiden viranomaisille; |
| --- | --- |

e)

asettaa saataville tietoa vaihtoehdoista eläinkokeille tiedottamalla säännöllisesti yleisölle, sidosryhmille ja jäsenvaltioiden viranomaisille;

| f) | tarjoaa käyttöön tietokantoja helpottamaan asiaankuuluvien tietojen vaihtoa, mukaan luettuina tiedot käytettävissä olevista vaihtoehtoisista menetelmistä ja tutkijoiden vapaaehtoisesti antamat tiedot, jotka muuten jäisivät julkaisematta mutta joilla voitaisiin estää tuloksettomien eläintutkimusten toistaminen; |
| --- | --- |

f)

tarjoaa käyttöön tietokantoja helpottamaan asiaankuuluvien tietojen vaihtoa, mukaan luettuina tiedot käytettävissä olevista vaihtoehtoisista menetelmistä ja tutkijoiden vapaaehtoisesti antamat tiedot, jotka muuten jäisivät julkaisematta mutta joilla voitaisiin estää tuloksettomien eläintutkimusten toistaminen;

| g) | koordinoi vaihtoehtoisten menetelmien kansallisten keskusten tämän direktiivin 49 artiklan mukaisesti toteuttamia esivalidointi- ja validointitutkimuksia; |
| --- | --- |

g)

koordinoi vaihtoehtoisten menetelmien kansallisten keskusten tämän direktiivin 49 artiklan mukaisesti toteuttamia esivalidointi- ja validointitutkimuksia;

| h) | suorittaa tarvittaessa esivalidointi- ja validointitutkimuksia; |
| --- | --- |

h)

suorittaa tarvittaessa esivalidointi- ja validointitutkimuksia;

| i) | asianomaisia sääntelyelimiä ja sidosryhmiä kuullen laatii ja panee täytäntöön strategioita sääntelytarkoituksiin käytettyjen eläinkokeiden korvaamiseksi, vähentämiseksi ja parantamiseksi; |
| --- | --- |

i)

asianomaisia sääntelyelimiä ja sidosryhmiä kuullen laatii ja panee täytäntöön strategioita sääntelytarkoituksiin käytettyjen eläinkokeiden korvaamiseksi, vähentämiseksi ja parantamiseksi;

| j) | edesauttaa sääntelytarkoituksiin käytetyille eläinkokeille vaihtoehtoisten menetelmien hyväksymistä tieteessä ja sääntelyssä; |
| --- | --- |

j)

edesauttaa sääntelytarkoituksiin käytetyille eläinkokeille vaihtoehtoisten menetelmien hyväksymistä tieteessä ja sääntelyssä;

| k) | tiedottaa asianomaisille sääntelyviranomaisille esivalidointi- ja validointitutkimusten aloittamisesta ja vaihtoehtoisten koemenetelmien hyväksymisestä tieteessä ja sääntelyssä ja saattaa nämä tiedot yleisön ja sidosryhmien saataville asiaa koskevilla verkkosivuilla. |
| --- | --- |

k)

tiedottaa asianomaisille sääntelyviranomaisille esivalidointi- ja validointitutkimusten aloittamisesta ja vaihtoehtoisten koemenetelmien hyväksymisestä tieteessä ja sääntelyssä ja saattaa nämä tiedot yleisön ja sidosryhmien saataville asiaa koskevilla verkkosivuilla.

49 artikla

Kansalliset viitelaboratoriot vaihtoehtoisia menetelmiä varten

1.   Jokaisen jäsenvaltion on ... (15) mennessä nimettävä
  sääntelytarkoituksiin käytetyille eläinkokeille
  vaihtoehtoisten menetelmien
  kehittämisen, validoinnin ja edistämisen tukemisesta vastaava keskus sekä laitoksia, jotka kehittävät muussa tarkoituksessa, kuten biolääketieteen ja eläinlääketieteen perus- ja soveltavassa tutkimuksessa, tehdyille eläinkokeille vaihtoehtoisia menetelmiä ja edistävät niiden käyttöä
  .

2.   Jäsenvaltiot voivat nimetä kansallisiksi viitelaboratorioiksi vain laboratorioita, jotka on akkreditoitu direktiivin 2004/10/EY mukaisesti.

3.   Kansallisten viitelaboratorioiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | niissä on oltava riittävän pätevä henkilöstö, jolla on asianmukainen koulutus omalla erikoisalallaan sovellettavien vaihtoehtoisten menetelmien ja validointiprosessien ja -tekniikoiden alalla; |
| --- | --- |

a)

niissä on oltava riittävän pätevä henkilöstö, jolla on asianmukainen koulutus omalla erikoisalallaan sovellettavien vaihtoehtoisten menetelmien ja validointiprosessien ja -tekniikoiden alalla;

| b) | niissä on oltava niille annettujen tehtävien toteuttamiseen tarvittavat välineet ja tavarat; |
| --- | --- |

b)

niissä on oltava niille annettujen tehtävien toteuttamiseen tarvittavat välineet ja tavarat;

| c) | niissä on oltava asianmukainen hallinnollinen infrastruktuuri; |
| --- | --- |

c)

niissä on oltava asianmukainen hallinnollinen infrastruktuuri;

| d) | niiden on varmistettava, että niiden henkilöstö noudattaa luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

d)

niiden on varmistettava, että niiden henkilöstö noudattaa luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä.

4.   Kansallisten viitelaboratorioiden on täytettävä seuraavat tehtävät:

| a) | yhteistyön tekeminen komission kanssa niiden omalla erikoisalalla
  ja eläinkokeiden korvaamiseen tähtäävien strategioiden edistämiseen liittyvien tehtävien suorittaminen
  ; |
| --- | --- |

a)

yhteistyön tekeminen komission kanssa niiden omalla erikoisalalla
  ja eläinkokeiden korvaamiseen tähtäävien strategioiden edistämiseen liittyvien tehtävien suorittaminen
  ;

| b) | osallistuminen
  tarvittaessa
  komission koordinoimaan vaihtoehtoisten menetelmien esivalidointiin ja validointiin; |
| --- | --- |

b)

osallistuminen
  tarvittaessa
  komission koordinoimaan vaihtoehtoisten menetelmien esivalidointiin ja validointiin;

| c) | vaihtoehtoisten menetelmien saatavuudesta ja soveltamisesta komissiolta saatavien tietojen välittäminen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille; |
| --- | --- |

c)

vaihtoehtoisten menetelmien saatavuudesta ja soveltamisesta komissiolta saatavien tietojen välittäminen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille;

| d) | tieteellisen ja teknisen tuen tarjoaminen ▐ toimivaltaisille viranomaisille
  ja eläimiä käyttäville laitoksille jäsenvaltioissa ja jäsenvaltioiden kesken
  vaihtoehtoisten menetelmien hyväksymistä ja käyttöönottoa varten; |
| --- | --- |

d)

tieteellisen ja teknisen tuen tarjoaminen ▐ toimivaltaisille viranomaisille
  ja eläimiä käyttäville laitoksille jäsenvaltioissa ja jäsenvaltioiden kesken
  vaihtoehtoisten menetelmien hyväksymistä ja käyttöönottoa varten;

| e) | vaihtoehtoisten menetelmien käyttöön liittyvän koulutuksen tarjoaminen 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille henkilöille
  ja tarvittaessa eläimiä käyttäville laitoksille; |
| --- | --- |

e)

vaihtoehtoisten menetelmien käyttöön liittyvän koulutuksen tarjoaminen 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille henkilöille
  ja tarvittaessa eläimiä käyttäville laitoksille;

| f) | vaihtoehtoisiin menetelmiin liittyvää kehitystä koskevien tietojen välittäminen sekä myönteisistä ja kielteisistä tuloksista tiedottaminen yleisölle. |
| --- | --- |

f)

vaihtoehtoisiin menetelmiin liittyvää kehitystä koskevien tietojen välittäminen sekä myönteisistä ja kielteisistä tuloksista tiedottaminen yleisölle.

5.
     
  Kansallisten keskusten on toimittava yhteistyössä kaikkien asiaan liittyvien sidosryhmien kanssa niin, että pyritään korvaamaan kaikki eläinkokeet.

6.   Kansallisten viitelaboratorioiden on aina ilmoitettava tehtäviin liittyvät eturistiriidat.

7.   Jokaisen jäsenvaltion on ilmoitettava viitelaboratorionsa nimi ja osoite komissiolle. Komissio julkaisee luettelon kansallisista viitelaboratorioista.

8.   Kansallisia viitelaboratorioita kuultuaan komissio määrittelee validointitutkimusten ensisijaiset tavoitteet ja jakaa kyseisten laboratorioiden kesken tehtävät kyseisten tutkimusten toteuttamiseksi.

50 artikla

Eläinten hyvinvointia käsittelevä kansallinen eettinen komitea

1.   Jokaisen jäsenvaltion on perustettava eläinten hyvinvointia käsittelevä kansallinen eettinen komitea, joka neuvoo toimivaltaisia viranomaisia ja pysyviä eettisiä arviointielimiä asioissa, jotka liittyvät eläinten hankintaan, kasvatukseen, säilytykseen, hoitoon ja käyttöön toimenpiteitä varten sekä hyvien toimintatapojen jakamiseen.

2.   Eläinten hyvinvointia käsittelevän kansallisen eettisen komitean on vaihdettava tietoja pysyvien eettisten arviointielinten toiminnasta ja eettisistä arvioinneista ja jaettava hyviä toimintatapoja yhteisössä.

VI   LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

51 artikla

Liitteiden mukauttaminen tekniikan kehitykseen

Komissio voi mukauttaa liitteitä II–IX tekniikan ja tieteen kehitykseen.

Toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia, hyväksytään 54 artiklan 4 kohdassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

52 artikla

Raportointi

1.   Jäsenvaltioiden on ...
   (16) mennessä ja sen jälkeen viiden vuoden välein toimitettava komissiolle tiedot tämän direktiivin ja erityisesti sen 11 artiklan 1 kohdan, 27, 29, 35, 39, 40, 42 ja 46 artiklan täytäntöönpanosta.

2.   Jäsenvaltioiden on vuosittain kerättävä ja julkistettava tilastotietoja eläinten käytöstä toimenpiteissä, mukaan luettuina tiedot toimenpiteiden tosiasiallisesta vakavuudesta ja toimenpiteissä käytettyjen kädellisten alkuperästä ja lajeista.

Jäsenvaltioiden on
  julkistettava ja
  toimitettava kyseiset tilastotiedot komissiolle ...
   (17) mennessä ja sen jälkeen
  enintään kahden vuoden välein
  .

3.   Komissio määrittelee ...
   (18) mennessä yhteisen muodon, jossa 2 kohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava, 54 artiklan 2 kohdassa säädettyä sääntelymenettelyä noudattaen.

53 artikla

Turvalauseke

1.   Jos jollakin jäsenvaltiolla on perusteltuja syitä uskoa, että on ehdottomasti tarpeen toteuttaa toimia jonkin lajin säilyttämiseksi tai ihmisten hengenvaarallisen tai vammauttavan kliinisen tilan odottamattoman esiintymisen vuoksi, kyseinen jäsenvaltio voi sallia ihmisapinoiden käytön toimenpiteissä, joilla on jokin 5 artiklan 2 kohdan a alakohdassa, 3 kohdassa tai 6 kohdassa mainituista tarkoituksista, edellyttäen, että toimenpiteen tarkoitusta ei voida saavuttaa käyttämällä muita eläinlajeja kuin ihmisapinoita tai vaihtoehtoisia menetelmiä. Viittauksen 5 artiklan 2 kohdan a alakohtaan ei tule katsoa sisältävän viittausta eläimiin tai kasveihin.

2.   Jäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille, selitettävä perusteet päätökselleen ja toimitettava todisteet 1 kohdassa tarkoitetusta tilanteesta, johon tilapäinen toimenpide perustuu.

3.   Komissio tekee päätöksen 54 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun sääntelymenettelyn mukaisesti 60 päivän kuluessa siitä, kun se on saanut tiedot jäsenvaltiolta. Päätöksessä joko:

| a) | sallitaan tilapäinen toimenpide päätöksessä määritellyksi ajaksi tai |
| --- | --- |

a)

sallitaan tilapäinen toimenpide päätöksessä määritellyksi ajaksi tai

| b) | vaaditaan jäsenvaltiota kumoamaan väliaikainen toimenpide. |
| --- | --- |

b)

vaaditaan jäsenvaltiota kumoamaan väliaikainen toimenpide.

54 artikla

Komitea

1.   Komissiota avustaa komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

3.   Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.

4.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan a kohdan 1–4 alakohtaa ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

55 artikla

Komission kertomus

1.   Komissio toimittaa ...
   (19) mennessä ja sen jälkeen viiden vuoden välein Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta jäsenvaltioilta 52 artiklan 1 kohdan mukaisesti saamiensa tietojen pohjalta.

2.   Komissio toimittaa ...
   (19) mennessä ja sen jälkeen kolmen vuoden välein Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteenvetokertomuksen tilastotiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet 52 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

56 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio tarkastelee uudelleen tätä direktiiviä ... (20) ottaen huomioon sellaisten vaihtoehtoisten menetelmien kehittämisen alalla tapahtuneen kehityksen, joihin ei liity eläinten – erityisesti kädellisten – käyttöä, ja ehdottaa tarvittaessa muutoksia siihen.

57 artikla

Aihekohtainen tarkastelu

Komissio tarkastelee jäsenvaltioita ja asianomaisia sidosryhmiä kuullen aihekohtaisesti eläinten käyttöä toimenpiteissä kahden vuoden välein siten, että ensimmäinen tarkastelu suoritetaan ...

   (21)

  . Tarkastelussa tutkitaan tekniikan, tieteen ja eläinten hyvinvointia koskevan tietämyksen kehityksen vaikutuksia ja asetetaan tavoitteet validoitujen vaihtoehtoisten menetelmien täytäntöönpanolle.

Komissio asettaa säännöllisissä tarkasteluissa etusijalle sellaisten menettelyjen vähentämisen ja lopettamisen, jotka aiheuttavat suurinta sallittua kipua, tuskaa, kärsimystä tai pysyvää haittaa ja joita ei ole tarkoitettu lievittämään ihmisten henkeä uhkaavaa tai heidän terveyttään heikentävää sairautta, tarkoituksena kaikkien tällaisten menettelyjen lopettaminen. Komissio ottaa säännöllisissä tarkasteluissa huomioon eläinkokeita koskevan yleisen mielipiteen kehityksen.

58 artikla

Toimivaltaiset viranomaiset

1.   Jokaisen jäsenvaltion on nimettävä vähintään yksi toimivaltainen viranomainen, joka vastaa tämän direktiivin täytäntöönpanosta.

Jäsenvaltiot voivat nimetä tämän direktiivin täytäntöönpanoa varten muita kuin julkisia viranomaisia. Tällä tavoin nimettyjä elimiä pidetään tässä direktiivissä tarkoitettuina toimivaltaisina viranomaisina.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava toimivaltaisten viranomaisten nimet ja osoitteet komissiolle viimeistään ... (22). Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle toimivaltaisten viranomaisten nimien ja osoitteiden muutoksista.

Komissio julkaisee luettelon toimivaltaisista viranomaisista.

59 artikla

Seuraamukset

Jäsenvaltioiden on säädettävä seuraamusjärjestelmästä, jota sovelletaan direktiivin täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen, ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet seuraamusten täytäntöönpanon varmistamiseksi. Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava nämä säännökset komissiolle viimeistään ... (23) ja kaikki niiden muutokset mahdollisimman pian.

60 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään ... (24). Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Niiden on sovellettava näitä säännöksiä ... (25) lähtien.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

61 artikla

Kumoaminen

Kumotaan direktiivi 86/609/ETY ... (26) alkaen.

Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin.

62 artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Jäsenvaltiot eivät saa soveltaa 37–45 artiklan mukaisesti annettuja lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä hankkeisiin, jotka on aloitettu ennen ...
   (26) ja jotka päättyvät viimeistään kolmen vuoden kuluttua ... päivästä ... kuuta ...
   (26).

2.   Hankkeille, jotka on aloitettu ennen ...
   (26) ja jotka päättyvät viimeistään kolmen vuoden kuluttua ... päivästä ... kuuta ...
   (26), on myönnettävä hankelupa viimeistään kolmen vuoden kuluttua ... päivästä ... kuuta ...
   (26).

63 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen päivän jälkeen, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

64 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu jäsenvaltioille.

Tehty ║

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Lausunto annettu 13. toukokuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

Lausunto annettu 13. toukokuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä)

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 5. toukokuuta 2009.

2

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 5. toukokuuta 2009

(3)  EYVL L 222, 24.8.1999, s. 29.

3

(4)  EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1 ║.

4

(5)  EUVL L 197, 30.7.2007, s. 1.

5

(6)  EUVL L 50, 20.2.2004, s. 44.

6

(7)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. ║

7

(8)  
  EYVL L 262, 27.9.1976, s. 169.

8

EYVL L 262, 27.9.1976, s. 169.

(9)  EYVL L 61, 3.3.1997, s. 1.

9

(10)  
  Kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta.

10

Kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta.

(11)  
  Viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta.

11

Viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta.

(12)  
  EUVL L ...

12

EUVL L ...

(13)  
  12 kuukauden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta.

13

12 kuukauden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta.

(14)  18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta.

14

18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta.

(15)  Vuosi tämän direktiivin voimaantulon jälkeen.

15

Vuosi tämän direktiivin voimaantulon jälkeen.

(16)  Kuuden vuoden kuluessa päivästä, jona direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä.

16

Kuuden vuoden kuluessa päivästä, jona direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä.

(17)  Kolmen vuoden kuluessa päivästä, jona direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä.

17

Kolmen vuoden kuluessa päivästä, jona direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä.

(18)  18 kuukauden kuluessa tämn direktiivin voimaantulosta.

18

18 kuukauden kuluessa tämn direktiivin voimaantulosta.

(19)  Seitsemän vuoden kuluessa päivästä, jona direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä.

19

Seitsemän vuoden kuluessa päivästä, jona direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä.

(20)  
  Viiden

  vuoden kuluessa päivästä, jona direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä.

20

Viiden

vuoden kuluessa päivästä, jona direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä.

(21)  
  Kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta.

21

Kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta.

(22)  Kolmen kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta.

22

Kolmen kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta.

(23)  60 artiklan 1 kohdassa esitetty päivämäärä.

23

60 artiklan 1 kohdassa esitetty päivämäärä.

(24)  18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta.

24

18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta.

(25)  1 päivästä tammikuuta sinä vuonna, joka seuraa 60 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua päivämäärää.

25

1 päivästä tammikuuta sinä vuonna, joka seuraa 60 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua päivämäärää.

(26)  60 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa esitetty päivämäärä.

26

60 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa esitetty päivämäärä.

Tiistai 5. toukokuuta 2009LIITE I

2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut selkärangattomat
  lahkot

▐

| — | Pääjalkaiset |
| --- | --- |

—

Pääjalkaiset

| — | Kymmenjalkaisten äyriäisten Brachyura- ja Astacidea-alalajit |
| --- | --- |

—

Kymmenjalkaisten äyriäisten Brachyura- ja Astacidea-alalajit

Tiistai 5. toukokuuta 2009LIITE II

Luettelo 11 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuista eläimistä

| 1. | Sammakko (Xenopus (laevis, tropicalis), Rana (temporaria, pipiens)) |
| --- | --- |

1.

Sammakko (Xenopus (laevis, tropicalis), Rana (temporaria, pipiens))

| 2. | Hiiri (Mus musculus) |
| --- | --- |

2.

Hiiri (Mus musculus)

| 3. | Rotta (Rattus norvegicus) |
| --- | --- |

3.

Rotta (Rattus norvegicus)

| 4. | Marsu (Cavia porcellus) |
| --- | --- |

4.

Marsu (Cavia porcellus)

| 5. | Kultahamsteri (Mesocricetus auratus) |
| --- | --- |

5.

Kultahamsteri (Mesocricetus auratus)

| 6. | Kiinankääpiöhamsteri (Cricetulus griseus) |
| --- | --- |

6.

Kiinankääpiöhamsteri (Cricetulus griseus)

| 7. | Gerbiili (Meriones unguiculatus)
  ▐ |
| --- | --- |

7.

Gerbiili (Meriones unguiculatus)

▐

| 8. | Koira (Canis familiaris) |
| --- | --- |

8.

Koira (Canis familiaris)

| 9. | Kissa (Felis catus) |
| --- | --- |

9.

Kissa (Felis catus)

| 10. | Kaikki kädellislajit |
| --- | --- |

10.

Kaikki kädellislajit

| 11. | Seeprakala (Danio danio) |
| --- | --- |

11.

Seeprakala (Danio danio)

Tiistai 5. toukokuuta 2009LIITE III

Luettelo 11 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetuista kädellisistä ja päivämääristä

| Laji | Päivämäärät |
| --- | --- |
| Marmosetti (Callithrix jacchus) | [Kansallista täytäntöönpanoa koskevan artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu soveltamispäivämäärä] |
| Jaavanmakaki (Macaca fascicularis) | [
  10 vuotta
  sen jälkeen kun direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä] |
| Reesusapina (Macaca mulatta) | [
  10 vuotta
  sen jälkeen kun direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä] |
| Muut kädellislajit | [10 vuotta sen jälkeen kun direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä] |

Laji

Päivämäärät

Marmosetti (Callithrix jacchus)

[Kansallista täytäntöönpanoa koskevan artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu soveltamispäivämäärä]

Jaavanmakaki (Macaca fascicularis)

[
  10 vuotta
  sen jälkeen kun direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä]

Reesusapina (Macaca mulatta)

[
  10 vuotta
  sen jälkeen kun direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä]

Muut kädellislajit

[10 vuotta sen jälkeen kun direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä]

Tiistai 5. toukokuuta 2009LIITE IV

34 artiklassa tarkoitetut hoitoa ja säilytystä koskevat vaatimukset

A OSA:   YLEINEN OSA

Hoito ja säilytysolosuhteet on mukautettava tieteelliseen tavoitteeseen.

1.   FYYSISET TILAT

Säilytysolosuhteet on mukautettava tieteelliseen tavoitteeseen.

1.1.   Toiminta ja yleissuunnittelu

| a) | Kaikki tilat on suunniteltava niin, että ne tarjoavat niissä säilytettävälle eläinlajille ympäristön, joka vastaa eläinten fysiologisia ja etologisia tarpeita. Tilat on suunniteltava ja niitä on hoidettava siten, että niihin ei pääse asiattomia henkilöitä eivätkä eläimet pysty tunkeutumaan niihin tai karkaamaan niistä. |
| --- | --- |

a)

Kaikki tilat on suunniteltava niin, että ne tarjoavat niissä säilytettävälle eläinlajille ympäristön, joka vastaa eläinten fysiologisia ja etologisia tarpeita. Tilat on suunniteltava ja niitä on hoidettava siten, että niihin ei pääse asiattomia henkilöitä eivätkä eläimet pysty tunkeutumaan niihin tai karkaamaan niistä.

| b) | Laitosten on laadittava huoltosuunnitelma, jonka avulla estetään ja korjataan rakennusten ja laitteiden viat. |
| --- | --- |

b)

Laitosten on laadittava huoltosuunnitelma, jonka avulla estetään ja korjataan rakennusten ja laitteiden viat.

1.2.   Säilytystilat

| a) | Laitoksissa on oltava ohjelma, jonka mukaan tilat puhdistetaan säännöllisesti ja tehokkaasti ja tiloissa säilytetään tyydyttävä hygienian taso. |
| --- | --- |

a)

Laitoksissa on oltava ohjelma, jonka mukaan tilat puhdistetaan säännöllisesti ja tehokkaasti ja tiloissa säilytetään tyydyttävä hygienian taso.

| b) | Tiloissa, joissa eläimet voivat liikkua vapaasti, seinien ja lattioiden pintamateriaalin on kestettävä eläinten ja puhdistuksen aiheuttama kova kulutus. Materiaali ei saa olla eläinten terveydelle vahingollista eikä myöskään senlaatuista, että eläimet voivat sen vuoksi vahingoittaa itseään. Kaikki laitteet ja varusteet on suojattava siten, että eläimet eivät voi vaurioittaa niitä tai vahingoittua niistä. |
| --- | --- |

b)

Tiloissa, joissa eläimet voivat liikkua vapaasti, seinien ja lattioiden pintamateriaalin on kestettävä eläinten ja puhdistuksen aiheuttama kova kulutus. Materiaali ei saa olla eläinten terveydelle vahingollista eikä myöskään senlaatuista, että eläimet voivat sen vuoksi vahingoittaa itseään. Kaikki laitteet ja varusteet on suojattava siten, että eläimet eivät voi vaurioittaa niitä tai vahingoittua niistä.

| c) | Yhteensopimattomia lajeja, esimerkiksi saalistajaa ja saalista, taikka erilaisia ympäristöolosuhteita tarvitsevia eläimiä ei saa sijoittaa samoihin tiloihin, ja saalistajan ja saaliin ollessa kyseessä näkö-, haju- tai äänietäisyydelle. |
| --- | --- |

c)

Yhteensopimattomia lajeja, esimerkiksi saalistajaa ja saalista, taikka erilaisia ympäristöolosuhteita tarvitsevia eläimiä ei saa sijoittaa samoihin tiloihin, ja saalistajan ja saaliin ollessa kyseessä näkö-, haju- tai äänietäisyydelle.

1.3.   Yleis- sekä erityistoimenpidetilat

| a) | Kaikissa laitoksissa on oltava laboratoriovarusteet, joilla voidaan suorittaa yksinkertaisia diagnostisia kokeita, ruumiinavauksia ja/tai ottaa näytteitä muualla suoritettavia tarkempia laboratoriotutkimuksia varten. |
| --- | --- |

a)

Kaikissa laitoksissa on oltava laboratoriovarusteet, joilla voidaan suorittaa yksinkertaisia diagnostisia kokeita, ruumiinavauksia ja/tai ottaa näytteitä muualla suoritettavia tarkempia laboratoriotutkimuksia varten.

| b) | Laitoksissa on oltava mahdollisuus eristää vastahankitut eläimet siihen saakka, kun niiden terveydentila voidaan määrittää ja mahdollinen terveysriski tiloissa ennestään oleville eläimille arvioida ja saattaa mahdollisimman vähäiseksi. |
| --- | --- |

b)

Laitoksissa on oltava mahdollisuus eristää vastahankitut eläimet siihen saakka, kun niiden terveydentila voidaan määrittää ja mahdollinen terveysriski tiloissa ennestään oleville eläimille arvioida ja saattaa mahdollisimman vähäiseksi.

| c) | Sairaat tai vammautuneet eläimet on voitava säilyttää muista erillään. |
| --- | --- |

c)

Sairaat tai vammautuneet eläimet on voitava säilyttää muista erillään.

1.4.   Aputilat

| a) | Varastotilat on suunniteltava ja niitä on käytettävä ja huollettava niin, että varmistetaan ruoan ja kuivikkeen laatu. Nämä tilat on suojattava tuhoeläimiltä ja hyönteisiltä. Muut aineet, jotka voivat olla kontaminoituja tai muulla tavoin eläimille tai henkilökunnalle vaarallisia, on varastoitava erikseen. |
| --- | --- |

a)

Varastotilat on suunniteltava ja niitä on käytettävä ja huollettava niin, että varmistetaan ruoan ja kuivikkeen laatu. Nämä tilat on suojattava tuhoeläimiltä ja hyönteisiltä. Muut aineet, jotka voivat olla kontaminoituja tai muulla tavoin eläimille tai henkilökunnalle vaarallisia, on varastoitava erikseen.

| b) | Puhdistus- ja pesutilojen on oltava riittävän suuret, jotta niihin voidaan sijoittaa käytettyjen välineiden dekontaminointiin ja puhdistukseen tarvittavat laitteet. Puhdistusprosessi on suunniteltava siten, että puhtaiden ja käytettyjen välineiden linjat ovat erillään, jotta puhdistetut välineet eivät pääse likaantumaan. |
| --- | --- |

b)

Puhdistus- ja pesutilojen on oltava riittävän suuret, jotta niihin voidaan sijoittaa käytettyjen välineiden dekontaminointiin ja puhdistukseen tarvittavat laitteet. Puhdistusprosessi on suunniteltava siten, että puhtaiden ja käytettyjen välineiden linjat ovat erillään, jotta puhdistetut välineet eivät pääse likaantumaan.

| c) | Laitosten on varattava tilat ruhojen ja eläinjätteiden hygieeniseen säilyttämiseen ja hävittämiseen. Laitoksissa on oltava erityiset toimenpiteet myrkyllisten, radioaktiivisten tai tartuntavaarallisten jätteiden käsittelyyn, säilyttämiseen ja hävittämiseen. |
| --- | --- |

c)

Laitosten on varattava tilat ruhojen ja eläinjätteiden hygieeniseen säilyttämiseen ja hävittämiseen. Laitoksissa on oltava erityiset toimenpiteet myrkyllisten, radioaktiivisten tai tartuntavaarallisten jätteiden käsittelyyn, säilyttämiseen ja hävittämiseen.

2.   YMPÄRISTÖ JA SEN SÄÄNTELY

2.1.   Ilmanvaihto

| a) | Säilytystiloissa ja eläinsuojissa on oltava säilytettävien eläinten tarpeita vastaava ilmanvaihtojärjestelmä. |
| --- | --- |

a)

Säilytystiloissa ja eläinsuojissa on oltava säilytettävien eläinten tarpeita vastaava ilmanvaihtojärjestelmä.

| b) | Huoneilman on vaihduttava lyhyin väliajoin. |
| --- | --- |

b)

Huoneilman on vaihduttava lyhyin väliajoin.

| c) | Ilmanvaihtojärjestelmä on suunniteltava siten, ettei se aiheuta haitallista vetoa tai meluhäiriötä. |
| --- | --- |

c)

Ilmanvaihtojärjestelmä on suunniteltava siten, ettei se aiheuta haitallista vetoa tai meluhäiriötä.

| d) | Tupakointi on kiellettävä tiloissa, joissa eläimiä pidetään. |
| --- | --- |

d)

Tupakointi on kiellettävä tiloissa, joissa eläimiä pidetään.

2.2.   Lämpötila

| a) | Säilytystilojen lämpötila on säädettävä säilytettävän lajin mukaan. Säilytystilojen lämpötila on mitattava ja kirjattava päivittäin. |
| --- | --- |

a)

Säilytystilojen lämpötila on säädettävä säilytettävän lajin mukaan. Säilytystilojen lämpötila on mitattava ja kirjattava päivittäin.

| b) | Eläimiä ei saa sulkea sellaisille ulkoalueille, joilla ilmasto-olosuhteet voivat aiheuttaa niille kärsimystä. |
| --- | --- |

b)

Eläimiä ei saa sulkea sellaisille ulkoalueille, joilla ilmasto-olosuhteet voivat aiheuttaa niille kärsimystä.

2.3.   Kosteus

Säilytystilojen kosteus on säädettävä säilytettävän lajin mukaan.

2.4.   Valaistus

| a) | Jos luonnonvalo ei tarjoa asianmukaista valon ja pimeyden vaihtelua, tiloissa on oltava säädettävä valaistus, joka vastaa sekä eläinten biologisia tarpeita että asianmukaiselle työympäristölle asetettavia vaatimuksia. |
| --- | --- |

a)

Jos luonnonvalo ei tarjoa asianmukaista valon ja pimeyden vaihtelua, tiloissa on oltava säädettävä valaistus, joka vastaa sekä eläinten biologisia tarpeita että asianmukaiselle työympäristölle asetettavia vaatimuksia.

| b) | Tiloissa on oltava riittävä valaistus eläinten hoitotoimenpiteitä ja tarkastuksia varten. |
| --- | --- |

b)

Tiloissa on oltava riittävä valaistus eläinten hoitotoimenpiteitä ja tarkastuksia varten.

| c) | Valojaksojen on oltava säännöllisiä ja valon voimakkuuden on oltava lajien kannalta sopiva. |
| --- | --- |

c)

Valojaksojen on oltava säännöllisiä ja valon voimakkuuden on oltava lajien kannalta sopiva.

| d) | Albiinoeläinten säilytyksessä on otettava huomioon niiden valonherkkyys. |
| --- | --- |

d)

Albiinoeläinten säilytyksessä on otettava huomioon niiden valonherkkyys.

2.5.   Melu

| a) | Melutasot, jotka ovat eläinten kuultavissa, mukaan luettuina ultraäänet, on pidettävä mahdollisimman alhaisina erityisesti eläinten lepojaksojen aikana. |
| --- | --- |

a)

Melutasot, jotka ovat eläinten kuultavissa, mukaan luettuina ultraäänet, on pidettävä mahdollisimman alhaisina erityisesti eläinten lepojaksojen aikana.

| b) | Tiloissa on oltava hälytysjärjestelmät, joiden ääni on eläinten herkän kuuloalueen ulkopuolella sikäli kuin tämä ei estä sitä, että ihmiset kuulevat hälytyksen. |
| --- | --- |

b)

Tiloissa on oltava hälytysjärjestelmät, joiden ääni on eläinten herkän kuuloalueen ulkopuolella sikäli kuin tämä ei estä sitä, että ihmiset kuulevat hälytyksen.

| c) | Säilytystilat on varustettava ääntä eristävillä ja vaimentavilla materiaaleilla. |
| --- | --- |

c)

Säilytystilat on varustettava ääntä eristävillä ja vaimentavilla materiaaleilla.

2.6.   Hälytysjärjestelmät

| a) | Laitoksissa, joissa ympäristötekijöiden sääntely ja valvonta riippuu pitkälti sähköisistä tai mekaanisista laitteista, on oltava varajärjestelmä, jolla voidaan pitää yllä välttämättömät toiminnat ja hätävalaistus sekä varmistaa, että itse hälytysjärjestelmien toiminta ei katkea. |
| --- | --- |

a)

Laitoksissa, joissa ympäristötekijöiden sääntely ja valvonta riippuu pitkälti sähköisistä tai mekaanisista laitteista, on oltava varajärjestelmä, jolla voidaan pitää yllä välttämättömät toiminnat ja hätävalaistus sekä varmistaa, että itse hälytysjärjestelmien toiminta ei katkea.

| b) | Lämmitys- ja ilmanvaihtojärjestelmissä on oltava seuranta- ja hälytyslaitteet. |
| --- | --- |

b)

Lämmitys- ja ilmanvaihtojärjestelmissä on oltava seuranta- ja hälytyslaitteet.

| c) | Vaaratilanteiden varalta on asetettava selvät ohjeet näkyvästi esille. |
| --- | --- |

c)

Vaaratilanteiden varalta on asetettava selvät ohjeet näkyvästi esille.

3.   HOITO

Hoito on mukautettava tieteelliseen tavoitteeseen.

3.1.   Terveys

| a) | Laitoksilla on oltava strategia eläinten asianmukaisen terveydentilan säilyttämiseksi, jotta varmistetaan eläinten hyvinvointi ja tieteellisten vaatimusten noudattaminen. Strategiaan on kuuluttava mikrobiologinen seurantaohjelma ja suunnitelma terveysongelmien varalta, ja siinä on määriteltävä terveyttä koskevat parametrit ja menetelmät laitokseen saapuvia eläimiä varten. |
| --- | --- |

a)

Laitoksilla on oltava strategia eläinten asianmukaisen terveydentilan säilyttämiseksi, jotta varmistetaan eläinten hyvinvointi ja tieteellisten vaatimusten noudattaminen. Strategiaan on kuuluttava mikrobiologinen seurantaohjelma ja suunnitelma terveysongelmien varalta, ja siinä on määriteltävä terveyttä koskevat parametrit ja menetelmät laitokseen saapuvia eläimiä varten.

| b) | Eläinten hyvinvoinnista ja hoidosta paikan päällä vastaavan henkilön on tarkastettava eläimet vähintään kerran päivässä. Tarkastuksissa on seurattava eläinten terveyttä ja varmistettava, että kaikki sairaat tai loukkaantuneet eläimet huomataan ja että niiden osalta ryhdytään asianmukaisiin toimiin. |
| --- | --- |

b)

Eläinten hyvinvoinnista ja hoidosta paikan päällä vastaavan henkilön on tarkastettava eläimet vähintään kerran päivässä. Tarkastuksissa on seurattava eläinten terveyttä ja varmistettava, että kaikki sairaat tai loukkaantuneet eläimet huomataan ja että niiden osalta ryhdytään asianmukaisiin toimiin.

3.2.   Pyydystäminen luonnosta

| a) | Kun eläimiä on pyydystettävä luonnosta, siinä on käytettävä humaaneja menetelmiä ja niiden soveltamiseen päteviä henkilöitä. Pyydystysmenetelmillä on oltava mahdollisimman vähäinen vaikutus muihin luonnonvaraisiin eläimiin ja elinympäristöihin. |
| --- | --- |

a)

Kun eläimiä on pyydystettävä luonnosta, siinä on käytettävä humaaneja menetelmiä ja niiden soveltamiseen päteviä henkilöitä. Pyydystysmenetelmillä on oltava mahdollisimman vähäinen vaikutus muihin luonnonvaraisiin eläimiin ja elinympäristöihin.

| b) | Jos jonkin eläimen huomataan pyydystettäessä tai sen jälkeen olevan loukkaantunut tai sairas, pätevän henkilön on tutkittava eläin mahdollisimman nopeasti ja toteutettava asianmukaiset toimet eläimen kärsimyksen vähentämiseksi siten, että ensisijaisesti pyritään hoitamaan eläin terveeksi. |
| --- | --- |

b)

Jos jonkin eläimen huomataan pyydystettäessä tai sen jälkeen olevan loukkaantunut tai sairas, pätevän henkilön on tutkittava eläin mahdollisimman nopeasti ja toteutettava asianmukaiset toimet eläimen kärsimyksen vähentämiseksi siten, että ensisijaisesti pyritään hoitamaan eläin terveeksi.

| c) | Pyydystyspaikalla on oltava käytettävissä riittävästi asianomaisille lajeille tarkoitettuja kuljetussäiliöitä ja kuljetusvälineitä sen varalta, että eläimiä on siirrettävä tutkimuksia tai hoitoa varten. |
| --- | --- |

c)

Pyydystyspaikalla on oltava käytettävissä riittävästi asianomaisille lajeille tarkoitettuja kuljetussäiliöitä ja kuljetusvälineitä sen varalta, että eläimiä on siirrettävä tutkimuksia tai hoitoa varten.

| d) | Luonnonvaraisten pyydystettyjen eläinten sopeuttamiseen, karanteeniin, säilytykseen ja hoitoon on kiinnitettävä erityistä huomiota. |
| --- | --- |

d)

Luonnonvaraisten pyydystettyjen eläinten sopeuttamiseen, karanteeniin, säilytykseen ja hoitoon on kiinnitettävä erityistä huomiota.

3.3.   Säilytys ja virikkeellistäminen

a)   Säilytys

Luontaisesti yksin eläviä eläimiä lukuun ottamatta eläimiä on säilytettävä yhteensopivien yksilöiden ryhmissä. Jos yksittäissäilytys on poikkeuksellisista tieteellisistä ja/tai hyvinvointiin liittyvistä syistä perusteltua ja siitä on myönteinen eettinen arviointi, sen kesto on rajoitettava tarpeelliseen vähimmäisaikaan ja näkö-, kuulo-, haju- ja kosketusyhteyksiä on ylläpidettävä mahdollisuuksien mukaan. Eläinten lisäämistä tai palauttamista vakiintuneisiin ryhmiin on seurattava tarkasti, jotta voidaan välttää yhteensopimattomuudesta johtuvia ongelmia sekä sosiaalisten suhteiden häiriintymistä.

b)   Virikkeellistäminen

Kaikille eläimille on varattava riittävän monipuolista tilaa, jossa ne voivat toteuttaa monia erilaisia normaaleja käyttäytymismuotoja. Eläimillä on oltava ympäristönsä suhteen tietynasteinen vaikutus- ja valintamahdollisuus, koska näin voidaan vähentää stressistä johtuvaa käytöstä. Laitoksissa on oltava asianmukaisia virikkeellistämisvälineitä, jonka ansiosta eläimen käytettävissä on enemmän erilaisia toimintamahdollisuuksia ja selviytymistoimintoja, kuten lajille ominaista liikuntaa, ravinnon etsintää, toimintaa ja ongelmanratkaisutehtäviä. Eläinsuojien ympäristövirikkeiden on vastattava kyseessä olevan lajin ja yksittäisten eläinten tarpeita. Laitosten virikkeellistämisstrategioita on säännöllisesti tarkistettava ja päivitettävä.

c)   Eläinsuojat

Eläinsuojia ei saa valmistaa eläinten terveydelle vahingollisesta materiaalista. Ne on suunniteltava ja rakennettava siten, että eläimet eivät voi vahingoittaa itseään. Kertakäyttöisiä suojia lukuun ottamatta ne on valmistettava puhdistus- ja sterilointitekniikan kestävästä materiaalista. Eläinsuojien pohja on suunniteltava eläinlajia ja eläinten ikää vastaavaksi sekä sellaiseksi, että eritteet voidaan helposti poistaa.

3.4.   Ruokinta

| a) | Ravinnon muodon, sisällön ja esitystavan on vastattava sekä eläimen ravitsemustarpeita että käyttäytymiseen liittyviä tarpeita. |
| --- | --- |

a)

Ravinnon muodon, sisällön ja esitystavan on vastattava sekä eläimen ravitsemustarpeita että käyttäytymiseen liittyviä tarpeita.

| b) | Eläinten ravinnon on oltava maittavaa ja pilaantumatonta. Laitosten on noudatettava raaka-aineiden valinnassa ja ravinnon tuotannossa, valmistamisessa ja tarjoamisessa varotoimia kemiallisen, fysikaalisen ja mikrobiologisen kontaminaation estämiseksi. |
| --- | --- |

b)

Eläinten ravinnon on oltava maittavaa ja pilaantumatonta. Laitosten on noudatettava raaka-aineiden valinnassa ja ravinnon tuotannossa, valmistamisessa ja tarjoamisessa varotoimia kemiallisen, fysikaalisen ja mikrobiologisen kontaminaation estämiseksi.

| c) | Pakkauksessa, kuljetuksessa ja varastoinnissa on vältettävä kontaminaatiota, pilaantumista ja tuhoutumista. Kaikki syöttöastiat, kaukalot ja muut syöttölaitteet on säännöllisesti puhdistettava ja tarvittaessa steriloitava. |
| --- | --- |

c)

Pakkauksessa, kuljetuksessa ja varastoinnissa on vältettävä kontaminaatiota, pilaantumista ja tuhoutumista. Kaikki syöttöastiat, kaukalot ja muut syöttölaitteet on säännöllisesti puhdistettava ja tarvittaessa steriloitava.

| d) | Jokaisen eläimen saatavilla on oltava ravintoa, ja ruokinta-alan on oltava riittävän suuri kilpailun vähentämiseksi. |
| --- | --- |

d)

Jokaisen eläimen saatavilla on oltava ravintoa, ja ruokinta-alan on oltava riittävän suuri kilpailun vähentämiseksi.

3.5.   Juomavesi

| a) | Jokaisen eläimen saatavilla on aina oltava puhdasta juomavettä. |
| --- | --- |

a)

Jokaisen eläimen saatavilla on aina oltava puhdasta juomavettä.

| b) | Kun käytetään automaattisia juottojärjestelmiä, ne on säännöllisesti tarkistettava, huollettava ja huuhdeltava vahinkojen välttämiseksi. Kiinteäpohjaisissa häkeissä on huolehdittava tulvavaaran estämisestä. |
| --- | --- |

b)

Kun käytetään automaattisia juottojärjestelmiä, ne on säännöllisesti tarkistettava, huollettava ja huuhdeltava vahinkojen välttämiseksi. Kiinteäpohjaisissa häkeissä on huolehdittava tulvavaaran estämisestä.

| c) | Akvaarioiden ja tankkien veden laatu on sovitettava kulloinkin kyseessä olevan kala-, sammakkoeläin- ja matelijalajin tarpeiden ja sietokyvyn mukaiseksi. |
| --- | --- |

c)

Akvaarioiden ja tankkien veden laatu on sovitettava kulloinkin kyseessä olevan kala-, sammakkoeläin- ja matelijalajin tarpeiden ja sietokyvyn mukaiseksi.

3.6.   Pohja-, alusta-, pehku-, kuivike- ja pesämateriaali

| a) | Eläimillä tulisi aina olla lajille sopivia kuivikkeita tai nukkumispaikkoja sekä asianmukaisia pesämateriaaleja tai -rakenteita kasvatuseläimiä varten. |
| --- | --- |

a)

Eläimillä tulisi aina olla lajille sopivia kuivikkeita tai nukkumispaikkoja sekä asianmukaisia pesämateriaaleja tai -rakenteita kasvatuseläimiä varten.

| b) | Eläinsuojan pohjan on tarjottava vakaa ja mukava lepoalue kaikille eläimille. Kaikki nukkuma-alueet on pidettävä puhtaina ja kuivina. |
| --- | --- |

b)

Eläinsuojan pohjan on tarjottava vakaa ja mukava lepoalue kaikille eläimille. Kaikki nukkuma-alueet on pidettävä puhtaina ja kuivina.

3.7.   Käsittely

Laitosten on laadittava koulutusohjelmia, jolla edistetään eläinten yhteistyötä toimenpiteiden aikana. Koulutusohjelmat on sovitettava eläinten lajeihin ja alkuperään, toimenpiteisiin ja hankkeen kestoon. Sosiaalisia yhteyksiä ihmisten kanssa on pidettävä ensisijaisen tärkeinä ja ne on sovitettava eläinten lajeihin ja alkuperään, toimenpiteisiin ja hankkeen kestoon.

B OSA:   LAJIKOHTAINEN OSA

1.   Hiiret, rotat, gerbiilit, hamsterit ja marsut

Tässä ja muissa hiiriä, rottia, gerbiilejä, hamstereita ja marsuja koskevissa taulukoissa eläinsuojan korkeus mitataan pystysuoraan eläinsuojan pohjasta sen kattoon tai kanteen, ja suojan on oltava näin korkea yli 50 prosentissa suojan pohjan vähimmäispinta-alasta, joka lasketaan ilman virikkeellistämislaitteita.

Toimenpiteitä suunniteltaessa on otettava huomioon eläinten mahdollinen kasvu, jotta tilaa olisi riittävästi koko tutkimuksen ajan (taulukot 1.1–1.5).

Taulukko 1.1   Hiiret

| | Paino
  (g) | Suojan vähimmäiskoko
  (cm2) | Pohjapinta-ala Eläintä kohti
  (cm2) | Vähimmäis-korkeus
  (cm) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Säilytyksen ja toimenpiteiden aikana | enintään 20 | 330 | 60 | 12 | [Tammikuu 2012] |
| yli 20,enintään 25 | 330 | 70 | 12 |
| yli 25 enintään 30 | 330 | 80 | 12 |
| yli 30, | 330 | 100 | 12 |
| Kasvatushäkit | | 330
  Yksiavioista paria (ulkosiittoinen/sisäsiittoi-nen) tai kolmea eläintä (sisäsiittoinen) varten. Kutakin ylimääräistä naarasta ja poikuetta varten lisätään 180 cm2. | | 12 |
| Säilytys kasvattajien luona (1)

  Suojan koko 950 cm2 | alle 20 | 950 | 40 | 12 |
| Suojan koko 1 500 cm2 | alle 20 | 1 500 | 30 | 12 |

Paino

(g)

Suojan vähimmäiskoko

(cm2)

Pohjapinta-ala Eläintä kohti

(cm2)

Vähimmäis-korkeus

(cm)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Säilytyksen ja toimenpiteiden aikana

enintään 20

330

60

12

[Tammikuu 2012]

yli 20,enintään 25

330

70

12

yli 25 enintään 30

330

80

12

yli 30,

330

100

12

Kasvatushäkit

330

Yksiavioista paria (ulkosiittoinen/sisäsiittoi-nen) tai kolmea eläintä (sisäsiittoinen) varten. Kutakin ylimääräistä naarasta ja poikuetta varten lisätään 180 cm2.

12

Säilytys kasvattajien luona (1)

Suojan koko 950 cm2

alle 20

950

40

12

Suojan koko 1 500 cm2

alle 20

1 500

30

12

Taulukko 1.2   Rotat

| | Paino
  (g) | Suojan vähimmäiskoko
  (cm2) | Pohjapinta-ala eläintä kohti
  (cm2) | Vähimmäiskorkeus
  (cm) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Säilytyksen ja toimenpiteiden aikana (2) | enintään 200 | 800 | 200 | 18 | [Tammikuu 2012] |
| yli 200, enintään 300 | 800 | 250 | 18 |
| yli 300, enintään 400 | 800 | 350 | 18 |
| yli 400, enintään 600 | 800 | 450 | 18 |
| yli 600 | 1 500 | 600 | 18 |
| Kasvatushäkit | | 800
  Emo ja poikue. Kutakin suojaan lisättyä ylimääräistä aikuista eläintä kohti lisätään 400 cm2. | | 18 |
| Säilytys kasvattajien luona (3)

  Suojan koko 1 500 cm2 | enintään 50 | 1 500 | 100 | 18 |
| yli 50, enintään 100 | 1 500 | 125 | 18 |
| yli 100, enintään 150 | 1 500 | 150 | 18 |
| yli 150, enintään 200 | 1 500 | 175 | 18 |
| Säilytys kasvattajien luona (3)

  Suojan koko 2 500 cm2 | enintään 100 | 2 500 | 100 | 18 |
| yli 100, enintään 150 | 2 500 | 125 | 18 |
| yli 150, enintään 200 | 2 500 | 150 | 18 |

Paino

(g)

Suojan vähimmäiskoko

(cm2)

Pohjapinta-ala eläintä kohti

(cm2)

Vähimmäiskorkeus

(cm)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Säilytyksen ja toimenpiteiden aikana (2)

enintään 200

800

200

18

[Tammikuu 2012]

yli 200, enintään 300

800

250

18

yli 300, enintään 400

800

350

18

yli 400, enintään 600

800

450

18

yli 600

1 500

600

18

Kasvatushäkit

800

Emo ja poikue. Kutakin suojaan lisättyä ylimääräistä aikuista eläintä kohti lisätään 400 cm2.

18

Säilytys kasvattajien luona (3)

Suojan koko 1 500 cm2

enintään 50

1 500

100

18

yli 50, enintään 100

1 500

125

18

yli 100, enintään 150

1 500

150

18

yli 150, enintään 200

1 500

175

18

Säilytys kasvattajien luona (3)

Suojan koko 2 500 cm2

enintään 100

2 500

100

18

yli 100, enintään 150

2 500

125

18

yli 150, enintään 200

2 500

150

18

Taulukko 1.3   Gerbiilit

| | Paino
  (g) | Suojan vähimmäiskoko
  (cm2) | Pohjapinta-ala eläintä kohti
  (cm2) | Vähimmäis korkeus
  (cm) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Säilytyksen ja toimenpiteiden aikana | enintään 40 | 1 200 | 150 | 18 | [Tammikuu 2012] |
| yli 40 | 1 200 | 250 | 18 |
| Kasvatushäkit | | 1 200 Yksiavioinen pari tai kolme eläintä sekä poikaset. | | 18 |

Paino

(g)

Suojan vähimmäiskoko

(cm2)

Pohjapinta-ala eläintä kohti

(cm2)

Vähimmäis korkeus

(cm)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Säilytyksen ja toimenpiteiden aikana

enintään 40

1 200

150

18

[Tammikuu 2012]

yli 40

1 200

250

18

Kasvatushäkit

1 200 Yksiavioinen pari tai kolme eläintä sekä poikaset.

18

Taulukko 1.4   Hamsterit

| | Paino
  (g) | Suojan vähimmäiskoko
  (cm2) | Pohjapinta-ala eläintä kohti
  (cm2) | Vähimm äiskorkeus
  (cm) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Säilytyksen ja toimenpiteiden aikana | enintään 60 | 800 | 150 | 14 | [Tammikuu 2012] |
| yli 60, enintään 100 | 800 | 200 | 14 |
| yli 100 | 800 | 250 | 14 |
| Kasvatushäkit | | 800
  Emo tai yksiavioinen pari sekä poikue. | | 14 |
| Säilytys kasvattajien luona (4) | alle 60 | 1 500 | 100 | 14 |

Paino

(g)

Suojan vähimmäiskoko

(cm2)

Pohjapinta-ala eläintä kohti

(cm2)

Vähimm äiskorkeus

(cm)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Säilytyksen ja toimenpiteiden aikana

enintään 60

800

150

14

[Tammikuu 2012]

yli 60, enintään 100

800

200

14

yli 100

800

250

14

Kasvatushäkit

800

Emo tai yksiavioinen pari sekä poikue.

14

Säilytys kasvattajien luona (4)

alle 60

1 500

100

14

Taulukko 1.5   Marsut

| | Paino
  (g) | Suojan vähimmäiskoko
  (cm2) | Pohjapinta-ala eläintä kohti
  (cm2) | Vähimm äiskorkeus
  (cm) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Säilytyksen ja toimen-piteiden aikana | enintään 200 | 1 800 | 200 | 23 | [Tammikuu 2012] |
| yli 200, enintään 300 | 1 800 | 350 | 23 |
| yli 300, enintään 450 | 1 800 | 500 | 23 |
| yli 450, enintään 700 | 2 500 | 700 | 23 |
| yli 700 | 2 500 | 900 | 23 |
| Kasvatus-häkit | | 2 500
  Pari, jolla poikue. Kutakin ylimääräistä naarasta kohti lisätään 1 000 cm2 | | 23 |

Paino

(g)

Suojan vähimmäiskoko

(cm2)

Pohjapinta-ala eläintä kohti

(cm2)

Vähimm äiskorkeus

(cm)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Säilytyksen ja toimen-piteiden aikana

enintään 200

1 800

200

23

[Tammikuu 2012]

yli 200, enintään 300

1 800

350

23

yli 300, enintään 450

1 800

500

23

yli 450, enintään 700

2 500

700

23

yli 700

2 500

900

23

Kasvatus-häkit

2 500

Pari, jolla poikue. Kutakin ylimääräistä naarasta kohti lisätään 1 000 cm2

23

2.   Kanit

Suojassa on oltava korotettu alue. Tämän korotetun alueen on oltava sellainen, että eläin voi oikaista itsensä, istua ja liikkua helposti sen alla, mutta sen ei pitäisi kattaa yli 40:tä prosenttia pohjapinta-alasta. Jos poikkeuksellisista tieteellisistä tai eläinlääketieteellisistä syistä ei voida käyttää hyllyä, suojan on oltava 33 prosenttia suurempi yksittäistä kania kohti ja 60 prosenttia suurempi kahta kania kohti. Jos korotettu alue on alle 10 viikon ikäisten kanien käytössä, sen vähimmäiskoko on 55 × 25 cm ja sen korkeuden pohjasta on oltava sellainen, että eläimet voivat hyödyntää sitä.

Taulukko 2.1   Yli 10 viikon ikäiset kanit

Taulukko 2.1 koskee sekä häkkejä että karsinoita. Lisäpinta-alan tarve on 3 000 cm2 kania kohti, kun kaneja on kolmesta kuuteen, ja 2 500 cm2 kutakin kania kohti, kun kaneja on yli kuusi.

| Lopullinen paino
  (kg) | Vähimmäispohjapinta-ala yhtä tai kahta sosiaalisesti sopusointuista eläintä kohti
  (cm2) | Vähimmäiskorkeus
  (cm) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| alle 3 | 3 500 | 45 | [Tammikuu 2012] |
| 3–5 | 4 200 | 45 |
| yli 5 | 5 400 | 60 |

Lopullinen paino

(kg)

Vähimmäispohjapinta-ala yhtä tai kahta sosiaalisesti sopusointuista eläintä kohti

(cm2)

Vähimmäiskorkeus

(cm)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

alle 3

3 500

45

[Tammikuu 2012]

3–5

4 200

45

yli 5

5 400

60

Taulukko 2.2   Naaras ja poikue

| Naaraan paino
  (kg) | Suojan vähimmäiskoko
  (cm2) | Lisätila pesäkoppeja varten
  (cm2) | Vähimmäiskorkeus
  (cm) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| alle 3 | 3 500 | 1 000 | 45 | [Tammikuu 2012] |
| 3–5 | 4 200 | 1 200 | 45 |
| yli 5 | 5 400 | 1 400 | 60 |

Naaraan paino

(kg)

Suojan vähimmäiskoko

(cm2)

Lisätila pesäkoppeja varten

(cm2)

Vähimmäiskorkeus

(cm)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

alle 3

3 500

1 000

45

[Tammikuu 2012]

3–5

4 200

1 200

45

yli 5

5 400

1 400

60

Taulukko 2.3   Alle 10 viikon ikäiset kanit

Taulukko 2.3 koskee sekä häkkejä että karsinoita.

| Ikä | Suojan vähimmäiskoko
  (cm2) | Vähimmäispohjapinta-ala eläintä kohti
  (cm2) | Vähimmäiskorkeus
  (cm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vieroituksesta 7 viikon ikään | 4 000 | 800 | 40 |
| Yli 7 mutta enintään 10 viikkoa | 4 000 | 1 200 | 40 |

Ikä

Suojan vähimmäiskoko

(cm2)

Vähimmäispohjapinta-ala eläintä kohti

(cm2)

Vähimmäiskorkeus

(cm)

Vieroituksesta 7 viikon ikään

4 000

800

40

Yli 7 mutta enintään 10 viikkoa

4 000

1 200

40

Taulukko 2.4 Kanit:   Optimaaliset mitat korotetuille alueille suojissa, joiden mitat esitetään taulukossa 2.1

| Ikä viikkoina | Lopullinen paino
  (kg) | Ihanteellinen koko
  (cm × cm) | Ihanteellinen korkeus suojan pohjasta
  (cm) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| yli 10 | alle 3 | 55 × 25 | 25 | [Tammikuu 2012] |
| 3–5 | 55 × 30 | 25 |
| yli 5 | 60 × 35 | 30 |

Ikä viikkoina

Lopullinen paino

(kg)

Ihanteellinen koko

(cm × cm)

Ihanteellinen korkeus suojan pohjasta

(cm)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

yli 10

alle 3

55 × 25

25

[Tammikuu 2012]

3–5

55 × 30

25

yli 5

60 × 35

30

3.   Kissat

Taulukko 3.1   Kissat

Vähimmäistila emoa ja poikuetta varten on sama kuin yhtä kissaa varten. Sitä suurennetaan vähitellen niin, että neljän kuukauden iässä poikaset on sijoitettu tiloihin, joissa sovelletaan aikuisille eläimille tarkoitettuja tilavaatimuksia.

Niiden alueiden, joita käytetään ruokintaan ja joissa pidetään ulostusastioita, on oltava vähintään 0,5 metrin päässä toisistaan eikä niitä saa vaihtaa keskenään.

| | Pohja (5)

  (m2) | Hyllyt
  (m2) | Korkeus
  (m) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vähimmäisala yhtä eläintä kohti | 1,5 | 0,5 | 2 | [Tammikuu 2017] |
| Jokaista ylimääräistä eläintä kohti | 0,75 | 0,25 | – |

Pohja (5)

(m2)

Hyllyt

(m2)

Korkeus

(m)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Vähimmäisala yhtä eläintä kohti

1,5

0,5

2

[Tammikuu 2017]

Jokaista ylimääräistä eläintä kohti

0,75

0,25

–

4.   Koirat

Sisäsuojan on oltava vähintään 50 prosenttia koirien käytettävissä olevasta tilasta, kuten jäljempänä olevasta taulukosta 4.1 käy ilmi.

Taulukossa esitetyt tilavaatimukset koskevat beagleja, mutta suurten rotujen, kuten bernhardinkoiran tai irlanninsusikoiran tilavaatimukset ovat huomattavasti suurempia kuin ne, jotka esitetään taulukossa 4.1. Muiden rotujen kuin koe-eläinbeaglen osalta tilavaatimuksista päätetään yhdessä eläinlääketieteellisen henkilökunnan kanssa.

Taulukko 4.1   Koirat

Pareittain tai ryhmässä säilytettäviä koiria voidaan kutakin pitää tilassa, joka on puolet esitetystä kokonaispinta-alasta (2 m2, kun koiran paino on alle 20 kg; 4 m2, kun koiran paino on yli 20 kg) sinä aikana, kun niitä käytetään tässä direktiivissä määriteltyihin toimenpiteisiin, jos tämä on tarpeen tieteellisistä syistä.

Imettävään naaraaseen ja poikueeseen sovelletaan samaa tilavaatimusta kuin naaraaseen, jonka paino on sama. Poikuekarsina on suunniteltava niin, että naaras voi siirtyä lisätilaan tai korotettuun tilaan pois pentujen läheltä.

| Paino
  (kg) | Suojan vähimmäiskoko
  (m2) | Vähimmäispohjapinta-ala yhtä tai kahta eläintä kohti
  (m2) | Kutakin ylimääräistä eläintä kohti lisätään vähintään
  (m2) | Vähimmäis-korkeus
  (m) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| enintään 20 | 4 | 4 | 2 | 2 | [Tammikuu 2017] |
| yli 20 | 8 | 8 | 4 | 2 |

Paino

(kg)

Suojan vähimmäiskoko

(m2)

Vähimmäispohjapinta-ala yhtä tai kahta eläintä kohti

(m2)

Kutakin ylimääräistä eläintä kohti lisätään vähintään

(m2)

Vähimmäis-korkeus

(m)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

enintään 20

4

4

2

2

[Tammikuu 2017]

yli 20

8

8

4

2

Taulukko 4.2   Koirat – vieroitetut koirat

| Koiran paino
  (kg) | Suojan vähimmäiskoko
  (m2) | Vähimmäispohjapinta-ala eläintä kohti
  (m2) | Vähimmäiskorkeus
  (m) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| enintään 5 | 4 | 0,5 | 2 | [Tammikuu 2017] |
| yli 5, enintään 10 | 4 | 1,0 | 2 |
| yli 10, enintään 15 | 4 | 1,5 | 2 |
| yli 15, enintään 20 | 4 | 2 | 2 |
| yli 20 | 8 | 4 | 2 |

Koiran paino

(kg)

Suojan vähimmäiskoko

(m2)

Vähimmäispohjapinta-ala eläintä kohti

(m2)

Vähimmäiskorkeus

(m)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

enintään 5

4

0,5

2

[Tammikuu 2017]

yli 5, enintään 10

4

1,0

2

yli 10, enintään 15

4

1,5

2

yli 15, enintään 20

4

2

2

yli 20

8

4

2

5.   Fretit

Taulukko 5.   Fretit

| | Suojan vähimmäiskoko
  (cm2) | Vähimmäispohjapinta-ala eläintä kohti
  (cm2) | Vähimmäiskorkeus
  (cm) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eläimet, joiden paino on enintään 600 g | 4 500 | 1 500 | 50 | [Tammikuu 2012 ] |
| Eläimet, joiden paino on yli 600 g | 4 500 | 3 000 | 50 |
| Aikuiset urokset | 6 000 | 6 000 | 50 |
| Naaras ja poikue | 5 400 | 5 400 | 50 |

Suojan vähimmäiskoko

(cm2)

Vähimmäispohjapinta-ala eläintä kohti

(cm2)

Vähimmäiskorkeus

(cm)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Eläimet, joiden paino on enintään 600 g

4 500

1 500

50

[Tammikuu 2012 ]

Eläimet, joiden paino on yli 600 g

4 500

3 000

50

Aikuiset urokset

6 000

6 000

50

Naaras ja poikue

5 400

5 400

50

6.   Kädelliset

Taulukko 6.1   Marmosetit ja tamariinit

| | Suojien vähimmäispohjapinta-ala yhtä (6) tai kahta eläintä + alle 5 kk:n ikäisiä jälkeläisiä kohti
  (m2) | Vähimmäistilavuus kutakin yli 5 kk:n ikäistä ylimääräistä eläintä kohti
  (m 3) | Vähimmäis-korkeus
  (m) (7) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marmosetit | 0,5 | 0,2 | ║1,5 | [Tammikuu 2017] |
| Tamariinit | 1,5 | 0,2 | 1,5 |

Suojien vähimmäispohjapinta-ala yhtä (6) tai kahta eläintä + alle 5 kk:n ikäisiä jälkeläisiä kohti

(m2)

Vähimmäistilavuus kutakin yli 5 kk:n ikäistä ylimääräistä eläintä kohti

(m 3)

Vähimmäis-korkeus

(m) (7)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Marmosetit

0,5

0,2

║1,5

[Tammikuu 2017]

Tamariinit

1,5

0,2

1,5

Taulukko 6.2   Saimirit

| Vähimmäispohjapinta-ala yhtä (8) tai kahta eläintä kohti
  (m2) | Vähimmäistilavuus kutakin yli 6 kk:n ikäistä ylimääräistä eläintä kohti
  (m3) | Vähimmäiskorkeus
  (m) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| 2,0 | 0,5 | 1,8 | [Tammikuu 2017] |

Vähimmäispohjapinta-ala yhtä (8) tai kahta eläintä kohti

(m2)

Vähimmäistilavuus kutakin yli 6 kk:n ikäistä ylimääräistä eläintä kohti

(m3)

Vähimmäiskorkeus

(m)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

2,0

0,5

1,8

[Tammikuu 2017]

Taulukko 6.3   Makakit ja vervetit (9)

| | Suojan vähimmäiskoko
  (m2) | Suojan vähimmäis-tilavuus
  (m3) | Vähimmäis-tilavuus eläintä kohti
  (m3) | Suojan vähimmäis korkeus
  (m) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alle 3-vuotiaat eläimet (10) | 2,0 | 3,6 | 1,0 | 1,8 | [Tammikuu 2017] |
| Vähintään 3-vuotiaat eläimet (11) | 2,0 | 3,6 | 1,8 | 1,8 |
| Siitostarkoituksia varten säilytettävät eläimet (12) | | | 3,5 | 2,0 |

Suojan vähimmäiskoko

(m2)

Suojan vähimmäis-tilavuus

(m3)

Vähimmäis-tilavuus eläintä kohti

(m3)

Suojan vähimmäis korkeus

(m)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Alle 3-vuotiaat eläimet (10)

2,0

3,6

1,0

1,8

[Tammikuu 2017]

Vähintään 3-vuotiaat eläimet (11)

2,0

3,6

1,8

1,8

Siitostarkoituksia varten säilytettävät eläimet (12)

3,5

2,0

Taulukko 6.4   Paviaanit (13)

| | Suojan vähimmäiskoko
  (m2) | Suojan vähimmäis tilavuus
  (m3) | Vähimmäis tilavuus eläintä kohti
  (m3) | Suojan vähimmäis korkeus
  (m) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alle 4-vuotiaat eläimet (14) | 4,0 | 7,2 | 3,0 | 1,8 | [Tammikuu 2017] |
| Vähintään 4-vuotiaat eläimet (14) | 7,0 | 12,6 | 6,0 | 1,8 |
| Siitostarkoituksia varten säilytettävät eläimet (15) | | | 12,0 | 2,0 |

Suojan vähimmäiskoko

(m2)

Suojan vähimmäis tilavuus

(m3)

Vähimmäis tilavuus eläintä kohti

(m3)

Suojan vähimmäis korkeus

(m)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Alle 4-vuotiaat eläimet (14)

4,0

7,2

3,0

1,8

[Tammikuu 2017]

Vähintään 4-vuotiaat eläimet (14)

7,0

12,6

6,0

1,8

Siitostarkoituksia varten säilytettävät eläimet (15)

12,0

2,0

7.   Tuotantoeläimet

Taulukko 7.1   Naudat

| Paino
  (kg) | Suojan vähimmäiskoko
  (m2) | Vähimmäispohja-pinta-ala eläintä kohti
  (m2) | Kaukalon koko: sarvellisten nautojen ad libitum –ruokinta
  (m/eläin) | Kaukalon koko: sarvellisten nautojen rajoitettu ruokinta
  (m/eläin) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| enintään 100 | 2,50 | 2,30 | 0,10 | 0,30 | [Tammikuu 2017] |
| yli 100, enintään 200 | 4,25 | 3,40 | 0,15 | 0,50 |
| yli 200, enintään 400 | 6,00 | 4,80 | 0,18 | 0,60 |
| yli 400, enintään 600 | 9,00 | 7,50 | 0,21 | 0,70 |
| yli 600, enintään 800 | 11,00 | 8,75 | 0,24 | 0,80 |
| yli 800 | 16,00 | 10,00 | 0,30 | 1,00 |

Paino

(kg)

Suojan vähimmäiskoko

(m2)

Vähimmäispohja-pinta-ala eläintä kohti

(m2)

Kaukalon koko: sarvellisten nautojen ad libitum –ruokinta

(m/eläin)

Kaukalon koko: sarvellisten nautojen rajoitettu ruokinta

(m/eläin)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

enintään 100

2,50

2,30

0,10

0,30

[Tammikuu 2017]

yli 100, enintään 200

4,25

3,40

0,15

0,50

yli 200, enintään 400

6,00

4,80

0,18

0,60

yli 400, enintään 600

9,00

7,50

0,21

0,70

yli 600, enintään 800

11,00

8,75

0,24

0,80

yli 800

16,00

10,00

0,30

1,00

Taulukko 7.2   Lampaat ja vuohet

| Paino
  (kg) | Suojan vähimmäiskoko
  (m2) | Vähimmäis-pohjapinta-ala eläintä kohti
  (m2) | Väliseinän vähimmäiskorkeus*

  (m) | Kaukalon koko: ad libitum –ruokinta
  (m/eläin) | Kaukalon koko: rajoitettu ruokinta
  (m/eläin) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| alle 20 | 1,0 | 0,7 | 1,0 | 0,10 | 0,25 | [Tammikuu 2017] |
| yli 20, enintään 35 | 1,5 | 1,0 | 1,2 | 0,10 | 0,30 |
| yli 35, enintään 60 | 2,0 | 1,5 | 1,2 | 0,12 | 0,40 |
| yli 60 | 3,0 | 1,8 | 1,5 | 0,12 | 0,50 |

Paino

(kg)

Suojan vähimmäiskoko

(m2)

Vähimmäis-pohjapinta-ala eläintä kohti

(m2)

Väliseinän vähimmäiskorkeus*

(m)

Kaukalon koko: ad libitum –ruokinta

(m/eläin)

Kaukalon koko: rajoitettu ruokinta

(m/eläin)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

alle 20

1,0

0,7

1,0

0,10

0,25

[Tammikuu 2017]

yli 20, enintään 35

1,5

1,0

1,2

0,10

0,30

yli 35, enintään 60

2,0

1,5

1,2

0,12

0,40

yli 60

3,0

1,8

1,5

0,12

0,50

Taulukko 7.3   Siat ja minisiat

| Elopaino
  (kg) | Suojan vähimmäiskoko (16)

  (m2) | Vähimmäispohjapinta-ala eläintä kohti
  (m2) | Vähimmäismakuu-ala eläintä kohti (termoneutraaleissa oloissa)
  (m2/eläin) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enintään 5 | 2,0 | 0,20 | 0,10 | [Tammikuu 2017] |
| yli 5, enintään 10 | 2,0 | 0,25 | 0,11 |
| yli 10, enintään 20 | 2,0 | 0,35 | 0,18 |
| yli 20, enintään 30 | 2,0 | 0,50 | 0,24 |
| yli 30, enintään 50 | 2,0 | 0,70 | 0,33 |
| yli 50, enintään 70 | 3,0 | 0,80 | 0,41 |
| yli 70, enintään 100 | 3,0 | 1,00 | 0,53 |
| yli 100, enintään 150 | 4,0 | 1,35 | 0,70 |
| yli 150 | 5,0 | 2,50 | 0,95 |
| Aikuiset karjut (tavanomainen tuotantotapa) | 7,5 | | 1,30 |

Elopaino

(kg)

Suojan vähimmäiskoko (16)

(m2)

Vähimmäispohjapinta-ala eläintä kohti

(m2)

Vähimmäismakuu-ala eläintä kohti (termoneutraaleissa oloissa)

(m2/eläin)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Enintään 5

2,0

0,20

0,10

[Tammikuu 2017]

yli 5, enintään 10

2,0

0,25

0,11

yli 10, enintään 20

2,0

0,35

0,18

yli 20, enintään 30

2,0

0,50

0,24

yli 30, enintään 50

2,0

0,70

0,33

yli 50, enintään 70

3,0

0,80

0,41

yli 70, enintään 100

3,0

1,00

0,53

yli 100, enintään 150

4,0

1,35

0,70

yli 150

5,0

2,50

0,95

Aikuiset karjut (tavanomainen tuotantotapa)

7,5

1,30

Taulukko 7.4   Hevoseläimet

Lyhyimmän puolen on oltava vähintään hevosen säkäkorkeus kerrottuna luvulla 1,5. Sisäsuojien korkeuden on oltava sellainen, että eläimet voivat nousta täyteen korkeuteensa.

| Säkäkorkeus
  (m) | Vähimmäispohjapinta-ala eläintä kohti
  (m2) | Vähimmäis-korkeus
  (m) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| Kutakin yksin tai enintään 3 eläimen ryhmässä pidettävää eläintä kohti | Kutakin vähintään 4 eläimen ryhmässä pidettävää eläintä kohti | Varsomiskarsina / tamma ja varsa |
| 1,00–1,40 | 9,0 | 6,0 | 16 | 3,00 | [Tammikuu 2017] |
| yli 1,40, enintään 1,60 | 12,0 | 9,0 | 20 | 3,00 |
| yli 1,60 | 16,0 | (2 × SK)2
   (17) | 20 | 3,00 |

Säkäkorkeus

(m)

Vähimmäispohjapinta-ala eläintä kohti

(m2)

Vähimmäis-korkeus

(m)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Kutakin yksin tai enintään 3 eläimen ryhmässä pidettävää eläintä kohti

Kutakin vähintään 4 eläimen ryhmässä pidettävää eläintä kohti

Varsomiskarsina / tamma ja varsa

1,00–1,40

9,0

6,0

16

3,00

[Tammikuu 2017]

yli 1,40, enintään 1,60

12,0

9,0

20

3,00

yli 1,60

16,0

(2 × SK)2
   (17)

20

3,00

8.   Linnut

Taulukko 8.1   Kotieläimenä pidettävät kanalinnut

Jos näitä vähimmäissuosituksia ei tieteellisistä syistä voida noudattaa, kokeen suorittajan on perusteltava säilytyksen kesto yhdessä eläinlääketieteellisen henkilökunnan kanssa. Näissä olosuhteissa lintuja voidaan pitää pienemmissä suojissa, joissa on asianmukaisia virikkeitä ja joiden pohjan pinta-ala on vähintään 0,75 m2.

| Paino
  (g) | Suojan vähimmäiskoko
  (m2) | Vähimmäis-pinta-ala lintua kohti
  (m2) | Vähimmäis-korkeus
  (cm) | Ruokintakaukalon vähimmäispituus lintua kohti
  (cm) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enintään 200 | 1,00 | 0,025 | 30 | 3 | [Tammikuu 2012] |
| yli 200, enintään 300 | 1,00 | 0,03 | 30 | 3 |
| yli 300, enintään 600 | 1,00 | 0,05 | 40 | 7 |
| yli 600, enintään 1 200 | 2,00 | 0,09 | 50 | 15 |
| yli 1 200, enintään 1 800 | 2,00 | 0,11 | 75 | 15 |
| yli 1 800, enintään 2 400 | 2,00 | 0,13 | 75 | 15 |
| yli 2 400 | 2,00 | 0,21 | 75 | 15 |

Paino

(g)

Suojan vähimmäiskoko

(m2)

Vähimmäis-pinta-ala lintua kohti

(m2)

Vähimmäis-korkeus

(cm)

Ruokintakaukalon vähimmäispituus lintua kohti

(cm)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Enintään 200

1,00

0,025

30

3

[Tammikuu 2012]

yli 200, enintään 300

1,00

0,03

30

3

yli 300, enintään 600

1,00

0,05

40

7

yli 600, enintään 1 200

2,00

0,09

50

15

yli 1 200, enintään 1 800

2,00

0,11

75

15

yli 1 800, enintään 2 400

2,00

0,13

75

15

yli 2 400

2,00

0,21

75

15

Taulukko 8.2   Kesyt kalkkunat

Suojan kaikkien seinien tulisi olla vähintään 1,5 metriä pitkiä. Jos näitä vähimmäissuosituksia ei tieteellisistä syistä voida noudattaa, kokeen suorittajan on perusteltava säilytyksen kesto yhdessä eläinlääketieteellisen henkilökunnan kanssa. Näissä olosuhteissa lintuja voidaan pitää pienemmissä suojissa, joissa on asianmukaisia virikkeitä ja joiden pohjan pinta-ala on vähintään 0,75 m2. Korkeuden on oltava vähintään 50 cm alle 0,6 kg:n painoisia lintuja varten, 75 cm alle 4 kg:n painoisia lintuja varten ja 100 cm yli 4 kg:n painoisia lintuja varten. Suojia voidaan käyttää lintujen pienten ryhmien säilyttämiseen taulukon 8.2 tilavaatimuksia noudattaen.

| Paino
  (g) | Suojan vähimmäis-koko
  (m2) | Vähimmäis-pinta-ala lintua kohti
  (m2) | Vähimmäis-korkeus
  (cm) | Ruokintakaukalon vähimmäispituus lintua kohti
  (cm) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enintään 0,3 | 2,00 | 0,13 | 50 | 3 | [Tammikuu 2012] |
| yli 0,3, enintään 0,6 | 2,00 | 0,17 | 50 | 7 |
| yli 0,6, enintään 1 | 2,00 | 0,30 | 100 | 15 |
| yli 1, enintään 4 | 2,00 | 0,35 | 100 | 15 |
| yli 4, enintään 8 | 2,00 | 0,40 | 100 | 15 |
| yli 8, enintään 12 | 2,00 | 0,50 | 150 | 20 |
| yli 12, enintään 16 | 2,00 | 0,55 | 150 | 20 |
| yli 16, enintään 20 | 2,00 | 0,60 | 150 | 20 |
| yli 20 | 3,00 | 1,00 | 150 | 20 |

Paino

(g)

Suojan vähimmäis-koko

(m2)

Vähimmäis-pinta-ala lintua kohti

(m2)

Vähimmäis-korkeus

(cm)

Ruokintakaukalon vähimmäispituus lintua kohti

(cm)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Enintään 0,3

2,00

0,13

50

3

[Tammikuu 2012]

yli 0,3, enintään 0,6

2,00

0,17

50

7

yli 0,6, enintään 1

2,00

0,30

100

15

yli 1, enintään 4

2,00

0,35

100

15

yli 4, enintään 8

2,00

0,40

100

15

yli 8, enintään 12

2,00

0,50

150

20

yli 12, enintään 16

2,00

0,55

150

20

yli 16, enintään 20

2,00

0,60

150

20

yli 20

3,00

1,00

150

20

Taulukko 8.3   Viiriäiset

| Paino
  (g) | Suojan vähimmäis-koko
  (m2) | Pinta-ala lintua kohti pari-säilytyksessä
  (m2) | Pinta-ala lintua kohti ryhmä-säilytyksessä
  (m2) | Vähimmäis-korkeus
  (cm)* | Ruokintakaukalon vähimmäispituus lintua kohti
  (cm) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enintään 150 | 1,00 | 0,5 | 0,10 | 20 | 4 | [Tammikuu 2012] |
| Yli 150 | 1,00 | 0,6 | 0,15 | 30 | 4 |

Paino

(g)

Suojan vähimmäis-koko

(m2)

Pinta-ala lintua kohti pari-säilytyksessä

(m2)

Pinta-ala lintua kohti ryhmä-säilytyksessä

(m2)

Vähimmäis-korkeus

(cm)*

Ruokintakaukalon vähimmäispituus lintua kohti

(cm)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Enintään 150

1,00

0,5

0,10

20

4

[Tammikuu 2012]

Yli 150

1,00

0,6

0,15

30

4

Taulukko 8.4   Ankat ja hanhet

Jos näitä vähimmäissuosituksia ei tieteellisistä syistä voida noudattaa, kokeen suorittajan on perusteltava säilytyksen kesto yhdessä eläinlääketieteellisen henkilökunnan kanssa. Näissä olosuhteissa lintuja voidaan pitää pienemmissä suojissa, joissa on asianmukaisia virikkeitä ja joiden pohjan pinta-ala on vähintään 0,75 m2. Suojia voidaan käyttää lintujen pienten ryhmien säilyttämiseen taulukon 8.4 tilavaatimuksia noudattaen.

| Paino
  (g) | Suojan vähimmäis-koko
  (m2) | Pinta-ala lintua kohti
  (m2) (18) | Vähimmäis-korkeus
  (cm) | Ruokintakaukalon vähimmäispituus lintua kohti
  (cm) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ankat | | [Tammikuu 2012] |
| Enintään 300 | 2,00 | 0,10 | 50 | 10 |
| yli 300, enintään 1 200 (19) | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| yli 1 200, enintään 3 500 | 2,00 | 0,25 | 200 | 15 |
| yli 3 500 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |
| Hanhet | |
| Enintään 500 | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| yli 500, enintään 2 000 | 2,00 | 0,33 | 200 | 15 |
| yli 2 000 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |

Paino

(g)

Suojan vähimmäis-koko

(m2)

Pinta-ala lintua kohti

(m2) (18)

Vähimmäis-korkeus

(cm)

Ruokintakaukalon vähimmäispituus lintua kohti

(cm)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Ankat

[Tammikuu 2012]

Enintään 300

2,00

0,10

50

10

yli 300, enintään 1 200 (19)

2,00

0,20

200

10

yli 1 200, enintään 3 500

2,00

0,25

200

15

yli 3 500

2,00

0,50

200

15

Hanhet

Enintään 500

2,00

0,20

200

10

yli 500, enintään 2 000

2,00

0,33

200

15

yli 2 000

2,00

0,50

200

15

Taulukko 8.5   Ankat ja hanhet: Altaiden vähimmäiskoko (20)

| | Pinta-ala
  (m2) | Syvyys
  (cm) |
| --- | --- | --- |
| Ankat | 0,5 | 30 |
| Hanhet | 0,5 | 10–30 |

Pinta-ala

(m2)

Syvyys

(cm)

Ankat

0,5

30

Hanhet

0,5

10–30

Taulukko 8.6   Kyyhkyset

Suojien on oltava pitkiä ja kapeita (esimerkiksi 2 m × 1 m) pikemmin kuin neliskulmaisia, jotta eläimet voivat tehdä lyhyitä lentopyrähdyksiä.

| Ryhmän koko | Suojan vähimmäiskoko
  (m2) | Vähimmäiskorkeus
  (cm) | Ruokintakaukalon vähimmäispituus lintua kohti
  (cm) | Orren vähimmäispituus lintua kohti
  (cm) | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enintään 6 | 2 | 200 | 5 | 30 | [Tammikuu 2012] |
| 7–12 | 3 | 200 | 5 | 30 |
| Kutakin ylimääräistä lintua kohti (kun lintuja on yli 12) | 0,15 | | 5 | 30 |

Ryhmän koko

Suojan vähimmäiskoko

(m2)

Vähimmäiskorkeus

(cm)

Ruokintakaukalon vähimmäispituus lintua kohti

(cm)

Orren vähimmäispituus lintua kohti

(cm)

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Enintään 6

2

200

5

30

[Tammikuu 2012]

7–12

3

200

5

30

Kutakin ylimääräistä lintua kohti (kun lintuja on yli 12)

0,15

5

30

Taulukko 8.7   Seeprapeippo

Suojien on oltava pitkiä ja kapeita (esimerkiksi 2 m × 1 m), jotta eläimet voivat tehdä lyhyitä lentopyrähdyksiä. Lisääntymistutkimuksissa pareja voidaan pitää pienemmissä suojissa, joissa on asianmukaisia virikkeitä ja joiden pinta-ala on vähintään 0,5 m2 ja vähimmäiskorkeus 40 cm. Kokeen suorittajan on perusteltava tällaisen säilytyksen kesto yhdessä eläinlääketieteellisen henkilökunnan kanssa.

| Ryhmän koko | Suojan vähimmäiskoko
  (m2) | Vähimmäiskorkeus
  (cm) | Ruokintapisteiden vähimmäismäärä | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enintään 6 | 1,0 | 100 | 2 | [Tammikuu 2012] |
| 7–12 | 1,5 | 200 | 2 |
| 13–20 | 2,0 | 200 | 3 |
| Kutakin ylimääräistä lintua kohti (kun lintuja on yli 20) | 0,05 | | Yksi piste kuutta lintua kohti |

Ryhmän koko

Suojan vähimmäiskoko

(m2)

Vähimmäiskorkeus

(cm)

Ruokintapisteiden vähimmäismäärä

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Enintään 6

1,0

100

2

[Tammikuu 2012]

7–12

1,5

200

2

13–20

2,0

200

3

Kutakin ylimääräistä lintua kohti (kun lintuja on yli 20)

0,05

Yksi piste kuutta lintua kohti

9.   Sammakkoeläimet

Taulukko 9.1   Vedessä elävät salamanterieläimet

| Ruumiin pituus (21)

  (cm) | Vesialueen vähimmäispinta-ala
  (cm2) | Vesialueen vähimmäispinta-ala kutakin ylimääräistä eläintä kohti ryhmäsäilytyksessä
  (cm2) | Veden vähimmäissyvyys
  (cm) | Optimaa-linen lämpötila | Suhteellinen kosteus | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enintään 10 | 262,5 | 50 | 13 | 15 oC – 22 oC | 100 % | [Tammikuu 2012] |
| yli 10, enintään 15 | 525 | 110 | 13 |
| yli 15, enintään 20 | 875 | 200 | 15 |
| yli 20, enintään 30 | 1 837,5 | 440 | 15 |
| yli 30 | 3 150 | 800 | 20 |

Ruumiin pituus (21)

(cm)

Vesialueen vähimmäispinta-ala

(cm2)

Vesialueen vähimmäispinta-ala kutakin ylimääräistä eläintä kohti ryhmäsäilytyksessä

(cm2)

Veden vähimmäissyvyys

(cm)

Optimaa-linen lämpötila

Suhteellinen kosteus

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Enintään 10

262,5

50

13

15 oC – 22 oC

100 %

[Tammikuu 2012]

yli 10, enintään 15

525

110

13

yli 15, enintään 20

875

200

15

yli 20, enintään 30

1 837,5

440

15

yli 30

3 150

800

20

Taulukko 9.2   Vedessä elävät sammakkoeläimet (22)

| Ruumiin pituus (23)

  (cm) | Vesialueen vähimmäispinta-ala
  (cm2) | Vesialueen vähimmäispinta-ala kutakin ylimääräistä eläintä kohti ryhmäsäilytyksessä
  (cm2) | Veden vähimmäissyvyys
  (cm) | Optimaalinen lämpötila | Suhteellinen kosteus | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alle 6 | 160 | 40 | 6 | 18 oC – 22 oC | 100 % | [Tammikuu 2012] |
| 6–9 | 300 | 75 | 8 |
| yli 9, enintään 12 | 600 | 150 | 10 |
| yli 12 | 920 | 230 | 12,5 |

Ruumiin pituus (23)

(cm)

Vesialueen vähimmäispinta-ala

(cm2)

Vesialueen vähimmäispinta-ala kutakin ylimääräistä eläintä kohti ryhmäsäilytyksessä

(cm2)

Veden vähimmäissyvyys

(cm)

Optimaalinen lämpötila

Suhteellinen kosteus

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Alle 6

160

40

6

18 oC – 22 oC

100 %

[Tammikuu 2012]

6–9

300

75

8

yli 9, enintään 12

600

150

10

yli 12

920

230

12,5

Taulukko 9.3   Osittain vedessä elävät sammakkoeläimet

| Ruumiin pituus (24)

  (cm) | Suojan vähimmäis-koko (25)

  (cm2) | Vähimmäispinta-ala kutakin ylimääräistä eläintä kohti ryhmäsäilytyksessä
  (cm2) | Vähimmäiskorkeus (26)

  (cm) | Veden vähimmäissyvyys
  (cm) | Optimaalinen lämpötila | Suhteellinen kosteus | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| enintään 5,0 | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 10 oC – 15 oC | 50–80 % | [Tammikuu 2012] |
| yli 5,0, enintään 7,5 | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| yli 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Ruumiin pituus (24)

(cm)

Suojan vähimmäis-koko (25)

(cm2)

Vähimmäispinta-ala kutakin ylimääräistä eläintä kohti ryhmäsäilytyksessä

(cm2)

Vähimmäiskorkeus (26)

(cm)

Veden vähimmäissyvyys

(cm)

Optimaalinen lämpötila

Suhteellinen kosteus

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

enintään 5,0

1 500

200

20

10

10 oC – 15 oC

50–80 %

[Tammikuu 2012]

yli 5,0, enintään 7,5

3 500

500

30

10

yli 7,5

4 000

700

30

15

Taulukko 9.4   Osittain maalla elävät sammakkoeläimet

| Ruumiin pituus (27)

  (cm) | Suojan vähimmäiskoko (28)

  (cm2) | Vähimmäispinta-ala kutakin ylimääräistä eläintä kohti ryhmäsäilytyksessä
  (cm2) | Vähimmäiskorkeus (29)

  (cm) | Veden vähimmäissyvyys
  (cm) | Optimaalinen lämpötila | Suhteellinen kosteus | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enintään 5,0 | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 23 oC – 27 oC | 50–80 % | [Tammikuu 2012] |
| yli 5,0, enintään 7,5 | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| yli 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Ruumiin pituus (27)

(cm)

Suojan vähimmäiskoko (28)

(cm2)

Vähimmäispinta-ala kutakin ylimääräistä eläintä kohti ryhmäsäilytyksessä

(cm2)

Vähimmäiskorkeus (29)

(cm)

Veden vähimmäissyvyys

(cm)

Optimaalinen lämpötila

Suhteellinen kosteus

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Enintään 5,0

1 500

200

20

10

23 oC – 27 oC

50–80 %

[Tammikuu 2012]

yli 5,0, enintään 7,5

3 500

500

30

10

yli 7,5

4 000

700

30

15

Taulukko 9.5   Metsissä elävät sammakkoeläimet

| Ruumiin pituus (30)

  (cm) | Suojan vähimmäiskoko (31)

  (cm2) | Vähimmäispinta-ala kutakin ylimääräistä eläintä kohti ryhmä-säilytyksessä
  (cm2) | Vähimmäiskorkeus (32)

  (cm) | Optimaalinen lämpötila | Suhteellinen kosteus | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enintään 3,0 | 900 | 100 | 30 | 18 oC – 25 oC | 50–70 % | [Tammikuu 2012] |
| Yli 3,0 | 1 500 | 200 | 30 |

Ruumiin pituus (30)

(cm)

Suojan vähimmäiskoko (31)

(cm2)

Vähimmäispinta-ala kutakin ylimääräistä eläintä kohti ryhmä-säilytyksessä

(cm2)

Vähimmäiskorkeus (32)

(cm)

Optimaalinen lämpötila

Suhteellinen kosteus

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Enintään 3,0

900

100

30

18 oC – 25 oC

50–70 %

[Tammikuu 2012]

Yli 3,0

1 500

200

30

10.   Matelijat

Taulukko 10.1   Vedessä elävät kilpikonnat

| Ruumiin pituus (33)

  (cm) | Vesialueen vähimmäispinta-ala
  (cm2) | Vesialueen vähimmäispinta-ala kutakin ylimääräistä eläintä kohti ryhmäsäilytyksessä
  (cm2) | Veden vähimmäissyvyys
  (cm) | Optimaalinen lämpötila | Suhteellinen kosteus | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enintään 5 | 600 | 100 | 10 | 20 oC – 25 oC | 80–70 % | [Tammikuu 2012] |
| yli 5, enintään 10 | 1 600 | 300 | 15 |
| yli 10, enintään 15 | 3 500 | 600 | 20 |
| yli 15, enintään 20 | 6 000 | 1 200 | 30 |
| yli 20, enintään 30 | 10 000 | 2 000 | 35 |
| yli 30 | 20 000 | 5 000 | 40 |

Ruumiin pituus (33)

(cm)

Vesialueen vähimmäispinta-ala

(cm2)

Vesialueen vähimmäispinta-ala kutakin ylimääräistä eläintä kohti ryhmäsäilytyksessä

(cm2)

Veden vähimmäissyvyys

(cm)

Optimaalinen lämpötila

Suhteellinen kosteus

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Enintään 5

600

100

10

20 oC – 25 oC

80–70 %

[Tammikuu 2012]

yli 5, enintään 10

1 600

300

15

yli 10, enintään 15

3 500

600

20

yli 15, enintään 20

6 000

1 200

30

yli 20, enintään 30

10 000

2 000

35

yli 30

20 000

5 000

40

Taulukko 10.2   Maalla elävät käärmeet

| Ruumiin pituus (34)

  (cm) | Pohjan vähimmäispinta-ala
  (cm2) | Vähimmäispinta-ala kutakin ylimääräistä eläintä kohti ryhmäsäilytyksessä
  (cm2) | Vähimmäiskorkeus (35)

  (cm) | Optimaalinen lämpötila | Suhteellinen kosteus | 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enintään 30 | 300 | 150 | 10 | 22 oC – 27 oC | 60–80 % | [Tammikuu 2012] |
| yli 30, enintään 40 | 400 | 200 | 12 |
| yli 40, enintään 50 | 600 | 300 | 15 |
| yli 50, enintään 75 | 1 200 | 600 | 20 |
| yli 75 | 2 500 | 1 200 | 28 |

Ruumiin pituus (34)

(cm)

Pohjan vähimmäispinta-ala

(cm2)

Vähimmäispinta-ala kutakin ylimääräistä eläintä kohti ryhmäsäilytyksessä

(cm2)

Vähimmäiskorkeus (35)

(cm)

Optimaalinen lämpötila

Suhteellinen kosteus

34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päivämäärä

Enintään 30

300

150

10

22 oC – 27 oC

60–80 %

[Tammikuu 2012]

yli 30, enintään 40

400

200

12

yli 40, enintään 50

600

300

15

yli 50, enintään 75

1 200

600

20

yli 75

2 500

1 200

28

---

(1)  Vieroituksen jälkeen hiirien säilytyksessä eläintiheys voi olla tämä lyhyen aikaa vieroituksesta niiden luovuttamiseen sillä edellytyksellä, että eläimet pidetään suurissa suojissa, joissa on tarpeeksi virikkeitä. Näistä säilytysolosuhteista ei tulisi aiheutua hyvinvoinnille sellaisia haittoja kuin lisääntynyt aggressiivisuus, tautisuus tai kuolleisuus, stereotyyppinen käyttäytyminen tai muut käyttäytymishäiriöt, painon lasku, muut stressistä aiheutuvat fysiologiset tai käytösmuutokset.

(2)  Elinajan tutkimuksissa suojien olisi oltava niin suuria, että eläimiä voidaan säilyttää yhdessä. Jos tila yksittäistä eläintä kohti laskee edellä ilmoitettuja alhaisemmiksi, ensisijalle olisi asetettava ryhmän vakaiden sosiaalisten rakenteiden säilyttäminen.

(3)  Vieroituksen jälkeen hiirien säilytyksessä eläintiheys voi olla tämä lyhyen aikaa vieroituksesta niiden luovuttamiseen sillä edellytyksellä, että eläimet pidetään suurissa suojissa, joissa on tarpeeksi virikkeitä. Näistä säilytysolosuhteista ei tulisi aiheutua hyvinvoinnille sellaisia haittoja kuin lisääntynyt aggressiivisuus, tautisuus tai kuolleisuus, stereotyyppinen käyttäytyminen tai muut käyttäytymishäiriöt, painon lasku, muut stressistä aiheutuvat fysiologiset tai käytösmuutokset.

(4)  Vieroituksen jälkeen hamsterien säilytyksessä eläintiheys voi olla tämä lyhyen aikaa vieroituksesta niiden luovuttamiseen sillä edellytyksellä, että eläimet pidetään suurissa suojissa, joissa on tarpeeksi virikkeitä. Näistä säilytysolosuhteista ei tulisi aiheutua hyvinvoinnille sellaisia haittoja kuin lisääntynyt aggressiivisuus, tautisuus tai kuolleisuus, stereotyyppinen käyttäytyminen tai muut käyttäytymishäiriöt, painon lasku, muut stressistä aiheutuvat fysiologiset tai käytösmuutokset.

(5)  Huom. Pohjapinta-ala ilman hyllyjä.

(6)  Eläimiä saa säilyttää yksin ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa.

(7)  Suojan katon on oltava vähintään 1,8 metrin korkeudessa lattiasta.

(8)  Eläimiä saa säilyttää yksin ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa.

(9)  Eläimiä saa säilyttää yksin ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa.

(10)  Suojassa, jonka tilavuus vastaa vähimmäissuosituksia, voidaan pitää enintään kolme eläintä.

(11)  Suojassa, jonka tilavuus vastaa vähimmäissuosituksia, voidaan pitää enintään kaksi eläintä.

(12)  Kasvatuslaitoksessa ei tarvita lisätilaa tai -tilavuutta alle kaksivuotiaille emonsa kanssa säilytettäville eläimille.

(13)  Eläimiä saa säilyttää yksin ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa.

(14)  Suojassa, jonka tilavuus vastaa vähimmäissuosituksia, voidaan pitää enintään kaksi eläintä.

(15)  Kasvatuslaitoksessa ei tarvita lisätilaa tai -tilavuutta alle kaksivuotiaille emonsa kanssa säilytettäville eläimille.

(16)  Sikoja voidaan pitää pienemmissä suojissa lyhyitä ajanjaksoja esimerkiksi jakamalla suoja osiin väliseinien avulla, jos tämä on perusteltua kokeellisista tai eläinlääketieteellisistä syistä. (Syynä voi olla esimerkiksi yksilöllisen ruoankulutuksen varmistaminen.)

(17)  Riittävän tilan varmistamiseksi kunkin yksittäisen eläimen tilavaatimusten olisi perustuttava säkäkorkeuteen (SK).

(18)  Tähän on kuuluttava allas, jonka vähimmäispinta-ala on 0,5 m2 aina suojan pinta-alan 2 m2:ä kohti ja jonka vähimmäissyvyys on 30 cm. Allas voi olla enintään 50 prosenttia suojan vähimmäiskoosta.

(19)  Lintuja, jotka eivät vielä lennä, voidaan pitää suojissa, joiden vähimmäiskorkeus on 75 cm.

(20)  Altaiden koko määräytyy suojan pinta-alan 2 m2:ä kohti. Allas voi olla enintään 50 prosenttia suojan vähimmäiskoosta.

(21)  Mitattuna kuonon päästä peräaukkoon.

(22)  Näitä suosituksia sovelletaan säilytystankkeihin (eli hoitotankkeihin), mutta ei niihin tankkeihin, joita käytetään luonnolliseen paritteluun ja superovulaatioon. Ne edellyttävät tehokkuussyistä pienempiä yksittäistankkeja. Tilavaatimukset ilmoitetuissa tilaluokissa koskevat aikuisia eläimiä; nuoret eläimet ja poikaset on säilytettävä joko erillään tai tilavaatimuksia on muutettava kokoluokittelun mukaan.

(23)  Mitattuna kuonon päästä peräaukkoon.

(24)  Mitattuna kuonon päästä peräaukkoon.

(25)  Kolmannes maa-aluetta, kaksi kolmannesta vesialuetta, jossa eläinten on voitava upottautua veden alle.

(26)  Mitattuna maa-alueen pinnasta terraarion katon alapuoleen. Säiliön korkeutta on mukautettava sen sisustuksen mukaan.

(27)  Mitattuna kuonon päästä peräaukkoon.

(28)  Kaksi kolmannesta maa-aluetta, yksi kolmannes vesialuetta, jossa eläinten on voitava upottautua veden alle.

(29)  Mitattuna maa-alueen pinnasta terraarion katon alapuoleen. Säiliön korkeutta on mukautettava sen sisustuksen mukaan.

(30)  Mitattuna kuonon päästä peräaukkoon.

(31)  Kaksi kolmannesta maa-aluetta, yksi kolmannes vesialuetta, jossa eläinten on voitava upottautua veden alle.

(32)  Mitattuna maa-alueen pinnasta terraarion katon alapuoleen. Säiliön korkeutta on mukautettava sen sisustuksen mukaan.

(33)  Mitattuna suoraan kilven etureunasta takareunaan.

(34)  Mitattuna kuonosta häntään.

(35)  Mitattuna maa-alueen pinnasta terraarion katon alapuoleen. Säiliön korkeutta on mukautettava sen sisustuksen mukaan

Tiistai 5. toukokuuta 2009LIITE V

Luettelo 34 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista eläimistä

| 1) | Naudat (Bos taurus ja Bos indicus); |
| --- | --- |

1)

Naudat (Bos taurus ja Bos indicus);

| 2) | Lampaat ja vuohet (Ovis aries ja Capra hircus); |
| --- | --- |

2)

Lampaat ja vuohet (Ovis aries ja Capra hircus);

| 3) | Siat (Sus schrofa); |
| --- | --- |

3)

Siat (Sus schrofa);

| 4) | Hevoseläimet (Equus caballus ja equus asinus); |
| --- | --- |

4)

Hevoseläimet (Equus caballus ja equus asinus);

| 5) | Kanat (Gallus gallus domesticus); |
| --- | --- |

5)

Kanat (Gallus gallus domesticus);

| 6) | Kalkkunat (Meleagris gallopavo); |
| --- | --- |

6)

Kalkkunat (Meleagris gallopavo);

| 7) | Ankat ja hanhet (Anas platyrhynchos, Anser anser domesticus, Cairina moschata); |
| --- | --- |

7)

Ankat ja hanhet (Anas platyrhynchos, Anser anser domesticus, Cairina moschata);

| 8) | Viiriäiset (Coturnix spp); |
| --- | --- |

8)

Viiriäiset (Coturnix spp);

| 9) | Kyyhkyt (Colombia livia); |
| --- | --- |

9)

Kyyhkyt (Colombia livia);

| 10) | Kaniinit (Oryctolagus cuniculus). |
| --- | --- |

10)

Kaniinit (Oryctolagus cuniculus).

Tiistai 5. toukokuuta 2009LIITE VI

Humaanit eläinten lopettamismenetelmät

Taulukko 1 –   Humaanit menetelmät kalojen lopettamiseksi, mukaan luettuina leualliset selkärankaiset ja ympyräsuiset

| Menetelmä | Nopeus | Tehokkuus | Käytön helppous | Käyttäjän turvallisuus | Esteettinen arvo | Yleisarvosana
  (1–5) | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nukutusaineen yliannostus | ++ | ++ | ++ | + / ++ | ++ | 4–5 (1) | Eläin voidaan ensin rauhoittaa. |
| Sähkötainnutus | ++ | + | + | + | ++ | 4 | Edellyttää erityisvälineitä.
  Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |
| Maseraatio | ++ | ++ | ++ | ++ | + | 4 | Vain alle 2 cm pitkille kaloille. |
| Voimakas isku päähän | ++ | + | + | ++ | - | 3 | Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |
| Niskan murtaminen | ++ | ++ | + | ++ | - | 2, jos eläin on tajuissaan
  5, jos eläin on tajuton | Ei käytetä yli 500 g:n kaloille. Tämän jälkeen on tuhottava aivot. |

Menetelmä

Nopeus

Tehokkuus

Käytön helppous

Käyttäjän turvallisuus

Esteettinen arvo

Yleisarvosana

(1–5)

Huomautuksia

Nukutusaineen yliannostus

++

++

++

- / ++

++

4–5 (1)

Eläin voidaan ensin rauhoittaa.

Sähkötainnutus

++

+

+

+

++

4

Edellyttää erityisvälineitä.

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Maseraatio

++

++

++

++

+

4

Vain alle 2 cm pitkille kaloille.

Voimakas isku päähän

++

+

+

++

-

3

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Niskan murtaminen

++

++

+

++

-

2, jos eläin on tajuissaan

5, jos eläin on tajuton

Ei käytetä yli 500 g:n kaloille. Tämän jälkeen on tuhottava aivot.

Tajuttomiin kaloihin voidaan käyttää muita menetelmiä, kunhan eläin ei palaa tajuihinsa ennen kuolemaa.

Nopeus: ++ erittäin nopea, + nopea, - hidas. Tehokkuus: ++ erittäin tehokas, + tehokas, - tehoton. Käytön helppous: ++ helppo, + vaatii asiantuntemusta, - vaatii erityiskoulutuksen. Käyttäjän turvallisuus: ++ vaaraton, + jonkin verran vaarallinen, - vaarallinen. Esteettinen arvo: ++ esteettisesti hyvä, + useimpien mielestä hyväksyttävä, - monien mielestä mahdoton hyväksyä. Arvosana: 1–5, kun 5 on tyydyttävin.

Taulukko 2 –   Humaanit menetelmät sammakkoeläinten lopettamiseksi

| Menetelmä | Nopeus | Tehokkuus | Käytön helppous | Käyttäjän turvallisuus | Esteettinen arvo | Yleis-arvo-sana
  (1–5) | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nukutusaineen yliannostus | ++ | ++ | ++ | ++ | ++ | 5 | Eläin voidaan ensin rauhoittaa. |
| Voimakas isku päähän | ++ | ++ | + | ++ | - | 3 | Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |
| NMB/anestesiaseokset (2) | + | ++ | - | + | + | 3 | Annetaan suonensisäisenä ruiskeena, joten vaatii asiantuntemusta. |
| Mikroaaltosäteilytys | ++ | ++ | - | + | ++ | 3 | Edellyttää erityisvälineitä.
  Pienille sammakkoeläimille. |
| Sähkötainnutus | + | + | + | - | - | 2 | Edellyttää erityisvälineitä.
  Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |

Menetelmä

Nopeus

Tehokkuus

Käytön helppous

Käyttäjän turvallisuus

Esteettinen arvo

Yleis-arvo-sana

(1–5)

Huomautuksia

Nukutusaineen yliannostus

++

++

++

++

++

5

Eläin voidaan ensin rauhoittaa.

Voimakas isku päähän

++

++

+

++

-

3

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

NMB/anestesiaseokset (2)

+

++

-

+

+

3

Annetaan suonensisäisenä ruiskeena, joten vaatii asiantuntemusta.

Mikroaaltosäteilytys

++

++

-

+

++

3

Edellyttää erityisvälineitä.

Pienille sammakkoeläimille.

Sähkötainnutus

+

+

+

-

-

2

Edellyttää erityisvälineitä.

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Tajuttomiin sammakkoeläimiin voidaan käyttää muita menetelmiä, kunhan eläin ei palaa tajuihinsa ennen kuolemaa.

Nopeus: ++ erittäin nopea, + nopea, - hidas. Tehokkuus: ++ erittäin tehokas, + tehokas, - tehoton. Käytön helppous: ++ helppo, + vaatii asiantuntemusta, - vaatii erityiskoulutuksen. Käyttäjän turvallisuus: ++ vaaraton, + jonkin verran vaarallinen, - vaarallinen. Esteettinen arvo: ++ esteettisesti hyvä, + useimpien mielestä hyväksyttävä, - monien mielestä mahdoton hyväksyä. Arvosana: 1–5, kun 5 on tyydyttävin.

Taulukko 3 –   Humaanit menetelmät matelijoiden lopettamiseksi

| Menetelmä | Nopeus | Tehokkuus | Käytön helppous | Käyttäjän turvallisuus | Esteettinen arvo | Yleisarvosana
  (1–5) | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nukutusaineen yliannostus | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Eläin voidaan ensin rauhoittaa. |
| Pulttipistooli | ++ | ++ | ++ | + | + | 5 | Suurille matelijoille
  Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |
| Ampuminen | ++ | ++ | ++ | - | + | 4 | Edellyttää kokenutta tarkka-ampujaa. Kuolema voidaan joutua varmistamaan toisella menetelmällä. Käytetään kenttäoloissa. |
| Voimakas isku päähän | + | + | + | ++ | - | 3 | Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |

Menetelmä

Nopeus

Tehokkuus

Käytön helppous

Käyttäjän turvallisuus

Esteettinen arvo

Yleisarvosana

(1–5)

Huomautuksia

Nukutusaineen yliannostus

++

++

++

+

++

5

Eläin voidaan ensin rauhoittaa.

Pulttipistooli

++

++

++

+

+

5

Suurille matelijoille

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Ampuminen

++

++

++

-

+

4

Edellyttää kokenutta tarkka-ampujaa. Kuolema voidaan joutua varmistamaan toisella menetelmällä. Käytetään kenttäoloissa.

Voimakas isku päähän

+

+

+

++

-

3

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Tajuttomiin matelijoihin voidaan käyttää muita menetelmiä, kunhan eläin ei palaa tajuihinsa ennen kuolemaa.

Nopeus: ++ erittäin nopea, + nopea, - hidas. Tehokkuus: ++ erittäin tehokas, + tehokas, - tehoton. Käytön helppous: ++ helppo, + vaatii asiantuntemusta, - vaatii erityiskoulutuksen. Käyttäjän turvallisuus: ++ vaaraton, + jonkin verran vaarallinen, - vaarallinen. Esteettinen arvo: ++ esteettisesti hyvä, + useimpien mielestä hyväksyttävä, - monien mielestä mahdoton hyväksyä. Arvosana: 1–5, kun 5 on tyydyttävin.

Taulukko 4 –   Humaanit menetelmät lintujen lopettamiseksi

| Menetelmä | Nopeus | Tehokkuus | Käytön helppous | Käyttäjän turvallisuus | Esteettinen arvo | Yleisarvosana
  (1–5) | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NMB/anestesia-seokset | ++ | ++ | + | + | ++ | 4 | Annetaan suonensisäisenä ruiskeena, joten vaatii asiantuntemusta. |
| Jalokaasu (Ar, N2) | ++ | ++ | ++ | ++ | + | 4 | Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |
| Maseraatio | ++ | ++ | ++ | ++ | - | 4 | Enintään 72 tunnin ikäisille linnunpoikasille |
| Niskan murtaminen | ++ | ++ | - | ++ | - | 1/3, jos eläin on tajuissaan
  5, jos eläin on tajuton | Pienille ja nuorille linnuille (< 250 g).
  Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |
| Mikroaaltosä-teilytys | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Edellyttää erityisvälineitä. |
| Voimakas isku päähän | ++ | ++ | - | ++ | - | 3 | Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |
| Sähkötainnutus | ++ | ++ | + | - | - | 3 | Edellyttää erityisvälineitä.
  Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |
| Häkä | + | + | ++ | - | - | 1 | Käyttäjälle vaarallinen. |

Menetelmä

Nopeus

Tehokkuus

Käytön helppous

Käyttäjän turvallisuus

Esteettinen arvo

Yleisarvosana

(1–5)

Huomautuksia

NMB/anestesia-seokset

++

++

+

+

++

4

Annetaan suonensisäisenä ruiskeena, joten vaatii asiantuntemusta.

Jalokaasu (Ar, N2)

++

++

++

++

+

4

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Maseraatio

++

++

++

++

-

4

Enintään 72 tunnin ikäisille linnunpoikasille

Niskan murtaminen

++

++

-

++

-

1/3, jos eläin on tajuissaan

5, jos eläin on tajuton

Pienille ja nuorille linnuille (< 250 g).

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Mikroaaltosä-teilytys

++

++

-

++

+

3

Edellyttää erityisvälineitä.

Voimakas isku päähän

++

++

-

++

-

3

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Sähkötainnutus

++

++

+

-

-

3

Edellyttää erityisvälineitä.

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Häkä

+

+

++

-

-

1

Käyttäjälle vaarallinen.

Tajuttomiin lintuihin voidaan käyttää muita menetelmiä, kunhan eläin ei palaa tajuihinsa ennen kuolemaa.

Nopeus: ++ erittäin nopea, + nopea, - hidas. Tehokkuus: ++ erittäin tehokas, + tehokas, - tehoton. Käytön helppous: ++ helppo, + vaatii asiantuntemusta, - vaatii erityiskoulutuksen. Käyttäjän turvallisuus: ++ vaaraton, + jonkin verran vaarallinen, - vaarallinen. Esteettinen arvo: ++ esteettisesti hyvä, + useimpien mielestä hyväksyttävä, - monien mielestä mahdoton hyväksyä. Arvosana: 1–5, kun 5 on tyydyttävin.

Taulukko 5 –   Humaanit menetelmät jyrsijöiden lopettamiseksi

| Menetelmä | Nopeus | Tehokkuus | Käytön helppous | Käyttäjän turvalli-suus | Esteettinen arvo | Yleisarvosana
  (1–5) | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nukutusaineen yliannostus | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Eläin voidaan ensin rauhoittaa. |
| NMB/anestesiaseok-set | ++ | ++ | - | + | ++ | 4 | Annetaan suonensisäisenä ruiskeena, joten vaatii asiantuntemusta. |
| Jalokaasu (Ar) | ++ | + | ++ | + | + | 4 | Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai muulla luetellulla menetelmällä. |
| Voimakas isku päähän | ++ | ++ | + | ++ | - | 3 | Alle kilon painoisille jyrsijöille. Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |
| Niskan murtaminen | ++ | ++ | + | ++ | - | 2/3, jos eläin on tajuis-saan
  5, jos eläin on tajuton | Alle 150 g:n jyrsijöille.
  Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |
| Mikroaaltosäteilytys | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Edellyttää erityisvälineitä. |
| Dekapitaatio | + | + | + | ++ | - | 1/2, jos eläin on tajuis-saan
  5, jos eläin on tajuton | |
| Hiilidioksidi | + | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Käytetään vain asteittain voimistuvana. |
| Häkä | + | + | + | - | ++ | 1 | Käyttäjälle vaarallinen. |

Menetelmä

Nopeus

Tehokkuus

Käytön helppous

Käyttäjän turvalli-suus

Esteettinen arvo

Yleisarvosana

(1–5)

Huomautuksia

Nukutusaineen yliannostus

++

++

++

+

++

5

Eläin voidaan ensin rauhoittaa.

NMB/anestesiaseok-set

++

++

-

+

++

4

Annetaan suonensisäisenä ruiskeena, joten vaatii asiantuntemusta.

Jalokaasu (Ar)

++

+

++

+

+

4

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai muulla luetellulla menetelmällä.

Voimakas isku päähän

++

++

+

++

-

3

Alle kilon painoisille jyrsijöille. Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Niskan murtaminen

++

++

+

++

-

2/3, jos eläin on tajuis-saan

5, jos eläin on tajuton

Alle 150 g:n jyrsijöille.

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Mikroaaltosäteilytys

++

++

-

++

+

3

Edellyttää erityisvälineitä.

Dekapitaatio

+

+

+

++

-

1/2, jos eläin on tajuis-saan

5, jos eläin on tajuton

Hiilidioksidi

+

++

++

+

++

5

Käytetään vain asteittain voimistuvana.

Häkä

+

+

+

-

++

1

Käyttäjälle vaarallinen.

Tajuttomiin jyrsijöihin voidaan käyttää muita menetelmiä, kunhan eläin ei palaa tajuihinsa ennen kuolemaa.

Nopeus: ++ erittäin nopea, + nopea, - hidas. Tehokkuus: ++ erittäin tehokas, + tehokas, - tehoton. Käytön helppous: ++ helppo, + vaatii asiantuntemusta, - vaatii erityiskoulutuksen. Käyttäjän turvallisuus: ++ vaaraton, + jonkin verran vaarallinen, - vaarallinen. Esteettinen arvo: ++ esteettisesti hyvä, + useimpien mielestä hyväksyttävä, - monien mielestä mahdoton hyväksyä. Arvosana: 1–5, kun 5 on tyydyttävin.

Taulukko 6 –   Humaanit menetelmät kanien lopettamiseksi

| Menetelmä | Nopeus | Tehokkuus | Käytön help-pous | Käyttäjän turvallisuus | Esteettinen arvo | Yleisarvosana
  (1–5) | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nukutusaineen yliannostus | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Eläin voidaan ensin rauhoittaa. |
| NMB/anestesiaseokset | ++ | ++ | - | + | ++ | 4 | Annetaan suonensisäisenä ruiskeena, joten vaatii asiantuntemusta. |
| Pulttipistooli | ++ | ++ | - | + | + | 4 | Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |
| Niskan murtaminen | ++ | ++ | - | ++ | - | 3, jos eläin on tajuissaan
  5, jos eläin on tajuton | Hyväksyttävissä alle kilon painoisille kaneille.
  Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |
| Voimakas isku päähän | ++ | + | - | ++ | - | 3 | Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |
| Sähkötainnutus | ++ | + | ++ | - | + | 3 | Edellyttää erityisvälineitä.
  Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |
| Mikroaaltosäteilytys | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Edellyttää erityisvälineitä. |
| Dekapitaatio | + | + | + | - | - | 1, jos eläin on tajuissaan
  5, jos eläin on tajuton | Alle kilon painoisille kaneille. |
| Häkä | + | + | ++ | - | ++ | 1 | Käyttäjälle vaarallinen. |
| Nopea jäädytys | + | + | ++ | ++ | + | 1 | Käytetään alle 4 g:n sikiöille. |

Menetelmä

Nopeus

Tehokkuus

Käytön help-pous

Käyttäjän turvallisuus

Esteettinen arvo

Yleisarvosana

(1–5)

Huomautuksia

Nukutusaineen yliannostus

++

++

++

+

++

5

Eläin voidaan ensin rauhoittaa.

NMB/anestesiaseokset

++

++

-

+

++

4

Annetaan suonensisäisenä ruiskeena, joten vaatii asiantuntemusta.

Pulttipistooli

++

++

-

+

+

4

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Niskan murtaminen

++

++

-

++

-

3, jos eläin on tajuissaan

5, jos eläin on tajuton

Hyväksyttävissä alle kilon painoisille kaneille.

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Voimakas isku päähän

++

+

-

++

-

3

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Sähkötainnutus

++

+

++

-

+

3

Edellyttää erityisvälineitä.

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Mikroaaltosäteilytys

++

++

-

++

+

3

Edellyttää erityisvälineitä.

Dekapitaatio

+

+

+

-

-

1, jos eläin on tajuissaan

5, jos eläin on tajuton

Alle kilon painoisille kaneille.

Häkä

+

+

++

-

++

1

Käyttäjälle vaarallinen.

Nopea jäädytys

+

+

++

++

+

1

Käytetään alle 4 g:n sikiöille.

Tajuttomiin kaneihin voidaan käyttää muita menetelmiä, kunhan eläin ei palaa tajuihinsa ennen kuolemaa.

Nopeus: ++ erittäin nopea, + nopea, - hidas. Tehokkuus: ++ erittäin tehokas, + tehokas, - tehoton. Käytön helppous: ++ helppo, + vaatii asiantuntemusta, - vaatii erityiskoulutuksen. Käyttäjän turvallisuus: ++ vaaraton, + jonkin verran vaarallinen, - vaarallinen. Esteettinen arvo: ++ esteettisesti hyvä, + useimpien mielestä hyväksyttävä, - monien mielestä mahdoton hyväksyä. Arvosana: 1–5, kun 5 on tyydyttävin.

Taulukko 7 –   Humaanit menetelmät koirien, kissojen, frettien ja kettujen lopettamiseksi

| Menetelmä | Nopeus | Tehokkuus | Käytön helppous | Käyttäjän turvallisuus | Esteettinen arvo | Yleisarvosana
  (1–5) | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nukutusaineen yliannostus | ++ | ++ | - | + | ++ | 5 | Eläin voidaan ensin rauhoittaa. |
| NMB/anestesiaseokset | ++ | ++ | - | + | + | 4 | Annetaan suonensisäisenä ruiskeena, joten vaatii asiantuntemusta. |
| Ampuminen asianmukaisilla kivääreillä, ampuma-aseilla ja ammuksilla | ++ | ++ | - | - | - | 4 | Edellyttää kokenutta tarkka-ampujaa. Kuolema voidaan joutua varmistamaan toisella menetelmällä. |
| Pulttipistooli | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |
| Sähkötainnutus | ++ | ++ | - | - | - | 3 | Edellyttää erityisvälineitä.
  Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |
| Voimakas isku päähän | ++ | ++ | + | ++ | - | 2 | Käytetään vastasyntyneillä.
  Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |

Menetelmä

Nopeus

Tehokkuus

Käytön helppous

Käyttäjän turvallisuus

Esteettinen arvo

Yleisarvosana

(1–5)

Huomautuksia

Nukutusaineen yliannostus

++

++

-

+

++

5

Eläin voidaan ensin rauhoittaa.

NMB/anestesiaseokset

++

++

-

+

+

4

Annetaan suonensisäisenä ruiskeena, joten vaatii asiantuntemusta.

Ampuminen asianmukaisilla kivääreillä, ampuma-aseilla ja ammuksilla

++

++

-

-

-

4

Edellyttää kokenutta tarkka-ampujaa. Kuolema voidaan joutua varmistamaan toisella menetelmällä.

Pulttipistooli

++

++

-

++

+

3

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Sähkötainnutus

++

++

-

-

-

3

Edellyttää erityisvälineitä.

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Voimakas isku päähän

++

++

+

++

-

2

Käytetään vastasyntyneillä.

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Tajuttomiin koiriin, kissoihin fretteihin tai kettuihin voidaan käyttää muita menetelmiä, kunhan eläin ei palaa tajuihinsa ennen kuolemaa.

Nopeus: ++ erittäin nopea, + nopea, - hidas. Tehokkuus: ++ erittäin tehokas, + tehokas, - tehoton. Käytön helppous: ++ helppo, + vaatii asiantuntemusta, - vaatii erityiskoulutuksen. Käyttäjän turvallisuus: ++ vaaraton, + jonkin verran vaarallinen, - vaarallinen. Esteettinen arvo: ++ esteettisesti hyvä, + useimpien mielestä hyväksyttävä, - monien mielestä mahdoton hyväksyä. Arvosana: 1–5, kun 5 on tyydyttävin.

Taulukko 8 –   Humaanit menetelmät suurten nisäkkäiden lopettamiseksi

| Menetelmä | Nopeus | Tehokkuus | Käytön helppous | Käyttäjän turvallisuus | Esteettinen arvo | Yleisarvosana
  (1–5) | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nukutusaineen yliannostus | ++ | ++ | - | + | ++ | 5 | Eläin voidaan ensin rauhoittaa. |
| Pulttipistooli | ++ | ++ | + | + | + | 5 | Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |
| Ampuminen asianmukaisilla kivääreillä, ampuma-aseilla ja ammuksilla | ++ | ++ | + | - | + | 4 | Edellyttää kokenutta tarkka-ampujaa. Kuolema voidaan joutua varmistamaan toisella menetelmällä. Käytetään kenttäoloissa. |
| NMB/anestesiaseokset | ++ | ++ | - | + | ++ | 4 | Annetaan suonensisäisenä ruiskeena, joten vaatii asiantuntemusta. |
| Jalokaasu (Ar) | ++ | ++ | + | + | + | 4 | Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.
  Hyväksyttävissä sioille. |
| Sähkötainnutus | ++ | ++ | + | - | - | 3 | Edellyttää erityisvälineitä.
  Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |
| Voimakas isku päähän | ++ | + | - | + | + | 3, jos eläin on tajuissaan
  5, jos eläin on tajuton | Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä. |

Menetelmä

Nopeus

Tehokkuus

Käytön helppous

Käyttäjän turvallisuus

Esteettinen arvo

Yleisarvosana

(1–5)

Huomautuksia

Nukutusaineen yliannostus

++

++

-

+

++

5

Eläin voidaan ensin rauhoittaa.

Pulttipistooli

++

++

+

+

+

5

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Ampuminen asianmukaisilla kivääreillä, ampuma-aseilla ja ammuksilla

++

++

+

-

+

4

Edellyttää kokenutta tarkka-ampujaa. Kuolema voidaan joutua varmistamaan toisella menetelmällä. Käytetään kenttäoloissa.

NMB/anestesiaseokset

++

++

-

+

++

4

Annetaan suonensisäisenä ruiskeena, joten vaatii asiantuntemusta.

Jalokaasu (Ar)

++

++

+

+

+

4

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Hyväksyttävissä sioille.

Sähkötainnutus

++

++

+

-

-

3

Edellyttää erityisvälineitä.

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Voimakas isku päähän

++

+

-

+

+

3, jos eläin on tajuissaan

5, jos eläin on tajuton

Tämän jälkeen on välittömästi varmistettava eläimen kuolema valuttamalla sen veri tyhjiin, tuhoamalla sen aivot tai jollakin muulla menetelmällä.

Tajuttomiin suuriin nisäkkäisiin voidaan käyttää muita menetelmiä, kunhan eläin ei palaa tajuihinsa ennen kuolemaa.

Nopeus: ++ erittäin nopea, + nopea, - hidas. Tehokkuus: ++ erittäin tehokas, + tehokas, - tehoton. Käytön helppous: ++ helppo, + vaatii asiantuntemusta, - vaatii erityiskoulutuksen. Käyttäjän turvallisuus: ++ vaaraton, + jonkin verran vaarallinen, - vaarallinen. Esteettinen arvo: ++ esteettisesti hyvä, + useimpien mielestä hyväksyttävä, - monien mielestä mahdoton hyväksyä. Arvosana: 1–5, kun 5 on tyydyttävin.

Taulukko 9 –   Humaanit menetelmät kädellisten lopettamiseksi

| Menetelmä | Nopeus | Tehokkuus | Käytön helppous | Käyttäjän turvallisuus | Esteettinen arvo | Yleisarvosana
  (1–5) | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nukutusaineen yliannostus | ++ | ++ | - | + | ++ | 5 | Eläin voidaan ensin rauhoittaa. |

Menetelmä

Nopeus

Tehokkuus

Käytön helppous

Käyttäjän turvallisuus

Esteettinen arvo

Yleisarvosana

(1–5)

Huomautuksia

Nukutusaineen yliannostus

++

++

-

+

++

5

Eläin voidaan ensin rauhoittaa.

Tajuttomiin kädellisiin voidaan käyttää muita menetelmiä, kunhan eläin ei palaa tajuihinsa ennen kuolemaa.

Nopeus: ++ erittäin nopea, + nopea, - hidas. Tehokkuus: ++ erittäin tehokas, + tehokas, - tehoton. Käytön helppous: ++ helppo, + vaatii asiantuntemusta, - vaatii erityiskoulutuksen. Käyttäjän turvallisuus: ++ vaaraton, + jonkin verran vaarallinen, - vaarallinen. Esteettinen arvo: ++ esteettisesti hyvä, + useimpien mielestä hyväksyttävä, - monien mielestä mahdoton hyväksyä. Arvosana: 1–5, kun 5 on tyydyttävin.

---

(1)  Jotkin nukutusaineet voivat ärsyttää kalojen ihoa.

(2)  Neuromuskulaarinen salpaaja, NMB

Tiistai 5. toukokuuta 2009LIITE VII

Luettelo 22 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista seikoista

| 1. | Tieteellisiin toimenpiteisiin tarkoitettujen eläinten hankinnan, kasvatuksen, hoidon ja käytön alalla voimassa oleva kansallinen lainsäädäntö. |
| --- | --- |

1.

Tieteellisiin toimenpiteisiin tarkoitettujen eläinten hankinnan, kasvatuksen, hoidon ja käytön alalla voimassa oleva kansallinen lainsäädäntö.

| 2. | Ihmisten ja eläinten väliseen suhteeseen, elämän itseisarvoon ja eläinten käyttöä tieteellisissä toimenpiteissä puoltaviin ja vastustaviin väitteisiin liittyvä etiikka. |
| --- | --- |

2.

Ihmisten ja eläinten väliseen suhteeseen, elämän itseisarvoon ja eläinten käyttöä tieteellisissä toimenpiteissä puoltaviin ja vastustaviin väitteisiin liittyvä etiikka.

| 3. | Anatomiaan, fysiologisiin ominaisuuksiin, kasvatukseen, genetiikkaan ja geenimuunteluun liittyvä perusbiologia. |
| --- | --- |

3.

Anatomiaan, fysiologisiin ominaisuuksiin, kasvatukseen, genetiikkaan ja geenimuunteluun liittyvä perusbiologia.

| 4. | Eläinten käyttäytyminen, kasvatus ja virikkeellistäminen. |
| --- | --- |

4.

Eläinten käyttäytyminen, kasvatus ja virikkeellistäminen.

| 5. | Eläinten terveydenhoito ja hygienia. |
| --- | --- |

5.

Eläinten terveydenhoito ja hygienia.

| 6. | Yleisimpien koe-eläinlajien kivun, tuskan ja kärsimyksen tunnistaminen. |
| --- | --- |

6.

Yleisimpien koe-eläinlajien kivun, tuskan ja kärsimyksen tunnistaminen.

| 7. | Anestesia, kivunlievitysmenetelmät ja eutanasia. |
| --- | --- |

7.

Anestesia, kivunlievitysmenetelmät ja eutanasia.

| 8. | Lopettaminen humaanilla tavalla. |
| --- | --- |

8.

Lopettaminen humaanilla tavalla.

| 9. | Korvaamista, vähentämistä ja parantamista koskeva vaatimus. |
| --- | --- |

9.

Korvaamista, vähentämistä ja parantamista koskeva vaatimus.

Tiistai 5. toukokuuta 2009LIITE VIII

Luettelo 38 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista seikoista

| 1. | Seuraavien tärkeys ja perustelut:






  a) | eläinten käyttö, mukaan luettuina niiden alkuperä, arvioitu määrä, lajit ja elämänvaiheet; |
| --- | --- | --- |

1.

Seuraavien tärkeys ja perustelut:

a)

eläinten käyttö, mukaan luettuina niiden alkuperä, arvioitu määrä, lajit ja elämänvaiheet;

| b) | toimenpiteet. |
| --- | --- |

b)

toimenpiteet.

| 2. | Näyttö siitä, että on käytetty olemassa olevia menetelmiä, joilla korvataan, vähennetään tai parannetaan eläinten käyttöä toimenpiteissä. |
| --- | --- |

2.

Näyttö siitä, että on käytetty olemassa olevia menetelmiä, joilla korvataan, vähennetään tai parannetaan eläinten käyttöä toimenpiteissä.

| 3. | Näyttö hankkeeseen osallistuvien henkilöiden pätevyydestä. |
| --- | --- |

3.

Näyttö hankkeeseen osallistuvien henkilöiden pätevyydestä.

| 4. | Anestesian, kivun poiston ja muiden kivunlievitysmenetelmien suunniteltu käyttö. |
| --- | --- |

4.

Anestesian, kivun poiston ja muiden kivunlievitysmenetelmien suunniteltu käyttö.

| 5. | Kaikenlaisen eläimille aiheutuvan kivun vähentäminen, välttäminen ja lievittäminen syntymästä kuolemaan. |
| --- | --- |

5.

Kaikenlaisen eläimille aiheutuvan kivun vähentäminen, välttäminen ja lievittäminen syntymästä kuolemaan.

| 6. | Eläinten säilytys-, kasvatus- ja hoito-olot. |
| --- | --- |

6.

Eläinten säilytys-, kasvatus- ja hoito-olot.

| 7. | Lopettaminen varhaisessa vaiheessa ja humaanilla tavalla. |
| --- | --- |

7.

Lopettaminen varhaisessa vaiheessa ja humaanilla tavalla.

| 8. | Koe- tai havainnointistrategia ja tilastoraportointi, joilla minimoidaan eläinten määrä, kärsimys ja ympäristövaikutukset. |
| --- | --- |

8.

Koe- tai havainnointistrategia ja tilastoraportointi, joilla minimoidaan eläinten määrä, kärsimys ja ympäristövaikutukset.

| 9. | Eläinten elinkaari ja uudelleenkäyttö. |
| --- | --- |

9.

Eläinten elinkaari ja uudelleenkäyttö.

| 10. | Toimenpiteiden tarpeettoman toistamisen välttäminen. |
| --- | --- |

10.

Toimenpiteiden tarpeettoman toistamisen välttäminen.

Tiistai 5. toukokuuta 2009LIITE IX

17 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen vakavuusasteiden yleiset määritelmät

Yleisesti:

Ellei toisin tiedetä tai osoiteta, on syytä olettaa, että menetelmät, jotka aiheuttavat kipua ihmisissä, aiheuttavat kipua myös eläimissä.

Ei kipua tai lievä kipu: vakavuusaste 1

Eläimille kokeellisessa tarkoituksessa tehdyt toimenpiteet ja käsittelyt, jotka eivät aiheuta eläimille kipua tai jotka aiheuttavat lyhytaikaista lievää kipua, tuskaa tai vauriota taikka lievää kärsimystä heikentämättä merkittävästi eläinten yleistilaa.

Esimerkkejä:

| — | tutkimukset, joissa käytetään erilaisia rehukoostumuksia tai epäfysiologista ravintoa ja joissa esiintyy vähäisiä kliinisiä merkkejä tai oireita |
| --- | --- |

—

tutkimukset, joissa käytetään erilaisia rehukoostumuksia tai epäfysiologista ravintoa ja joissa esiintyy vähäisiä kliinisiä merkkejä tai oireita

| — | verinäytteiden otto tai lääkkeen injektointi (sc, im, ip, iv) |
| --- | --- |

—

verinäytteiden otto tai lääkkeen injektointi (sc, im, ip, iv)

| — | koepalan otto pintakudoksesta käyttäen anestesiaa |
| --- | --- |

—

koepalan otto pintakudoksesta käyttäen anestesiaa

| — | ei-invasiiviset kuvantamismenetelmät käyttäen rauhoittavaa lääkitystä tai anestesiaa tai ilman niitä |
| --- | --- |

—

ei-invasiiviset kuvantamismenetelmät käyttäen rauhoittavaa lääkitystä tai anestesiaa tai ilman niitä

| — | sietokykytutkimukset, joiden voidaan olettaa aiheuttavan lyhytaikaisia, vähäisiä, paikallisia tai systeemisiä reaktioita |
| --- | --- |

—

sietokykytutkimukset, joiden voidaan olettaa aiheuttavan lyhytaikaisia, vähäisiä, paikallisia tai systeemisiä reaktioita

| — | sydänsähkökäyrän (EKG) ottaminen eläimen ollessa tajuissaan |
| --- | --- |

—

sydänsähkökäyrän (EKG) ottaminen eläimen ollessa tajuissaan

| — | havainnointitutkimukset, kuten avokenttäkokeet, labyrinttikokeet tai porraskokeet |
| --- | --- |

—

havainnointitutkimukset, kuten avokenttäkokeet, labyrinttikokeet tai porraskokeet

| — | kokeet, jotka suoritetaan yleisanestesiassa ilman toipumista. |
| --- | --- |

—

kokeet, jotka suoritetaan yleisanestesiassa ilman toipumista.

Kohtalainen: vakavuusaste 2

Eläimille kokeellisessa tarkoituksessa tehdyt toimenpiteet ja käsittelyt, jotka aiheuttavat eläimille lyhytaikaista kohtalaista kärsimystä taikka kohtalaisen pitkään kestävää tai pitkään kestävää lievää kärsimystä, kipua, tuskaa tai vauriota tai yleistilan merkittävää heikentymistä.

Esimerkkejä:

| — | leikkaus, jossa käytetään anestesiaa ja asianmukaista kivunlievitystä |
| --- | --- |

—

leikkaus, jossa käytetään anestesiaa ja asianmukaista kivunlievitystä

| — | erilaisten laitteiden, kuten katetrien, telemetristen lähettimien ja minipumppujen, asettaminen yleisanestesiassa |
| --- | --- |

—

erilaisten laitteiden, kuten katetrien, telemetristen lähettimien ja minipumppujen, asettaminen yleisanestesiassa

| — | tutkimukset, joissa käytetään epäfysiologista ravintoa ja joissa esiintyy kliinisiä merkkejä tai hoitamattoman diabetes mellituksen oireita |
| --- | --- |

—

tutkimukset, joissa käytetään epäfysiologista ravintoa ja joissa esiintyy kliinisiä merkkejä tai hoitamattoman diabetes mellituksen oireita

| — | usein toistuva verinäytteiden otto tai aineiden anto |
| --- | --- |

—

usein toistuva verinäytteiden otto tai aineiden anto

| — | ahdistuksen tuottaminen eläinmalleissa |
| --- | --- |

—

ahdistuksen tuottaminen eläinmalleissa

| — | akuutin toksisuuden testit, akuutin sietokyvyn tutkimukset; pitoisuusalueen määrittelytutkimukset, kroonista toksisuutta/karsinogeenisyyttä mittaavat testit, jotka eivät johda kuolemaan |
| --- | --- |

—

akuutin toksisuuden testit, akuutin sietokyvyn tutkimukset; pitoisuusalueen määrittelytutkimukset, kroonista toksisuutta/karsinogeenisyyttä mittaavat testit, jotka eivät johda kuolemaan

| — | taudinkohtauksen mallit, esimerkiksi epilepsiatutkimukset |
| --- | --- |

—

taudinkohtauksen mallit, esimerkiksi epilepsiatutkimukset

| — | muut kuin kuolemaan johtavat syövän eläinmallit, esimerkiksi ksenografti-tutkimukset. |
| --- | --- |

—

muut kuin kuolemaan johtavat syövän eläinmallit, esimerkiksi ksenografti-tutkimukset.

Vakava: vakavuusaste 3

Eläimille kokeellisessa tarkoituksessa tehdyt toimenpiteet ja käsittelyt, jotka aiheuttavat eläimille vakavaa tai hyvin vakavaa kärsimystä taikka kohtalaisen pitkään kestävää tai pitkään kestävää kohtalaista kärsimystä, vakavaa kipua, pitkään kestävää tuskaa tai vakavaa vauriota tai yleistilan merkittävää ja pysyvää heikentymistä.

Esimerkkejä:

| — | tappavat bakteeri- tai virustartunnat |
| --- | --- |

—

tappavat bakteeri- tai virustartunnat

| — | nivelreuman krooniset mallit |
| --- | --- |

—

nivelreuman krooniset mallit

| — | muuntogeeniset eläimet, joilla on tappavia fenotyyppejä (esimerkiksi onkogeenejä), ilman kokeen ennenaikaista lopettamista |
| --- | --- |

—

muuntogeeniset eläimet, joilla on tappavia fenotyyppejä (esimerkiksi onkogeenejä), ilman kokeen ennenaikaista lopettamista

| — | elinsiirrot (esimerkiksi munuainen tai haima) |
| --- | --- |

—

elinsiirrot (esimerkiksi munuainen tai haima)

| — | vakavien neurologisten sairauksien, esimerkiksi Parkinsonin taudin, krooniset mallit. |
| --- | --- |

—

vakavien neurologisten sairauksien, esimerkiksi Parkinsonin taudin, krooniset mallit.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/228 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/228

---

Tiistai 5. toukokuuta 2009Alusten aiheuttama ympäristön pilaantuminen ja säännösten rikkomisista määrättävät seuraamukset ***I

P6_TA(2009)0344

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi alusten aiheuttamasta ympäristön pilaantumisesta ja säännösten rikkomisista määrättävistä seuraamuksista annetun direktiivin 2005/35/EY muuttamisesta (KOM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD))

2010/C 212 E/32

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0134),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 80 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0142/2008),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A6-0080/2009),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

Tiistai 5. toukokuuta 2009P6_TC1-COD(2008)0055

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi alusten aiheuttamasta ympäristön pilaantumisesta ja säännösten rikkomisista määrättävistä seuraamuksista annetun direktiivin 2005/35/EY muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä 2009/123/EY.)

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/229 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/229

---

Tiistai 5. toukokuuta 2009Energiaan liittyvien tuotteiden energian osoittaminen merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin (uudelleenlaatiminen) ***I

P6_TA(2009)0345

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi energiaan liittyvien tuotteiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin (uudelleenlaadittu) (KOM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD))

2010/C 212 E/33

(Yhteispäätösmenettely – uudelleenlaatiminen)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0778),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0412/2008),

ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnalle työjärjestyksen 80 a artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 11. maaliskuuta 2009 päivätyn kirjeen,

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 a ja 51 artiklan,

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A6-0146/2009),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset mainittujen muutosten kanssa niiden asiasisältöä muuttamatta, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset mainittujen muutosten kanssa niiden asiasisältöä muuttamatta,

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella ja sellaisena kuin se on jäljempänä tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella ja sellaisena kuin se on jäljempänä tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Tiistai 5. toukokuuta 2009P6_TC1-COD(2008)0222

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 5. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi energiaan liittyvien tuotteiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin (uudelleenlaadittu toisinto)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen ║,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Kodinkoneiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin 22 päivänä syyskuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/75/ETY (4) on muutettu oleellisesti (5). Koska ║ on tehtävä uusia muutoksia direktiivin sisältöön, kyseinen direktiivi olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen. |
| --- | --- |

(1)

Kodinkoneiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin 22 päivänä syyskuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/75/ETY (4) on muutettu oleellisesti (5). Koska ║ on tehtävä uusia muutoksia direktiivin sisältöön, kyseinen direktiivi olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen.

| (2) | ║ Direktiivin 92/75/ETY soveltamisala rajoittuu kodinkoneisiin. ║ Kestävää kulutusta ja tuotantoa sekä kestävää teollisuuspolitiikkaa koskevasta toimintaohjelmasta 16 päivänä heinäkuuta 2008 annetussa komission tiedonannossa kuitenkin osoitetaan, että direktiivin 92/75/ETY soveltamisalan laajentaminen energiaan liittyviin tuotteisiin
  , myös rakennusalan tuotteisiin,
  joilla on käyttönsä aikana
  huomattavaa välitöntä tai välillistä
  vaikutusta energiankulutukseen, voisi vahvistaa olemassa olevan lainsäädännön yhteisvaikutusta, erityisesti yhteisvaikutusta energiaa käyttävien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista ║ 6 päivänä heinäkuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/32/EY (6) kanssa
  . Tämän direktiivin olisi täydennettävä direktiiviä 2005/32/EY, eikä sillä millään tavoin rajoiteta kyseisen direktiivin soveltamista
  .
  Koska tämä edustaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja tarjoaa uusia mahdollisuuksia säästää energiaa ja ympäristöä, tätä direktiiviä olisi pidettävä osana vielä laajempaa lainsäädäntökehystä, joka sisältää tarkistetusta yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmästä 17 päivänä heinäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1980/2000

   (7)

  sekä rakennusten energiatehokkuudesta 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/91/EY

   (8)

  . |
| --- | --- |

(2)

║ Direktiivin 92/75/ETY soveltamisala rajoittuu kodinkoneisiin. ║ Kestävää kulutusta ja tuotantoa sekä kestävää teollisuuspolitiikkaa koskevasta toimintaohjelmasta 16 päivänä heinäkuuta 2008 annetussa komission tiedonannossa kuitenkin osoitetaan, että direktiivin 92/75/ETY soveltamisalan laajentaminen energiaan liittyviin tuotteisiin
  , myös rakennusalan tuotteisiin,
  joilla on käyttönsä aikana
  huomattavaa välitöntä tai välillistä
  vaikutusta energiankulutukseen, voisi vahvistaa olemassa olevan lainsäädännön yhteisvaikutusta, erityisesti yhteisvaikutusta energiaa käyttävien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista ║ 6 päivänä heinäkuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/32/EY (6) kanssa
  . Tämän direktiivin olisi täydennettävä direktiiviä 2005/32/EY, eikä sillä millään tavoin rajoiteta kyseisen direktiivin soveltamista
  .
  Koska tämä edustaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja tarjoaa uusia mahdollisuuksia säästää energiaa ja ympäristöä, tätä direktiiviä olisi pidettävä osana vielä laajempaa lainsäädäntökehystä, joka sisältää tarkistetusta yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmästä 17 päivänä heinäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1980/2000

   (7)

  sekä rakennusten energiatehokkuudesta 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/91/EY

   (8)

  .

| (3) | Maaliskuun 8 ja 9 päivänä 2007 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmissä korostettiin tarvetta lisätä yhteisön energiatehokkuutta siten, että saavutetaan tavoite, jonka mukaan yhteisön energian kulutuksessa on vuoteen 2020 mennessä säästettävä 20 prosenttia, ja kehotettiin perusteelliseen ja nopeaan täytäntöönpanoon avainalueilla, jotka yksilöitiin 19 päivänä lokakuuta 2006 päivätyssä komission tiedonannossa ”Energiatehokkuuden toimintasuunnitelma: Mahdollisuuksien toteuttaminen”. Toimintasuunnitelmassa korostettiin julkisen sektorin valtavia energiansäästömahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(3)

Maaliskuun 8 ja 9 päivänä 2007 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmissä korostettiin tarvetta lisätä yhteisön energiatehokkuutta siten, että saavutetaan tavoite, jonka mukaan yhteisön energian kulutuksessa on vuoteen 2020 mennessä säästettävä 20 prosenttia, ja kehotettiin perusteelliseen ja nopeaan täytäntöönpanoon avainalueilla, jotka yksilöitiin 19 päivänä lokakuuta 2006 päivätyssä komission tiedonannossa ”Energiatehokkuuden toimintasuunnitelma: Mahdollisuuksien toteuttaminen”. Toimintasuunnitelmassa korostettiin julkisen sektorin valtavia energiansäästömahdollisuuksia.

| (4) | Energiatehokkuuden ja energiansäästöjen edistämiseksi on lisäksi olennaisen tärkeää, että EU ja jäsenvaltiot saattavat 20 prosentin energiansäästöä vuoteen 2020 mennessä koskevan tavoitteen oikeudellisesti sitovaksi ja ehdottavat ja panevat täytäntöön johdonmukaisia toimenpiteitä sen saavuttamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Energiatehokkuuden ja energiansäästöjen edistämiseksi on lisäksi olennaisen tärkeää, että EU ja jäsenvaltiot saattavat 20 prosentin energiansäästöä vuoteen 2020 mennessä koskevan tavoitteen oikeudellisesti sitovaksi ja ehdottavat ja panevat täytäntöön johdonmukaisia toimenpiteitä sen saavuttamisen varmistamiseksi.

| (5) | Energiaan liittyvien tuotteiden energiatehokkuuden parantaminen kuluttajien perusteltujen valintojen avulla hyödyttää koko unionin taloutta ja myös jalostusteollisuutta, sillä se alentaa hiilidioksidin hintaa päästökauppajärjestelmässä. |
| --- | --- |

(5)

Energiaan liittyvien tuotteiden energiatehokkuuden parantaminen kuluttajien perusteltujen valintojen avulla hyödyttää koko unionin taloutta ja myös jalostusteollisuutta, sillä se alentaa hiilidioksidin hintaa päästökauppajärjestelmässä.

| (6) | Tarkan, olennaisen ja vertailukelpoisen tiedon
  tarjoamisen
  erityisesti energiaan liittyvien tuotteiden energiankulutuksesta
  olisi vaikutettava
  loppukäyttäjien valintoihin sellaisten tuotteiden eduksi, jotka kuluttavat tai joiden ansiosta kuluu vähemmän energiaa ja muita olennaisia voimavaroja käytön aikana, ja kannustettava valmistajia toimenpiteisiin valmistamiensa tuotteiden energian ja muiden olennaisten voimavarojen kulutuksen vähentämiseksi; tämän tiedon pitäisi kannustaa välillisesti myös tuotteiden harkittuun käyttöön,
  jotta voidaan tukea EU:n tavoitetta lisätä energiatehokkuutta 20 prosentilla
  . Jos nämä tiedot puuttuvat, pelkkä markkinavoimien toiminta ei riitä edistämään harkittua energian ja muiden olennaisten voimavarojen käyttöä näiden tuotteiden osalta. |
| --- | --- |

(6)

Tarkan, olennaisen ja vertailukelpoisen tiedon
  tarjoamisen
  erityisesti energiaan liittyvien tuotteiden energiankulutuksesta
  olisi vaikutettava
  loppukäyttäjien valintoihin sellaisten tuotteiden eduksi, jotka kuluttavat tai joiden ansiosta kuluu vähemmän energiaa ja muita olennaisia voimavaroja käytön aikana, ja kannustettava valmistajia toimenpiteisiin valmistamiensa tuotteiden energian ja muiden olennaisten voimavarojen kulutuksen vähentämiseksi; tämän tiedon pitäisi kannustaa välillisesti myös tuotteiden harkittuun käyttöön,
  jotta voidaan tukea EU:n tavoitetta lisätä energiatehokkuutta 20 prosentilla
  . Jos nämä tiedot puuttuvat, pelkkä markkinavoimien toiminta ei riitä edistämään harkittua energian ja muiden olennaisten voimavarojen käyttöä näiden tuotteiden osalta.

| (7) | Koska rakennukset vastaavat 40 prosentista energian kokonaiskulutuksesta EU:ssa ja koska direktiivin 2002/91/EY tarkistuksessa pyritään rakennusten kokonaisenergiatehokkuuden kustannustehokkuuden parantamisen edistämiseen, tiettyjen energiaan liittyvien rakennusalan tuotteiden sisällyttäminen tässä yhteydessä tämän direktiivin soveltamisalaan pitäisi auttaa yksityistalouksia valitsemaan energia- ja kustannustehokkain tuote remontoidessaan rakennuksiaan. |
| --- | --- |

(7)

Koska rakennukset vastaavat 40 prosentista energian kokonaiskulutuksesta EU:ssa ja koska direktiivin 2002/91/EY tarkistuksessa pyritään rakennusten kokonaisenergiatehokkuuden kustannustehokkuuden parantamisen edistämiseen, tiettyjen energiaan liittyvien rakennusalan tuotteiden sisällyttäminen tässä yhteydessä tämän direktiivin soveltamisalaan pitäisi auttaa yksityistalouksia valitsemaan energia- ja kustannustehokkain tuote remontoidessaan rakennuksiaan.

| (8) | Jotta varmistettaisiin valmistajien kannalta ennakoitavuus valmistajille ja loppukäyttäjien kannalta selkeys, komission olisi laadittava luettelo sellaisista ensisijaisista energiaan liittyvistä tuotteista, mukaan lukien rakennusalan tuotteet, jotka kuuluvat tämän direktiivin ja näin ollen jäsenvaltioiden ja komission täytäntöönpanosäädösten soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(8)

Jotta varmistettaisiin valmistajien kannalta ennakoitavuus valmistajille ja loppukäyttäjien kannalta selkeys, komission olisi laadittava luettelo sellaisista ensisijaisista energiaan liittyvistä tuotteista, mukaan lukien rakennusalan tuotteet, jotka kuuluvat tämän direktiivin ja näin ollen jäsenvaltioiden ja komission täytäntöönpanosäädösten soveltamisalaan.

| (9) | Tieto on markkinavoimien toiminnassa avainasemassa, ja siksi on välttämätöntä ottaa käyttöön yhdenmukainen merkintä kaikkien samantyyppisten tuotteiden osalta, jakaa mahdollisille ostajille yhdenmukaista lisätietoa näiden tuotteiden kustannuksista energian ja muiden olennaisten voimavarojen kulutuksen osalta sekä toteuttaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että tämän tiedon saa myös mahdollinen loppukäyttäjä, joka ei näe tuotetta esillä ja jolla ei siten ole tilaisuutta nähdä merkintää; jotta merkintä olisi tehokas ja saavuttaisi tarkoituksensa, sen on oltava ║ yksinkertainen, ║ ytimekäs ja loppukäyttäjien helposti tunnistettavissa. Tätä tarkoitusta varten
  merkin nykyinen ulkoasu olisi säilytettävä perustana, jonka avulla loppukäyttäjille tiedotetaan tuotteiden energiatehokkuudesta
  . Tuotteiden energiankulutus ja muut tiedot olisi mitattava yhdenmukaistettujen standardien ja menetelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Tieto on markkinavoimien toiminnassa avainasemassa, ja siksi on välttämätöntä ottaa käyttöön yhdenmukainen merkintä kaikkien samantyyppisten tuotteiden osalta, jakaa mahdollisille ostajille yhdenmukaista lisätietoa näiden tuotteiden kustannuksista energian ja muiden olennaisten voimavarojen kulutuksen osalta sekä toteuttaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että tämän tiedon saa myös mahdollinen loppukäyttäjä, joka ei näe tuotetta esillä ja jolla ei siten ole tilaisuutta nähdä merkintää; jotta merkintä olisi tehokas ja saavuttaisi tarkoituksensa, sen on oltava ║ yksinkertainen, ║ ytimekäs ja loppukäyttäjien helposti tunnistettavissa. Tätä tarkoitusta varten
  merkin nykyinen ulkoasu olisi säilytettävä perustana, jonka avulla loppukäyttäjille tiedotetaan tuotteiden energiatehokkuudesta
  . Tuotteiden energiankulutus ja muut tiedot olisi mitattava yhdenmukaistettujen standardien ja menetelmien mukaisesti.

| (10) | Kuten tähän ehdotukseen direktiiviksi liitetyssä komission vaikutustenarvioinnissa todetaan, alkuperäistä, onnistunutta A–G-merkintää on käytetty mallina monissa maissa eri puolilla maailmaa, kuten Argentiinassa, Brasiliassa, Chilessä, Etelä-Afrikassa, Kiinassa, Iranissa ja Israelissa. |
| --- | --- |

(10)

Kuten tähän ehdotukseen direktiiviksi liitetyssä komission vaikutustenarvioinnissa todetaan, alkuperäistä, onnistunutta A–G-merkintää on käytetty mallina monissa maissa eri puolilla maailmaa, kuten Argentiinassa, Brasiliassa, Chilessä, Etelä-Afrikassa, Kiinassa, Iranissa ja Israelissa.

| (11) | Jäsenvaltioiden olisi
  säännöllisesti
  valvottava tämän direktiivin
  noudattamista ja sisällytettävä kyseiset tiedot joka toinen vuosi annettavaan kertomukseen, joka niiden on esitettävä komissiolle tämän direktiivin mukaisesti
  , ja erityisesti tavaran toimittajille ja jälleenmyyjille asetettujen velvollisuuksien noudattamista. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltioiden olisi
  säännöllisesti
  valvottava tämän direktiivin
  noudattamista ja sisällytettävä kyseiset tiedot joka toinen vuosi annettavaan kertomukseen, joka niiden on esitettävä komissiolle tämän direktiivin mukaisesti
  , ja erityisesti tavaran toimittajille ja jälleenmyyjille asetettujen velvollisuuksien noudattamista.

| (12) | Täysin vapaaehtoinen järjestelmä johtaa vain joidenkin tuotteiden merkintään tai varustamiseen yhdenmukaisilla tuotetiedoilla; on olemassa vaara, että tämä aiheuttaa sekaannusta tiettyjen loppukäyttäjien keskuudessa
  tai johtaa jopa siihen, että nämä saavat virheellistä tietoa
  . Siksi nykyisellä järjestelmällä olisi varmistettava, että kaikkien kyseisten tuotteiden energian ja muiden olennaisten voimavarojen kulutus osoitetaan
  pakollisin
  merkinnöin ja yhdenmukaisin tuoteselostuksin. |
| --- | --- |

(12)

Täysin vapaaehtoinen järjestelmä johtaa vain joidenkin tuotteiden merkintään tai varustamiseen yhdenmukaisilla tuotetiedoilla; on olemassa vaara, että tämä aiheuttaa sekaannusta tiettyjen loppukäyttäjien keskuudessa
  tai johtaa jopa siihen, että nämä saavat virheellistä tietoa
  . Siksi nykyisellä järjestelmällä olisi varmistettava, että kaikkien kyseisten tuotteiden energian ja muiden olennaisten voimavarojen kulutus osoitetaan
  pakollisin
  merkinnöin ja yhdenmukaisin tuoteselostuksin.

| (13) | Energiaan liittyvät tuotteet vaikuttavat käyttönsä aikana
  välittömästi tai välillisesti
  siihen, kuinka paljon kuluu energiaa monissa eri muodoissa, joista tärkeimmät ovat sähkö ja kaasu. Siksi tämän direktiivin olisi katettava kaikkien energiamuotojen kulutukseen
  käytön aikana välittömästi tai välillisesti
  vaikuttavat energiaan liittyvät tuotteet
  siten, että noudatetaan EU:n tavoitteita, jotka liittyvät energiatehokkuuden parantamiseen, uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen
  . |
| --- | --- |

(13)

Energiaan liittyvät tuotteet vaikuttavat käyttönsä aikana
  välittömästi tai välillisesti
  siihen, kuinka paljon kuluu energiaa monissa eri muodoissa, joista tärkeimmät ovat sähkö ja kaasu. Siksi tämän direktiivin olisi katettava kaikkien energiamuotojen kulutukseen
  käytön aikana välittömästi tai välillisesti
  vaikuttavat energiaan liittyvät tuotteet
  siten, että noudatetaan EU:n tavoitteita, jotka liittyvät energiatehokkuuden parantamiseen, uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen
  .

| (14) | Täytäntöönpanosäädöksiä tulisi antaa ▐ sellaisista energiaan liittyvistä tuotteista, joilla on merkittävä
  välitön tai välillinen
  vaikutus energian tai mahdollisten olennaisten voimavarojen kulutukseen käytön aikana ▐, kun tietojen antaminen merkinnöin saattaisi kannustaa loppukäyttäjiä hankkimaan tehokkaampia tuotteita. |
| --- | --- |

(14)

Täytäntöönpanosäädöksiä tulisi antaa ▐ sellaisista energiaan liittyvistä tuotteista, joilla on merkittävä
  välitön tai välillinen
  vaikutus energian tai mahdollisten olennaisten voimavarojen kulutukseen käytön aikana ▐, kun tietojen antaminen merkinnöin saattaisi kannustaa loppukäyttäjiä hankkimaan tehokkaampia tuotteita.

| (15) | Koska rakennukset vastaavat 40 prosentista energian kokonaiskulutuksesta EU:ssa ja koska EU on Kioton pöytäkirjan sitoumusten yhteydessä asettanut tavoitteen parantaa energiatehokkuuttaan 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä, on tärkeää asettaa rakennusalan tuotteita, kuten ikkunoita, koskevien täytäntöönpanosäädösten kehittäminen etusijalle. |
| --- | --- |

(15)

Koska rakennukset vastaavat 40 prosentista energian kokonaiskulutuksesta EU:ssa ja koska EU on Kioton pöytäkirjan sitoumusten yhteydessä asettanut tavoitteen parantaa energiatehokkuuttaan 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä, on tärkeää asettaa rakennusalan tuotteita, kuten ikkunoita, koskevien täytäntöönpanosäädösten kehittäminen etusijalle.

| (16) | Useammassa jäsenvaltiossa olisi noudatettava
  hankintapolitiikkaa, jonka mukaan julkisia hankintoja tekevien viranomaisten on hankittava energiatehokkaita tuotteita,
  kunnes on asteittain saavutettu koko Euroopan unionin kattamista koskeva tavoite
  .
  Samaa olisi sovellettava niiden jäsenvaltioiden määrään, joissa
  on ▐ otettu käyttöön erilaisia kannustimia energiatehokkaille tuotteille.
  Markkinoiden vääristymisen välttämiseksi ja vaikka
  jäsenvaltioissa sovelletaan hyvin erilaisia perusteita siihen, mitkä tuotteet voidaan ottaa huomioon julkisissa hankinnoissa tai kannustinjärjestelmissä
  , niiden olisi noudatettava Euroopan unionin strategisia energiatehokkuustavoitteita
  . Julkisten hankintojen ja kannustinjärjestelmien hajanaisuutta voitaisiin vähentää, jos niissä viitattaisiin direktiivin täytäntöönpanosäädöksissä vahvistettuihin yksittäisten tuotteiden suoritustasoihin tai energialuokkiin; tämä helpottaisi myös tehokkaiden tuotteiden käytön yleistymistä. |
| --- | --- |

(16)

Useammassa jäsenvaltiossa olisi noudatettava
  hankintapolitiikkaa, jonka mukaan julkisia hankintoja tekevien viranomaisten on hankittava energiatehokkaita tuotteita,
  kunnes on asteittain saavutettu koko Euroopan unionin kattamista koskeva tavoite
  .
  Samaa olisi sovellettava niiden jäsenvaltioiden määrään, joissa
  on ▐ otettu käyttöön erilaisia kannustimia energiatehokkaille tuotteille.
  Markkinoiden vääristymisen välttämiseksi ja vaikka
  jäsenvaltioissa sovelletaan hyvin erilaisia perusteita siihen, mitkä tuotteet voidaan ottaa huomioon julkisissa hankinnoissa tai kannustinjärjestelmissä
  , niiden olisi noudatettava Euroopan unionin strategisia energiatehokkuustavoitteita
  . Julkisten hankintojen ja kannustinjärjestelmien hajanaisuutta voitaisiin vähentää, jos niissä viitattaisiin direktiivin täytäntöönpanosäädöksissä vahvistettuihin yksittäisten tuotteiden suoritustasoihin tai energialuokkiin; tämä helpottaisi myös tehokkaiden tuotteiden käytön yleistymistä.

| (17) | Kun julkisia hankintoja koskevat säännökset vahvistetaan tähän direktiiviin perustuvissa täytäntöönpanosäädöksissä, julkisten hankintojen arvolle ja määrälle olisi asetettava suhteelliset alarajat, joissa otetaan huomioon jäsenvaltioille koituva hallinnollinen taakka ja hankintasääntöjen täytäntöönpanokelpoisuus jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(17)

Kun julkisia hankintoja koskevat säännökset vahvistetaan tähän direktiiviin perustuvissa täytäntöönpanosäädöksissä, julkisten hankintojen arvolle ja määrälle olisi asetettava suhteelliset alarajat, joissa otetaan huomioon jäsenvaltioille koituva hallinnollinen taakka ja hankintasääntöjen täytäntöönpanokelpoisuus jäsenvaltioissa.

| (18) | Kannustimet, joita jäsenvaltiot myöntävät energiatehokkaiden tuotteiden edistämiseksi, saattavat olla valtiontukea. Tämä direktiivi ei vaikuta ║ mahdollisesti tulevaisuudessa aloitettavien EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisten valtiontukimenettelyjen tulokseen.
  Ympäristönsuojelulle ja erityisesti energian säästämiselle annettuun valtiontukeen, joka on Euroopan yhteisen edun mukaista, sovelletaan kuitenkin yhteisön eri välineiden ja niihin sisältyvien ehtojen mukaisesti vapautuksia, kuten valtiontuesta ympäristönsuojelulle annetuissa yhteisön suuntaviivoissa säädetään

   (9)

  . |
| --- | --- |

(18)

Kannustimet, joita jäsenvaltiot myöntävät energiatehokkaiden tuotteiden edistämiseksi, saattavat olla valtiontukea. Tämä direktiivi ei vaikuta ║ mahdollisesti tulevaisuudessa aloitettavien EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisten valtiontukimenettelyjen tulokseen.
  Ympäristönsuojelulle ja erityisesti energian säästämiselle annettuun valtiontukeen, joka on Euroopan yhteisen edun mukaista, sovelletaan kuitenkin yhteisön eri välineiden ja niihin sisältyvien ehtojen mukaisesti vapautuksia, kuten valtiontuesta ympäristönsuojelulle annetuissa yhteisön suuntaviivoissa säädetään

   (9)

  .

| (19) | Energiatehokkaiden tuotteiden edistäminen merkinnöin, julkisin hankinnoin ja kannustimin ei saisi heikentää tällaisten tuotteiden yleistä ympäristönsuojelullista tasoa. |
| --- | --- |

(19)

Energiatehokkaiden tuotteiden edistäminen merkinnöin, julkisin hankinnoin ja kannustimin ei saisi heikentää tällaisten tuotteiden yleistä ympäristönsuojelullista tasoa.

| (20) | Mainosten sisältöä koskevia tämän direktiivin säännöksiä olisi pidettävä vain ylimääräisenä toimenpiteenä. Näillä säännöksillä ei sen vuoksi pitäisi rajoittaa mainontaa millään toisella tavalla minkään yhteisön toisen säädöksen nojalla. |
| --- | --- |

(20)

Mainosten sisältöä koskevia tämän direktiivin säännöksiä olisi pidettävä vain ylimääräisenä toimenpiteenä. Näillä säännöksillä ei sen vuoksi pitäisi rajoittaa mainontaa millään toisella tavalla minkään yhteisön toisen säädöksen nojalla.

| (21) | Tämä direktiivin täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi säädettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (10) mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Tämä direktiivin täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi säädettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (10) mukaisesti.

| (22) | Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta antaa täytäntöönpanosäädöksiä energiaan liittyvien tuotteiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta
  käytön aikana
  merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin.
  Jotta voidaan luoda järjestelmä, joka on sekä teollisuuden kannalta ennakoitavissa että kuluttajien kannalta ymmärrettävä, komission olisi vahvistettava energiamerkintöjen mukaisille luokituksille kiinteä ajallinen kesto ja päivitettävä luokitusten tehokkuusindeksin alarajat toistuvasti ja säännöllisesti.
  Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia ║ täydentämällä sitä, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.
  Komission olisi esitettävä Euroopan parlamentille kahden vuoden välein kertomus, joka käsittää EU:n ja kunkin jäsenvaltion erikseen ja joka sisältää yksityiskohtaiset tiedot täytäntöönpanosäädösten hyväksymisestä sekä yhdenmukaiset tuotetiedot. |
| --- | --- |

(22)

Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta antaa täytäntöönpanosäädöksiä energiaan liittyvien tuotteiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta
  käytön aikana
  merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin.
  Jotta voidaan luoda järjestelmä, joka on sekä teollisuuden kannalta ennakoitavissa että kuluttajien kannalta ymmärrettävä, komission olisi vahvistettava energiamerkintöjen mukaisille luokituksille kiinteä ajallinen kesto ja päivitettävä luokitusten tehokkuusindeksin alarajat toistuvasti ja säännöllisesti.
  Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia ║ täydentämällä sitä, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.
  Komission olisi esitettävä Euroopan parlamentille kahden vuoden välein kertomus, joka käsittää EU:n ja kunkin jäsenvaltion erikseen ja joka sisältää yksityiskohtaiset tiedot täytäntöönpanosäädösten hyväksymisestä sekä yhdenmukaiset tuotetiedot.

| (23) | Velvollisuus saattaa tämä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä olisi rajoitettava koskemaan ainoastaan niitä säännöksiä, joilla muutetaan aikaisemman direktiivin sisältöä. Velvollisuus saattaa sisällöltään muuttumattomat säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä perustuu aikaisempaan direktiiviin. |
| --- | --- |

(23)

Velvollisuus saattaa tämä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä olisi rajoitettava koskemaan ainoastaan niitä säännöksiä, joilla muutetaan aikaisemman direktiivin sisältöä. Velvollisuus saattaa sisällöltään muuttumattomat säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä perustuu aikaisempaan direktiiviin.

| (24) | Kun jäsenvaltiot panevat täytäntöön tämän direktiivin olennaisia säännöksiä, niiden olisi pyrittävä pidättäytymään toimenpiteistä, jotka voisivat aiheuttaa tarpeettomia hallinnollisia ja tehottomia velvoitteita pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille sekä mahdollisuuksien mukaan otettava huomioon pk-yritysten erityistarpeet ja taloudelliset ja hallinnolliset rajoitukset. |
| --- | --- |

(24)

Kun jäsenvaltiot panevat täytäntöön tämän direktiivin olennaisia säännöksiä, niiden olisi pyrittävä pidättäytymään toimenpiteistä, jotka voisivat aiheuttaa tarpeettomia hallinnollisia ja tehottomia velvoitteita pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille sekä mahdollisuuksien mukaan otettava huomioon pk-yritysten erityistarpeet ja taloudelliset ja hallinnolliset rajoitukset.

| (25) | Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä I olevassa B osassa mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja alettava soveltaa niitä, |
| --- | --- |

(25)

Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä I olevassa B osassa mainittuihin jäsenvaltioita velvoittaviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja alettava soveltaa niitä,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Soveltamisala

1.   Tällä direktiivillä vahvistetaan puitteet energiaan liittyvien tuotteiden energian ja muiden olennaisten voimavarojen kulutusta
  käytön aikana
  koskevia loppukäyttäjille suunnattuja tietoja, erityisesti merkintöjä ja tuotetietoja, koskevien kansallisten toimenpiteiden yhdenmukaistamiselle niin, että loppukäyttäjät saavat mahdollisuuden valita tehokkuudeltaan parhaimmat tuotteet.

2.   Tätä direktiiviä sovelletaan sellaisiin energiaan liittyviin tuotteisiin
  , myös rakennusalan tuotteisiin,
  joilla on merkittävä
  välitön tai välillinen
  vaikutus energian ja mahdollisesti muiden olennaisten voimavarojen kulutukseen käyttönsä aikana.

3.   Tätä direktiiviä ei sovelleta

| a) | käytettyihin tuotteisiin; |
| --- | --- |

a)

käytettyihin tuotteisiin;

| b) | liikennevälineisiin, jotka on tarkoitettu henkilöiden tai tavaroiden kuljetukseen; |
| --- | --- |

b)

liikennevälineisiin, jotka on tarkoitettu henkilöiden tai tavaroiden kuljetukseen;

| c) | tuotteisiin turvallisuussyistä kiinnitettyyn arvokilpeen tai vastaavaan. |
| --- | --- |

c)

tuotteisiin turvallisuussyistä kiinnitettyyn arvokilpeen tai vastaavaan.

2 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan:

| — | ”energiaan liittyvällä tuotteella”, jäljempänä ”tuote”, tavaraa, jolla on käyttönsä aikana vaikutusta energiankulutukseen ja joka saatetaan markkinoille ja/tai otetaan käyttöön yhteisön alueella, mukaan luettuina tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluviin energiaan liittyviin tuotteisiin liitettäväksi tarkoitetut osat, jotka saatetaan markkinoille ja/tai otetaan käyttöön erillisinä osina loppukäyttäjiä varten ja joiden ympäristönsuojelullinen taso voidaan arvioida itsenäisesti; |
| --- | --- |

—

”energiaan liittyvällä tuotteella”, jäljempänä ”tuote”, tavaraa, jolla on käyttönsä aikana vaikutusta energiankulutukseen ja joka saatetaan markkinoille ja/tai otetaan käyttöön yhteisön alueella, mukaan luettuina tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluviin energiaan liittyviin tuotteisiin liitettäväksi tarkoitetut osat, jotka saatetaan markkinoille ja/tai otetaan käyttöön erillisinä osina loppukäyttäjiä varten ja joiden ympäristönsuojelullinen taso voidaan arvioida itsenäisesti;

| — | ”rakennusalan tuotteella” energiaan liittyvää tuotetta, jota käytetään rakennusten rakentamisessa tai remontoinnissa; |
| --- | --- |

—

”rakennusalan tuotteella” energiaan liittyvää tuotetta, jota käytetään rakennusten rakentamisessa tai remontoinnissa;

| — | ”selostuksella” tuotteeseen liittyvää vakiomuotoista tietotaulukkoa; |
| --- | --- |

—

”selostuksella” tuotteeseen liittyvää vakiomuotoista tietotaulukkoa;

| — | ”muilla olennaisilla voimavaroilla” vettä,
  raaka-aineita
  tai muita mahdollisia aineita, joita tuote kuluttaa tavanomaisessa käytössä; |
| --- | --- |

—

”muilla olennaisilla voimavaroilla” vettä,
  raaka-aineita
  tai muita mahdollisia aineita, joita tuote kuluttaa tavanomaisessa käytössä;

| — | ”lisätiedoilla” muita tuotteen tehoa ja ominaisuuksia koskevia tietoja, jotka liittyvät sen
  ajan yksikköä kohden tapahtuvan
  energian käytön ja muun olennaisen voimavaran käytön arviointiin tai helpottavat tätä arviointia
  ja jotka perustuvat mitattavissa oleviin tietoihin, mukaan luettuna sen valmistamiseen tai muihin merkittäviin ympäristönäkökohtiin liittyvä seikat
  ; |
| --- | --- |

—

”lisätiedoilla” muita tuotteen tehoa ja ominaisuuksia koskevia tietoja, jotka liittyvät sen
  ajan yksikköä kohden tapahtuvan
  energian käytön ja muun olennaisen voimavaran käytön arviointiin tai helpottavat tätä arviointia
  ja jotka perustuvat mitattavissa oleviin tietoihin, mukaan luettuna sen valmistamiseen tai muihin merkittäviin ympäristönäkökohtiin liittyvä seikat
  ;

| — | ”merkittävillä ympäristönäkökohdilla” niitä näkökohtia, jotka on direktiivin 2005/32/EY nojalla vahvistetussa energiaan liittyvää tuotetta koskevassa täytäntöönpanotoimenpiteessä nimetty merkittäviksi kyseisen tuotteen kannalta; |
| --- | --- |

—

”merkittävillä ympäristönäkökohdilla” niitä näkökohtia, jotka on direktiivin 2005/32/EY nojalla vahvistetussa energiaan liittyvää tuotetta koskevassa täytäntöönpanotoimenpiteessä nimetty merkittäviksi kyseisen tuotteen kannalta;

| — | ”välittömällä vaikutuksella” niiden tuotteiden vaikutusta, jotka tosiasiallisesti kuluttavat energiaa; |
| --- | --- |

—

”välittömällä vaikutuksella” niiden tuotteiden vaikutusta, jotka tosiasiallisesti kuluttavat energiaa;

| — | ”välillisellä vaikutuksella” niiden tuotteiden vaikutusta, jotka eivät kuluta energiaa mutta myötävaikuttavat energiankulutukseen, jolloin näiden tuotteiden tehokkuuden arvioinnin on perustuttava objektiivisiin ja riippumattomiin parametreihin, joissa ei esiinny ilmasto-olosuhteiden vaihtelua; |
| --- | --- |

—

”välillisellä vaikutuksella” niiden tuotteiden vaikutusta, jotka eivät kuluta energiaa mutta myötävaikuttavat energiankulutukseen, jolloin näiden tuotteiden tehokkuuden arvioinnin on perustuttava objektiivisiin ja riippumattomiin parametreihin, joissa ei esiinny ilmasto-olosuhteiden vaihtelua;

| — | ”jälleenmyyjällä” vähittäiskauppiasta tai muuta henkilöä, joka myy, vuokraa, myy osamaksulla tai esittelee tuotteita käyttäjille; |
| --- | --- |

—

”jälleenmyyjällä” vähittäiskauppiasta tai muuta henkilöä, joka myy, vuokraa, myy osamaksulla tai esittelee tuotteita käyttäjille;

| — | ”tavaran toimittajalla” valmistajaa, maahantuojaa tai tämän valtuutettua edustajaa yhteisössä tai henkilöä, joka saattaa tuotteen yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

—

”tavaran toimittajalla” valmistajaa, maahantuojaa tai tämän valtuutettua edustajaa yhteisössä tai henkilöä, joka saattaa tuotteen yhteisön markkinoille.

| — | ”loppukäyttäjällä” oikeushenkilöä tai luonnollista henkilöä, joka käyttää tuotetta ammatillisiin tai henkilökohtaisiin tarkoituksiin; tämä henkilö on tuotteen lopullinen kuluttaja ja erityisesti henkilö, jolle tuote on suunniteltu ja joka voi olla eri henkilö kuin tuotteen ostaja. Tämä määritelmä kattaa yksittäiset kuluttajat ja kuluttajaryhmät. Ostaessaan energiaan liittyviä tuotteita julkisia viranomaisia pidetään myös ”oppukäyttäjinä” tätä direktiiviä sovellettaessa. |
| --- | --- |

—

”loppukäyttäjällä” oikeushenkilöä tai luonnollista henkilöä, joka käyttää tuotetta ammatillisiin tai henkilökohtaisiin tarkoituksiin; tämä henkilö on tuotteen lopullinen kuluttaja ja erityisesti henkilö, jolle tuote on suunniteltu ja joka voi olla eri henkilö kuin tuotteen ostaja. Tämä määritelmä kattaa yksittäiset kuluttajat ja kuluttajaryhmät. Ostaessaan energiaan liittyviä tuotteita julkisia viranomaisia pidetään myös ”oppukäyttäjinä” tätä direktiiviä sovellettaessa.

3 artikla

Jäsenvaltioiden velvollisuudet

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että:

| a) | kaikki alueelle sijoittautuneet tavaran toimittajat ja jälleenmyyjät täyttävät tämän direktiivin 5 ja 6 artiklassa
  sekä 10 artiklan 3 ja 4 kohdassa
  tarkoitetut velvollisuutensa; |
| --- | --- |

a)

kaikki alueelle sijoittautuneet tavaran toimittajat ja jälleenmyyjät täyttävät tämän direktiivin 5 ja 6 artiklassa
  sekä 10 artiklan 3 ja 4 kohdassa
  tarkoitetut velvollisuutensa;

| b) | tämän direktiivin ja täytäntöönpanosäädösten vaatimusten vastaisten muiden merkintöjen, merkkien, tunnusten tai tekstien esittäminen tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden yhteydessä on kiellettyä, jos se todennäköisesti johtaa loppukäyttäjiä harhaan tai aiheuttaa sekaannusta energian tai mahdollisten muiden olennaisten voimavarojen kulutuksen suhteen
  käytön aikana
  ; |
| --- | --- |

b)

tämän direktiivin ja täytäntöönpanosäädösten vaatimusten vastaisten muiden merkintöjen, merkkien, tunnusten tai tekstien esittäminen tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden yhteydessä on kiellettyä, jos se todennäköisesti johtaa loppukäyttäjiä harhaan tai aiheuttaa sekaannusta energian tai mahdollisten muiden olennaisten voimavarojen kulutuksen suhteen
  käytön aikana
  ;

| c) | energiankulutusta tai energiansäästöä koskevan merkintä- ja selostusjärjestelmän käyttöönottoon
  on liitettävä
  kasvatuksellisia ja käyttöä edistäviä tiedotuskampanjoita, joilla pyritään
  edistämään energiatehokkuutta ja
  kannustamaan loppukäyttäjiä energian vastuullisempaan käyttöön; |
| --- | --- |

c)

energiankulutusta tai energiansäästöä koskevan merkintä- ja selostusjärjestelmän käyttöönottoon
  on liitettävä
  kasvatuksellisia ja käyttöä edistäviä tiedotuskampanjoita, joilla pyritään
  edistämään energiatehokkuutta ja
  kannustamaan loppukäyttäjiä energian vastuullisempaan käyttöön;

| d) | toteutetaan tarvittavat toimenpiteet, joilla kannustetaan tämän direktiivin täytäntöönpanosta vastaavia
  komission ja kansallisen tason
  viranomaisia ║ yhteistyöhön sekä tietojen antamiseen toisilleen tämän direktiivin soveltamisen tukemiseksi.
  Hallinnollisessa yhteistyössä ja tiedonvaihdossa on hyödynnettävä mahdollisimman tehokkaasti sähköisiä viestintävälineitä, ja näitä toimia voidaan tukea asiaan liittyvillä yhteisön ohjelmilla. Yhteistyössä on tarvittaessa taattava menettelyn aikana annettujen arkaluontoisten tietojen turvallinen ja luottamuksellinen käsittely ja suojaaminen. Komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin kannustaakseen jäsenvaltioita ║ yhteistyöhön ja edistääkseen sitä. |
| --- | --- |

d)

toteutetaan tarvittavat toimenpiteet, joilla kannustetaan tämän direktiivin täytäntöönpanosta vastaavia
  komission ja kansallisen tason
  viranomaisia ║ yhteistyöhön sekä tietojen antamiseen toisilleen tämän direktiivin soveltamisen tukemiseksi.

Hallinnollisessa yhteistyössä ja tiedonvaihdossa on hyödynnettävä mahdollisimman tehokkaasti sähköisiä viestintävälineitä, ja näitä toimia voidaan tukea asiaan liittyvillä yhteisön ohjelmilla. Yhteistyössä on tarvittaessa taattava menettelyn aikana annettujen arkaluontoisten tietojen turvallinen ja luottamuksellinen käsittely ja suojaaminen. Komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin kannustaakseen jäsenvaltioita ║ yhteistyöhön ja edistääkseen sitä.

2.   Jos jäsenvaltio toteaa, että tuote ei ole kaikkien tässä direktiivissä ja sen täytäntöönpanosäädöksissä asetettujen merkintöjä ja selostusta koskevien vaatimusten mukainen, tavaran toimittajan on huolehdittava, että tuote täyttää nämä vaatimukset sekä kaikki muu sellaiset jäsenvaltion asettamat edellytykset, jotka ovat tehokkaita ja oikein suhteutettuja
  .
  Jo ostettujen tuotteiden osalta kuluttajilla on yhteisön ja kansallisessa kuluttajansuojalainsäädännössä jo säädetyt oikeudet, mukaan lukien korvaus tuotteesta tai tuotteen vaihto.

Jos on riittävästi näyttöä siitä, että tuote saattaa olla vaatimusten vastainen, asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat ehkäisevät toimenpiteet
  tietyn ajan kuluessa varmistaakseen tämän direktiivin vaatimustenmukaisuuden, noudattamatta jättämisestä aiheutuvat haitat huomioon ottaen
  .

Jos noudattamatta jättäminen jatkuu
  , jäsenvaltion on tehtävä päätös kyseisen tuotteen markkinoille saattamisen ja/tai käyttöönoton rajoittamisesta tai kieltämisestä tai varmistettava, että tuote vedetään pois markkinoilta. Komissiolle ja muille jäsenvaltioille on ilmoitettava viipymättä, jos tuotteen markkinoille saattamista rajoitetaan, se
  vedetään pois markkinoilta tai sen markkinoille saattaminen kielletään.

3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle joka toinen vuosi yksityiskohtainen selonteko täytäntöönpanon valvomiseksi toteuttamistaan toimista ja vaatimustenmukaisuustasosta alueellaan.

Komissio voi määritellä, mitkä yhdenmukaiset tiedot selonteossa on vähintään oltava
  asettamalla vähimmäisvaatimukset yhdenmukaistettua mallia varten
  . Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, hyväksytään 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

4 artikla

Tiedonantovaatimukset

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että

| (1) | sähköenergian, muiden energiamuotojen ja muiden olennaisten voimavarojen kulutukseen
  käytön aikana
  liittyvät tiedot ja lisätiedot ilmoitetaan tähän direktiiviin perustuvien täytäntöönpanosäädösten mukaisesti loppukäyttäjälle sellaisiin tuotteisiin liittyvällä selostuksella ja merkinnällä, joita tarjotaan myyntiin, vuokralle tai osamaksukauppaan tai esitellään loppukäyttäjille suoraan tai välillisesti mitä tahansa etämyyntitapaa, myös internetiä, käyttäen; |
| --- | --- |

(1)

sähköenergian, muiden energiamuotojen ja muiden olennaisten voimavarojen kulutukseen
  käytön aikana
  liittyvät tiedot ja lisätiedot ilmoitetaan tähän direktiiviin perustuvien täytäntöönpanosäädösten mukaisesti loppukäyttäjälle sellaisiin tuotteisiin liittyvällä selostuksella ja merkinnällä, joita tarjotaan myyntiin, vuokralle tai osamaksukauppaan tai esitellään loppukäyttäjille suoraan tai välillisesti mitä tahansa etämyyntitapaa, myös internetiä, käyttäen;

| (2) | edellä 1 alakohdassa tarkoitetut tiedot annetaan sisäänrakennetuista tai valmiiksi asennetuista tuotteista ▐, jos asiaan sovellettavassa täytäntöönpanosäädöksessä niin vaaditaan. |
| --- | --- |

(2)

edellä 1 alakohdassa tarkoitetut tiedot annetaan sisäänrakennetuista tai valmiiksi asennetuista tuotteista ▐, jos asiaan sovellettavassa täytäntöönpanosäädöksessä niin vaaditaan.

| (3) | kaikissa energiaan liittyvien tuotteiden, joita koskee täytäntöönpanosäädös tämän direktiivin nojalla, mainoksissa on annettava loppukäyttäjille tarvittavat tiedot energiankulutuksesta tai sen säästöstä tai niihin on sisällytettävä viittaus tuotteen energialuokkaan; |
| --- | --- |

(3)

kaikissa energiaan liittyvien tuotteiden, joita koskee täytäntöönpanosäädös tämän direktiivin nojalla, mainoksissa on annettava loppukäyttäjille tarvittavat tiedot energiankulutuksesta tai sen säästöstä tai niihin on sisällytettävä viittaus tuotteen energialuokkaan;

| (4) | kaikessa energiaan liittyvien tuotteiden teknisessä myynninedistämismateriaalissa, joka koskee tuotteen erityisiä teknisiä parametreja, eli teknisissä käsikirjoissa ja valmistajan esitteissä, jotka ovat painettuja tai sähköisessä muodossa, on annettava loppukäyttäjille tarvittavat tiedot energiankulutuksesta tai siihen on sisällyttävä viittaus tuotteen energiamerkkiin. |
| --- | --- |

(4)

kaikessa energiaan liittyvien tuotteiden teknisessä myynninedistämismateriaalissa, joka koskee tuotteen erityisiä teknisiä parametreja, eli teknisissä käsikirjoissa ja valmistajan esitteissä, jotka ovat painettuja tai sähköisessä muodossa, on annettava loppukäyttäjille tarvittavat tiedot energiankulutuksesta tai siihen on sisällyttävä viittaus tuotteen energiamerkkiin.

5 artikla

Tavaran toimittajien velvollisuudet

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että

| (1) | tavaran toimittajat, jotka saattavat markkinoille tai ottavat käyttöön täytäntöönpanosäädöksen kattamia tuotteita, laativat tämän direktiivin ja tällaisen täytäntöönpanosäädöksen mukaisen merkinnän ja selostuksen. |
| --- | --- |

(1)

tavaran toimittajat, jotka saattavat markkinoille tai ottavat käyttöön täytäntöönpanosäädöksen kattamia tuotteita, laativat tämän direktiivin ja tällaisen täytäntöönpanosäädöksen mukaisen merkinnän ja selostuksen.

| (2) | tavaran toimittajat laativat tekniset tiedot, joiden avulla voidaan arvioida merkintään ja selostukseen sisältyvien tietojen tarkkuus. Teknisissä tiedoissa on oltava:






  a) | yleiskuvaus tuotteesta; |
| --- | --- | --- |

(2)

tavaran toimittajat laativat tekniset tiedot, joiden avulla voidaan arvioida merkintään ja selostukseen sisältyvien tietojen tarkkuus. Teknisissä tiedoissa on oltava:

a)

yleiskuvaus tuotteesta;

| b) | tarvittaessa suoritettujen suunnittelulaskelmien tulokset ║; |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa suoritettujen suunnittelulaskelmien tulokset ║;

| c) | käytettävissä olevat testausselosteet, mukaan luettuna yhteisön muussa lainsäädännössä määriteltyjen, toimivaltaisten ilmoitettujen tarkastuslaitosten laatimat selosteet; |
| --- | --- |

c)

käytettävissä olevat testausselosteet, mukaan luettuna yhteisön muussa lainsäädännössä määriteltyjen, toimivaltaisten ilmoitettujen tarkastuslaitosten laatimat selosteet;

| d) | silloin, kun arvoja käytetään samanlaisissa malleissa, viitetiedot, joiden perusteella nämä mallit voidaan tunnistaa. |
| --- | --- |

d)

silloin, kun arvoja käytetään samanlaisissa malleissa, viitetiedot, joiden perusteella nämä mallit voidaan tunnistaa.

Tähän tarkoitukseen tavaran toimittaja voi käyttää yhteisön asianmukaisen lainsäädännön vaatimusten mukaisesti jo laadittuja tietoja;

| (3) | tavaran toimittajat pitävät tekniset tiedot saatavilla tarkastusta varten viiden vuoden ajan viimeisen asianomaisen tuotteen valmistamisesta.
  Tavaran toimittajien on pyynnöstä esitettävä tekniset tiedot sähköisessä muodossa jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisille ja komissiolle; |
| --- | --- |

(3)

tavaran toimittajat pitävät tekniset tiedot saatavilla tarkastusta varten viiden vuoden ajan viimeisen asianomaisen tuotteen valmistamisesta.

Tavaran toimittajien on pyynnöstä esitettävä tekniset tiedot sähköisessä muodossa jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisille ja komissiolle;

| (4) | tavaran toimittajat toimittavat tarvittavat merkinnät ja tuotetiedot maksutta jälleenmyyjille. Tavaran toimittajat voivat vapaasti valita merkintöjen toimitusjärjestelmän, mutta jälleenmyyjien pyytämät merkinnät on pystyttävä toimittamaan viipymättä; |
| --- | --- |

(4)

tavaran toimittajat toimittavat tarvittavat merkinnät ja tuotetiedot maksutta jälleenmyyjille. Tavaran toimittajat voivat vapaasti valita merkintöjen toimitusjärjestelmän, mutta jälleenmyyjien pyytämät merkinnät on pystyttävä toimittamaan viipymättä;

| (5) | merkintöjen lisäksi tavaran toimittajat toimittavat tuoteselosteen ▐; |
| --- | --- |

(5)

merkintöjen lisäksi tavaran toimittajat toimittavat tuoteselosteen ▐;

| (6) | tavaran toimittajat sisällyttävät tuoteselosteen kaikkiin tuote-esitteisiin. Silloin, kun tavaran toimittaja ei toimita tuote- esitteitä, selostusten on sisällyttävä tuotteen mukana toimitettaviin asiakirjoihin; |
| --- | --- |

(6)

tavaran toimittajat sisällyttävät tuoteselosteen kaikkiin tuote-esitteisiin. Silloin, kun tavaran toimittaja ei toimita tuote- esitteitä, selostusten on sisällyttävä tuotteen mukana toimitettaviin asiakirjoihin;

| (7) | tavaran toimittajat vastaavat toimittamiensa merkintöjen ja selostusten tarkkuudesta; |
| --- | --- |

(7)

tavaran toimittajat vastaavat toimittamiensa merkintöjen ja selostusten tarkkuudesta;

| (8) | tavaran toimittajien katsotaan antaneen suostumuksensa merkinnässä tai selostuksessa esitetyn tiedon julkaisemiseen. |
| --- | --- |

(8)

tavaran toimittajien katsotaan antaneen suostumuksensa merkinnässä tai selostuksessa esitetyn tiedon julkaisemiseen.

6 artikla

Jälleenmyyjien velvollisuudet

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että

| (1) | jälleenmyyjät asettavat merkinnät esille
  näkyvästi ja luettavasti
  ja sisällyttävät selostuksen tuote-esitteeseen tai muihin asiakirjoihin, jotka annetaan tuotteen mukana loppukäyttäjälle; |
| --- | --- |

(1)

jälleenmyyjät asettavat merkinnät esille
  näkyvästi ja luettavasti
  ja sisällyttävät selostuksen tuote-esitteeseen tai muihin asiakirjoihin, jotka annetaan tuotteen mukana loppukäyttäjälle;

| (2) | merkintä- ja tuotetietojen osalta aina, kun täytäntöönpanosäädöksessä tarkoitettu tuote on esillä, jälleenmyyjät kiinnittävät
  vanhan merkinnän voimassaoloajan päättyessä
  sovellettavassa täytäntöönpanosäädöksessä määriteltyyn selvästi näkyvään paikkaan asianomaisella kielellä laaditun merkinnän
  uusimman version
  . |
| --- | --- |

(2)

merkintä- ja tuotetietojen osalta aina, kun täytäntöönpanosäädöksessä tarkoitettu tuote on esillä, jälleenmyyjät kiinnittävät
  vanhan merkinnän voimassaoloajan päättyessä
  sovellettavassa täytäntöönpanosäädöksessä määriteltyyn selvästi näkyvään paikkaan asianomaisella kielellä laaditun merkinnän
  uusimman version
  .

7 artikla

Etämyynti

Kun tuotteita tarjotaan myytäväksi, vuokrattavaksi tai osamaksukauppaan postitse, luettelossa, internetissä
  , puhelinmyynnillä
  tai muulla sellaisella tavalla, jonka mukaan mahdollisen loppukäyttäjän ei voi olettaa näkevän esiteltävää tuotetta, täytäntöönpanosäädöksissä on säädettävä, että mahdollisten loppukäyttäjien on saatava
  tuotteen merkinnän uusimmassa versiossa
  ja selostuksessa esitetyt tiedot ennen tuotteen ostoa.
  Etämyynnin tapauksessa täytäntöönpanosäädöksissä on yksilöitävä tapa, jolla merkintä ja selostus on pantava esille.

8 artikla

Vapaa liikkuvuus

1.   Jäsenvaltiot eivät saa kieltää, rajoittaa eivätkä estää
  tässä direktiivissä ja sovellettavissa täytäntöönpanosäädöksissä
  tarkoitettujen ja niitä noudattavien tuotteiden saattamista markkinoille tai ottamista käyttöön alueellaan.

2.   Jäsenvaltioiden on pidettävä merkintöjä ja selostuksia tämän direktiivin ja täytäntöönpanosäädösten säännösten mukaisina, jollei niillä ole näyttöä päinvastaisesta
  ja sillä edellytyksellä, että ne valvovat markkinoita säännöllisesti
  . Jäsenvaltioiden on vaadittava tavaran toimittajilta 5 artiklassa tarkoitettua näyttöä merkinnöissä tai selostuksissa annettujen tietojen paikkansapitävyydestä, kun niillä on syytä epäillä, että tiedot eivät ole oikeita.

9 artikla

Julkiset hankinnat ja kannustimet

1.   Hankintaviranomaiset, jotka tekevät sellaisia Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/18/EY (11) tarkoitettuja julkisia rakennusurakoita, tavarahankintoja, ║ tai palveluhankintasopimuksia, joita ei ole kyseisen direktiivin 12–18 artiklan nojalla suljettu soveltamisalan ulkopuolelle, eivät saa hankkia tuotteita, jotka eivät täytä sovellettavassa täytäntöönpanosäädöksessä asetettua vähimmäissuoritustasoa
  , ja pyrittäessä korkeimpaan tehokkuusluokkaan, jotka eivät täytä 9 artiklan 2 kohdassa esitettyjä perusteita
  .

2.   Perusteet, joiden pohjalta täytäntöönpanosäädöksissä vahvistetaan julkisissa hankinnoissa vaadittava vähimmäissuoritustaso, ovat:

| a) | kustannustehokkuus julkisen talouden näkökulmasta, |
| --- | --- |

a)

kustannustehokkuus julkisen talouden näkökulmasta,

| b) | tuotteiden merkittävyys julkisen hankinnan kannalta, |
| --- | --- |

b)

tuotteiden merkittävyys julkisen hankinnan kannalta,

| c) | energiansäästöpotentiaali, |
| --- | --- |

c)

energiansäästöpotentiaali,

| d) | innovaation edistäminen Lissabonin strategian mukaisesti, |
| --- | --- |

d)

innovaation edistäminen Lissabonin strategian mukaisesti,

| e) | todennäköiset mahdollisuudet sille, että autetaan tehokkaampia tuotteita valtaamaan alaa markkinoilla, |
| --- | --- |

e)

todennäköiset mahdollisuudet sille, että autetaan tehokkaampia tuotteita valtaamaan alaa markkinoilla,

| f) | tarve varmistaa riittävä kilpailu. |
| --- | --- |

f)

tarve varmistaa riittävä kilpailu.

3.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan sopimuksiin, joiden arvoksi ilman arvonlisäveroa arvioidaan vähintään 15 000 euroa. Täytäntöönpanosäädöksissä voidaan tavanomaisten ostohintojen ja -määrien perusteella asettaa arvolle alaraja, joka on korkeampi kuin 15 000 euroa ilman arvonlisäveroa.

4.   Jäsenvaltiot eivät saa tarjota kannustimia tuotteille, jotka eivät täytä sovellettavassa täytäntöönpanosäädöksessä vahvistettua vähimmäissuoritustasoa.

5.   Kun jäsenvaltiot tekevät julkisia hankintoja tai tarjoavat kannustimia, tuotteilta vaadittava suoritustaso on ilmaistava sovellettavassa täytäntöönpanosäädöksessä määriteltyinä energialuokkina.

Käytettäviä kannustimia voivat olla esimerkiksi verohelpotukset erittäin energiatehokkaita tuotteita käyttäville loppukäyttäjille ja tällaisia tuotteita markkinoivalle ja valmistavalle teollisuudelle sekä arvonlisäveron alentaminen materiaaleilta ja komponenteilta, joilla parannetaan energiatehokkuutta. Jäsenvaltioiden tarjoamien kannustimien on oltava tehokkaita ja vaikuttavia.

10 artikla

Energiamerkintöjen mukaisten luokitusten tarkistaminen

1.
     
  Komissio tarkistaa energiamerkintöjen mukaiset luokitukset toistuvasti ja säännöllisesti 12 artiklassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten avulla määritetyn luokitusten kiinteän ajallisen keston mukaisesti.

2.
     
  Komissio käyttää luokitusten tehokkuusindeksin alarajojen tarkistamisen perustana uusimpia saatavilla olevia lukuja ottaen huomioon kyseisen tuotteen tekniikan kehitysvauhdin ja kuulee sidosryhmiä riittävän laajasti hyvissä ajoin ennen tarkistamista 12 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

3.
     
  Tavaran toimittajien on toimitettava jälleenmyyjille merkinnän uusin versio viimeistään vanhan merkinnän voimassaoloajan päättyessä.

4.
     
  Jälleenmyyjien on korvattava vanha merkintä energiamerkinnällä, joka sisältää asianomaisen tuotteen tarkistetut luokitukset, samana päivänä kuin vanhan merkinnän voimassaoloaika päättyy 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

11 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohdassa ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

12 artikla

Täytäntöönpanosäädökset

1.   Merkintöjä ja selostusta koskevat yksityiskohdat vahvistetaan täytäntöönpanosäädöksissä. Nämä täytäntöönpanotoimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, hyväksytään jokaisesta tämän artiklan mukaisesta tuotetyypistä 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

Kun tuote täyttää 2 kohdassa luetellut perusteet, siitä annetaan 4 kohdan mukainen täytäntöönpanosäädös.

Täytäntöönpanosäädöksissä säädetään merkinnässä ja selostuksessa annettavista tuotteen energian ja muiden olennaisten voimavarojen käytön aikaista kulutusta koskevista tiedoista, jotta loppukäyttäjät voivat tehdä perustellumpia ostopäätöksiä ja markkinavalvontaviranomaiset voivat tarkistaa, ovatko tuotteet annettujen tietojen mukaisia.

Jos täytäntöönpanosäädöksessä säädetään sekä tuotteen energiatehokkuudesta että olennaisten voimavarojen kulutuksesta, merkinnän mallissa ja sisällössä on korostettava tuotteen energiatehokkuutta.

Nykyisin voimassa olevat täytäntöönpanosäädökset, jotka on annettu ennen tämän direktiivin voimaantuloa, on saatettava yhdenmukaisiksi tähän direktiiviin sisältyvien säännösten kanssa, erityisesti energiamerkinnän ulkoasun, mallin, luokkien tai muiden piirteiden kanssa, viimeistään ...

   (12)

  .

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut perusteet ovat seuraavat:

| a) | tuotteiden avulla voidaan uusimpien saatavilla olevien tietojen mukaan ja yhteisön markkinoille saatetut määrät huomioon ottaen säästää merkittäviä määriä energiaa ja mahdollisesti muita olennaisia voimavaroja; |
| --- | --- |

a)

tuotteiden avulla voidaan uusimpien saatavilla olevien tietojen mukaan ja yhteisön markkinoille saatetut määrät huomioon ottaen säästää merkittäviä määriä energiaa ja mahdollisesti muita olennaisia voimavaroja;

| b) | markkinoilla saatavissa olevien, toiminnoiltaan samankaltaisten tuotteiden energiatehokkuustasossa on suuria eroavaisuuksia; |
| --- | --- |

b)

markkinoilla saatavissa olevien, toiminnoiltaan samankaltaisten tuotteiden energiatehokkuustasossa on suuria eroavaisuuksia;

| c) | komissio ottaa huomioon asiasta annetun yhteisön lainsäädännön ja itsesääntelytoiminnan, kuten vapaaehtoiset sopimukset,
  kun on odotettavissa, että niiden avulla
  tavoitteet voidaan saavuttaa nopeammin tai pienemmin kustannuksin kuin pakollisilla vaatimuksilla. |
| --- | --- |

c)

komissio ottaa huomioon asiasta annetun yhteisön lainsäädännön ja itsesääntelytoiminnan, kuten vapaaehtoiset sopimukset,
  kun on odotettavissa, että niiden avulla
  tavoitteet voidaan saavuttaa nopeammin tai pienemmin kustannuksin kuin pakollisilla vaatimuksilla.

3.   Laatiessaan ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi komissio

| a) | ottaa huomioon ne direktiivin 2005/32/EY liitteen I osassa 1 vahvistetut ympäristöparametrit, jotka on katsottu merkittäviksi direktiivin 2005/32/EY nojalla hyväksytyssä asiaan sovellettavassa täytäntöönpanotoimenpiteessä ja joilla on merkitystä loppukäyttäjälle tuotteen käytön aikana; |
| --- | --- |

a)

ottaa huomioon ne direktiivin 2005/32/EY liitteen I osassa 1 vahvistetut ympäristöparametrit, jotka on katsottu merkittäviksi direktiivin 2005/32/EY nojalla hyväksytyssä asiaan sovellettavassa täytäntöönpanotoimenpiteessä ja joilla on merkitystä loppukäyttäjälle tuotteen käytön aikana;

| b) | arvioi säädöksen vaikutukset ympäristöön, loppukäyttäjiin ja valmistajiin, myös pk-yrityksiin, kilpailukyvyn (myös yhteisön ulkopuolisilla markkinoilla), innovoinnin, markkinoille pääsyn sekä kustannus-hyötysuhteen näkökulmasta; |
| --- | --- |

b)

arvioi säädöksen vaikutukset ympäristöön, loppukäyttäjiin ja valmistajiin, myös pk-yrityksiin, kilpailukyvyn (myös yhteisön ulkopuolisilla markkinoilla), innovoinnin, markkinoille pääsyn sekä kustannus-hyötysuhteen näkökulmasta;

| c) | kuulee sidosryhmiä
  , mukaan lukien valmistajia ja niiden tavaran toimittajia,
  riittävän laajasti; |
| --- | --- |

c)

kuulee sidosryhmiä
  , mukaan lukien valmistajia ja niiden tavaran toimittajia,
  riittävän laajasti;

| d) | vahvistaa täytäntöönpanopäivän (-päivät) ja mahdolliset vaiheittaiset tai siirtymätoimenpiteet tai -kaudet ottaen huomioon erityisesti mahdolliset vaikutukset pk-yrityksiin tai tiettyihin etupäässä pk-yritysten valmistamiin tuoteryhmiin. |
| --- | --- |

d)

vahvistaa täytäntöönpanopäivän (-päivät) ja mahdolliset vaiheittaiset tai siirtymätoimenpiteet tai -kaudet ottaen huomioon erityisesti mahdolliset vaikutukset pk-yrityksiin tai tiettyihin etupäässä pk-yritysten valmistamiin tuoteryhmiin.

4.   Täytäntöönpanosäädöksissä on eriteltävä erityisesti:

| a) | soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tyypin tarkka määritelmä; |
| --- | --- |

a)

soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tyypin tarkka määritelmä;

| b) | edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tiedon saamiseen sovellettavat mittausstandardit ja -menetelmät; |
| --- | --- |

b)

edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tiedon saamiseen sovellettavat mittausstandardit ja -menetelmät;

| c) | edellä 5 artiklassa tarkoitettujen teknisten tietojen yksityiskohdat; |
| --- | --- |

c)

edellä 5 artiklassa tarkoitettujen teknisten tietojen yksityiskohdat;

| d) | edellä 4 artiklassa tarkoitetun merkinnän malli ja sisältö; merkintöjen on oltava malliltaan mahdollisimman yhdenmukaisia kaikissa tuoteryhmissä
  ja oltava kaikissa tapauksissa selvästi näkyvissä ja luettavissa, ja niissä on samaan aikaan säilytettävä perustana nykyisen merkinnän pääelementit (suljetun asteikon A–G-luokitus), jotka ovat yksinkertaisia ja tunnistettavia; merkinnässä on ilmoitettava myös voimassaoloaika
  ; |
| --- | --- |

d)

edellä 4 artiklassa tarkoitetun merkinnän malli ja sisältö; merkintöjen on oltava malliltaan mahdollisimman yhdenmukaisia kaikissa tuoteryhmissä
  ja oltava kaikissa tapauksissa selvästi näkyvissä ja luettavissa, ja niissä on samaan aikaan säilytettävä perustana nykyisen merkinnän pääelementit (suljetun asteikon A–G-luokitus), jotka ovat yksinkertaisia ja tunnistettavia; merkinnässä on ilmoitettava myös voimassaoloaika
  ;

| e) | paikka, johon merkintä kiinnitetään esillä olevassa tuotteessa, sekä tiedot ja tapa, jolla merkintä ja/tai tiedot annetaan, mikäli kyseessä on 7 artiklassa tarkoitettu myyntiintarjoamistapa. Tarvittaessa täytäntöönpanosäädöksessä voidaan säätää merkinnän kiinnittämisestä tuotteeseen tai painamisesta pakkaukseen taikka yksityiskohtaisista merkintävaatimuksista kuvastoihin painamista, etämyyntiä ja internetmyyntiä varten; |
| --- | --- |

e)

paikka, johon merkintä kiinnitetään esillä olevassa tuotteessa, sekä tiedot ja tapa, jolla merkintä ja/tai tiedot annetaan, mikäli kyseessä on 7 artiklassa tarkoitettu myyntiintarjoamistapa. Tarvittaessa täytäntöönpanosäädöksessä voidaan säätää merkinnän kiinnittämisestä tuotteeseen tai painamisesta pakkaukseen taikka yksityiskohtaisista merkintävaatimuksista kuvastoihin painamista, etämyyntiä ja internetmyyntiä varten;

| f) | edellä 4 artiklassa ja 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun selostuksen tai lisätietojen sisältö ja tarvittaessa muoto ja tarkemmat yksityiskohdat. Merkinnässä olevat tiedot on sisällytettävä myös selostukseen; |
| --- | --- |

f)

edellä 4 artiklassa ja 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun selostuksen tai lisätietojen sisältö ja tarvittaessa muoto ja tarkemmat yksityiskohdat. Merkinnässä olevat tiedot on sisällytettävä myös selostukseen;

| g) | edellä 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuotteiden vähimmäissuoritustaso, jos sovellettavissa, ja tarvittaessa 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu korkeampi alaraja kuin 15 000 euroa ilman arvonlisäveroa; |
| --- | --- |

g)

edellä 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuotteiden vähimmäissuoritustaso, jos sovellettavissa, ja tarvittaessa 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu korkeampi alaraja kuin 15 000 euroa ilman arvonlisäveroa;

| h) | edellä 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu tuotteiden vähimmäissuoritustaso, jos sovellettavissa; |
| --- | --- |

h)

edellä 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu tuotteiden vähimmäissuoritustaso, jos sovellettavissa;

| i) | myynti-ilmoituksissa käytettävän merkinnän erityissisältö, kuten tarvittaessa energialuokka ja tuotteen muut asiaankuuluvat suoritustasot helppolukuisessa ja selkeässä muodossa; |
| --- | --- |

i)

myynti-ilmoituksissa käytettävän merkinnän erityissisältö, kuten tarvittaessa energialuokka ja tuotteen muut asiaankuuluvat suoritustasot helppolukuisessa ja selkeässä muodossa;

| j) | merkinnän mukaisen luokituksen tai luokitusten
  kiinteä
  ajallinen kesto
  , jonka on oltava vähintään kolme vuotta mutta joka ei voi ylittää viittä vuotta, kun otetaan huomioon tuotteen innovaatiovauhti ja luokitusten kiinteään ajalliseen kestoon perustuva niiden seuraavan tarkistamisen päivämäärä
  ; |
| --- | --- |

j)

merkinnän mukaisen luokituksen tai luokitusten
  kiinteä
  ajallinen kesto
  , jonka on oltava vähintään kolme vuotta mutta joka ei voi ylittää viittä vuotta, kun otetaan huomioon tuotteen innovaatiovauhti ja luokitusten kiinteään ajalliseen kestoon perustuva niiden seuraavan tarkistamisen päivämäärä
  ;

| k) | merkinnän ja selostuksen tietojen tarkkuus; |
| --- | --- |

k)

merkinnän ja selostuksen tietojen tarkkuus;

| l) | täytäntöönpanosäädöksen arvioinnin ja mahdollisen tarkistamisen ajankohta, kun otetaan huomioon tekniikan kehitysvauhti. |
| --- | --- |

l)

täytäntöönpanosäädöksen arvioinnin ja mahdollisen tarkistamisen ajankohta, kun otetaan huomioon tekniikan kehitysvauhti.

13 artikla

Ensisijaisten tuotteiden luettelo täytäntöönpanoa varten

Komissio ilmoittaa ...

   (13)

  Euroopan parlamentille ja jäsenvaltioille luettelon ensisijaisista tuotteista, rakennusalan tuotteet mukaan lukien, joita ehdotetaan merkittäviksi niiden energiansäästöpotentiaalin perusteella.

14 artikla

Soveltamisalan laajentamisen toteutettavuus

Komissio toteuttaa viimeistään vuonna 2010 toteutettavuustutkimuksen, jossa tarkastellaan, onko täytäntöönpanosäädöksiä antamalla myös edellytettävä, että merkinnässä olisi annettava loppukäyttäjälle tietoja myös tuotteen merkittävistä energiaan ja muihin olennaisiin voimavaroihin liittyvistä vaikutuksista tuotteen koko elinkaaren aikana.

15 artikla

Seuraamukset

Jäsenvaltioiden on säädettävä seuraamuksista, joita sovelletaan tämän direktiivin ja sen täytäntöönpanosäädösten noudattamiseksi annettujen kansallisten määräysten rikkomiseen, ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet seuraamusten täytäntöönpanon varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
  Jäsenvaltioiden on myös lujitettava oikeussuojaa merkin luvatonta käyttöä vastaan.
  Jäsenvaltioiden on annettava kyseiset säännökset komissiolle tiedoksi viimeistään 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna päivänä ja ilmoitettava niihin vaikuttavista myöhemmistä muutoksista viipymättä.

16 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava voimaan tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään ...
   (14). Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä [...] päivästä [...] kuuta [...].

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Niissä on myös mainittava, että voimassa oleviin lakeihin, asetuksiin ja hallinnollisiin määräyksiin sisältyviä viittauksia tällä direktiivillä kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset ja maininnat tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

17 artikla

Kumoaminen

Kumotaan neuvoston direktiivi 92/75/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna liitteessä I olevassa A osassa mainitulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (15), ...
   (16), sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioita velvoittavia, liitteessä I olevassa B osassa asetettuja määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja alettava soveltaa sitä.

Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

18 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Direktiivin ...
   (17) artiklaa sovelletaan ...
   (18).

19 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ║.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Lausunto annettu 24. maaliskuuta 2009.

1

Lausunto annettu 24. maaliskuuta 2009.

(2)  EUVL C ...

2

...

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 5. toukokuuta 2009.

3

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 5. toukokuuta 2009

(4)  EYVL L 297, 13.10.1992, s. 16.

4

(5)  Ks. liitteessä I oleva A osa.

5

(6)  EUVL L 191, 22.7.2005, s. 29.

6

(7)  

  EUVL L 237, 21.9.2000, s. 1.

7

EUVL L 237, 21.9.2000, s. 1.

(8)  

  EUVL L 1, 4.1.2003, s. 65.

8

EUVL L 1, 4.1.2003, s. 65.

(9)  

  EUVL C 82, 1.4.2008, s. 1.

9

EUVL C 82, 1.4.2008, s. 1.

(10)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

10

(11)  EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114.

11

(12)  
  Kuuden kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta.

12

Kuuden kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta.

(13)  
  Kuuden kuukauden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta.

13

Kuuden kuukauden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta.

(14)  12 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta.

14

12 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta.

(15)  EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1.

15

(16)  Tämän direktiivin 16 artiklan 1 kohdan toisessa kappaleessa vahvistetun päivämäärän jälkeinen päivä.

16

16 artiklan

(17)  Lopullisen version ne artiklat, joiden ei ole katsottu muuttuneen uudelleenlaadinnassa.

17

(18)  Tämän direktiivin 16 artiklan 1 kohdan toisessa kappaleessa vahvistetun päivämäärän jälkeinen päivä.

18

16 artiklan

Tiistai 5. toukokuuta 2009LIITE I

A   osa

Kumottu direktiivi ja sen muutokset

(17 artiklassa tarkoitetut)

| Neuvoston direktiivi 92/75/ETY
  (EYVL L 297, 13.10.1992, s. 16) | |
| --- | --- |
| Asetus (EY) N:o 1882/2003
  (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1) | Vain liitteessä III oleva 32 kohta |

Neuvoston direktiivi 92/75/ETY

(EYVL L 297, 13.10.1992, s. 16)

Asetus (EY) N:o 1882/2003

(EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1)

Vain liitteessä III oleva 32 kohta

B   osa

Määräajat saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä

(17 artiklassa tarkoitetut)

| Direktiivi | Määräaika kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle |
| --- | --- |
| 92/75/ETY | 1 päivä tammikuuta 1994 |
| ║ | |

Direktiivi

Määräaika kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle

92/75/ETY

1 päivä tammikuuta 1994

║

Tiistai 5. toukokuuta 2009LIITE II

VASTAAVUUSTAULUKKO

| Direktiivi 92/75/ETY | Tämä direktiivi |
| --- | --- |
| 1 artiklan 1 kohdan johdantokappaleen ensimmäinen virke | 1 artiklan 1 kohta |
| 1 artiklan 1 kohdan johdantokappaleen toinen virke | 1 artiklan 2 kohta |
| 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisestä seitsemänteen luetelmakohtaan | — |
| 1 artiklan 2 kohta | — |
| — | 1 artiklan 3 kohdan a ja b alakohta |
| 1 artiklan 3 kohta | 1 artiklan 3 kohdan c alakohta |
| — | 2 artiklan ensimmäinen ja kolmas luetelmakohta |
| 1 artiklan 4 kohdan ensimmäinen ja toinen luetelmakohta | 2 artiklan kuudes ja kymmenes luetelmakohta |
| — | 2 artiklan ensimmäinen luetelmakohta |
| 1 artiklan 4 kohdan kolmas luetelmakohta | — |
| 1 artiklan 4 kohdan neljäs luetelmakohta | 2 artiklan neljäs luetelmakohta |
| 1 artiklan 4 kohdan viides luetelmakohta | 2 artiklan viides luetelmakohta |
| 1 artiklan 5 kohta | — |
| 2 artiklan 1 kohta | 4 artiklan 1 kohta |
| 2 artiklan 2 kohta | — |
| 2 artiklan 3 kohta | 5 artiklan 2 kohta |
| 2 artiklan 4 kohta | 5 artiklan 2–3 kohta |
| 3 artiklan 1 kohta | 5 artiklan 1 kohta |
| 3 artiklan 2 kohta | 5 artiklan 5–6 kohta |
| 3 artiklan 3 kohta | 5 artiklan 7 kohta |
| 3 artiklan 4 kohta | 5 artiklan 8 kohta |
| 4 artiklan a alakohta | 5 artiklan 4 kohta ja 6 artiklan 2 kohta |
| 4 artiklan b alakohta | — |
| 5 artikla | 7 artikla |
| 6 artikla | — |
| 7 artiklan a alakohta | 3 artiklan 1 kohdan a alakohta |
| 7 artiklan b alakohta | 3 artiklan 1 kohdan b alakohta |
| 7 artiklan c alakohta | 3 artiklan 1 kohdan c alakohta |
| 8 artiklan 1 kohta | 8 artiklan 1 kohta |
| 8 artiklan 2 kohta | 8 artiklan 2 kohta |
| 9 artiklan a alakohta | — |
| 9 artiklan b alakohta | — |
| 10 artiklan 1 kohta | 11 artiklan 1 kohta |
| 10 artiklan 2 kohta | 11 artiklan 2 kohta |
| 10 artiklan 3 kohta | — |
| 11 artikla | — |
| 12 artiklan a alakohta | 12 artiklan 4 kohdan a alakohta |
| 12 artiklan b alakohta | 12 artiklan 4 kohdan b alakohta |
| 12 artiklan c alakohta | 12 artiklan 4 kohdan c alakohta |
| 12 artiklan d alakohta | 12 artiklan 4 kohdan d alakohta |
| 12 artiklan e alakohta | 12 artiklan 4 kohdan e alakohta |
| 12 artiklan f alakohta | 12 artiklan 4 kohdan f alakohta |
| 12 artiklan g alakohta | — |
| 13 artikla | 17 artikla |
| 14 artikla | 16 artikla |
| 15 artikla | 19 artikla |
| — | 3 artiklan 1 kohdan d alakohta |
| — | 3 artiklan 2 kohta |
| — | 3 artiklan 3 kohta |
| — | 4 artiklan 2 kohta |
| — | 6 artiklan 1 kohta |
| — | 9 artikla |
| — | 12 artiklan 1–3 kohta |
| — | 12 artiklan 4 kohdan g–l alakohta |
| — | 15 artikla |
| — | 18 artikla |
| — | Liite I |
| — | Liite II |

Direktiivi 92/75/ETY

Tämä direktiivi

1 artiklan 1 kohdan johdantokappaleen ensimmäinen virke

1 artiklan 1 kohta

1 artiklan 1 kohdan johdantokappaleen toinen virke

1 artiklan 2 kohta

1 artiklan 1 kohdan ensimmäisestä seitsemänteen luetelmakohtaan

—

1 artiklan 2 kohta

—

—

1 artiklan 3 kohdan a ja b alakohta

1 artiklan 3 kohta

1 artiklan 3 kohdan c alakohta

—

2 artiklan ensimmäinen ja kolmas luetelmakohta

1 artiklan 4 kohdan ensimmäinen ja toinen luetelmakohta

2 artiklan kuudes ja kymmenes luetelmakohta

—

2 artiklan ensimmäinen luetelmakohta

1 artiklan 4 kohdan kolmas luetelmakohta

—

1 artiklan 4 kohdan neljäs luetelmakohta

2 artiklan neljäs luetelmakohta

1 artiklan 4 kohdan viides luetelmakohta

2 artiklan viides luetelmakohta

1 artiklan 5 kohta

—

2 artiklan 1 kohta

4 artiklan 1 kohta

2 artiklan 2 kohta

—

2 artiklan 3 kohta

5 artiklan 2 kohta

2 artiklan 4 kohta

5 artiklan 2–3 kohta

3 artiklan 1 kohta

5 artiklan 1 kohta

3 artiklan 2 kohta

5 artiklan 5–6 kohta

3 artiklan 3 kohta

5 artiklan 7 kohta

3 artiklan 4 kohta

5 artiklan 8 kohta

4 artiklan a alakohta

5 artiklan 4 kohta ja 6 artiklan 2 kohta

4 artiklan b alakohta

—

5 artikla

7 artikla

6 artikla

—

7 artiklan a alakohta

3 artiklan 1 kohdan a alakohta

7 artiklan b alakohta

3 artiklan 1 kohdan b alakohta

7 artiklan c alakohta

3 artiklan 1 kohdan c alakohta

8 artiklan 1 kohta

8 artiklan 1 kohta

8 artiklan 2 kohta

8 artiklan 2 kohta

9 artiklan a alakohta

—

9 artiklan b alakohta

—

10 artiklan 1 kohta

11 artiklan 1 kohta

10 artiklan 2 kohta

11 artiklan 2 kohta

10 artiklan 3 kohta

—

11 artikla

—

12 artiklan a alakohta

12 artiklan 4 kohdan a alakohta

12 artiklan b alakohta

12 artiklan 4 kohdan b alakohta

12 artiklan c alakohta

12 artiklan 4 kohdan c alakohta

12 artiklan d alakohta

12 artiklan 4 kohdan d alakohta

12 artiklan e alakohta

12 artiklan 4 kohdan e alakohta

12 artiklan f alakohta

12 artiklan 4 kohdan f alakohta

12 artiklan g alakohta

—

13 artikla

17 artikla

14 artikla

16 artikla

15 artikla

19 artikla

—

3 artiklan 1 kohdan d alakohta

—

3 artiklan 2 kohta

—

3 artiklan 3 kohta

—

4 artiklan 2 kohta

—

6 artiklan 1 kohta

—

9 artikla

—

12 artiklan 1–3 kohta

—

12 artiklan 4 kohdan g–l alakohta

—

15 artikla

—

18 artikla

—

Liite I

—

Liite II

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/244 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/244

---

Tiistai 5. toukokuuta 2009Ennakkoarvio Euroopan parlamentin tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2010

P6_TA(2009)0346

Euroopan parlamentin päätöslauselma 5. toukokuuta 2009 ennakkoarviosta Euroopan parlamentin tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2010 (2009/2006(BUD))

2010/C 212 E/34

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan,

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2),

ottaa huomioon talousarviomenettelyn 2010 suuntaviivoista – pääluokat I, II, IV, V, VI, VII, VIII ja IX 10. maaliskuuta 2009 antamansa päätöslauselman (3),

ottaa huomioon pääsihteerin raportin puhemiehistölle parlamentin alustavasta ennakkoarvioesityksestä varainhoitovuodeksi 2010,

ottaa huomioon puhemiehistön 21. huhtikuuta 2009 työjärjestyksen 22 artiklan 6 kohdan ja 73 artiklan 1 kohdan mukaisesti laatiman alustavan ennakkoarvioesityksen,

ottaa huomioon budjettivaliokunnan työjärjestyksen 73 artiklan 2 kohdan mukaisesti laatiman ennakkoarvioesityksen,

ottaa huomioon työjärjestyksen 73 artiklan,

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A6-0275/2009),

| A. | ottaa huomioon, että puhemiehistön ja budjettivaliokunnan kesken sovittu kokeilu, jossa nämä tiivistävät yhteistyötään ja tekevät varhaisessa vaiheessa keskinäistä yhteistyötä kaikissa asioissa, joilla on merkittäviä vaikutuksia talousarvioon, käynnistettiin viime vuonna ja sitä on jatkettu vuoden 2010 talousarviomenettelyn aikana, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että puhemiehistön ja budjettivaliokunnan kesken sovittu kokeilu, jossa nämä tiivistävät yhteistyötään ja tekevät varhaisessa vaiheessa keskinäistä yhteistyötä kaikissa asioissa, joilla on merkittäviä vaikutuksia talousarvioon, käynnistettiin viime vuonna ja sitä on jatkettu vuoden 2010 talousarviomenettelyn aikana,

| B. | ottaa huomioon, että täysistunnon toimivalta ennakkoarvion ja lopullisen talousarvion hyväksymisen suhteen säilyy täysin ennallaan perustamissopimuksen määräysten ja työjärjestyksen mukaisesti, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että täysistunnon toimivalta ennakkoarvion ja lopullisen talousarvion hyväksymisen suhteen säilyy täysin ennallaan perustamissopimuksen määräysten ja työjärjestyksen mukaisesti,

| C. | ottaa huomioon, että puhemiehistön ja budjettivaliokunnan valtuuskuntien välillä pidettiin 25. maaliskuuta 2009 ja 16. huhtikuuta 2009 kaksi neuvottelumenettelyä valmistelevaa kokousta, joissa kyseiset kaksi valtuuskuntaa keskustelivat eräistä avainkysymyksistä, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että puhemiehistön ja budjettivaliokunnan valtuuskuntien välillä pidettiin 25. maaliskuuta 2009 ja 16. huhtikuuta 2009 kaksi neuvottelumenettelyä valmistelevaa kokousta, joissa kyseiset kaksi valtuuskuntaa keskustelivat eräistä avainkysymyksistä,

| 1. | muistuttaa, että sen edellä mainitussa talousarviomenettelyn suuntaviivoista 10. maaliskuuta 2009 annetussa päätöslauselmassa korostettiin vuoden 2010 talousarvion yleistä suuntausta ja haasteita, joihin sen olisi vastattava; tähdentää erityisesti, että olennainen osa vuoden 2010 talousarviota ovat jäsenille varmistettavat optimaaliset ja yhtäläiset kielipalvelut sekä parlamentin vahvistuneeseen lainsäädäntötehtävään liittyvät toimet; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että sen edellä mainitussa talousarviomenettelyn suuntaviivoista 10. maaliskuuta 2009 annetussa päätöslauselmassa korostettiin vuoden 2010 talousarvion yleistä suuntausta ja haasteita, joihin sen olisi vastattava; tähdentää erityisesti, että olennainen osa vuoden 2010 talousarviota ovat jäsenille varmistettavat optimaaliset ja yhtäläiset kielipalvelut sekä parlamentin vahvistuneeseen lainsäädäntötehtävään liittyvät toimet;

Yleinen kehys

| 2. | toteaa vuoden 2010 talousarvion, sellaisena kuin puhemiehistö sen esitti, jäävän kokonaistasoltaan alle perinteisen vapaaehtoisen osuuden, joka on ollut 20 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 5 (hallintomenot); panee merkille, että esitetty kasvu on 3,98 prosenttia, ja sen seurauksena yleinen taso olisi marginaalisesti korkeampi kuin vuonna 2009, 19,67 prosenttia kyseisen otsakkeen määrärahoista; |
| --- | --- |

2.

toteaa vuoden 2010 talousarvion, sellaisena kuin puhemiehistö sen esitti, jäävän kokonaistasoltaan alle perinteisen vapaaehtoisen osuuden, joka on ollut 20 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 5 (hallintomenot); panee merkille, että esitetty kasvu on 3,98 prosenttia, ja sen seurauksena yleinen taso olisi marginaalisesti korkeampi kuin vuonna 2009, 19,67 prosenttia kyseisen otsakkeen määrärahoista;

| 3. | on päättänyt asettaa tässä vaiheessa talousarvion yleiseksi tasoksi 1 590 012 726 euroa, mikä vastaa 3,92 prosentin kasvua, antaakseen uudelle parlamentille syksyllä enemmän liikkumavaraa sekä saadakseen aikaan mahdollisimman suuret säästöt; on päättänyt säilyttää ennakoimattomia menoja koskevan varauksen vuoden 2009 tasolla (10 miljoonaa euroa); |
| --- | --- |

3.

on päättänyt asettaa tässä vaiheessa talousarvion yleiseksi tasoksi 1 590 012 726 euroa, mikä vastaa 3,92 prosentin kasvua, antaakseen uudelle parlamentille syksyllä enemmän liikkumavaraa sekä saadakseen aikaan mahdollisimman suuret säästöt; on päättänyt säilyttää ennakoimattomia menoja koskevan varauksen vuoden 2009 tasolla (10 miljoonaa euroa);

| 4. | katsoo, että kun otetaan huomioon useimpien menokohtien ja parlamentin sisällä käynnistettyjen hankkeiden monivuotinen luonne, sen on parannettava talousarviosuunnitteluaan keskipitkällä aikavälillä ja tehtävä siitä avoimempaa; katsoo, että on erittäin tärkeää, että kaikki talousarvioehdotukset tai ainakin suurin osa niistä esitetään ennakkoarviovaiheessa keväällä, ja katsoo, että ns. oikaisukirjelmien käyttö syksyllä on rajoitettava todella ennakoimattomiin tilanteisiin ja/tai teknisiin päivityksiin; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että kun otetaan huomioon useimpien menokohtien ja parlamentin sisällä käynnistettyjen hankkeiden monivuotinen luonne, sen on parannettava talousarviosuunnitteluaan keskipitkällä aikavälillä ja tehtävä siitä avoimempaa; katsoo, että on erittäin tärkeää, että kaikki talousarvioehdotukset tai ainakin suurin osa niistä esitetään ennakkoarviovaiheessa keväällä, ja katsoo, että ns. oikaisukirjelmien käyttö syksyllä on rajoitettava todella ennakoimattomiin tilanteisiin ja/tai teknisiin päivityksiin;

| 5. | korostaa, että puhemiehistön ja budjettivaliokunnan välistä oikeaan aikaan ajoittuvaa yhteistyötä, jolla pyritään yhdessä selventämään tehtävien päätösten talousarviovaikutuksia, olisi pidettävä olennaisena osana tärkeimpien aiheiden käsittelyä, pitäen kuitenkin kiinni kunkin elimen muodollisista erioikeuksista; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että puhemiehistön ja budjettivaliokunnan välistä oikeaan aikaan ajoittuvaa yhteistyötä, jolla pyritään yhdessä selventämään tehtävien päätösten talousarviovaikutuksia, olisi pidettävä olennaisena osana tärkeimpien aiheiden käsittelyä, pitäen kuitenkin kiinni kunkin elimen muodollisista erioikeuksista;

| 6. | on tyytyväinen siihen, että puhemiehistön ja budjettivaliokunnan välistä vahvistettua yhteistyötä koskevaa pilottihanketta on jatkettu toisen vuoden ajan, ja muistuttaa, että luottamuksen ja avoimuuden periaatteet ovat erittäin tärkeitä; varoittaa, että yhteistyötä ei saa päästää pelkästään muodolliselle tasolle, vaan olisi pidettävä yllä todellista vuoropuhelua, eikä tärkeitä päätöksiä saa tehdä hätiköidysti; kehottaa painokkaasti pitämään tulevaisuudessa kiinni keskinäisen yhteistyön hengestä ja vahvistamaan sitä kunnioittaen samalla kunkin elimen erioikeuksia; toistaa, että eräs ratkaisevan tärkeä osa pilottihanketta on etukäteinen kuuleminen asioista, joilla on merkittäviä taloudellisia vaikutuksia; |
| --- | --- |

6.

on tyytyväinen siihen, että puhemiehistön ja budjettivaliokunnan välistä vahvistettua yhteistyötä koskevaa pilottihanketta on jatkettu toisen vuoden ajan, ja muistuttaa, että luottamuksen ja avoimuuden periaatteet ovat erittäin tärkeitä; varoittaa, että yhteistyötä ei saa päästää pelkästään muodolliselle tasolle, vaan olisi pidettävä yllä todellista vuoropuhelua, eikä tärkeitä päätöksiä saa tehdä hätiköidysti; kehottaa painokkaasti pitämään tulevaisuudessa kiinni keskinäisen yhteistyön hengestä ja vahvistamaan sitä kunnioittaen samalla kunkin elimen erioikeuksia; toistaa, että eräs ratkaisevan tärkeä osa pilottihanketta on etukäteinen kuuleminen asioista, joilla on merkittäviä taloudellisia vaikutuksia;

| 7. | katsoo, että pääasiallisia tavoitteita koskeva rahoitus, unohtamatta tärkeimpiin palveluihin ja hankkeisiin tarvittavien sisäisten ja ulkoisten resurssien suhdetta, on olennainen tekijä, jota on talousarvioyhteyksissä tarkkaan harkittava; vaatii parlamentin täytäntöönpanoelimiä pitämään tämän mielessä ja toimimaan sen mukaisesti, jotta ratkaisut olisivat kustannustehokkaita, päällekkäisyyksiä vältettäisiin ja poliittiset näkökohdat otettaisiin ennalta huomioon; |
| --- | --- |

7.

katsoo, että pääasiallisia tavoitteita koskeva rahoitus, unohtamatta tärkeimpiin palveluihin ja hankkeisiin tarvittavien sisäisten ja ulkoisten resurssien suhdetta, on olennainen tekijä, jota on talousarvioyhteyksissä tarkkaan harkittava; vaatii parlamentin täytäntöönpanoelimiä pitämään tämän mielessä ja toimimaan sen mukaisesti, jotta ratkaisut olisivat kustannustehokkaita, päällekkäisyyksiä vältettäisiin ja poliittiset näkökohdat otettaisiin ennalta huomioon;

Erityiskysymyksiä

Virat ja uudelleenjärjestäminen

| 8. | panee asiaankuuluvasti merkille – ottaen huomioon jo vuonna 2009 tehdyt huomattavat lisäykset – puhemiehistön ehdotukset yksiköiden uudelleenjärjestämiseksi ja henkilöstötaulukon muuttamiseksi; korostaa haluavansa tarkastella vastaaviin talousarviomäärärahoihin liittyvää kysymystä sitten, kun kaikista esitetyistä pyynnöistä on saatu kokonaiskuva, ryhmiä koskevat pyynnöt mukaan luettuina, ja painottaa olevansa halukas harkitsemaan pakettia tarkkaan, kun on sen aika, kun otetaan huomioon, että parlamentin lainsäädäntötehtävää on vahvistettava; on siksi päättänyt tässä vaiheessa hylätä 30 uuden viran perustamisen; panee merkille, että viransiirtojen ehdotettu määrä on erittäin alhainen, ja kannustaa tämän asian suhteen lisätoimiin; |
| --- | --- |

8.

panee asiaankuuluvasti merkille – ottaen huomioon jo vuonna 2009 tehdyt huomattavat lisäykset – puhemiehistön ehdotukset yksiköiden uudelleenjärjestämiseksi ja henkilöstötaulukon muuttamiseksi; korostaa haluavansa tarkastella vastaaviin talousarviomäärärahoihin liittyvää kysymystä sitten, kun kaikista esitetyistä pyynnöistä on saatu kokonaiskuva, ryhmiä koskevat pyynnöt mukaan luettuina, ja painottaa olevansa halukas harkitsemaan pakettia tarkkaan, kun on sen aika, kun otetaan huomioon, että parlamentin lainsäädäntötehtävää on vahvistettava; on siksi päättänyt tässä vaiheessa hylätä 30 uuden viran perustamisen; panee merkille, että viransiirtojen ehdotettu määrä on erittäin alhainen, ja kannustaa tämän asian suhteen lisätoimiin;

| 9. | panee tässä yhteydessä merkille, että kokouksessaan 1. huhtikuuta 2009 puhemiehistö hyväksyi yksimielisesti infrastruktuurin ja logistiikan pääosaston uudistussuunnitelman, joka koskee parlamentin kiinteistöjen ylläpitoa ja hallinnointia ja erityisen keskushallinnon perustamista varainhoidon valvonnan ja julkisten hankintamenettelyjen laadun parantamiseksi; korostaa, että lopulliset päätökset sekä infrastruktuurin ja logistiikan pääosaston että muiden yksiköiden käyttöön annettavien resurssien asianmukaisesta tasosta kuuluvat osaksi syksyllä tavanomaisten menettelyjen mukaisesti järjestettävää talousarvion ensimmäistä käsittelyä; korostaa, että perusvalinta talousarvion näkökannalta koskee sitä, missä määrin parlamentilla on oltava omaa kiinteistöasiantuntemusta sen varmistamiseksi, että ulkoisille palveluntarjoajille annetut ylläpitotehtävät määritellään ja niiden suorittamista valvotaan asianmukaisella tavalla; panee tässä yhteydessä merkille, että mainittu yksittäinen ulkoinen raportti koskee pääasiassa rakennusten turvallisuusnäkökohtia mutta lisäksi myös ylläpitoa ja hallinnointia sekä niiden parannusmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

9.

panee tässä yhteydessä merkille, että kokouksessaan 1. huhtikuuta 2009 puhemiehistö hyväksyi yksimielisesti infrastruktuurin ja logistiikan pääosaston uudistussuunnitelman, joka koskee parlamentin kiinteistöjen ylläpitoa ja hallinnointia ja erityisen keskushallinnon perustamista varainhoidon valvonnan ja julkisten hankintamenettelyjen laadun parantamiseksi; korostaa, että lopulliset päätökset sekä infrastruktuurin ja logistiikan pääosaston että muiden yksiköiden käyttöön annettavien resurssien asianmukaisesta tasosta kuuluvat osaksi syksyllä tavanomaisten menettelyjen mukaisesti järjestettävää talousarvion ensimmäistä käsittelyä; korostaa, että perusvalinta talousarvion näkökannalta koskee sitä, missä määrin parlamentilla on oltava omaa kiinteistöasiantuntemusta sen varmistamiseksi, että ulkoisille palveluntarjoajille annetut ylläpitotehtävät määritellään ja niiden suorittamista valvotaan asianmukaisella tavalla; panee tässä yhteydessä merkille, että mainittu yksittäinen ulkoinen raportti koskee pääasiassa rakennusten turvallisuusnäkökohtia mutta lisäksi myös ylläpitoa ja hallinnointia sekä niiden parannusmahdollisuuksia;

| 10. | katsoo, että talousarviopäätösten tekemiseksi on välttämätöntä esittää keskipitkän tai pitkän aikavälin kiinteistösuunnitelma hyvissä ajoin ennen syksyn ensimmäistä käsittelyä; pitää näin ollen erittäin myönteisenä pääsihteerin sitoumusta esitellä luonnos puhemiehistölle mahdollisimman pian uudella vaalikaudella; kannattaa puhemiehistön tavoin kiinteistövarauksen vähentämistä talousarviomenettelyn tässä vaiheessa 18 500 000 euroon siihen saakka, kunnes määrärahat on asetettu asianmukaiselle tasolle sitten, kun alan strategia on määritelty selkeämmin; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että talousarviopäätösten tekemiseksi on välttämätöntä esittää keskipitkän tai pitkän aikavälin kiinteistösuunnitelma hyvissä ajoin ennen syksyn ensimmäistä käsittelyä; pitää näin ollen erittäin myönteisenä pääsihteerin sitoumusta esitellä luonnos puhemiehistölle mahdollisimman pian uudella vaalikaudella; kannattaa puhemiehistön tavoin kiinteistövarauksen vähentämistä talousarviomenettelyn tässä vaiheessa 18 500 000 euroon siihen saakka, kunnes määrärahat on asetettu asianmukaiselle tasolle sitten, kun alan strategia on määritelty selkeämmin;

| 11. | pitää tärkeänä uusien turvallisuuteen liittyvien toimintalinjojen kehittämistä ja tämän alan tavoitteiden vahvistamista, pitäen turvallisuuden ohessa tietenkin mielessä parlamentin erityisluonteen ja avoimuuden tarpeen; katsoo, että kyseisten strategisten ja toiminnallisten tarpeiden mukaan vuoden 2010 menettelyssä voidaan harkita vastaavia talousarvioresursseja; pitää tervetulleena puhemiehistön lausuntoa resurssien optimaalisesta käytöstä sekä erityisesti ilmoitusta sisäisen henkilöstön ja ulkoisten toimihenkilöiden kustannustehokkuuden tasapainotuksesta; on kuitenkin huolissaan siitä, että uuden pääosaston, johon kuuluu neljä kokonaista osastoa, perustamisesta aiheutuvia keskipitkän ja pitkän aikavälin operationaalisia ja taloudellisia vaikutuksia ei ole esitetty selkeästi; |
| --- | --- |

11.

pitää tärkeänä uusien turvallisuuteen liittyvien toimintalinjojen kehittämistä ja tämän alan tavoitteiden vahvistamista, pitäen turvallisuuden ohessa tietenkin mielessä parlamentin erityisluonteen ja avoimuuden tarpeen; katsoo, että kyseisten strategisten ja toiminnallisten tarpeiden mukaan vuoden 2010 menettelyssä voidaan harkita vastaavia talousarvioresursseja; pitää tervetulleena puhemiehistön lausuntoa resurssien optimaalisesta käytöstä sekä erityisesti ilmoitusta sisäisen henkilöstön ja ulkoisten toimihenkilöiden kustannustehokkuuden tasapainotuksesta; on kuitenkin huolissaan siitä, että uuden pääosaston, johon kuuluu neljä kokonaista osastoa, perustamisesta aiheutuvia keskipitkän ja pitkän aikavälin operationaalisia ja taloudellisia vaikutuksia ei ole esitetty selkeästi;

| 12. | odottaa samalla saavansa kustannustehokkuussuunnitelman, jonka johdon pääosasto on jo tehnyt, kuten vuonna 2008 pyydettiin, ja ilmaisee jatkuvan huolensa turvallisuuteen ja turvalaitteisiin liittyvien toimintamäärärahojen kustannuskehityksestä; |
| --- | --- |

12.

odottaa samalla saavansa kustannustehokkuussuunnitelman, jonka johdon pääosasto on jo tehnyt, kuten vuonna 2008 pyydettiin, ja ilmaisee jatkuvan huolensa turvallisuuteen ja turvalaitteisiin liittyvien toimintamäärärahojen kustannuskehityksestä;

| 13. | pitää alustavasti tervetulleina henkilöstövoimavarojen hallinnoinnin uudelleenjärjestämistä koskevia ehdotuksia, ja on tyytyväinen todetessaan, että peruslähtökohtana olisi johdonmukaisuuden lisääminen, tehtävien selkeyttäminen ja synergian kehittäminen; pitää erittäin tervetulleena sitä, että tavoitteeseen aiotaan pyrkiä olemassa olevin resurssein sekä sisäisin siirroin, mutta haluaisi vielä lisäselvityksiä keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksista; |
| --- | --- |

13.

pitää alustavasti tervetulleina henkilöstövoimavarojen hallinnoinnin uudelleenjärjestämistä koskevia ehdotuksia, ja on tyytyväinen todetessaan, että peruslähtökohtana olisi johdonmukaisuuden lisääminen, tehtävien selkeyttäminen ja synergian kehittäminen; pitää erittäin tervetulleena sitä, että tavoitteeseen aiotaan pyrkiä olemassa olevin resurssein sekä sisäisin siirroin, mutta haluaisi vielä lisäselvityksiä keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksista;

Monikielisyys

| 14. | toistaa toivovansa, että vuoden 2010 talousarviossa tärkeälle sijalle asetettaisiin yhtäläisten kielipalvelujen varmistaminen jäsenille; on tyytyväinen, että hallinto on ponnistellut tämän toiveen täyttämiseksi, mutta katsoo, että tavoitteeseen on luonnollisesti pyrittävä käyttäen olemassa olevat resurssit mahdollisimman hyvin; |
| --- | --- |

14.

toistaa toivovansa, että vuoden 2010 talousarviossa tärkeälle sijalle asetettaisiin yhtäläisten kielipalvelujen varmistaminen jäsenille; on tyytyväinen, että hallinto on ponnistellut tämän toiveen täyttämiseksi, mutta katsoo, että tavoitteeseen on luonnollisesti pyrittävä käyttäen olemassa olevat resurssit mahdollisimman hyvin;

| 15. | kehottaa puhemiehistöä ja budjettivaliokuntaa kääntymään kiireesti monikielisyyttä käsittelevän toimielinten välisen työryhmän puoleen (teknisen tason) ehdotuksen valmistelemiseksi, jotta varmistettaisiin toimielinten välisen yhteistyön parantaminen tällä alalla ja erityisesti vapaan kapasiteetin hyödyntäminen; on pettynyt muun muassa siihen, että järjestelmä, jonka avulla käännöstyötä voidaan paremmin jakaa eri toimielinten kesken, on jäänyt lähes käyttämättä; odottaa saavansa ennen ensimmäistä käsittelyä ehdotuksen parannusmahdollisuuksista; on myös erittäin kiinnostunut käännöspalvelun uusista teknisistä apuvälineistä ja pyytää tietoa niiden kehityksestä ja vastaavista kuluista vuonna 2010 ja tutkimaan Euramis-käännöstyökalun käyttöä; pyytää arvioimaan tässä tutkimuksessa, voitaisiinko tämän työkalun avulla parantaa toimielinten välistä yhteistyötä käännöstyön alalla sekä lisätä tehokkuutta ja säästää kustannuksia, mikä voisi vähentää riippuvuutta ulkoisista käännöspalveluista; |
| --- | --- |

15.

kehottaa puhemiehistöä ja budjettivaliokuntaa kääntymään kiireesti monikielisyyttä käsittelevän toimielinten välisen työryhmän puoleen (teknisen tason) ehdotuksen valmistelemiseksi, jotta varmistettaisiin toimielinten välisen yhteistyön parantaminen tällä alalla ja erityisesti vapaan kapasiteetin hyödyntäminen; on pettynyt muun muassa siihen, että järjestelmä, jonka avulla käännöstyötä voidaan paremmin jakaa eri toimielinten kesken, on jäänyt lähes käyttämättä; odottaa saavansa ennen ensimmäistä käsittelyä ehdotuksen parannusmahdollisuuksista; on myös erittäin kiinnostunut käännöspalvelun uusista teknisistä apuvälineistä ja pyytää tietoa niiden kehityksestä ja vastaavista kuluista vuonna 2010 ja tutkimaan Euramis-käännöstyökalun käyttöä; pyytää arvioimaan tässä tutkimuksessa, voitaisiinko tämän työkalun avulla parantaa toimielinten välistä yhteistyötä käännöstyön alalla sekä lisätä tehokkuutta ja säästää kustannuksia, mikä voisi vähentää riippuvuutta ulkoisista käännöspalveluista;

| 16. | kehottaa pääsihteeriä tekemään kustannus-hyötyanalyysin kääntämisestä kiireellisinä aikoina ottaen huomioon myös ulkopuolella teetettävät käännökset sekä arvion mahdollisuudesta käyttää vaihtoehtoisia työskentelymenetelmiä; |
| --- | --- |

16.

kehottaa pääsihteeriä tekemään kustannus-hyötyanalyysin kääntämisestä kiireellisinä aikoina ottaen huomioon myös ulkopuolella teetettävät käännökset sekä arvion mahdollisuudesta käyttää vaihtoehtoisia työskentelymenetelmiä;

| 17. | kehottaa tutkimaan, kuinka resursseja kannattaisi jakaa kaikilla aloilla, joilla toimielimet eivät ehkä aina hyödynnä kaikkea kapasiteettiaan, vähentämättä kuitenkaan toimielinten itsemääräämisoikeutta ja toimintavalmiuksia (tulkkaus, tilojen vuokraus, kopiointipalvelut jne.); |
| --- | --- |

17.

kehottaa tutkimaan, kuinka resursseja kannattaisi jakaa kaikilla aloilla, joilla toimielimet eivät ehkä aina hyödynnä kaikkea kapasiteettiaan, vähentämättä kuitenkaan toimielinten itsemääräämisoikeutta ja toimintavalmiuksia (tulkkaus, tilojen vuokraus, kopiointipalvelut jne.);

Lainsäädäntö

| 18. | panee tyytyväisenä merkille, että puhemiehistön ehdotuksessa otetaan huomioon viime vuoden ensisijainen tavoite eli lainsäädäntötyö, mutta katsoo, että ehdotettuja kohtia on arvioitava vielä lisää ja, kuten edellä todettiin, niitä olisi tarkasteltava kokonaispaketin yhteydessä; panee tyytyväisenä merkille, että vuonna 2009 varsinkin lainsäädäntöön ja erityisesti yhteispäätösmenettelyyn liittyvien kohtien määrärahoja lisättiin; |
| --- | --- |

18.

panee tyytyväisenä merkille, että puhemiehistön ehdotuksessa otetaan huomioon viime vuoden ensisijainen tavoite eli lainsäädäntötyö, mutta katsoo, että ehdotettuja kohtia on arvioitava vielä lisää ja, kuten edellä todettiin, niitä olisi tarkasteltava kokonaispaketin yhteydessä; panee tyytyväisenä merkille, että vuonna 2009 varsinkin lainsäädäntöön ja erityisesti yhteispäätösmenettelyyn liittyvien kohtien määrärahoja lisättiin;

Tieto- ja viestintäteknologia

| 19. | muistuttaa tieto- ja viestintäteknisen alan selvennystä koskevasta pyynnöstä ja odottaa selkeää parlamentin yleistä tieto- ja viestintäteknistä strategiasuunnitelmaa, joka on erittäin tärkeä siksi, että parlamentti voisi käyttää voimavaransa mahdollisimman hyvin; on vahvasti sitä mieltä, että kyseisen suunnitelman on oltava johdonmukainen ja että on säilytettävä herkkä tasapaino, joka vallitsee välttämättömän ”keskittämisen” ja alan uuden erillisen pääosaston perustamisen mukanaan tuomien mittakaavaetujen sekä toisaalta pääosastojen keskinäisen joustavuuden säilyttämistarpeen välillä; toivoo, että puhemiehistö varoo päällekkäisyyksiä ja päällekkäisiä menoja; kehottaa puhemiehistöä varmistamaan, että tieto- ja viestintätekninen turvallisuus ja poliittisten ryhmien tarpeet sisällytetään tähän suunnitelmaan; |
| --- | --- |

19.

muistuttaa tieto- ja viestintäteknisen alan selvennystä koskevasta pyynnöstä ja odottaa selkeää parlamentin yleistä tieto- ja viestintäteknistä strategiasuunnitelmaa, joka on erittäin tärkeä siksi, että parlamentti voisi käyttää voimavaransa mahdollisimman hyvin; on vahvasti sitä mieltä, että kyseisen suunnitelman on oltava johdonmukainen ja että on säilytettävä herkkä tasapaino, joka vallitsee välttämättömän ”keskittämisen” ja alan uuden erillisen pääosaston perustamisen mukanaan tuomien mittakaavaetujen sekä toisaalta pääosastojen keskinäisen joustavuuden säilyttämistarpeen välillä; toivoo, että puhemiehistö varoo päällekkäisyyksiä ja päällekkäisiä menoja; kehottaa puhemiehistöä varmistamaan, että tieto- ja viestintätekninen turvallisuus ja poliittisten ryhmien tarpeet sisällytetään tähän suunnitelmaan;

| 20. | panee myös merkille ehdotuksen lopulliseksi vaiheeksi kolmivuotissuunnitelmassa alan asiantuntemuksen lujittamiseksi, jonka seurauksena riippuvuus ulkopuolisista konsulteista vähenisi, sekä virkojen lisäystä koskevan ehdotuksen; toistaa kantansa, jonka mukaan huomattavien henkilöstölisäysten pitäisi näkyä asiantuntijamenojen laskuna, ja odottaa kolmivuotiskatsausta näistä kuluista sekä hyväksytyistä ja/tai ehdotetuista henkilöstölisäyksistä; |
| --- | --- |

20.

panee myös merkille ehdotuksen lopulliseksi vaiheeksi kolmivuotissuunnitelmassa alan asiantuntemuksen lujittamiseksi, jonka seurauksena riippuvuus ulkopuolisista konsulteista vähenisi, sekä virkojen lisäystä koskevan ehdotuksen; toistaa kantansa, jonka mukaan huomattavien henkilöstölisäysten pitäisi näkyä asiantuntijamenojen laskuna, ja odottaa kolmivuotiskatsausta näistä kuluista sekä hyväksytyistä ja/tai ehdotetuista henkilöstölisäyksistä;

| 21. | panee tarkoin merkille puhemiehistön hyväksymän tietotekniikkaa koskevan hallintotapasuunnitelman, ja korostaa, että on tärkeää varmistaa selkeästi ja avoimesti yksilöidyt ensisijaiset painopistealueet, jotta rajallisia taloudellisia resursseja voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla koko parlamentissa; pyytää tässä yhteydessä myös selvennystä ”palveluntarjoaja–asiakas” -suhteen toimivuudesta tieto- ja viestintäteknologian alalla ja siitä, missä määrin ”asiakkailla” on mahdollisuus vaikuttaa siihen, mitkä hankkeet toteutetaan, miten hankkeiden toteuttaminen rahoitetaan ja miten lopulta varmistetaan, että ne sopivat kokonaisstrategiaan; |
| --- | --- |

21.

panee tarkoin merkille puhemiehistön hyväksymän tietotekniikkaa koskevan hallintotapasuunnitelman, ja korostaa, että on tärkeää varmistaa selkeästi ja avoimesti yksilöidyt ensisijaiset painopistealueet, jotta rajallisia taloudellisia resursseja voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla koko parlamentissa; pyytää tässä yhteydessä myös selvennystä ”palveluntarjoaja–asiakas” -suhteen toimivuudesta tieto- ja viestintäteknologian alalla ja siitä, missä määrin ”asiakkailla” on mahdollisuus vaikuttaa siihen, mitkä hankkeet toteutetaan, miten hankkeiden toteuttaminen rahoitetaan ja miten lopulta varmistetaan, että ne sopivat kokonaisstrategiaan;

Monivuotiset hankkeet

| 22. | toistaa jälleen olevansa sitä mieltä, että tiedotusalan monet tärkeät aloitteet ja hankkeet sekä jäseniä ja henkilöstöä hyödyttävät analyysit, kuten kirjaston uudet analyyttiset palvelut ja valiokuntien toimialayksiköt yhdessä monien muiden käytettävissä olevien tietolähteiden ja -järjestelmien kanssa, kehittävät olennaisesti parlamentin työtä ja edellyttävät entistä enemmän määrärahoja; uskoo siksi, että talousarvioon ja toimintaan liittyvästä arvioinnista, jolla varmistetaan johdonmukaisuus ja kokonaisresurssien asianmukainen käyttö, on pelkästään hyötyä, ja palauttaa tässä yhteydessä mieliin aikaisemman päätöksensä tämän asian esittelystä; pitää tervetulleina hallinnon ponnistuksia tiedonhallintajärjestelmän toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

22.

toistaa jälleen olevansa sitä mieltä, että tiedotusalan monet tärkeät aloitteet ja hankkeet sekä jäseniä ja henkilöstöä hyödyttävät analyysit, kuten kirjaston uudet analyyttiset palvelut ja valiokuntien toimialayksiköt yhdessä monien muiden käytettävissä olevien tietolähteiden ja -järjestelmien kanssa, kehittävät olennaisesti parlamentin työtä ja edellyttävät entistä enemmän määrärahoja; uskoo siksi, että talousarvioon ja toimintaan liittyvästä arvioinnista, jolla varmistetaan johdonmukaisuus ja kokonaisresurssien asianmukainen käyttö, on pelkästään hyötyä, ja palauttaa tässä yhteydessä mieliin aikaisemman päätöksensä tämän asian esittelystä; pitää tervetulleina hallinnon ponnistuksia tiedonhallintajärjestelmän toteuttamiseksi;

| 23. | panee merkille, että Web TV -hankkeen määräraha on jo ennakoitu puhemiehen ehdotuksissa; haluaisi kuitenkin lisätietoa tämän investoinnin ”tuotosta” etenkin tilastollisesti ja tulevaisuuden näkymiä silmällä pitäen; haluaisi myös tietoja siitä, onko Web TV jo vähentänyt tai vähentääkö se tarvetta muuntyyppiseen painettuun viestintään; |
| --- | --- |

23.

panee merkille, että Web TV -hankkeen määräraha on jo ennakoitu puhemiehen ehdotuksissa; haluaisi kuitenkin lisätietoa tämän investoinnin ”tuotosta” etenkin tilastollisesti ja tulevaisuuden näkymiä silmällä pitäen; haluaisi myös tietoja siitä, onko Web TV jo vähentänyt tai vähentääkö se tarvetta muuntyyppiseen painettuun viestintään;

| 24. | panee merkille puhemiehistön ehdotuksen ottaa talousarvioon erityinen määräraha Euroopan historian taloa koskevan asiantuntijaselvityksen tekoa varten; odottaa havainnollista selvitystä hankkeen kokonaiskustannuksista, hallinnolliset kustannukset mukaan luettuina, viimeistään vuoden 2011 talousarviomenettelyn alustavan ennakkoarvion vaiheessa; |
| --- | --- |

24.

panee merkille puhemiehistön ehdotuksen ottaa talousarvioon erityinen määräraha Euroopan historian taloa koskevan asiantuntijaselvityksen tekoa varten; odottaa havainnollista selvitystä hankkeen kokonaiskustannuksista, hallinnolliset kustannukset mukaan luettuina, viimeistään vuoden 2011 talousarviomenettelyn alustavan ennakkoarvion vaiheessa;

| 25. | haluaa antaa vierailukeskukselle todellisen mahdollisuuden käynnistyä ja avata ovensa mahdollisimman pian, joka tapauksessa viimeistään vuoden 2010 alussa; odottaa siksi lopullista päätöstä hallintomenettelyistä, jotta esitetyt tavoitteet voidaan saavuttaa ja mikä tärkeintä ottaa huomioon nykyisiin vaihtoehtoihin liittyvät todelliset kustannustehokkuusarviot; korostaa, että esimerkiksi ulkoistamiseen perustuvan ratkaisun pitäisi vaikuttaa sisäiseen hallintokaavioon vain erittäin rajallisesti, jos lainkaan, ja päinvastoin; |
| --- | --- |

25.

haluaa antaa vierailukeskukselle todellisen mahdollisuuden käynnistyä ja avata ovensa mahdollisimman pian, joka tapauksessa viimeistään vuoden 2010 alussa; odottaa siksi lopullista päätöstä hallintomenettelyistä, jotta esitetyt tavoitteet voidaan saavuttaa ja mikä tärkeintä ottaa huomioon nykyisiin vaihtoehtoihin liittyvät todelliset kustannustehokkuusarviot; korostaa, että esimerkiksi ulkoistamiseen perustuvan ratkaisun pitäisi vaikuttaa sisäiseen hallintokaavioon vain erittäin rajallisesti, jos lainkaan, ja päinvastoin;

Loppupäätelmät

| 26. | korostaa, että yksittäisiä budjettikohtia olisi tarkasteltava tarkemmin ennen talousarvion ensimmäistä käsittelyä syksyllä; tarkastelee näin ollen asiaa ja tekee lopulliset talousarviopäätöksensä tuolloin; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että yksittäisiä budjettikohtia olisi tarkasteltava tarkemmin ennen talousarvion ensimmäistä käsittelyä syksyllä; tarkastelee näin ollen asiaa ja tekee lopulliset talousarviopäätöksensä tuolloin;

| 27. | hyväksyy edellä esitetyn huomioon ottaen ennakkoarvion varainhoitovuodeksi, ja muistuttaa, että talousarvioesitys hyväksytään ensimmäisessä käsittelyssä lokakuussa 2009 perustamissopimuksessa määrättyä äänestysmenettelyä noudattaen; |
| --- | --- |

27.

hyväksyy edellä esitetyn huomioon ottaen ennakkoarvion varainhoitovuodeksi, ja muistuttaa, että talousarvioesitys hyväksytään ensimmäisessä käsittelyssä lokakuussa 2009 perustamissopimuksessa määrättyä äänestysmenettelyä noudattaen;

*

* *

| 28. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja ennakkoarvion neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

28.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja ennakkoarvion neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2009)0096.

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/249 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/249

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Direktiivin ja yhteisen kalastuspolitiikan alalla tehtyjen 11 vanhentuneen päätöksen kumoaminen *

P6_TA(2009)0350

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi direktiivin 83/515/ETY ja yhteisen kalastuspolitiikan alalla tehtyjen 11 vanhentuneen päätöksen kumoamisesta (KOM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS))

2010/C 212 E/35

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2009)0088),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan ja 300 artiklan 2 kohdan ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0094/2009),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan ja 43 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A6-0203/2009),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen;

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

3.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/249 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/249

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Yhteisen kalastuspolitiikan alalla annettujen 14 vanhentuneen asetuksen kumoaminen *

P6_TA(2009)0351

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen kalastuspolitiikan alalla annettujen 14 vanhentuneen asetuksen kumoamisesta (KOM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS))

2010/C 212 E/36

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2009)0089),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0095/2009),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan ja 43 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A6-0202/2009),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen;

| 2. | kehottaa neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

kehottaa neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

3.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/250 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/250

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuki maaseudun kehittämiseen *

P6_TA(2009)0352

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamisesta (KOM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS))

2010/C 212 E/37

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2009)0038),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0051/2009),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä aluekehitysvaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A6-0259/2009),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | myöntää, että otsakkeessa 2 olevan liikkumavaran käytettävyyteen liittyy epävarmuustekijöitä; korostaa, että talouden elvytyssuunnitelman rahoituksen ei pitäisi vaarantaa kyseisen menoluokan tulevia tarpeita; pitää parempana käyttää päättyvien varainhoitovuosien liikkumavaraa; |
| --- | --- |

2.

myöntää, että otsakkeessa 2 olevan liikkumavaran käytettävyyteen liittyy epävarmuustekijöitä; korostaa, että talouden elvytyssuunnitelman rahoituksen ei pitäisi vaarantaa kyseisen menoluokan tulevia tarpeita; pitää parempana käyttää päättyvien varainhoitovuosien liikkumavaraa;

| 3. | muistuttaa, että vuosittaisesta määrästä päätetään vuosittaisessa talousarviomenettelyssä 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 38 kohdan määräysten mukaisesti (1); |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että vuosittaisesta määrästä päätetään vuosittaisessa talousarviomenettelyssä 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 38 kohdan määräysten mukaisesti (1);

| 4. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 5. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

5.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 6. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

6.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 7. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

7.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| Ehdotus asetukseksi – muutossäädös


  Johdanto-osan 1 a kappale (uusi) |
| | (1 a) | Euroopan talouden elvytyssuunnitelma olisi rahoitettava talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen määräysten mukaisesti, (2) |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

(1 a)

Euroopan talouden elvytyssuunnitelma olisi rahoitettava talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen määräysten mukaisesti, (2)

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 1 b kappale (uusi)

| (1 b) | Otsakkeessa 2 olevia nykyisiä liikkumavaroja ei pidä mieltää itsestään selviksi ja talouden elvytyssuunnitelmaa koskevissa sopimuksissa ei pitäisi vaarantaa tulevia tarpeita missään menoluokassa. |
| --- | --- |

(1 b)

Otsakkeessa 2 olevia nykyisiä liikkumavaroja ei pidä mieltää itsestään selviksi ja talouden elvytyssuunnitelmaa koskevissa sopimuksissa ei pitäisi vaarantaa tulevia tarpeita missään menoluokassa.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 2 kappale

| (2) | Edellä mainitusta määrästä
  1,5 miljardia
  euroa olisi asetettava Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) välityksellä kaikkien jäsenvaltioiden käyttöön laajakaistainternetin kehittämiseksi maaseutualueilla ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 16 a artiklan 1 kohdan a–f alakohdassa säädettyihin toimintalinjoihin, jäljempänä ’uudet haasteet’, liittyvien toimien tehostamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainitusta määrästä
  1,5 miljardia
  euroa olisi asetettava Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) välityksellä kaikkien jäsenvaltioiden käyttöön laajakaistainternetin kehittämiseksi maaseutualueilla ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 16 a artiklan 1 kohdan a–f alakohdassa säädettyihin toimintalinjoihin, jäljempänä ’uudet haasteet’, liittyvien toimien tehostamiseksi.

| (2) | Edellä mainitusta määrästä
  1 020 miljoonaa
  euroa olisi asetettava Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) välityksellä kaikkien jäsenvaltioiden käyttöön laajakaistainternetin kehittämiseksi maaseutualueilla ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 16 a artiklan 1 kohdan a–f alakohdassa säädettyihin toimintalinjoihin, jäljempänä ‘uudet haasteet’, liittyvien toimien tehostamiseksi.
  Tästä määrästä 850 miljoonaa euroa olisi asetettava käyttöön vuonna 2009, ja 170 miljoonaa euroa olisi turvattava korvausmekanismilla vuoden 2010 talousarvioon liittyvän neuvottelukokouksen yhteydessä ja asetettava käyttöön vuonna 2010. |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainitusta määrästä
  1 020 miljoonaa
  euroa olisi asetettava Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) välityksellä kaikkien jäsenvaltioiden käyttöön laajakaistainternetin kehittämiseksi maaseutualueilla ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 16 a artiklan 1 kohdan a–f alakohdassa säädettyihin toimintalinjoihin, jäljempänä ‘uudet haasteet’, liittyvien toimien tehostamiseksi.
  Tästä määrästä 850 miljoonaa euroa olisi asetettava käyttöön vuonna 2009, ja 170 miljoonaa euroa olisi turvattava korvausmekanismilla vuoden 2010 talousarvioon liittyvän neuvottelukokouksen yhteydessä ja asetettava käyttöön vuonna 2010.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

| (2 a) | Budjettivallan käyttäjä lisäsi vuoden 2009 maaseudun kehittämistä koskevan budjettikohdan määrärahoja 249 840 000 eurolla. Lisämäärärahat olisi kohdennettava toimiin, joita rahoitetaan maaseuturahastosta Euroopan talouden elvytyssuunnitelmassa. |
| --- | --- |

(2 a)

Budjettivallan käyttäjä lisäsi vuoden 2009 maaseudun kehittämistä koskevan budjettikohdan määrärahoja 249 840 000 eurolla. Lisämäärärahat olisi kohdennettava toimiin, joita rahoitetaan maaseuturahastosta Euroopan talouden elvytyssuunnitelmassa.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 4 kappale

| (4) | Sen varmistamiseksi, että kullekin jäsenvaltiolle jaettava yhteisön lisärahoitus käytetään kyseisen kahden toimenpidepaketin (uudet haasteet ja laajakaistainternet) tavoitteiden mukaisesti, jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava kansallisissa strategiasuunnitelmissaan pakollisen mukauttamisen tuloksena saatu ohjeellinen määrä, asetuksen (EY) N:o ... 136 artiklan mukaisesti saadut käyttämättä jääneet varat ja neuvoston päätöksessä 2006/493/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä ..., vahvistettujen kokonaissitoumusten korotus. Nämä määrät osoitetaan maaseutualueiden laajakaistainfrastruktuuriin
  ja
  uusiin haasteisiin. |
| --- | --- |

(4)

Sen varmistamiseksi, että kullekin jäsenvaltiolle jaettava yhteisön lisärahoitus käytetään kyseisen kahden toimenpidepaketin (uudet haasteet ja laajakaistainternet) tavoitteiden mukaisesti, jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava kansallisissa strategiasuunnitelmissaan pakollisen mukauttamisen tuloksena saatu ohjeellinen määrä, asetuksen (EY) N:o ... 136 artiklan mukaisesti saadut käyttämättä jääneet varat ja neuvoston päätöksessä 2006/493/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä ..., vahvistettujen kokonaissitoumusten korotus. Nämä määrät osoitetaan maaseutualueiden laajakaistainfrastruktuuriin
  ja
  uusiin haasteisiin.

| (4) | Sen varmistamiseksi, että kullekin jäsenvaltiolle jaettava yhteisön lisärahoitus käytetään kyseisen kahden toimenpidepaketin (uudet haasteet ja laajakaistainternet) tavoitteiden mukaisesti, jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava kansallisissa strategiasuunnitelmissaan pakollisen mukauttamisen tuloksena saatu ohjeellinen määrä, asetuksen (EY) N:o ... 136 artiklan mukaisesti saadut käyttämättä jääneet varat ja neuvoston päätöksessä 2006/493/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä ..., vahvistettujen kokonaissitoumusten korotus. Nämä määrät osoitetaan maaseutualueiden laajakaistainfrastruktuuriin
  ,
  uusiin haasteisiin
  ja muihin toimiin, joilla pyritään parantamaan varojen käyttöön ottamista ja luomaan uusia työpaikkoja
  . |
| --- | --- |

(4)

Sen varmistamiseksi, että kullekin jäsenvaltiolle jaettava yhteisön lisärahoitus käytetään kyseisen kahden toimenpidepaketin (uudet haasteet ja laajakaistainternet) tavoitteiden mukaisesti, jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava kansallisissa strategiasuunnitelmissaan pakollisen mukauttamisen tuloksena saatu ohjeellinen määrä, asetuksen (EY) N:o ... 136 artiklan mukaisesti saadut käyttämättä jääneet varat ja neuvoston päätöksessä 2006/493/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä ..., vahvistettujen kokonaissitoumusten korotus. Nämä määrät osoitetaan maaseutualueiden laajakaistainfrastruktuuriin
  ,
  uusiin haasteisiin
  ja muihin toimiin, joilla pyritään parantamaan varojen käyttöön ottamista ja luomaan uusia työpaikkoja
  .

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

| (4 a) | Jäsenvaltiot voivat ohjelmiensa toteuttamista lisätäkseen käyttää näitä lisämäärärahoja takuu- ja lainarahastoon. |
| --- | --- |

(4 a)

Jäsenvaltiot voivat ohjelmiensa toteuttamista lisätäkseen käyttää näitä lisämäärärahoja takuu- ja lainarahastoon.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 6 kappale

| (6) | Joulukuun 12 päivänä 2008 annetuissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan, että Eurooppa-neuvosto kannattaa Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti nopeaa internet-yhteyttä, myös alueilla, joilla palvelujen levinneisyys on alhainen. Koska internet-yhteydet ovat maaseudulla usein riittämättömiä, laajakaistainfrastruktuureihin maaseutualueilla osoitettavaa tukea olisi lisättävä maaseuturahaston tuella. Tämän toimintalinjan tärkeys huomioon ottaen jäsenvaltioiden olisi viimeistään vuoden 2009 lopussa sisällytettävä ohjelmiinsa kyseiseen toimintalinjaan liittyviä toimia. Olisi laadittava luettelo laajakaistainfrastruktuureihin liittyvistä toimista, jotta jäsenvaltiot voisivat määrittää asiaan liittyvät toimet maaseudun kehittämisen oikeudellisessa kehyksessä. |
| --- | --- |

(6)

Joulukuun 12 päivänä 2008 annetuissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan, että Eurooppa-neuvosto kannattaa Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti nopeaa internet-yhteyttä, myös alueilla, joilla palvelujen levinneisyys on alhainen. Koska internet-yhteydet ovat maaseudulla usein riittämättömiä, laajakaistainfrastruktuureihin maaseutualueilla osoitettavaa tukea olisi lisättävä maaseuturahaston tuella. Tämän toimintalinjan tärkeys huomioon ottaen jäsenvaltioiden olisi viimeistään vuoden 2009 lopussa sisällytettävä ohjelmiinsa kyseiseen toimintalinjaan liittyviä toimia. Olisi laadittava luettelo laajakaistainfrastruktuureihin liittyvistä toimista, jotta jäsenvaltiot voisivat määrittää asiaan liittyvät toimet maaseudun kehittämisen oikeudellisessa kehyksessä.

| (6) | Joulukuun 12 päivänä 2008 annetuissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan, että Eurooppa-neuvosto kannattaa Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti laajakaistainternetyhteyksiä, myös alueilla, joilla palvelujen levinneisyys on alhainen. Koska internet-yhteydet ovat maaseudulla usein riittämättömiä, laajakaistainfrastruktuureihin
  ja niihin liittyviin palveluihin
  maaseutualueilla osoitettavaa tukea olisi lisättävä maaseuturahaston tuella. Tämän toimintalinjan tärkeys huomioon ottaen jäsenvaltioiden olisi viimeistään vuoden 2009 lopussa sisällytettävä ohjelmiinsa kyseiseen toimintalinjaan liittyviä toimia. Olisi laadittava luettelo laajakaistainfrastruktuureihin
  ja -palveluihin
  liittyvistä toimista, jotta jäsenvaltiot voisivat määrittää asiaan liittyvät toimet maaseudun kehittämisen oikeudellisessa kehyksessä. |
| --- | --- |

(6)

Joulukuun 12 päivänä 2008 annetuissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan, että Eurooppa-neuvosto kannattaa Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti laajakaistainternetyhteyksiä, myös alueilla, joilla palvelujen levinneisyys on alhainen. Koska internet-yhteydet ovat maaseudulla usein riittämättömiä, laajakaistainfrastruktuureihin
  ja niihin liittyviin palveluihin
  maaseutualueilla osoitettavaa tukea olisi lisättävä maaseuturahaston tuella. Tämän toimintalinjan tärkeys huomioon ottaen jäsenvaltioiden olisi viimeistään vuoden 2009 lopussa sisällytettävä ohjelmiinsa kyseiseen toimintalinjaan liittyviä toimia. Olisi laadittava luettelo laajakaistainfrastruktuureihin
  ja -palveluihin
  liittyvistä toimista, jotta jäsenvaltiot voisivat määrittää asiaan liittyvät toimet maaseudun kehittämisen oikeudellisessa kehyksessä.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 10 kappale

| (10) | Maaseudulta puuttuu usein laajakaistainfrastuktuuri sekä pienessä että suuremmassa mittakaavassa. Viimeksi mainittu
  voi olla
  erittäin tärkeä heikommin saavutettaville maaseutualueille. Jotta varmistetaan käytettävissä olevien varojen mahdollisimman tehokas käyttö ja mahdollistetaan laajakaistainternetin merkittävä kehittyminen maaseutualueilla, asiaan liittyvät toimet olisi katsottava tukikelpoisiksi asianomaisen infrastruktuurin kokoa rajoittamatta. Sen vuoksi maaseudun elinkeinoelämän ja maaseutuväestön peruspalveluihin liittyvään infrastruktuuriin sovellettavaa nykyistä kokorajoitusta ei pitäisi soveltaa laajakaistainfrastruktuureihin liittyviin toimiin. |
| --- | --- |

(10)

Maaseudulta puuttuu usein laajakaistainfrastuktuuri sekä pienessä että suuremmassa mittakaavassa. Viimeksi mainittu
  voi olla
  erittäin tärkeä heikommin saavutettaville maaseutualueille. Jotta varmistetaan käytettävissä olevien varojen mahdollisimman tehokas käyttö ja mahdollistetaan laajakaistainternetin merkittävä kehittyminen maaseutualueilla, asiaan liittyvät toimet olisi katsottava tukikelpoisiksi asianomaisen infrastruktuurin kokoa rajoittamatta. Sen vuoksi maaseudun elinkeinoelämän ja maaseutuväestön peruspalveluihin liittyvään infrastruktuuriin sovellettavaa nykyistä kokorajoitusta ei pitäisi soveltaa laajakaistainfrastruktuureihin liittyviin toimiin.

| (10) | Maaseudulta puuttuu usein laajakaistainfrastuktuuri sekä pienessä että suuremmassa mittakaavassa. Viimeksi mainittu
  on
  erittäin tärkeä heikommin saavutettaville maaseutualueille,
  kuten saari- ja vuoristoalueille
  . Jotta varmistetaan käytettävissä olevien varojen
  ja nykyisen infrastruktuurin
  mahdollisimman tehokas käyttö ja mahdollistetaan laajakaistainternetin
  ja -palvelujen
  merkittävä kehittyminen maaseutualueilla, asiaan liittyvät toimet olisi katsottava tukikelpoisiksi asianomaisen
  aktiivisen tai passiivisen
  infrastruktuurin
  tai sen osan
  kokoa rajoittamatta. Sen vuoksi maaseudun elinkeinoelämän ja maaseutuväestön peruspalveluihin liittyvään infrastruktuuriin sovellettavaa nykyistä kokorajoitusta ei pitäisi soveltaa laajakaistainfrastruktuureihin liittyviin toimiin. |
| --- | --- |

(10)

Maaseudulta puuttuu usein laajakaistainfrastuktuuri sekä pienessä että suuremmassa mittakaavassa. Viimeksi mainittu
  on
  erittäin tärkeä heikommin saavutettaville maaseutualueille,
  kuten saari- ja vuoristoalueille
  . Jotta varmistetaan käytettävissä olevien varojen
  ja nykyisen infrastruktuurin
  mahdollisimman tehokas käyttö ja mahdollistetaan laajakaistainternetin
  ja -palvelujen
  merkittävä kehittyminen maaseutualueilla, asiaan liittyvät toimet olisi katsottava tukikelpoisiksi asianomaisen
  aktiivisen tai passiivisen
  infrastruktuurin
  tai sen osan
  kokoa rajoittamatta. Sen vuoksi maaseudun elinkeinoelämän ja maaseutuväestön peruspalveluihin liittyvään infrastruktuuriin sovellettavaa nykyistä kokorajoitusta ei pitäisi soveltaa laajakaistainfrastruktuureihin liittyviin toimiin.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 11 a kappale (uusi)

| (11 a) | Koska nykyiseen talouskriisiin on reagoitava nopeasti, on asianmukaista huolehtia maksuista, jotka voidaan suorittaa varainhoitovuonna 2009. |
| --- | --- |

(11 a)

Koska nykyiseen talouskriisiin on reagoitava nopeasti, on asianmukaista huolehtia maksuista, jotka voidaan suorittaa varainhoitovuonna 2009.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| (13 a) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että alue- ja paikallisviranomaisten ja mahdollisten edunsaajien saatavilla olisi erityistietoja tarkistettujen maaseudun kehittämistä koskevien ohjelmien tarjoamista uusista mahdollisuuksista. |
| --- | --- |

(13 a)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että alue- ja paikallisviranomaisten ja mahdollisten edunsaajien saatavilla olisi erityistietoja tarkistettujen maaseudun kehittämistä koskevien ohjelmien tarjoamista uusista mahdollisuuksista.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Johdanto-osan 13 b kappale (uusi)

| (13 b) | Maaseudun yhteisöissä olisi otettava käyttöön erityisiä toimia laajakaistainfrastruktuurin ja -palvelujen käyttöä koskevien opetus- ja harjoittelukurssien järjestämiseksi kiinnittäen erityistä huomiota maatalouteen erikoistuneiden ammatilliseen koulutukseen, jotta tämän ryhmän käytännön taitoja voidaan hyödyntää. Tutkimusalan elvyttämistä olisi pidettävä tässä yhteydessä ensisijaisena toimena. |
| --- | --- |

(13 b)

Maaseudun yhteisöissä olisi otettava käyttöön erityisiä toimia laajakaistainfrastruktuurin ja -palvelujen käyttöä koskevien opetus- ja harjoittelukurssien järjestämiseksi kiinnittäen erityistä huomiota maatalouteen erikoistuneiden ammatilliseen koulutukseen, jotta tämän ryhmän käytännön taitoja voidaan hyödyntää. Tutkimusalan elvyttämistä olisi pidettävä tässä yhteydessä ensisijaisena toimena.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 3 kohta

Asetus (EY) N:o 1698/2005

16 a artikla – 1 kohta – g alakohta

| g) | maaseudun internet-laajakaistainfrastruktuuri. |
| --- | --- |

g)

maaseudun internet-laajakaistainfrastruktuuri.

| g) | maaseudun internetlaajakaistainfrastruktuuri
  tai internetpalvelujen saatavuus julkisissa tiloissa maaseudun yhteisöissä
  . |
| --- | --- |

g)

maaseudun internetlaajakaistainfrastruktuuri
  tai internetpalvelujen saatavuus julkisissa tiloissa maaseudun yhteisöissä
  .

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 3 kohta

Asetus (EY) N:o 1698/2005

16 a artikla – 1 kohta – g a alakohta (uusi)

| g a) | talouskriisin hallinta maatalousalalla, lähinnä järjestämällä tukea infrastruktuureihin ja luomalla tuottajien ja organisaatioiden verkosto. |
| --- | --- |

g a)

talouskriisin hallinta maatalousalalla, lähinnä järjestämällä tukea infrastruktuureihin ja luomalla tuottajien ja organisaatioiden verkosto.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 3 kohta

Asetus (EY) N:o 1698/2005

16 a artikla – 1 kohta – g b alakohta (uusi)

| g b) | toimet, joilla säilytetään maaseudun työpaikat tai luodaan uusia työpaikkoja maaseudulle. |
| --- | --- |

g b)

toimet, joilla säilytetään maaseudun työpaikat tai luodaan uusia työpaikkoja maaseudulle.

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 3 kohta

Asetus (EY) N:o 1698/2005

16 a artikla – 1 kohta – g c alakohta (uusi)

| g c) | nuoria maataloustuottajia koskevat tukitoimet. |
| --- | --- |

g c)

nuoria maataloustuottajia koskevat tukitoimet.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 3 kohta

Asetus (EY) N:o 1698/2005

16 a artikla – 3 kohta – b alakohta

| b) | taulukko, jossa vahvistetaan yhteisön kokonaisrahoitusosuus 1 päivästä tammikuuta 200931 päivään joulukuuta 2013 edellä olevan 1 kohdan a–f alakohdassa tarkoitetuista toimista ja yhteisön rahoitusosuus 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetuista toimista. |
| --- | --- |

b)

taulukko, jossa vahvistetaan yhteisön kokonaisrahoitusosuus 1 päivästä tammikuuta 200931 päivään joulukuuta 2013 edellä olevan 1 kohdan a–f alakohdassa tarkoitetuista toimista ja yhteisön rahoitusosuus 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetuista toimista.

| b) | taulukko, jossa vahvistetaan yhteisön kokonaisrahoitusosuus 1 päivästä tammikuuta 200931 päivään joulukuuta 2013 edellä olevan 1 kohdan a–f
  ja g a–g c
  alakohdassa tarkoitetuista toimista ja yhteisön rahoitusosuus 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetuista toimista. |
| --- | --- |

b)

taulukko, jossa vahvistetaan yhteisön kokonaisrahoitusosuus 1 päivästä tammikuuta 200931 päivään joulukuuta 2013 edellä olevan 1 kohdan a–f
  ja g a–g c
  alakohdassa tarkoitetuista toimista ja yhteisön rahoitusosuus 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetuista toimista.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 6 kohta – a alakohta

Asetus (EY) N:o 1698/2005

69 artikla – 2 a kohta

”2 a.   Sen osuuden tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä, joka on seurausta neuvoston päätöksessä 2006/493/EY, sellaisena kuin se muutettuna päätöksellä ..., vahvistettujen kokonaissitoumusten korotuksesta, on oltava käytettävissä 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen. Se on osoitettava toimiin, jotka liittyvät 16 a artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin toimintalinjoihin,
  ja se on käytettävä seuraavasti:

| (a) | yksi kolmasosa (0,5 miljardia euroa) toimiin, jotka liittyvät 16 a artiklan 1 kohdan a–f alakohdassa vahvistettuihin toimintalinjoihin; |
| --- | --- |

(a)

yksi kolmasosa (0,5 miljardia euroa) toimiin, jotka liittyvät 16 a artiklan 1 kohdan a–f alakohdassa vahvistettuihin toimintalinjoihin;

| (b) | kaksi kolmasosaa (1 miljardi euroa) toimiin, jotka liittyvät 16 a artiklan 1 kohdan g alakohdassa vahvistettuun toimintalinjaan.” |
| --- | --- |

(b)

kaksi kolmasosaa (1 miljardi euroa) toimiin, jotka liittyvät 16 a artiklan 1 kohdan g alakohdassa vahvistettuun toimintalinjaan.”

”2 a.   Sen osuuden tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä, joka on seurausta neuvoston päätöksessä 2006/493/EY, sellaisena kuin se muutettuna päätöksellä ...,
  sekä budjettikohtaan 05 04 05 01 varainhoitovuonna 2009 lisätystä 249 840 000 euron summasta,
  vahvistettujen kokonaissitoumusten korotuksesta, on oltava käytettävissä 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen. Se on osoitettava toimiin, jotka liittyvät 16 a artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin toimintalinjoihin.”

Tarkistus 18

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 6 kohta – a a alakohta (uusi)

1 artikla – 6 kohta – a a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1698/2005

69 artikla – 4 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| a a) | Lisätään 4 kohtaan alakohta seuraavasti:




  ”Komissio ottaa 2 a kohdan b alakohdassa tarkoitetun määrän yhteydessä huomioon jäsenvaltioiden laajakaistakattavuuden nykyiset erot, etenkin alueilla, joilla saavutettavuus on hankalaa, ja niistä aiheutuvat erilaiset tarpeet.” |
| --- | --- |

a a)

a a)

Lisätään 4 kohtaan alakohta seuraavasti:

Lisätään 4 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Komissio ottaa 2 a kohdan b alakohdassa tarkoitetun määrän yhteydessä huomioon jäsenvaltioiden laajakaistakattavuuden nykyiset erot, etenkin alueilla, joilla saavutettavuus on hankalaa, ja niistä aiheutuvat erilaiset tarpeet.”

”Komissio ottaa 2 a kohdan b alakohdassa tarkoitetun määrän yhteydessä huomioon jäsenvaltioiden laajakaistakattavuuden nykyiset erot, etenkin alueilla, joilla saavutettavuus on hankalaa, ja niistä aiheutuvat erilaiset tarpeet.”

Tarkistus 19

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 6 kohta – b alakohta

1 artikla – 6 kohta – b alakohta

Asetus (EY) N:o 1698/2005

69 artikla – 5 a kohta – 1 a alakohta (uusi)

Maaseudun kehittämistä koskevaan komission vuosikertomukseen on sisällyttävä erityinen osa, jossa käsitellään 16 a artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitettuihin painopistealueisiin liittyvien toimien seurantaa.

Maaseudun kehittämistä koskevaan komission vuosikertomukseen on sisällyttävä erityinen osa, jossa käsitellään 16 a artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitettuihin painopistealueisiin liittyvien toimien seurantaa.

Tarkistus 20

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 6 kohta – b alakohta

1 artikla – 6 kohta – b alakohta

Asetus (EY) N:o 1698/2005

69 artikla – 5 b kohta

5 b.   Jos ohjelmaa päätettäessä 16 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin toimiin käytetty yhteisön osuuden tosiasiallinen määrä on pienempi kuin tämän artiklan 5 a kohdassa tarkoitettujen määrien yhteissumma, jäsenvaltion on
  maksettava
  erotus
  takaisin Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon
  siihen määrään asti, jolla muihin kuin 16 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin toimiin käytettävissä olleet kokonaismäärärahat ylittyivät.

Lisäksi jos ohjelmaa päätettäessä 16 a artiklan 1 kohdan a–f alakohdassa tarkoitettuihin toimiin käytetty yhteisön osuuden tosiasiallinen määrä on pienempi kuin tämän artiklan 5 a kohdassa tällaisten toimien osalta tarkoitettu määrä, jäsenvaltion on maksettava erotus takaisin Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon siihen määrään asti, jolla 16 a artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitettuihin toimiin käytettävissä olleet kokonaismäärärahat ylittyivät. Jos muihin kuin 16 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin toimiin käytetty yhteisön osuuden tosiasiallinen määrä on kuitenkin pienempi kuin tällaisiin toimiin käytettävissä olleet määrärahat, kyseinen erotus vähennetään takaisin maksettavasta määrästä.

Vastaavasti jos ohjelmaa päätettäessä 16 a artiklan 1 kohdan g kohdassa tarkoitettuihin toimiin käytetty yhteisön osuuden tosiasiallinen määrä on pienempi kuin tämän artiklan 5 a kohdassa tällaisten toimien osalta tarkoitettu määrä, jäsenvaltion on maksettava erotus takaisin Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon siihen määrään asti, jolla 16 a artiklan 1 kohdan a–f alakohdassa tarkoitettuihin toimiin käytettävissä olleet määrärahat ylittyivät. Jos muihin kuin 16 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin toimiin käytetty yhteisön osuuden tosiasiallinen määrä on kuitenkin pienempi kuin tällaisiin toimiin käytettävissä olleet määrärahat, kyseinen erotus vähennetään takaisin maksettavasta määrästä.

5 b.   Jos ohjelmaa päätettäessä 16 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin toimiin käytetty yhteisön osuuden tosiasiallinen määrä on pienempi kuin tämän artiklan 5 a kohdassa tarkoitettujen määrien yhteissumma, jäsenvaltion on
  sisällytettävä
  erotus
  omaan maaseudun kehittämistä koskevaan talousarvioonsa
  siihen määrään asti, jolla muihin kuin 16 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin toimiin käytettävissä olleet kokonaismäärärahat ylittyivät.

sisällytettävä

omaan maaseudun kehittämistä koskevaan talousarvioonsa

Tarkistus 21

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 6 kohta – b a alakohta (uusi)

1 artikla – 6 kohta – b a alakohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1698/2005

69 artikla – 6a kohta (uusi)

| b a) | Lisätään kohta seuraavasti:




  ”6a.
     
  Edellä 2 a kohdassa tarkoitetusta määrästä osoitetaan 250 miljoonaa euroa varainhoitovuonna 2009 suoritettavia maksuja varten.” |
| --- | --- |

b a)

b a)

Lisätään kohta seuraavasti:

Lisätään kohta seuraavasti:

”6a.
     
  Edellä 2 a kohdassa tarkoitetusta määrästä osoitetaan 250 miljoonaa euroa varainhoitovuonna 2009 suoritettavia maksuja varten.”

”6a.

Edellä 2 a kohdassa tarkoitetusta määrästä osoitetaan 250 miljoonaa euroa varainhoitovuonna 2009 suoritettavia maksuja varten.”

Tarkistus 22

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

2 artikla – 6a kohta (uusi)

2 artikla – 6a kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1698/2005

69a artikla (uusi)

| (6 a) | Lisätään artikla seuraavasti:



  ”69a artikla


  Takuu- ja lainarahastot



  Rajoittamatta 69 artiklan säännösten soveltamista jäsenvaltiot voivat käyttää 69 artiklan 2 a kohdassa tarkoitetun määrän takuu- ja lainarahastoihin. Tämän artiklan täytäntöön panemiseksi sovelletaan Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1974/2006 (3) säännöksiä ja erityisesti sen 50, 51 ja 52 artiklaa. |
| --- | --- |

(6 a)

(6 a)

Lisätään artikla seuraavasti:

Lisätään artikla seuraavasti:

”69a artikla

”69a artikla

Takuu- ja lainarahastot

Takuu- ja lainarahastot

Rajoittamatta 69 artiklan säännösten soveltamista jäsenvaltiot voivat käyttää 69 artiklan 2 a kohdassa tarkoitetun määrän takuu- ja lainarahastoihin. Tämän artiklan täytäntöön panemiseksi sovelletaan Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1974/2006 (3) säännöksiä ja erityisesti sen 50, 51 ja 52 artiklaa.

Rajoittamatta 69 artiklan säännösten soveltamista jäsenvaltiot voivat käyttää 69 artiklan 2 a kohdassa tarkoitetun määrän takuu- ja lainarahastoihin. Tämän artiklan täytäntöön panemiseksi sovelletaan Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1974/2006 (3

Tarkistus 23

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 7 kohta

1 artikla – 7 kohta

Asetus (EY) N:o 1698/2005

70 artikla – 4 kohta – 2 alakohta

Rajoittamatta 3 kohdassa vahvistettujen enimmäismäärien soveltamista maaseuturahaston osuutta voidaan nostaa
  90 prosenttiin
  lähentymisalueilla ja 75 prosenttiin muilla kuin lähentymisalueilla tämän asetuksen 16 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimien osalta asetuksen (EY) N:o ... 9 artiklan 4 kohdan ja 10 artiklan 3 kohdan mukaisen tukien pakollisen mukauttamisen soveltamisesta saatavaan määrään, tämän asetuksen 69 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettuun määrään ja vuodesta 2011 alkaen asetuksen (EY) N:o ... 136 artiklan mukaisesti saataviin määriin asti.

90 prosenttiin

Rajoittamatta 3 kohdassa vahvistettujen enimmäismäärien soveltamista maaseuturahaston osuutta voidaan nostaa
  100 prosenttiin
  lähentymisalueilla ja 75 prosenttiin muilla kuin lähentymisalueilla tämän asetuksen 16 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimien osalta asetuksen (EY) N:o ... 9 artiklan 4 kohdan ja 10 artiklan 3 kohdan mukaisen tukien pakollisen mukauttamisen soveltamisesta saatavaan määrään, tämän asetuksen 69 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettuun määrään ja vuodesta 2011 alkaen asetuksen (EY) N:o ... 136 artiklan mukaisesti saataviin määriin asti.

100 prosenttiin

Tarkistus 24

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

1 artikla – 8 a kohta (uusi)

1 artikla – 8 a kohta (uusi)

Asetus (EY) N:o 1698/2005

76 artikla – 2 a kohta (uusi)

| (8 a) | Lisätään 76 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”2a.
     
  Jäsenvaltioiden on annettava erityistietoja 16 a artiklassa tarkoitetuista uusista toimintalinjoista. Tiedot on annettava toimista vastaaville alue- ja paikallisviranomaisille ja mahdollisille edunsaajille.” |
| --- | --- |

(8 a)

(8 a)

Lisätään 76 artiklaan kohta seuraavasti:

Lisätään 76 artiklaan kohta seuraavasti:

”2a.
     
  Jäsenvaltioiden on annettava erityistietoja 16 a artiklassa tarkoitetuista uusista toimintalinjoista. Tiedot on annettava toimista vastaaville alue- ja paikallisviranomaisille ja mahdollisille edunsaajille.”

”2a.

Jäsenvaltioiden on annettava erityistietoja 16 a artiklassa tarkoitetuista uusista toimintalinjoista. Tiedot on annettava toimista vastaaville alue- ja paikallisviranomaisille ja mahdollisille edunsaajille.”

Tarkistus 25

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Liite

Liite

Asetus (EY) N:o 1698/2005

Liite III – Otsikko

Tarkistus 26

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Liite

Liite

Asetus (EY) N:o 1698/2005

Liite III – sarake 1 – rivi 1

Uuden laajakaistainfrastruktuurin luominen, runkoyhteydet mukaan luettuina (esim. kiinteät, maanpäälliset langattomat, satelliittiperustaiset tai eri tekniikoiden yhdistelmä)

Uuden laajakaistainfrastruktuurin luominen, runkoyhteydet
  ja maalaitteet
  mukaan luettuina (esim. kiinteät, maanpäälliset langattomat, satelliittiperustaiset tai eri tekniikoiden yhdistelmä)
  ja muut tarvittavat tukimuodot (esim. asentaminen ja ylläpito)

ja maalaitteet

ja muut tarvittavat tukimuodot (esim. asentaminen ja ylläpito)

Tarkistus 27

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Ehdotus asetukseksi – muutossäädös

Liite

Liite

Asetus (EY) N:o 1698/2005

Liite III – rivi 3 a (uusi)

Laajakaistapalvelujen yleisestä saatavuudesta huolehtiminen

Laajakaistapalvelujen yleisestä saatavuudesta huolehtiminen

56 artikla: maaseudun elinkeinoelämän ja maaseutuväestön peruspalvelut

56 artikla: maaseudun elinkeinoelämän ja maaseutuväestön peruspalvelut

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  

  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

2

EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(3)  

  EUVL L 368, 23.12.2006, s. 15.”

3

EUVL L 368, 23.12.2006, s. 15.”

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/258 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/258

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Lisätalousarvio nro 4/2009

P6_TA(2009)0355

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. toukokuuta 2009 esityksestä Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 4/2009 varainhoitovuodeksi 2009, Pääluokka III – Komissio (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD))

2010/C 212 E/38

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 177 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1) ja erityisesti sen 37 ja 38 artiklan,

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2008 lopullisesti vahvistetun Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2009 (2),

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3),

ottaa huomioon komission 8. huhtikuuta 2009 esittämän alustavan esityksen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 4/2009 varainhoitovuodeksi 2009 (SEC(2009)0496),

ottaa huomioon neuvoston 27. huhtikuuta 2009 laatiman esityksen lisätalousarvioksi nro 4/2009 (9126/2009 – C6-0156/2009),

ottaa huomioon työjärjestyksen 69 artiklan ja liitteen IV,

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A6-0281/2009),

| A. | ottaa huomioon, että vuoden 2009 yleiseen talousarvioon tehdyssä lisätalousarvioesityksessä nro 4/2009 käsitellään monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden 1 a ja 2 enimmäismäärien tarkistamista, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vuoden 2009 yleiseen talousarvioon tehdyssä lisätalousarvioesityksessä nro 4/2009 käsitellään monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden 1 a ja 2 enimmäismäärien tarkistamista,

| B. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 4/2009 tarkoituksena on ottaa nämä mukautukset virallisesti vuoden 2009 talousarvioon, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 4/2009 tarkoituksena on ottaa nämä mukautukset virallisesti vuoden 2009 talousarvioon,

| 1. | panee merkille alustavan lisätalousarvioesityksen nro 4/2009; |
| --- | --- |

1.

panee merkille alustavan lisätalousarvioesityksen nro 4/2009;

| 2. | hyväksyy lisätalousarvioesityksen nro 4/2009 sellaisenaan; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy lisätalousarvioesityksen nro 4/2009 sellaisenaan;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUVL L 69, 13.3.2009.

(3)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/259 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/259

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Lisätalousarvio nro 5/2009

P6_TA(2009)0356

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. toukokuuta 2009 esityksestä Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 5/2009 varainhoitovuodeksi 2009, Pääluokka III - Komissio (9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD))

2010/C 212 E/39

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 177 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25. kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002s (1) ja erityisesti sen 37 ja 38 artiklan,

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2008 lopullisesti vahvistetun Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2009 (2),

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3),

ottaa huomioon komission 15. huhtikuuta 2009 esittämän alustavan esityksen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 5/2009 varainhoitovuodeksi 2009 (KOM(2009)0177),

ottaa huomioon neuvoston 27. huhtikuuta 2009 laatiman esityksen lisätalousarvioksi nro 5/2009 (9127/2009 – C6-0157/2009),

ottaa huomioon työjärjestyksen 69 artiklan ja liitteen IV,

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A6-0282/2009),

| A. | ottaa huomioon, että vuoden 2009 yleiseen talousarvioon tehty lisätalousarvioesitys nro 5 kattaa vuoden 2008 talousarvion toteuttamisesta aiheutuvan ylijäämän sisällyttämisen talousarvioon, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vuoden 2009 yleiseen talousarvioon tehty lisätalousarvioesitys nro 5 kattaa vuoden 2008 talousarvion toteuttamisesta aiheutuvan ylijäämän sisällyttämisen talousarvioon,

| B. | ottaa huomioon, että alustavan lisätalousarvioesityksen nro 5/2009 tarkoituksena on sisällyttää nämä mukautukset virallisesti vuoden 2009 talousarvioon, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että alustavan lisätalousarvioesityksen nro 5/2009 tarkoituksena on sisällyttää nämä mukautukset virallisesti vuoden 2009 talousarvioon,

| 1. | panee merkille alustavan lisätalousarvioesityksen nro 5/2009; |
| --- | --- |

1.

panee merkille alustavan lisätalousarvioesityksen nro 5/2009;

| 2. | hyväksyy lisätalousarvioesityksen nro 5/2009 sellaisenaan; |
| --- | --- |

2.

hyväksyy lisätalousarvioesityksen nro 5/2009 sellaisenaan;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUVL L 69, 13.3.2009.

(3)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/260 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/260

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Sähköiset viestintäverkot ja -palvelut, yksityisyyden suoja ja kuluttajansuoja ***II

P6_TA(2009)0360

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen alalla annetun direktiivin 2002/22/EY, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY ja kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä annetun asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD))

2010/C 212 E/40

(Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (16497/1/2008 – C6-0068/2009),

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (1) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0698)

ottaa huomioon komission muutetun ehdotuksen (KOM(2008)0723),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon työjärjestyksen 62 artiklan,

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A6-0257/2009),

| 1. | hyväksyy yhteisen kannan sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy yhteisen kannan sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | panee merkille päätöslauselmaan liitetyt komission lausumat; |
| --- | --- |

2.

panee merkille päätöslauselmaan liitetyt komission lausumat;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, 24.9.2008, P6_TA(2008)0452.

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009P6_TC2-COD(2007)0248

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla annetun direktiivin 2002/22/EY, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY ja kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä annetun asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin toisessa käsittelyssä vahvistama kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä 2009/136/EY.)

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009LIITE

Komission julkilausuma yleispalveluista

Johdanto-osan 3 a kappale – yleispalvelut

Komissio panee merkille johdanto-osan kappaleen (3 a) tekstin, josta Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat sopineet.

Komissio haluaa tässä yhteydessä vahvistaa, että kuten sähköisten viestintäverkkojen ja palvelujen alalla tarjottavan yleispalvelun laajuudesta 25. syyskuuta 2008 annetussa tiedonannossa KOM(2008)0572 todetaan, komissio edistää vuoden 2009 aikana EU:ssa laajamittaista keskustelua, jossa tarkastellaan useita erilaisia vaihtoehtoisia lähestymistapoja ja annetaan kaikkien asianosaisten ilmaista näkemyksensä.

Komissio tekee yhteenvedon keskustelusta Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettavassa tiedonannossa, ja esittää 1. toukokuuta 2010 mennessä yleispalveludirektiivin osalta tarvittaessa ehdotuksia.

Komission julkilausuma tietoturvaloukkauksesta ilmoittamisesta

2 artiklan h kohta ja 4 artiklan 3 kohta – sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi

Sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän uudistamisen yhteydessä otetaan käyttöön uusi malli tietosuojaa ja yksityisyyttä koskeville EU:n säännöille: sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajien ja verkkojen ylläpitäjien pakollinen ilmoitus henkilötietojen tietoturvaloukkauksista. Se on tärkeä askel kohti tehostettua turvallisuutta ja yksityisyyden suojaa, vaikka se tässä vaiheessa rajoittuu sähköisen viestinnän alaan.

Komissio panee merkille Euroopan parlamentin tahdon, jonka mukaan velvoitetta ilmoittaa henkilötietojen tietoturvaloukkauksista ei pitäisi rajoittaa sähköisen viestinnän alaan, vaan sitä pitäisi myös soveltaa muihin tahoihin, kuten tietoyhteiskuntapalvelujen tarjoajiin. Tällainen lähestymistapa olisi täysin EU:n kansalaisten henkilötietojen suojaamisen tehostamista koskevan julkisen politiikan yleisen tavoitteen mukainen, ja se vastaisi myös kansalaisten kykyä ryhtyä toimiin, jos kyseiset tiedot on vaarannettu.

Tässä yhteydessä komissio haluaa vahvistaa sääntelyjärjestelmän uudistamista koskevien neuvottelujen aikana esittämänsä näkemyksen, jonka mukaan julkisesti saatavilla olevien sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajien velvollisuus ilmoittaa henkilötietojen tietoturvaloukkauksista mahdollistaa keskustelun ulottamisen yleisesti sovellettaviin loukkauksia koskeviin ilmoitusvaatimuksiin.

Siksi komissio aikoo viipymättä käynnistää asianmukaiset valmistelut, jotka käsittävät myös sidosryhmien kuulemisen ja joiden tavoitteena on esitellä tarvittaessa ehdotuksia tällä alalla vuoden 2011 loppuun mennessä. Lisäksi komissio kuulee Euroopan tietosuojavaltuutettua mahdollisuudesta soveltaa välittömästi muilla aloilla periaatteita, jotka sisältyvät direktiivin 2002/58/EY tietoturvaloukkauksista ilmoittamista koskeviin sääntöihin, riippumatta alasta tai kyseessä olevien tietojen tyypistä.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/262 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/262

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Sähköiset viestintäverkot ja -palvelut ***II

P6_TA(2009)0361

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun direktiivin 2002/21/EY, sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä annetun direktiivin 2002/19/EY sekä sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista annetun direktiivin 2002/20/EY muuttamisesta (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD))

2010/C 212 E/41

(Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (16496/1/2008 – C6-0066/2009),

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (1) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0697)

ottaa huomioon komission muutetun ehdotuksen (KOM(2008)0724),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon työjärjestyksen 62 artiklan,

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A6-0272/2009),

| 1. | hyväksyy yhteisen kannan sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy yhteisen kannan sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, 24.9.2008, P6_TA(2008)0449.

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009P6_TC2-COD(2007)0247

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun direktiivin 2002/21/EY, sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä annetun direktiivin 2002/19/EY sekä sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista annetun direktiivin 2002/20/EY muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Nykyinen sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen sääntelyjärjestelmä, joka koostuu viidestä direktiivistä eli direktiivistä 2002/21/EY (puitedirektiivi) (4), direktiivistä 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi) (5), direktiivistä 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) (6), yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivistä 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) (7) sekä henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivistä 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (8), jäljempänä yhdessä ”puitedirektiivi ja erityisdirektiivit”, on näiden direktiivien toimivuuden osalta komission säännöllisen tarkastelun kohteena erityisesti sen arvioimiseksi, onko niitä tarpeen muuttaa teknologian ja markkinoiden kehityksen valossa. |
| --- | --- |

(1)

Nykyinen sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen sääntelyjärjestelmä, joka koostuu viidestä direktiivistä eli direktiivistä 2002/21/EY (puitedirektiivi) (4), direktiivistä 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi) (5), direktiivistä 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) (6), yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivistä 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) (7) sekä henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivistä 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (8), jäljempänä yhdessä ”puitedirektiivi ja erityisdirektiivit”, on näiden direktiivien toimivuuden osalta komission säännöllisen tarkastelun kohteena erityisesti sen arvioimiseksi, onko niitä tarpeen muuttaa teknologian ja markkinoiden kehityksen valossa.

| (2) | Tältä osin komissio esitteli alustavat tuloksensa 29 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyssä tiedonannossaan sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevan EU:n sääntelyjärjestelmän uudelleentarkastelusta. Näiden alustavien tulosten perusteella järjestettiin julkinen kuuleminen, jossa sähköisen viestinnän sisämarkkinoiden jatkuva toteutumattomuus yksilöitiin tärkeimmäksi ratkaisua vaativaksi kysymykseksi. Erityisesti todettiin, että sääntelyn hajanaisuus ja kansallisten sääntelyviranomaisten toimien epäyhtenäisyys saattavat vaarantaa sekä alan kilpailukyvyn että ne huomattavat hyödyt, joita valtioiden rajat ylittävä kilpailu voisi tuoda kuluttajille. |
| --- | --- |

(2)

Tältä osin komissio esitteli alustavat tuloksensa 29 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyssä tiedonannossaan sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevan EU:n sääntelyjärjestelmän uudelleentarkastelusta. Näiden alustavien tulosten perusteella järjestettiin julkinen kuuleminen, jossa sähköisen viestinnän sisämarkkinoiden jatkuva toteutumattomuus yksilöitiin tärkeimmäksi ratkaisua vaativaksi kysymykseksi. Erityisesti todettiin, että sääntelyn hajanaisuus ja kansallisten sääntelyviranomaisten toimien epäyhtenäisyys saattavat vaarantaa sekä alan kilpailukyvyn että ne huomattavat hyödyt, joita valtioiden rajat ylittävä kilpailu voisi tuoda kuluttajille.

| (3) | Sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevaa EU:n sääntelyjärjestelmää olisi sen vuoksi uudistettava, jotta saataisiin valmiiksi sähköisen viestinnän sisämarkkinat, vahvistamalla yhteisön mekanismia huomattavan markkinavoiman operaattoreiden sääntelemiseksi keskeisillä markkinoilla. Tätä täydennetään [Euroopan
  sähköisen viestinnän
  sääntelyviranomaisten
  yhteistyöelimen ja viraston perustamisesta] ... päivänä ... kuuta ... annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o .../2009
   (9). Uudistukseen sisältyy myös tehokkaan taajuuksien hallinnointistrategian määrittely yhtenäisen eurooppalaisen tietoalueen toteuttamiseksi ja vammaisia käyttäjiä koskevien säännösten tehostaminen osallistavan tietoyhteiskunnan toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevaa EU:n sääntelyjärjestelmää olisi sen vuoksi uudistettava, jotta saataisiin valmiiksi sähköisen viestinnän sisämarkkinat, vahvistamalla yhteisön mekanismia huomattavan markkinavoiman operaattoreiden sääntelemiseksi keskeisillä markkinoilla. Tätä täydennetään [Euroopan
  sähköisen viestinnän
  sääntelyviranomaisten
  yhteistyöelimen ja viraston perustamisesta] ... päivänä ... kuuta ... annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o .../2009
   (9). Uudistukseen sisältyy myös tehokkaan taajuuksien hallinnointistrategian määrittely yhtenäisen eurooppalaisen tietoalueen toteuttamiseksi ja vammaisia käyttäjiä koskevien säännösten tehostaminen osallistavan tietoyhteiskunnan toteuttamiseksi.

| (4) | Koska internet on välttämätön koulutuksessa ja ilmaisunvapautta ja tiedonsaantia koskevassa käytännön harjoittamisessa, näiden perusoikeuksien rajoittamisen olisi tapahduttava Euroopan ihmisoikeusyleissopimusta noudattaen. Komission olisi käynnistettävä laaja-alainen julkinen kuuleminen näistä kysymyksistä. |
| --- | --- |

(4)

Koska internet on välttämätön koulutuksessa ja ilmaisunvapautta ja tiedonsaantia koskevassa käytännön harjoittamisessa, näiden perusoikeuksien rajoittamisen olisi tapahduttava Euroopan ihmisoikeusyleissopimusta noudattaen. Komission olisi käynnistettävä laaja-alainen julkinen kuuleminen näistä kysymyksistä.

| (5) | Tavoitteena on vähitellen vähentää alakohtaista ennakkosääntelyä sitä mukaa kun kilpailu markkinoilla kehittyy siten, että lopulta sähköistä viestintää säännellään ainoastaan kilpailulainsäädäntönä. Koska sähköisen viestinnän markkinat ovat viime vuosina osoittaneet voimakasta kilpailudynamiikkaa, on ensisijaisen tärkeää, että ennakkosääntelyvelvoitteita määrätään ainoastaan siinä tapauksessa, että todellista ja kestävää kilpailua ei ole. |
| --- | --- |

(5)

Tavoitteena on vähitellen vähentää alakohtaista ennakkosääntelyä sitä mukaa kun kilpailu markkinoilla kehittyy siten, että lopulta sähköistä viestintää säännellään ainoastaan kilpailulainsäädäntönä. Koska sähköisen viestinnän markkinat ovat viime vuosina osoittaneet voimakasta kilpailudynamiikkaa, on ensisijaisen tärkeää, että ennakkosääntelyvelvoitteita määrätään ainoastaan siinä tapauksessa, että todellista ja kestävää kilpailua ei ole.

| (6) | Tarkastellessaan puitedirektiivin ja erityisdirektiivien toimivuutta komission olisi arvioitava markkinoiden kehityksen perusteella ja kilpailutilanteen ja kuluttajansuojan huomioon ottaen, tarvitaanko direktiivin 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi) 8–13 a artiklan ja direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) 17 artiklan säännöksiä alakohtaisesta ennakkosääntelystä edelleen, vai olisiko näitä säännöksiä muutettava tai olisiko ne kumottava. |
| --- | --- |

(6)

Tarkastellessaan puitedirektiivin ja erityisdirektiivien toimivuutta komission olisi arvioitava markkinoiden kehityksen perusteella ja kilpailutilanteen ja kuluttajansuojan huomioon ottaen, tarvitaanko direktiivin 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi) 8–13 a artiklan ja direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) 17 artiklan säännöksiä alakohtaisesta ennakkosääntelystä edelleen, vai olisiko näitä säännöksiä muutettava tai olisiko ne kumottava.

| (7) | Jotta varmistetaan suhteellinen ja mukautettavissa oleva lähestymistapa muuttuviin kilpailutilanteisiin,
  kansallisten sääntelyviranomaisten olisi voitava
  säännellä markkinoita kansallisella tasolla sekä poistaa sääntelyvelvoitteita markkinoilta ja/tai maantieteellisiltä alueilta, joilla on todellista infrastruktuurikilpailua. |
| --- | --- |

(7)

Jotta varmistetaan suhteellinen ja mukautettavissa oleva lähestymistapa muuttuviin kilpailutilanteisiin,
  kansallisten sääntelyviranomaisten olisi voitava
  säännellä markkinoita kansallisella tasolla sekä poistaa sääntelyvelvoitteita markkinoilta ja/tai maantieteellisiltä alueilta, joilla on todellista infrastruktuurikilpailua.

| (8) | Lissabonin strategian tavoitteiden
  saavuttamiseksi on tarpeen antaa asianmukaisia kannustimia
  investoinneille uusiin nopeisiin verkkoihin, jotka edistävät innovointia sisällöltään rikkaissa internetpalveluissa ja vahvistavat Euroopan unionin kansainvälistä kilpailukykyä. Nämä verkot tarjoavat suunnattomia mahdollisuuksia hyödyttää kuluttajia ja liiketoimintaa kaikkialla Euroopan unionissa. Näin ollen on hyvin tärkeää edistää kestäviä investointeja kyseisten uusien verkkojen kehitykseen siten, että samalla turvataan kilpailu ja tuetaan kuluttajan valintoja sääntelyn ennustettavuuden ja yhdenmukaisuuden avulla. |
| --- | --- |

(8)

Lissabonin strategian tavoitteiden
  saavuttamiseksi on tarpeen antaa asianmukaisia kannustimia
  investoinneille uusiin nopeisiin verkkoihin, jotka edistävät innovointia sisällöltään rikkaissa internetpalveluissa ja vahvistavat Euroopan unionin kansainvälistä kilpailukykyä. Nämä verkot tarjoavat suunnattomia mahdollisuuksia hyödyttää kuluttajia ja liiketoimintaa kaikkialla Euroopan unionissa. Näin ollen on hyvin tärkeää edistää kestäviä investointeja kyseisten uusien verkkojen kehitykseen siten, että samalla turvataan kilpailu ja tuetaan kuluttajan valintoja sääntelyn ennustettavuuden ja yhdenmukaisuuden avulla.

| (9) | Komissio myönsi 20 päivänä maaliskuuta 2006 antamassaan tiedonannossa ”Laajakaistan levinneisyyserojen umpeen kurominen”, että Euroopan unionin nopeiden laajakaistapalvelujen saatavuudessa on alueellisia eroja. Radiotaajuuksien saatavuuden parantuminen helpottaa nopeiden laajakaistapalvelujen kehittämistä syrjäseuduilla. Vaikka laajakaista onkin ylipäätään yleistynyt, eri alueiden liityntämahdollisuudet ovat rajoitetut, koska kustannukset ovat alhaisen asukastiheyden ja pitkien välimatkojen vuoksi korkeat. Sen varmistamiseksi, että heikosti kehittyneillä alueilla investoidaan uusiin tekniikoihin, sähköisen viestinnän sääntelyn on oltava johdonmukaista muiden poliittisten toimenpiteiden, kuten valtiontukea tai koheesiopolitiikkaa koskevien toimien taikka alan yleisten tavoitteiden, kanssa. |
| --- | --- |

(9)

Komissio myönsi 20 päivänä maaliskuuta 2006 antamassaan tiedonannossa ”Laajakaistan levinneisyyserojen umpeen kurominen”, että Euroopan unionin nopeiden laajakaistapalvelujen saatavuudessa on alueellisia eroja. Radiotaajuuksien saatavuuden parantuminen helpottaa nopeiden laajakaistapalvelujen kehittämistä syrjäseuduilla. Vaikka laajakaista onkin ylipäätään yleistynyt, eri alueiden liityntämahdollisuudet ovat rajoitetut, koska kustannukset ovat alhaisen asukastiheyden ja pitkien välimatkojen vuoksi korkeat. Sen varmistamiseksi, että heikosti kehittyneillä alueilla investoidaan uusiin tekniikoihin, sähköisen viestinnän sääntelyn on oltava johdonmukaista muiden poliittisten toimenpiteiden, kuten valtiontukea tai koheesiopolitiikkaa koskevien toimien taikka alan yleisten tavoitteiden, kanssa.

| (10) | Julkiset investoinnit verkkoihin olisi toteutettava syrjimättömyysperiaatetta noudattaen. Tästä syystä julkisen tuen antamisessa olisi sovellettava avoimia ja kilpailulle avoimia menettelyjä. |
| --- | --- |

(10)

Julkiset investoinnit verkkoihin olisi toteutettava syrjimättömyysperiaatetta noudattaen. Tästä syystä julkisen tuen antamisessa olisi sovellettava avoimia ja kilpailulle avoimia menettelyjä.

| (11) | Jotta kansalliset sääntelyviranomaiset pystyisivät saavuttamaan puitedirektiivissä ja erityisdirektiiveissä asetetut tavoitteet, erityisesti päästä päähän -yhteentoimivuuden osalta, puitedirektiivin soveltamisala olisi ulotettava kattamaan tietyt radio- ja telepäätelaitteet, sellaisina kuin ne on määritelty radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 1999/5/EY (10), sekä digitaalitelevisiotoiminnassa käytettäviin kuluttajalaitteisiin liittyvät näkökohdat saatavuuden helpottamiseksi vammaisten käyttäjien kannalta. |
| --- | --- |

(11)

Jotta kansalliset sääntelyviranomaiset pystyisivät saavuttamaan puitedirektiivissä ja erityisdirektiiveissä asetetut tavoitteet, erityisesti päästä päähän -yhteentoimivuuden osalta, puitedirektiivin soveltamisala olisi ulotettava kattamaan tietyt radio- ja telepäätelaitteet, sellaisina kuin ne on määritelty radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 1999/5/EY (10), sekä digitaalitelevisiotoiminnassa käytettäviin kuluttajalaitteisiin liittyvät näkökohdat saatavuuden helpottamiseksi vammaisten käyttäjien kannalta.

| (12) | Eräitä määritelmiä olisi selkeytettävä tai muutettava markkinoiden ja teknologioiden kehityksen huomioon ottamiseksi ja sääntelyjärjestelmän täytäntöönpanossa todettujen moniselitteisyyksien poistamiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Eräitä määritelmiä olisi selkeytettävä tai muutettava markkinoiden ja teknologioiden kehityksen huomioon ottamiseksi ja sääntelyjärjestelmän täytäntöönpanossa todettujen moniselitteisyyksien poistamiseksi.

| (13) | Kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuutta olisi lujitettava sääntelyjärjestelmän tehokkaamman soveltamisen varmistamiseksi, viranomaisten määräysvallan lisäämiseksi ja viranomaisten tekemien päätösten ennakoitavuuden parantamiseksi. Tätä varten kansallisessa lainsäädännössä olisi nimenomaisesti varmistettava, että markkinoiden ennakkosääntelystä tai yritysten välisten riitojen ratkaisemisesta vastaava kansallinen sääntelyviranomainen on tehtäviään suorittaessaan suojattu ulkopuoliselta väliintulolta tai poliittiselta painostukselta, joka voisi vaarantaa sen käsiteltäväksi tulevien asioiden riippumattoman arvioinnin. Tällainen ulkopuolinen vaikuttaminen tekee kansallisesta lainsäädäntöelimestä soveltumattoman toimimaan kansallisena sääntelyviranomaisena sääntelyjärjestelmän mukaisesti. Tätä varten olisi säädettävä etukäteen säännöistä, jotka koskevat kansallisen sääntelyviranomaisen johtajan erottamisen perusteita, jotta kyseisen elimen puolueettomuutta ja sen taipumattomuutta ulkoisten tekijöiden edessä ei olisi mitään syytä epäillä. Olisi tärkeää, että markkinoiden ennakkosääntelystä vastaavilla kansallisilla sääntelyviranomaisilla olisi oma budjetti erityisesti sen vuoksi, että ne pystyisivät palkkaamaan riittävästi pätevää henkilöstöä. Tämä budjetti olisi julkaistava vuosittain läpinäkyvyyden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(13)

Kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuutta olisi lujitettava sääntelyjärjestelmän tehokkaamman soveltamisen varmistamiseksi, viranomaisten määräysvallan lisäämiseksi ja viranomaisten tekemien päätösten ennakoitavuuden parantamiseksi. Tätä varten kansallisessa lainsäädännössä olisi nimenomaisesti varmistettava, että markkinoiden ennakkosääntelystä tai yritysten välisten riitojen ratkaisemisesta vastaava kansallinen sääntelyviranomainen on tehtäviään suorittaessaan suojattu ulkopuoliselta väliintulolta tai poliittiselta painostukselta, joka voisi vaarantaa sen käsiteltäväksi tulevien asioiden riippumattoman arvioinnin. Tällainen ulkopuolinen vaikuttaminen tekee kansallisesta lainsäädäntöelimestä soveltumattoman toimimaan kansallisena sääntelyviranomaisena sääntelyjärjestelmän mukaisesti. Tätä varten olisi säädettävä etukäteen säännöistä, jotka koskevat kansallisen sääntelyviranomaisen johtajan erottamisen perusteita, jotta kyseisen elimen puolueettomuutta ja sen taipumattomuutta ulkoisten tekijöiden edessä ei olisi mitään syytä epäillä. Olisi tärkeää, että markkinoiden ennakkosääntelystä vastaavilla kansallisilla sääntelyviranomaisilla olisi oma budjetti erityisesti sen vuoksi, että ne pystyisivät palkkaamaan riittävästi pätevää henkilöstöä. Tämä budjetti olisi julkaistava vuosittain läpinäkyvyyden varmistamiseksi.

| (14) | Oikeusvarmuuden takaamiseksi yrityksille muutoksenhakuelinten on hoidettava tehtävänsä tehokkaasti; etenkään muutoksenhakumenettelyjen ei tulisi kestää tarpeettoman kauan.
  Väliaikaistoimenpiteitä kansallisen sääntelyviranomaisen päätöksen vaikutuksen keskeyttämiseksi voidaan määrätä vain, jos on kiireellinen tarve estää vakava ja peruuttamaton haitta osapuolelle, joka hakee näitä toimenpiteitä, ja kun intressien tasapaino sitä edellyttää. |
| --- | --- |

(14)

Oikeusvarmuuden takaamiseksi yrityksille muutoksenhakuelinten on hoidettava tehtävänsä tehokkaasti; etenkään muutoksenhakumenettelyjen ei tulisi kestää tarpeettoman kauan.
  Väliaikaistoimenpiteitä kansallisen sääntelyviranomaisen päätöksen vaikutuksen keskeyttämiseksi voidaan määrätä vain, jos on kiireellinen tarve estää vakava ja peruuttamaton haitta osapuolelle, joka hakee näitä toimenpiteitä, ja kun intressien tasapaino sitä edellyttää.

| (15) | Tavoissa, joilla muutoksenhakuelimet soveltavat väliaikaistoimenpiteitä kansallisten sääntelyviranomaisten päätösten soveltamisen keskeyttämiseksi, on ilmennyt huomattavia eroja. Jotta lähestymistavan yhdenmukaisuutta voitaisiin parantaa, olisi sovellettava yhteistä normia yhteisön oikeuskäytännön mukaisesti. Muutoksenhakuelinten olisi myös voitava pyytää
  yhteistyöelimen
  julkaisemaa saatavissa olevaa tietoa. Kun otetaan huomioon muutoksenhaun merkitys sääntelyjärjestelmän kokonaistoiminnan kannalta, olisi luotava mekanismi, jolla kerätään tietoa muutoksenhauista ja kansallisten sääntelyviranomaisten tekemistä keskeytyspäätöksistä kaikissa jäsenvaltioissa ja jolla näistä tiedoista raportoidaan komissiolle. |
| --- | --- |

(15)

Tavoissa, joilla muutoksenhakuelimet soveltavat väliaikaistoimenpiteitä kansallisten sääntelyviranomaisten päätösten soveltamisen keskeyttämiseksi, on ilmennyt huomattavia eroja. Jotta lähestymistavan yhdenmukaisuutta voitaisiin parantaa, olisi sovellettava yhteistä normia yhteisön oikeuskäytännön mukaisesti. Muutoksenhakuelinten olisi myös voitava pyytää
  yhteistyöelimen
  julkaisemaa saatavissa olevaa tietoa. Kun otetaan huomioon muutoksenhaun merkitys sääntelyjärjestelmän kokonaistoiminnan kannalta, olisi luotava mekanismi, jolla kerätään tietoa muutoksenhauista ja kansallisten sääntelyviranomaisten tekemistä keskeytyspäätöksistä kaikissa jäsenvaltioissa ja jolla näistä tiedoista raportoidaan komissiolle.

| (16) | Sen varmistamiseksi, että kansalliset sääntelyviranomaiset voivat hoitaa sääntelytehtävänsä tehokkaasti, niiden keräämiin tietoihin pitäisi sisältyä kirjanpitotietoa vähittäismarkkinoista, jotka liittyvät sellaisiin tukkumarkkinoihin, joilla jollakin operaattorilla on huomattava markkinavoima ja joita kansallinen sääntelyviranomainen siten sääntelee. Näihin tietoihin tulisi sisältyä myös sellaista tietoa, jonka avulla kansallinen sääntelyviranomainen voi arvioida verkkotopologian suunniteltujen uudistusten tai muutosten mahdollisia vaikutuksia kilpailun kehittymiseen tai muiden osapuolten saataville asetettaviin tukkutuotteisiin. |
| --- | --- |

(16)

Sen varmistamiseksi, että kansalliset sääntelyviranomaiset voivat hoitaa sääntelytehtävänsä tehokkaasti, niiden keräämiin tietoihin pitäisi sisältyä kirjanpitotietoa vähittäismarkkinoista, jotka liittyvät sellaisiin tukkumarkkinoihin, joilla jollakin operaattorilla on huomattava markkinavoima ja joita kansallinen sääntelyviranomainen siten sääntelee. Näihin tietoihin tulisi sisältyä myös sellaista tietoa, jonka avulla kansallinen sääntelyviranomainen voi arvioida verkkotopologian suunniteltujen uudistusten tai muutosten mahdollisia vaikutuksia kilpailun kehittymiseen tai muiden osapuolten saataville asetettaviin tukkutuotteisiin.

| (17) | Puitedirektiivin 6 artiklassa säädetty kansallinen kuuleminen olisi suoritettava ennen kyseisen direktiivin
  7 artiklassa ja 7 a artiklassa
  säädettyä yhteisön kuulemista, jotta yhteisön kuulemisessa voitaisiin huomioida asiaan liittyvien tahojen näkemykset. Lisäksi toista yhteisön kuulemista ei tarvittaisi, jos kansallisen kuulemisen tulokset saavat aikaan toimenpide-ehdotuksen muuttamisen. |
| --- | --- |

(17)

Puitedirektiivin 6 artiklassa säädetty kansallinen kuuleminen olisi suoritettava ennen kyseisen direktiivin
  7 artiklassa ja 7 a artiklassa
  säädettyä yhteisön kuulemista, jotta yhteisön kuulemisessa voitaisiin huomioida asiaan liittyvien tahojen näkemykset. Lisäksi toista yhteisön kuulemista ei tarvittaisi, jos kansallisen kuulemisen tulokset saavat aikaan toimenpide-ehdotuksen muuttamisen.

| (18) | Kansallisten sääntelyviranomaisten harkintavalta on tarpeen sovittaa yhteen yhdenmukaisten sääntelykäytäntöjen kehittämisen ja sääntelyjärjestelmän yhdenmukaisen soveltamisen kanssa, jotta sisämarkkinoiden kehittämistä ja toteuttamista voitaisiin edistää tehokkaasti. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi sen vuoksi tuettava komission ja
  yhteistyöelimen
  sisämarkkinatoimia. |
| --- | --- |

(18)

Kansallisten sääntelyviranomaisten harkintavalta on tarpeen sovittaa yhteen yhdenmukaisten sääntelykäytäntöjen kehittämisen ja sääntelyjärjestelmän yhdenmukaisen soveltamisen kanssa, jotta sisämarkkinoiden kehittämistä ja toteuttamista voitaisiin edistää tehokkaasti. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi sen vuoksi tuettava komission ja
  yhteistyöelimen
  sisämarkkinatoimia.

| (19) | Yhteisön mekanismi, jonka avulla komissio voi vaatia kansallisia sääntelyviranomaisia perumaan markkinoiden määrittelyä ja huomattavan markkinavoiman omaavien operaattoreiden määrittämistä varten suunniteltuja toimia, on yhdenmukaistanut huomattavasti lähestymistapaa niiden olosuhteiden määrittämiseen, joissa voidaan soveltaa ennakkosääntelyä, ja niiden, joissa operaattorit ovat tällaisen sääntelyn kohteena. Komission suorittama markkinoiden valvonta ja erityisesti puitedirektiivin 7 artiklan menettelystä saadut kokemukset ovat osoittaneet, että epäjohdonmukaisuudet kansallisten sääntelyviranomaisten tavoissa soveltaa korjaavia toimia, jopa samankaltaisissa markkinaolosuhteissa, voisivat heikentää sähköisen viestinnän sisämarkkinoita. Sen vuoksi komissio voi osallistua sen varmistamiseen, että korjaavia toimia sovelletaan entistä yhtenäisemmin, antamalla kansallisten sääntelyviranomaisten hyväksymiä toimenpide-ehdotuksia koskevia lausuntoja. Kansallisten sääntelyviranomaisten markkina-analyysia koskevan asiantuntemuksen hyödyntämiseksi komission olisi kuultava
  yhteistyöelintä
  ennen päätöksen tekemistä ja/tai lausunnon antamista. |
| --- | --- |

(19)

Yhteisön mekanismi, jonka avulla komissio voi vaatia kansallisia sääntelyviranomaisia perumaan markkinoiden määrittelyä ja huomattavan markkinavoiman omaavien operaattoreiden määrittämistä varten suunniteltuja toimia, on yhdenmukaistanut huomattavasti lähestymistapaa niiden olosuhteiden määrittämiseen, joissa voidaan soveltaa ennakkosääntelyä, ja niiden, joissa operaattorit ovat tällaisen sääntelyn kohteena. Komission suorittama markkinoiden valvonta ja erityisesti puitedirektiivin 7 artiklan menettelystä saadut kokemukset ovat osoittaneet, että epäjohdonmukaisuudet kansallisten sääntelyviranomaisten tavoissa soveltaa korjaavia toimia, jopa samankaltaisissa markkinaolosuhteissa, voisivat heikentää sähköisen viestinnän sisämarkkinoita. Sen vuoksi komissio voi osallistua sen varmistamiseen, että korjaavia toimia sovelletaan entistä yhtenäisemmin, antamalla kansallisten sääntelyviranomaisten hyväksymiä toimenpide-ehdotuksia koskevia lausuntoja. Kansallisten sääntelyviranomaisten markkina-analyysia koskevan asiantuntemuksen hyödyntämiseksi komission olisi kuultava
  yhteistyöelintä
  ennen päätöksen tekemistä ja/tai lausunnon antamista.

| (20) | On tärkeää, että sääntelyjärjestelmän täytäntöönpano on nopeaa. Kun komissio on tehnyt päätöksen, jolla kansallista sääntelyviranomaista vaaditaan perumaan suunniteltu toimenpide, kansallisen sääntelyviranomaisen on toimitettava komissiolle muutettu toimenpide-ehdotus. Komissiolle puitedirektiivin 7 artiklan mukaisesti toimitettavalle ilmoitukselle muutetusta toimenpide-ehdotuksesta olisi säädettävä määräaika, jotta markkinatoimijat tietäisivät markkinoiden tarkastelun keston ja jotta oikeusvarmuutta voitaisiin lisätä. |
| --- | --- |

(20)

On tärkeää, että sääntelyjärjestelmän täytäntöönpano on nopeaa. Kun komissio on tehnyt päätöksen, jolla kansallista sääntelyviranomaista vaaditaan perumaan suunniteltu toimenpide, kansallisen sääntelyviranomaisen on toimitettava komissiolle muutettu toimenpide-ehdotus. Komissiolle puitedirektiivin 7 artiklan mukaisesti toimitettavalle ilmoitukselle muutetusta toimenpide-ehdotuksesta olisi säädettävä määräaika, jotta markkinatoimijat tietäisivät markkinoiden tarkastelun keston ja jotta oikeusvarmuutta voitaisiin lisätä.

| (21) | Ottaen huomioon yhteisön kuulemismekanismin lyhyet määräajat, komissiolle olisi siirrettävä toimivalta hyväksyä suosituksia ja/tai suuntaviivoja niiden menettelyjen yksinkertaistamiseksi, joilla vaihdetaan tietoja komission ja kansallisten sääntelyviranomaisten välillä – esimerkiksi tapauksissa, jotka koskevat vakaita markkinoita tai vähäisiä muutoksia aiemmin ilmoitettuihin ehdotuksiin. Komissiolle olisi myös siirrettävä toimivalta ottaa käyttöön ilmoitusta koskeva vapautus menettelyjen yksinkertaistamiseksi tietyissä tapauksissa. |
| --- | --- |

(21)

Ottaen huomioon yhteisön kuulemismekanismin lyhyet määräajat, komissiolle olisi siirrettävä toimivalta hyväksyä suosituksia ja/tai suuntaviivoja niiden menettelyjen yksinkertaistamiseksi, joilla vaihdetaan tietoja komission ja kansallisten sääntelyviranomaisten välillä – esimerkiksi tapauksissa, jotka koskevat vakaita markkinoita tai vähäisiä muutoksia aiemmin ilmoitettuihin ehdotuksiin. Komissiolle olisi myös siirrettävä toimivalta ottaa käyttöön ilmoitusta koskeva vapautus menettelyjen yksinkertaistamiseksi tietyissä tapauksissa.

| (22) | Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen tavoitteiden mukaisesti sääntelyjärjestelmän pitäisi varmistaa, että kaikki käyttäjät, mukaan luettuina vammaiset loppukäyttäjät, vanhukset ja sosiaalisia erityistarpeita omaavat henkilöt, voivat helposti käyttää edullisia ja laadukkaita palveluja. Amsterdamin sopimuksen päätösasiakirjaan liitetyssä julistuksessa 22 määrätään, että yhteisön toimielimet ottavat huomioon vammaisten tarpeet suunnitellessaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(22)

Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen tavoitteiden mukaisesti sääntelyjärjestelmän pitäisi varmistaa, että kaikki käyttäjät, mukaan luettuina vammaiset loppukäyttäjät, vanhukset ja sosiaalisia erityistarpeita omaavat henkilöt, voivat helposti käyttää edullisia ja laadukkaita palveluja. Amsterdamin sopimuksen päätösasiakirjaan liitetyssä julistuksessa 22 määrätään, että yhteisön toimielimet ottavat huomioon vammaisten tarpeet suunnitellessaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisia toimenpiteitä.

| (23) | Kilpailulle avoimet markkinat tarjoavat käyttäjille laajan valikoiman sisältöjä, sovelluksia ja palveluja. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi edistettävä käyttäjien mahdollisuuksia käyttää ja levittää tietoa sekä käyttää sovelluksia ja palveluja. |
| --- | --- |

(23)

Kilpailulle avoimet markkinat tarjoavat käyttäjille laajan valikoiman sisältöjä, sovelluksia ja palveluja. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi edistettävä käyttäjien mahdollisuuksia käyttää ja levittää tietoa sekä käyttää sovelluksia ja palveluja.

| (24) | Radiotaajuudet pitäisi nähdä rajallisena julkisena voimavarana, jolla on huomattavaa julkista arvoa ja markkina-arvoa. On yleisen edun mukaista, että taajuuksia hallinnoidaan mahdollisimman tehokkaasti ja toimivasti talouden, yhteiskunnan ja ympäristön näkökulmasta, ottaen huomioon
  radiotaajuuksien tärkeän roolin sähköisessä viestinnässä,
  kulttuurisen monimuotoisuuden ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden tavoitteen
  sekä sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden. Niiden
  tehokkaan käytön esteitä
  olisi sen tähden poistettava
  vaiheittain. |
| --- | --- |

(24)

Radiotaajuudet pitäisi nähdä rajallisena julkisena voimavarana, jolla on huomattavaa julkista arvoa ja markkina-arvoa. On yleisen edun mukaista, että taajuuksia hallinnoidaan mahdollisimman tehokkaasti ja toimivasti talouden, yhteiskunnan ja ympäristön näkökulmasta, ottaen huomioon
  radiotaajuuksien tärkeän roolin sähköisessä viestinnässä,
  kulttuurisen monimuotoisuuden ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden tavoitteen
  sekä sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden. Niiden
  tehokkaan käytön esteitä
  olisi sen tähden poistettava
  vaiheittain.

| (25) | Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikka ei saisi rajoittaa yhteisön tasolla tai kansallisella tasolla yhteisön oikeuden mukaisesti toteutettavia toimenpiteitä, joilla pyritään yleisen edun mukaisiin, erityisesti sisällön sääntelyyn ja audiovisuaali- ja viestintäalan politiikkaan liittyviin tavoitteisiin, eikä jäsenvaltioiden oikeutta järjestää ja käyttää radiotaajuuksiaan yleisen järjestyksen, yleisen turvallisuuden ja puolustuksen tarkoituksiin. |
| --- | --- |

(25)

Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikka ei saisi rajoittaa yhteisön tasolla tai kansallisella tasolla yhteisön oikeuden mukaisesti toteutettavia toimenpiteitä, joilla pyritään yleisen edun mukaisiin, erityisesti sisällön sääntelyyn ja audiovisuaali- ja viestintäalan politiikkaan liittyviin tavoitteisiin, eikä jäsenvaltioiden oikeutta järjestää ja käyttää radiotaajuuksiaan yleisen järjestyksen, yleisen turvallisuuden ja puolustuksen tarkoituksiin.

| (26) | Ottaen huomioon jäsenvaltioiden erilaiset tilanteet analogisista digitaalisiin maanpäällisiin televisiolähetyksiin siirtyminen parantaisi digitaaliteknologian selvästi paremman lähetystehokkuuden johdosta arvokkaiden taajuuksien saatavuutta Euroopan yhteisössä (niin sanottu taajuusylijäämä). |
| --- | --- |

(26)

Ottaen huomioon jäsenvaltioiden erilaiset tilanteet analogisista digitaalisiin maanpäällisiin televisiolähetyksiin siirtyminen parantaisi digitaaliteknologian selvästi paremman lähetystehokkuuden johdosta arvokkaiden taajuuksien saatavuutta Euroopan yhteisössä (niin sanottu taajuusylijäämä).

| (27) | Ennen Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä 7 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 676/2002/EY (radiotaajuuspäätös) (11) mukaisen erityisen yhdenmukaistamistoimenpiteen ehdottamista komission olisi tehtävä vaikutusarviointi, jossa arvioidaan ehdotettujen toimenpiteiden kustannukset ja hyöty, kuten mittakaavaedun toteutuminen ja kuluttajia hyödyttävä palvelujen yhteensopivuus, vaikutus taajuuksien käytön tehokkuuteen tai yhdenmukaistetun käytön kysyntä Euroopan unionin eri osissa. |
| --- | --- |

(27)

Ennen Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä 7 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 676/2002/EY (radiotaajuuspäätös) (11) mukaisen erityisen yhdenmukaistamistoimenpiteen ehdottamista komission olisi tehtävä vaikutusarviointi, jossa arvioidaan ehdotettujen toimenpiteiden kustannukset ja hyöty, kuten mittakaavaedun toteutuminen ja kuluttajia hyödyttävä palvelujen yhteensopivuus, vaikutus taajuuksien käytön tehokkuuteen tai yhdenmukaistetun käytön kysyntä Euroopan unionin eri osissa.

| (28) | Vaikka taajuuksien hallinnointi kuuluu edelleen jäsenvaltioiden toimivaltaan,
  strateginen suunnittelu,
  yhteisön tason koordinointi ja tarvittaessa yhdenmukaistaminen voi auttaa varmistamaan, että taajuuksien käyttäjät saavat sisämarkkinoista täyden hyödyn ja että EU:n etuja voidaan puolustaa tehokkaasti maailmanlaajuisesti.
  Tätä varten olisi tarvittaessa perustettava säädöksin monivuotisia radiotaajuuspolitiikkaa koskevia ohjelmia, joissa vahvistetaan poliittiset suuntaviivat ja tavoitteet radiotaajuuksien käyttöä yhteisössä koskevaa strategista suunnittelua ja yhdenmukaistamista varten. Poliittisissa suuntaviivoissa ja tavoitteissa voidaan vedota sähköisen viestinnän sisämarkkinoiden toteuttamisen ja toiminnan kannalta tarpeelliseen radiotaajuuksien saatavuuteen ja tehokkaaseen käyttöön sekä aiheellisissa tapauksissa radiotaajuuksien käyttöä koskevien yleisvaltuutusten tai yksittäisten käyttöoikeuksien myöntämismenettelyjen yhdenmukaistamiseen, jos se on tarpeen sisämarkkinoiden esteiden poistamiseksi. Poliittisten suuntaviivojen ja tavoitteiden olisi oltava tämän direktiivin ja erityisdirektiivien säännösten mukaisia. |
| --- | --- |

(28)

Vaikka taajuuksien hallinnointi kuuluu edelleen jäsenvaltioiden toimivaltaan,
  strateginen suunnittelu,
  yhteisön tason koordinointi ja tarvittaessa yhdenmukaistaminen voi auttaa varmistamaan, että taajuuksien käyttäjät saavat sisämarkkinoista täyden hyödyn ja että EU:n etuja voidaan puolustaa tehokkaasti maailmanlaajuisesti.
  Tätä varten olisi tarvittaessa perustettava säädöksin monivuotisia radiotaajuuspolitiikkaa koskevia ohjelmia, joissa vahvistetaan poliittiset suuntaviivat ja tavoitteet radiotaajuuksien käyttöä yhteisössä koskevaa strategista suunnittelua ja yhdenmukaistamista varten. Poliittisissa suuntaviivoissa ja tavoitteissa voidaan vedota sähköisen viestinnän sisämarkkinoiden toteuttamisen ja toiminnan kannalta tarpeelliseen radiotaajuuksien saatavuuteen ja tehokkaaseen käyttöön sekä aiheellisissa tapauksissa radiotaajuuksien käyttöä koskevien yleisvaltuutusten tai yksittäisten käyttöoikeuksien myöntämismenettelyjen yhdenmukaistamiseen, jos se on tarpeen sisämarkkinoiden esteiden poistamiseksi. Poliittisten suuntaviivojen ja tavoitteiden olisi oltava tämän direktiivin ja erityisdirektiivien säännösten mukaisia.

| (29) | Komissio on ilmoittanut aikeestaan muuttaa ennen tämän direktiivin voimaantuloa radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän perustamisesta 26 päivänä heinäkuuta 2002 tehtyä komission päätöstä 2002/622/EY

   (12)

  niin, että siinä luodaan järjestely, jonka ansiosta Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat pyytää radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevältä ryhmältä joko suullisia tai kirjallisia lausuntoja tai kertomuksia sähköistä viestintää koskevasta taajuuspolitiikasta, ja että radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevä ryhmä neuvoo komissiota radiotaajuuspolitiikkaa koskevien ohjelmien ehdotetun sisällön suhteen. |
| --- | --- |

(29)

Komissio on ilmoittanut aikeestaan muuttaa ennen tämän direktiivin voimaantuloa radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän perustamisesta 26 päivänä heinäkuuta 2002 tehtyä komission päätöstä 2002/622/EY

   (12)

  niin, että siinä luodaan järjestely, jonka ansiosta Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat pyytää radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevältä ryhmältä joko suullisia tai kirjallisia lausuntoja tai kertomuksia sähköistä viestintää koskevasta taajuuspolitiikasta, ja että radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevä ryhmä neuvoo komissiota radiotaajuuspolitiikkaa koskevien ohjelmien ehdotetun sisällön suhteen.

| (30) | Tämän direktiivin taajuuksien hallinnointia koskevien säännösten olisi oltava sopusoinnussa radiotaajuuksien hallinnoinnin alalla toimivien kansainvälisten ja alueellisten organisaatioiden, kuten Kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) ja Euroopan posti- ja telehallintojen konferenssin (CEPT), tekemän työn kanssa, jotta varmistetaan taajuuksien käytön tehokas hallinnointi ja yhdenmukaistaminen koko yhteisön alueella sekä
  jäsenvaltioiden ja ITU:n muiden jäsenten kesken
  . |
| --- | --- |

(30)

Tämän direktiivin taajuuksien hallinnointia koskevien säännösten olisi oltava sopusoinnussa radiotaajuuksien hallinnoinnin alalla toimivien kansainvälisten ja alueellisten organisaatioiden, kuten Kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) ja Euroopan posti- ja telehallintojen konferenssin (CEPT), tekemän työn kanssa, jotta varmistetaan taajuuksien käytön tehokas hallinnointi ja yhdenmukaistaminen koko yhteisön alueella sekä
  jäsenvaltioiden ja ITU:n muiden jäsenten kesken
  .

| (31) | Radiotaajuuksia olisi hallinnoitava siten, että vältetään haitalliset häiriöt. Haitallisten häiriöiden peruskäsite olisikin määriteltävä asianmukaisella tavalla sen varmistamiseksi, että sääntelytoimet rajoittuvat vain siihen, mikä on tarpeen tällaisten häiriöiden poistamiseksi. |
| --- | --- |

(31)

Radiotaajuuksia olisi hallinnoitava siten, että vältetään haitalliset häiriöt. Haitallisten häiriöiden peruskäsite olisikin määriteltävä asianmukaisella tavalla sen varmistamiseksi, että sääntelytoimet rajoittuvat vain siihen, mikä on tarpeen tällaisten häiriöiden poistamiseksi.

| (32) | Taajuuksien nykyinen hallinnointi- ja jakelujärjestelmä perustuu yleensä hallinnollisiin päätöksiin, jotka ovat liian joustamattomia teknologian ja talouden kehityksen suhteen ja erityisesti langattoman teknologian nopean kehityksen ja kaistanleveyksien kiihtyvän kysynnän suhteen. Kansallisten toimintamallien tarpeeton pirstaloituminen aiheuttaa taajuuksien käyttäjille lisäkustannuksia ja markkinamahdollisuuksien menetyksiä, jarruttaa innovointia ja aiheuttaa haittaa sisämarkkinoille, kuluttajille ja koko taloudelle. Lisäksi taajuuksien käyttöoikeutta ja käyttöä koskevat ehdot saattavat vaihdella operaattorityypistä riippuen, ja kun nämä operaattorit tarjoavat entistä enemmän päällekkäisiä sähköisiä palveluja, tuloksena on jännitteitä oikeudenhaltijoiden välillä, eroja taajuuksien käyttöön liittyvissä kustannuksissa ja mahdollisia häiriöitä sisämarkkinoiden toiminnassa. |
| --- | --- |

(32)

Taajuuksien nykyinen hallinnointi- ja jakelujärjestelmä perustuu yleensä hallinnollisiin päätöksiin, jotka ovat liian joustamattomia teknologian ja talouden kehityksen suhteen ja erityisesti langattoman teknologian nopean kehityksen ja kaistanleveyksien kiihtyvän kysynnän suhteen. Kansallisten toimintamallien tarpeeton pirstaloituminen aiheuttaa taajuuksien käyttäjille lisäkustannuksia ja markkinamahdollisuuksien menetyksiä, jarruttaa innovointia ja aiheuttaa haittaa sisämarkkinoille, kuluttajille ja koko taloudelle. Lisäksi taajuuksien käyttöoikeutta ja käyttöä koskevat ehdot saattavat vaihdella operaattorityypistä riippuen, ja kun nämä operaattorit tarjoavat entistä enemmän päällekkäisiä sähköisiä palveluja, tuloksena on jännitteitä oikeudenhaltijoiden välillä, eroja taajuuksien käyttöön liittyvissä kustannuksissa ja mahdollisia häiriöitä sisämarkkinoiden toiminnassa.

| (33) | Kansallisilla rajoilla on entistä vähemmän merkitystä määriteltäessä optimaalista taajuuksien käyttöä. Taajuusoikeuksien myöntämisen hajanainen hallinnointi jarruttaa investointeja ja innovaatioita eikä anna operaattoreille ja laitevalmistajille mahdollisuutta mittakaavaetuihin, mikä hidastaa taajuuksia käyttävien sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä. |
| --- | --- |

(33)

Kansallisilla rajoilla on entistä vähemmän merkitystä määriteltäessä optimaalista taajuuksien käyttöä. Taajuusoikeuksien myöntämisen hajanainen hallinnointi jarruttaa investointeja ja innovaatioita eikä anna operaattoreille ja laitevalmistajille mahdollisuutta mittakaavaetuihin, mikä hidastaa taajuuksia käyttävien sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä.

| (34) | Taajuuksien hallinnoinnin ja taajuuksien käyttömahdollisuuksien joustavuutta olisi parannettava teknologiasta ja palvelusta riippumattomien valtuutusten kautta, jotta taajuuksien käyttäjät voisivat valita parhaat teknologiat ja palvelut käytettäväksi ▐ taajuuksien varaamista koskevissa kansallisissa
  suunnitelmissa yhteisön oikeuden
  mukaisesti
  sähköisille viestintäpalveluille avoimiksi julistetuilla taajuusalueilla
  , jäljempänä ’teknologia- ja palveluriippumattomuuden periaatteet’. Teknologioihin ja palveluihin olisi sovellettava hallintopäätöksiin perustuvaa lähestymistapaa, kun kyseessä on yleinen etu, ja tällainen lähestymistapa olisi perusteltava selkeästi ja sitä olisi tarkasteltava säännöllisesti uudelleen. |
| --- | --- |

(34)

Taajuuksien hallinnoinnin ja taajuuksien käyttömahdollisuuksien joustavuutta olisi parannettava teknologiasta ja palvelusta riippumattomien valtuutusten kautta, jotta taajuuksien käyttäjät voisivat valita parhaat teknologiat ja palvelut käytettäväksi ▐ taajuuksien varaamista koskevissa kansallisissa
  suunnitelmissa yhteisön oikeuden
  mukaisesti
  sähköisille viestintäpalveluille avoimiksi julistetuilla taajuusalueilla
  , jäljempänä ’teknologia- ja palveluriippumattomuuden periaatteet’. Teknologioihin ja palveluihin olisi sovellettava hallintopäätöksiin perustuvaa lähestymistapaa, kun kyseessä on yleinen etu, ja tällainen lähestymistapa olisi perusteltava selkeästi ja sitä olisi tarkasteltava säännöllisesti uudelleen.

| (35) | Teknologiariippumattomuuden periaatteen rajoitusten olisi oltava asianmukaisia ja ne olisi perusteltava tarpeella välttää haitallisia häiriöitä esimerkiksi määräämällä läheterajoituksia ja tehotasoja, varmistaa kansanterveyden suojelu rajoittamalla yleisön altistumista sähkömagneettisille kentille, varmistaa palvelujen moitteeton toiminta palvelun asianmukaisella teknisellä tasolla, varmistaa taajuuksien asianmukainen yhteiskäyttö erityisesti silloin, kun käyttöön tarvitaan pelkkä yleisvaltuutus, turvattava taajuuksien tehokas käyttö tai saavuttaa yleisen edun mukainen tavoite yhteisön lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(35)

Teknologiariippumattomuuden periaatteen rajoitusten olisi oltava asianmukaisia ja ne olisi perusteltava tarpeella välttää haitallisia häiriöitä esimerkiksi määräämällä läheterajoituksia ja tehotasoja, varmistaa kansanterveyden suojelu rajoittamalla yleisön altistumista sähkömagneettisille kentille, varmistaa palvelujen moitteeton toiminta palvelun asianmukaisella teknisellä tasolla, varmistaa taajuuksien asianmukainen yhteiskäyttö erityisesti silloin, kun käyttöön tarvitaan pelkkä yleisvaltuutus, turvattava taajuuksien tehokas käyttö tai saavuttaa yleisen edun mukainen tavoite yhteisön lainsäädännön mukaisesti.

| (36) | Taajuuksien käyttäjien olisi voitava vapaasti valita palvelut, joita ne haluavat tarjota, noudattaen siirtymäkauden määräyksiä, joilla ratkaistaan aikaisemmin hankittuihin oikeuksiin liittyvät kysymykset.
  Toisaalta olisi sallittava toimenpiteitä
  , jotka edellyttävät erityisen palvelun tarjoamista selkeästi määriteltyjen yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi, kuten elämän turvallisuuden takaamiseksi, sosiaalisen, alueellisen ja maantieteellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi tai taajuuksien tehottoman käytön torjumiseksi, ja ne pitäisi sallia silloin kun se on tarpeen ja oikeasuhteista. Näihin tavoitteisiin pitäisi sisältyä kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden edistäminen yhteisön oikeuden mukaisesti jäsenvaltioiden määrittelemällä tavalla. Lukuun ottamatta tilanteita, joissa on taattava elämän turvallisuus tai
  poikkeuksellisesti
  saavutettava
  jäsenvaltioiden yhteisön oikeuden mukaisesti määrittelemiä
  muita yleisen edun mukaisia tavoitteita, poikkeukset eivät saisi johtaa tietyille palveluille varattuun yksiomaiseen käyttöön vaan näille palveluille pitäisi pikemminkin myöntää etuoikeus siten, että muutkin palvelut tai teknologiat voivat mahdollisuuksien mukaan toimia samalla taajuusalueella. |
| --- | --- |

(36)

Taajuuksien käyttäjien olisi voitava vapaasti valita palvelut, joita ne haluavat tarjota, noudattaen siirtymäkauden määräyksiä, joilla ratkaistaan aikaisemmin hankittuihin oikeuksiin liittyvät kysymykset.
  Toisaalta olisi sallittava toimenpiteitä
  , jotka edellyttävät erityisen palvelun tarjoamista selkeästi määriteltyjen yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi, kuten elämän turvallisuuden takaamiseksi, sosiaalisen, alueellisen ja maantieteellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi tai taajuuksien tehottoman käytön torjumiseksi, ja ne pitäisi sallia silloin kun se on tarpeen ja oikeasuhteista. Näihin tavoitteisiin pitäisi sisältyä kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden edistäminen yhteisön oikeuden mukaisesti jäsenvaltioiden määrittelemällä tavalla. Lukuun ottamatta tilanteita, joissa on taattava elämän turvallisuus tai
  poikkeuksellisesti
  saavutettava
  jäsenvaltioiden yhteisön oikeuden mukaisesti määrittelemiä
  muita yleisen edun mukaisia tavoitteita, poikkeukset eivät saisi johtaa tietyille palveluille varattuun yksiomaiseen käyttöön vaan näille palveluille pitäisi pikemminkin myöntää etuoikeus siten, että muutkin palvelut tai teknologiat voivat mahdollisuuksien mukaan toimia samalla taajuusalueella.

| (37) | Jäsenvaltioilla on toimivalta määritellä kaikkien sellaisten poikkeusten soveltamisala ja luonne, jotka liittyvät kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden edistämiseen. |
| --- | --- |

(37)

Jäsenvaltioilla on toimivalta määritellä kaikkien sellaisten poikkeusten soveltamisala ja luonne, jotka liittyvät kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden edistämiseen.

| (38) | Koska taajuuksien varaaminen tiettyjä teknologioita tai palveluja varten on poikkeus teknologia- ja palveluriippumattomuuden periaatteista ja vähentää vapautta valita tarjottava palvelu tai käytettävä teknologia, tällaisia taajuuksien varauksia koskevien ehdotusten olisi oltava läpinäkyviä ja niistä pitäisi järjestää julkinen kuuleminen. |
| --- | --- |

(38)

Koska taajuuksien varaaminen tiettyjä teknologioita tai palveluja varten on poikkeus teknologia- ja palveluriippumattomuuden periaatteista ja vähentää vapautta valita tarjottava palvelu tai käytettävä teknologia, tällaisia taajuuksien varauksia koskevien ehdotusten olisi oltava läpinäkyviä ja niistä pitäisi järjestää julkinen kuuleminen.

| (39) | Joustavuuden ja tehokkuuden nimissä kansalliset sääntelyviranomaiset voivat antaa taajuuksien käyttäjien myös vapaasti siirtää tai vuokrata käyttöoikeuksiaan kolmansille osapuolille. Tämä mahdollistaisi taajuuksien arvon määräytymisen markkinoiden mukaan. Kansallisilla sääntelyviranomaisilla on valtuudet varmistaa taajuuksien tehokas käyttö, joten niiden pitäisi toimia sen varmistamiseksi, että kaupankäynti ei johda kilpailun vääristymiseen siten, että taajuuksia jää käyttämättä. |
| --- | --- |

(39)

Joustavuuden ja tehokkuuden nimissä kansalliset sääntelyviranomaiset voivat antaa taajuuksien käyttäjien myös vapaasti siirtää tai vuokrata käyttöoikeuksiaan kolmansille osapuolille. Tämä mahdollistaisi taajuuksien arvon määräytymisen markkinoiden mukaan. Kansallisilla sääntelyviranomaisilla on valtuudet varmistaa taajuuksien tehokas käyttö, joten niiden pitäisi toimia sen varmistamiseksi, että kaupankäynti ei johda kilpailun vääristymiseen siten, että taajuuksia jää käyttämättä.

| (40) | Teknologia- ja palveluriippumattomuuden sekä kaupankäynnin käyttöönotto olemassa olevissa taajuuksien käyttöoikeuksissa saattaa edellyttää siirtymäkauden sääntöjä, kuten terveen kilpailun turvaavia toimia, koska jotkin taajuuksien käyttäjät voivat uuden järjestelmän turvin ryhtyä kilpailemaan sellaisten taajuuksien käyttäjien kanssa, jotka ovat hankkineet taajuusoikeutensa hankalammin ehdoin.
  Jos oikeuksia on sitä vastoin myönnetty poikkeuksena yleisistä säännöistä tai muilla kuin puolueettomilla, selkeillä, oikeasuhteisilla ja syrjimättömillä perusteilla yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi, tällaisten oikeuksien haltijoiden tilanne ei saisi perusteettomasti haitata uusia kilpailijoita enempää kuin on tarpeen mainitun yleisen edun mukaisen tavoitteen tai muun asiaan liittyvän yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(40)

Teknologia- ja palveluriippumattomuuden sekä kaupankäynnin käyttöönotto olemassa olevissa taajuuksien käyttöoikeuksissa saattaa edellyttää siirtymäkauden sääntöjä, kuten terveen kilpailun turvaavia toimia, koska jotkin taajuuksien käyttäjät voivat uuden järjestelmän turvin ryhtyä kilpailemaan sellaisten taajuuksien käyttäjien kanssa, jotka ovat hankkineet taajuusoikeutensa hankalammin ehdoin.
  Jos oikeuksia on sitä vastoin myönnetty poikkeuksena yleisistä säännöistä tai muilla kuin puolueettomilla, selkeillä, oikeasuhteisilla ja syrjimättömillä perusteilla yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi, tällaisten oikeuksien haltijoiden tilanne ei saisi perusteettomasti haitata uusia kilpailijoita enempää kuin on tarpeen mainitun yleisen edun mukaisen tavoitteen tai muun asiaan liittyvän yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi.

| (41) | Sisämarkkinoiden toiminnan edistämiseksi ja valtioiden rajat ylittävien palvelujen kehittämisen tukemiseksi komissiolle pitäisi antaa valtuudet hyväksyä teknisiä täytäntöönpanotoimenpiteitä numeroinnin alalla. |
| --- | --- |

(41)

Sisämarkkinoiden toiminnan edistämiseksi ja valtioiden rajat ylittävien palvelujen kehittämisen tukemiseksi komissiolle pitäisi antaa valtuudet hyväksyä teknisiä täytäntöönpanotoimenpiteitä numeroinnin alalla.

| (42) | Sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja tarjoaville yrityksille myönnettävät luvat käyttää julkisessa tai yksityisessä omistuksessa olevaa omaisuutta ovat keskeisiä tekijöitä sähköisten viestintäverkkojen tai uusien verkkoelementtien perustamiselle. Asennusoikeuksien myöntämiseen liittyvien menettelyjen tarpeeton monimutkaisuus ja hitaus voivat siten muodostaa huomattavia esteitä kilpailun kehittymiselle. Tämän johdosta pitäisi yksinkertaistaa tapaa, jolla valtuutetut yritykset hankkivat asennusoikeuksia. Kansallisten sääntelyviranomaisten pitäisi kyetä koordinoimaan asennusoikeuksia ja saattamaan merkityksellistä tietoa saataville verkkosivuilleen. |
| --- | --- |

(42)

Sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja tarjoaville yrityksille myönnettävät luvat käyttää julkisessa tai yksityisessä omistuksessa olevaa omaisuutta ovat keskeisiä tekijöitä sähköisten viestintäverkkojen tai uusien verkkoelementtien perustamiselle. Asennusoikeuksien myöntämiseen liittyvien menettelyjen tarpeeton monimutkaisuus ja hitaus voivat siten muodostaa huomattavia esteitä kilpailun kehittymiselle. Tämän johdosta pitäisi yksinkertaistaa tapaa, jolla valtuutetut yritykset hankkivat asennusoikeuksia. Kansallisten sääntelyviranomaisten pitäisi kyetä koordinoimaan asennusoikeuksia ja saattamaan merkityksellistä tietoa saataville verkkosivuilleen.

| (43) | On tarpeen lujittaa jäsenvaltioiden valtuuksia suhteessa asennusoikeuksien haltijoihin, jotta varmistetaan uuden verkon käyttöönotto tai kehittäminen oikeudenmukaisella, tehokkaalla ja ympäristön kannalta vastuullisella tavalla ja riippumatta siitä, onko huomattavan markkinavoiman omaavalla operaattorilla velvoite myöntää oman sähköisen viestintäverkkonsa käyttöoikeutta. Järjestelmien yhteiskäytön parantaminen voi merkittävästi parantaa kilpailua ja alentaa yleisiä taloudellisia ja ympäristökustannuksia, joita yrityksille koituu sähköisen viestintäinfrastruktuurin, erityisesti uusien käyttöverkkojen, käyttöönotosta. Kansallisilla sääntelyviranomaisilla olisi oltava toimivalta vaatia, että julkisessa tai yksityisessä omistuksessa olevan omaisuuden yhteyteen asennettavien järjestelmien oikeudenhaltijat myöntävät järjestelmien tai omaisuuden yhteiskäyttömahdollisuuden (fyysinen rinnakkain sijoittaminen mukaan luettuna) infrastruktuuri-investointien lisäämiseksi ja innovaatioiden edistämiseksi sellaisen asianmukaisen julkisen kuulemisvaiheen jälkeen, jonka aikana kaikille asianomaisille osapuolille olisi annettava mahdollisuus esittää näkemyksensä. Tällaiset yhteiskäyttö- ja yhteensovittamisjärjestelyt voivat sisältää sääntöjä, jotka koskevat järjestelmien tai omaisuuden yhteiskäytöstä aiheutuvien kustannusten jakamista, ja niillä olisi varmistettava riskinoton asianmukainen palkitseminen asianomaisten yritysten kesken. Kansallisten sääntelyviranomaisten pitäisi erityisesti pystyä määräämään sellaisten verkkoelementtien ja niihin liittyvien toimintojen kuten kaapelikanavien, tyhjien putkien, mastojen, kaapelikaivojen, jakomojen, antennien, tornien ja muiden tukirakennelmien, rakennusten tai rakennusten sisääntulojen yhteiskäytöstä sekä yhdyskuntarakentamisen paremmasta koordinoinnista. Toimivaltaisten viranomaisten, erityisesti paikallisviranomaisten, olisi myös vahvistettava yhteistyössä kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa julkisia töitä sekä muita asianmukaisia julkisia järjestelmiä tai omaisuutta koskevat asianmukaiset koordinointimenettelyt, joihin voi kuulua menettelyjä sen varmistamiseksi, että asianomaiset osapuolet saavat tietoja asianmukaisista julkisista järjestelmistä tai omaisuudesta ja käynnissä olevista tai suunnitelluista julkisista töistä, että heille ilmoitetaan hyvissä ajoin kyseisistä töistä ja että yhteiskäyttöä helpotetaan mahdollisimman suuressa määrin. |
| --- | --- |

(43)

On tarpeen lujittaa jäsenvaltioiden valtuuksia suhteessa asennusoikeuksien haltijoihin, jotta varmistetaan uuden verkon käyttöönotto tai kehittäminen oikeudenmukaisella, tehokkaalla ja ympäristön kannalta vastuullisella tavalla ja riippumatta siitä, onko huomattavan markkinavoiman omaavalla operaattorilla velvoite myöntää oman sähköisen viestintäverkkonsa käyttöoikeutta. Järjestelmien yhteiskäytön parantaminen voi merkittävästi parantaa kilpailua ja alentaa yleisiä taloudellisia ja ympäristökustannuksia, joita yrityksille koituu sähköisen viestintäinfrastruktuurin, erityisesti uusien käyttöverkkojen, käyttöönotosta. Kansallisilla sääntelyviranomaisilla olisi oltava toimivalta vaatia, että julkisessa tai yksityisessä omistuksessa olevan omaisuuden yhteyteen asennettavien järjestelmien oikeudenhaltijat myöntävät järjestelmien tai omaisuuden yhteiskäyttömahdollisuuden (fyysinen rinnakkain sijoittaminen mukaan luettuna) infrastruktuuri-investointien lisäämiseksi ja innovaatioiden edistämiseksi sellaisen asianmukaisen julkisen kuulemisvaiheen jälkeen, jonka aikana kaikille asianomaisille osapuolille olisi annettava mahdollisuus esittää näkemyksensä. Tällaiset yhteiskäyttö- ja yhteensovittamisjärjestelyt voivat sisältää sääntöjä, jotka koskevat järjestelmien tai omaisuuden yhteiskäytöstä aiheutuvien kustannusten jakamista, ja niillä olisi varmistettava riskinoton asianmukainen palkitseminen asianomaisten yritysten kesken. Kansallisten sääntelyviranomaisten pitäisi erityisesti pystyä määräämään sellaisten verkkoelementtien ja niihin liittyvien toimintojen kuten kaapelikanavien, tyhjien putkien, mastojen, kaapelikaivojen, jakomojen, antennien, tornien ja muiden tukirakennelmien, rakennusten tai rakennusten sisääntulojen yhteiskäytöstä sekä yhdyskuntarakentamisen paremmasta koordinoinnista. Toimivaltaisten viranomaisten, erityisesti paikallisviranomaisten, olisi myös vahvistettava yhteistyössä kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa julkisia töitä sekä muita asianmukaisia julkisia järjestelmiä tai omaisuutta koskevat asianmukaiset koordinointimenettelyt, joihin voi kuulua menettelyjä sen varmistamiseksi, että asianomaiset osapuolet saavat tietoja asianmukaisista julkisista järjestelmistä tai omaisuudesta ja käynnissä olevista tai suunnitelluista julkisista töistä, että heille ilmoitetaan hyvissä ajoin kyseisistä töistä ja että yhteiskäyttöä helpotetaan mahdollisimman suuressa määrin.

| (44) | Luotettava ja turvallinen tiedonvälitys sähköisten viestintäverkkojen kautta on yhä keskeisemmässä asemassa koko talouden ja yhteiskunnan kannalta yleensä. Järjestelmän monimutkaisuudella, teknisellä häiriöllä, inhimillisellä virheellä, onnettomuuksilla tai hyökkäyksillä voi olla vaikutuksia sellaisten fyysisten infrastruktuurien toimintaan ja saatavuuteen, joilla toimitetaan EU:n kansalaisille tärkeitä palveluja, kuten sähköisen hallinnon palveluja. Kansallisten sääntelyviranomaisten pitäisi sen vuoksi varmistaa, että yleisten viestintäverkkojen eheys ja turvallisuus säilytetään. Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) (13) pitäisi myötävaikuttaa sähköisen viestinnän turvallisuustason kohottamiseen muun muassa tarjoamalla asiantuntemusta ja neuvontaa ja edistämällä parhaiden käytäntöjen vaihtamista. Sekä ENISAlla että kansallisilla sääntelyviranomaisilla pitäisi olla tarvittavat välineet tehtäviensä suorittamiseen, mukaan lukien valtuudet saada riittävästi sellaista tietoa, jonka avulla ne pystyvät arvioimaan verkkojen tai palvelujen turvallisuustasoa, sekä seikkaperäistä ja luotettavaa tietoa varsinaisista turvallisuuden vaarantumistilanteista, joilla on ollut huomattavia vaikutuksia verkkojen tai palvelujen toimintaan. Riittävän turvallisuuden onnistunut ylläpitäminen ei tapahdu kerralla vaan se on jatkuva toteuttamis-, uudelleentarkastelu- ja ajantasaistamisprosessi, ja sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen tuottajia olisikin vaadittava toteuttamaan toimenpiteitä verkkojen ja palvelujen eheyden ja turvallisuuden takaamiseksi arvioitujen riskien varalta, ottaen huomioon tällaisten toimenpiteiden uusimman kehitystason. |
| --- | --- |

(44)

Luotettava ja turvallinen tiedonvälitys sähköisten viestintäverkkojen kautta on yhä keskeisemmässä asemassa koko talouden ja yhteiskunnan kannalta yleensä. Järjestelmän monimutkaisuudella, teknisellä häiriöllä, inhimillisellä virheellä, onnettomuuksilla tai hyökkäyksillä voi olla vaikutuksia sellaisten fyysisten infrastruktuurien toimintaan ja saatavuuteen, joilla toimitetaan EU:n kansalaisille tärkeitä palveluja, kuten sähköisen hallinnon palveluja. Kansallisten sääntelyviranomaisten pitäisi sen vuoksi varmistaa, että yleisten viestintäverkkojen eheys ja turvallisuus säilytetään. Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) (13) pitäisi myötävaikuttaa sähköisen viestinnän turvallisuustason kohottamiseen muun muassa tarjoamalla asiantuntemusta ja neuvontaa ja edistämällä parhaiden käytäntöjen vaihtamista. Sekä ENISAlla että kansallisilla sääntelyviranomaisilla pitäisi olla tarvittavat välineet tehtäviensä suorittamiseen, mukaan lukien valtuudet saada riittävästi sellaista tietoa, jonka avulla ne pystyvät arvioimaan verkkojen tai palvelujen turvallisuustasoa, sekä seikkaperäistä ja luotettavaa tietoa varsinaisista turvallisuuden vaarantumistilanteista, joilla on ollut huomattavia vaikutuksia verkkojen tai palvelujen toimintaan. Riittävän turvallisuuden onnistunut ylläpitäminen ei tapahdu kerralla vaan se on jatkuva toteuttamis-, uudelleentarkastelu- ja ajantasaistamisprosessi, ja sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen tuottajia olisikin vaadittava toteuttamaan toimenpiteitä verkkojen ja palvelujen eheyden ja turvallisuuden takaamiseksi arvioitujen riskien varalta, ottaen huomioon tällaisten toimenpiteiden uusimman kehitystason.

| (45) | Jäsenvaltioiden olisi sallittava asianmukainen julkinen kuulemisvaihe ennen erityistoimenpiteiden hyväksymistä sen varmistamiseksi, että yleisiä sähköisiä viestintäverkkoja tai yleisesti saatavilla olevia sähköisiä viestintäpalveluja tarjoavat yritykset toteuttavat tarvittavat tekniset ja organisatoriset toimenpiteet hallitakseen asianmukaisesti verkkojen ja palvelujen turvallisuuteen kohdistuvia riskejä ja varmistaakseen verkkojensa eheyden. |
| --- | --- |

(45)

Jäsenvaltioiden olisi sallittava asianmukainen julkinen kuulemisvaihe ennen erityistoimenpiteiden hyväksymistä sen varmistamiseksi, että yleisiä sähköisiä viestintäverkkoja tai yleisesti saatavilla olevia sähköisiä viestintäpalveluja tarjoavat yritykset toteuttavat tarvittavat tekniset ja organisatoriset toimenpiteet hallitakseen asianmukaisesti verkkojen ja palvelujen turvallisuuteen kohdistuvia riskejä ja varmistaakseen verkkojensa eheyden.

| (46) | Siltä osin kuin on tarpeen sopia yhteisistä turvallisuusvaatimuksista, komissiolle olisi siirrettävä toimivalta hyväksyä teknisiä täytäntöönpanotoimenpiteitä riittävän turvallisuustason saavuttamiseksi sähköisen viestinnän verkoissa ja palveluissa sisämarkkinoilla. ENISAn pitäisi osallistua soveltuvien teknisten ja organisatoristen turvallisuustoimenpiteiden yhdenmukaistamiseen tarjoamalla asiantuntija-apua. Kansallisilla sääntelyviranomaisilla olisi oltava valtuudet antaa sitovia ohjeita puitedirektiivin nojalla vahvistettuihin teknisiin täytäntöönpanotoimenpiteisiin liittyen. Jotta ne pystyisivät hoitamaan tehtävänsä, niillä pitäisi olla valtuudet tutkia tapaukset, joissa ohjeita ei ole noudatettu, ja määrätä tästä seuraamuksia. |
| --- | --- |

(46)

Siltä osin kuin on tarpeen sopia yhteisistä turvallisuusvaatimuksista, komissiolle olisi siirrettävä toimivalta hyväksyä teknisiä täytäntöönpanotoimenpiteitä riittävän turvallisuustason saavuttamiseksi sähköisen viestinnän verkoissa ja palveluissa sisämarkkinoilla. ENISAn pitäisi osallistua soveltuvien teknisten ja organisatoristen turvallisuustoimenpiteiden yhdenmukaistamiseen tarjoamalla asiantuntija-apua. Kansallisilla sääntelyviranomaisilla olisi oltava valtuudet antaa sitovia ohjeita puitedirektiivin nojalla vahvistettuihin teknisiin täytäntöönpanotoimenpiteisiin liittyen. Jotta ne pystyisivät hoitamaan tehtävänsä, niillä pitäisi olla valtuudet tutkia tapaukset, joissa ohjeita ei ole noudatettu, ja määrätä tästä seuraamuksia.

| (47) | Sen varmistamiseksi, ettei kilpailu sähköisen viestinnän markkinoilla vääristy tai ettei sitä rajoiteta, kansallisten sääntelyviranomaisten olisi voitava määrätä korjaavia toimia, joilla estetään tietyillä markkinoilla saavutetun huomattavan markkinavoiman hyödyntäminen niihin tiiviissä yhteydessä olevilla muilla markkinoilla. On täsmennettävä, että yrityksellä, jolla on huomattava markkinavoima ensimmäisillä markkinoilla, voidaan määritellä olevan huomattava markkinavoima toisilla markkinoilla vain, jos näiden kahden markkinoiden väliset yhteydet mahdollistavat ensimmäisillä markkinoilla saavutetun markkinavoiman hyödyntämisen toisilla markkinoilla ja jos toisilla markkinoilla voidaan mahdollisesti harjoittaa ennakkosääntelyä merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista annetussa suosituksessa (14) määriteltyjen perusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(47)

Sen varmistamiseksi, ettei kilpailu sähköisen viestinnän markkinoilla vääristy tai ettei sitä rajoiteta, kansallisten sääntelyviranomaisten olisi voitava määrätä korjaavia toimia, joilla estetään tietyillä markkinoilla saavutetun huomattavan markkinavoiman hyödyntäminen niihin tiiviissä yhteydessä olevilla muilla markkinoilla. On täsmennettävä, että yrityksellä, jolla on huomattava markkinavoima ensimmäisillä markkinoilla, voidaan määritellä olevan huomattava markkinavoima toisilla markkinoilla vain, jos näiden kahden markkinoiden väliset yhteydet mahdollistavat ensimmäisillä markkinoilla saavutetun markkinavoiman hyödyntämisen toisilla markkinoilla ja jos toisilla markkinoilla voidaan mahdollisesti harjoittaa ennakkosääntelyä merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista annetussa suosituksessa (14) määriteltyjen perusteiden mukaisesti.

| (48) | Jotta markkinatoimijoille voitaisiin tarjota varmuus sääntelyolojen suhteen, markkinakatsauksille on tarpeen asettaa määräaika. On tärkeää suorittaa markkina-analyysi säännöllisesti ja kohtuullisen ja asianmukaisen aikataulun puitteissa. Aikataulussa olisi otettava huomioon, ovatko kyseiset markkinat olleet aiemmin markkina-analyysin kohteena ja onko niistä tehty asianmukainen ilmoitus. Jos kansallinen sääntelyviranomainen ei onnistu analysoimaan kyseisiä markkinoita määräajassa, sisämarkkinat voivat vaarantua eivätkä tavanomaiset velvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevat menettelyt välttämättä tuota toivottua vaikutusta ajoissa. Vaihtoehtoisesti asianomaisen kansallisen valvontaviranomaisen olisi voitava pyytää
  yhteistyöelimeltä
  apua markkina-analyysin päätökseen saattamisessa. Tätä apua voitaisiin antaa esimerkiksi muodostamalla erityinen työryhmä muiden kansallisten valvontaviranomaisten edustajista. |
| --- | --- |

(48)

Jotta markkinatoimijoille voitaisiin tarjota varmuus sääntelyolojen suhteen, markkinakatsauksille on tarpeen asettaa määräaika. On tärkeää suorittaa markkina-analyysi säännöllisesti ja kohtuullisen ja asianmukaisen aikataulun puitteissa. Aikataulussa olisi otettava huomioon, ovatko kyseiset markkinat olleet aiemmin markkina-analyysin kohteena ja onko niistä tehty asianmukainen ilmoitus. Jos kansallinen sääntelyviranomainen ei onnistu analysoimaan kyseisiä markkinoita määräajassa, sisämarkkinat voivat vaarantua eivätkä tavanomaiset velvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevat menettelyt välttämättä tuota toivottua vaikutusta ajoissa. Vaihtoehtoisesti asianomaisen kansallisen valvontaviranomaisen olisi voitava pyytää
  yhteistyöelimeltä
  apua markkina-analyysin päätökseen saattamisessa. Tätä apua voitaisiin antaa esimerkiksi muodostamalla erityinen työryhmä muiden kansallisten valvontaviranomaisten edustajista.

| (49) | Sähköisen viestinnän alan korkean teknologisen innovaatioasteen ja erittäin dynaamisten markkinoiden vuoksi sääntelyä on voitava mukauttaa nopeasti yhteisön tasolla koordinoidulla ja yhdenmukaistetulla tavalla, sillä kokemus on osoittanut, että kansallisten sääntelyviranomaisten toisistaan poikkeava tapa panna sääntelyjärjestelmä täytäntöön voi luoda esteen sisämarkkinoiden kehittämiselle. |
| --- | --- |

(49)

Sähköisen viestinnän alan korkean teknologisen innovaatioasteen ja erittäin dynaamisten markkinoiden vuoksi sääntelyä on voitava mukauttaa nopeasti yhteisön tasolla koordinoidulla ja yhdenmukaistetulla tavalla, sillä kokemus on osoittanut, että kansallisten sääntelyviranomaisten toisistaan poikkeava tapa panna sääntelyjärjestelmä täytäntöön voi luoda esteen sisämarkkinoiden kehittämiselle.

| (50) | Yksi
  yhteistyöelimelle
  annettavista tärkeistä tehtävistä on rajat ylittäviä riitoja koskevien lausuntojen antaminen tarpeen vaatiessa. Kansallisten sääntelyviranomaisten pitäisi sen vuoksi ottaa
  yhteistyöelimen
  lausunnot huomioon tällaisissa tapauksissa. |
| --- | --- |

(50)

Yksi
  yhteistyöelimelle
  annettavista tärkeistä tehtävistä on rajat ylittäviä riitoja koskevien lausuntojen antaminen tarpeen vaatiessa. Kansallisten sääntelyviranomaisten pitäisi sen vuoksi ottaa
  yhteistyöelimen
  lausunnot huomioon tällaisissa tapauksissa.

| (51) | Sääntelyjärjestelmän täytäntöönpanosta saadut kokemukset osoittavat, että nykyiset säännökset, joiden nojalla kansalliset sääntelyviranomaiset voivat määrätä sakkoja, eivät ole onnistuneet luomaan riittävää kannustinta sääntelyvaatimusten noudattamiseen. Riittävillä lainvalvontavaltuuksilla voidaan vaikuttaa sääntelyjärjestelmän nopeaan täytäntöönpanoon ja siten parantaa sääntelyvarmuutta, mikä toimii tärkeänä veturina investoinneille. Todellisen toimivallan puute tapauksissa, joissa määräyksiä ei noudateta, koskee koko sääntelyjärjestelmää. Puitedirektiiviin tulee uusi säännös, joka koskee puitedirektiivin ja erityisdirektiivien mukaisten velvoitteiden rikkomista, ja sen pitäisi varmistaa yhdenmukaisten ja johdonmukaisten periaatteiden soveltaminen lainvalvontaan ja seuraamuksiin koko EU:n sääntelyjärjestelmässä. |
| --- | --- |

(51)

Sääntelyjärjestelmän täytäntöönpanosta saadut kokemukset osoittavat, että nykyiset säännökset, joiden nojalla kansalliset sääntelyviranomaiset voivat määrätä sakkoja, eivät ole onnistuneet luomaan riittävää kannustinta sääntelyvaatimusten noudattamiseen. Riittävillä lainvalvontavaltuuksilla voidaan vaikuttaa sääntelyjärjestelmän nopeaan täytäntöönpanoon ja siten parantaa sääntelyvarmuutta, mikä toimii tärkeänä veturina investoinneille. Todellisen toimivallan puute tapauksissa, joissa määräyksiä ei noudateta, koskee koko sääntelyjärjestelmää. Puitedirektiiviin tulee uusi säännös, joka koskee puitedirektiivin ja erityisdirektiivien mukaisten velvoitteiden rikkomista, ja sen pitäisi varmistaa yhdenmukaisten ja johdonmukaisten periaatteiden soveltaminen lainvalvontaan ja seuraamuksiin koko EU:n sääntelyjärjestelmässä.

| (52) | Nykyiseen sääntelyjärjestelmään sisällytettiin tiettyjä säännöksiä helpottamaan siirtymistä vuoden 1998 vanhasta sääntelyjärjestelmästä vuoden 2002 uuteen järjestelmään. Tämä siirtyminen on nyt valmis kaikissa jäsenvaltioissa ja nämä säännökset pitäisi kumota tarpeettomina. |
| --- | --- |

(52)

Nykyiseen sääntelyjärjestelmään sisällytettiin tiettyjä säännöksiä helpottamaan siirtymistä vuoden 1998 vanhasta sääntelyjärjestelmästä vuoden 2002 uuteen järjestelmään. Tämä siirtyminen on nyt valmis kaikissa jäsenvaltioissa ja nämä säännökset pitäisi kumota tarpeettomina.

| (53) | Tehokkaita investointeja ja kilpailua olisi edistettävä rinnakkain talouskasvun, innovoinnin ja kuluttajan valinnanvaran lisäämiseksi. |
| --- | --- |

(53)

Tehokkaita investointeja ja kilpailua olisi edistettävä rinnakkain talouskasvun, innovoinnin ja kuluttajan valinnanvaran lisäämiseksi.

| (54) | Kilpailua voidaan edistää parhaiten varmistamalla, että investoinnit uuteen ja olemassa olevaan infrastruktuuriin ovat taloudellisesti tehokkaalla tasolla ja että niitä täydennetään tarvittaessa sääntelyllä todellisen kilpailun saavuttamiseksi vähittäispalveluissa. Infrastruktuuriin perustuvan kilpailun tehokas taso saavutetaan sellaisella infrastruktuurien päällekkäisyyden asteella, jolla investoijien voidaan markkinaosuuksien kehitykseen kohdistuvien asiallisten odotusten perusteella kohtuudella odottaa saavan kohtuullisen tuoton. |
| --- | --- |

(54)

Kilpailua voidaan edistää parhaiten varmistamalla, että investoinnit uuteen ja olemassa olevaan infrastruktuuriin ovat taloudellisesti tehokkaalla tasolla ja että niitä täydennetään tarvittaessa sääntelyllä todellisen kilpailun saavuttamiseksi vähittäispalveluissa. Infrastruktuuriin perustuvan kilpailun tehokas taso saavutetaan sellaisella infrastruktuurien päällekkäisyyden asteella, jolla investoijien voidaan markkinaosuuksien kehitykseen kohdistuvien asiallisten odotusten perusteella kohtuudella odottaa saavan kohtuullisen tuoton.

| (55) | Asettaessaan uusien tai parannettujen infrastruktuurien käyttöoikeuteen liittyviä velvoitteita kansallisten sääntelyviranomaisten olisi varmistettava, että käyttöoikeuden ehdot heijastavat investointipäätöksen taustalla olevia olosuhteita, ottaen huomioon muun muassa rakennuskustannukset, uusien tuotteiden ja palvelujen odotettu käyttöönottovauhti ja odotettu vähittäishintojen taso. Jotta investoijille voidaan tarjota suunnitteluvarmuutta, kansallisten sääntelyviranomaisten olisi voitava tarvittaessa asettaa käyttöoikeudelle ehdot, joita voidaan soveltaa asianmukaisten tarkastelukausien ajan. Näihin ehtoihin voivat kuulua hinnoittelujärjestelyt, jotka riippuvat määristä tai sopimuksen pituudesta edellyttäen, että kyseiset järjestelyt ovat yhteisön oikeuden mukaisia ja syrjimättömiä. Kaikissa käyttöoikeuden ehdoissa on otettava huomioon tarve turvata todellinen kilpailu palvelujen tarjoamisessa kuluttajille ja elinkeinonharjoittajille. |
| --- | --- |

(55)

Asettaessaan uusien tai parannettujen infrastruktuurien käyttöoikeuteen liittyviä velvoitteita kansallisten sääntelyviranomaisten olisi varmistettava, että käyttöoikeuden ehdot heijastavat investointipäätöksen taustalla olevia olosuhteita, ottaen huomioon muun muassa rakennuskustannukset, uusien tuotteiden ja palvelujen odotettu käyttöönottovauhti ja odotettu vähittäishintojen taso. Jotta investoijille voidaan tarjota suunnitteluvarmuutta, kansallisten sääntelyviranomaisten olisi voitava tarvittaessa asettaa käyttöoikeudelle ehdot, joita voidaan soveltaa asianmukaisten tarkastelukausien ajan. Näihin ehtoihin voivat kuulua hinnoittelujärjestelyt, jotka riippuvat määristä tai sopimuksen pituudesta edellyttäen, että kyseiset järjestelyt ovat yhteisön oikeuden mukaisia ja syrjimättömiä. Kaikissa käyttöoikeuden ehdoissa on otettava huomioon tarve turvata todellinen kilpailu palvelujen tarjoamisessa kuluttajille ja elinkeinonharjoittajille.

| (56) | Arvioidessaan asetettavien velvoitteiden ja ehtojen oikeasuhteisuutta kansallisten sääntelyviranomaisten olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden eri alueilla vallitsevat vaihtelevat kilpailuolosuhteet. |
| --- | --- |

(56)

Arvioidessaan asetettavien velvoitteiden ja ehtojen oikeasuhteisuutta kansallisten sääntelyviranomaisten olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden eri alueilla vallitsevat vaihtelevat kilpailuolosuhteet.

| (57) | Määrätessään korjaavia toimia kansallisten sääntelyviranomaisten olisi pyrittävä mahdollistamaan investoijille kohtuullinen tuotto tietyistä uusista investointihankkeista. Riskejä voi liittyä eritoten investointihankkeisiin, jotka koskevat sellaisia tuotteita tukevia uusia liityntäverkkoja, joiden kysyntä on investointihetkellä epävarma. |
| --- | --- |

(57)

Määrätessään korjaavia toimia kansallisten sääntelyviranomaisten olisi pyrittävä mahdollistamaan investoijille kohtuullinen tuotto tietyistä uusista investointihankkeista. Riskejä voi liittyä eritoten investointihankkeisiin, jotka koskevat sellaisia tuotteita tukevia uusia liityntäverkkoja, joiden kysyntä on investointihetkellä epävarma.

| (58) | Komission puitedirektiivin 19 artiklan 1 kohdan nojalla tekemissä päätöksissä on rajoituttava sääntelyn periaatteisiin, lähestymistapoihin ja menetelmiin. Selvyyden vuoksi niiden ei pitäisi sisältää yksityiskohtaisia määräyksiä asioista, joiden on yleensä kuvastettava kansallisia olosuhteita, eikä niissä pidä kieltää vaihtoehtoisia lähestymistapoja, joiden voidaan kohtuudella odottaa olevan vaikutukseltaan vastaavia. Tällaisten päätösten olisi oltava oikeasuhteisia, eikä niiden pitäisi vaikuttaa kansallisten sääntelyviranomaisten tekemiin päätöksiin, jotka eivät muodosta estettä sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(58)

Komission puitedirektiivin 19 artiklan 1 kohdan nojalla tekemissä päätöksissä on rajoituttava sääntelyn periaatteisiin, lähestymistapoihin ja menetelmiin. Selvyyden vuoksi niiden ei pitäisi sisältää yksityiskohtaisia määräyksiä asioista, joiden on yleensä kuvastettava kansallisia olosuhteita, eikä niissä pidä kieltää vaihtoehtoisia lähestymistapoja, joiden voidaan kohtuudella odottaa olevan vaikutukseltaan vastaavia. Tällaisten päätösten olisi oltava oikeasuhteisia, eikä niiden pitäisi vaikuttaa kansallisten sääntelyviranomaisten tekemiin päätöksiin, jotka eivät muodosta estettä sisämarkkinoille.

| (59) | Puitedirektiivin liitteessä I on luettelo merkityksellisiä tuote- ja palvelumarkkinoita koskevaan suositukseen sisällytettävistä markkinoista, joihin voidaan kohdistaa ennakkosääntelyä. Tämä liite olisi kumottava, sillä se on täyttänyt tehtävänsä merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista annetun suosituksen ║ ensimmäisen version pohjana. |
| --- | --- |

(59)

Puitedirektiivin liitteessä I on luettelo merkityksellisiä tuote- ja palvelumarkkinoita koskevaan suositukseen sisällytettävistä markkinoista, joihin voidaan kohdistaa ennakkosääntelyä. Tämä liite olisi kumottava, sillä se on täyttänyt tehtävänsä merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista annetun suosituksen ║ ensimmäisen version pohjana.

| (60) | Uusien tulokkaiden ei ehkä ole taloudellisesti kannattavaa rakentaa vakiintuneen operaattorin verkon rinnalle osittain tai kokonaan omaa paikallisverkkoaan kohtuullisessa ajassa. Tässä yhteydessä eriytetyn käyttöoikeuden salliminen huomattavan markkinavoiman operaattorin tilaajayhteyksiin tai tilaajayhteyden osiin voi helpottaa markkinoille pääsyä ja lisätä kilpailua vähittäistason laajakaistamarkkinoilla. Silloin kun eriytetty käyttöoikeus tilaajayhteyksiin tai tilaajayhteyden osiin ei ole teknisesti tai taloudellisesti mahdollista, voidaan soveltaa vastaavia toimintoja tarjoavan ei-fyysisen tai virtuaalisen verkon käyttöoikeuden tarjoamista koskevia asianmukaisia velvoitteita. |
| --- | --- |

(60)

Uusien tulokkaiden ei ehkä ole taloudellisesti kannattavaa rakentaa vakiintuneen operaattorin verkon rinnalle osittain tai kokonaan omaa paikallisverkkoaan kohtuullisessa ajassa. Tässä yhteydessä eriytetyn käyttöoikeuden salliminen huomattavan markkinavoiman operaattorin tilaajayhteyksiin tai tilaajayhteyden osiin voi helpottaa markkinoille pääsyä ja lisätä kilpailua vähittäistason laajakaistamarkkinoilla. Silloin kun eriytetty käyttöoikeus tilaajayhteyksiin tai tilaajayhteyden osiin ei ole teknisesti tai taloudellisesti mahdollista, voidaan soveltaa vastaavia toimintoja tarjoavan ei-fyysisen tai virtuaalisen verkon käyttöoikeuden tarjoamista koskevia asianmukaisia velvoitteita.

| (61) | Toimintojen eriyttäminen tarkoittaa, että vertikaalisesti integroituneen operaattorin on perustettava operatiivisesti erillisiä liiketoimintayksiköitä, ja sen tarkoituksena on varmistaa täysin samanarvoisten käyttöoikeustuotteiden tarjonta kaikille ketjun loppupään operaattoreille, mukaan luettuna operaattorin omat vertikaalisesti integroituneet alaosastot. Toimintojen eriyttäminen mahdollistaa kilpailun lisäämisen useilla merkityksellisillä markkinoilla vähentämällä huomattavasti houkutusta syrjintään ja helpottamalla syrjimättömyysvelvoitteiden noudattamisen varmentamista ja valvontaa. Poikkeuksellisissa tapauksissa toimintojen eriyttäminen on perusteltavissa korjaavana toimena, kun on toistuvasti epäonnistuttu saavuttamaan todellinen syrjimättömyys useilla kyseisistä markkinoista ja kun on hyvin vähän tai ei lainkaan merkkejä infrastruktuurien välisen kilpailun syntymisestä kohtuullisessa aikataulussa sen jälkeen kun on turvauduttu yhteen tai useampaan aiemmin tarkoituksenmukaisena pidettyyn korjaavaan toimeen. On kuitenkin tärkeää varmistaa, että sen määrääminen säilyttää kyseisen yrityksen kannustimet investoida verkkoonsa ja että siitä ei aiheudu mitään kielteisiä vaikutuksia kuluttajien hyvinvoinnille. Sen määrääminen edellyttää liityntäverkkoon liittyvien eri merkityksellisten markkinoiden koordinoitua analyysiä puitedirektiivin 16 artiklassa säädetyn markkina-analyysimenettelyn mukaisesti. Markkina-analyysiä tehdessään ja tämän korjaavan toimen yksityiskohtia suunnitellessaan kansallisten sääntelyviranomaisten olisi kiinnitettävä erityistä huomiota tuotteisiin, joita erilliset liiketoimintayksiköt tulisivat hoitamaan, ottaen huomioon verkon rakentamisen laajuuden ja teknologian kehityksen tason, jotka voivat vaikuttaa kiinteiden ja langattomien palvelujen korvaavuuteen. Sisämarkkinoiden kilpailuhäiriöiden välttämiseksi komission olisi hyväksyttävä etukäteen toimintojen eriyttämistä koskevat ehdotukset. |
| --- | --- |

(61)

Toimintojen eriyttäminen tarkoittaa, että vertikaalisesti integroituneen operaattorin on perustettava operatiivisesti erillisiä liiketoimintayksiköitä, ja sen tarkoituksena on varmistaa täysin samanarvoisten käyttöoikeustuotteiden tarjonta kaikille ketjun loppupään operaattoreille, mukaan luettuna operaattorin omat vertikaalisesti integroituneet alaosastot. Toimintojen eriyttäminen mahdollistaa kilpailun lisäämisen useilla merkityksellisillä markkinoilla vähentämällä huomattavasti houkutusta syrjintään ja helpottamalla syrjimättömyysvelvoitteiden noudattamisen varmentamista ja valvontaa. Poikkeuksellisissa tapauksissa toimintojen eriyttäminen on perusteltavissa korjaavana toimena, kun on toistuvasti epäonnistuttu saavuttamaan todellinen syrjimättömyys useilla kyseisistä markkinoista ja kun on hyvin vähän tai ei lainkaan merkkejä infrastruktuurien välisen kilpailun syntymisestä kohtuullisessa aikataulussa sen jälkeen kun on turvauduttu yhteen tai useampaan aiemmin tarkoituksenmukaisena pidettyyn korjaavaan toimeen. On kuitenkin tärkeää varmistaa, että sen määrääminen säilyttää kyseisen yrityksen kannustimet investoida verkkoonsa ja että siitä ei aiheudu mitään kielteisiä vaikutuksia kuluttajien hyvinvoinnille. Sen määrääminen edellyttää liityntäverkkoon liittyvien eri merkityksellisten markkinoiden koordinoitua analyysiä puitedirektiivin 16 artiklassa säädetyn markkina-analyysimenettelyn mukaisesti. Markkina-analyysiä tehdessään ja tämän korjaavan toimen yksityiskohtia suunnitellessaan kansallisten sääntelyviranomaisten olisi kiinnitettävä erityistä huomiota tuotteisiin, joita erilliset liiketoimintayksiköt tulisivat hoitamaan, ottaen huomioon verkon rakentamisen laajuuden ja teknologian kehityksen tason, jotka voivat vaikuttaa kiinteiden ja langattomien palvelujen korvaavuuteen. Sisämarkkinoiden kilpailuhäiriöiden välttämiseksi komission olisi hyväksyttävä etukäteen toimintojen eriyttämistä koskevat ehdotukset.

| (62) | Toimintojen eriyttämisen toteuttaminen ei saisi estää erillisten liiketoimintayksiköiden välisiä asianmukaisia koordinointimekanismeja sen varmistamiseksi, että emoyhtiön taloudelliset ja johtamiseen liittyvät valvontaoikeudet suojataan. |
| --- | --- |

(62)

Toimintojen eriyttämisen toteuttaminen ei saisi estää erillisten liiketoimintayksiköiden välisiä asianmukaisia koordinointimekanismeja sen varmistamiseksi, että emoyhtiön taloudelliset ja johtamiseen liittyvät valvontaoikeudet suojataan.

| (63) | Markkinoiden yhdentymisen jatkuminen sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen sisämarkkinoilla edellyttää EU:n sähköisen viestinnän sääntelykehyksen mukaisen ennakkosääntelyn soveltamisen parempaa yhteensovittamista. |
| --- | --- |

(63)

Markkinoiden yhdentymisen jatkuminen sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen sisämarkkinoilla edellyttää EU:n sähköisen viestinnän sääntelykehyksen mukaisen ennakkosääntelyn soveltamisen parempaa yhteensovittamista.

| (64) | Jos vertikaalisesti integroitunut operaattori päättää siirtää koko paikallisverkko-omaisuutensa tai huomattavan osan siitä erilliselle oikeushenkilölle, jolla on eri omistaja, tai perustamalla erillisen liiketoimintayksikön käyttöoikeustuotteille, kansallisten sääntelyviranomaisten pitäisi arvioida aiotun toimen vaikutuksia kaikkiin vertikaalisesti integroituneelle operaattorille asetettuihin voimassa oleviin sääntelyvelvoitteisiin sen varmistamiseksi, että uudet järjestelyt ovat direktiivin 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi) ja direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) mukaisia. Kansallisen sääntelyviranomaisen pitäisi suorittaa uusi analyysi markkinoista, joilla eriytetty yksikkö toimii, ja asettaa, säilyttää, muuttaa tai poistaa velvoitteita vastaavasti. Tätä varten kansallisen sääntelyviranomaisen pitäisi voida pyytää yritykseltä tietoja. |
| --- | --- |

(64)

Jos vertikaalisesti integroitunut operaattori päättää siirtää koko paikallisverkko-omaisuutensa tai huomattavan osan siitä erilliselle oikeushenkilölle, jolla on eri omistaja, tai perustamalla erillisen liiketoimintayksikön käyttöoikeustuotteille, kansallisten sääntelyviranomaisten pitäisi arvioida aiotun toimen vaikutuksia kaikkiin vertikaalisesti integroituneelle operaattorille asetettuihin voimassa oleviin sääntelyvelvoitteisiin sen varmistamiseksi, että uudet järjestelyt ovat direktiivin 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi) ja direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) mukaisia. Kansallisen sääntelyviranomaisen pitäisi suorittaa uusi analyysi markkinoista, joilla eriytetty yksikkö toimii, ja asettaa, säilyttää, muuttaa tai poistaa velvoitteita vastaavasti. Tätä varten kansallisen sääntelyviranomaisen pitäisi voida pyytää yritykseltä tietoja.

| (65) | Vaikka joissakin olosuhteissa on tarkoituksenmukaista, että kansallinen sääntelyviranomainen asettaa velvoitteita operaattoreille, joilla ei ole huomattavaa markkinavoimaa, saavuttaakseen sellaisia tavoitteita kuin päästä päähän -liitettävyys tai palvelujen yhteentoimivuus, on kuitenkin tarpeen varmistaa, että tällaisten velvoitteiden asettamisessa noudatetaan EU:n sääntelyjärjestelmää ja erityisesti sen ilmoitusmenettelyjä. |
| --- | --- |

(65)

Vaikka joissakin olosuhteissa on tarkoituksenmukaista, että kansallinen sääntelyviranomainen asettaa velvoitteita operaattoreille, joilla ei ole huomattavaa markkinavoimaa, saavuttaakseen sellaisia tavoitteita kuin päästä päähän -liitettävyys tai palvelujen yhteentoimivuus, on kuitenkin tarpeen varmistaa, että tällaisten velvoitteiden asettamisessa noudatetaan EU:n sääntelyjärjestelmää ja erityisesti sen ilmoitusmenettelyjä.

| (66) | Komissiolle olisi siirrettävä toimivalta vahvistaa täytäntöönpanotoimenpiteitä mukauttaakseen liitteessä I vahvistettuja ehtoja digitaalitelevisio- ja -radiopalvelujen tarjonnalle. Tämä koskee myös liitteen II vähimmäisluetteloa, joka on julkistettava läpinäkyvyysvelvoitteen noudattamiseksi. |
| --- | --- |

(66)

Komissiolle olisi siirrettävä toimivalta vahvistaa täytäntöönpanotoimenpiteitä mukauttaakseen liitteessä I vahvistettuja ehtoja digitaalitelevisio- ja -radiopalvelujen tarjonnalle. Tämä koskee myös liitteen II vähimmäisluetteloa, joka on julkistettava läpinäkyvyysvelvoitteen noudattamiseksi.

| (67) | Radiotaajuuksien käyttöoikeuden helpottaminen markkinatoimijoille myötävaikuttaa markkinoille tulon esteiden poistamiseen. Lisäksi teknologian kehittyminen vähentää haitallisten häiriöiden riskiä tietyillä taajuusalueilla vähentäen siten yksittäisten käyttöoikeuksien tarvetta. Taajuuksien käyttöehdot sähköisten viestintäpalvelujen tarjoamiseksi olisi sen vuoksi yleensä vahvistettava yleisvaltuutuksissa, paitsi jos yksittäiset oikeudet ovat tarpeen, taajuuksien käytön huomioon ottaen, haitallisilta häiriöiltä suojautumiseksi, palvelun teknisen laadun varmistamiseksi, taajuuksien tehokkaan käytön varmistamiseksi tai erityisen yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi. Yksittäisten oikeuksien tarvetta koskevat päätökset olisi tehtävä selkeällä ja oikeasuhteisella tavalla. |
| --- | --- |

(67)

Radiotaajuuksien käyttöoikeuden helpottaminen markkinatoimijoille myötävaikuttaa markkinoille tulon esteiden poistamiseen. Lisäksi teknologian kehittyminen vähentää haitallisten häiriöiden riskiä tietyillä taajuusalueilla vähentäen siten yksittäisten käyttöoikeuksien tarvetta. Taajuuksien käyttöehdot sähköisten viestintäpalvelujen tarjoamiseksi olisi sen vuoksi yleensä vahvistettava yleisvaltuutuksissa, paitsi jos yksittäiset oikeudet ovat tarpeen, taajuuksien käytön huomioon ottaen, haitallisilta häiriöiltä suojautumiseksi, palvelun teknisen laadun varmistamiseksi, taajuuksien tehokkaan käytön varmistamiseksi tai erityisen yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi. Yksittäisten oikeuksien tarvetta koskevat päätökset olisi tehtävä selkeällä ja oikeasuhteisella tavalla.

| (68) | Palvelu- ja teknologiariippumattomuusvaatimusten käyttöönotolla käyttöoikeuksien myöntämisessä sekä lisääntyneillä mahdollisuuksilla siirtää oikeuksia yritysten kesken pitäisi lisätä vapautta ja keinoja toimittaa sähköisiä viestintäpalveluja yleisölle ja siten myös helpottaa yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamista. Tietyt yleisen edun mukaiset velvoitteet, joita lähetystoiminnan harjoittajille asetetaan audiovisuaalisten mediapalvelujen toimittamiseksi, voivat kuitenkin edellyttää erityisperusteiden käyttöä käyttöoikeuksien myöntämisessä silloin, kun sen katsotaan olevan olennaista jäsenvaltioiden yhteisön oikeuden mukaisesti asettaman erityisen yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi. Yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseen liittyvien menettelyjen olisi kaikissa olosuhteissa oltava selkeitä, puolueettomia, oikeasuhteisia ja syrjimättömiä. |
| --- | --- |

(68)

Palvelu- ja teknologiariippumattomuusvaatimusten käyttöönotolla käyttöoikeuksien myöntämisessä sekä lisääntyneillä mahdollisuuksilla siirtää oikeuksia yritysten kesken pitäisi lisätä vapautta ja keinoja toimittaa sähköisiä viestintäpalveluja yleisölle ja siten myös helpottaa yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamista. Tietyt yleisen edun mukaiset velvoitteet, joita lähetystoiminnan harjoittajille asetetaan audiovisuaalisten mediapalvelujen toimittamiseksi, voivat kuitenkin edellyttää erityisperusteiden käyttöä käyttöoikeuksien myöntämisessä silloin, kun sen katsotaan olevan olennaista jäsenvaltioiden yhteisön oikeuden mukaisesti asettaman erityisen yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi. Yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseen liittyvien menettelyjen olisi kaikissa olosuhteissa oltava selkeitä, puolueettomia, oikeasuhteisia ja syrjimättömiä.

| (69) | Sellaisen yksittäisen käyttöoikeuden, joka ei ole kaupan, voimassaoloaikaa olisi rajoitettava, koska se rajoittaa radiotaajuuksien vapaata saantia. Jos käyttöoikeuksiin sisältyy määräys niiden voimassaolon uusimisesta, toimivaltaisten kansallisten viranomaisten olisi ensin suoritettava uudelleentarkastelu, johon sisältyy julkinen kuuleminen, ottaen huomioon markkinoiden, kattavuuden ja teknologian kehitys. Kun otetaan huomioon taajuuksien niukkuus, yrityksille myönnettyjä yksittäisiä oikeuksia olisi tarkasteltava uudelleen säännöllisesti. Tätä uudelleentarkastelua suorittaessaan toimivaltaisten kansallisten viranomaisten pitäisi sovittaa oikeuksien haltijoiden intressit tarpeeseen edistää taajuuskaupan käyttöönottoa sekä taajuuksien joustavampaa käyttöä mahdollisuuksien mukaan yleisvaltuutusten kautta. |
| --- | --- |

(69)

Sellaisen yksittäisen käyttöoikeuden, joka ei ole kaupan, voimassaoloaikaa olisi rajoitettava, koska se rajoittaa radiotaajuuksien vapaata saantia. Jos käyttöoikeuksiin sisältyy määräys niiden voimassaolon uusimisesta, toimivaltaisten kansallisten viranomaisten olisi ensin suoritettava uudelleentarkastelu, johon sisältyy julkinen kuuleminen, ottaen huomioon markkinoiden, kattavuuden ja teknologian kehitys. Kun otetaan huomioon taajuuksien niukkuus, yrityksille myönnettyjä yksittäisiä oikeuksia olisi tarkasteltava uudelleen säännöllisesti. Tätä uudelleentarkastelua suorittaessaan toimivaltaisten kansallisten viranomaisten pitäisi sovittaa oikeuksien haltijoiden intressit tarpeeseen edistää taajuuskaupan käyttöönottoa sekä taajuuksien joustavampaa käyttöä mahdollisuuksien mukaan yleisvaltuutusten kautta.

| (70) | Oikeuksien ja velvollisuuksien muutoksia pidetään vähäisinä, kun ne ovat pääasiassa hallinnollisia, eivät vaikuta yleisvaltuutusten ja yksittäisten käyttöoikeuksien keskeiseen sisältöön eivätkä siten voi antaa muille yrityksille kilpailuetua. |
| --- | --- |

(70)

Oikeuksien ja velvollisuuksien muutoksia pidetään vähäisinä, kun ne ovat pääasiassa hallinnollisia, eivät vaikuta yleisvaltuutusten ja yksittäisten käyttöoikeuksien keskeiseen sisältöön eivätkä siten voi antaa muille yrityksille kilpailuetua.

| (71) | Toimivaltaisilla kansallisilla viranomaisilla pitäisi olla valtuudet varmistaa taajuuksien tehokas käyttö sekä, jos taajuuksia jää käyttämättä, ryhtyä toimiin estääkseen kilpailunvastaisen hamstrauksen, joka voi haitata uusien toimijoiden tuloa markkinoille. |
| --- | --- |

(71)

Toimivaltaisilla kansallisilla viranomaisilla pitäisi olla valtuudet varmistaa taajuuksien tehokas käyttö sekä, jos taajuuksia jää käyttämättä, ryhtyä toimiin estääkseen kilpailunvastaisen hamstrauksen, joka voi haitata uusien toimijoiden tuloa markkinoille.

| (72) | Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi voitava toteuttaa tehokkaita toimenpiteitä yleisvaltuutuksen tai käyttöoikeuden ehtojen noudattamisen valvomiseksi ja varmistamiseksi, mukaan luettuna valtuudet määrätä tehokkaita taloudellisia ja/tai hallinnollisia seuraamuksia, jos ehtoja rikotaan. |
| --- | --- |

(72)

Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi voitava toteuttaa tehokkaita toimenpiteitä yleisvaltuutuksen tai käyttöoikeuden ehtojen noudattamisen valvomiseksi ja varmistamiseksi, mukaan luettuna valtuudet määrätä tehokkaita taloudellisia ja/tai hallinnollisia seuraamuksia, jos ehtoja rikotaan.

| (73) | Valtuutuksiin liitettäviin ehtoihin pitäisi sisältyä erityisehtoja, jotka koskevat vammaisten käyttäjien verkkoonpääsyä ja viranomaisten
  ja hätäpalvelujen
  tarvetta tiedottaa
  toisilleen ja
  yleisölle ennen suuronnettomuuksia, niiden aikana ja jälkeen. Lisäksi, teknisten innovaatioiden merkitys huomioon ottaen, jäsenvaltioiden pitäisi voida antaa taajuuksien käyttövaltuutuksia koetarkoituksiin erityisin rajoituksin ja ehdoin, jotka on tiukasti perusteltu tällaisten oikeuksien kokeellisella luonteella. |
| --- | --- |

(73)

Valtuutuksiin liitettäviin ehtoihin pitäisi sisältyä erityisehtoja, jotka koskevat vammaisten käyttäjien verkkoonpääsyä ja viranomaisten
  ja hätäpalvelujen
  tarvetta tiedottaa
  toisilleen ja
  yleisölle ennen suuronnettomuuksia, niiden aikana ja jälkeen. Lisäksi, teknisten innovaatioiden merkitys huomioon ottaen, jäsenvaltioiden pitäisi voida antaa taajuuksien käyttövaltuutuksia koetarkoituksiin erityisin rajoituksin ja ehdoin, jotka on tiukasti perusteltu tällaisten oikeuksien kokeellisella luonteella.

| (74) | Tilaajayhteyksien eriytetystä tarjoamisesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2887/2000 (15) on osoittautunut tehokkaaksi markkinoiden avaamisen ensimmäisessä vaiheessa. Puitedirektiivissä pyydetään komissiota valvomaan siirtymistä vuoden 1998 sääntelyjärjestelmästä vuoden 2002 järjestelmään ja antamaan sopivana ajankohtana ehdotuksia asetuksen kumoamiseksi. Vuoden 2002 sääntelyjärjestelmässä kansallisilla sääntelyviranomaisilla on velvollisuus analysoida markkinaa, joka koskee metallijohdinpohjaisten tilaajayhteyksien ja niiden osien eriytetyn käyttöoikeuden tukkutarjontaa laajakaista- ja puheensiirtopalvelujen tarjoamiseksi, siten kuin se on määritelty merkityksellisiä tuote- ja palvelumarkkinoita koskevassa suosituksessa. Koska kaikki jäsenvaltiot ovat analysoineet tämän markkinan vähintään kerran ja vuoden 2002 sääntelyjärjestelmään perustuvat asianmukaiset velvoitteet ovat voimassa, asetus (EY) N:o 2887/2000 on käynyt tarpeettomaksi ja se pitäisi sen vuoksi kumota. |
| --- | --- |

(74)

Tilaajayhteyksien eriytetystä tarjoamisesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2887/2000 (15) on osoittautunut tehokkaaksi markkinoiden avaamisen ensimmäisessä vaiheessa. Puitedirektiivissä pyydetään komissiota valvomaan siirtymistä vuoden 1998 sääntelyjärjestelmästä vuoden 2002 järjestelmään ja antamaan sopivana ajankohtana ehdotuksia asetuksen kumoamiseksi. Vuoden 2002 sääntelyjärjestelmässä kansallisilla sääntelyviranomaisilla on velvollisuus analysoida markkinaa, joka koskee metallijohdinpohjaisten tilaajayhteyksien ja niiden osien eriytetyn käyttöoikeuden tukkutarjontaa laajakaista- ja puheensiirtopalvelujen tarjoamiseksi, siten kuin se on määritelty merkityksellisiä tuote- ja palvelumarkkinoita koskevassa suosituksessa. Koska kaikki jäsenvaltiot ovat analysoineet tämän markkinan vähintään kerran ja vuoden 2002 sääntelyjärjestelmään perustuvat asianmukaiset velvoitteet ovat voimassa, asetus (EY) N:o 2887/2000 on käynyt tarpeettomaksi ja se pitäisi sen vuoksi kumota.

| (75) | Puite-, käyttöoikeus- ja valtuutusdirektiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (16) mukaisesti. |
| --- | --- |

(75)

Puite-, käyttöoikeus- ja valtuutusdirektiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (16) mukaisesti.

| (76) | Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta antaa suosituksia ja/tai hyväksyä täytäntöönpanotoimenpiteitä, jotka liittyvät puitedirektiivin 7 artiklan mukaisiin ilmoituksiin; yhdenmukaistamiseen taajuuksien ja numeroinnin alalla sekä verkkojen ja palvelujen turvallisuuteen liittyvissä asioissa; merkityksellisten tuote- ja palvelumarkkinoiden yksilöintiin; valtioiden rajat ylittävien markkinoiden yksilöintiin; standardien täytäntöönpanoon sekä sääntelyjärjestelmän säännösten yhdenmukaiseen soveltamiseen. Komissiolle olisi myös siirrettävä toimivalta hyväksyä täytäntöönpanotoimenpiteitä käyttöoikeusdirektiivin liitteiden I ja II päivittämiseksi markkinoiden ja teknologian kehityksen mukaisesti. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa näiden direktiivien muita kuin keskeisiä osia, myös täydentämällä niitä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen, |
| --- | --- |

(76)

Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta antaa suosituksia ja/tai hyväksyä täytäntöönpanotoimenpiteitä, jotka liittyvät puitedirektiivin 7 artiklan mukaisiin ilmoituksiin; yhdenmukaistamiseen taajuuksien ja numeroinnin alalla sekä verkkojen ja palvelujen turvallisuuteen liittyvissä asioissa; merkityksellisten tuote- ja palvelumarkkinoiden yksilöintiin; valtioiden rajat ylittävien markkinoiden yksilöintiin; standardien täytäntöönpanoon sekä sääntelyjärjestelmän säännösten yhdenmukaiseen soveltamiseen. Komissiolle olisi myös siirrettävä toimivalta hyväksyä täytäntöönpanotoimenpiteitä käyttöoikeusdirektiivin liitteiden I ja II päivittämiseksi markkinoiden ja teknologian kehityksen mukaisesti. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa näiden direktiivien muita kuin keskeisiä osia, myös täydentämällä niitä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) muuttaminen

Muutetaan direktiivi 2002/21/EY seuraavasti:

| (1) | Korvataan 1 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Tällä direktiivillä perustetaan yhdenmukaistettu järjestelmä sähköisten viestintäpalvelujen, sähköisten viestintäverkkojen, niiden liitännäistoimintojen ja -palvelujen
  sekä tiettyjen, vammaisten verkkoonpääsyä helpottaviin päätelaitteisiin liittyvien näkökohtien
  sääntelylle. Siinä säädetään kansallisten sääntelyviranomaisten tehtävistä ja määritellään joukko menettelyjä, joilla varmistetaan, että sääntelyjärjestelmää sovelletaan yhdenmukaisesti kaikkialla yhteisössä. ▐” |
| --- | --- |

(1)

Korvataan 1 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Tällä direktiivillä perustetaan yhdenmukaistettu järjestelmä sähköisten viestintäpalvelujen, sähköisten viestintäverkkojen, niiden liitännäistoimintojen ja -palvelujen
  sekä tiettyjen, vammaisten verkkoonpääsyä helpottaviin päätelaitteisiin liittyvien näkökohtien
  sääntelylle. Siinä säädetään kansallisten sääntelyviranomaisten tehtävistä ja määritellään joukko menettelyjä, joilla varmistetaan, että sääntelyjärjestelmää sovelletaan yhdenmukaisesti kaikkialla yhteisössä. ▐”

| (2) | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | ’sähköisellä viestintäverkolla’ siirtojärjestelmiä sekä soveltuvin osin kytkentä- tai reitityslaitteistoa ja muita välineitä – myös verkkoelementtejä, jotka eivät ole aktiivisia – joilla voidaan siirtää signaaleja johtojen välityksellä, radioteitse, optisesti tai muulla sähkömagneettisella tavalla, mukaan luettuina satelliittiverkot, kiinteät (piiri- ja pakettikytkentäiset, mukaan luettuna internet) ja maanpäälliset matkaviestintäverkot, sähkökaapelijärjestelmät siinä määrin kuin niitä käytetään signaalinsiirtoon, radio- ja televisiolähetyksiin käytetyt verkot sekä kaapelitelevisioverkot riippumatta siitä, minkä tyyppistä informaatiota niissä siirretään;” |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

’sähköisellä viestintäverkolla’ siirtojärjestelmiä sekä soveltuvin osin kytkentä- tai reitityslaitteistoa ja muita välineitä – myös verkkoelementtejä, jotka eivät ole aktiivisia – joilla voidaan siirtää signaaleja johtojen välityksellä, radioteitse, optisesti tai muulla sähkömagneettisella tavalla, mukaan luettuina satelliittiverkot, kiinteät (piiri- ja pakettikytkentäiset, mukaan luettuna internet) ja maanpäälliset matkaviestintäverkot, sähkökaapelijärjestelmät siinä määrin kuin niitä käytetään signaalinsiirtoon, radio- ja televisiolähetyksiin käytetyt verkot sekä kaapelitelevisioverkot riippumatta siitä, minkä tyyppistä informaatiota niissä siirretään;”

| b) | Korvataan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | ’valtioiden rajat ylittävillä markkinoilla’ 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti määritettyjä markkinoita, jotka kattavat yhteisön tai suuren osan siitä ja jotka sijaitsevat useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa;” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan b alakohta seuraavasti:

”b)

’valtioiden rajat ylittävillä markkinoilla’ 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti määritettyjä markkinoita, jotka kattavat yhteisön tai suuren osan siitä ja jotka sijaitsevat useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa;”

| c) | Korvataan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | ’yleisellä viestintäverkolla’ sähköistä viestintäverkkoa, jota käytetään ainoastaan tai pääasiallisesti sellaisten yleisön saatavilla olevien sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan, jotka tukevat tiedonsiirtoa verkon liityntäpisteiden välillä;” |
| --- | --- | --- |

c)

Korvataan d alakohta seuraavasti:

”d)

’yleisellä viestintäverkolla’ sähköistä viestintäverkkoa, jota käytetään ainoastaan tai pääasiallisesti sellaisten yleisön saatavilla olevien sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan, jotka tukevat tiedonsiirtoa verkon liityntäpisteiden välillä;”

| d) | Lisätään alakohta seuraavasti:






  ”d a) | ’verkon liityntäpisteellä’ konkreettista pistettä, jossa tilaajalle tarjotaan liittymä yleiseen viestintäverkkoon; verkoissa, joissa käytetään kytkentää tai reititystä, verkon liityntäpiste määritellään tietyn verkon osoitteen avulla, joka voidaan yhdistää tilaajan numeroon tai nimeen;” |
| --- | --- | --- |

d)

Lisätään alakohta seuraavasti:

”d a)

’verkon liityntäpisteellä’ konkreettista pistettä, jossa tilaajalle tarjotaan liittymä yleiseen viestintäverkkoon; verkoissa, joissa käytetään kytkentää tai reititystä, verkon liityntäpiste määritellään tietyn verkon osoitteen avulla, joka voidaan yhdistää tilaajan numeroon tai nimeen;”

| e) | Korvataan e alakohta seuraavasti






  ”e) | ”liitännäistoiminnolla”
  liitännäispalveluja,
  fyysisiä infrastruktuureja ja muita toimintoja tai elementtejä, jotka liittyvät sähköiseen viestintäverkkoon ja/tai sähköiseen viestintäpalveluun ja jotka mahdollistavat palvelujen tarjoamisen ja/tai tukevat palvelujen tarjoamista kyseisen verkon ja/tai palvelun kautta tai joilla on mahdollisuus toimia näin ja joihin sisältyy muun muassa rakennuksia tai rakennusten sisääntuloja,
  rakennusten kaapelointia,
  antenneja, torneja ja muita tukirakennelmia, kaapelikanavia, tyhjiä putkia, mastoja, kaapelikaivoja ja jakomoja;” |
| --- | --- | --- |

e)

Korvataan e alakohta seuraavasti

”e)

”liitännäistoiminnolla”
  liitännäispalveluja,
  fyysisiä infrastruktuureja ja muita toimintoja tai elementtejä, jotka liittyvät sähköiseen viestintäverkkoon ja/tai sähköiseen viestintäpalveluun ja jotka mahdollistavat palvelujen tarjoamisen ja/tai tukevat palvelujen tarjoamista kyseisen verkon ja/tai palvelun kautta tai joilla on mahdollisuus toimia näin ja joihin sisältyy muun muassa rakennuksia tai rakennusten sisääntuloja,
  rakennusten kaapelointia,
  antenneja, torneja ja muita tukirakennelmia, kaapelikanavia, tyhjiä putkia, mastoja, kaapelikaivoja ja jakomoja;”

| f) | Lisätään alakohta seuraavasti:






  ”e a) | ’liitännäispalvelulla’ palveluja, jotka liittyvät sähköiseen viestintäverkkoon ja/tai sähköiseen viestintäpalveluun ja jotka mahdollistavat palvelujen tarjoamisen ja/tai tukevat palvelujen tarjoamista kyseisen verkon ja/tai palvelun kautta tai joilla on mahdollisuus toimia näin ja joihin sisältyy muun muassa numeronmuunnos- tai vastaavia toimintoja tarjoavia järjestelmiä, ehdollisen käyttöoikeuden järjestelmiä ja sähköisiä ohjelmaoppaita, sekä muita palveluja, kuten tunnistamis-, paikantamis- ja tilatietopalveluja;” |
| --- | --- | --- |

f)

Lisätään alakohta seuraavasti:

”e a)

’liitännäispalvelulla’ palveluja, jotka liittyvät sähköiseen viestintäverkkoon ja/tai sähköiseen viestintäpalveluun ja jotka mahdollistavat palvelujen tarjoamisen ja/tai tukevat palvelujen tarjoamista kyseisen verkon ja/tai palvelun kautta tai joilla on mahdollisuus toimia näin ja joihin sisältyy muun muassa numeronmuunnos- tai vastaavia toimintoja tarjoavia järjestelmiä, ehdollisen käyttöoikeuden järjestelmiä ja sähköisiä ohjelmaoppaita, sekä muita palveluja, kuten tunnistamis-, paikantamis- ja tilatietopalveluja;”

| g) | Korvataan l alakohta seuraavasti:






  ”l) | ’erityisdirektiiveillä’ direktiiviä 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi), direktiiviä 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi), direktiiviä 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) ja henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12 päivänä heinäkuuta 2002 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (17);” |
| --- | --- | --- |

g)

Korvataan l alakohta seuraavasti:

”l)

’erityisdirektiiveillä’ direktiiviä 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi), direktiiviä 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi), direktiiviä 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) ja henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12 päivänä heinäkuuta 2002 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (17);”

| h) | Lisätään alakohdat seuraavasti:






  ”q) | ’taajuuksien varaamisella’ tietyn taajuusalueen osoittamista yhden tai useamman tyyppisen radioviestintäpalvelun käyttöön, tarvittaessa erityisin ehdoin; |
| --- | --- | --- |

h)

Lisätään alakohdat seuraavasti:

”q)

’taajuuksien varaamisella’ tietyn taajuusalueen osoittamista yhden tai useamman tyyppisen radioviestintäpalvelun käyttöön, tarvittaessa erityisin ehdoin;

| r) | ”haitallisella häiriöllä” häiriötä, joka vaarantaa radionavigointipalvelun tai muun turvallisuuspalvelun toiminnan tai joka muutoin vakavasti heikentää sellaista radioviestintäpalvelua, joka toimii sovellettavien yhteisön, kansainvälisten tai kansallisten säännösten mukaisesti, tai estää tai toistuvasti keskeyttää tällaisen palvelun toiminnan; |
| --- | --- |

r)

”haitallisella häiriöllä” häiriötä, joka vaarantaa radionavigointipalvelun tai muun turvallisuuspalvelun toiminnan tai joka muutoin vakavasti heikentää sellaista radioviestintäpalvelua, joka toimii sovellettavien yhteisön, kansainvälisten tai kansallisten säännösten mukaisesti, tai estää tai toistuvasti keskeyttää tällaisen palvelun toiminnan;

| s) | ”puhelulla” tarkoitetaan yleisesti saatavilla olevan sähköisen viestintäpalvelun avulla luotua yhteyttä, joka mahdollistaa kaksisuuntaisen puheviestinnän.” |
| --- | --- |

s)

”puhelulla” tarkoitetaan yleisesti saatavilla olevan sähköisen viestintäpalvelun avulla luotua yhteyttä, joka mahdollistaa kaksisuuntaisen puheviestinnän.”

| (3) | Muutetaan 3 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansalliset sääntelyviranomaiset käyttävät toimivaltuuksiaan puolueettomasti, avoimesti ja viivytyksittä. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisilla sääntelyviranomaisilla on riittävät taloudelliset resurssit ja henkilöstöresurssit niille annetun tehtävän hoitamiseen.” |
| --- | --- | --- |

(3)

Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansalliset sääntelyviranomaiset käyttävät toimivaltuuksiaan puolueettomasti, avoimesti ja viivytyksittä. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisilla sääntelyviranomaisilla on riittävät taloudelliset resurssit ja henkilöstöresurssit niille annetun tehtävän hoitamiseen.”

| b) | Lisätään kohdat seuraavasti:
  ”3 a.   Markkinoiden ennakkosääntelystä tai tämän direktiivin 20 tai 21 artiklassa tarkoitetusta yritysten välisten riitojen ratkaisemisesta vastaavien kansallisten sääntelyviranomaisten on oltava toiminnassaan riippumattomia eivätkä ne saa pyytää tai ottaa vastaan miltään muulta elimeltä ohjeita sellaisten tehtävien hoitamisessa, jotka niille on annettu yhteisön lainsäädännön täytäntöön panemiseksi annetun kansallisen lainsäädännön nojalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 ja 5 kohdan säännösten soveltamista. Tämä ei estä kansallisen valtiosääntöoikeuden mukaista valvontaa. Ainoastaan 4 artiklan mukaisesti perustetuilla muutoksenhakuelimillä on toimivalta keskeyttää kansallisten sääntelyviranomaisten tekemien päätösten soveltaminen tai kumota ne. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun kansallisen sääntelyviranomaisen johtaja tai tarvittaessa tätä tehtävää hoitavan kollegiaalisen elimen jäsenet tai hänen tai heidän sijaisensa voidaan irtisanoa ainoastaan, jos asianomainen henkilö ei enää täytä tehtäviensä suorittamiseen vaadittavia kansallisessa lainsäädännössä ennalta säädettyjä ehtoja. Kyseessä olevan kansallisen sääntelyviranomaisen johtajan tai tarvittaessa tätä tehtävää hoitavan kollegiaalisen elimen jäsenten irtisanomisesta tehty päätös on julkistettava irtisanomisen ajankohtana. Kansallisen sääntelyviranomaisen irtisanotulle johtajalle tai tarvittaessa tätä tehtävää hoitavan kollegiaalisen elimen jäsenille on annettava perustelut, ja asianomaisella henkilöllä on oikeus pyytää irtisanomisesta tehdyn päätöksen julkistamista, jollei niin muuten tehtäisi, missä tapauksessa päätös julkistetaan.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuilla kansallisilla sääntelyviranomaisilla on erilliset vuosibudjetit. Niiden budjetit on julkistettava.
  Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että kansallisilla sääntelyviranomaisilla on riittävät taloudelliset resurssit ja henkilöstöresurssit aktiiviseen Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen, jäljempänä ”yhteistyöelin”, (18) toimintaan osallistumiseen ja sen edistämiseen.”


  3 b.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vastaavat kansalliset sääntelyviranomaiset tukevat aktiivisesti
  yhteistyöelimen
  tavoitteita parantaa sääntelyn koordinointia ja lisätä sen yhtenäisyyttä.
  3 c.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansalliset sääntelyviranomaiset ottavat mahdollisimman pitkälle huomioon
  yhteistyöelimen
  hyväksymät lausunnot ja yhteiset kannat tehdessään kansallisia markkinoita koskevia omia päätöksiään. |
| --- | --- |

b)

Lisätään kohdat seuraavasti:

”3 a.   Markkinoiden ennakkosääntelystä tai tämän direktiivin 20 tai 21 artiklassa tarkoitetusta yritysten välisten riitojen ratkaisemisesta vastaavien kansallisten sääntelyviranomaisten on oltava toiminnassaan riippumattomia eivätkä ne saa pyytää tai ottaa vastaan miltään muulta elimeltä ohjeita sellaisten tehtävien hoitamisessa, jotka niille on annettu yhteisön lainsäädännön täytäntöön panemiseksi annetun kansallisen lainsäädännön nojalla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 ja 5 kohdan säännösten soveltamista. Tämä ei estä kansallisen valtiosääntöoikeuden mukaista valvontaa. Ainoastaan 4 artiklan mukaisesti perustetuilla muutoksenhakuelimillä on toimivalta keskeyttää kansallisten sääntelyviranomaisten tekemien päätösten soveltaminen tai kumota ne. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun kansallisen sääntelyviranomaisen johtaja tai tarvittaessa tätä tehtävää hoitavan kollegiaalisen elimen jäsenet tai hänen tai heidän sijaisensa voidaan irtisanoa ainoastaan, jos asianomainen henkilö ei enää täytä tehtäviensä suorittamiseen vaadittavia kansallisessa lainsäädännössä ennalta säädettyjä ehtoja. Kyseessä olevan kansallisen sääntelyviranomaisen johtajan tai tarvittaessa tätä tehtävää hoitavan kollegiaalisen elimen jäsenten irtisanomisesta tehty päätös on julkistettava irtisanomisen ajankohtana. Kansallisen sääntelyviranomaisen irtisanotulle johtajalle tai tarvittaessa tätä tehtävää hoitavan kollegiaalisen elimen jäsenille on annettava perustelut, ja asianomaisella henkilöllä on oikeus pyytää irtisanomisesta tehdyn päätöksen julkistamista, jollei niin muuten tehtäisi, missä tapauksessa päätös julkistetaan.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuilla kansallisilla sääntelyviranomaisilla on erilliset vuosibudjetit. Niiden budjetit on julkistettava.
  Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että kansallisilla sääntelyviranomaisilla on riittävät taloudelliset resurssit ja henkilöstöresurssit aktiiviseen Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen, jäljempänä ”yhteistyöelin”, (18) toimintaan osallistumiseen ja sen edistämiseen.”

3 b.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vastaavat kansalliset sääntelyviranomaiset tukevat aktiivisesti
  yhteistyöelimen
  tavoitteita parantaa sääntelyn koordinointia ja lisätä sen yhtenäisyyttä.

3 c.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansalliset sääntelyviranomaiset ottavat mahdollisimman pitkälle huomioon
  yhteistyöelimen
  hyväksymät lausunnot ja yhteiset kannat tehdessään kansallisia markkinoita koskevia omia päätöksiään.

| (4) | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisella tasolla on käytössä tehokkaat järjestelmät, joiden avulla jokainen käyttäjä tai sähköisiä viestintäverkkoja ja/tai -palveluja tarjoava yritys, johon kansallisen sääntelyviranomaisen tekemä päätös vaikuttaa, voi hakea muutosta päätökseen muutoksenhakuelimeltä, joka on riippumaton asianomaisista osapuolista. Tällä elimellä, joka voi olla tuomioistuin, on oltava tehtäviensä tehokkaan hoitamisen edellyttämä asiantuntemus. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tapaukseen liittyvät tosiseikat otetaan asianmukaisesti huomioon ja että käytettävissä on toimiva muutoksenhakujärjestelmä.
  Kansallisen sääntelyviranomaisen päätös on voimassa, kunnes muutoksenhakuprosessissa on annettu ratkaisu, jollei määrätä tilapäisiä toimenpiteitä kansallisen lainsäädännön mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

(4)

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisella tasolla on käytössä tehokkaat järjestelmät, joiden avulla jokainen käyttäjä tai sähköisiä viestintäverkkoja ja/tai -palveluja tarjoava yritys, johon kansallisen sääntelyviranomaisen tekemä päätös vaikuttaa, voi hakea muutosta päätökseen muutoksenhakuelimeltä, joka on riippumaton asianomaisista osapuolista. Tällä elimellä, joka voi olla tuomioistuin, on oltava tehtäviensä tehokkaan hoitamisen edellyttämä asiantuntemus. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tapaukseen liittyvät tosiseikat otetaan asianmukaisesti huomioon ja että käytettävissä on toimiva muutoksenhakujärjestelmä.

Kansallisen sääntelyviranomaisen päätös on voimassa, kunnes muutoksenhakuprosessissa on annettu ratkaisu, jollei määrätä tilapäisiä toimenpiteitä kansallisen lainsäädännön mukaisesti.”

| b) | Lisätään kohta seuraavasti:
  ”3.   Jäsenvaltioiden on kerättävä tiedot
  muutoksenhakujen aiheista,
  muutoksenhakujen määrästä, muutoksenhakumenettelyjen kestosta ja tilapäisten toimenpiteiden määräämisestä tehtyjen päätösten määrästä. Jäsenvaltioiden on toimitettava nämä tiedot komissiolle ja
  yhteistyöelimelle
  jommankumman perustellusta pyynnöstä.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään kohta seuraavasti:

”3.   Jäsenvaltioiden on kerättävä tiedot
  muutoksenhakujen aiheista,
  muutoksenhakujen määrästä, muutoksenhakumenettelyjen kestosta ja tilapäisten toimenpiteiden määräämisestä tehtyjen päätösten määrästä. Jäsenvaltioiden on toimitettava nämä tiedot komissiolle ja
  yhteistyöelimelle
  jommankumman perustellusta pyynnöstä.”

| (5) | Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja tarjoavat yritykset toimittavat kaikki tarvittavat tiedot, taloudelliset tiedot mukaan lukien, jotta kansalliset sääntelyviranomaiset voivat varmistua siitä, että tämän direktiivin ja erityisdirektiivien säännöksiä tai niiden mukaisesti tehtyjä päätöksiä noudatetaan.
  Kansallisilla sääntelyviranomaisilla on valtuudet vaatia näitä
  yrityksiä ▐ toimittamaan erityisesti tiedot sellaisista tulevista verkkojen tai palvelujen uudistuksista, joilla voi olla vaikutuksia tukkutason palveluihin, joita ne tarjoavat kilpailijoille. Yrityksiä, joilla on huomattava markkinavoima tukkumarkkinoilla, voidaan myös vaatia toimittamaan kirjanpitotietoa vähittäismarkkinoista, jotka liittyvät kyseisiin tukkumarkkinoihin.
  Yritysten on pyynnöstä toimitettava tiedot viipymättä kansallisen sääntelyviranomaisen edellyttämän aikataulun mukaisesti ja sen vaatimalla tarkkuudella. Kansallisen sääntelyviranomaisen pyytämien tietojen on oltava oikeasuhteisia tehtävien suorittamiseen nähden. Kansallisen sääntelyviranomaisen on perusteltava tietojen antamista koskeva pyyntönsä ja käsiteltävä tiedot 3 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

(5)

Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja tarjoavat yritykset toimittavat kaikki tarvittavat tiedot, taloudelliset tiedot mukaan lukien, jotta kansalliset sääntelyviranomaiset voivat varmistua siitä, että tämän direktiivin ja erityisdirektiivien säännöksiä tai niiden mukaisesti tehtyjä päätöksiä noudatetaan.
  Kansallisilla sääntelyviranomaisilla on valtuudet vaatia näitä
  yrityksiä ▐ toimittamaan erityisesti tiedot sellaisista tulevista verkkojen tai palvelujen uudistuksista, joilla voi olla vaikutuksia tukkutason palveluihin, joita ne tarjoavat kilpailijoille. Yrityksiä, joilla on huomattava markkinavoima tukkumarkkinoilla, voidaan myös vaatia toimittamaan kirjanpitotietoa vähittäismarkkinoista, jotka liittyvät kyseisiin tukkumarkkinoihin.

Yritysten on pyynnöstä toimitettava tiedot viipymättä kansallisen sääntelyviranomaisen edellyttämän aikataulun mukaisesti ja sen vaatimalla tarkkuudella. Kansallisen sääntelyviranomaisen pyytämien tietojen on oltava oikeasuhteisia tehtävien suorittamiseen nähden. Kansallisen sääntelyviranomaisen on perusteltava tietojen antamista koskeva pyyntönsä ja käsiteltävä tiedot 3 kohdan mukaisesti.”

| (6) | Korvataan 6 ja 7 artikla seuraavasti:

  ”6 artikla


  Kuulemismenettelyt ja avoimuus

  Lukuun ottamatta 7 artiklan 9 kohdan, 20 artiklan tai 21 artiklan soveltamisalaan kuuluvia tapauksia, jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos kansalliset sääntelyviranomaiset aikovat tämän direktiivin tai erityisdirektiivien mukaisesti toteuttaa sellaisia toimenpiteitä tai jos ne aikovat 9 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti säätää sellaisista rajoituksista, jotka vaikuttavat merkittävästi keskeisiin markkinoihin, ne antavat asianomaisille osapuolille mahdollisuuden esittää kohtuullisessa määräajassa lausuntonsa toimenpide-ehdotuksesta.
  Kansallisten sääntelyviranomaisten on julkaistava tiedot kansallisista kuulemismenettelyistään.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että perustetaan yhtenäinen tiedotuspiste, jonka kautta on mahdollista saada tietoa kaikista senhetkisistä kuulemisista.
  Kansallisten sääntelyviranomaisten on annettava kuulemisten tulokset julkisesti saataville, jollei tietoja ole luokiteltu salassa pidettäviksi liikesalaisuuksia koskevan yhteisön ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

  7 artikla


  Sähköisen viestinnän sisämarkkinoiden vakiinnuttaminen

  1.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on tämän direktiivin ja erityisdirektiivien mukaisia tehtäviään toteuttaessaan otettava 8 artiklassa vahvistetut tavoitteet mahdollisimman tarkasti huomioon siltä osin kuin ne liittyvät sisämarkkinoiden toimintaan.
  2.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on myötävaikutettava sisämarkkinoiden kehittymiseen toimimalla avoimella tavalla yhteistyössä sekä keskenään että komission ja
  yhteistyöelimen
  kanssa, tämän direktiivin ja erityisdirektiivien säännösten yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa. Tätä varten niiden on erityisesti toimittava yhteistyössä komission ja
  yhteistyöelimen
  kanssa sellaisten välineiden ja keinojen löytämiseksi, jotka soveltuvat parhaiten tietyntyyppisten markkinatilanteiden hoitoon.
  3.   Jollei 7 b artiklan mukaisesti hyväksytyissä suosituksissa ja/tai suuntaviivoissa toisin määrätä, jos kansallinen sääntelyviranomainen aikoo 6 artiklassa tarkoitetun kuulemisen jälkeen toteuttaa toimenpiteitä, jotka║






  a) | kuuluvat tämän direktiivin 15 tai 16 artiklan tai direktiivin 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi) 5 tai 8 artiklan soveltamisalaan, ja |
| --- | --- | --- |

(6)

Korvataan 6 ja 7 artikla seuraavasti:

”6 artikla

Kuulemismenettelyt ja avoimuus

Lukuun ottamatta 7 artiklan 9 kohdan, 20 artiklan tai 21 artiklan soveltamisalaan kuuluvia tapauksia, jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos kansalliset sääntelyviranomaiset aikovat tämän direktiivin tai erityisdirektiivien mukaisesti toteuttaa sellaisia toimenpiteitä tai jos ne aikovat 9 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti säätää sellaisista rajoituksista, jotka vaikuttavat merkittävästi keskeisiin markkinoihin, ne antavat asianomaisille osapuolille mahdollisuuden esittää kohtuullisessa määräajassa lausuntonsa toimenpide-ehdotuksesta.

Kansallisten sääntelyviranomaisten on julkaistava tiedot kansallisista kuulemismenettelyistään.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että perustetaan yhtenäinen tiedotuspiste, jonka kautta on mahdollista saada tietoa kaikista senhetkisistä kuulemisista.

Kansallisten sääntelyviranomaisten on annettava kuulemisten tulokset julkisesti saataville, jollei tietoja ole luokiteltu salassa pidettäviksi liikesalaisuuksia koskevan yhteisön ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

7 artikla

Sähköisen viestinnän sisämarkkinoiden vakiinnuttaminen

1.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on tämän direktiivin ja erityisdirektiivien mukaisia tehtäviään toteuttaessaan otettava 8 artiklassa vahvistetut tavoitteet mahdollisimman tarkasti huomioon siltä osin kuin ne liittyvät sisämarkkinoiden toimintaan.

2.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on myötävaikutettava sisämarkkinoiden kehittymiseen toimimalla avoimella tavalla yhteistyössä sekä keskenään että komission ja
  yhteistyöelimen
  kanssa, tämän direktiivin ja erityisdirektiivien säännösten yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa. Tätä varten niiden on erityisesti toimittava yhteistyössä komission ja
  yhteistyöelimen
  kanssa sellaisten välineiden ja keinojen löytämiseksi, jotka soveltuvat parhaiten tietyntyyppisten markkinatilanteiden hoitoon.

3.   Jollei 7 b artiklan mukaisesti hyväksytyissä suosituksissa ja/tai suuntaviivoissa toisin määrätä, jos kansallinen sääntelyviranomainen aikoo 6 artiklassa tarkoitetun kuulemisen jälkeen toteuttaa toimenpiteitä, jotka║

a)

kuuluvat tämän direktiivin 15 tai 16 artiklan tai direktiivin 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi) 5 tai 8 artiklan soveltamisalaan, ja

| b) | vaikuttaisivat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, |
| --- | --- |

b)

vaikuttaisivat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan,

sen on asetettava toimenpide-ehdotus perusteluineen
  samaan aikaan komission, yhteistyöelimen
  , ja muiden jäsenvaltioiden kansallisten sääntelyviranomaisten saataville 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti sekä ilmoitettava siitä komissiolle,
  yhteistyöelimelle
  ja muille kansallisille sääntelyviranomaisille. Kansallisilla sääntelyviranomaisilla,
  yhteistyöelimellä
  ja komissiolla on mahdollisuus antaa lausuntonsa kyseiselle kansalliselle sääntelyviranomaiselle yhden kuukauden kuluessa. Tätä yhden kuukauden määräaikaa ei voida pidentää.

4.   Jos 3 kohdassa tarkoitetulla aiotulla toimenpiteellä pyritään

| a) | sellaisten merkityksellisten markkinoiden määrittelemiseen, jotka eroavat 15 artiklan 1 kohdan mukaisessa suosituksessa määritellyistä; tai |
| --- | --- |

a)

sellaisten merkityksellisten markkinoiden määrittelemiseen, jotka eroavat 15 artiklan 1 kohdan mukaisessa suosituksessa määritellyistä; tai

| b) | päättämään, onko jollakin yrityksellä joko yksin tai yhdessä muiden kanssa huomattava markkinavoima 16 artiklan 3, 4 tai 5 kohdan mukaisesti, ▐ |
| --- | --- |

b)

päättämään, onko jollakin yrityksellä joko yksin tai yhdessä muiden kanssa huomattava markkinavoima 16 artiklan 3, 4 tai 5 kohdan mukaisesti, ▐

ja jos toimenpide vahingoittaisi jäsenvaltioiden välistä kauppaa, ja komissio on ilmoittanut kansalliselle sääntelyviranomaiselle, että se katsoo toimenpide-ehdotuksen muodostavan esteen yhtenäismarkkinoille tai että se epäilee vakavasti ehdotuksen yhteensopivuutta yhteisön oikeuden ja erityisesti 8 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden kanssa, toimenpiteen hyväksymistä on lykättävä vielä kahdella kuukaudella. Tätä määräaikaa ei voida pidentää. Komissio ilmoittaa tässä tapauksessa muille kansallisille sääntelyviranomaisille varaumistaan.

5.   Komissio voi 4 kohdassa tarkoitetun kahden kuukauden määräajan kuluessa

| a) | tehdä ▐ päätöksen, jolla asianomaista kansallista sääntelyviranomaista vaaditaan perumaan toimenpide-ehdotus, ja/tai
  ▐ |
| --- | --- |

a)

tehdä ▐ päätöksen, jolla asianomaista kansallista sääntelyviranomaista vaaditaan perumaan toimenpide-ehdotus, ja/tai

▐

| b) | päättää poistaa 4 kohdassa tarkoitettua toimenpide-ehdotusta koskevat varaumansa. |
| --- | --- |

b)

päättää poistaa 4 kohdassa tarkoitettua toimenpide-ehdotusta koskevat varaumansa.

Komission on ennen ▐ päätöksen tekemistä ▐ otettava mahdollisimman tarkasti huomioon
  yhteistyöelimen
  lausunto.
  Päätökseen
  on liitettävä ▐ yksityiskohtainen ja objektiivinen selvitys siitä, miksi
  komissio
  katsoo, että toimenpide-ehdotusta ei pidä hyväksyä, sekä yksityiskohtaiset ehdotukset toimenpide-ehdotuksen muuttamiseksi.

6.   Kansallisen sääntelyviranomaisen on muutettava toimenpide-ehdotusta tai peruttava se kuuden kuukauden kuluessa komission 5 kohdan ▐ mukaisesti tekemästä päätöksestä, jolla komissio vaatii kansallista sääntelyviranomaista perumaan toimenpide-ehdotuksen. Jos toimenpide-ehdotusta muutetaan, kansallisen sääntelyviranomaisen on järjestettävä julkinen kuuleminen 6 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti ja tehtävä uusi ilmoitus muutetusta toimenpide-ehdotuksesta komissiolle 3 kohdan säännösten mukaisesti.

7.   Kyseisen kansallisen sääntelyviranomaisen on otettava muiden kansallisten sääntelyviranomaisten,
  yhteistyöelimen
  ja komission lausunnot mahdollisimman tarkasti huomioon ja se voi,
  4 kohdan ja 5 kohdan a alakohdassa
  tarkoitettuja tapauksia lukuun ottamatta, hyväksyä lopullisen toimenpide-ehdotuksen ja antaa sen tällöin tiedoksi komissiolle.

▐

8.   Kansallisen sääntelyviranomaisen on annettava komissiolle ja
  yhteistyöelimelle
  tiedoksi kaikki
  hyväksytyt
  lopulliset toimenpiteet, jotka kuuluvat 7 artiklan 3 kohdan a ja b alakohdan soveltamisalaan.

9.   Jos kansallinen sääntelyviranomainen poikkeuksellisissa olosuhteissa katsoo, että kilpailun turvaamiseksi ja kuluttajien etujen suojaamiseksi on toimittava kiireellisesti 3 ja 4 kohdassa säädetystä menettelystä poiketen, se voi hyväksyä oikeasuhteiset ja tilapäiset toimenpiteet välittömästi. Sen on viipymättä ilmoitettava näistä toimenpiteistä perusteluineen komissiolle, muille kansallisille sääntelyviranomaisille ja
  yhteistyöelimelle
  . Kansallisen sääntelyviranomaisen päätökseen tällaisten toimenpiteiden muuttamisesta pysyviksi tai niiden soveltamisajan pidentämiseen sovelletaan 3 ja 4 kohdan säännöksiä.”

| (7) | Lisätään
  artiklat
  seuraavasti:
  ”7 a artikla


  Menettely korjaavien toimien johdonmukaiseksi soveltamiseksi



  1.
     
  Kun 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla aiotulla toimenpiteellä pyritään asettamaan, muuttamaan tai poistamaan toimijaa koskeva velvoite soveltaen 16 artiklaa yhdessä direktiivin 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi) 5 ja 9–13 artiklan sekä direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) 17 artiklan kanssa, komissio voi 7 artiklan 3 kohdassa säädetyn yhden kuukauden määräajan kuluessa ilmoittaa kyseiselle kansalliselle sääntelyviranomaiselle ja yhteistyöelimelle syyt, joiden vuoksi se katsoo, että toimenpide-ehdotus muodostaisi esteen yhtenäismarkkinoille, tai epäilee vakavasti ehdotuksen yhteensopivuutta yhteisön oikeuden kanssa. Tällöin toimenpide-ehdotuksen hyväksymistä on lykättävä vielä kolmella kuukaudella komission ilmoituksesta.




  Jos tällaista ilmoitusta ei tehdä, kyseinen kansallinen sääntelyviranomainen voi hyväksyä toimenpide-ehdotuksen ottaen mahdollisimman tarkasti huomioon komission, yhteistyöelimen tai muun kansallisen sääntelyviranomaisen mahdollisesti antamat lausunnot.




  2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kolmen kuukauden määräajan kuluessa komissio, yhteistyöelin ja kyseinen kansallinen sääntelyviranomainen tekevät läheistä yhteistyötä yksilöidäkseen 8 artiklassa säädettyjen tavoitteiden kannalta asianmukaisimman ja tehokkaimman toimenpiteen ottaen samalla huomioon markkinatoimijoiden näkemykset sekä tarpeen kehittää johdonmukaista sääntelykäytäntöä.




  3.
     
  Kuuden viikon kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun kolmen kuukauden määräajan alkamisesta yhteistyöelin antaa mainitussa kohdassa tarkoitetusta komission ilmoituksesta jäsentensä enemmistöllä hyväksyttävän lausunnon, jossa se ilmaisee, pitääkö se tarpeellisena muuttaa toimenpide-ehdotusta tai perua se, ja esittää tarvittaessa asiaa koskevia yksityiskohtaisia ehdotuksia. Lausunto on perusteltava ja julkistettava.




  4.
     
  Jos yhteistyöelin yhtyy lausunnossaan komission vakaviin epäilyihin, se tekee läheistä yhteistyötä kyseisen kansallisen sääntelyviranomaisen kanssa yksilöidäkseen asianmukaisimman ja tehokkaimman toimenpiteen. Kansallinen sääntelyviranomainen voi ennen 1 kohdassa tarkoitetun kolmen kuukauden määräajan päättymistä










  a) | muuttaa toimenpide-ehdotusta tai perua sen ottaen mahdollisimman tarkasti huomioon 1 kohdassa tarkoitetun komission ilmoituksen ja yhteistyöelimen lausunnon ja neuvot; |
| --- | --- | --- |

(7)

Lisätään
  artiklat
  seuraavasti:

”7 a artikla

Menettely korjaavien toimien johdonmukaiseksi soveltamiseksi

1.
     
  Kun 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla aiotulla toimenpiteellä pyritään asettamaan, muuttamaan tai poistamaan toimijaa koskeva velvoite soveltaen 16 artiklaa yhdessä direktiivin 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi) 5 ja 9–13 artiklan sekä direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) 17 artiklan kanssa, komissio voi 7 artiklan 3 kohdassa säädetyn yhden kuukauden määräajan kuluessa ilmoittaa kyseiselle kansalliselle sääntelyviranomaiselle ja yhteistyöelimelle syyt, joiden vuoksi se katsoo, että toimenpide-ehdotus muodostaisi esteen yhtenäismarkkinoille, tai epäilee vakavasti ehdotuksen yhteensopivuutta yhteisön oikeuden kanssa. Tällöin toimenpide-ehdotuksen hyväksymistä on lykättävä vielä kolmella kuukaudella komission ilmoituksesta.

Jos tällaista ilmoitusta ei tehdä, kyseinen kansallinen sääntelyviranomainen voi hyväksyä toimenpide-ehdotuksen ottaen mahdollisimman tarkasti huomioon komission, yhteistyöelimen tai muun kansallisen sääntelyviranomaisen mahdollisesti antamat lausunnot.

2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kolmen kuukauden määräajan kuluessa komissio, yhteistyöelin ja kyseinen kansallinen sääntelyviranomainen tekevät läheistä yhteistyötä yksilöidäkseen 8 artiklassa säädettyjen tavoitteiden kannalta asianmukaisimman ja tehokkaimman toimenpiteen ottaen samalla huomioon markkinatoimijoiden näkemykset sekä tarpeen kehittää johdonmukaista sääntelykäytäntöä.

3.
     
  Kuuden viikon kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun kolmen kuukauden määräajan alkamisesta yhteistyöelin antaa mainitussa kohdassa tarkoitetusta komission ilmoituksesta jäsentensä enemmistöllä hyväksyttävän lausunnon, jossa se ilmaisee, pitääkö se tarpeellisena muuttaa toimenpide-ehdotusta tai perua se, ja esittää tarvittaessa asiaa koskevia yksityiskohtaisia ehdotuksia. Lausunto on perusteltava ja julkistettava.

4.
     
  Jos yhteistyöelin yhtyy lausunnossaan komission vakaviin epäilyihin, se tekee läheistä yhteistyötä kyseisen kansallisen sääntelyviranomaisen kanssa yksilöidäkseen asianmukaisimman ja tehokkaimman toimenpiteen. Kansallinen sääntelyviranomainen voi ennen 1 kohdassa tarkoitetun kolmen kuukauden määräajan päättymistä

a)

muuttaa toimenpide-ehdotusta tai perua sen ottaen mahdollisimman tarkasti huomioon 1 kohdassa tarkoitetun komission ilmoituksen ja yhteistyöelimen lausunnon ja neuvot;

| b) | pitää toimenpide-ehdotuksensa voimassa. |
| --- | --- |

b)

pitää toimenpide-ehdotuksensa voimassa.

5.
     
  Jos yhteistyöelin ei yhdy komission vakaviin epäilyihin tai jos se ei anna lausuntoa taikka jos kansallinen sääntelyviranomainen muuttaa toimenpide-ehdotustaan tai pitää sen voimassa 4 kohdan mukaisesti, komissio voi kuukauden kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun kolmen kuukauden määräajan päättymisestä ja ottaen mahdollisimman tarkasti huomioon yhteistyöelimen mahdollisen lausunnon

| a) | antaa suosituksen, jossa kyseistä kansallista sääntelyviranomaista vaaditaan muuttamaan toimenpide-ehdotusta ja esitetään asiaa koskevia yksityiskohtaisia ehdotuksia, tai perumaan se, ilmoittaen suosituksensa perusteet varsinkin, jos yhteistyöelin ei yhdy komission esittämiin vakaviin epäilyihin; |
| --- | --- |

a)

antaa suosituksen, jossa kyseistä kansallista sääntelyviranomaista vaaditaan muuttamaan toimenpide-ehdotusta ja esitetään asiaa koskevia yksityiskohtaisia ehdotuksia, tai perumaan se, ilmoittaen suosituksensa perusteet varsinkin, jos yhteistyöelin ei yhdy komission esittämiin vakaviin epäilyihin;

| b) | päättää poistaa 1 kohdan mukaisesti ilmoitetut varaumansa. |
| --- | --- |

b)

päättää poistaa 1 kohdan mukaisesti ilmoitetut varaumansa.

6.
     
  Kyseisen kansallisen sääntelyviranomaisen on kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on antanut suosituksen 5 kohdan a alakohdan mukaisesti tai poistanut varaumansa 5 kohdan b alakohdan mukaisesti, annettava komissiolle ja yhteistyöelimelle tiedoksi hyväksytty lopullinen toimenpide.

Määräaikaa voidaan jatkaa, jotta kansallinen sääntelyviranomainen voi järjestää julkisen kuulemisen 6 artiklan mukaisesti.

7.
     
  Jos kansallinen sääntelyviranomainen päättää olla muuttamatta tai perumatta toimenpide-ehdotusta 5 kohdan a alakohdan mukaisesti annetun suosituksen perusteella, sen on ilmoitettava päätöksensä perusteet.

8.
     
  Kansallinen sääntelyviranomainen voi perua toimenpide-ehdotuksen missä tahansa menettelyn vaiheessa.

7 b artikla

Täytäntöönpanosäännökset

1.   Kuultuaan julkisesti asiaan liittyviä tahoja ja kansallisia sääntelyviranomaisia ja ottaen mahdollisimman tarkasti huomioon
  yhteistyöelimen
  lausunnon, komissio voi hyväksyä 7 artiklaan liittyviä suosituksia ja/tai suuntaviivoja, joissa määritellään 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavissa ilmoituksissa annettavien tietojen muoto, sisältö ja yksityiskohtaisuuden taso, olosuhteet joissa ilmoituksia ei vaadita sekä määräaikojen laskenta.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet hyväksytään 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.”

| (8) | Muutetaan 8 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Jollei taajuuksia koskevassa 9 artiklassa toisin säädetä, jäsenvaltioiden on pyrittävä kaikin tavoin välttämään sitoutumista yksittäisiin tekniikoihin ja varmistettava suorittaessaan tässä direktiivissä ja erityisdirektiiveissä säädettyjä sääntelytehtäviä ja erityisesti niitä tehtäviä, joiden tarkoituksena on varmistaa tehokas kilpailu, että kansalliset sääntelyviranomaiset toimivat samoin.” |
| --- | --- | --- |

(8)

Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Jollei taajuuksia koskevassa 9 artiklassa toisin säädetä, jäsenvaltioiden on pyrittävä kaikin tavoin välttämään sitoutumista yksittäisiin tekniikoihin ja varmistettava suorittaessaan tässä direktiivissä ja erityisdirektiiveissä säädettyjä sääntelytehtäviä ja erityisesti niitä tehtäviä, joiden tarkoituksena on varmistaa tehokas kilpailu, että kansalliset sääntelyviranomaiset toimivat samoin.”

| b) | Korvataan 2 kohdan
  a ja b alakohta
  seuraavasti:






  ”a) | varmistamalla, että käyttäjille, myös vammaisille, vanhuksille ja sosiaalisia erityistarpeita omaaville käyttäjille, koituu mahdollisimman paljon hyötyä valinnanvaran lisääntymisestä, hintojen alentumisesta ja laadun parantumisesta;║ |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohdan
  a ja b alakohta
  seuraavasti:

”a)

varmistamalla, että käyttäjille, myös vammaisille, vanhuksille ja sosiaalisia erityistarpeita omaaville käyttäjille, koituu mahdollisimman paljon hyötyä valinnanvaran lisääntymisestä, hintojen alentumisesta ja laadun parantumisesta;║

| b) | varmistamalla, ettei kilpailu sähköisen viestinnän alalla, sisällön siirto mukaan lukien, vääristy tai ettei sitä rajoiteta;” |
| --- | --- |

b)

varmistamalla, ettei kilpailu sähköisen viestinnän alalla, sisällön siirto mukaan lukien, vääristy tai ettei sitä rajoiteta;”

| c) | Poistetaan 2 kohdan c alakohta. |
| --- | --- |

c)

Poistetaan 2 kohdan c alakohta.

| d) | Poistetaan 3 kohdan c alakohta. |
| --- | --- |

d)

Poistetaan 3 kohdan c alakohta.

| e) | Korvataan 3 kohdan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | toimimalla yhteistyössä keskenään, komission ja
  yhteistyöelimen
  kanssa johdonmukaisen sääntelykäytännön kehittämiseksi sekä tämän direktiivin ja erityisdirektiivien johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi.” |
| --- | --- | --- |

e)

Korvataan 3 kohdan d alakohta seuraavasti:

”d)

toimimalla yhteistyössä keskenään, komission ja
  yhteistyöelimen
  kanssa johdonmukaisen sääntelykäytännön kehittämiseksi sekä tämän direktiivin ja erityisdirektiivien johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi.”

| f) | Korvataan 4 kohdan e alakohta seuraavasti:






  ”e) | ottamalla huomioon erityisryhmien ja erityisesti vammaisten, vanhusten ja sosiaalisia erityistarpeita omaavien käyttäjien tarpeet;” |
| --- | --- | --- |

f)

Korvataan 4 kohdan e alakohta seuraavasti:

”e)

ottamalla huomioon erityisryhmien ja erityisesti vammaisten, vanhusten ja sosiaalisia erityistarpeita omaavien käyttäjien tarpeet;”

| g) | Lisätään 4 kohtaan alakohdat seuraavasti:








  ”
  g) | edistämällä loppukäyttäjien mahdollisuuksia käyttää ja levittää tietoa tai käyttää valitsemiaan sovelluksia ja palveluja; |
| --- | --- | --- |

g)

Lisätään 4 kohtaan alakohdat seuraavasti:

”
  g)

edistämällä loppukäyttäjien mahdollisuuksia käyttää ja levittää tietoa tai käyttää valitsemiaan sovelluksia ja palveluja;

| h) | soveltamalla periaatetta, jonka mukaan loppukäyttäjien perusoikeuksia tai -vapauksia ei rajoiteta sananvapautta ja tiedonvälityksen vapautta koskevan Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklan mukaisesti ennen oikeusviranomaisen tekemää ennakkopäätöstä, paitsi niissä tapauksissa, joissa yleinen turvallisuus on uhattuna, jolloin ennakkopäätös voidaan pitää toissijaisena.” |
| --- | --- |

h)

soveltamalla periaatetta, jonka mukaan loppukäyttäjien perusoikeuksia tai -vapauksia ei rajoiteta sananvapautta ja tiedonvälityksen vapautta koskevan Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklan mukaisesti ennen oikeusviranomaisen tekemää ennakkopäätöstä, paitsi niissä tapauksissa, joissa yleinen turvallisuus on uhattuna, jolloin ennakkopäätös voidaan pitää toissijaisena.”

| h) | Lisätään kohta seuraavasti:
  ”5.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuihin poliittisiin tavoitteisiin pyrkiessään sovellettava puolueettomia, avoimia, syrjimättömiä ja oikeasuhtaisia sääntelyperiaatteita muun muassa






  a) | edistämällä sääntelyn ennustettavuutta
  varmistamalla tarpeen mukaan johdonmukainen sääntelytapa eri tarkastelukausina
  ; |
| --- | --- | --- |

h)

Lisätään kohta seuraavasti:

”5.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuihin poliittisiin tavoitteisiin pyrkiessään sovellettava puolueettomia, avoimia, syrjimättömiä ja oikeasuhtaisia sääntelyperiaatteita muun muassa

a)

edistämällä sääntelyn ennustettavuutta
  varmistamalla tarpeen mukaan johdonmukainen sääntelytapa eri tarkastelukausina
  ;

| b) | varmistamalla, ettei sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja tarjoavien yritysten kohtelussa vastaavien olosuhteiden vallitessa esiinny syrjintää; |
| --- | --- |

b)

varmistamalla, ettei sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja tarjoavien yritysten kohtelussa vastaavien olosuhteiden vallitessa esiinny syrjintää;

| c) | turvaamalla kuluttajia hyödyttävä kilpailu ja edistämällä tarvittaessa infrastruktuuriin perustuvaa kilpailua; |
| --- | --- |

c)

turvaamalla kuluttajia hyödyttävä kilpailu ja edistämällä tarvittaessa infrastruktuuriin perustuvaa kilpailua;

| d) | edistämällä tehokkaita uuteen ja parannettuun infrastruktuuriin tehtäviä investointeja ja niihin liittyviä innovaatioita
  , muun muassa varmistamalla, että mahdollisissa käyttöoikeuksia koskevissa velvollisuuksissa otetaan asianmukaisesti huomioon investoivien yritysten ottamat riskit, ja sallimalla erilaiset investoijien ja käyttöoikeutta hakevien osapuolten väliset yhteistyöjärjestelyt investointiriskin hajauttamiseksi varmistaen samalla kilpailun ylläpitämisen ja syrjimättömyyden markkinoilla
  ; |
| --- | --- |

d)

edistämällä tehokkaita uuteen ja parannettuun infrastruktuuriin tehtäviä investointeja ja niihin liittyviä innovaatioita
  , muun muassa varmistamalla, että mahdollisissa käyttöoikeuksia koskevissa velvollisuuksissa otetaan asianmukaisesti huomioon investoivien yritysten ottamat riskit, ja sallimalla erilaiset investoijien ja käyttöoikeutta hakevien osapuolten väliset yhteistyöjärjestelyt investointiriskin hajauttamiseksi varmistaen samalla kilpailun ylläpitämisen ja syrjimättömyyden markkinoilla
  ;

| e) | ottamalla asianmukaisesti huomioon jäsenvaltioissa ja niiden eri maantieteellisillä alueilla vallitsevat vaihtelevat kilpailu- ja kuluttajaolosuhteet; |
| --- | --- |

e)

ottamalla asianmukaisesti huomioon jäsenvaltioissa ja niiden eri maantieteellisillä alueilla vallitsevat vaihtelevat kilpailu- ja kuluttajaolosuhteet;

| f) | asettamalla ennakkosääntelyvelvoitteita vain silloin, kun todellista ja kestävää kilpailua ei ole, ja lieventämällä niitä tai poistamalla velvoitteet heti, kun
  kyseinen edellytys täyttyy”
  . |
| --- | --- |

f)

asettamalla ennakkosääntelyvelvoitteita vain silloin, kun todellista ja kestävää kilpailua ei ole, ja lieventämällä niitä tai poistamalla velvoitteet heti, kun
  kyseinen edellytys täyttyy”
  .

| (9) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”8 a artikla


  ▐Radiotaajuuspolitiikan strateginen suunnittelu ja yhteensovittaminen

  1.   Jäsenvaltioiden on toimittava yhteistyössä keskenään ja komission kanssa Euroopan
  yhteisön
  radiotaajuuksien käytön strategisen suunnittelun, yhteensovittamisen ja yhdenmukaistamisen osalta. Tämän vuoksi niiden on otettava huomioon muun muassa Euroopan unionin politiikan taloudelliset, turvallisuuteen ja terveyteen liittyvät, julkista etua ja sananvapautta koskevat, kulttuuriset, tieteelliset, sosiaaliset ja tekniset näkökohdat sekä radiotaajuuksien käyttäjäyhteisöjen erilaiset edut siten, että tavoitteena on optimoida taajuuksien käyttö ja torjua haitalliset häiriöt.
  2.   Jäsenvaltioiden on
  keskinäisen ja komission kanssa tehtävän yhteistyön kautta
  edistettävä radiotaajuuksia koskevien poliittisten toimintavaihtoehtojen yhteensovittamista Euroopan
  yhteisössä
  ja tarvittaessa radiotaajuuksien saatavuutta ja tehokasta käyttöä koskevia yhdenmukaisia ehtoja. Tämä on tarpeen sähköisen viestinnän sisämarkkinoiden toteuttamisen ja toiminnan kannalta.


  3.
     
  Komissio voi komission päätöksellä 2002/622/EY

   (19)”
  perustetun radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän lausunnon mahdollisimman tarkasti huomioon ottaen antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säädösehdotuksia monivuotisten radiotaajuuspolitiikkaa koskevien ohjelmien perustamiseksi. Mainituissa ohjelmissa on vahvistettava poliittiset suuntaviivat ja tavoitteet radiotaajuuksien käytön strategista suunnittelua ja yhdenmukaistamista varten tämän direktiivin ja erityisdirektiivien säännösten mukaisesti.




  4.
     
  Jotta varmistettaisiin
  Euroopan
  yhteisön
  etujen
  tehokas yhteensovittaminen
  radiotaajuuskysymyksissä toimivaltaisissa kansainvälisissä järjestöissä, komissio voi ▐ radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän lausunnon mahdollisimman tarkasti huomioon ottaen ehdottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteisiä poliittisia tavoitteita.
  ▐ |
| --- | --- |

(9)

Lisätään artikla seuraavasti:

”8 a artikla

▐Radiotaajuuspolitiikan strateginen suunnittelu ja yhteensovittaminen

1.   Jäsenvaltioiden on toimittava yhteistyössä keskenään ja komission kanssa Euroopan
  yhteisön
  radiotaajuuksien käytön strategisen suunnittelun, yhteensovittamisen ja yhdenmukaistamisen osalta. Tämän vuoksi niiden on otettava huomioon muun muassa Euroopan unionin politiikan taloudelliset, turvallisuuteen ja terveyteen liittyvät, julkista etua ja sananvapautta koskevat, kulttuuriset, tieteelliset, sosiaaliset ja tekniset näkökohdat sekä radiotaajuuksien käyttäjäyhteisöjen erilaiset edut siten, että tavoitteena on optimoida taajuuksien käyttö ja torjua haitalliset häiriöt.

2.   Jäsenvaltioiden on
  keskinäisen ja komission kanssa tehtävän yhteistyön kautta
  edistettävä radiotaajuuksia koskevien poliittisten toimintavaihtoehtojen yhteensovittamista Euroopan
  yhteisössä
  ja tarvittaessa radiotaajuuksien saatavuutta ja tehokasta käyttöä koskevia yhdenmukaisia ehtoja. Tämä on tarpeen sähköisen viestinnän sisämarkkinoiden toteuttamisen ja toiminnan kannalta.

3.
     
  Komissio voi komission päätöksellä 2002/622/EY

   (19)”
  perustetun radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän lausunnon mahdollisimman tarkasti huomioon ottaen antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säädösehdotuksia monivuotisten radiotaajuuspolitiikkaa koskevien ohjelmien perustamiseksi. Mainituissa ohjelmissa on vahvistettava poliittiset suuntaviivat ja tavoitteet radiotaajuuksien käytön strategista suunnittelua ja yhdenmukaistamista varten tämän direktiivin ja erityisdirektiivien säännösten mukaisesti.

4.
     
  Jotta varmistettaisiin
  Euroopan
  yhteisön
  etujen
  tehokas yhteensovittaminen
  radiotaajuuskysymyksissä toimivaltaisissa kansainvälisissä järjestöissä, komissio voi ▐ radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän lausunnon mahdollisimman tarkasti huomioon ottaen ehdottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteisiä poliittisia tavoitteita.

▐

| (10) | Korvataan 9 artikla seuraavasti:

  ”9 artikla


  Radiotaajuuksien hallinnointi sähköisten viestintäpalvelujen osalta

  1.   Ottaen asianmukaisesti huomioon, että radiotaajuudet ovat julkinen voimavara, jolla on tärkeä yhteiskunnallinen, kulttuurinen ja taloudellinen arvo, jäsenvaltioiden on varmistettava, että sähköisissä viestintäpalveluissa niiden alueella käytettäviä radiotaajuuksia hallinnoidaan tehokkaasti
  8 ja 8 a artiklan
  mukaisesti. Niiden on varmistettava, että toimivaltaiset kansalliset viranomaiset sähköisiin viestintäpalveluihin käytettäviä taajuuksia varatessaan ja yleisvaltuuksia tai yksittäisiä käyttöoikeuksia myöntäessään soveltavat puolueettomia, selkeitä, syrjimättömiä ja oikeasuhteisia perusteita.


  Jäsenvaltioiden on tätä artiklaa soveltaessaan noudatettava
  asiaankuuluvia kansainvälisiä sopimuksia,
  ITU:n radio-ohjesäännöt mukaan lukien,
  ja ne voivat ottaa huomioon yleiseen etuun liittyviä näkökohtia.
  2.   Jäsenvaltioiden on edistettävä radiotaajuuksien käytön yhdenmukaistamista yhteisössä ja otettava samalla huomioon tarve varmistaa niiden tehokas käyttö ja pyrittävä saavuttamaan kuluttajia hyödyttäviä mittakaavaetuja ja palvelujen yhteentoimivuutta. Tällöin niiden on toimittava
  8 a artiklan sekä
  päätöksen N:o 676/2002/EY (radiotaajuuspäätös) mukaisesti.
  3.   Jollei toisessa alakohdassa toisin säädetä, jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  kansallisissa radiotaajuussuunnitelmissa yhteisön oikeuden mukaisesti
  sähköisille viestintäpalveluille
  avoimiksi julistetuilla
  taajuusalueilla voidaan käyttää kaiken tyyppistä sähköisissä viestintäpalveluissa käytettävää teknologiaa ▐.
  Jäsenvaltiot voivat kuitenkin määrätä sähköisiin viestintäpalveluihin käytettäviä radioverkko- tai langattoman liityntäteknologian tyyppejä koskevia oikeasuhteisia ja syrjimättömiä rajoituksia, silloin kun se on tarpeen║






  a) | haitallisten häiriöiden välttämiseksi, |
| --- | --- | --- |

(10)

Korvataan 9 artikla seuraavasti:

”9 artikla

Radiotaajuuksien hallinnointi sähköisten viestintäpalvelujen osalta

1.   Ottaen asianmukaisesti huomioon, että radiotaajuudet ovat julkinen voimavara, jolla on tärkeä yhteiskunnallinen, kulttuurinen ja taloudellinen arvo, jäsenvaltioiden on varmistettava, että sähköisissä viestintäpalveluissa niiden alueella käytettäviä radiotaajuuksia hallinnoidaan tehokkaasti
  8 ja 8 a artiklan
  mukaisesti. Niiden on varmistettava, että toimivaltaiset kansalliset viranomaiset sähköisiin viestintäpalveluihin käytettäviä taajuuksia varatessaan ja yleisvaltuuksia tai yksittäisiä käyttöoikeuksia myöntäessään soveltavat puolueettomia, selkeitä, syrjimättömiä ja oikeasuhteisia perusteita.

Jäsenvaltioiden on tätä artiklaa soveltaessaan noudatettava
  asiaankuuluvia kansainvälisiä sopimuksia,
  ITU:n radio-ohjesäännöt mukaan lukien,
  ja ne voivat ottaa huomioon yleiseen etuun liittyviä näkökohtia.

2.   Jäsenvaltioiden on edistettävä radiotaajuuksien käytön yhdenmukaistamista yhteisössä ja otettava samalla huomioon tarve varmistaa niiden tehokas käyttö ja pyrittävä saavuttamaan kuluttajia hyödyttäviä mittakaavaetuja ja palvelujen yhteentoimivuutta. Tällöin niiden on toimittava
  8 a artiklan sekä
  päätöksen N:o 676/2002/EY (radiotaajuuspäätös) mukaisesti.

3.   Jollei toisessa alakohdassa toisin säädetä, jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  kansallisissa radiotaajuussuunnitelmissa yhteisön oikeuden mukaisesti
  sähköisille viestintäpalveluille
  avoimiksi julistetuilla
  taajuusalueilla voidaan käyttää kaiken tyyppistä sähköisissä viestintäpalveluissa käytettävää teknologiaa ▐.

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin määrätä sähköisiin viestintäpalveluihin käytettäviä radioverkko- tai langattoman liityntäteknologian tyyppejä koskevia oikeasuhteisia ja syrjimättömiä rajoituksia, silloin kun se on tarpeen║

a)

haitallisten häiriöiden välttämiseksi,

| b) | yleisön suojelemiseksi sähkömagneettisilta kentiltä, |
| --- | --- |

b)

yleisön suojelemiseksi sähkömagneettisilta kentiltä,

| c) | palvelun teknisen laadun varmistamiseksi, |
| --- | --- |

c)

palvelun teknisen laadun varmistamiseksi,

| d) | taajuuksien mahdollisimman laajan yhteiskäytön varmistamiseksi, |
| --- | --- |

d)

taajuuksien mahdollisimman laajan yhteiskäytön varmistamiseksi,

| e) | taajuuksien tehokkaan käytön varmistamiseksi, tai |
| --- | --- |

e)

taajuuksien tehokkaan käytön varmistamiseksi, tai

| f) | yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi 4 kohdan mukaisesti.

4.   Jollei toisessa alakohdassa toisin säädetä, jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  kansallisissa radiotaajuussuunnitelmissa yhteisön oikeuden mukaisesti
  sähköisille viestintäpalveluille
  avoimiksi julistetuilla
  taajuusalueilla voidaan tarjota kaiken tyyppisiä sähköisiä viestintäpalveluja ▐. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin määrätä tarjottavien sähköisten viestintäpalvelujen tyyppejä koskevia oikeasuhteisia ja syrjimättömiä rajoituksia,
  tarvittaessa myös ITU:n radio-ohjesääntöjen mukaisen vaatimuksen täyttämiseksi
  .

Toimenpiteet, jotka edellyttävät sähköisen viestintäpalvelun tarjoamista tietyllä sähköisille viestintäpalveluille avoimella taajuusalueella, on perusteltava, jotta voidaan varmistaa jäsenvaltioiden yhteisön lainsäädännön mukaisesti määrittelemän yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttaminen. Näihin kuuluvat esimerkiksi:

| a) | elämän turvallisuuden takaaminen, |
| --- | --- |

a)

elämän turvallisuuden takaaminen,

| b) | sosiaalisen, alueellisen tai maantieteellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen, |
| --- | --- |

b)

sosiaalisen, alueellisen tai maantieteellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen,

| c) | taajuuksien tehottoman käytön välttäminen tai |
| --- | --- |

c)

taajuuksien tehottoman käytön välttäminen tai

| d) | kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden edistäminen esimerkiksi tarjoamalla radio- ja televisiopalveluja. |
| --- | --- |

d)

kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden ja tiedotusvälineiden moniarvoisuuden edistäminen esimerkiksi tarjoamalla radio- ja televisiopalveluja.

Toimenpiteeseen, jolla kielletään minkään muun sähköisen viestintäpalvelun tarjoaminen tietyllä taajuusalueella, voidaan ryhtyä ainoastaan silloin, kun se on perusteltavissa tarpeella suojata elämän turvallisuuden takaamiseen liittyviä palveluja. Jäsenvaltiot voivat
  poikkeuksellisesti
  myös laajentaa tällaista toimenpidettä
  jäsenvaltioiden yhteisön oikeuden mukaisesti määrittelemien
  muiden yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

5.   Jäsenvaltioiden on tarkasteltava säännöllisesti uudelleen 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen rajoitusten tarpeellisuutta ja julkistettava näiden tarkastelujen tulokset.

6.   Edellä olevaa 3 ja 4 kohtaa sovelletaan sähköisiin viestintäpalveluihin käytettäväksi varattuihin taajuuksiin ja radiotaajuuksia koskevien yleisvaltuuksien tai yksittäisten käyttöoikeuksien myöntämiseen ... (20) jälkeen.

Taajuuksien varaamisiin, yleisvaltuuksiin ja yksittäisiin käyttöoikeuksiin, jotka olivat olemassa ... (20), sovelletaan 9 a artiklan säännöksiä.

7.   Asiaan liittyvät kansalliset olosuhteet huomioon ottaen jäsenvaltiot voivat vahvistaa sääntöjä taajuuksien hamstraamisen estämiseksi erityisesti asettamalla tiukkoja määräaikoja oikeudenhaltijan käyttöoikeuden varsinaiselle käytölle ja soveltamalla seuraamuksia, rahalliset seuraamukset ja käyttöoikeuden peruuttaminen mukaan lukien, jos näitä määräaikoja ei noudateta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta erityisdirektiivien soveltamista. Nämä säännöt on vahvistettava ja niitä on sovellettava oikeussuhteisella, syrjimättömällä ja avoimella tavalla.”

| (11) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”9 a artikla


  Olemassa olevia oikeuksia koskevien rajoitusten uudelleentarkastelu

  1.   Jäsenvaltiot voivat viiden vuoden ajan ... (21) alkaen
  sallia
  radiotaajuuksien
  käyttöoikeudenhaltijoiden
  , joille on myönnetty ennen kyseistä päivämäärä tämä oikeus, joka on voimassa vähintään viisi vuotta sen jälkeen, ▐ tehdä toimivaltaiselle viranomaiselle
  hakemus
  oikeuksiaan koskevien rajoitusten arvioimiseksi uudelleen 9 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti.
  Ennen päätöksen tekemistä toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on ilmoitettava oikeudenhaltijalle rajoituksia koskevasta arvioinnistaan ja oikeuden laajuudesta arvioinnin jälkeen, sekä annettava oikeudenhaltijalle kohtuullinen määräaika hakemuksen peruuttamiseen.
  Jos oikeudenhaltija peruuttaa hakemuksensa, oikeus pysyy muuttumattomana voimassaolokautensa loppuun tai viisivuotiskauden loppuun asti, sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi.
  2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun viisivuotiskauden jälkeen jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 9 artiklan 3 ja 4 kohtaa sovelletaan kaikkiin sellaisiin jäljelle jääviin yleisvaltuutuksiin tai yksittäisiin käyttöoikeuksiin ja sähköisiin viestintäpalveluihin käytettäviin radiotaajuuksien varauksiin, jotka olivat olemassa ... (21).
  3.   Tätä artiklaa soveltaessaan jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet terveen kilpailun edistämiseksi.
  4.   Tämän artiklan nojalla hyväksytyt toimenpiteet eivät merkitse uusien käyttöoikeuksien myöntämistä, eikä niihin sen vuoksi sovelleta direktiivin 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) 5 artiklan 2 kohdan asiaa koskevia säännöksiä.

  9 b artikla


  Radiotaajuuksien yksittäisten käyttöoikeuksien siirto tai vuokraus

  1.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yritykset voivat radiotaajuuksien käyttöoikeuksiin liitettyjä ehtoja ja kansallisia menettelyjä noudattaen
  siirtää tai vuokrata radiotaajuuksien yksittäisiä käyttöoikeuksia muille yrityksille
  niillä taajuusalueilla, joiden osalta tästä määrätään 3 kohdan mukaisesti vahvistetuissa täytäntöönpanotoimenpiteissä.




  Myös muilla taajuusalueilla jäsenvaltiot voivat antaa yrityksille mahdollisuuden siirtää tai vuokrata radiotaajuuksien yksittäisiä käyttöoikeuksia muille yrityksille kansallisia menettelyjä noudattaen.


  Radiotaajuuksien yksittäisiin käyttöoikeuksiin liitettyjen ehtojen soveltamista jatketaan siirron tai vuokrauksen jälkeen, jollei toimivaltainen kansallinen viranomainen ole toisin määrännyt.


  Jäsenvaltiot voivat myös säätää, että 1 kohdan säännöksiä ei sovelleta, jos yritys on alun perin saanut radiotaajuuksien yksittäisen käyttöoikeuden maksutta.


  2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tietyn yrityksen aikomuksesta siirtää radiotaajuuksien käyttöoikeuksia samoin kuin niiden tosiasiallisesta siirrosta ilmoitetaan kansallisia menettelyjä noudattaen yksittäisten käyttöoikeuksien myöntämisestä vastaavalle toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle ja että se julkistetaan. Jos radiotaajuuksien käyttö on yhdenmukaistettu päätöstä N:o 676/2002/EY (radiotaajuuspäätös) tai muuta yhteisön toimenpidettä soveltamalla, tällainen siirto ei saa olla ristiriidassa tämän yhdenmukaistetun käytön kanssa.


  3.
     
  Komissio voi hyväksyä aiheellisia täytäntöönpanotoimenpiteitä sellaisten taajuusalueiden yksilöimiseksi, joilla käyttöoikeuksia voidaan siirtää tai vuokrata yritysten kesken. Toimenpiteet eivät saa koskea taajuuksia, joita käytetään yleisradiolähetyksiin.




  Nämä tekniset täytäntöönpanotoimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, hyväksytään 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.” |
| --- | --- |

(11)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”9 a artikla

Olemassa olevia oikeuksia koskevien rajoitusten uudelleentarkastelu

1.   Jäsenvaltiot voivat viiden vuoden ajan ... (21) alkaen
  sallia
  radiotaajuuksien
  käyttöoikeudenhaltijoiden
  , joille on myönnetty ennen kyseistä päivämäärä tämä oikeus, joka on voimassa vähintään viisi vuotta sen jälkeen, ▐ tehdä toimivaltaiselle viranomaiselle
  hakemus
  oikeuksiaan koskevien rajoitusten arvioimiseksi uudelleen 9 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti.

Ennen päätöksen tekemistä toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on ilmoitettava oikeudenhaltijalle rajoituksia koskevasta arvioinnistaan ja oikeuden laajuudesta arvioinnin jälkeen, sekä annettava oikeudenhaltijalle kohtuullinen määräaika hakemuksen peruuttamiseen.

Jos oikeudenhaltija peruuttaa hakemuksensa, oikeus pysyy muuttumattomana voimassaolokautensa loppuun tai viisivuotiskauden loppuun asti, sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun viisivuotiskauden jälkeen jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 9 artiklan 3 ja 4 kohtaa sovelletaan kaikkiin sellaisiin jäljelle jääviin yleisvaltuutuksiin tai yksittäisiin käyttöoikeuksiin ja sähköisiin viestintäpalveluihin käytettäviin radiotaajuuksien varauksiin, jotka olivat olemassa ... (21).

3.   Tätä artiklaa soveltaessaan jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet terveen kilpailun edistämiseksi.

4.   Tämän artiklan nojalla hyväksytyt toimenpiteet eivät merkitse uusien käyttöoikeuksien myöntämistä, eikä niihin sen vuoksi sovelleta direktiivin 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) 5 artiklan 2 kohdan asiaa koskevia säännöksiä.

9 b artikla

Radiotaajuuksien yksittäisten käyttöoikeuksien siirto tai vuokraus

1.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yritykset voivat radiotaajuuksien käyttöoikeuksiin liitettyjä ehtoja ja kansallisia menettelyjä noudattaen
  siirtää tai vuokrata radiotaajuuksien yksittäisiä käyttöoikeuksia muille yrityksille
  niillä taajuusalueilla, joiden osalta tästä määrätään 3 kohdan mukaisesti vahvistetuissa täytäntöönpanotoimenpiteissä.

Myös muilla taajuusalueilla jäsenvaltiot voivat antaa yrityksille mahdollisuuden siirtää tai vuokrata radiotaajuuksien yksittäisiä käyttöoikeuksia muille yrityksille kansallisia menettelyjä noudattaen.

Radiotaajuuksien yksittäisiin käyttöoikeuksiin liitettyjen ehtojen soveltamista jatketaan siirron tai vuokrauksen jälkeen, jollei toimivaltainen kansallinen viranomainen ole toisin määrännyt.

Jäsenvaltiot voivat myös säätää, että 1 kohdan säännöksiä ei sovelleta, jos yritys on alun perin saanut radiotaajuuksien yksittäisen käyttöoikeuden maksutta.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tietyn yrityksen aikomuksesta siirtää radiotaajuuksien käyttöoikeuksia samoin kuin niiden tosiasiallisesta siirrosta ilmoitetaan kansallisia menettelyjä noudattaen yksittäisten käyttöoikeuksien myöntämisestä vastaavalle toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle ja että se julkistetaan. Jos radiotaajuuksien käyttö on yhdenmukaistettu päätöstä N:o 676/2002/EY (radiotaajuuspäätös) tai muuta yhteisön toimenpidettä soveltamalla, tällainen siirto ei saa olla ristiriidassa tämän yhdenmukaistetun käytön kanssa.

3.
     
  Komissio voi hyväksyä aiheellisia täytäntöönpanotoimenpiteitä sellaisten taajuusalueiden yksilöimiseksi, joilla käyttöoikeuksia voidaan siirtää tai vuokrata yritysten kesken. Toimenpiteet eivät saa koskea taajuuksia, joita käytetään yleisradiolähetyksiin.

Nämä tekniset täytäntöönpanotoimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, hyväksytään 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.”

| (12) | Muutetaan 10 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansalliset sääntelyviranomaiset valvovat kaikkien kansallisten numerovarantojen käyttöoikeuksien myöntämistä ja kansallisten numerointisuunnitelmien hallinnointia. Jäsenvaltioiden on varmistettava kaikille yleisesti saatavilla oleville sähköisille viestintäpalveluille riittävä määrä numeroita ja numerointialueita. Kansallisten sääntelyviranomaisten on otettava käyttöön puolueettomat, selkeät ja syrjimättömät menettelyt kansallisten numerovarantojen käyttöoikeuksien myöntämistä varten.║
  2.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on varmistettava, että kansallisia numerointisuunnitelmia ja -menettelyjä sovelletaan tavalla, joka kohtelee yhdenvertaisesti kaikkia yleisesti saatavilla olevien sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajia. Jäsenvaltioiden on erityisesti varmistettava, että yritys, jolle on myönnetty käyttöoikeus numerointialueeseen, ei syrji muita sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajia niiden palvelujen käyttöön tarvittavien numeroiden osalta.” |
| --- | --- | --- |

(12)

Muutetaan 10 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansalliset sääntelyviranomaiset valvovat kaikkien kansallisten numerovarantojen käyttöoikeuksien myöntämistä ja kansallisten numerointisuunnitelmien hallinnointia. Jäsenvaltioiden on varmistettava kaikille yleisesti saatavilla oleville sähköisille viestintäpalveluille riittävä määrä numeroita ja numerointialueita. Kansallisten sääntelyviranomaisten on otettava käyttöön puolueettomat, selkeät ja syrjimättömät menettelyt kansallisten numerovarantojen käyttöoikeuksien myöntämistä varten.║

2.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on varmistettava, että kansallisia numerointisuunnitelmia ja -menettelyjä sovelletaan tavalla, joka kohtelee yhdenvertaisesti kaikkia yleisesti saatavilla olevien sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajia. Jäsenvaltioiden on erityisesti varmistettava, että yritys, jolle on myönnetty käyttöoikeus numerointialueeseen, ei syrji muita sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajia niiden palvelujen käyttöön tarvittavien numeroiden osalta.”

| b) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Jäsenvaltioiden on tuettava erityisnumeroiden tai numerointialueiden yhdenmukaistamista yhteisössä silloin, kun se edistää sekä sisämarkkinoiden toimintaa että yleiseurooppalaisten palvelujen kehittämistä. Komissio voi toteuttaa tältä osin asianmukaisia teknisiä täytäntöönpanotoimenpiteitä.
  Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, hyväksytään 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Jäsenvaltioiden on tuettava erityisnumeroiden tai numerointialueiden yhdenmukaistamista yhteisössä silloin, kun se edistää sekä sisämarkkinoiden toimintaa että yleiseurooppalaisten palvelujen kehittämistä. Komissio voi toteuttaa tältä osin asianmukaisia teknisiä täytäntöönpanotoimenpiteitä.

Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, hyväksytään 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.”

| (13) | Muutetaan 11 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdan toisen alakohdan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti:






  ” | noudattaa
  yksinkertaisia,
  tehokkaita, selkeitä ja yleisesti saatavilla olevia menettelyjä, joita sovelletaan syrjimättömästi ja viivytyksettä, ja tekee kaikissa tapauksissa päätöksensä kuuden kuukauden kuluessa hakemuksesta, pakkolunastustapauksia lukuun ottamatta, ja” |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Muutetaan 11 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdan toisen alakohdan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti:

”

noudattaa
  yksinkertaisia,
  tehokkaita, selkeitä ja yleisesti saatavilla olevia menettelyjä, joita sovelletaan syrjimättömästi ja viivytyksettä, ja tekee kaikissa tapauksissa päätöksensä kuuden kuukauden kuluessa hakemuksesta, pakkolunastustapauksia lukuun ottamatta, ja”

| b) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Jos valtion viranomaisilla tai paikallisviranomaisilla on omistusosuuksia tai päätäntävaltaa yleisiä sähköisiä viestintäverkkoja ja/tai yleisesti saatavilla olevia sähköisiä viestintäpalveluja tarjoavissa yrityksissä, jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 kohdassa tarkoitettujen oikeuksien myöntämiseen liittyvät toiminnot erotetaan rakenteellisesti tehokkaasti omistajuuteen ja päätäntävaltaan liittyvistä toiminnoista.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jos valtion viranomaisilla tai paikallisviranomaisilla on omistusosuuksia tai päätäntävaltaa yleisiä sähköisiä viestintäverkkoja ja/tai yleisesti saatavilla olevia sähköisiä viestintäpalveluja tarjoavissa yrityksissä, jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 kohdassa tarkoitettujen oikeuksien myöntämiseen liittyvät toiminnot erotetaan rakenteellisesti tehokkaasti omistajuuteen ja päätäntävaltaan liittyvistä toiminnoista.”

| (14) | Korvataan 12 artikla seuraavasti:

  ”12 artikla


  Rinnakkain sijoittaminen ja verkkoelementtien ja niihin liittyvien toimintojen yhteiskäyttö sähköisten viestintäverkkojen tarjoajien osalta

  1.   Jos sähköisiä viestintäverkkoja tarjoavalla yrityksellä on kansallisen lainsäädännön nojalla oikeus asentaa järjestelmiä julkisessa tai yksityisessä omistuksessa olevan omaisuuden yhteyteen tai mahdollisuus käyttää omaisuuden pakkolunastus- tai käyttöönottomenettelyä, kansallisten sääntelyviranomaisten on voitava
  suhteellisuusperiaate täysimääräisesti huomioon ottaen
  määrätä tällaisten järjestelmien tai tällaisen omaisuuden yhteiskäytöstä, mukaan luettuina rakennukset, rakennusten sisääntulot,
  rakennusten kaapelointi,
  mastot, antennit, tornit ja muut tukirakennelmat, kaapelikanavat, tyhjät putket, kaapelikaivot ja jakomot ▐.
  2.   Jäsenvaltiot voivat vaatia, että 1 kohdassa tarkoitettujen oikeudenhaltijoiden on myönnettävä järjestelmien tai omaisuuden yhteiskäyttömahdollisuus (fyysinen rinnakkain sijoittaminen mukaan luettuna), tai toteutettava julkisten töiden yhteensovittamista helpottavia toimenpiteitä ympäristön, kansanterveyden ja yleisen turvallisuuden suojelemiseksi tai kaupunkisuunnittelun ja maankäytön tavoitteiden toteuttamiseksi
  ja
  vasta sellaisen asianmukaisen julkisen kuulemisvaiheen jälkeen, jonka aikana kaikille asianomaisille osapuolille on annettava mahdollisuus esittää näkemyksensä. Tällaiset yhteiskäyttö- ja yhteensovittamisjärjestelyt voivat sisältää sääntöjä, jotka koskevat järjestelmien tai omaisuuden yhteiskäytöstä aiheutuvien kustannusten jakamista.


  3.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisilla viranomaisilla on sellaisen asianmukaisen julkisen kuulemisvaiheen jälkeen, jonka aikana kaikille asianomaisille osapuolille annetaan mahdollisuus esittää näkemyksensä, myös valtuudet asettaa 1 kohdassa tarkoitetuille oikeudenhaltijoille ja/tai kaapeloinnin omistajalle velvollisuus rakennuksen sisäisen tai ensimmäiseen rakennuksen ulkopuolella sijaitsevaan keskittimeen tai jakelupisteeseen rajoittuvan kaapeloinnin yhteiskäyttöön, jos tämä on perusteltua siksi, että tämänkaltaisen infrastruktuurin päällekkäisyys olisi taloudellisesti tehotonta tai fyysisesti mahdotonta toteuttaa. Tällaiset yhteiskäyttö- ja yhteensovittamisjärjestelyt voivat sisältää sääntöjä, jotka koskevat järjestelmien tai omaisuuden yhteiskäytöstä aiheutuvien kustannusten jakamista tarvittaessa riskiin suhteutettuna.



  4.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava
  , että
  toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat vaatia yrityksiä toimittamaan
  tarvittavat tiedot, jotta kyseiset viranomaiset voivat yhdessä kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa laatia yksityiskohtaisen luettelon 1 kohdassa mainittujen järjestelmien luonteesta, saatavuudesta ja maantieteellisestä sijainnista ja saattaa sen asianosaisten saataville.

  5.   Kansallisen sääntelyviranomaisen tämän artiklan mukaisesti toteuttamien toimenpiteiden on oltava puolueettomia, selkeitä, syrjimättömiä ja oikeasuhteisia.
  Toimenpiteet on tarvittaessa toteutettava koordinoidusti paikallisviranomaisten kanssa.” |
| --- | --- |

(14)

Korvataan 12 artikla seuraavasti:

”12 artikla

Rinnakkain sijoittaminen ja verkkoelementtien ja niihin liittyvien toimintojen yhteiskäyttö sähköisten viestintäverkkojen tarjoajien osalta

1.   Jos sähköisiä viestintäverkkoja tarjoavalla yrityksellä on kansallisen lainsäädännön nojalla oikeus asentaa järjestelmiä julkisessa tai yksityisessä omistuksessa olevan omaisuuden yhteyteen tai mahdollisuus käyttää omaisuuden pakkolunastus- tai käyttöönottomenettelyä, kansallisten sääntelyviranomaisten on voitava
  suhteellisuusperiaate täysimääräisesti huomioon ottaen
  määrätä tällaisten järjestelmien tai tällaisen omaisuuden yhteiskäytöstä, mukaan luettuina rakennukset, rakennusten sisääntulot,
  rakennusten kaapelointi,
  mastot, antennit, tornit ja muut tukirakennelmat, kaapelikanavat, tyhjät putket, kaapelikaivot ja jakomot ▐.

2.   Jäsenvaltiot voivat vaatia, että 1 kohdassa tarkoitettujen oikeudenhaltijoiden on myönnettävä järjestelmien tai omaisuuden yhteiskäyttömahdollisuus (fyysinen rinnakkain sijoittaminen mukaan luettuna), tai toteutettava julkisten töiden yhteensovittamista helpottavia toimenpiteitä ympäristön, kansanterveyden ja yleisen turvallisuuden suojelemiseksi tai kaupunkisuunnittelun ja maankäytön tavoitteiden toteuttamiseksi
  ja
  vasta sellaisen asianmukaisen julkisen kuulemisvaiheen jälkeen, jonka aikana kaikille asianomaisille osapuolille on annettava mahdollisuus esittää näkemyksensä. Tällaiset yhteiskäyttö- ja yhteensovittamisjärjestelyt voivat sisältää sääntöjä, jotka koskevat järjestelmien tai omaisuuden yhteiskäytöstä aiheutuvien kustannusten jakamista.

3.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisilla viranomaisilla on sellaisen asianmukaisen julkisen kuulemisvaiheen jälkeen, jonka aikana kaikille asianomaisille osapuolille annetaan mahdollisuus esittää näkemyksensä, myös valtuudet asettaa 1 kohdassa tarkoitetuille oikeudenhaltijoille ja/tai kaapeloinnin omistajalle velvollisuus rakennuksen sisäisen tai ensimmäiseen rakennuksen ulkopuolella sijaitsevaan keskittimeen tai jakelupisteeseen rajoittuvan kaapeloinnin yhteiskäyttöön, jos tämä on perusteltua siksi, että tämänkaltaisen infrastruktuurin päällekkäisyys olisi taloudellisesti tehotonta tai fyysisesti mahdotonta toteuttaa. Tällaiset yhteiskäyttö- ja yhteensovittamisjärjestelyt voivat sisältää sääntöjä, jotka koskevat järjestelmien tai omaisuuden yhteiskäytöstä aiheutuvien kustannusten jakamista tarvittaessa riskiin suhteutettuna.

4.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava
  , että
  toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat vaatia yrityksiä toimittamaan
  tarvittavat tiedot, jotta kyseiset viranomaiset voivat yhdessä kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa laatia yksityiskohtaisen luettelon 1 kohdassa mainittujen järjestelmien luonteesta, saatavuudesta ja maantieteellisestä sijainnista ja saattaa sen asianosaisten saataville.

5.   Kansallisen sääntelyviranomaisen tämän artiklan mukaisesti toteuttamien toimenpiteiden on oltava puolueettomia, selkeitä, syrjimättömiä ja oikeasuhteisia.
  Toimenpiteet on tarvittaessa toteutettava koordinoidusti paikallisviranomaisten kanssa.”

| (15) | Lisätään luku seuraavasti:
  ”III a luku
  VERKKOJEN JA PALVELUJEN TURVALLISUUS JA EHEYS

  13 a artikla


  Turvallisuus ja eheys

  1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yleisiä viestintäverkkoja tai yleisesti saatavilla olevia sähköisiä viestintäpalveluja tarjoavat yritykset toteuttavat tarvittavat tekniset ja organisatoriset toimenpiteet hallitakseen asianmukaisesti verkkojen tai palvelujen turvallisuuteen kohdistuvia riskejä. Näillä toimenpiteillä on voitava varmistaa riskiin suhteutettu turvallisuustaso, ottaen huomioon uusimman tekniikan. Erityisesti on toteutettava toimenpiteitä turvallisuuden vaarantumistilanteista käyttäjille ja yhteenliitetyille verkoille aiheutuvien vaikutusten ehkäisemiseksi ja minimoimiseksi.
  2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yleisiä viestintäverkkoja tarjoavat yritykset toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet taatakseen verkkojensa eheyden ja turvatakseen siten näiden verkkojen kautta tarjottavien palvelujen tarjonnan jatkuvuuden.
  3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yleisiä viestintäverkkoja tai yleisesti saatavilla olevia sähköisiä viestintäpalveluja tarjoavat yritykset ilmoittavat toimivaltaiselle kansalliselle sääntelyviranomaiselle kaikki sellaiset turvallisuuden loukkaukset tai eheyden menetykset, joilla on ollut huomattava vaikutus verkkojen tai palvelujen toimintaan.
  Kyseessä oleva kansallinen sääntelyviranomainen ilmoittaa
  asiasta tarvittaessa
  muiden jäsenvaltioiden kansallisille sääntelyviranomaisille ja Euroopan verkko- ja tietoturvavirastolle (ENISA) ▐. Kyseessä oleva kansallinen sääntelyviranomainen voi tiedottaa asiasta yleisölle tai vaatia yrityksiä tiedottamaan siitä, jos se katsoo loukkauksen julkistamisen olevan yleisen edun mukaista.
  Kansallisen sääntelyviranomaisen on kerran vuodessa toimitettava komissiolle ja ENISAlle tiivistelmäraportti vastaanotetuista ilmoituksista ja tämän kohdan mukaisesti toteutetuista toimista.
  4.   Komissio voi ENISAn lausunnon mahdollisimman tarkasti huomioon ottaen hyväksyä tarvittavia täytäntöönpanotoimenpiteitä 1, 2 ja 3 kohdissa tarkoitettujen toimenpiteiden yhdenmukaistamiseksi, mukaan lukien toimenpiteet, joilla määritellään ilmoitusvelvollisuuksiin liittyvät olosuhteet, ilmoitusten muoto ja niihin sovellettavat menettelyt. Näiden teknisten täytäntöönpanotoimenpiteiden on mahdollisimman pitkälle perustuttava eurooppalaisiin ja kansainvälisiin standardeihin, ja ne eivät saa estää jäsenvaltioita hyväksymästä lisävaatimuksia 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.
  Nämä täytäntöönpanotoimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, hyväksytään 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

  13 b artikla


  Täytäntöönpano ja sen valvonta

  1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisilla kansallisilla sääntelyviranomaisilla on valtuudet antaa sitovia ohjeita,
  myös täytäntöönpanoajankohdista,
  yleisiä viestintäverkkoja tai yleisesti saatavilla olevia sähköisiä viestintäpalveluja tarjoaville yrityksille 13 a artiklan täytäntöön panemiseksi.
  2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisilla kansallisilla sääntelyviranomaisilla on valtuudet vaatia yleisiä viestintäverkkoja tai yleisesti saatavilla olevia sähköisiä viestintäpalveluja tarjoavia yrityksiä






  a) | antamaan tiedot, jotka tarvitaan niiden palvelujen ja verkkojen turvallisuuden
  ja/tai
  eheyden arvioimiseksi, ja joihin kuuluvat dokumentoidut turvallisuusohjeet; ja |
| --- | --- | --- |

(15)

Lisätään luku seuraavasti:

”III a luku

VERKKOJEN JA PALVELUJEN TURVALLISUUS JA EHEYS

13 a artikla

Turvallisuus ja eheys

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yleisiä viestintäverkkoja tai yleisesti saatavilla olevia sähköisiä viestintäpalveluja tarjoavat yritykset toteuttavat tarvittavat tekniset ja organisatoriset toimenpiteet hallitakseen asianmukaisesti verkkojen tai palvelujen turvallisuuteen kohdistuvia riskejä. Näillä toimenpiteillä on voitava varmistaa riskiin suhteutettu turvallisuustaso, ottaen huomioon uusimman tekniikan. Erityisesti on toteutettava toimenpiteitä turvallisuuden vaarantumistilanteista käyttäjille ja yhteenliitetyille verkoille aiheutuvien vaikutusten ehkäisemiseksi ja minimoimiseksi.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yleisiä viestintäverkkoja tarjoavat yritykset toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet taatakseen verkkojensa eheyden ja turvatakseen siten näiden verkkojen kautta tarjottavien palvelujen tarjonnan jatkuvuuden.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yleisiä viestintäverkkoja tai yleisesti saatavilla olevia sähköisiä viestintäpalveluja tarjoavat yritykset ilmoittavat toimivaltaiselle kansalliselle sääntelyviranomaiselle kaikki sellaiset turvallisuuden loukkaukset tai eheyden menetykset, joilla on ollut huomattava vaikutus verkkojen tai palvelujen toimintaan.

Kyseessä oleva kansallinen sääntelyviranomainen ilmoittaa
  asiasta tarvittaessa
  muiden jäsenvaltioiden kansallisille sääntelyviranomaisille ja Euroopan verkko- ja tietoturvavirastolle (ENISA) ▐. Kyseessä oleva kansallinen sääntelyviranomainen voi tiedottaa asiasta yleisölle tai vaatia yrityksiä tiedottamaan siitä, jos se katsoo loukkauksen julkistamisen olevan yleisen edun mukaista.

Kansallisen sääntelyviranomaisen on kerran vuodessa toimitettava komissiolle ja ENISAlle tiivistelmäraportti vastaanotetuista ilmoituksista ja tämän kohdan mukaisesti toteutetuista toimista.

4.   Komissio voi ENISAn lausunnon mahdollisimman tarkasti huomioon ottaen hyväksyä tarvittavia täytäntöönpanotoimenpiteitä 1, 2 ja 3 kohdissa tarkoitettujen toimenpiteiden yhdenmukaistamiseksi, mukaan lukien toimenpiteet, joilla määritellään ilmoitusvelvollisuuksiin liittyvät olosuhteet, ilmoitusten muoto ja niihin sovellettavat menettelyt. Näiden teknisten täytäntöönpanotoimenpiteiden on mahdollisimman pitkälle perustuttava eurooppalaisiin ja kansainvälisiin standardeihin, ja ne eivät saa estää jäsenvaltioita hyväksymästä lisävaatimuksia 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

Nämä täytäntöönpanotoimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, hyväksytään 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

13 b artikla

Täytäntöönpano ja sen valvonta

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisilla kansallisilla sääntelyviranomaisilla on valtuudet antaa sitovia ohjeita,
  myös täytäntöönpanoajankohdista,
  yleisiä viestintäverkkoja tai yleisesti saatavilla olevia sähköisiä viestintäpalveluja tarjoaville yrityksille 13 a artiklan täytäntöön panemiseksi.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisilla kansallisilla sääntelyviranomaisilla on valtuudet vaatia yleisiä viestintäverkkoja tai yleisesti saatavilla olevia sähköisiä viestintäpalveluja tarjoavia yrityksiä

a)

antamaan tiedot, jotka tarvitaan niiden palvelujen ja verkkojen turvallisuuden
  ja/tai
  eheyden arvioimiseksi, ja joihin kuuluvat dokumentoidut turvallisuusohjeet; ja

| b) | teettämään pätevällä riippumattomalla elimellä turvallisuustarkastuksen ja toimittamaan sen tulokset kansalliselle sääntelyviranomaiselle. Yritys maksaa tarkastuksen kustannukset. |
| --- | --- |

b)

teettämään pätevällä riippumattomalla elimellä turvallisuustarkastuksen ja toimittamaan sen tulokset kansalliselle sääntelyviranomaiselle. Yritys maksaa tarkastuksen kustannukset.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisilla sääntelyviranomaisilla on kaikki tarvittavat valtuudet tutkia määräysten noudattamatta jättämistä ja
  sen vaikutuksia verkkojen turvallisuuteen ja eheyteen
  .

4.   Nämä säännökset eivät rajoita tämän direktiivin 3 artiklan soveltamista.”

| (16) | Korvataan 14 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jos yrityksellä on tietyillä markkinoilla,
  jäljempänä ’ensimmäiset markkinat’,
  huomattava markkinavoima, sillä voidaan
  määritellä
  olevan huomattava markkinavoima myös niihin tiiviissä yhteydessä olevilla muilla markkinoilla,
  jäljempänä ’toiset markkinat’,
  jos näiden kahden markkinoiden väliset yhteydet mahdollistavat
  ensimmäisillä
  markkinoilla saavutetun merkittävän markkinavoiman hyödyntämisen toisilla markkinoilla siten, että yrityksen markkinavoima vahvistuu. Näin ollen
  toisilla
  markkinoilla voidaan soveltaa tällaisen markkina-aseman hyväksikäytön estämiseen tähtääviä korjaavia toimia direktiivin 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi) 9, 10, 11 ja 13 artiklan nojalla. Jos nämä korjaavat toimet osoittautuvat riittämättömiksi, voidaan määrätä direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) 17 artiklan mukaisia korjaavia toimia.” |
| --- | --- |

(16)

Korvataan 14 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jos yrityksellä on tietyillä markkinoilla,
  jäljempänä ’ensimmäiset markkinat’,
  huomattava markkinavoima, sillä voidaan
  määritellä
  olevan huomattava markkinavoima myös niihin tiiviissä yhteydessä olevilla muilla markkinoilla,
  jäljempänä ’toiset markkinat’,
  jos näiden kahden markkinoiden väliset yhteydet mahdollistavat
  ensimmäisillä
  markkinoilla saavutetun merkittävän markkinavoiman hyödyntämisen toisilla markkinoilla siten, että yrityksen markkinavoima vahvistuu. Näin ollen
  toisilla
  markkinoilla voidaan soveltaa tällaisen markkina-aseman hyväksikäytön estämiseen tähtääviä korjaavia toimia direktiivin 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi) 9, 10, 11 ja 13 artiklan nojalla. Jos nämä korjaavat toimet osoittautuvat riittämättömiksi, voidaan määrätä direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) 17 artiklan mukaisia korjaavia toimia.”

| (17) | Muutetaan 15 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan otsikko seuraavasti:

  ”Markkinoiden yksilöinnissä ja määrittelyssä noudatettava menettely” |
| --- | --- | --- |

(17)

Muutetaan 15 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”Markkinoiden yksilöinnissä ja määrittelyssä noudatettava menettely”

| b) | Korvataan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”1.   Kuultuaan julkisesti asiaan liittyviä tahoja,
  muiden muassa
  kansallisia sääntelyviranomaisia, ja ottaen mahdollisimman tarkasti huomioon
  yhteistyöelimen
  lausunnon, komissio antaa 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen suosituksen merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista, jäljempänä ’suositus’. Suosituksessa yksilöidään ne sähköisen viestinnän alan tuote- ja palvelumarkkinat, jotka ominaisuuksiensa perusteella saattavat edellyttää erityisdirektiiveissä vahvistettujen sääntelyvelvoitteiden asettamista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tällaisten markkinoiden määrittelyä kilpailulainsäädännön mukaisesti yksittäisissä tapauksissa. Komissio määrittelee markkinat kilpailulainsäädännön periaatteiden mukaisesti.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”1.   Kuultuaan julkisesti asiaan liittyviä tahoja,
  muiden muassa
  kansallisia sääntelyviranomaisia, ja ottaen mahdollisimman tarkasti huomioon
  yhteistyöelimen
  lausunnon, komissio antaa 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen suosituksen merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista, jäljempänä ’suositus’. Suosituksessa yksilöidään ne sähköisen viestinnän alan tuote- ja palvelumarkkinat, jotka ominaisuuksiensa perusteella saattavat edellyttää erityisdirektiiveissä vahvistettujen sääntelyvelvoitteiden asettamista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tällaisten markkinoiden määrittelyä kilpailulainsäädännön mukaisesti yksittäisissä tapauksissa. Komissio määrittelee markkinat kilpailulainsäädännön periaatteiden mukaisesti.”

| c) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on, ottaen suosituksen ja suuntaviivat mahdollisimman tarkasti huomioon, määriteltävä kilpailulainsäädännön periaatteiden mukaisesti kansallisia olosuhteita vastaavat merkitykselliset markkinat, erityisesti alueellaan vallitsevat merkitykselliset maantieteelliset markkinat. Kansallisten sääntelyviranomaisten on noudatettava 6 ja 7 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä ennen kuin ne määrittelevät markkinoita, jotka poikkeavat suosituksessa yksilöidyistä.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on, ottaen suosituksen ja suuntaviivat mahdollisimman tarkasti huomioon, määriteltävä kilpailulainsäädännön periaatteiden mukaisesti kansallisia olosuhteita vastaavat merkitykselliset markkinat, erityisesti alueellaan vallitsevat merkitykselliset maantieteelliset markkinat. Kansallisten sääntelyviranomaisten on noudatettava 6 ja 7 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä ennen kuin ne määrittelevät markkinoita, jotka poikkeavat suosituksessa yksilöidyistä.”

| d) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Kuultuaan
  muiden muassa
  kansallisia sääntelyviranomaisia komissio voi
  yhteistyöelimen
  lausunnon mahdollisimman tarkasti huomioon ottaen ja 22 artiklan
  3 kohdassa
  tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntely menettelyä noudattaen tehdä päätöksen valtioiden rajat ylittävien markkinoiden määrittämisestä.” |
| --- | --- |

d)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Kuultuaan
  muiden muassa
  kansallisia sääntelyviranomaisia komissio voi
  yhteistyöelimen
  lausunnon mahdollisimman tarkasti huomioon ottaen ja 22 artiklan
  3 kohdassa
  tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntely menettelyä noudattaen tehdä päätöksen valtioiden rajat ylittävien markkinoiden määrittämisestä.”

| (18) | Muutetaan 16 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti:
  ”1.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on suoritettava analyysi merkityksellisistä markkinoista ottaen huomioon suosituksessa yksilöidyt markkinat, sekä ottaen suuntaviivat mahdollisimman tarkasti huomioon. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämä analyysi suoritetaan tarvittaessa yhteistyössä kansallisten kilpailuviranomaisten kanssa.
  2.   Jos kansallisen sääntelyviranomaisen on tämän artiklan 3 tai 4 kohdan, direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) 17 artiklan tai direktiivin 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi) 8 artiklan nojalla tehtävä päätös siitä, onko sen tarpeen asettaa, pitää voimassa, muuttaa tai poistaa tiettyjä yrityksiä koskevia velvoitteita, sen on tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun markkina-analyysinsä perusteella määriteltävä, vallitseeko merkityksellisillä markkinoilla todellinen kilpailu.” |
| --- | --- | --- |

(18)

Muutetaan 16 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on suoritettava analyysi merkityksellisistä markkinoista ottaen huomioon suosituksessa yksilöidyt markkinat, sekä ottaen suuntaviivat mahdollisimman tarkasti huomioon. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämä analyysi suoritetaan tarvittaessa yhteistyössä kansallisten kilpailuviranomaisten kanssa.

2.   Jos kansallisen sääntelyviranomaisen on tämän artiklan 3 tai 4 kohdan, direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) 17 artiklan tai direktiivin 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi) 8 artiklan nojalla tehtävä päätös siitä, onko sen tarpeen asettaa, pitää voimassa, muuttaa tai poistaa tiettyjä yrityksiä koskevia velvoitteita, sen on tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun markkina-analyysinsä perusteella määriteltävä, vallitseeko merkityksellisillä markkinoilla todellinen kilpailu.”

| b) | Korvataan 4, 5 ja 6 kohta seuraavasti:
  ”4.   Jos kansallinen sääntelyviranomainen toteaa, ettei merkityksellisillä markkinoilla ole todellista kilpailua, sen on määriteltävä yritykset, joilla on yksin tai yhdessä kyseisillä markkinoilla huomattava markkinavoima 14 artiklan mukaisesti, ja kansallisen sääntelyviranomaisen on asetettava tällaisille yrityksille tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja asianmukaisia erityisvelvoitteita tai, jos niitä jo on, pidettävä tällaiset velvoitteet edelleen voimassa tai muutettava niitä.
  5.   Edellä 15 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa päätöksessä määriteltyjen valtioiden rajat ylittävien markkinoiden osalta asianomaisten kansallisten sääntelyviranomaisten on yhdessä suoritettava markkina-analyysi ottamalla suuntaviivat mahdollisimman tarkasti huomioon ja tehtävä yhteensovitetusti päätös tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sääntelyvelvollisuuksien asettamisesta, voimassa pitämisestä, muuttamisesta tai poistamisesta.
  6.   Edellä olevan 3 ja 4 kohdan mukaisia toimenpiteitä toteutettaessa on noudatettava 6 ja 7 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä. Kansalliset sääntelyviranomaiset laativat markkina-analyysin asianomaisista markkinoista ja ilmoittavat niihin liittyvän toimenpide-ehdotuksensa 7 artiklan mukaisesti






  a) | kolmen vuoden kuluessa edellisen kyseiseen markkinaan liittyvän toimenpiteen hyväksymisestä. Poikkeuksellisesti tätä ajanjaksoa voidaan pidentää
  enintään kolmella vuodella
  , jos kansallinen sääntelyviranomainen on tehnyt komissiolle ilmoituksen perustellusta ehdotetusta pidentämisestä eikä komissio ole esittänyt eriävää mielipidettä kuukauden kuluessa pidentämistä koskevan ilmoituksen tekemisestä; |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 4, 5 ja 6 kohta seuraavasti:

”4.   Jos kansallinen sääntelyviranomainen toteaa, ettei merkityksellisillä markkinoilla ole todellista kilpailua, sen on määriteltävä yritykset, joilla on yksin tai yhdessä kyseisillä markkinoilla huomattava markkinavoima 14 artiklan mukaisesti, ja kansallisen sääntelyviranomaisen on asetettava tällaisille yrityksille tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja asianmukaisia erityisvelvoitteita tai, jos niitä jo on, pidettävä tällaiset velvoitteet edelleen voimassa tai muutettava niitä.

5.   Edellä 15 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa päätöksessä määriteltyjen valtioiden rajat ylittävien markkinoiden osalta asianomaisten kansallisten sääntelyviranomaisten on yhdessä suoritettava markkina-analyysi ottamalla suuntaviivat mahdollisimman tarkasti huomioon ja tehtävä yhteensovitetusti päätös tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sääntelyvelvollisuuksien asettamisesta, voimassa pitämisestä, muuttamisesta tai poistamisesta.

6.   Edellä olevan 3 ja 4 kohdan mukaisia toimenpiteitä toteutettaessa on noudatettava 6 ja 7 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä. Kansalliset sääntelyviranomaiset laativat markkina-analyysin asianomaisista markkinoista ja ilmoittavat niihin liittyvän toimenpide-ehdotuksensa 7 artiklan mukaisesti

a)

kolmen vuoden kuluessa edellisen kyseiseen markkinaan liittyvän toimenpiteen hyväksymisestä. Poikkeuksellisesti tätä ajanjaksoa voidaan pidentää
  enintään kolmella vuodella
  , jos kansallinen sääntelyviranomainen on tehnyt komissiolle ilmoituksen perustellusta ehdotetusta pidentämisestä eikä komissio ole esittänyt eriävää mielipidettä kuukauden kuluessa pidentämistä koskevan ilmoituksen tekemisestä;

| b) | kahden vuoden kuluessa merkityksellisiä markkinoita koskevan tarkistetun suosituksen hyväksymisestä niiden markkinoiden osalta, joista ei ole aiemmin tehty ilmoitusta komissiolle, tai |
| --- | --- |

b)

kahden vuoden kuluessa merkityksellisiä markkinoita koskevan tarkistetun suosituksen hyväksymisestä niiden markkinoiden osalta, joista ei ole aiemmin tehty ilmoitusta komissiolle, tai

| c) | kahden vuoden kuluessa EU:hun liittymisestä äskettäin liittyneiden jäsenvaltioiden osalta.” |
| --- | --- |

c)

kahden vuoden kuluessa EU:hun liittymisestä äskettäin liittyneiden jäsenvaltioiden osalta.”

| c) | Lisätään kohta seuraavasti:
  ”7.   Mikäli kansallinen sääntelyviranomainen ei ole saanut valmiiksi suosituksessa yksilöidyn merkityksellisten markkinoiden analyysiään 16 artiklan 6 kohdassa säädetyn määräajan kuluessa,
  yhteistyöelin
  avustaa asianomaista kansallista sääntelyviranomaista tämän pyynnöstä saattamaan päätökseen erityisten markkinoiden analyysin ja asetettavat erityisvelvoitteet. Tämän avun saatuaan asianomainen kansallinen sääntelyviranomainen ilmoittaa toimenpide-ehdotuksen komissiolle kuuden kuukauden kuluessa 7 artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

c)

Lisätään kohta seuraavasti:

”7.   Mikäli kansallinen sääntelyviranomainen ei ole saanut valmiiksi suosituksessa yksilöidyn merkityksellisten markkinoiden analyysiään 16 artiklan 6 kohdassa säädetyn määräajan kuluessa,
  yhteistyöelin
  avustaa asianomaista kansallista sääntelyviranomaista tämän pyynnöstä saattamaan päätökseen erityisten markkinoiden analyysin ja asetettavat erityisvelvoitteet. Tämän avun saatuaan asianomainen kansallinen sääntelyviranomainen ilmoittaa toimenpide-ehdotuksen komissiolle kuuden kuukauden kuluessa 7 artiklan mukaisesti.”

| (19) | Muutetaan 17 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdan
  ensimmäisen
  virkkeen ilmaisu ”
  standardeista
  ” ilmaisulla ”
  muista kuin pakollisista standardeista
  ”. |
| --- | --- | --- |

(19)

Muutetaan 17 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdan
  ensimmäisen
  virkkeen ilmaisu ”
  standardeista
  ” ilmaisulla ”
  muista kuin pakollisista standardeista
  ”.

| b) | Korvataan 2 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:
  ”Jos tällaisia standardeja ja/tai eritelmiä ei ole, jäsenvaltioiden on edistettävä kansainvälisen teleliiton (International Telecommunications Union, ITU),
  Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssin (CEPT),
  kansainvälisen standardisoimisjärjestön (International Organisation for Standardisation, ISO) ja kansainvälisen sähkötekniikan toimikunnan (International Electrotechnical Committee, IEC) antamien kansainvälisten standardien tai suositusten käyttöä.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:

”Jos tällaisia standardeja ja/tai eritelmiä ei ole, jäsenvaltioiden on edistettävä kansainvälisen teleliiton (International Telecommunications Union, ITU),
  Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssin (CEPT),
  kansainvälisen standardisoimisjärjestön (International Organisation for Standardisation, ISO) ja kansainvälisen sähkötekniikan toimikunnan (International Electrotechnical Committee, IEC) antamien kansainvälisten standardien tai suositusten käyttöä.”

| c) | Korvataan 4 ja 5 kohta seuraavasti:
  ”4.   Jos komissio aikoo säätää tiettyjen standardien ja/tai eritelmien noudattamisen pakolliseksi, se julkaisee asiasta ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja pyytää kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään asiasta näkemyksensä. Komissio toteuttaa tarvittavat täytäntöönpanotoimet ja säätää kyseessä olevien standardien noudattamisen pakolliseksi viittaamalla niihin pakollisina standardeina Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavassa 1 kohdassa tarkoitettujen standardien ja eritelmien luettelossa.
  5.   Jos komissio katsoo, että 1 kohdassa tarkoitetut standardit ja/tai eritelmät eivät enää edistä yhdenmukaistettujen sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaa tai että ne eivät enää täytä kuluttajien tarpeita tai että ne estävät tekniikan kehittämistä, se poistaa ne
  22 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen 1 kohdassa tarkoitetusta standardien ja/tai eritelmien luettelosta.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 4 ja 5 kohta seuraavasti:

”4.   Jos komissio aikoo säätää tiettyjen standardien ja/tai eritelmien noudattamisen pakolliseksi, se julkaisee asiasta ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja pyytää kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään asiasta näkemyksensä. Komissio toteuttaa tarvittavat täytäntöönpanotoimet ja säätää kyseessä olevien standardien noudattamisen pakolliseksi viittaamalla niihin pakollisina standardeina Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavassa 1 kohdassa tarkoitettujen standardien ja eritelmien luettelossa.

5.   Jos komissio katsoo, että 1 kohdassa tarkoitetut standardit ja/tai eritelmät eivät enää edistä yhdenmukaistettujen sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaa tai että ne eivät enää täytä kuluttajien tarpeita tai että ne estävät tekniikan kehittämistä, se poistaa ne
  22 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen 1 kohdassa tarkoitetusta standardien ja/tai eritelmien luettelosta.”

| d) | Korvataan 6 kohdan ilmaisu ”poistaa ne 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen 1 kohdassa tarkoitetusta standardien ja/tai eritelmien luettelosta” ilmaisulla ”toteuttaa asianmukaiset tekniset täytäntöönpanotoimenpiteet ja poistaa nämä standardit ja/tai eritelmät 1 kohdassa tarkoitetusta standardien ja/tai eritelmien luettelosta”. |
| --- | --- |

d)

Korvataan 6 kohdan ilmaisu ”poistaa ne 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen 1 kohdassa tarkoitetusta standardien ja/tai eritelmien luettelosta” ilmaisulla ”toteuttaa asianmukaiset tekniset täytäntöönpanotoimenpiteet ja poistaa nämä standardit ja/tai eritelmät 1 kohdassa tarkoitetusta standardien ja/tai eritelmien luettelosta”.

| e) | Lisätään kohta seuraavasti:
  ”6 a.   Edellä 4 ja 6 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanotoimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, hyväksytään 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.” |
| --- | --- |

e)

Lisätään kohta seuraavasti:

”6 a.   Edellä 4 ja 6 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanotoimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, hyväksytään 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.”

| (20) | Muutetaan 18 artikla seuraavasti:






  a) | Lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:






  ”c) | digitaalitelevisiopalvelujen ja -laitteiden tarjoajat tekevät yhteistyötä interaktiivisten digitaalitelevisiopalvelujen tarjonnassa vammaisille loppukäyttäjille.” |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Muutetaan 18 artikla seuraavasti:

a)

Lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”c)

digitaalitelevisiopalvelujen ja -laitteiden tarjoajat tekevät yhteistyötä interaktiivisten digitaalitelevisiopalvelujen tarjonnassa vammaisille loppukäyttäjille.”

| b) | Kumotaan 3 kohta. |
| --- | --- |

b)

Kumotaan 3 kohta.

| (21) | Korvataan 19 artikla seuraavasti:

  ”19 artikla


  Yhdenmukaistamismenettelyt

  1.   Jos komissio toteaa, että eroavaisuudet kansallisten sääntelyviranomaisten tavoissa panna täytäntöön tässä direktiivissä ja erityisdirektiiveissä määritettyjä sääntelytehtäviä voivat luoda esteen sisämarkkinoille, komissio voi,
  yhteistyöelimen
  lausunnon mahdollisimman tarkasti huomioon ottaen, antaa suosituksen
  tai tehdä päätöksen
  tämän direktiivin ja erityisdirektiivien säännösten soveltamisen yhdenmukaistamisesta 8 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän direktiivin 9 artiklan ja direktiivin 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) 6 ja 8 artiklan soveltamista.
  2.   Antaessaan 1 kohdan mukaisen suosituksen komissio toimii 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansalliset sääntelyviranomaiset ottavat nämä suositukset toiminnassaan mahdollisimman tarkasti huomioon. Jos kansallinen sääntelyviranomainen päättää olla noudattamatta suositusta, sen on ilmoitettava asiasta komissiolle ja perusteltava kantansa.


  3.
     
  Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti tehdyissä päätöksissä voidaan ainoastaan yksilöidä yhdenmukaistettu tai koordinoitu lähestymistapa, jolla puututaan seuraaviin seikkoihin:










  a) | kansallisten sääntelyviranomaisten harjoittama yleisten sääntelytapojen epäyhdenmukainen täytäntöönpano sähköisen viestinnän markkinoiden sääntelyssä 15 ja 16 artiklan mukaisesti siltä osin kuin se muodostaa esteen sisämarkkinoille. Tämänkaltaisissa päätöksissä ei viitata kansallisten sääntelyviranomaisten 7 a artiklan mukaisesti antamiin erityisiin ilmoituksiin.



  Tällaisissa tapauksissa komissio ehdottaa päätösluonnosta vasta







  — | kun komission samasta asiasta antaman suosituksen hyväksymisestä on kulunut vähintään kaksi vuotta, ja |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Korvataan 19 artikla seuraavasti:

”19 artikla

Yhdenmukaistamismenettelyt

1.   Jos komissio toteaa, että eroavaisuudet kansallisten sääntelyviranomaisten tavoissa panna täytäntöön tässä direktiivissä ja erityisdirektiiveissä määritettyjä sääntelytehtäviä voivat luoda esteen sisämarkkinoille, komissio voi,
  yhteistyöelimen
  lausunnon mahdollisimman tarkasti huomioon ottaen, antaa suosituksen
  tai tehdä päätöksen
  tämän direktiivin ja erityisdirektiivien säännösten soveltamisen yhdenmukaistamisesta 8 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän direktiivin 9 artiklan ja direktiivin 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) 6 ja 8 artiklan soveltamista.

2.   Antaessaan 1 kohdan mukaisen suosituksen komissio toimii 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansalliset sääntelyviranomaiset ottavat nämä suositukset toiminnassaan mahdollisimman tarkasti huomioon. Jos kansallinen sääntelyviranomainen päättää olla noudattamatta suositusta, sen on ilmoitettava asiasta komissiolle ja perusteltava kantansa.

3.
     
  Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti tehdyissä päätöksissä voidaan ainoastaan yksilöidä yhdenmukaistettu tai koordinoitu lähestymistapa, jolla puututaan seuraaviin seikkoihin:

a)

kansallisten sääntelyviranomaisten harjoittama yleisten sääntelytapojen epäyhdenmukainen täytäntöönpano sähköisen viestinnän markkinoiden sääntelyssä 15 ja 16 artiklan mukaisesti siltä osin kuin se muodostaa esteen sisämarkkinoille. Tämänkaltaisissa päätöksissä ei viitata kansallisten sääntelyviranomaisten 7 a artiklan mukaisesti antamiin erityisiin ilmoituksiin.

—

kun komission samasta asiasta antaman suosituksen hyväksymisestä on kulunut vähintään kaksi vuotta, ja

| — | ottaen mahdollisimman tarkasti huomioon yhteistyöelimen lausunnon tällaisen päätöksen hyväksymisestä, jonka yhteistyöelin antaa kolmen kuukauden kuluessa komission pyynnöstä; |
| --- | --- |

—

ottaen mahdollisimman tarkasti huomioon yhteistyöelimen lausunnon tällaisen päätöksen hyväksymisestä, jonka yhteistyöelin antaa kolmen kuukauden kuluessa komission pyynnöstä;

| b) | numerointi, mukaan luettuina numeroalueet, numeroiden ja tunnisteiden siirrettävyys, numeron- tai osoitteenmuunnosjärjestelmät sekä 112-hätäpalvelujen käyttömahdollisuus. |
| --- | --- |

b)

numerointi, mukaan luettuina numeroalueet, numeroiden ja tunnisteiden siirrettävyys, numeron- tai osoitteenmuunnosjärjestelmät sekä 112-hätäpalvelujen käyttömahdollisuus.

4.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettu päätös, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, tehdään 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

5.   
  Yhteistyöelin
  voi omasta aloitteestaan antaa komissiolle neuvoja sen suhteen, pitäisikö sen 1 kohdan mukaisesti hyväksyä jokin toimenpide.”

| (22) | Korvataan 20 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Mikäli jossakin jäsenvaltiossa syntyy tämän direktiivin tai erityisdirektiivien nojalla asetettuihin olemassa oleviin velvoitteisiin liittyvä riita sähköisiä viestintäverkkoja tai -palveluja tarjoavien yritysten välille tai tällaisten yritysten ja sellaisten muiden jäsenvaltiossa toimivien yritysten välille, jotka hyötyvät tästä direktiivistä tai erityisdirektiiveistä johtuvista käyttöoikeuksia ja/tai yhteenliittämistä koskevista velvoitteista, asianomaisen kansallisen sääntelyviranomaisen on jommankumman osapuolen pyynnöstä ja 2 kohdan säännösten soveltamista rajoittamatta tehtävä mahdollisimman pian ja poikkeuksellisia olosuhteita lukuun ottamatta joka tapauksessa neljän kuukauden kuluessa sitova päätös riidan ratkaisemiseksi. Asianomaisen jäsenvaltion on vaadittava, että kaikki osapuolet toimivat täydessä yhteistyössä kansallisen sääntelyviranomaisen kanssa.” |
| --- | --- |

(22)

Korvataan 20 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Mikäli jossakin jäsenvaltiossa syntyy tämän direktiivin tai erityisdirektiivien nojalla asetettuihin olemassa oleviin velvoitteisiin liittyvä riita sähköisiä viestintäverkkoja tai -palveluja tarjoavien yritysten välille tai tällaisten yritysten ja sellaisten muiden jäsenvaltiossa toimivien yritysten välille, jotka hyötyvät tästä direktiivistä tai erityisdirektiiveistä johtuvista käyttöoikeuksia ja/tai yhteenliittämistä koskevista velvoitteista, asianomaisen kansallisen sääntelyviranomaisen on jommankumman osapuolen pyynnöstä ja 2 kohdan säännösten soveltamista rajoittamatta tehtävä mahdollisimman pian ja poikkeuksellisia olosuhteita lukuun ottamatta joka tapauksessa neljän kuukauden kuluessa sitova päätös riidan ratkaisemiseksi. Asianomaisen jäsenvaltion on vaadittava, että kaikki osapuolet toimivat täydessä yhteistyössä kansallisen sääntelyviranomaisen kanssa.”

| (23) | Korvataan 21 artikla seuraavasti:

  ”21 artikla


  Rajat ylittävien riitojen ratkaisu

  1.   Tämän direktiivin tai erityisdirektiivien soveltamisalaan kuuluvissa, eri jäsenvaltioista tulevien osapuolten välisissä rajat ylittävissä riidoissa, jotka kuuluvat vähintään kahden jäsenvaltion kansallisten sääntelyviranomaisten toimivaltaan, sovelletaan 2, 3 ja 4 kohdan säännöksiä.
  2.   Riidan osapuoli voi antaa riidan kyseessä olevien kansallisten sääntelyviranomaisten käsiteltäväksi. Toimivaltaisten kansallisten sääntelyviranomaisten on sovitettava toimintansa yhteen,
  ja niillä on oikeus kuulla yhteistyöelintä
  riidan ratkaisemiseksi
  johdonmukaisella tavalla
  8 artiklassa säädettyjen tavoitteiden mukaisesti.


  Kaikkien kansallisten sääntelyviranomaisten yritykselle asettamien riidanratkaisua koskevien velvoitteiden on oltava tämän direktiivin ja erityisdirektiivien säännösten mukaisia.


  Kansallinen sääntelyviranomainen, jolla on toimivaltaa tällaisessa riidassa, voi pyytää
  yhteistyöelintä
  antamaan lausunnon toimenpiteistä, joihin puitedirektiivin ja/tai erityisdirektiivien säännösten mukaisesti olisi ryhdyttävä riidan ratkaisemiseksi.
  Kun
  yhteistyöelimelle
  tehdään tällainen pyyntö, jokaisen kansallisen sääntelyviranomaisen, jolla on toimivaltaa riidan jonkin näkökohdan suhteen, on odotettava
  yhteistyöelimen
  lausuntoa ennen kuin se ryhtyy toimenpiteisiin riidan ratkaisemiseksi. Tämä ei kuitenkaan rajoita kansallisten sääntelyviranomaisten mahdollisuutta toteuttaa kiireellisiä toimenpiteitä tarpeen vaatiessa.
  Niiden velvollisuuksien, jotka kansallinen sääntelyviranomainen asettaa yritykselle riitaa ratkaistaessa, on oltava tämän direktiivin tai erityisdirektiivien säännösten mukaisia, ja niissä on otettava
  yhteistyöelimen
  antama lausunto mahdollisimman tarkasti huomioon.
  3.   Jäsenvaltiot voivat säätää, että toimivaltaiset kansalliset sääntelyviranomaiset voivat yhdessä päättää olla ratkaisematta riitaa, jos on olemassa muita keinoja, kuten sovittelu, jotka edistävät paremmin riidan nopeaa ratkaisemista 8 artiklan säännösten mukaisesti.
  Sääntelyviranomaisten on ilmoitettava tästä osapuolille mahdollisimman pian. Jos riitaa ei ole ratkaistu neljän kuukauden kuluessa ja jos muutosta hakeva osapuoli ei ole saattanut sitä tuomioistuimen käsiteltäväksi, kansallisten sääntelyviranomaisten on jommankumman osapuolen pyynnöstä sovitettava yhteen toimintansa riidan ratkaisemiseksi 8 artiklan säännösten mukaisesti ja ottaen
  yhteistyöelimen
  antaman lausunnon mahdollisimman tarkasti huomioon.
  4.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettu menettely ei estä osapuolia panemasta vireille oikeudenkäyntiä tuomioistuimessa.” |
| --- | --- |

(23)

Korvataan 21 artikla seuraavasti:

”21 artikla

Rajat ylittävien riitojen ratkaisu

1.   Tämän direktiivin tai erityisdirektiivien soveltamisalaan kuuluvissa, eri jäsenvaltioista tulevien osapuolten välisissä rajat ylittävissä riidoissa, jotka kuuluvat vähintään kahden jäsenvaltion kansallisten sääntelyviranomaisten toimivaltaan, sovelletaan 2, 3 ja 4 kohdan säännöksiä.

2.   Riidan osapuoli voi antaa riidan kyseessä olevien kansallisten sääntelyviranomaisten käsiteltäväksi. Toimivaltaisten kansallisten sääntelyviranomaisten on sovitettava toimintansa yhteen,
  ja niillä on oikeus kuulla yhteistyöelintä
  riidan ratkaisemiseksi
  johdonmukaisella tavalla
  8 artiklassa säädettyjen tavoitteiden mukaisesti.

Kaikkien kansallisten sääntelyviranomaisten yritykselle asettamien riidanratkaisua koskevien velvoitteiden on oltava tämän direktiivin ja erityisdirektiivien säännösten mukaisia.

Kansallinen sääntelyviranomainen, jolla on toimivaltaa tällaisessa riidassa, voi pyytää
  yhteistyöelintä
  antamaan lausunnon toimenpiteistä, joihin puitedirektiivin ja/tai erityisdirektiivien säännösten mukaisesti olisi ryhdyttävä riidan ratkaisemiseksi.

Kun
  yhteistyöelimelle
  tehdään tällainen pyyntö, jokaisen kansallisen sääntelyviranomaisen, jolla on toimivaltaa riidan jonkin näkökohdan suhteen, on odotettava
  yhteistyöelimen
  lausuntoa ennen kuin se ryhtyy toimenpiteisiin riidan ratkaisemiseksi. Tämä ei kuitenkaan rajoita kansallisten sääntelyviranomaisten mahdollisuutta toteuttaa kiireellisiä toimenpiteitä tarpeen vaatiessa.

Niiden velvollisuuksien, jotka kansallinen sääntelyviranomainen asettaa yritykselle riitaa ratkaistaessa, on oltava tämän direktiivin tai erityisdirektiivien säännösten mukaisia, ja niissä on otettava
  yhteistyöelimen
  antama lausunto mahdollisimman tarkasti huomioon.

3.   Jäsenvaltiot voivat säätää, että toimivaltaiset kansalliset sääntelyviranomaiset voivat yhdessä päättää olla ratkaisematta riitaa, jos on olemassa muita keinoja, kuten sovittelu, jotka edistävät paremmin riidan nopeaa ratkaisemista 8 artiklan säännösten mukaisesti.

Sääntelyviranomaisten on ilmoitettava tästä osapuolille mahdollisimman pian. Jos riitaa ei ole ratkaistu neljän kuukauden kuluessa ja jos muutosta hakeva osapuoli ei ole saattanut sitä tuomioistuimen käsiteltäväksi, kansallisten sääntelyviranomaisten on jommankumman osapuolen pyynnöstä sovitettava yhteen toimintansa riidan ratkaisemiseksi 8 artiklan säännösten mukaisesti ja ottaen
  yhteistyöelimen
  antaman lausunnon mahdollisimman tarkasti huomioon.

4.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettu menettely ei estä osapuolia panemasta vireille oikeudenkäyntiä tuomioistuimessa.”

| (24) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”21 a artikla


  Seuraamukset

  Jäsenvaltioiden on säädettävä seuraamuksista, joita sovelletaan tämän direktiivin ja erityisdirektiivien täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen, ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden soveltamisen varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava
  asianmukaisia,
  tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä säännöksistä komissiolle viimeistään ... (22) sekä ilmoitettava viipymättä kaikista niihin vaikuttavista muutoksista.” |
| --- | --- |

(24)

Lisätään artikla seuraavasti:

”21 a artikla

Seuraamukset

Jäsenvaltioiden on säädettävä seuraamuksista, joita sovelletaan tämän direktiivin ja erityisdirektiivien täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen, ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden soveltamisen varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava
  asianmukaisia,
  tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä säännöksistä komissiolle viimeistään ... (22) sekä ilmoitettava viipymättä kaikista niihin vaikuttavista muutoksista.”

| (25) | Muutetaan 22 artikla seuraavasti:
  ▐







  a) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.” |
| --- | --- | --- |

(25)

Muutetaan 22 artikla seuraavasti:

▐

a)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.”

| b) | Kumotaan 4 kohta. |
| --- | --- |

b)

Kumotaan 4 kohta.

| (26) | Kumotaan 27 artikla. |
| --- | --- |

(26)

Kumotaan 27 artikla.

| (27) | Kumotaan liite I. |
| --- | --- |

(27)

Kumotaan liite I.

| (28) | Korvataan liite II seuraavasti:

  ”LIITE II
  Perusteet, joita kansallisten sääntelyviranomaisten on käytettävä arvioidessaan 14 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, onko kyseessä yhteinen määräävä asema markkinoilla
  Kahdella tai useammalla yrityksellä voidaan katsoa olevan yhteinen määräävä asema markkinoilla 14 artiklassa tarkoitetulla tavalla, vaikka kyseisten yritysten välillä ei olisikaan rakenteellisia tai muita yhteyksiä, jos ne toimivat markkinoilla, joilla ei esiinny todellista kilpailua ja joilla millään yksittäisellä yrityksellä ei ole huomattavaa markkinavoimaa.
  Sovellettavan yhteisön oikeuden ja yhteistä määräävää asemaa koskevan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön
  mukaan tilanteen on todennäköisesti katsottava olevan tällainen, jos markkinat ovat keskittyneet ja niillä on useampi asian kannalta merkityksellinen ominaisuus, joista seuraavat voivat olla olennaisimpia
  sähköisen
  viestinnän alalla:






  — | alhainen kysyntäjousto |
| --- | --- | --- |

(28)

Korvataan liite II seuraavasti:

”LIITE II

Perusteet, joita kansallisten sääntelyviranomaisten on käytettävä arvioidessaan 14 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, onko kyseessä yhteinen määräävä asema markkinoilla

Kahdella tai useammalla yrityksellä voidaan katsoa olevan yhteinen määräävä asema markkinoilla 14 artiklassa tarkoitetulla tavalla, vaikka kyseisten yritysten välillä ei olisikaan rakenteellisia tai muita yhteyksiä, jos ne toimivat markkinoilla, joilla ei esiinny todellista kilpailua ja joilla millään yksittäisellä yrityksellä ei ole huomattavaa markkinavoimaa.
  Sovellettavan yhteisön oikeuden ja yhteistä määräävää asemaa koskevan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön
  mukaan tilanteen on todennäköisesti katsottava olevan tällainen, jos markkinat ovat keskittyneet ja niillä on useampi asian kannalta merkityksellinen ominaisuus, joista seuraavat voivat olla olennaisimpia
  sähköisen
  viestinnän alalla:

—

alhainen kysyntäjousto

| — | samanlaiset markkinaosuudet |
| --- | --- |

—

samanlaiset markkinaosuudet

| — | suuret markkinoille pääsyn esteet |
| --- | --- |

—

suuret markkinoille pääsyn esteet

| — | vertikaalinen integraatio ja kollektiivinen kieltäytyminen toimituksista |
| --- | --- |

—

vertikaalinen integraatio ja kollektiivinen kieltäytyminen toimituksista

| — | tasoittavan ostovoiman puute |
| --- | --- |

—

tasoittavan ostovoiman puute

| — | mahdollisen kilpailun puute |
| --- | --- |

—

mahdollisen kilpailun puute

Edellä esitetty luettelo on ohjeellinen, ei täydellinen, eivätkä perusteet myöskään ole kumuloituvia. Luettelon tarkoituksena on pikemminkin esittää, minkä tyyppisiä todisteita voidaan käyttää markkinoilla olevan yhteisen määräävän aseman olemassaoloa koskevan väitteen tueksi. ▐”

2 artikla

2 artikla

Direktiivin 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi) muutokset

Direktiivin 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi) muutokset

Muutetaan direktiivi 2002/19/EY seuraavasti:

| (1) | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | ’käyttöoikeudella’ tarkoitetaan järjestelmien ja/tai palvelujen asettamista toisen yrityksen saataville määritellyin ehdoin joko yksinoikeudella tai muutoin sähköisten viestintäpalvelujen tarjoamista varten, myös silloin kun niitä käytetään tietoyhteiskunnan palvelujen taikka radio- ja televisiosisältöpalvelujen toimittamiseen. Se kattaa muun muassa: verkkoelementtien ja niihin liittyvien toimintojen käyttöoikeuden, johon saattaa sisältyä laitteiden liittäminen kiinteää tai muuta kuin kiinteää tapaa käyttäen (tässä tarkoitetaan erityisesti tilaajayhteyksien sekä sellaisten toimintojen ja palvelujen käyttöoikeutta, joita tarvitaan palvelujen tarjoamiseksi tilaajayhteyksien kautta); fyysisten perusrakenteiden käyttöoikeuden, mukaan lukien rakennukset, kaapelikanavat ja mastot; asiaan liittyvien ohjelmistojen käyttöoikeuden, mukaan lukien käyttötukijärjestelmät; ennakkotilauksia, palvelun toimittamista, tilauksia, ylläpitoa, korjauspyyntöjä ja laskutusta koskevien tietojärjestelmien tai tietokantojen käyttöoikeuden; numeronmuuntoa tai vastaavia toimintoja tarjoavien järjestelmien käyttöoikeuden; kiinteiden ja matkaviestintäverkkojen käyttöoikeuden erityisesti verkkovierailua varten; digitaalitelevisiopalvelujen ehdollisen käyttöoikeuden järjestelmien käyttöoikeuden; virtuaaliverkkopalvelujen käyttöoikeuden” |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

’käyttöoikeudella’ tarkoitetaan järjestelmien ja/tai palvelujen asettamista toisen yrityksen saataville määritellyin ehdoin joko yksinoikeudella tai muutoin sähköisten viestintäpalvelujen tarjoamista varten, myös silloin kun niitä käytetään tietoyhteiskunnan palvelujen taikka radio- ja televisiosisältöpalvelujen toimittamiseen. Se kattaa muun muassa: verkkoelementtien ja niihin liittyvien toimintojen käyttöoikeuden, johon saattaa sisältyä laitteiden liittäminen kiinteää tai muuta kuin kiinteää tapaa käyttäen (tässä tarkoitetaan erityisesti tilaajayhteyksien sekä sellaisten toimintojen ja palvelujen käyttöoikeutta, joita tarvitaan palvelujen tarjoamiseksi tilaajayhteyksien kautta); fyysisten perusrakenteiden käyttöoikeuden, mukaan lukien rakennukset, kaapelikanavat ja mastot; asiaan liittyvien ohjelmistojen käyttöoikeuden, mukaan lukien käyttötukijärjestelmät; ennakkotilauksia, palvelun toimittamista, tilauksia, ylläpitoa, korjauspyyntöjä ja laskutusta koskevien tietojärjestelmien tai tietokantojen käyttöoikeuden; numeronmuuntoa tai vastaavia toimintoja tarjoavien järjestelmien käyttöoikeuden; kiinteiden ja matkaviestintäverkkojen käyttöoikeuden erityisesti verkkovierailua varten; digitaalitelevisiopalvelujen ehdollisen käyttöoikeuden järjestelmien käyttöoikeuden; virtuaaliverkkopalvelujen käyttöoikeuden”

| b) | Korvataan e alakohta seuraavasti






  ”e) | ’tilaajayhteydellä’ tarkoitetaan fyysisiä johtoja, jotka yhdistävät ▐ liityntäpisteen ristikytkentätelineeseen tai vastaavaan kiinteän yleisen sähköisen viestintäverkon verkkoelementtiin.” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan e alakohta seuraavasti

”e)

’tilaajayhteydellä’ tarkoitetaan fyysisiä johtoja, jotka yhdistävät ▐ liityntäpisteen ristikytkentätelineeseen tai vastaavaan kiinteän yleisen sähköisen viestintäverkon verkkoelementtiin.”

| (2) | Korvataan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Yleisten viestintäverkkojen operaattoreilla on oikeus ja, direktiivin 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) 4 artiklan mukaisesti valtuutetun toisen yrityksen sitä pyytäessä, velvollisuus neuvotella keskenään yhteenliittämisestä yleisesti saatavilla olevien sähköisten viestintäpalvelujen tarjoamiseksi, jotta varmistetaan palvelujen tarjonta ja yhteentoimivuus koko yhteisössä. Operaattoreiden on tarjottava käyttöoikeutta ja yhteenliittämistä muille yrityksille ehdoilla, jotka eivät ole ristiriidassa kansallisen sääntelyviranomaisen 5–8 artiklan mukaisesti asettamien velvollisuuksien kanssa.” |
| --- | --- |

(2)

Korvataan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Yleisten viestintäverkkojen operaattoreilla on oikeus ja, direktiivin 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) 4 artiklan mukaisesti valtuutetun toisen yrityksen sitä pyytäessä, velvollisuus neuvotella keskenään yhteenliittämisestä yleisesti saatavilla olevien sähköisten viestintäpalvelujen tarjoamiseksi, jotta varmistetaan palvelujen tarjonta ja yhteentoimivuus koko yhteisössä. Operaattoreiden on tarjottava käyttöoikeutta ja yhteenliittämistä muille yrityksille ehdoilla, jotka eivät ole ristiriidassa kansallisen sääntelyviranomaisen 5–8 artiklan mukaisesti asettamien velvollisuuksien kanssa.”

| (3) | Muutetaan 5 artikla seuraavasti:






  a) | Muutetaan 1 kohta seuraavasti:








  i) | Korvataan ║ ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  1.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 8 artiklassa säädettyihin tavoitteisiin pyrkiessään edistettävä tämän direktiivin säännösten mukaisia riittäviä käyttöoikeuksia ja yhteenliittämistä sekä palvelujen yhteentoimivuutta, ja tarvittaessa varmistettava ne täyttäen tehtävänsä tavalla, joka edistää tehokkuutta, kestävää kilpailua, tehokkaita investointeja ja innovointia ja antaa mahdollisimman suuren hyödyn loppukäyttäjille. |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

Muutetaan 1 kohta seuraavasti:

Muutetaan 1 kohta seuraavasti:

i)

i)

Korvataan ║ ensimmäinen alakohta seuraavasti:

1.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 8 artiklassa säädettyihin tavoitteisiin pyrkiessään edistettävä tämän direktiivin säännösten mukaisia riittäviä käyttöoikeuksia ja yhteenliittämistä sekä palvelujen yhteentoimivuutta, ja tarvittaessa varmistettava ne täyttäen tehtävänsä tavalla, joka edistää tehokkuutta, kestävää kilpailua, tehokkaita investointeja ja innovointia ja antaa mahdollisimman suuren hyödyn loppukäyttäjille.

| ii) | Lisätään a b alakohta seuraavasti:








  ”
  a b) | perustelluissa tapauksissa ja siinä määrin kuin se on tarpeellista, asettaa yrityksille, joiden määräämisvallassa ovat yhteydet loppukäyttäjiin, velvoite tehdä palveluistaan yhteentoimivia,” |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

Lisätään a b alakohta seuraavasti:

Lisätään a b alakohta seuraavasti:

”
  a b)

a b)

perustelluissa tapauksissa ja siinä määrin kuin se on tarpeellista, asettaa yrityksille, joiden määräämisvallassa ovat yhteydet loppukäyttäjiin, velvoite tehdä palveluistaan yhteentoimivia,”

perustelluissa tapauksissa ja siinä määrin kuin se on tarpeellista, asettaa yrityksille, joiden määräämisvallassa ovat yhteydet loppukäyttäjiin, velvoite tehdä palveluistaan yhteentoimivia,”

| b) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Edellä 1 kohdan mukaisesti asetettavien velvollisuuksien ja ehtojen on oltava puolueettomia, avoimia, oikeasuhteisia ja syrjimättömiä, ja ne on pantava täytäntöön direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi)
  6, 7 ja 7 a artiklassa
  tarkoitettuja menettelyjä noudattaen.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Edellä 1 kohdan mukaisesti asetettavien velvollisuuksien ja ehtojen on oltava puolueettomia, avoimia, oikeasuhteisia ja syrjimättömiä, ja ne on pantava täytäntöön direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi)
  6, 7 ja 7 a artiklassa
  tarkoitettuja menettelyjä noudattaen.”

6, 7 ja 7 a artiklassa

| c) | Kumotaan 3 kohta. |
| --- | --- |

c)

Kumotaan 3 kohta.

| d) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”3.   Edellä 1 kohdassa mainittujen käyttöoikeuksien ja yhteenliittämisen osalta jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisella sääntelyviranomaisella on toimivalta puuttua asiaan omasta aloitteestaan mikäli tämä on perusteltua direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 8 artiklan sisältämien tavoitteiden turvaamiseksi sekä tämän direktiivin säännösten ja direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 6, 7, 20 ja 21 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä noudattaen.” |
| --- | --- |

d)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”3.   Edellä 1 kohdassa mainittujen käyttöoikeuksien ja yhteenliittämisen osalta jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisella sääntelyviranomaisella on toimivalta puuttua asiaan omasta aloitteestaan mikäli tämä on perusteltua direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 8 artiklan sisältämien tavoitteiden turvaamiseksi sekä tämän direktiivin säännösten ja direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 6, 7, 20 ja 21 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä noudattaen.”

| (4) | Korvataan 6 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Markkinoiden ja tekniikan kehityksen perusteella komissio voi hyväksyä täytäntöönpanotoimenpiteitä liitteen I muuttamiseksi. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia, hyväksytään 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.” |
| --- | --- |

(4)

Korvataan 6 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Markkinoiden ja tekniikan kehityksen perusteella komissio voi hyväksyä täytäntöönpanotoimenpiteitä liitteen I muuttamiseksi. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia, hyväksytään 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.”

| (5) | Kumotaan 7 artikla. |
| --- | --- |

(5)

Kumotaan 7 artikla.

| (6) | Muutetaan 8 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdassa ilmaisu ”9–13 artiklassa” ilmaisulla ”9–13 a artiklassa”. |
| --- | --- | --- |

(6)

Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdassa ilmaisu ”9–13 artiklassa” ilmaisulla ”9–13 a artiklassa”.

| b) | Muutetaan 3 kohta seuraavasti:






  i) | Muutetaan ensimmäinen alakohta seuraavasti:






  — | Korvataan ensimmäisessä luetelmakohdassa ilmaisu ”5 artiklan 1 kohdan, 5 artiklan 2 kohdan ja 6 artiklan” ilmaisulla ”5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan”. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Muutetaan 3 kohta seuraavasti:

i)

Muutetaan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

—

Korvataan ensimmäisessä luetelmakohdassa ilmaisu ”5 artiklan 1 kohdan, 5 artiklan 2 kohdan ja 6 artiklan” ilmaisulla ”5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan”.

| — | Korvataan toisessa luetelmakohdassa ilmaisu ”henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta televiestinnän alalla 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/66/EY (23)” ilmaisulla ”henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (24)”. |
| --- | --- |

—

Korvataan toisessa luetelmakohdassa ilmaisu ”henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta televiestinnän alalla 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/66/EY (23)” ilmaisulla ”henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (24)”.

23

24

| ii) | korvataan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Jos kansallinen sääntelyviranomainen poikkeuksellisissa olosuhteissa aikoo asettaa huomattavan markkinavoiman operaattoreille muita kuin tämän direktiivin 9–13 artiklassa asetettuja velvollisuuksia, jotka koskevat käyttöoikeuksia tai yhteenliittämistä, se esittää tätä koskevan pyynnön komissiolle. Komissio ottaa Euroopan
  sähköisen viestinnän
  sääntelyviranomaisten
  yhteistyöelimen
  , jäljempänä ”
  yhteistyöelin
  ”, (25) lausunnon mahdollisimman tarkasti huomioon. Komissio päättää 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti siitä, hyväksyykö vai estääkö se kansallisen sääntelyviranomaisen toimenpiteiden toteuttamisen. |
| --- | --- |

ii)

korvataan toinen alakohta seuraavasti:

”Jos kansallinen sääntelyviranomainen poikkeuksellisissa olosuhteissa aikoo asettaa huomattavan markkinavoiman operaattoreille muita kuin tämän direktiivin 9–13 artiklassa asetettuja velvollisuuksia, jotka koskevat käyttöoikeuksia tai yhteenliittämistä, se esittää tätä koskevan pyynnön komissiolle. Komissio ottaa Euroopan
  sähköisen viestinnän
  sääntelyviranomaisten
  yhteistyöelimen
  , jäljempänä ”
  yhteistyöelin
  ”, (25) lausunnon mahdollisimman tarkasti huomioon. Komissio päättää 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti siitä, hyväksyykö vai estääkö se kansallisen sääntelyviranomaisen toimenpiteiden toteuttamisen.

sähköisen viestinnän

yhteistyöelimen

yhteistyöelin

25

| (7) | Muutetaan 9 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Kansalliset sääntelyviranomaiset voivat 8 artiklan säännösten mukaisesti asettaa yhteenliittämistä ja/tai käyttöoikeuksia koskevia avoimuusvelvollisuuksia, joiden mukaan operaattoreiden on julkistettava määrätyt tiedot, kuten kirjanpitotiedot, tekniset eritelmät, verkon ominaisuudet, tarjonnan ja käytön ehdot, mukaan lukien
  palvelujen ja sovellusten käyttöoikeutta rajoittavat ehdot, jos kyseiset ehdot ovat jäsenvaltioiden yhteisön oikeuden mukaisesti sallimia,
  sekä hinnat.” |
| --- | --- | --- |

(7)

Muutetaan 9 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Kansalliset sääntelyviranomaiset voivat 8 artiklan säännösten mukaisesti asettaa yhteenliittämistä ja/tai käyttöoikeuksia koskevia avoimuusvelvollisuuksia, joiden mukaan operaattoreiden on julkistettava määrätyt tiedot, kuten kirjanpitotiedot, tekniset eritelmät, verkon ominaisuudet, tarjonnan ja käytön ehdot, mukaan lukien
  palvelujen ja sovellusten käyttöoikeutta rajoittavat ehdot, jos kyseiset ehdot ovat jäsenvaltioiden yhteisön oikeuden mukaisesti sallimia,
  sekä hinnat.”

palvelujen ja sovellusten käyttöoikeutta rajoittavat ehdot, jos kyseiset ehdot ovat jäsenvaltioiden yhteisön oikeuden mukaisesti sallimia,

| b) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Sen estämättä, mitä 3 kohdassa säädetään, kansallisten sääntelyviranomaisten on varmistettava vähintään liitteessä II esitetyt osat sisältävän viitetarjouksen julkaiseminen, jos operaattorilla on 12 artiklan mukaisia velvollisuuksia, jotka koskevat käyttöoikeutta tukkutason verkkorakenteisiin ▐.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Sen estämättä, mitä 3 kohdassa säädetään, kansallisten sääntelyviranomaisten on varmistettava vähintään liitteessä II esitetyt osat sisältävän viitetarjouksen julkaiseminen, jos operaattorilla on 12 artiklan mukaisia velvollisuuksia, jotka koskevat käyttöoikeutta tukkutason verkkorakenteisiin ▐.”

| c) | Korvataan 5 kohta seuraavasti:
  ”5.   Komissio voi hyväksyä tarvittavia muutoksia liitteeseen II sen mukauttamiseksi tekniikan ja markkinoiden kehitykseen. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia, hyväksytään 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.
  Yhteistyöelin
  voi avustaa komissiota tämän kohdan säännösten täytäntöönpanossa.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Komissio voi hyväksyä tarvittavia muutoksia liitteeseen II sen mukauttamiseksi tekniikan ja markkinoiden kehitykseen. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia, hyväksytään 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.
  Yhteistyöelin
  voi avustaa komissiota tämän kohdan säännösten täytäntöönpanossa.”

Yhteistyöelin

| (8) | Muutetaan 12 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | antamaan kolmansille osapuolille tiettyjen verkkoelementtien ja/tai toimintojen, myös verkkoelementtien, jotka eivät ole aktiivisia, käyttöoikeus ja/tai tilaajayhteyksien eriytetty tarjonta, muun muassa operaattorin valinnan ja/tai ennaltavalinnan ja/tai tilaajaliittymän jälleenmyynnin mahdollistamiseksi” |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Muutetaan 12 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

antamaan kolmansille osapuolille tiettyjen verkkoelementtien ja/tai toimintojen, myös verkkoelementtien, jotka eivät ole aktiivisia, käyttöoikeus ja/tai tilaajayhteyksien eriytetty tarjonta, muun muassa operaattorin valinnan ja/tai ennaltavalinnan ja/tai tilaajaliittymän jälleenmyynnin mahdollistamiseksi”

| b) | Korvataan 1 kohdan f alakohta seuraavasti:






  ”f) | tarjoamaan rinnakkain sijoittamista tai muita liitännäistoimintojen yhteiskäyttötapoja ▐;” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 1 kohdan f alakohta seuraavasti:

”f)

tarjoamaan rinnakkain sijoittamista tai muita liitännäistoimintojen yhteiskäyttötapoja ▐;”

| c) | Lisätään 1 kohtaan j alakohta seuraavasti:






  ”j) | tarjoamaan liitännäispalvelujen, kuten tunnistamis-, paikantamis- ja tilatietopalvelujen käyttöoikeuden.” |
| --- | --- | --- |

c)

Lisätään 1 kohtaan j alakohta seuraavasti:

”j)

tarjoamaan liitännäispalvelujen, kuten tunnistamis-, paikantamis- ja tilatietopalvelujen käyttöoikeuden.”

| d) | Korvataan 2 kohdan johdantolause ja a alakohta seuraavasti:
  ”2.   Harkitessaan, onko 1 kohdassa tarkoitettuja velvollisuuksia tarpeen asettaa, ja erityisesti arvioidessaan, miten velvollisuudet voidaan asettaa siten, että ne ovat oikeassa suhteessa direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 8 artiklassa asetettuihin tavoitteisiin, kansallisten sääntelyviranomaisten on otettava huomioon erityisesti seuraavat seikat:






  a) | kilpailevien toimintojen käytön tai asentamisen tekninen ja taloudellinen kannattavuus markkinoiden kehitysasteen kannalta katsottuna, ottaen huomioon kyseessä olevan yhteenliittämisen ja/tai käyttöoikeuden luonteen ja laadun, sekä muiden alkuvaiheen käyttöoikeustuotteiden kuten kaapelikanavien käyttöoikeuden kannattavuus” |
| --- | --- | --- |

d)

Korvataan 2 kohdan johdantolause ja a alakohta seuraavasti:

”2.   Harkitessaan, onko 1 kohdassa tarkoitettuja velvollisuuksia tarpeen asettaa, ja erityisesti arvioidessaan, miten velvollisuudet voidaan asettaa siten, että ne ovat oikeassa suhteessa direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 8 artiklassa asetettuihin tavoitteisiin, kansallisten sääntelyviranomaisten on otettava huomioon erityisesti seuraavat seikat:

a)

kilpailevien toimintojen käytön tai asentamisen tekninen ja taloudellinen kannattavuus markkinoiden kehitysasteen kannalta katsottuna, ottaen huomioon kyseessä olevan yhteenliittämisen ja/tai käyttöoikeuden luonteen ja laadun, sekä muiden alkuvaiheen käyttöoikeustuotteiden kuten kaapelikanavien käyttöoikeuden kannattavuus”

| e) | Korvataan 2 kohdan
  c ja d alakohta
  seuraavasti:






  ”
  c) | toiminnon omistajan tekemät perusinvestoinnit ottaen huomioon tehdyt julkiset investoinnit ja investointeihin liittyvät riskit; |
| --- | --- | --- |

e)

Korvataan 2 kohdan
  c ja d alakohta
  seuraavasti:

c ja d alakohta

”
  c)

c)

toiminnon omistajan tekemät perusinvestoinnit ottaen huomioon tehdyt julkiset investoinnit ja investointeihin liittyvät riskit;

toiminnon omistajan tekemät perusinvestoinnit ottaen huomioon tehdyt julkiset investoinnit ja investointeihin liittyvät riskit;

| d) | tarve turvata kilpailu pitkällä aikavälillä
  ottaen erityisesti huomioon
  taloudellisesti
  tehokkaan infrastruktuuriin perustuvan kilpailun” |
| --- | --- |

d)

tarve turvata kilpailu pitkällä aikavälillä
  ottaen erityisesti huomioon
  taloudellisesti
  tehokkaan infrastruktuuriin perustuvan kilpailun”

ottaen erityisesti huomioon

tehokkaan

perustuvan kilpailun”

| f) | Lisätään kohta seuraavasti:
  ”3.   Asettaessaan operaattorille velvollisuuden tarjota käyttöoikeus tämän artiklan säännösten mukaisesti kansalliset sääntelyviranomaiset voivat, jos se on verkon normaalin toimivuuden varmistamiseksi tarpeen, asettaa teknisiä tai käyttöä koskevia ehtoja tällaisen käyttöoikeuden tarjoajalle ja/tai käyttöoikeuden saajalle. Erityisten teknisten standardien tai eritelmien noudattamisvelvoitteiden on oltava direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti säädettyjen standardien ja/tai eritelmien mukaisia.” |
| --- | --- |

f)

Lisätään kohta seuraavasti:

”3.   Asettaessaan operaattorille velvollisuuden tarjota käyttöoikeus tämän artiklan säännösten mukaisesti kansalliset sääntelyviranomaiset voivat, jos se on verkon normaalin toimivuuden varmistamiseksi tarpeen, asettaa teknisiä tai käyttöä koskevia ehtoja tällaisen käyttöoikeuden tarjoajalle ja/tai käyttöoikeuden saajalle. Erityisten teknisten standardien tai eritelmien noudattamisvelvoitteiden on oltava direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti säädettyjen standardien ja/tai eritelmien mukaisia.”

| (9) | ║ Korvataan 13 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Kansallinen sääntelyviranomainen voi 8 artiklan mukaisesti asettaa kustannusvastaavuutta ja hintavalvontaa koskevia velvollisuuksia, mukaan lukien hintojen kustannuslähtöisyyttä ja kustannuslaskentaa koskevat velvollisuudet, tietyntyyppisten yhteenliittämisten ja/tai käyttöoikeuksien tarjonnassa, jos markkina-analyysi osoittaa, että todellinen kilpailu puuttuu ja tämä saattaa johtaa siihen, että kyseinen operaattori saattaa pitää hintoja liian korkealla tasolla tai harjoittaa hintapainostusta loppukäyttäjien haitaksi. Operaattoreiden kannustamiseksi tekemään investointeja, myös seuraavan sukupolven verkkoihin, kansallisten sääntelyviranomaisten on otettava huomioon operaattorin tekemät investoinnit ja sallittava tälle kohtuullinen tuotto sijoitetulle pääomalle, ottaen huomioon
  tiettyyn uuteen investointiverkkohankkeeseen mahdollisesti
  liittyvät riskit.”
  ▐ |
| --- | --- |

(9)

║ Korvataan 13 artiklan 1 kohta seuraavasti:

13 artiklan

”1.   Kansallinen sääntelyviranomainen voi 8 artiklan mukaisesti asettaa kustannusvastaavuutta ja hintavalvontaa koskevia velvollisuuksia, mukaan lukien hintojen kustannuslähtöisyyttä ja kustannuslaskentaa koskevat velvollisuudet, tietyntyyppisten yhteenliittämisten ja/tai käyttöoikeuksien tarjonnassa, jos markkina-analyysi osoittaa, että todellinen kilpailu puuttuu ja tämä saattaa johtaa siihen, että kyseinen operaattori saattaa pitää hintoja liian korkealla tasolla tai harjoittaa hintapainostusta loppukäyttäjien haitaksi. Operaattoreiden kannustamiseksi tekemään investointeja, myös seuraavan sukupolven verkkoihin, kansallisten sääntelyviranomaisten on otettava huomioon operaattorin tekemät investoinnit ja sallittava tälle kohtuullinen tuotto sijoitetulle pääomalle, ottaen huomioon
  tiettyyn uuteen investointiverkkohankkeeseen mahdollisesti
  liittyvät riskit.”

tiettyyn uuteen investointiverkkohankkeeseen mahdollisesti

▐

| (10) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”13 a artikla


  Toimintojen eriyttäminen

  1.   Jos kansallinen sääntelyviranomainen päätyy siihen, että 9–13 artiklassa säädettyjen velvollisuuksien avulla ei ole saavutettu todellista kilpailua ja että havaitaan merkittäviä ja pysyviä kilpailuongelmia ja/tai markkinahäiriöitä suhteessa tiettyjen käyttöoikeustuotteiden
  markkinoiden
  tukkutarjontaan, se voi poikkeuksellisena toimenpiteenä 8 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan säännösten mukaisesti asettaa vertikaalisesti integroituneille yrityksille velvoitteen siirtää käyttöoikeustuotteiden tukkutarjontaan liittyvät toiminnot riippumattomasti toimivaan liiketoimintayksikköön.
  Tämän liiketoimintayksikön on tarjottava käyttöoikeustuotteita ja -palveluja kaikille yrityksille, myös emoyhtiön muille liiketoimintayksiköille, samoin aikatauluin ja ehdoin, mukaan lukien hinta- ja palvelutasoon liittyvät ehdot, sekä samoin järjestelmin ja prosessein.
  2.   Kun kansallinen sääntelyviranomainen aikoo asettaa toimintojen eriyttämistä koskevan velvoitteen, sen on toimitettava komissiolle ehdotus, johon sisältyy ║






  a) | näyttöä kansallisen sääntelyviranomaisen 1 kohdassa tarkoitettujen johtopäätösten perustelemiseksi; |
| --- | --- | --- |

(10)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”13 a artikla

”13 a artikla

Toimintojen eriyttäminen

Toimintojen eriyttäminen

1.   Jos kansallinen sääntelyviranomainen päätyy siihen, että 9–13 artiklassa säädettyjen velvollisuuksien avulla ei ole saavutettu todellista kilpailua ja että havaitaan merkittäviä ja pysyviä kilpailuongelmia ja/tai markkinahäiriöitä suhteessa tiettyjen käyttöoikeustuotteiden
  markkinoiden
  tukkutarjontaan, se voi poikkeuksellisena toimenpiteenä 8 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan säännösten mukaisesti asettaa vertikaalisesti integroituneille yrityksille velvoitteen siirtää käyttöoikeustuotteiden tukkutarjontaan liittyvät toiminnot riippumattomasti toimivaan liiketoimintayksikköön.

markkinoiden

Tämän liiketoimintayksikön on tarjottava käyttöoikeustuotteita ja -palveluja kaikille yrityksille, myös emoyhtiön muille liiketoimintayksiköille, samoin aikatauluin ja ehdoin, mukaan lukien hinta- ja palvelutasoon liittyvät ehdot, sekä samoin järjestelmin ja prosessein.

2.   Kun kansallinen sääntelyviranomainen aikoo asettaa toimintojen eriyttämistä koskevan velvoitteen, sen on toimitettava komissiolle ehdotus, johon sisältyy ║

a)

näyttöä kansallisen sääntelyviranomaisen 1 kohdassa tarkoitettujen johtopäätösten perustelemiseksi;

| b) | näyttöä siitä, että infrastruktuuriin perustuvan kilpailun syntymisestä kohtuullisessa aikataulussa on hyvin vähän tai ei lainkaan merkkejä; |
| --- | --- |

b)

näyttöä siitä, että infrastruktuuriin perustuvan kilpailun syntymisestä kohtuullisessa aikataulussa on hyvin vähän tai ei lainkaan merkkejä;

| c) | analyysi odotetusta vaikutuksesta sääntelyviranomaiseen, yritykseen,
  eritoten eriytetyn yrityksen työvoimaan ja koko sähköisen viestinnän alaan, ja
  kannustimiin investoida kokonaiseen alaan, erityisesti sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi, sekä muihin sidosryhmiin, mukaan lukien erityisesti odotettu vaikutus infrastruktuurikilpailuun ja mahdolliset vaikutukset kuluttajiin; |
| --- | --- |

c)

analyysi odotetusta vaikutuksesta sääntelyviranomaiseen, yritykseen,
  eritoten eriytetyn yrityksen työvoimaan ja koko sähköisen viestinnän alaan, ja
  kannustimiin investoida kokonaiseen alaan, erityisesti sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi, sekä muihin sidosryhmiin, mukaan lukien erityisesti odotettu vaikutus infrastruktuurikilpailuun ja mahdolliset vaikutukset kuluttajiin;

eritoten eriytetyn yrityksen työvoimaan ja koko sähköisen viestinnän alaan, ja

| d) | analyysi syistä, joiden perusteella tämä velvoite olisi tehokkain keino ottaa käyttöön korjaavia toimia, joilla puututaan yksilöityihin kilpailuongelmiin tai markkinahäiriöihin. |
| --- | --- |

d)

d)

analyysi syistä, joiden perusteella tämä velvoite olisi tehokkain keino ottaa käyttöön korjaavia toimia, joilla puututaan yksilöityihin kilpailuongelmiin tai markkinahäiriöihin.

analyysi syistä, joiden perusteella tämä velvoite olisi tehokkain keino ottaa käyttöön korjaavia toimia, joilla puututaan yksilöityihin kilpailuongelmiin tai markkinahäiriöihin.

3.   Toimenpide-ehdotuksessa on oltava seuraavat elementit:

| a) | eriyttämisen tarkka luonne ja taso, ja erityisesti erillisen liiketoimintayksikön oikeudellisen aseman määrittely; |
| --- | --- |

a)

eriyttämisen tarkka luonne ja taso, ja erityisesti erillisen liiketoimintayksikön oikeudellisen aseman määrittely;

| b) | erillisen liiketoimintayksikön omaisuuden yksilöinti ja sen tarjoamat tuotteet tai palvelut; |
| --- | --- |

b)

erillisen liiketoimintayksikön omaisuuden yksilöinti ja sen tarjoamat tuotteet tai palvelut;

| c) | hallintojärjestelyt erillisen liiketoimintayksikön henkilöstön riippumattomuuden varmistamiseksi, ja vastaava kannustinrakenne; |
| --- | --- |

c)

hallintojärjestelyt erillisen liiketoimintayksikön henkilöstön riippumattomuuden varmistamiseksi, ja vastaava kannustinrakenne;

| d) | säännöt velvollisuuksien noudattamisen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

d)

säännöt velvollisuuksien noudattamisen varmistamiseksi;

| e) | säännöt menettelyjen avoimuuden varmistamiseksi, erityisesti suhteessa muihin sidosryhmiin; |
| --- | --- |

e)

säännöt menettelyjen avoimuuden varmistamiseksi, erityisesti suhteessa muihin sidosryhmiin;

| f) | valvontaohjelma määräysten noudattamisen varmistamiseksi, mukaan lukien vuosikertomuksen julkaiseminen. |
| --- | --- |

f)

valvontaohjelma määräysten noudattamisen varmistamiseksi, mukaan lukien vuosikertomuksen julkaiseminen.

4.   Kun komissio on tehnyt toimenpide-ehdotuksesta päätöksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti, kansallisen sääntelyviranomaisen on suoritettava koordinoitu analyysi liityntäverkkoon liittyvistä eri markkinoista direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 16 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Tekemänsä arvioinnin perusteella kansallisen sääntelyviranomaisen on asetettava, säilytettävä, muutettava tai peruutettava velvollisuuksia direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 6 ja 7 artiklan mukaisesti.

5.   Yritykselle, jolle on asetettu toimintojen eriyttämistä koskeva velvollisuus, voidaan asettaa mitä tahansa 9–13 artiklassa yksilöityjä velvollisuuksia millä tahansa erityismarkkinoilla, joilla sillä on määritelty olevan huomattava markkinavoima direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 16 artiklan mukaisesti, tai muita komission 8 artiklan 3 kohdan nojalla valtuuttamia velvollisuuksia.

13 b artikla

13 b artikla

Vertikaalisesti integroituneen yrityksen suorittama vapaaehtoinen eriyttäminen

Vertikaalisesti integroituneen yrityksen suorittama vapaaehtoinen eriyttäminen

1.   Yritysten, jotka on nimetty huomattavan markkinavoiman yrityksiksi yksillä tai useammilla merkityksellisillä markkinoilla direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 16 artiklan mukaisesti, on ilmoitettava kansalliselle sääntelyviranomaiselle etukäteen ja viipymättä aikeestaan siirtää paikallisverkko-omaisuutensa tai huomattava osa siitä erilliselle oikeushenkilölle, jolla on eri omistaja, tai perustaa erillinen liiketoimintayksikkö tarjotakseen kaikille vähittäistason tarjoajille, mukaan lukien sen omat vähittäistason osastot, täysin samanarvoisia käyttöoikeustuotteita, jotta kansallisella sääntelyviranomaisella on mahdollisuus arvioida aiotun liiketoimen vaikutuksia.

Yritysten on myös ilmoitettava kansalliselle sääntelyviranomaiselle kaikista tätä aietta koskevista muutoksista sekä eriyttämisprosessin lopullisesta tuloksesta.

2.   Kansallisen sääntelyviranomaisen on arvioitava aiotun toimen vaikutukset direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) mukaisiin voimassa oleviin sääntelyvelvoitteisiin.

Tätä varten kansallisen sääntelyviranomaisen on suoritettava koordinoitu analyysi liityntäverkkoon liittyvistä eri markkinoista direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

Tekemänsä arvioinnin perusteella kansallisen sääntelyviranomaisen on asetettava, säilytettävä, muutettava tai peruutettava velvollisuuksia direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 6 ja 7 artiklan mukaisesti.

3.   Oikeudellisesti ja/tai toiminnallisesti eriytetylle yritykselle voidaan asettaa mitä tahansa 9–13 artiklassa yksilöityjä velvollisuuksia millä tahansa erityismarkkinoilla, joilla se on nimetty huomattavan markkinavoiman yritykseksi direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 16 artiklan mukaisesti, tai muita komission 8 artiklan 3 kohdan nojalla valtuuttamia velvollisuuksia.”

| (11) | Muutetaan 14 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.” |
| --- | --- | --- |

(11)

Muutetaan 14 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.”

| b) | Kumotaan 4 kohta. |
| --- | --- |

b)

Kumotaan 4 kohta.

| (12) | Muutetaan liite II seuraavasti:






  a) | Korvataan otsikko seuraavasti: |
| --- | --- | --- |

(12)

Muutetaan liite II seuraavasti:

a)

Korvataan otsikko seuraavasti:

| b) | Korvataan määritelmä a seuraavasti:






  ”a) | ’tilaajayhteyden osalla’ osaa, joka yhdistää verkon liityntäpisteen keskittimeen tai erityiseen tilaajayhteyden varrella olevaan kiinteän yleisen sähköisen viestintäverkon liityntäpisteeseen;” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan määritelmä a seuraavasti:

”a)

’tilaajayhteyden osalla’ osaa, joka yhdistää verkon liityntäpisteen keskittimeen tai erityiseen tilaajayhteyden varrella olevaan kiinteän yleisen sähköisen viestintäverkon liityntäpisteeseen;”

| c) | Korvataan määritelmä c seuraavasti:






  ”
  c) | ’tilaajayhteyden täysin eriytetyllä käyttöoikeudella’ tarkoitetaan käyttöoikeuden saaneen oikeutta käyttää
  huomattavan markkinavoiman
  operaattorin tilaajayhteyksiä tai tilaajayhteyden osia siten, että tämä mahdollistaa koko verkon infrastruktuurikapasiteetin käytön;” |
| --- | --- | --- |

c)

Korvataan määritelmä c seuraavasti:

”
  c)

c)

’tilaajayhteyden täysin eriytetyllä käyttöoikeudella’ tarkoitetaan käyttöoikeuden saaneen oikeutta käyttää
  huomattavan markkinavoiman
  operaattorin tilaajayhteyksiä tai tilaajayhteyden osia siten, että tämä mahdollistaa koko verkon infrastruktuurikapasiteetin käytön;”

huomattavan markkinavoiman

| d) | Korvataan määritelmä d seuraavasti:






  ”d) | ’tilaajayhteyden rinnakkaiskäyttöoikeudella’ tarkoitetaan käyttöoikeuden saaneen oikeutta käyttää
  huomattavan markkinavoiman
  operaattorin tilaajayhteyksiä tai tilaajayhteyden osia siten, että tämä mahdollistaa verkon infrastruktuurikapasiteetin tietyn osan, kuten taajuuksien osan tai vastaavien osien käytön;” |
| --- | --- | --- |

d)

Korvataan määritelmä d seuraavasti:

”d)

’tilaajayhteyden rinnakkaiskäyttöoikeudella’ tarkoitetaan käyttöoikeuden saaneen oikeutta käyttää
  huomattavan markkinavoiman
  operaattorin tilaajayhteyksiä tai tilaajayhteyden osia siten, että tämä mahdollistaa verkon infrastruktuurikapasiteetin tietyn osan, kuten taajuuksien osan tai vastaavien osien käytön;”

huomattavan markkinavoiman

| e) | Korvataan liitteessä II olevassa A osassa oleva 1, 2 ja 3 kohta seuraavasti:






  ”1. | Verkkoelementit, joiden käyttöoikeutta tarjotaan erityisesti seuraavien seikkojen osalta, yhdessä siihen liittyvien asianmukaisten toimintojen kanssa:






  a) | eriytetty tilaajayhteyksien käyttöoikeus (sekä täysin eriytetty että rinnakkaiskäyttöoikeus); |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Korvataan liitteessä II olevassa A osassa oleva 1, 2 ja 3 kohta seuraavasti:

”1.

Verkkoelementit, joiden käyttöoikeutta tarjotaan erityisesti seuraavien seikkojen osalta, yhdessä siihen liittyvien asianmukaisten toimintojen kanssa:

a)

eriytetty tilaajayhteyksien käyttöoikeus (sekä täysin eriytetty että rinnakkaiskäyttöoikeus);

| b) | eriytetty käyttöoikeus tilaajayhteyden osaan (sekä täysin eriytetty että rinnakkaiskäyttöoikeus), mukaan lukien
  sellaisten verkkoelementtien
  käyttö,
  jotka eivät ole aktiivisia, runkoyhteysverkkojen käyttöönottoa
  varten; |
| --- | --- |

b)

eriytetty käyttöoikeus tilaajayhteyden osaan (sekä täysin eriytetty että rinnakkaiskäyttöoikeus), mukaan lukien
  sellaisten verkkoelementtien
  käyttö,
  jotka eivät ole aktiivisia, runkoyhteysverkkojen käyttöönottoa
  varten;

sellaisten verkkoelementtien

jotka eivät ole aktiivisia, runkoyhteysverkkojen käyttöönottoa

| c) | tapauksen mukaan kaapelikanavan käyttöoikeus tavalla, joka mahdollistaa liityntäverkkojen käyttöönoton; |
| --- | --- |

c)

tapauksen mukaan kaapelikanavan käyttöoikeus tavalla, joka mahdollistaa liityntäverkkojen käyttöönoton;

| 2. | Tiedot fyysisten liityntäpaikkojen sijainnista, mukaan lukien jakomot ja ristikytkentätelineet, pääsystä tilaajayhteyksiin ja tilaajayhteyksien osiin ja runkoyhteyksiin verkon eri kohdissa sekä tapauksen mukaan tiedot kaapelikanavien sijainnista ja saatavuudesta kaapelikanavissa; |
| --- | --- |

2.

Tiedot fyysisten liityntäpaikkojen sijainnista, mukaan lukien jakomot ja ristikytkentätelineet, pääsystä tilaajayhteyksiin ja tilaajayhteyksien osiin ja runkoyhteyksiin verkon eri kohdissa sekä tapauksen mukaan tiedot kaapelikanavien sijainnista ja saatavuudesta kaapelikanavissa;

| 3. | Tilaajayhteyksien ja tilaajayhteyksien osien sekä kaapelikanavien käyttöä koskevat tekniset ehdot, mukaan luettuina kierrettyjen parijohtojen, valokuidun tai vastaavan, kaapelijakelijoiden ja niihin liittyvien toimintojen tekniset ominaisuudet, ja tarvittaessa kaapelikanavien käyttöoikeutta koskeva tekniset vaatimukset;” |
| --- | --- |

3.

Tilaajayhteyksien ja tilaajayhteyksien osien sekä kaapelikanavien käyttöä koskevat tekniset ehdot, mukaan luettuina kierrettyjen parijohtojen, valokuidun tai vastaavan, kaapelijakelijoiden ja niihin liittyvien toimintojen tekniset ominaisuudet, ja tarvittaessa kaapelikanavien käyttöoikeutta koskeva tekniset vaatimukset;”

| f) | Korvataan liitteessä II olevassa B osassa oleva 1 kohta seuraavasti:






  ”1. | Tiedot
  huomattavan markkinavoiman
  operaattorin nykyisistä tiloista tai laitteistojen sijainnista ja niiden suunnitelluista ajanmukaistamisista (26).║ |
| --- | --- | --- |

f)

Korvataan liitteessä II olevassa B osassa oleva 1 kohta seuraavasti:

”1.

Tiedot
  huomattavan markkinavoiman
  operaattorin nykyisistä tiloista tai laitteistojen sijainnista ja niiden suunnitelluista ajanmukaistamisista (26).║

huomattavan markkinavoiman

26

3 artikla

3 artikla

Direktiivin 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) muutokset

Direktiivin 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) muutokset

Muutetaan direktiivi 2002/20/EY seuraavasti:

| (1) | Korvataan 2 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Lisäksi sovelletaan seuraavaa määritelmää:
  ’yleisvaltuutuksella’ tarkoitetaan jäsenvaltion vahvistamaa oikeudellista kehystä, jolla turvataan oikeus sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen tarjoamiseen, ja jossa asetetaan alakohtaisia velvollisuuksia, joita voidaan soveltaa kaikkiin tai tietyntyyppisiin sähköisiin viestintäverkkoihin ja -palveluihin tämän direktiivin mukaisesti.” |
| --- | --- |

(1)

Korvataan 2 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Lisäksi sovelletaan seuraavaa määritelmää:

’yleisvaltuutuksella’ tarkoitetaan jäsenvaltion vahvistamaa oikeudellista kehystä, jolla turvataan oikeus sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen tarjoamiseen, ja jossa asetetaan alakohtaisia velvollisuuksia, joita voidaan soveltaa kaikkiin tai tietyntyyppisiin sähköisiin viestintäverkkoihin ja -palveluihin tämän direktiivin mukaisesti.”

| (2) | Lisätään 3 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:




  ”Useassa eri jäsenvaltiossa toimiville yrityksille rajat ylittäviä sähköisiä viestintäpalveluita tarjoavien yritysten tarvitsee tehdä ainoastaan yksi ilmoitus kutakin asianomaista jäsenvaltiota kohden.” |
| --- | --- |

(2)

(2)

Lisätään 3 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

Lisätään 3 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Useassa eri jäsenvaltiossa toimiville yrityksille rajat ylittäviä sähköisiä viestintäpalveluita tarjoavien yritysten tarvitsee tehdä ainoastaan yksi ilmoitus kutakin asianomaista jäsenvaltiota kohden.”

”Useassa eri jäsenvaltiossa toimiville yrityksille rajat ylittäviä sähköisiä viestintäpalveluita tarjoavien yritysten tarvitsee tehdä ainoastaan yksi ilmoitus kutakin asianomaista jäsenvaltiota kohden.”

| (3) | Korvataan 5 artikla seuraavasti:

  ”5 artikla


  Radiotaajuuksien ja numeroiden käyttöoikeudet

  1.   Jäsenvaltioiden on edistettävä yleisvaltuutuksen alaisten radiotaajuuksien käyttöä. Jäsenvaltiot voivat
  tarvittaessa
  myöntää yksittäisiä käyttöoikeuksia ║






  — | haitallisten häiriöiden välttämiseksi, |
| --- | --- | --- |

(3)

(3)

Korvataan 5 artikla seuraavasti:

”5 artikla

”5 artikla

Radiotaajuuksien ja numeroiden käyttöoikeudet

Radiotaajuuksien ja numeroiden käyttöoikeudet

1.   Jäsenvaltioiden on edistettävä yleisvaltuutuksen alaisten radiotaajuuksien käyttöä. Jäsenvaltiot voivat
  tarvittaessa
  myöntää yksittäisiä käyttöoikeuksia ║

tarvittaessa

—

haitallisten häiriöiden välttämiseksi,

| — | palvelun teknisen laadun turvaamiseksi, |
| --- | --- |

—

palvelun teknisen laadun turvaamiseksi,

| — | taajuuksien tehokkaan käytön varmistamiseksi, tai |
| --- | --- |

—

taajuuksien tehokkaan käytön varmistamiseksi, tai

| — | jäsenvaltioiden yhteisön oikeuden mukaisesti määrittelemien yleisen edun mukaisten muiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden yhteisön oikeuden mukaisesti määrittelemien yleisen edun mukaisten muiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

2.   Jos on välttämätöntä myöntää yksittäisiä radiotaajuuksien ja numeroiden käyttöä koskevia oikeuksia, jäsenvaltioiden on myönnettävä tällainen oikeus pyynnöstä kaikille yrityksille, jotka tarjoavat 3 artiklassa tarkoitettuja yleisvaltuutuksen mukaisia palveluja tai verkkoja, jollei tämän direktiivin 6 ja 7 artiklan sekä 11 artiklan 1 kohdan c alakohdan säännöksistä ja muista tällaisten voimavarojen tehokkaan käytön direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) mukaisesti varmistavista säännöistä muuta johdu.

Radiotaajuuksien ja numeroiden käyttöoikeuksien myöntämismenettelyjen on oltava avoimia, puolueettomia, selkeitä, syrjimättömiä ja oikeasuhteisia ja, radiotaajuuksien osalta, direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 9 artiklan säännösten mukaisia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niiden erityisperusteiden ja -menettelyjen soveltamista, joita jäsenvaltiot ovat määritelleet radiotaajuuksien käyttöoikeuksien myöntämiseksi radio- tai televisio-ohjelmien sisältöpalvelujen tarjoajille yleistä etua koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisön oikeuden mukaisesti. Poikkeusta avoimia myöntämismenettelyjä koskevasta vaatimuksesta voidaan soveltaa tapauksissa, joissa radiotaajuuksien yksittäisten käyttöoikeuksien myöntäminen radio- tai televisio-ohjelmien sisältöpalvelujen tarjoajille on tarpeen jäsenvaltioiden yhteisön oikeuden mukaisesti määrittelemän yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi.

Käyttöoikeuksia myöntäessään jäsenvaltioiden on ilmoitettava, voiko oikeuksien haltija siirtää kyseiset oikeudet ja millä ehdoin. Radiotaajuuksien osalta tällaisten säännösten on oltava direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi)
  9 ja 9 b artiklan
  mukaisia.

9 ja 9 b artiklan

Jos jäsenvaltiot myöntävät määräaikaisia käyttöoikeuksia, määräajan on oltava tarjottavan palvelun kannalta tarkoituksenmukainen tavoiteltavaa tavoitetta ▐ silmällä pitäen,
  ja siinä on otettava huomioon tarve jättää riittävästi aikaa investointien kuoletukselle
  .

ja siinä on otettava huomioon tarve jättää riittävästi aikaa investointien kuoletukselle

Kun
  radiotaajuuksien yksittäisiä käyttöoikeuksia
  myönnetään vähintään
  kymmeneksi vuodeksi ja
  niitä
  ei voi siirtää tai vuokrata yritysten kesken direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 9 b artiklan mukaisella tavalla,
  toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on varmistettava, erityisesti oikeudenhaltijan perustellusta pyynnöstä, että perusteita yksittäisten käyttöoikeuksien myöntämiseen sovelletaan ja noudatetaan luvan voimassaoloaikana
  . Jos
  kyseiset
  perusteet ▐ eivät enää ole sovellettavissa, yksittäinen käyttöoikeus muutetaan radiotaajuuksien käytön yleisvaltuutukseksi
  etukäteisilmoituksella kohtuullisen ajan kuluttua,
  tai se tehdään vapaasti siirrettäväksi tai vuokrattavaksi yritysten kesken direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 9 b artiklan mukaisesti.

Kun

myönnetään vähintään

niitä

toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on varmistettava, erityisesti oikeudenhaltijan perustellusta pyynnöstä, että perusteita yksittäisten käyttöoikeuksien myöntämiseen sovelletaan ja noudatetaan luvan voimassaoloaikana

kyseiset

etukäteisilmoituksella kohtuullisen ajan kuluttua,

3.   Päätökset käyttöoikeuksien myöntämisestä on tehtävä, niistä on ilmoitettava ja ne on julkistettava mahdollisimman pian sen jälkeen kun kansallinen sääntelyviranomainen on saanut täydellisen hakemuksen, kolmen viikon kuluessa sellaisten numeroiden osalta, jotka on kansallisessa numerointisuunnitelmassa varattu tiettyihin tarkoituksiin, ja kuuden viikon kuluessa sellaisten radiotaajuuksien osalta, jotka on kansallisessa radiotaajuussuunnitelmassa varattu sähköisten viestintäpalvelujen käyttöön. Jälkimmäinen määräaika ei rajoita radiotaajuuksien tai kiertoratapaikkojen käyttöä koskevien soveltuvien kansainvälisten sopimusten soveltamista.

4.   Jos asianomaisten osapuolten direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 6 artiklan mukaisesti tapahtuneen kuulemisen jälkeen on päätetty, että poikkeuksellista taloudellista arvoa omaavia numeroita koskevat käyttöoikeudet on myönnettävä kilpailuun perustuvalla tai vertailevalla valintamenettelyllä, jäsenvaltiot voivat pidentää kolmen viikon enimmäismääräaikaa enintään kolmella viikolla.

Radiotaajuuksien jakamista koskevaan kilpailuun perustuvaan tai vertailevaan valintamenettelyyn sovelletaan 7 artiklaa.

5.   Jäsenvaltiot eivät saa rajoittaa myönnettävien käyttöoikeuksien määrää, paitsi jos tämä on välttämätöntä radiotaajuuksien tehokkaan käytön varmistamiseksi 7 artiklan mukaisesti.

6.   Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten on varmistettava, että radiotaajuuksia käytetään tehokkaasti ja tosiasiallisesti direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 8 artiklan 2 kohdan ja 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Niiden on varmistettava, ettei radiotaajuuksien käyttöoikeuksien siirto tai kerääminen vääristä kilpailua. Tätä varten jäsenvaltiot voivat toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä, kuten radiotaajuuksien käyttöoikeuden myyntiin valtuuttaminen tai käyttöoikeuden vuokraaminen.”

| (4) | Muutetaan 6 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Sähköisten viestintäverkkojen tai -palvelujen tarjontaa koskevaan yleisvaltuutukseen sekä radiotaajuuksien ja numeroiden käyttöoikeuksiin voidaan soveltaa ainoastaan liitteessä I lueteltuja ehtoja. Näiden ehtojen on oltava syrjimättömiä, oikeasuhteisia ja läpinäkyviä ja, radiotaajuuksien käyttöoikeuksien osalta, direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 9 artiklan mukaisia.” |
| --- | --- | --- |

(4)

(4)

Muutetaan 6 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Sähköisten viestintäverkkojen tai -palvelujen tarjontaa koskevaan yleisvaltuutukseen sekä radiotaajuuksien ja numeroiden käyttöoikeuksiin voidaan soveltaa ainoastaan liitteessä I lueteltuja ehtoja. Näiden ehtojen on oltava syrjimättömiä, oikeasuhteisia ja läpinäkyviä ja, radiotaajuuksien käyttöoikeuksien osalta, direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 9 artiklan mukaisia.”

| b) | Korvataan 2 kohdassa ilmaisu ”direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) 16, 17, 18 ja 19 artiklan” ilmaisulla ”direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) 17 artiklan”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohdassa ilmaisu ”direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) 16, 17, 18 ja 19 artiklan” ilmaisulla ”direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) 17 artiklan”.

| c) | Korvataan 3 kohdassa ilmaisu ”liitteen” ilmaisulla ”liitteessä I olevassa”. |
| --- | --- |

c)

Korvataan 3 kohdassa ilmaisu ”liitteen” ilmaisulla ”liitteessä I olevassa”.

| (5) | Muutetaan 7 artikla seuraavasti:






  a) | Muutetaan 1 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan johdantolause seuraavasti:
  ”1.   Jos jäsenvaltio harkitsee, onko myönnettävien radiotaajuuksien käyttöoikeuksien määrää rajoitettava tai onko olemassa olevien oikeuksien kestoa jatkettava muuten kuin näissä oikeuksissa määritettyjen ehtojen mukaisesti, sen on muun muassa:” |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

(5)

Muutetaan 7 artikla seuraavasti:

a)

Muutetaan 1 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan johdantolause seuraavasti:

”1.   Jos jäsenvaltio harkitsee, onko myönnettävien radiotaajuuksien käyttöoikeuksien määrää rajoitettava tai onko olemassa olevien oikeuksien kestoa jatkettava muuten kuin näissä oikeuksissa määritettyjen ehtojen mukaisesti, sen on muun muassa:”

| ii) | Korvataan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | julkaistava mahdollinen päätös käyttöoikeuksien myöntämisen tai käyttöoikeuksien uusimisen rajoittamisesta perusteluineen;” |
| --- | --- | --- |

ii)

Korvataan c alakohta seuraavasti:

”c)

julkaistava mahdollinen päätös käyttöoikeuksien myöntämisen tai käyttöoikeuksien uusimisen rajoittamisesta perusteluineen;”

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jos radiotaajuuksien käyttöä koskevien oikeuksien myöntämistä on rajoitettava, jäsenvaltioiden on myönnettävä tällaiset oikeudet puolueettomin, avoimin, syrjimättömin ja oikeasuhteisin valintaperustein. Valintaperusteissa on otettava asianmukaisesti huomioon direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 8 artiklan tavoitteiden ja 9 artiklan vaatimusten saavuttaminen.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jos radiotaajuuksien käyttöä koskevien oikeuksien myöntämistä on rajoitettava, jäsenvaltioiden on myönnettävä tällaiset oikeudet puolueettomin, avoimin, syrjimättömin ja oikeasuhteisin valintaperustein. Valintaperusteissa on otettava asianmukaisesti huomioon direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 8 artiklan tavoitteiden ja 9 artiklan vaatimusten saavuttaminen.”

| c) | Korvataan 5 kohdassa ilmaisu ”9 artiklan” ilmaisulla ”9 b artiklan”. |
| --- | --- |

c)

Korvataan 5 kohdassa ilmaisu ”9 artiklan” ilmaisulla ”9 b artiklan”.

| (6) | Muutetaan 10 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1, 2 ja 3 kohta seuraavasti:
  ”1.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on seurattava ja valvottava yleisvaltuutuksen tai käyttöoikeuksien ehtojen noudattamista sekä 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen erityisvelvollisuuksien noudattamista 11 artiklan mukaisesti.
  Kansallisilla sääntelyviranomaisilla on oltava valtuudet 11 artiklan mukaisesti edellyttää, että yritykset, jotka tarjoavat yleisvaltuutuksen piiriin kuuluvia sähköisiä viestintäverkkoja tai -palveluja tai joilla on radiotaajuuksien tai numeroiden käyttöoikeuksia, antavat kaikki tarvittavat tiedot sen varmistamiseksi, että yleisvaltuutuksen tai käyttöoikeuksien ehtoja tai 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja erityisvelvollisuuksia noudatetaan.
  2.   Jos kansallinen sääntelyviranomainen toteaa, ettei yritys täytä yhtä tai useampaa yleisvaltuutuksen tai käyttöoikeuksien ehtoa tai ei noudata 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja erityisvelvollisuuksia, sen on ilmoitettava tästä yritykselle ja annettava sille mahdollisuus esittää näkemyksensä kohtuullisen määräajan kuluessa.
  3.   Asianomaisella viranomaisella on valtuudet vaatia 2 kohdassa tarkoitetun laiminlyönnin lopettamista joko välittömästi tai kohtuullisen määräajan kuluessa ja sen on toteutettava tarpeelliset ja oikeasuhteiset toimenpiteet ehtojen ja velvollisuuksien noudattamisen varmistamiseksi.
  Tältä osin jäsenvaltioiden on valtuutettava asianomaiset viranomaiset








  a) | määräämään tarvittaessa
  varoittavia
  taloudellisia seuraamuksia,
  joihin voi sisältyä takautuvia uhkasakkoja; ja |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

(6)

Muutetaan 10 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1, 2 ja 3 kohta seuraavasti:

”1.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on seurattava ja valvottava yleisvaltuutuksen tai käyttöoikeuksien ehtojen noudattamista sekä 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen erityisvelvollisuuksien noudattamista 11 artiklan mukaisesti.

Kansallisilla sääntelyviranomaisilla on oltava valtuudet 11 artiklan mukaisesti edellyttää, että yritykset, jotka tarjoavat yleisvaltuutuksen piiriin kuuluvia sähköisiä viestintäverkkoja tai -palveluja tai joilla on radiotaajuuksien tai numeroiden käyttöoikeuksia, antavat kaikki tarvittavat tiedot sen varmistamiseksi, että yleisvaltuutuksen tai käyttöoikeuksien ehtoja tai 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja erityisvelvollisuuksia noudatetaan.

2.   Jos kansallinen sääntelyviranomainen toteaa, ettei yritys täytä yhtä tai useampaa yleisvaltuutuksen tai käyttöoikeuksien ehtoa tai ei noudata 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja erityisvelvollisuuksia, sen on ilmoitettava tästä yritykselle ja annettava sille mahdollisuus esittää näkemyksensä kohtuullisen määräajan kuluessa.

3.   Asianomaisella viranomaisella on valtuudet vaatia 2 kohdassa tarkoitetun laiminlyönnin lopettamista joko välittömästi tai kohtuullisen määräajan kuluessa ja sen on toteutettava tarpeelliset ja oikeasuhteiset toimenpiteet ehtojen ja velvollisuuksien noudattamisen varmistamiseksi.

Tältä osin jäsenvaltioiden on valtuutettava asianomaiset viranomaiset

a)

a)

määräämään tarvittaessa
  varoittavia
  taloudellisia seuraamuksia,
  joihin voi sisältyä takautuvia uhkasakkoja; ja

varoittavia

joihin voi sisältyä takautuvia uhkasakkoja; ja

| b) | antamaan määräyksiä sellaisen palvelun tai palvelupaketin tarjoamisen lopettamisesta tai lykkäämisestä, joka jatkuessaan voisi aiheuttaa huomattavaa haittaa kilpailulle, kunnes direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 16 artiklan mukaisen markkina-analyysin jälkeen asetettuja käyttöoikeuksia koskevia velvollisuuksia noudatetaan. |
| --- | --- |

b)

b)

antamaan määräyksiä sellaisen palvelun tai palvelupaketin tarjoamisen lopettamisesta tai lykkäämisestä, joka jatkuessaan voisi aiheuttaa huomattavaa haittaa kilpailulle, kunnes direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 16 artiklan mukaisen markkina-analyysin jälkeen asetettuja käyttöoikeuksia koskevia velvollisuuksia noudatetaan.

antamaan määräyksiä sellaisen palvelun tai palvelupaketin tarjoamisen lopettamisesta tai lykkäämisestä, joka jatkuessaan voisi aiheuttaa huomattavaa haittaa kilpailulle, kunnes direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 16 artiklan mukaisen markkina-analyysin jälkeen asetettuja käyttöoikeuksia koskevia velvollisuuksia noudatetaan.

Toimenpiteistä ja niiden perusteluista on ilmoitettava kyseiselle yritykselle viipymättä, ja yritykselle on tällöin asetettava kohtuullinen määräaika toimenpiteen noudattamiseksi.”

| b) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Sen estämättä, mitä 2 ja 3 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on valtuutettava asianomainen viranomainen määräämään tarvittaessa yritykselle taloudellisia seuraamuksia, jos se ei ole noudattanut velvollisuuttaan toimittaa tämän direktiivin 11 artiklan 1 kohdan a tai b alakohdassa ja direktiivin 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi) 9 artiklassa edellytetyt tiedot kansallisen sääntelyviranomaisen määräämän kohtuullisen ajan kuluessa.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Sen estämättä, mitä 2 ja 3 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on valtuutettava asianomainen viranomainen määräämään tarvittaessa yritykselle taloudellisia seuraamuksia, jos se ei ole noudattanut velvollisuuttaan toimittaa tämän direktiivin 11 artiklan 1 kohdan a tai b alakohdassa ja direktiivin 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi) 9 artiklassa edellytetyt tiedot kansallisen sääntelyviranomaisen määräämän kohtuullisen ajan kuluessa.”

| c) | Korvataan 5 kohta seuraavasti:
  ”5.   Tapauksissa, joissa yleisvaltuutuksen tai käyttöoikeuksien ehtoja tai 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja erityisvelvollisuuksia on rikottu vakavasti tai toistuvasti ja joissa tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetut ehtojen ja velvollisuuksien noudattamisen varmistamiseksi toteutettavat toimenpiteet ovat epäonnistuneet, kansalliset sääntelyviranomaiset voivat estää yritystä jatkamasta sähköisten viestintäverkkojen tai -palvelujen tarjoamista taikka peruuttaa käyttöoikeudet toistaiseksi tai kokonaan. Tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia voidaan soveltaa minkä tahansa rikkomuksen koko ajalta vaikka se olisi sittemmin oikaistu.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Tapauksissa, joissa yleisvaltuutuksen tai käyttöoikeuksien ehtoja tai 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja erityisvelvollisuuksia on rikottu vakavasti tai toistuvasti ja joissa tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetut ehtojen ja velvollisuuksien noudattamisen varmistamiseksi toteutettavat toimenpiteet ovat epäonnistuneet, kansalliset sääntelyviranomaiset voivat estää yritystä jatkamasta sähköisten viestintäverkkojen tai -palvelujen tarjoamista taikka peruuttaa käyttöoikeudet toistaiseksi tai kokonaan. Tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia voidaan soveltaa minkä tahansa rikkomuksen koko ajalta vaikka se olisi sittemmin oikaistu.”

| d) | Korvataan 6 kohta seuraavasti:
  ”6.   Sen estämättä, mitä 2, 3 ja 5 kohdassa säädetään, jos asianomaisella viranomaisella on näyttöä siitä, että yleisvaltuutuksen tai käyttöoikeuksien ehtojen tai 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen erityisvelvollisuuksien rikkomisesta aiheutuu välitöntä ja vakavaa vaaraa yleiselle järjestykselle tai turvallisuudelle tai kansanterveydelle tai aiheutuu vastedes vakavia taloudellisia tai toiminnallisia ongelmia muille sähköisten viestintäverkkojen tai -palvelujen tarjoajille tai käyttäjille tai muille radiotaajuuksien käyttäjille, se voi toteuttaa kiireellisiä väliaikaistoimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi ennen lopullisen päätöksen tekemistä. Kyseiselle yritykselle on annettava sen jälkeen kohtuullinen tilaisuus ilmaista kantansa ja ehdottaa ratkaisuja puutteiden korjaamiseksi. Tarvittaessa asianomainen viranomainen voi vahvistaa väliaikaistoimenpiteet, jotka ovat voimassa enintään kolme kuukautta, mutta joita voidaan jatkaa enintään kolmella kuukaudella tapauksissa, joissa täytäntöönpanotoimenpiteitä ei ole saatettu päätökseen.” |
| --- | --- |

d)

Korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Sen estämättä, mitä 2, 3 ja 5 kohdassa säädetään, jos asianomaisella viranomaisella on näyttöä siitä, että yleisvaltuutuksen tai käyttöoikeuksien ehtojen tai 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen erityisvelvollisuuksien rikkomisesta aiheutuu välitöntä ja vakavaa vaaraa yleiselle järjestykselle tai turvallisuudelle tai kansanterveydelle tai aiheutuu vastedes vakavia taloudellisia tai toiminnallisia ongelmia muille sähköisten viestintäverkkojen tai -palvelujen tarjoajille tai käyttäjille tai muille radiotaajuuksien käyttäjille, se voi toteuttaa kiireellisiä väliaikaistoimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi ennen lopullisen päätöksen tekemistä. Kyseiselle yritykselle on annettava sen jälkeen kohtuullinen tilaisuus ilmaista kantansa ja ehdottaa ratkaisuja puutteiden korjaamiseksi. Tarvittaessa asianomainen viranomainen voi vahvistaa väliaikaistoimenpiteet, jotka ovat voimassa enintään kolme kuukautta, mutta joita voidaan jatkaa enintään kolmella kuukaudella tapauksissa, joissa täytäntöönpanotoimenpiteitä ei ole saatettu päätökseen.”

| (7) | Muutetaan 11 artiklan 1 kohta seuraavasti:






  a) | Korvataan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | liitteessä I olevan A osan 1 ja 2 kohdan, B osan 2 ja 6 kohdan ja C osan 2 ja 7 kohdan ehtojen ja 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen velvollisuuksien noudattamisen tarkastaminen järjestelmällisesti tai tapauskohtaisesti;” |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

(7)

Muutetaan 11 artiklan 1 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

liitteessä I olevan A osan 1 ja 2 kohdan, B osan 2 ja 6 kohdan ja C osan 2 ja 7 kohdan ehtojen ja 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen velvollisuuksien noudattamisen tarkastaminen järjestelmällisesti tai tapauskohtaisesti;”

| b) | Korvataan b alakohdassa sana ”liitteessä” sanoilla ”liitteessä I”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan b alakohdassa sana ”liitteessä” sanoilla ”liitteessä I”.

| c) | Lisätään kohdat seuraavasti:






  ”g) | radiotaajuuksien tehokkaan käytön ja tuloksellisen hallinnoinnin vahvistaminen; |
| --- | --- | --- |

c)

Lisätään kohdat seuraavasti:

Lisätään

”g)

radiotaajuuksien tehokkaan käytön ja tuloksellisen hallinnoinnin vahvistaminen;

;

| h) | sellaisten tulevien verkkojen tai palvelujen uudistusten arvioiminen, joilla voi olla vaikutuksia kilpailijoille tarjottaviin tukkutason palveluihin.” |
| --- | --- |

h)

sellaisten tulevien verkkojen tai palvelujen uudistusten arvioiminen, joilla voi olla vaikutuksia kilpailijoille tarjottaviin tukkutason palveluihin.”

| d) | Korvataan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Ensimmäisen alakohdan a, b, d, e, f, g ja h alakohdassa tarkoitettuja tietoja ei saa vaatia ennen markkinoille pääsyä eikä markkinoille pääsyn edellytyksenä.” |
| --- | --- |

d)

Korvataan toinen alakohta seuraavasti:

Korvataan

”Ensimmäisen alakohdan a, b, d, e, f, g ja h alakohdassa tarkoitettuja tietoja ei saa vaatia ennen markkinoille pääsyä eikä markkinoille pääsyn edellytyksenä.”

| (8) | Korvataan 14 artikla seuraavasti:

  ”14 artikla


  Oikeuksien ja velvollisuuksien muuttaminen

  1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yleisvaltuutuksia, käyttöoikeuksia ja järjestelmien asennusoikeuksia koskevia oikeuksia, ehtoja ja menettelyjä voidaan muuttaa ainoastaan objektiivisesti perustelluissa tapauksissa ja oikeasuhteisesti, ottaen tarvittaessa huomioon radiotaajuuksien siirrettäviin käyttöoikeuksiin sovellettavat erityisehdot. Aikomuksesta tehdä tällaisia muutoksia on tehtävä ilmoitus asianmukaisella tavalla ja annettava asianomaisille osapuolille, myös käyttäjille ja kuluttajille, riittävä aika – poikkeuksellisia tilanteita lukuun ottamatta vähintään neljä viikkoa – ilmaista näkemyksensä ehdotetuista muutoksista, lukuun ottamatta tapauksia, joissa ehdotetut muutokset ovat vähäisiä ja niistä on sovittu oikeuksien tai yleisvaltuutuksen haltijan kanssa.
  2.   Jäsenvaltiot eivät saa rajoittaa tai peruuttaa järjestelmien asennusoikeuksia tai radiotaajuuksien käyttöoikeuksia ennen niiden voimassaoloajan päättymistä muutoin kuin perustelluissa tapauksissa ja soveltuvin osin niiden kansallisten säännösten mukaisesti, jotka koskevat oikeuksien peruutusten johdosta myönnettävää korvausta.” |
| --- | --- |

(8)

(8)

Korvataan 14 artikla seuraavasti:

”14 artikla

”14 artikla

Oikeuksien ja velvollisuuksien muuttaminen

Oikeuksien ja velvollisuuksien muuttaminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yleisvaltuutuksia, käyttöoikeuksia ja järjestelmien asennusoikeuksia koskevia oikeuksia, ehtoja ja menettelyjä voidaan muuttaa ainoastaan objektiivisesti perustelluissa tapauksissa ja oikeasuhteisesti, ottaen tarvittaessa huomioon radiotaajuuksien siirrettäviin käyttöoikeuksiin sovellettavat erityisehdot. Aikomuksesta tehdä tällaisia muutoksia on tehtävä ilmoitus asianmukaisella tavalla ja annettava asianomaisille osapuolille, myös käyttäjille ja kuluttajille, riittävä aika – poikkeuksellisia tilanteita lukuun ottamatta vähintään neljä viikkoa – ilmaista näkemyksensä ehdotetuista muutoksista, lukuun ottamatta tapauksia, joissa ehdotetut muutokset ovat vähäisiä ja niistä on sovittu oikeuksien tai yleisvaltuutuksen haltijan kanssa.

2.   Jäsenvaltiot eivät saa rajoittaa tai peruuttaa järjestelmien asennusoikeuksia tai radiotaajuuksien käyttöoikeuksia ennen niiden voimassaoloajan päättymistä muutoin kuin perustelluissa tapauksissa ja soveltuvin osin niiden kansallisten säännösten mukaisesti, jotka koskevat oikeuksien peruutusten johdosta myönnettävää korvausta.”

| (9) | Korvataan 15 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yleisvaltuutuksiin, käyttöoikeuksiin ja järjestelmien asennusoikeuksiin liittyviä oikeuksia, ehtoja, menettelyjä, hallinnollisia ja muita maksuja sekä päätöksiä koskevat tiedot julkistetaan ja pidetään ajan tasalla niin, että ne ovat helposti kaikkien asianomaisten osapuolten saatavilla.” |
| --- | --- |

(9)

(9)

Korvataan 15 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yleisvaltuutuksiin, käyttöoikeuksiin ja järjestelmien asennusoikeuksiin liittyviä oikeuksia, ehtoja, menettelyjä, hallinnollisia ja muita maksuja sekä päätöksiä koskevat tiedot julkistetaan ja pidetään ajan tasalla niin, että ne ovat helposti kaikkien asianomaisten osapuolten saatavilla.”

| (10) | Korvataan 17 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jäsenvaltioiden on saatettava 31 päivänä joulukuuta 2009 voimassa olevat yleisvaltuutukset ja yksittäiset käyttöoikeudet tämän direktiivin 5, 6 ja 7 artiklan sekä liitteen I mukaisiksi viimeistään kahden vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 9 a artiklan soveltamista.
  2.   Jos 1 kohdan soveltaminen vähentää voimassa oleviin yleisvaltuutuksiin sisältyviä oikeuksia tai laajentaa jo voimassa olevia yleisvaltuutuksia tai yksittäisiä käyttöoikeuksia, jäsenvaltiot voivat pidentää näiden valtuutusten ja yksittäisten käyttöoikeuksien voimassaoloaikaa enintään 30 päivään syyskuuta 2012, edellyttäen, että muiden yritysten yhteisön oikeuden mukaisia oikeuksia ei loukata. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tällaisista pidennyksistä ja perusteltava ne.” |
| --- | --- |

(10)

(10)

Korvataan 17 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on saatettava 31 päivänä joulukuuta 2009 voimassa olevat yleisvaltuutukset ja yksittäiset käyttöoikeudet tämän direktiivin 5, 6 ja 7 artiklan sekä liitteen I mukaisiksi viimeistään kahden vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 9 a artiklan soveltamista.

2.   Jos 1 kohdan soveltaminen vähentää voimassa oleviin yleisvaltuutuksiin sisältyviä oikeuksia tai laajentaa jo voimassa olevia yleisvaltuutuksia tai yksittäisiä käyttöoikeuksia, jäsenvaltiot voivat pidentää näiden valtuutusten ja yksittäisten käyttöoikeuksien voimassaoloaikaa enintään 30 päivään syyskuuta 2012, edellyttäen, että muiden yritysten yhteisön oikeuden mukaisia oikeuksia ei loukata. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tällaisista pidennyksistä ja perusteltava ne.”

| (11) | Muutetaan liite tämän direktiivin liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

(11)

Muutetaan liite tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

4 artikla

4 artikla

Kumoaminen

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 2887/2000.

5 artikla

5 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan ja julkaistava ne ...
   (27) mennessä. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset.

ne ...

27

Niiden on sovellettava näitä säännöksiä ... (28).

28

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava hyväksymänsä tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat keskeisimmät kansalliset säännöksensä kirjallisina komissiolle.

6 artikla

6 artikla

Voimaantulo

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

7 artikla

7 artikla

Osoitus

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ║

Euroopan parlamentin puolesta

Neuvoston puolesta

Puhemies

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 224, 30.8.2008, s. 50.

1

(2)  EUVL C 257, 9.10.2008, s. 51.

2

(3)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 24. syyskuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 16. helmikuuta 2009 (
  EUVL C 103 E, 5.5.2009, s. 1.) ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 6. toukokuuta 2009.

3

16. helmikuuta 2009

EUVL C 103 E, 5.5.2009, s. 1.

6. toukokuuta 2009

(4)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 33.

4

(5)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 7.

5

(6)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 21.

6

(7)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 51.

7

(8)  EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37.

8

(9)  EUVL L ...

9

(10)  EYVL L 91, 7.4.1999, s. 10.

10

(11)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 1.

11

(12)  

  EYVL L 198, 27.7.2002, s. 49.

12

EYVL L 198, 27.7.2002, s. 49.

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 460/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 1).

13

(14)  
  Komission suositus, annettu 11 päivänä helmikuuta 2003, sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY mukaisesti ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista sähköisen viestinnän alalla (EUVL L 114, 8.5.2003, s. 45).

14

Komission suositus, annettu 11 päivänä helmikuuta 2003, sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY mukaisesti ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista sähköisen viestinnän alalla (EUVL L 114, 8.5.2003, s. 45).

(15)  EYVL L 336, 30.12.2000, s. 4.

15

(16)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

16

(17)  EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37.

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o .../2009, annettu ..., [Euroopan
  sähköisen viestinnän
  sääntelyviranomaisten
  yhteistyöelimen ja viraston perustamisesta]

18

sähköisen viestinnän

yhteistyöelimen

(19)  EYVL L 198, 27.7.2002, s. 49.

19

(20)  Päivä, jona tämä direktiivi ║ saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä.

20

tämä

(21)  Päivä, jona tämä direktiivi ║ saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä.

21

tämä

(22)  Päivä, jona tämä direktiivi ║ saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä.

22

tämä

(23)  EYVL L 24, 30.1.1998, s. 1.

23

(24)  EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37.

24

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o .../2009, annettu ..., [Euroopan
  sähköisen viestinnän
  sääntelyviranomaisten
  yhteistyöelimen ja viraston perustamisesta]”

25

annettu ...,

sähköisen viestinnän

yhteistyöelimen

(26)  
  Yleisen turvallisuuden vuoksi näiden tietojen käyttöoikeus voidaan rajata koskemaan vain asianomaisia osapuolia.”

26

Yleisen turvallisuuden vuoksi näiden tietojen käyttöoikeus voidaan rajata koskemaan vain asianomaisia osapuolia.”

(27)  
  18 kuukautta muutossäädöksen hyväksymisestä.

27

18 kuukautta muutossäädöksen hyväksymisestä.

(28)  
  Yksi vuorokausi ensimmäisessä alakohdassa ilmoitetusta päivämäärästä lähtien.

28

Yksi vuorokausi ensimmäisessä alakohdassa ilmoitetusta päivämäärästä lähtien.

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009LIITE

Muutetaan direktiivin 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) liite seuraavasti:

| 1. | Korvataan ensimmäinen kohta seuraavasti:
  ”Tässä liitteessä on lueteltu ne 6 artiklan 1 kohdassa ja 11 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut enimmäisehdot, jotka voidaan sisällyttää yleisvaltuutuksiin (A osa), radiotaajuuksien käyttöoikeuksiin (B osa) ja numeroiden käyttöoikeuksiin (C osa), direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 5, 6, 7, 8 ja 9 artiklan sallimissa rajoissa.” |
| --- | --- |

1.

Korvataan ensimmäinen kohta seuraavasti:

”Tässä liitteessä on lueteltu ne 6 artiklan 1 kohdassa ja 11 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut enimmäisehdot, jotka voidaan sisällyttää yleisvaltuutuksiin (A osa), radiotaajuuksien käyttöoikeuksiin (B osa) ja numeroiden käyttöoikeuksiin (C osa), direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 5, 6, 7, 8 ja 9 artiklan sallimissa rajoissa.”

| 2. | Muutetaan A osa seuraavasti:






  a) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:






  ”4. | Loppukäyttäjien mahdollisuus käyttää kansalliseen numerointisuunnitelmaan sisältyviä numeroita, Euroopan puhelinliikenteen numeroavaruuden numeroita, kansainvälisiä ilmaisnumeroita ja, jos se on teknisesti ja taloudellisesti toteutettavissa, toisten jäsenvaltioiden kansallisiin numerointisuunnitelmiin sisältyviä numeroita sekä direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) mukaiset ehdot.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Muutetaan A osa seuraavasti:

a)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.

Loppukäyttäjien mahdollisuus käyttää kansalliseen numerointisuunnitelmaan sisältyviä numeroita, Euroopan puhelinliikenteen numeroavaruuden numeroita, kansainvälisiä ilmaisnumeroita ja, jos se on teknisesti ja taloudellisesti toteutettavissa, toisten jäsenvaltioiden kansallisiin numerointisuunnitelmiin sisältyviä numeroita sekä direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) mukaiset ehdot.”

| b) | Korvataan 7 kohta seuraavasti:






  ”7. | Erityisesti sähköisen viestinnän alaa koskeva henkilötietojen ja yksityisyyden suoja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (1) (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 7 kohta seuraavasti:

”7.

Erityisesti sähköisen viestinnän alaa koskeva henkilötietojen ja yksityisyyden suoja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (1) (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) mukaisesti.

| c) | Korvataan 8 kohta seuraavasti:






  ”8. | Erityisesti sähköisen viestinnän alaa koskevat kuluttajansuojasäännöt, mukaan lukien direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) mukaiset ehdot sekä vammaisia käyttäjiä koskevat esteettömyysehdot mainitun direktiivin 7 artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

c)

Korvataan 8 kohta seuraavasti:

”8.

Erityisesti sähköisen viestinnän alaa koskevat kuluttajansuojasäännöt, mukaan lukien direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) mukaiset ehdot sekä vammaisia käyttäjiä koskevat esteettömyysehdot mainitun direktiivin 7 artiklan mukaisesti.”

| d) | Korvataan 11 kohdassa ilmaisu ”direktiivin 97/66/EY” ilmaisulla ”direktiivin 2002/58/EY”. |
| --- | --- |

d)

Korvataan 11 kohdassa ilmaisu ”direktiivin 97/66/EY” ilmaisulla ”direktiivin 2002/58/EY”.

| e) | Lisätään kohta seuraavasti:






  ”11 a. | Viestinnän käyttöehdot tilanteissa, joissa kansalliset sääntelyviranomaiset varoittavat yleisöä uhkaavista vaaratilanteista, ja tilanteissa, joissa pyritään lieventämään suuronnettomuuksien seurauksia.” |
| --- | --- | --- |

e)

Lisätään kohta seuraavasti:

”11 a.

Viestinnän käyttöehdot tilanteissa, joissa kansalliset sääntelyviranomaiset varoittavat yleisöä uhkaavista vaaratilanteista, ja tilanteissa, joissa pyritään lieventämään suuronnettomuuksien seurauksia.”

| f) | Korvataan 12 kohta seuraavasti:






  ”12. | Käyttöehdot suuronnettomuuksissa tai kansallisissa hätätilanteissa hätäpalvelujen ja viranomaisten välisen viestinnän turvaamiseksi.” |
| --- | --- | --- |

f)

Korvataan 12 kohta seuraavasti:

”12.

Käyttöehdot suuronnettomuuksissa tai kansallisissa hätätilanteissa hätäpalvelujen ja viranomaisten välisen viestinnän turvaamiseksi.”

| g) | Korvataan 16 kohta seuraavasti:






  ”16. | Julkisten verkkojen turvaaminen luvatonta käyttöä vastaan direktiivin 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

g)

Korvataan 16 kohta seuraavasti:

”16.

Julkisten verkkojen turvaaminen luvatonta käyttöä vastaan direktiivin 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) mukaisesti.”

| h) | Lisätään kohta seuraavasti:






  ”19. | Avoimuusvelvollisuudet yleisön saatavilla olevia sähköisiä viestintäpalveluja tarjoaville
  yleisen viestintäverkon tarjoajille
  päästä päähän -liitettävyyden varmistamiseksi, noudattaen direktiivin 2002/21/EY 8 artiklan tavoitteita ja periaatteita,
  palvelujen ja sovellusten käyttöoikeutta rajoittavien ehtojen ilmoittaminen, jos kyseiset ehdot ovat jäsenvaltioiden yhteisön oikeuden mukaisesti sallimia,
  ja ║ jos se on tarpeen ja oikeasuhteista, kansallisten sääntelyviranomaisten oikeus tällaiseen tietoon, jota tarvitaan näiden ilmoitusten oikeellisuuden tarkastamiseen.” |
| --- | --- | --- |

h)

Lisätään kohta seuraavasti:

”19.

Avoimuusvelvollisuudet yleisön saatavilla olevia sähköisiä viestintäpalveluja tarjoaville
  yleisen viestintäverkon tarjoajille
  päästä päähän -liitettävyyden varmistamiseksi, noudattaen direktiivin 2002/21/EY 8 artiklan tavoitteita ja periaatteita,
  palvelujen ja sovellusten käyttöoikeutta rajoittavien ehtojen ilmoittaminen, jos kyseiset ehdot ovat jäsenvaltioiden yhteisön oikeuden mukaisesti sallimia,
  ja ║ jos se on tarpeen ja oikeasuhteista, kansallisten sääntelyviranomaisten oikeus tällaiseen tietoon, jota tarvitaan näiden ilmoitusten oikeellisuuden tarkastamiseen.”

| 3. | Muutetaan B osa seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:






  ”1. | Velvollisuus tarjota sellaista palvelua tai käyttää sellaista teknologiatyyppiä, jota varten taajuuden käyttöoikeus on myönnetty, mukaan lukien tarpeen mukaan kattavuus- ja laatuvaatimukset.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Muutetaan B osa seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.

Velvollisuus tarjota sellaista palvelua tai käyttää sellaista teknologiatyyppiä, jota varten taajuuden käyttöoikeus on myönnetty, mukaan lukien tarpeen mukaan kattavuus- ja laatuvaatimukset.”

| b) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:






  ”2. | Taajuuksien tosiasiallinen ja tehokas käyttö direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.

Taajuuksien tosiasiallinen ja tehokas käyttö direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) mukaisesti.”

| c) | Lisätään kohta seuraavasti:






  ”9. | Radiotaajuuksien kokeellista käyttöä koskevat erityisvelvollisuudet.” |
| --- | --- | --- |

c)

Lisätään kohta seuraavasti:

”9.

Radiotaajuuksien kokeellista käyttöä koskevat erityisvelvollisuudet.”

| 4. | Korvataan C osan 1 kohta seuraavasti:






  ”1. | Sen palvelun osoittaminen, johon numeroa käytetään, mukaan lukien kaikki kyseisen palvelun tarjoamista koskevat vaatimukset, ja – epäilyjen välttämiseksi – hinnoitteluperiaatteet ja enimmäishinnat, joita voidaan soveltaa erityisiin numeroalueisiin kuluttajansuojan varmistamiseksi direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 8 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

4.

Korvataan C osan 1 kohta seuraavasti:

”1.

Sen palvelun osoittaminen, johon numeroa käytetään, mukaan lukien kaikki kyseisen palvelun tarjoamista koskevat vaatimukset, ja – epäilyjen välttämiseksi – hinnoitteluperiaatteet ja enimmäishinnat, joita voidaan soveltaa erityisiin numeroalueisiin kuluttajansuojan varmistamiseksi direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 8 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti.”

---

(1)  EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37.”

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/309 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/309

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin ja virasto ***II

P6_TA(2009)0362

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan telealan sääntelyviranomaisten ryhmän perustamisesta (GERT) (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD))

2010/C 212 E/42

(Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (16498/1/2008 – C6-0067/2009),

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (1) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2007)0699),

ottaa huomioon komission muutetun ehdotuksen (KOM(2008)0720),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon työjärjestyksen 62 artiklan,

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A6-0271/2009),

| 1. | hyväksyy yhteisen kannan sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy yhteisen kannan sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, 24.9.2008, P6_TA(2008)0450.

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009P6_TC2-COD(2007)0249

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu toisessa käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen (BEREC) ja viraston perustamisesta ▐

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin toisessa käsittelyssä vahvistama kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EY) N:o 1211/2009.)

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/310 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/310

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Maanpäälliseen matkaviestinliikenteeseen varattavat taajuusalueet ***I

P6_TA(2009)0363

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi taajuusalueista, jotka varataan yleiseurooppalaisen yleisen solukkojärjestelmäisen digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen yhteen sovitettuun käyttöönottoon yhteisössä, annetun neuvoston direktiivin 87/372/ETY muuttamisesta (KOM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD))

2010/C 212 E/43

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0762),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0452/2008),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A6-0276/2009),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009P6_TC1-COD(2008)0214

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi taajuusalueista, jotka varataan yleiseurooppalaisen yleisen solukkojärjestelmäisen digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen yhteen sovitettuun käyttöönottoon yhteisössä, annetun neuvoston direktiivin 87/372/ETY muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä 2009/114/EY.)

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/311 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/311

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun soveltaminen itsenäisiin ammatinharjoittajiin ***I

P6_TA(2009)0364

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja direktiivin 86/613/ETY kumoamisesta (KOM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD))

2010/C 212 E/44

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0636),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 141 artiklan 3 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0341/2008),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A6-0258/2009),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009P6_TC1-COD(2008)0192

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja neuvoston direktiivin 86/613/ETY kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 141 artiklan 3 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen ║,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3)

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin, maatalousalalla toimivat ammatinharjoittajat mukaan lukien, ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien naisten suojeluun raskauden ja synnytyksen perusteella 11 päivänä joulukuuta 1986 annetulla neuvoston direktiivillä 86/613/ETY (4) varmistetaan, että miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatetta sovelletaan jäsenvaltioissa itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja niihin, jotka avustavat tällaisen ammatin harjoittamisessa. Direktiivi 86/613/ETY ei ole kuitenkaan ollut kovin tehokas itsenäisten ammatinharjoittajien ja avustavien puolisoiden kannalta, ja sen soveltamisalaa olisikin harkittava uudelleen, koska sukupuoleen perustuvaa syrjintää ja häirintää esiintyy myös muualla kuin palkatussa työssä. Selkeyden parantamiseksi direktiivi 86/613/ETY olisi korvattava tällä direktiivillä. |
| --- | --- |

(1)

Miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin, maatalousalalla toimivat ammatinharjoittajat mukaan lukien, ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien naisten suojeluun raskauden ja synnytyksen perusteella 11 päivänä joulukuuta 1986 annetulla neuvoston direktiivillä 86/613/ETY (4) varmistetaan, että miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatetta sovelletaan jäsenvaltioissa itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja niihin, jotka avustavat tällaisen ammatin harjoittamisessa. Direktiivi 86/613/ETY ei ole kuitenkaan ollut kovin tehokas itsenäisten ammatinharjoittajien ja avustavien puolisoiden kannalta, ja sen soveltamisalaa olisikin harkittava uudelleen, koska sukupuoleen perustuvaa syrjintää ja häirintää esiintyy myös muualla kuin palkatussa työssä. Selkeyden parantamiseksi direktiivi 86/613/ETY olisi korvattava tällä direktiivillä.

| (2) | Komissio ilmoitti 1 päivänä maaliskuuta 2006 antamassaan tiedonannossa ”Naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelma 2006–2010”
   (5), että parantaakseen tasa-arvoa koskevaa hallintotapaa se aikoo ”tarkastella EU:n nykyistä tasa-arvolainsäädäntöä, joka ei sisälly vuoden 2005 uudelleenlaadintaan, säädösten päivittämiseksi, nykyaikaistamiseksi ja uudelleenlaatimiseksi tarpeen mukaan”. Direktiivi 86/613/ETY ei sisältynyt tähän uudelleenlaadintaan. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti 1 päivänä maaliskuuta 2006 antamassaan tiedonannossa ”Naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelma 2006–2010”
   (5), että parantaakseen tasa-arvoa koskevaa hallintotapaa se aikoo ”tarkastella EU:n nykyistä tasa-arvolainsäädäntöä, joka ei sisälly vuoden 2005 uudelleenlaadintaan, säädösten päivittämiseksi, nykyaikaistamiseksi ja uudelleenlaatimiseksi tarpeen mukaan”. Direktiivi 86/613/ETY ei sisältynyt tähän uudelleenlaadintaan.

| (3) | Neuvosto kehotti 5–6 päivänä joulukuuta 2007 antamissaan päätelmissä Naisten ja miesten tasapainoiset roolit työpaikkojen, kasvun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta (6) komissiota harkitsemaan, onko ║ direktiiviä 86/613/ETY tarvittaessa tarkistettava itsenäisten ammatinharjoittajien ja heitä avustavien puolisoiden äitiyteen ja isyyteen liittyvien oikeuksien varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto kehotti 5–6 päivänä joulukuuta 2007 antamissaan päätelmissä Naisten ja miesten tasapainoiset roolit työpaikkojen, kasvun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta (6) komissiota harkitsemaan, onko ║ direktiiviä 86/613/ETY tarvittaessa tarkistettava itsenäisten ammatinharjoittajien ja heitä avustavien puolisoiden äitiyteen ja isyyteen liittyvien oikeuksien varmistamiseksi.

| (4) | Euroopan parlamentti on toistuvasti kehottanut komissiota tarkistamaan direktiiviä 86/613/ETY ja erityisesti
  vahvistamaan itsenäisten ammatinharjoittajien äitiyteen liittyvää suojaa sekä
  parantamaan avustavien puolisoiden asemaa maatalousalalla
  , käsiteollisuudessa, kaupan alalla, pienissä ja keskisuurissa yrityksissä ja vapaissa ammateissa
  . |
| --- | --- |

(4)

Euroopan parlamentti on toistuvasti kehottanut komissiota tarkistamaan direktiiviä 86/613/ETY ja erityisesti
  vahvistamaan itsenäisten ammatinharjoittajien äitiyteen liittyvää suojaa sekä
  parantamaan avustavien puolisoiden asemaa maatalousalalla
  , käsiteollisuudessa, kaupan alalla, pienissä ja keskisuurissa yrityksissä ja vapaissa ammateissa
  .

| (5) | Euroopan parlamentti ehdotti itsenäisten ammatinharjoittajien avustavien aviopuolisoiden tilanteesta 21 päivänä helmikuuta 1997 antamassaan päätöslauselmassa (7) avustavien aviopuolisoiden pakollista rekisteröintiä, jotta he eivät olisi enää näkymättömiä työntekijöitä, ja jäsenvaltioille määrättävää velvoitetta sallia avustavien aviopuolisoiden liittyminen itsenäisten ammatinharjoittajien vakuutusjärjestelmiin, jotka kattavat sairaus-, työkyvyttömyys- ja vanhuusvakuutuksen. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan parlamentti ehdotti itsenäisten ammatinharjoittajien avustavien aviopuolisoiden tilanteesta 21 päivänä helmikuuta 1997 antamassaan päätöslauselmassa (7) avustavien aviopuolisoiden pakollista rekisteröintiä, jotta he eivät olisi enää näkymättömiä työntekijöitä, ja jäsenvaltioille määrättävää velvoitetta sallia avustavien aviopuolisoiden liittyminen itsenäisten ammatinharjoittajien vakuutusjärjestelmiin, jotka kattavat sairaus-, työkyvyttömyys- ja vanhuusvakuutuksen.

| (6) | Tiedonannossaan, jonka otsikko on Uudistettu sosiaalinen toimintaohjelma: mahdollisuudet, väylät ja yhteisvastuu 2000-luvun Euroopassa,
   (8) komissio vahvisti, että on tarpeen toteuttaa toimia yrittäjyyteen liittyvien sukupuolierojen torjumiseksi ja työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen parantamiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Tiedonannossaan, jonka otsikko on Uudistettu sosiaalinen toimintaohjelma: mahdollisuudet, väylät ja yhteisvastuu 2000-luvun Euroopassa,
   (8) komissio vahvisti, että on tarpeen toteuttaa toimia yrittäjyyteen liittyvien sukupuolierojen torjumiseksi ja työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen parantamiseksi.

| (7) | Yhteisössä on jo voimassa eri säädöksiä, jotka koskevat tasa-arvoisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanoa ja joita sovelletaan itsenäisiin ammatinharjoittajiin; tällaisia ovat erityisesti miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen asteittaisesta toteuttamisesta sosiaaliturvaa koskevissa kysymyksissä 19 päivänä joulukuuta 1978 annettu neuvoston direktiivi 79/7/ETY (9) ja miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5 päivänä heinäkuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY (10) (uudelleenlaadittu toisinto). Tätä direktiiviä ei näin ollen pitäisi soveltaa aloilla, joilla jo sovelletaan muita direktiivejä. |
| --- | --- |

(7)

Yhteisössä on jo voimassa eri säädöksiä, jotka koskevat tasa-arvoisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanoa ja joita sovelletaan itsenäisiin ammatinharjoittajiin; tällaisia ovat erityisesti miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen asteittaisesta toteuttamisesta sosiaaliturvaa koskevissa kysymyksissä 19 päivänä joulukuuta 1978 annettu neuvoston direktiivi 79/7/ETY (9) ja miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5 päivänä heinäkuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY (10) (uudelleenlaadittu toisinto). Tätä direktiiviä ei näin ollen pitäisi soveltaa aloilla, joilla jo sovelletaan muita direktiivejä.

| (8) | Tätä direktiiviä pitäisi soveltaa itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja avustaviin puolisoihin, koska molemmat osallistuvat liiketoiminnan harjoittamiseen. |
| --- | --- |

(8)

Tätä direktiiviä pitäisi soveltaa itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja avustaviin puolisoihin, koska molemmat osallistuvat liiketoiminnan harjoittamiseen.

| (9) | Avustaville puolisoille on annettava selkeä ammattiasema, ja heidän oikeutensa on määriteltävä. |
| --- | --- |

(9)

Avustaville puolisoille on annettava selkeä ammattiasema, ja heidän oikeutensa on määriteltävä.

| (10) | Direktiiviä ei pitäisi soveltaa seikkoihin, jotka jo katetaan muilla naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun täytäntöönpanoa koskevilla direktiiveillä, erityisesti miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13 päivänä joulukuuta 2004 annetulla neuvoston direktiivillä 2004/113/EY (11). Erityisesti direktiivin 2004/113/EY 5 artiklaa, joka koskee vakuutuspalveluita ja niihin liittyviä rahoituspalveluita, sovelletaan edelleen. |
| --- | --- |

(10)

Direktiiviä ei pitäisi soveltaa seikkoihin, jotka jo katetaan muilla naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun täytäntöönpanoa koskevilla direktiiveillä, erityisesti miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13 päivänä joulukuuta 2004 annetulla neuvoston direktiivillä 2004/113/EY (11). Erityisesti direktiivin 2004/113/EY 5 artiklaa, joka koskee vakuutuspalveluita ja niihin liittyviä rahoituspalveluita, sovelletaan edelleen.

| (11) | Tätä direktiiviä olisi sukupuoleen perustuvan syrjinnän estämiseksi sovellettava sekä välittömään että välilliseen syrjintään. Häirintää ja sukupuolista häirintää olisi pidettävä syrjintänä, ja se olisi näin ollen kiellettävä. |
| --- | --- |

(11)

Tätä direktiiviä olisi sukupuoleen perustuvan syrjinnän estämiseksi sovellettava sekä välittömään että välilliseen syrjintään. Häirintää ja sukupuolista häirintää olisi pidettävä syrjintänä, ja se olisi näin ollen kiellettävä.

| (12) | Perustamissopimuksen 141 artiklan 4 kohdan nojalla jäsenvaltiot saavat pitää voimassa tai toteuttaa erityisetuja tarjoavia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on helpottaa aliedustettuna olevan sukupuolen toimimista itsenäisenä ammatinharjoittajana taikka ehkäistä tai hyvittää ammattiuraan liittyviä haittoja. Lähtökohtaisesti ei pitäisi katsoa, että
  positiivisina toimina toteutetut
  toimenpiteet, joiden tarkoituksena on saavuttaa tasa-arvo käytännössä, ovat vastoin naisten ja miesten tasa-arvoisen kohtelun periaatetta. |
| --- | --- |

(12)

Perustamissopimuksen 141 artiklan 4 kohdan nojalla jäsenvaltiot saavat pitää voimassa tai toteuttaa erityisetuja tarjoavia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on helpottaa aliedustettuna olevan sukupuolen toimimista itsenäisenä ammatinharjoittajana taikka ehkäistä tai hyvittää ammattiuraan liittyviä haittoja. Lähtökohtaisesti ei pitäisi katsoa, että
  positiivisina toimina toteutetut
  toimenpiteet, joiden tarkoituksena on saavuttaa tasa-arvo käytännössä, ovat vastoin naisten ja miesten tasa-arvoisen kohtelun periaatetta.

| (13) | Tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltaminen itsenäisen ammatinharjoittamisen alalla merkitsee sitä, että yrityksen tai muunlaisen itsenäisen ammatinharjoittamisen perustamiseen,
  johtamiseen,
  varustamiseen tai laajentamiseen ei saa liittyä mitään syrjintää. |
| --- | --- |

(13)

Tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltaminen itsenäisen ammatinharjoittamisen alalla merkitsee sitä, että yrityksen tai muunlaisen itsenäisen ammatinharjoittamisen perustamiseen,
  johtamiseen,
  varustamiseen tai laajentamiseen ei saa liittyä mitään syrjintää.

| (14) | On tarpeen varmistaa, että yritysten perustamisedellytyksiin ei liity siviilisäätyyn tai perheasemaan perustuvaa syrjintää aviopuolisoiden
  välillä
  tai kansallisessa lainsäädännössä tunnustettujen avopuolisoiden välillä.
  Käsitteitä ”siviilisääty” ja ”perheyritys” olisi tässä direktiivissä tulkittava siten, että otetaan huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiaan liittyvien tuomioiden mukainen avoliittojen tunnustaminen. |
| --- | --- |

(14)

On tarpeen varmistaa, että yritysten perustamisedellytyksiin ei liity siviilisäätyyn tai perheasemaan perustuvaa syrjintää aviopuolisoiden
  välillä
  tai kansallisessa lainsäädännössä tunnustettujen avopuolisoiden välillä.
  Käsitteitä ”siviilisääty” ja ”perheyritys” olisi tässä direktiivissä tulkittava siten, että otetaan huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiaan liittyvien tuomioiden mukainen avoliittojen tunnustaminen.

| (15) | Avustavilla puolisoilla pitäisi olla ▐ oikeus saada vähintään samantasoinen suoja ja samoin ehdoin ▐ kuin itsenäisillä ammatinharjoittajilla, ottaen huomioon heidän panoksensa perheyrityksissä. Jäsenvaltioita pitäisi vaatia toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, jotta valinta olisi mahdollinen. ▐ Avustavien puolisoiden suojelun
  tason pitäisi
  joka tapauksessa olla suhteutettu sen mukaan, miten paljon he osallistuvat perheyrityksen
  itsenäisten työntekijöiden
  toimintaan. |
| --- | --- |

(15)

Avustavilla puolisoilla pitäisi olla ▐ oikeus saada vähintään samantasoinen suoja ja samoin ehdoin ▐ kuin itsenäisillä ammatinharjoittajilla, ottaen huomioon heidän panoksensa perheyrityksissä. Jäsenvaltioita pitäisi vaatia toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, jotta valinta olisi mahdollinen. ▐ Avustavien puolisoiden suojelun
  tason pitäisi
  joka tapauksessa olla suhteutettu sen mukaan, miten paljon he osallistuvat perheyrityksen
  itsenäisten työntekijöiden
  toimintaan.

| (16) | Raskaana olevien itsenäisten ammatinharjoittajien ja avustavien puolisoiden taloudellisesti ja fyysisesti suojattoman tilanteen vuoksi heille on myönnettävä oikeus äitiyslomaan, josta osan pitäisi olla pakollinen. Jäsenvaltioilla on edelleen toimivalta vahvistaa maksujen taso ja kaikki etuuksia ja maksuja koskevat järjestelyt edellyttäen, että direktiivin vähimmäisvaatimuksia noudatetaan. Kun otetaan huomioon itsenäisten ammatinharjoittajien ja avustavien puolisoiden erityistilanne, heidän pitäisi saada viime kädessä valita, haluavatko he pitää äitiysloman vai ei. |
| --- | --- |

(16)

Raskaana olevien itsenäisten ammatinharjoittajien ja avustavien puolisoiden taloudellisesti ja fyysisesti suojattoman tilanteen vuoksi heille on myönnettävä oikeus äitiyslomaan, josta osan pitäisi olla pakollinen. Jäsenvaltioilla on edelleen toimivalta vahvistaa maksujen taso ja kaikki etuuksia ja maksuja koskevat järjestelyt edellyttäen, että direktiivin vähimmäisvaatimuksia noudatetaan. Kun otetaan huomioon itsenäisten ammatinharjoittajien ja avustavien puolisoiden erityistilanne, heidän pitäisi saada viime kädessä valita, haluavatko he pitää äitiysloman vai ei.

| (17) | Itsenäisen ammatinharjoittamisen erityispiirteet huomioon ottaen naispuolisille
  itsenäisten ammatinharjoittajien
  ja
  avustavien puolisoiden saatavilla
  pitäisi mahdollisuuksien mukaan
  olla, jos mahdollista, ▐ taloudellisen korvauksen
  lisäksi
  tilapäisen sijaisen
  palvelut
  äitiysloman ajaksi. |
| --- | --- |

(17)

Itsenäisen ammatinharjoittamisen erityispiirteet huomioon ottaen naispuolisille
  itsenäisten ammatinharjoittajien
  ja
  avustavien puolisoiden saatavilla
  pitäisi mahdollisuuksien mukaan
  olla, jos mahdollista, ▐ taloudellisen korvauksen
  lisäksi
  tilapäisen sijaisen
  palvelut
  äitiysloman ajaksi.

| (18) | Sosiaaliturvajärjestelmien tehokkuuden ja toimivuuden parantamisesta lisäämällä kannustimia, parantamalla hallintoa ja arviointia sekä priorisoimalla menoja on tullut ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa eurooppalaisen yhteiskuntamallin rahoituksen kestävyys pitkällä aikavälillä. ▐ |
| --- | --- |

(18)

Sosiaaliturvajärjestelmien tehokkuuden ja toimivuuden parantamisesta lisäämällä kannustimia, parantamalla hallintoa ja arviointia sekä priorisoimalla menoja on tullut ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa eurooppalaisen yhteiskuntamallin rahoituksen kestävyys pitkällä aikavälillä. ▐

| (19) | Sukupuoleen perustuvan syrjinnän kohteeksi joutuneilla henkilöillä olisi oltava riittävät oikeussuojakeinot. Tehokkaamman suojelun turvaamiseksi yhdistyksillä, järjestöillä ja muilla oikeushenkilöillä olisi oltava valtuudet aloittaa, jos jäsenvaltiot niin päättävät, menettely joko uhrin puolesta tai häntä tukeakseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tuomioistuimissa edustamista ja puolustamista koskevien kansallisten menettelysääntöjen soveltamista. |
| --- | --- |

(19)

Sukupuoleen perustuvan syrjinnän kohteeksi joutuneilla henkilöillä olisi oltava riittävät oikeussuojakeinot. Tehokkaamman suojelun turvaamiseksi yhdistyksillä, järjestöillä ja muilla oikeushenkilöillä olisi oltava valtuudet aloittaa, jos jäsenvaltiot niin päättävät, menettely joko uhrin puolesta tai häntä tukeakseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tuomioistuimissa edustamista ja puolustamista koskevien kansallisten menettelysääntöjen soveltamista.

| (20) | Itsenäisten ammatinharjoittajien ja avustavien puolisoiden
  suojelua sukupuoleen perustuvalta syrjinnältä olisi tehostettava nimeämällä kussakin jäsenvaltiossa yksi ▐ elin, jolla on valtuudet analysoida asiaan liittyviä ongelmia, tutkia ratkaisumahdollisuuksia ja antaa uhreille käytännön apua. ▐ |
| --- | --- |

(20)

Itsenäisten ammatinharjoittajien ja avustavien puolisoiden
  suojelua sukupuoleen perustuvalta syrjinnältä olisi tehostettava nimeämällä kussakin jäsenvaltiossa yksi ▐ elin, jolla on valtuudet analysoida asiaan liittyviä ongelmia, tutkia ratkaisumahdollisuuksia ja antaa uhreille käytännön apua. ▐

| (21) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa toimien tavoitetta, joka on yhtenäisen korkeatasoisen suojan takaaminen syrjintää vastaan kaikissa jäsenvaltioissa, vaan se voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen, |
| --- | --- |

(21)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa toimien tavoitetta, joka on yhtenäisen korkeatasoisen suojan takaaminen syrjintää vastaan kaikissa jäsenvaltioissa, vaan se voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Aihe ja soveltamisala

1.   Tässä direktiivissä säädetään puitteista, joilla jäsenvaltioissa pannaan täytäntöön itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja niihin, jotka avustavat tällaisen ammatin harjoittamisessa, sovellettava miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaate niiden seikkojen osalta, jotka eivät kuulu direktiivien 2006/54/EY ja 79/7/ETY soveltamisalaan.

2.   Direktiivi kattaa itsenäiset ammatinharjoittajat ja avustavat puolisot.

3.   Miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaate tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla pannaan edelleen täytäntöön neuvoston direktiivillä 2004/113/EY.

2 artikla

Määritelmät

║ Tässä direktiivissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | ”itsenäisellä ammatinharjoittajalla” tarkoitetaan kaikkia kansallisessa lainsäädännössä säädetyllä tavalla omaan lukuunsa ansiotoimintaa harjoittavia henkilöitä, myös maanviljelijöitä
  ,
  vapaiden ammattien harjoittajia
  , käsityöläisiä, kaupan alan työntekijöitä ja pienten ja keskisuurten yritysten työntekijöitä |
| --- | --- |

a)

”itsenäisellä ammatinharjoittajalla” tarkoitetaan kaikkia kansallisessa lainsäädännössä säädetyllä tavalla omaan lukuunsa ansiotoimintaa harjoittavia henkilöitä, myös maanviljelijöitä
  ,
  vapaiden ammattien harjoittajia
  , käsityöläisiä, kaupan alan työntekijöitä ja pienten ja keskisuurten yritysten työntekijöitä

| b) | ”avustavilla puolisoilla” tarkoitetaan itsenäisten ammatinharjoittajien aviopuolisoita tai kansallisessa lainsäädännössä tunnustettuja avopuolisoita, jotka eivät ole työsuhteessa tai osakkaita mutta osallistuvat säännöllisesti ja kansallisessa lainsäädännössä säädetyin edellytyksin itsenäisen ammatinharjoittajan toimintaan ja suorittavat samoja tehtäviä tai avustavia tehtäviä |
| --- | --- |

b)

”avustavilla puolisoilla” tarkoitetaan itsenäisten ammatinharjoittajien aviopuolisoita tai kansallisessa lainsäädännössä tunnustettuja avopuolisoita, jotka eivät ole työsuhteessa tai osakkaita mutta osallistuvat säännöllisesti ja kansallisessa lainsäädännössä säädetyin edellytyksin itsenäisen ammatinharjoittajan toimintaan ja suorittavat samoja tehtäviä tai avustavia tehtäviä

| c) | ”välittömällä syrjinnällä” tarkoitetaan sitä, että henkilöä kohdellaan sukupuolen perusteella epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta kohdellaan, on kohdeltu tai kohdeltaisiin vertailukelpoisessa tilanteessa |
| --- | --- |

c)

”välittömällä syrjinnällä” tarkoitetaan sitä, että henkilöä kohdellaan sukupuolen perusteella epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta kohdellaan, on kohdeltu tai kohdeltaisiin vertailukelpoisessa tilanteessa

| d) | ”välillisellä syrjinnällä” tarkoitetaan sitä, että näennäisesti puolueeton säännös, peruste tai käytäntö saattaa henkilöt näiden sukupuolen perusteella erityisen epäedulliseen asemaan toiseen sukupuoleen verrattuna, paitsi jos kyseisellä säännöksellä, perusteella tai käytännöllä on puolueettomasti perusteltavissa oleva oikeutettu tavoite ja tavoitteen saavuttamiseksi käytetyt keinot ovat asianmukaisia ja tarpeellisia |
| --- | --- |

d)

”välillisellä syrjinnällä” tarkoitetaan sitä, että näennäisesti puolueeton säännös, peruste tai käytäntö saattaa henkilöt näiden sukupuolen perusteella erityisen epäedulliseen asemaan toiseen sukupuoleen verrattuna, paitsi jos kyseisellä säännöksellä, perusteella tai käytännöllä on puolueettomasti perusteltavissa oleva oikeutettu tavoite ja tavoitteen saavuttamiseksi käytetyt keinot ovat asianmukaisia ja tarpeellisia

| e) | ”häirinnällä” tarkoitetaan tilannetta, jossa ilmenee henkilön sukupuoleen liittyvää ei-toivottua käytöstä, jolla tarkoituksellisesti tai tosiasiallisesti loukataan kyseisen henkilön arvoa ja tällä tavoin luodaan uhkaava, vihamielinen, halventava, nöyryyttävä tai hyökkäävä ilmapiiri |
| --- | --- |

e)

”häirinnällä” tarkoitetaan tilannetta, jossa ilmenee henkilön sukupuoleen liittyvää ei-toivottua käytöstä, jolla tarkoituksellisesti tai tosiasiallisesti loukataan kyseisen henkilön arvoa ja tällä tavoin luodaan uhkaava, vihamielinen, halventava, nöyryyttävä tai hyökkäävä ilmapiiri

| f) | ”sukupuolisella häirinnällä” tarkoitetaan tilannetta, jossa seksuaalisväritteisellä fyysisellä, sanallisella tai ei-sanallisella haitallisella käytöksellä tarkoituksellisesti tai tosiasiallisesti loukataan henkilön arvoa ja luodaan uhkaava, vihamielinen, halventava, nöyryyttävä tai hyökkäävä ilmapiiri. |
| --- | --- |

f)

”sukupuolisella häirinnällä” tarkoitetaan tilannetta, jossa seksuaalisväritteisellä fyysisellä, sanallisella tai ei-sanallisella haitallisella käytöksellä tarkoituksellisesti tai tosiasiallisesti loukataan henkilön arvoa ja luodaan uhkaava, vihamielinen, halventava, nöyryyttävä tai hyökkäävä ilmapiiri.

3 artikla

Perheyritykset

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yritysten perustamisedellytyksiin ei liity siviilisäätyyn tai perheasemaan perustuvaa syrjintää aviopuolisoiden tai kansallisessa lainsäädännössä tunnustettujen avopuolisoiden välillä. ”Perheyritykseksi” tunnustetaan kaikki aviopuolisoiden ja kansallisessa lainsäädännössä tunnustettujen avopuolisoiden yhdessä perustamat yritykset. Avoliittojen tunnustaminen perustuu asianomaisiin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomioihin.

4 artikla

Yhdenvertaisen kohtelun periaate

1.   Yhdenvertaisen kohtelun periaatteella tarkoitetaan, että minkäänlaista sukupuoleen perustuvaa syrjintää ei saa esiintyä välittömästi eikä välillisesti etenkään siviilisäädyn tai perheaseman perusteella eikä varsinkaan, kun on kysymyksessä yrityksen perustaminen,
  johtaminen,
  varustaminen tai laajentaminen taikka kaikenlaisen itsenäisen ammatinharjoittamisen käynnistäminen tai laajentaminen.

2.   Häirintää ja sukupuolista häirintää pidetään sukupuoleen perustuvana syrjintänä, ja sen vuoksi se kielletään. Sitä, vastustaako henkilö tällaista käytöstä vai alistuuko hän siihen, ei voida käyttää perusteena kyseistä henkilöä koskevissa päätöksissä.

3.   Käskyä tai ohjetta harjoittaa sukupuoleen perustuvaa syrjintää on pidettävä syrjintänä.

5 artikla

Positiiviset erityistoimet

Jotta miesten ja naisten välinen täysi tosiasiallinen yhdenvertaisuus voidaan varmistaa, yhdenvertaisen kohtelun periaate ei saa estää jäsenvaltioita pitämästä voimassa tai toteuttamasta erityistoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ehkäistä tai hyvittää sukupuoleen liittyviä haittoja
  , jos toimenpiteillä esimerkiksi edistetään naisten yrittäjyyttä
  .

6 artikla

Yhtiön perustaminen

Siltä osin kuin on kysymys muista kuin mahdollisuuksia tiettyyn toimintaan koskevista erityisistä edellytyksistä, joita sovelletaan kumpaankin sukupuoleen yhtäläisesti, jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että edellytykset aviopuolisoiden
  välisen
  tai kansallisessa lainsäädännössä tunnustettujen avopuolisoiden välisen yhtiön perustamiseksi eivät ole ankarammat kuin muiden henkilöiden välisen yhtiön perustamisen edellytykset.

7 artikla

Avustavien ja avopuolisoiden sosiaaliturva

Jäsenvaltioiden on toteuttava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että avustavat puolisot
  ja avopuolisot
  saavat ▐ vähintään samantasoisen suojan samoin ehdoin kuin itsenäiset ammatinharjoittajat.
  Jos tämä etujen laajentaminen ei ole pakollista tietyn jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, se on myönnettävä avustavan puolison tai avopuolison pyynnöstä.

Näiden toimenpiteiden avulla taataan, että avustavat puolisot voivat itsenäisesti liittyä itsenäisten ammatinharjoittajien sosiaaliturvajärjestelmiin, jotka kattavat sairaus-, työkyvyttömyys- ja vanhuusvakuutuksen sillä edellytyksellä, että he maksavat kyseisiin järjestelmiin samansuuruisia vakuutusmaksuja kuin itsenäiset ammatinharjoittajat, vaikka voidaankin sallia mahdollisuus laskea heidän maksuosuutensa kiinteämääräisin perustein.

Avustavista puolisoista maksetut sosiaaliturvamaksut olisi voitava vähentää veroista toimintakuluina puolisolle todellisuudessa maksetun palkan tavoin edellyttäen, että kyseessä on asianmukaisesti tarjotusta palvelusta tavallisesti maksettava korvaus.

8 artikla

Äitiysloma

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että naispuoliset itsenäiset ammatinharjoittajat ja avustavat puolisot saavat oikeuden
  äitiyslomaan, joka on mukautettu heidän erityistarpeisiinsa. He voivat itse valita äitiysloman pituuden edellyttäen, että se ei ylitä neuvoston direktiivissä 92/85/ETY (12)

  säädettyä pituutta
  .

2.   Sen varmistamiseksi, että 1 kohdassa tarkoitetut henkilöt voivat harjoittaa tässä artiklassa tunnustettuja oikeuksiaan, jäsenvaltioiden on toteuttava toimenpiteet sen varmistamiseksi, että he saavat riittävän korvauksen äitiyslomansa aikana.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettu korvaus katsotaan riittäväksi, mikäli se takaa asianomaiselle henkilölle vähintään samansuuruisen tulon kuin tämä saisi terveydellisistä syistä tapahtuneen työskentelyn keskeytymisen vuoksi, tai jos tätä ei sovelleta, muun kansallisessa lainsäädännössä vahvistetun vastaavan korvauksen, kuitenkin kansallisessa lainsäädännössä mahdollisesti määrätyn ylärajan puitteissa
  sikäli kuin tämän ylärajan soveltaminen ei johda syrjintään
  .

4.   Jäsenvaltioiden on toteuttava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että naispuoliset itsenäiset ammatinharjoittajat ja avustavat puolisot ja avopuolisot voivat ▐ käyttää tilapäisiä sijaisia tarjoavia palveluita tai muita kansallisia sosiaalipalveluita 2 kohdassa tarkoitetun korvauksen
  lisäksi
  .

9 artikla

Avustavien puolisoiden työn tunnustaminen

Jäsenvaltioiden on tutkittava, millä edellytyksillä aviopuolisoiden työn tunnustamista voidaan tehostaa, ja tutkimuksen perusteella arvioitava sopivat keinot tällaisen tunnustamisen tehostamiseksi.

10 artikla

Oikeuksien puolustaminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän direktiivin mukaisten velvoitteiden täytäntöönpanoon tarkoitetut
  tehokkaat
  oikeudelliset ja/tai hallinnolliset menettelyt, mukaan lukien jäsenvaltioiden aiheellisina pitämät sovittelumenettelyt, ovat – myös sen työsuhteen päätyttyä, jossa syrjinnän väitetään tapahtuneen – kaikkien niiden henkilöiden käytettävissä, jotka katsovat, että heille on aiheutunut haittaa tai vahinkoa sen vuoksi, että heihin ei ole sovellettu yhdenvertaisen kohtelun periaatetta.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että yhdistykset, järjestöt ja muut oikeushenkilöt, joilla kansallisessa lainsäädännössä vahvistettujen perusteiden mukaisesti on legitiimi intressi varmistaa, että tämän direktiivin säännöksiä noudatetaan, voivat aloittaa tämän direktiivin mukaisten velvoitteiden täytäntöönpanemiseksi säädetyn oikeudellisen ja/tai hallinnollisen menettelyn kantajan tai valittajan suostumuksella hänen puolestaan tai häntä tukeakseen.

3.   Mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, ei rajoita sellaisten kansallisten sääntöjen noudattamista, jotka koskevat määräaikoja yhdenvertaisen kohtelun periaatetta koskevien kanteiden nostamiselle.

11 artikla

Korvaus tai hyvitys

Jäsenvaltioiden on otettava kansallisessa oikeusjärjestyksessään käyttöön tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan tosiasiallinen ja tehokas korvaus tai, jos jäsenvaltiot niin päättävät, hyvitys tässä direktiivissä tarkoitetun syrjinnän kohteeksi joutuneelle henkilölle aiheutuneista menetyksistä ja vahingoista tavalla, joka on varoittava ja oikeasuhteinen kärsittyyn vahinkoon nähden. Tällaisen korvauksen tai hyvityksen enimmäismäärää ei saa vahvistaa ennalta.

12 artikla

Tasa-arvoelimet

1.   Jäsenvaltioiden on nimettävä elin ▐, jonka ▐ tehtävänä on edistää, analysoida, valvoa ja tukea kaikkien henkilöiden tasa-arvoisen, sukupuoleen perustuvasta syrjinnästä vapaan kohtelun toteuttamista, sekä toteutettava
  sitä
  koskevat tarpeelliset järjestelyt.
  Tämä elin voi
  muodostaa osan virastoista, jotka kansallisella tasolla vastaavat ihmisoikeuksien puolustamisesta tai yksilön oikeuksien turvaamisesta taikka yhdenvertaisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 kohdassa
  tarkoitetun elimen
  tehtäviin kuuluu

| a) | avustaa itsenäisesti syrjinnän uhriksi joutuneita henkilöitä näiden tekemiä syrjintävalituksia tutkittaessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta uhrien ja 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhdistysten, järjestöjen tai muiden oikeushenkilöiden oikeuksia; |
| --- | --- |

a)

avustaa itsenäisesti syrjinnän uhriksi joutuneita henkilöitä näiden tekemiä syrjintävalituksia tutkittaessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta uhrien ja 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhdistysten, järjestöjen tai muiden oikeushenkilöiden oikeuksia;

| b) | teettää riippumattomia selvityksiä syrjintään liittyvistä kysymyksistä; |
| --- | --- |

b)

teettää riippumattomia selvityksiä syrjintään liittyvistä kysymyksistä;

| c) | julkaista riippumattomia raportteja ja antaa suosituksia kaikista syrjintään liittyvistä kysymyksistä; |
| --- | --- |

c)

julkaista riippumattomia raportteja ja antaa suosituksia kaikista syrjintään liittyvistä kysymyksistä;

| d) | vaihtaa saatavissa olevia tietoja tarkoituksenmukaisella tasolla vastaavien eurooppalaisten elinten, kuten Euroopan tasa-arvoinstituutin, kanssa. |
| --- | --- |

d)

vaihtaa saatavissa olevia tietoja tarkoituksenmukaisella tasolla vastaavien eurooppalaisten elinten, kuten Euroopan tasa-arvoinstituutin, kanssa.

13 artikla

Tasa-arvonäkökohtien huomioon ottaminen eri politiikan aloilla

Jäsenvaltioiden on otettava aktiivisesti huomioon pyrkimys miesten ja naisten tasa-arvoon laatiessaan ja pannessaan täytäntöön lakeja, asetuksia, hallinnollisia määräyksiä, menettelytapoja ja toimintaa tässä direktiivissä tarkoitetuilla aloilla.

14 artikla

Tiedon levittäminen

Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että tämän direktiivin mukaisesti annetuista säännöksistä sekä jo voimassa olevista asiaa koskevista säännöksistä tiedotetaan jäsenvaltioiden alueella kaikin aiheellisin tavoin
  , myös internetin kautta,
  niille, joita asia koskee.

15 artikla

Suojan taso

Tämän direktiivin täytäntöönpano ei ole missään tapauksessa peruste alentaa jäsenvaltioissa jo saavutettua syrjinnänvastaisen suojan tasoa tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvissa asioissa.

16 artikla

Ilmoitukset

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki tämän direktiivin soveltamista koskevat tiedot viimeistään ...
   (13).

Komissio laatii tiivistelmäraportin Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään ...
   (14). Raporttiin liitetään tarvittaessa ehdotuksia tämän direktiivin muuttamiseksi.

2.   Komission raportissa on otettava huomioon sidosryhmien näkökannat.

17 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio tarkastelee käsiteltävänä olevan direktiivin soveltamista viimeistään ... (15) ja ehdottaa tarvittaessa välttämättöminä pitämiään muutoksia.

18 artikla

Täytäntöönpano

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään ... (16)
  . Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   
  Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua määräaikaa voidaan pidentää enintään ...

   (17)

  saakka, jos se on tarpeen erityisvaikeuksien
  huomioon ottamiseksi ▐.

3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa pääasialliset kansalliset säädökset kirjallisina komissiolle.

19 artikla

Vähimmäisvaatimukset

Jäsenvaltiot voivat antaa tai pitää voimassa säännöksiä, jotka ovat tasa-arvoisen kohtelun periaatteen turvaamiseksi edullisempia kuin tämän direktiivin säännökset.

20 artikla

Kumoaminen

Kumotaan direktiivi 86/613/ETY ... (16)
  .

21 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

22 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ║

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Lausunto annettu 24. maaliskuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

Lausunto annettu 24. maaliskuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(2)  EUVL C ...

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 6. toukokuuta 2009.

3

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 6. toukokuuta 2009

(4)  EYVL L 359, 19.12.1986, s. 56.

4

(5)  KOM(2006)0092.

5

(6)  Asiakirja SOC 385.

6

(7)  

  EYVL C 85, 17.3.1997, s. 186

  .

7

EYVL C 85, 17.3.1997, s. 186

(8)  KOM(2008)0412.

8

(9)  EYVL L 6, 10.1.1979, s. 24.

9

(10)  EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23.

10

(11)  
  EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37.

11

EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37.

(12)  
  OJ L 348, 28.11.1992, p. 1.

12

OJ L 348, 28.11.1992, p. 1.

(13)  
  Neljä vuotta direktiivin antamisen jälkeen.

13

Neljä vuotta

(14)  
  Viisi vuotta direktiivin antamisen jälkeen.

14

Viisi vuotta

(15)  
  Kuusi vuotta direktiivin antamisen jälkeen.

15

Kuusi vuotta direktiivin antamisen jälkeen.

(16)  Kaksi vuotta direktiivin antamisen jälkeen.

16

Kaksi vuotta direktiivin antamisen jälkeen.

(17)  
  Kolme vuotta direktiivin antamisen jälkeen.

17

Kolme vuotta

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/320 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/320

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Euroopan globalisaatiorahasto ***I

P6_TA(2009)0365

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1927/2006 muuttamisesta (KOM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD))

2010/C 212 E/45

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0867),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 159 artiklan kolmannen kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0518/2008),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A6-0242/2009),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009P6_TC1-COD(2008)0267

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1927/2006 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EY) N:o 546/2009.)

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/321 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/321

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskeva talouden elvytysohjelma ***I

P6_TA(2009)0366

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskevasta talouden elvytysohjelmasta (KOM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD))

2010/C 212 E/46

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2009)0035),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, 156 artiklan ja 175 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0049/2009),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot (A6-0261/2009),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | panee merkille ehdotukseen liitetyn komission lausuman; |
| --- | --- |

2.

panee merkille ehdotukseen liitetyn komission lausuman;

| 3. | katsoo, että lainsäädäntöehdotuksessa esitetty viitemäärä on yhteensopiva monivuotisen rahoituskehyksen kanssa, koska monivuotista rahoituskehystä on tarkistettu; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että lainsäädäntöehdotuksessa esitetty viitemäärä on yhteensopiva monivuotisen rahoituskehyksen kanssa, koska monivuotista rahoituskehystä on tarkistettu;

| 4. | muistuttaa, että on vältettävä määrärahojen uudelleenkohdentamista, jos se vaikuttaa kielteisesti muihin EU:n politiikan aloihin vähentämällä niille osoitettuja varoja; |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että on vältettävä määrärahojen uudelleenkohdentamista, jos se vaikuttaa kielteisesti muihin EU:n politiikan aloihin vähentämällä niille osoitettuja varoja;

| 5. | muistuttaa, että vuosittaisesta määrästä päätetään vuosittaisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) 37 kohdan säännösten mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

muistuttaa, että vuosittaisesta määrästä päätetään vuosittaisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) 37 kohdan säännösten mukaisesti;

| 6. | ottaa huomioon, että lainsäädäntömenettely voidaan saattaa päätökseen, koska ohjelman rahoituksesta on nyt sovittu; |
| --- | --- |

6.

ottaa huomioon, että lainsäädäntömenettely voidaan saattaa päätökseen, koska ohjelman rahoituksesta on nyt sovittu;

| 7. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

7.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 8. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

8.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009P6_TC1-COD(2009)0010

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskevasta talouden elvytysohjelmasta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EY) N:o 663/2009.)

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009LIITE

KOMISSION LAUSUMA

”Komissio korostaa, että energiatehokkuus ja uusiutuvat energialähteet ovat EU:n energiapolitiikan keskeisiä tavoitteita sekä ympäristön että toimitusvarmuuden kannalta. Tältä osin asetus edistää näitä tavoitteita antamalla merkittävää tukea merituulihankkeille.

Komissio muistuttaa tässä yhteydessä useista muista uusista energiatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä tukevista aloitteista, joita komissio on ehdottanut erityisesti Euroopan elvytyssuunnitelmassaan, jonka joulukuussa 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi. Näihin kuuluvat:

| | Euroopan aluekehitysrahastoasetusta koskeva muutos, joka mahdollistaa jopa 8 miljardin euron investoinnit asuntojen energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energioihin kaikissa jäsenvaltioissa. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus liittyen energiatehokkaita rakennuksia koskevaan eurooppalaiseen aloitteeseen, jolla edistetään ympäristöystävällisten teknologioiden sekä energiatehokkaiden järjestelmien ja materiaalien kehittämistä uusia ja korjattavia rakennuksia varten. Tätä aloitetta varten varataan arviolta 1 miljardi euroa: 500 miljoonaa euroa vuosille 2010–2013 varatusta nykyisestä EY:n seitsemännestä puiteohjelmasta ja 500 miljoonaa euroa teollisuudesta. |
| --- | --- |

Euroopan aluekehitysrahastoasetusta koskeva muutos, joka mahdollistaa jopa 8 miljardin euron investoinnit asuntojen energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energioihin kaikissa jäsenvaltioissa. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus liittyen energiatehokkaita rakennuksia koskevaan eurooppalaiseen aloitteeseen, jolla edistetään ympäristöystävällisten teknologioiden sekä energiatehokkaiden järjestelmien ja materiaalien kehittämistä uusia ja korjattavia rakennuksia varten. Tätä aloitetta varten varataan arviolta 1 miljardi euroa: 500 miljoonaa euroa vuosille 2010–2013 varatusta nykyisestä EY:n seitsemännestä puiteohjelmasta ja 500 miljoonaa euroa teollisuudesta.

| | EY:n ja EIP:n aloite ’EU:n kestävää energiaa koskeva rahoitusaloite’. Aloitteella pyritään mahdollistamaan energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energiahankkeisiin tehtävät investoinnit kaupunkiympäristössä. Komissio rahoittaa teknisen avun välineen ’Älykäs energiahuolto Euroopassa’ -ohjelmasta (15 miljoonan euron vuotuiset määrärahat vuodelle 2009). Tämä EIP:n hallinnoima väline helpottaa EIP:n lainojen saatavuutta huomattavin vipuvaikutuksin. |
| --- | --- |

EY:n ja EIP:n aloite ’EU:n kestävää energiaa koskeva rahoitusaloite’. Aloitteella pyritään mahdollistamaan energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energiahankkeisiin tehtävät investoinnit kaupunkiympäristössä. Komissio rahoittaa teknisen avun välineen ’Älykäs energiahuolto Euroopassa’ -ohjelmasta (15 miljoonan euron vuotuiset määrärahat vuodelle 2009). Tämä EIP:n hallinnoima väline helpottaa EIP:n lainojen saatavuutta huomattavin vipuvaikutuksin.

| | Markkinasuuntautuneen Marguerite-osakesijoitusrahaston perustaminen EU:n institutionaalisten sijoittajien toimesta EIP:n johdolla: vuoden 2020 Euroopan energia-, ilmastonmuutos- ja infrastruktuurirahasto. Tämä rahasto sijoittaa energiaa ja ilmastonmuutosta koskeville aloille (TEN E, kestävä energiatuotanto, uusiutuva energia, uudet teknologiat, energiatehokkuuteen tehtävät investoinnit, toimitusvarmuus sekä ympäristöinfrastruktuuri). Komissio kannattaa tätä aloitetta. |
| --- | --- |

Markkinasuuntautuneen Marguerite-osakesijoitusrahaston perustaminen EU:n institutionaalisten sijoittajien toimesta EIP:n johdolla: vuoden 2020 Euroopan energia-, ilmastonmuutos- ja infrastruktuurirahasto. Tämä rahasto sijoittaa energiaa ja ilmastonmuutosta koskeville aloille (TEN E, kestävä energiatuotanto, uusiutuva energia, uudet teknologiat, energiatehokkuuteen tehtävät investoinnit, toimitusvarmuus sekä ympäristöinfrastruktuuri). Komissio kannattaa tätä aloitetta.

Komissio esittää lisäksi vuoden 2009 marraskuun loppuun mennessä energiatehokkuutta koskevan toimintasuunnitelman tarkistuksen neuvoston (maaliskuussa 2009 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät) ja parlamentin (Euroopan parlamentin päätöslauselma P6_TA(2009)0064) pyynnön mukaisesti.

Asiantuntijat ovat yhtä mieltä siitä, että energiatehokkuus on halvin käytettävissä oleva vaihtoehto kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Komissio toimittaa marraskuuhun 2009 mennessä yksityiskohtaisen tutkimuksen energiatehokkuuteen tehtävien lisääntyvien investointien tiellä olevista esteistä. Komissio tarkastelee erityisesti sitä, tarvitaanko lisää rahoituskannusteita matalakorkoisten lainojen ja/tai avustusten muodossa, miten Euroopan talousarviota voitaisiin käyttää tähän, ja tarvittaessa komissio sisällyttää muun muassa lisävaroja energiatehokkuuden rahoitukseen vuonna 2010 esitettävässä uudessa EU:n energiavarmuus- ja infrastruktuurivälineessä.

Tarkistaessaan energiatehokkuutta koskevaa toimintasuunnitelmaa komissio kiinnittää erityistä huomiota energiatehokkuuden naapuruusulottuvuuteen. Komissio tutkii, miten se voisi antaa rahoitus- ja sääntelykannusteita naapurimaille vauhdittaakseen niiden energiatehokkuuteen tehtäviä investointeja.

Jos komissio, raportoidessaan vuonna 2010 asetuksen täytäntöönpanosta 28 artiklan mukaisesti, toteaa, ettei ole mahdollista sitoa vuoden 2010 loppuun mennessä osaa varoista, jotka on tarkoitettu asetuksen liitteessä luetelluille hankkeille, se ehdottaa tarvittaessa ja maantieteellisesti tasapainotetulla tavalla sellaista muutosta asetukseen, joka mahdollistaa energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden alan hankkeiden rahoituksen edellä mainittujen aloitteiden lisäksi. Siihen sisältyvät myös kelpoisuuskriteerit, jotka ovat samanlaiset, kuin ne, joita sovelletaan tämän asetuksen liitteessä oleviin hankkeisiin.”

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/323 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/323

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Pääomavaatimuksia koskevat direktiivit ***I

P6_TA(2009)0367

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY muuttamisesta keskuslaitoksiin kuuluvien pankkien, tiettyjen omien varojen erien, suurten riskikeskittymien, valvontajärjestelyjen ja kriisinhallinnan osalta (KOM(2008)0602 – C6-0339/2008 – 2008/0191(COD))

2010/C 212 E/47

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0602),

ottaa huomioon ehdotuksen komission direktiiviksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/48/EY tiettyjen liitteiden muuttamisesta riskinhallintaa koskevien teknisten säännösten osalta sekä parlamentin 16. joulukuuta 2008 siitä antaman päätöslauselman (1),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 47 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0339/2008),

ottaa huomioon neuvoston edustajan 29. huhtikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen ehdotuksen hyväksymisestä muutettuna, EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti,

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A6-0139/2009),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0607.

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009P6_TC1-COD(2008)0191

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi direktiivien 2006/48/EY, 2006/49/EY ja 2007/64/EY muuttamisesta keskuslaitoksiin kuuluvien pankkien, tiettyjen omien varojen erien, suurten riskikeskittymien, valvontajärjestelyjen ja kriisinhallinnan osalta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä 2009/111/EY.)

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/324 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/324

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Yhteisön ohjelma rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi ***I

P6_TA(2009)0368

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettavasta yhteisön ohjelmasta (KOM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD))

2010/C 212 E/48

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2009)0014),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 95 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0031/2009),

ottaa huomioon neuvoston edustajan 6. toukokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä ehdotus sellaisena kuin se on tarkistettuna EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti,

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A6-0246/2009),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | katsoo, että lainsäädäntöehdotuksessa esitetyn viitemäärän on oltava yhteensopiva monivuotisen rahoituskehyksen 2007–2013 otsakkeen 1 a enimmäismäärän kanssa, ja huomauttaa, että vuotuisesta määrästä päätetään vuotuisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) 37 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että lainsäädäntöehdotuksessa esitetyn viitemäärän on oltava yhteensopiva monivuotisen rahoituskehyksen 2007–2013 otsakkeen 1 a enimmäismäärän kanssa, ja huomauttaa, että vuotuisesta määrästä päätetään vuotuisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (1) 37 kohdan mukaisesti;

| 3. | katsoo, että toimielinten sopimuksen 47 kohtaa sovelletaan, jos ohjelmasta rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi osarahoitettavista eurooppalaisista elimistä tulee virastoja; |
| --- | --- |

3.

katsoo, että toimielinten sopimuksen 47 kohtaa sovelletaan, jos ohjelmasta rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi osarahoitettavista eurooppalaisista elimistä tulee virastoja;

| 4. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

4.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 5. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan lausuman; |
| --- | --- |

5.

hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan lausuman;

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

6.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009P6_TC1-COD(2009)0001

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2009/EY tekemiseksi rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettavasta yhteisön ohjelmasta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä 716/2009/EY.)

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009LIITE

Euroopan parlamentin lausuma

Rahoituskriisin kärjistyminen on tuonut esiin, että olisi kiireellisesti vahvistettava valvonnan lähentämistä ja yhteistyötä EU:n tasolla. Sen saavuttamiseen on kaksi välinettä: yhteisten tietotekniikan välineiden kehittäminen ja EU:n kolmen valvontaviranomaisen komitean, CESR:n, CEBS:n ja CEOIPS:n valvontakulttuuri.

Tämän johdosta, ja odotettaessa yhteisön ohjelman 2010-2013 voimaantuloa, Euroopan parlamentti ja neuvosto kehottavat komissiota esittämään ehdotuksen EU:n kolmen valvontaviranomaisen komitean väliaikaisesta rahoittamisesta vuonna 2009 komission päätöksellä seuraavasti:

| — | Komission väliaikainen rahoitus vuodelle 2009 määritellään sisämarkkinoiden toteuttamista ja kehittämistä vuonna 2009 koskevissa puitteissa budjettikohdassa 12.02011. Väliaikainen rahoitus tulee siis komission nykyisestä talousarviosta määristä, jotka budjettivallan käyttäjät ovat jo myöntäneet sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosastolle vuodeksi 2009. Itse rahoituspäätös on muodoltaan komission päätös. |
| --- | --- |

—

Komission väliaikainen rahoitus vuodelle 2009 määritellään sisämarkkinoiden toteuttamista ja kehittämistä vuonna 2009 koskevissa puitteissa budjettikohdassa 12.02011. Väliaikainen rahoitus tulee siis komission nykyisestä talousarviosta määristä, jotka budjettivallan käyttäjät ovat jo myöntäneet sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosastolle vuodeksi 2009. Itse rahoituspäätös on muodoltaan komission päätös.

| — | Komissio tarjoaa EU:n kolmelle valvontaviranomaisten komitealle rajoitettuja toimikohtaisia avustuksia, joilla on määrä rahoittaa (i) alakohtaisia ja alojen välisiä koulutushankkeita, joita kukin EU:n kolmesta valvontaviranomaisen komiteasta kehittää ja (ii) CESR:n tapauksessa erityistä tietotekniikan hanketta osana liiketoimista ilmoittamista koskevaa tiedonvaihtomekanismia (TREM), josta säädetään rahoitusvälineiden markkinoista annetussa direktiivissä (MiFID) (1), siis siitä, että TREM-mekanismi laajennetaan kattamaan OTC-johdannaiset. EU:n valvontaviranomaisten komiteat ovat määritelleet nämä strategiset hankkeet ensisijaisiksi tavoitteiksi. |
| --- | --- |

—

Komissio tarjoaa EU:n kolmelle valvontaviranomaisten komitealle rajoitettuja toimikohtaisia avustuksia, joilla on määrä rahoittaa (i) alakohtaisia ja alojen välisiä koulutushankkeita, joita kukin EU:n kolmesta valvontaviranomaisen komiteasta kehittää ja (ii) CESR:n tapauksessa erityistä tietotekniikan hanketta osana liiketoimista ilmoittamista koskevaa tiedonvaihtomekanismia (TREM), josta säädetään rahoitusvälineiden markkinoista annetussa direktiivissä (MiFID) (1), siis siitä, että TREM-mekanismi laajennetaan kattamaan OTC-johdannaiset. EU:n valvontaviranomaisten komiteat ovat määritelleet nämä strategiset hankkeet ensisijaisiksi tavoitteiksi.

| — | Komission väliaikaisen rahoituksen kokonaissumma vuodelle 2009 on enintään 500 000 euroa ja sen olisi katettava osa hankkeista ja koulutuksista, joita EU:n valvontaviranomaisten komiteat ovat määritelleet vuodelle 2009. |
| --- | --- |

—

Komission väliaikaisen rahoituksen kokonaissumma vuodelle 2009 on enintään 500 000 euroa ja sen olisi katettava osa hankkeista ja koulutuksista, joita EU:n valvontaviranomaisten komiteat ovat määritelleet vuodelle 2009.

Komission päätös väliaikaisesta rahoituksesta vuodelle 2009 on perusteltu, koska meneillään oleva rahoituskriisi on luonut poikkeukselliset olosuhteet ja koska suunniteltu yhteisön ohjelma tulee voimaan vasta 2010. Päätöksellä ei siis ole tarkoitus luoda ennakkotapausta.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/39/EY, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, rahoitusvälineiden markkinoista (EUVL L 145, 30.4.2004, s. 1),

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/326 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/326

---

Keskiviikko 6. toukokuuta 2009Eläinten suojelu lopettamisen yhteydessä *

P6_TA(2009)0369

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. toukokuuta 2009 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi eläinten suojelusta lopettamisen yhteydessä (KOM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS))

2010/C 212 E/49

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0553),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 37 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0451/2008),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon (A6-0185/2009),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 1 |
| Ehdotus asetukseksi


  Otsikko |
| Ehdotus neuvoston asetukseksi eläinten suojelusta lopettamisen yhteydessä | Ehdotus neuvoston asetukseksi eläinten suojelusta
  teurastamisen ja
  lopettamisen yhteydessä |
| Tarkistus 2 |
| Ehdotus asetukseksi


  Johdanto-osan 6 kappale |
| (6) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) on antanut kaksi lausuntoa tiettyjen eläinlajien tainnuttamiseen ja lopettamiseen käytettävien menetelmien hyvinvointinäkökohdista: vuonna 2004 annettiin lausunto keskeisten kaupallisten eläinlajien tainnuttamisessa ja lopettamisessa käytettävien tärkeimpien menetelmien hyvinvointinäkökohdista, ja vuonna 2006 annettiin lausunto kaupallisesti tarhattujen hirvieläinten, vuohien, kanien, strutsien, ankkojen, hanhien ja viiriäisten tainnuttamisessa ja lopettamisessa käytettävien tärkeimpien menetelmien hyvinvointinäkökohdista. Yhteisön lainsäädäntöä tällä alalla olisi päivitettävä näiden tieteellisten lausuntojen ottamiseksi huomioon. Suositusta luopumisesta hiilidioksidin käytöstä sikojen ja siipikarjan osalta
  ja suositusta luopumisesta vesitainnutuksen käytöstä siipikarjan osalta
  ei sisällytetty tähän ehdotukseen, sillä vaikutustenarviointi osoitti, että ne eivät olisi taloudellisesti toteuttamiskelpoisia EU:ssa tällä hetkellä. Joitakin suosituksia ei ole otettu tähän ehdotukseen siksi, että ne koskevat teknisiä parametreja, joiden paikka on täytäntöönpanotoimenpiteissä tai hyviä toimintatapoja koskevissa ohjeissa. Viljeltyjä kaloja koskevia suosituksia ei otettu mukaan ehdotukseen siksi, että niiden osalta on vielä tarpeen hankkia tieteellisiä lausuntoja ja tehdä taloudellisia arviointeja. |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Otsikko

Ehdotus neuvoston asetukseksi eläinten suojelusta lopettamisen yhteydessä

Ehdotus neuvoston asetukseksi eläinten suojelusta
  teurastamisen ja
  lopettamisen yhteydessä

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

(6)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) on antanut kaksi lausuntoa tiettyjen eläinlajien tainnuttamiseen ja lopettamiseen käytettävien menetelmien hyvinvointinäkökohdista: vuonna 2004 annettiin lausunto keskeisten kaupallisten eläinlajien tainnuttamisessa ja lopettamisessa käytettävien tärkeimpien menetelmien hyvinvointinäkökohdista, ja vuonna 2006 annettiin lausunto kaupallisesti tarhattujen hirvieläinten, vuohien, kanien, strutsien, ankkojen, hanhien ja viiriäisten tainnuttamisessa ja lopettamisessa käytettävien tärkeimpien menetelmien hyvinvointinäkökohdista. Yhteisön lainsäädäntöä tällä alalla olisi päivitettävä näiden tieteellisten lausuntojen ottamiseksi huomioon. Suositusta luopumisesta hiilidioksidin käytöstä sikojen ja siipikarjan osalta
  ja suositusta luopumisesta vesitainnutuksen käytöstä siipikarjan osalta
  ei sisällytetty tähän ehdotukseen, sillä vaikutustenarviointi osoitti, että ne eivät olisi taloudellisesti toteuttamiskelpoisia EU:ssa tällä hetkellä. Joitakin suosituksia ei ole otettu tähän ehdotukseen siksi, että ne koskevat teknisiä parametreja, joiden paikka on täytäntöönpanotoimenpiteissä tai hyviä toimintatapoja koskevissa ohjeissa. Viljeltyjä kaloja koskevia suosituksia ei otettu mukaan ehdotukseen siksi, että niiden osalta on vielä tarpeen hankkia tieteellisiä lausuntoja ja tehdä taloudellisia arviointeja.

| (6) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) on antanut kaksi lausuntoa tiettyjen eläinlajien tainnuttamiseen ja lopettamiseen käytettävien menetelmien hyvinvointinäkökohdista: vuonna 2004 annettiin lausunto keskeisten kaupallisten eläinlajien tainnuttamisessa ja lopettamisessa käytettävien tärkeimpien menetelmien hyvinvointinäkökohdista, ja vuonna 2006 annettiin lausunto kaupallisesti tarhattujen hirvieläinten, vuohien, kanien, strutsien, ankkojen, hanhien ja viiriäisten tainnuttamisessa ja lopettamisessa käytettävien tärkeimpien menetelmien hyvinvointinäkökohdista.
  Eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevä tiedekomitea (SCAHAW) hyväksyi vuonna 2001 raportin turkisten tuotantoa varten pidettävien eläinten hyvinvoinnista, johon sisältyi arvio turkistarhoilla käytettävistä lopettamismenetelmistä.
  Yhteisön lainsäädäntöä tällä alalla olisi päivitettävä näiden tieteellisten lausuntojen ottamiseksi huomioon. Suositusta luopumisesta hiilidioksidin käytöstä sikojen ja siipikarjan osalta ei sisällytetty tähän ehdotukseen, sillä vaikutustenarviointi osoitti, että ne eivät olisi taloudellisesti toteuttamiskelpoisia Euroopan unionissa tällä hetkellä. Joitakin suosituksia ei ole otettu tähän ehdotukseen siksi, että ne koskevat teknisiä parametreja, joiden paikka on täytäntöönpanotoimenpiteissä tai hyviä toimintatapoja koskevissa ohjeissa. Viljeltyjä kaloja koskevia suosituksia ei otettu mukaan ehdotukseen siksi, että niiden osalta on vielä tarpeen hankkia tieteellisiä lausuntoja ja tehdä taloudellisia arviointeja. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) on antanut kaksi lausuntoa tiettyjen eläinlajien tainnuttamiseen ja lopettamiseen käytettävien menetelmien hyvinvointinäkökohdista: vuonna 2004 annettiin lausunto keskeisten kaupallisten eläinlajien tainnuttamisessa ja lopettamisessa käytettävien tärkeimpien menetelmien hyvinvointinäkökohdista, ja vuonna 2006 annettiin lausunto kaupallisesti tarhattujen hirvieläinten, vuohien, kanien, strutsien, ankkojen, hanhien ja viiriäisten tainnuttamisessa ja lopettamisessa käytettävien tärkeimpien menetelmien hyvinvointinäkökohdista.
  Eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevä tiedekomitea (SCAHAW) hyväksyi vuonna 2001 raportin turkisten tuotantoa varten pidettävien eläinten hyvinvoinnista, johon sisältyi arvio turkistarhoilla käytettävistä lopettamismenetelmistä.
  Yhteisön lainsäädäntöä tällä alalla olisi päivitettävä näiden tieteellisten lausuntojen ottamiseksi huomioon. Suositusta luopumisesta hiilidioksidin käytöstä sikojen ja siipikarjan osalta ei sisällytetty tähän ehdotukseen, sillä vaikutustenarviointi osoitti, että ne eivät olisi taloudellisesti toteuttamiskelpoisia Euroopan unionissa tällä hetkellä. Joitakin suosituksia ei ole otettu tähän ehdotukseen siksi, että ne koskevat teknisiä parametreja, joiden paikka on täytäntöönpanotoimenpiteissä tai hyviä toimintatapoja koskevissa ohjeissa. Viljeltyjä kaloja koskevia suosituksia ei otettu mukaan ehdotukseen siksi, että niiden osalta on vielä tarpeen hankkia tieteellisiä lausuntoja ja tehdä taloudellisia arviointeja.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| (15) | Pöytäkirjassa eläinten suojelusta ja hyvinvoinnista korostetaan myös tarvetta kunnioittaa uskonnollisiin rituaaleihin, kulttuuriin ja
  alueellisiin perinteisiin liittyviä jäsenvaltioiden lakeja tai hallinnollisia määräyksiä ja tapoja, kun muotoillaan ja pannaan täytäntöön esimerkiksi maatalouteen ja sisämarkkinoihin liittyviä yhteisön politiikkoja. Siksi on asianmukaista jättää tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle kulttuuritapahtumat, joiden perimmäistä olemusta eläinten hyvinvointiin liittyvien vaatimusten noudattaminen muuttaisi. |
| --- | --- |

(15)

Pöytäkirjassa eläinten suojelusta ja hyvinvoinnista korostetaan myös tarvetta kunnioittaa uskonnollisiin rituaaleihin, kulttuuriin ja
  alueellisiin perinteisiin liittyviä jäsenvaltioiden lakeja tai hallinnollisia määräyksiä ja tapoja, kun muotoillaan ja pannaan täytäntöön esimerkiksi maatalouteen ja sisämarkkinoihin liittyviä yhteisön politiikkoja. Siksi on asianmukaista jättää tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle kulttuuritapahtumat, joiden perimmäistä olemusta eläinten hyvinvointiin liittyvien vaatimusten noudattaminen muuttaisi.

| (15) | Pöytäkirjassa eläinten suojelusta ja hyvinvoinnista korostetaan myös tarvetta kunnioittaa uskonnollisiin rituaaleihin, kulttuuriperinteisiin tai uskonnollista alkuperää oleviin perinteisiin sekä
  alueellisiin perinteisiin liittyviä jäsenvaltioiden lakeja tai hallinnollisia määräyksiä ja tapoja, kun muotoillaan ja pannaan täytäntöön esimerkiksi maatalouteen ja sisämarkkinoihin liittyviä yhteisön politiikkoja. Siksi on asianmukaista jättää tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle kulttuuritapahtumat,
  uskonnolliset ja perinteiset tapahtumat
  , joiden perimmäistä olemusta eläinten hyvinvointiin liittyvien vaatimusten noudattaminen muuttaisi. |
| --- | --- |

(15)

Pöytäkirjassa eläinten suojelusta ja hyvinvoinnista korostetaan myös tarvetta kunnioittaa uskonnollisiin rituaaleihin, kulttuuriperinteisiin tai uskonnollista alkuperää oleviin perinteisiin sekä
  alueellisiin perinteisiin liittyviä jäsenvaltioiden lakeja tai hallinnollisia määräyksiä ja tapoja, kun muotoillaan ja pannaan täytäntöön esimerkiksi maatalouteen ja sisämarkkinoihin liittyviä yhteisön politiikkoja. Siksi on asianmukaista jättää tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle kulttuuritapahtumat,
  uskonnolliset ja perinteiset tapahtumat
  , joiden perimmäistä olemusta eläinten hyvinvointiin liittyvien vaatimusten noudattaminen muuttaisi.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| (16) | Lisäksi kulttuuriperinteisiin liittyy peritty, vakiintunut tai totuttu ajattelu-, toiminta- tai käyttäytymismalli, johon sisältyy ajatus jostakin edeltävien sukupolvien välittämästä tai heiltä saadusta. Perinteet auttavat ylläpitämään kestäviä sosiaalisia siteitä sukupolvien välillä. Jos tällainen toiminta ei vaikuta eläintuotteiden markkinoihin
  eikä sen päämääränä ole tuotanto
  , on asianmukaista jättää tällaisten tapahtumien aikana suoritettava eläinten
  lopettaminen
  tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(16)

Lisäksi kulttuuriperinteisiin liittyy peritty, vakiintunut tai totuttu ajattelu-, toiminta- tai käyttäytymismalli, johon sisältyy ajatus jostakin edeltävien sukupolvien välittämästä tai heiltä saadusta. Perinteet auttavat ylläpitämään kestäviä sosiaalisia siteitä sukupolvien välillä. Jos tällainen toiminta ei vaikuta eläintuotteiden markkinoihin
  eikä sen päämääränä ole tuotanto
  , on asianmukaista jättää tällaisten tapahtumien aikana suoritettava eläinten
  lopettaminen
  tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle.

| (16) | Lisäksi kulttuuriperinteisiin
  tai uskonnollista alkuperää oleviin perinteisiin
  liittyy peritty, vakiintunut tai totuttu ajattelu-, toiminta- tai käyttäytymismalli, johon sisältyy ajatus jostakin edeltävien sukupolvien välittämästä tai heiltä saadusta. Perinteet auttavat ylläpitämään kestäviä sosiaalisia siteitä sukupolvien välillä. Jos tällainen toiminta ei vaikuta eläintuotteiden markkinoihin, on asianmukaista jättää tällaisten tapahtumien aikana suoritettava eläinten
  teurastaminen
  tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(16)

Lisäksi kulttuuriperinteisiin
  tai uskonnollista alkuperää oleviin perinteisiin
  liittyy peritty, vakiintunut tai totuttu ajattelu-, toiminta- tai käyttäytymismalli, johon sisältyy ajatus jostakin edeltävien sukupolvien välittämästä tai heiltä saadusta. Perinteet auttavat ylläpitämään kestäviä sosiaalisia siteitä sukupolvien välillä. Jos tällainen toiminta ei vaikuta eläintuotteiden markkinoihin, on asianmukaista jättää tällaisten tapahtumien aikana suoritettava eläinten
  teurastaminen
  tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 a kappale (uusi)

| (22 a) | Edellä mainituilla uusilla haasteilla on väistämättä merkittäviä taloudellisia vaikutuksia unionin toimijoihin. Tässä asetuksessa vahvistettujen sääntöjen noudattamisen varmistamiseksi olisi asetettava käyttöön riittävästi unionin rahoitusta, jonka ansiosta unionille voidaan taloudellisesti varmistaa välttämätön johtoasema eläinten hyvinvointia koskevissa asioissa kansainvälisessä toimintaympäristössä. |
| --- | --- |

(22 a)

Edellä mainituilla uusilla haasteilla on väistämättä merkittäviä taloudellisia vaikutuksia unionin toimijoihin. Tässä asetuksessa vahvistettujen sääntöjen noudattamisen varmistamiseksi olisi asetettava käyttöön riittävästi unionin rahoitusta, jonka ansiosta unionille voidaan taloudellisesti varmistaa välttämätön johtoasema eläinten hyvinvointia koskevissa asioissa kansainvälisessä toimintaympäristössä.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 kappale

| (24) | Käyttötavasta riippuen eräät teurastamisen ja lopettamisen yhteydessä käytettävät tainnutusmenetelmät voivat johtaa eläimen kuolemaan niin, että eläimelle ei aiheudu kipua ja että aiheutuva tuska tai kärsimys on vähäistä.
  Siksi ei ole tarpeen tehdä eroa kuolemaan johtavien ja muiden tainnuttamismenetelmien välillä. |
| --- | --- |

(24)

Käyttötavasta riippuen eräät teurastamisen ja lopettamisen yhteydessä käytettävät tainnutusmenetelmät voivat johtaa eläimen kuolemaan niin, että eläimelle ei aiheudu kipua ja että aiheutuva tuska tai kärsimys on vähäistä.
  Siksi ei ole tarpeen tehdä eroa kuolemaan johtavien ja muiden tainnuttamismenetelmien välillä.

| (24) | Käyttötavasta riippuen eräät teurastamisen ja lopettamisen yhteydessä käytettävät tainnutusmenetelmät voivat johtaa eläimen kuolemaan niin, että eläimelle ei aiheudu kipua ja että aiheutuva tuska tai kärsimys on vähäistä. |
| --- | --- |

(24)

Käyttötavasta riippuen eräät teurastamisen ja lopettamisen yhteydessä käytettävät tainnutusmenetelmät voivat johtaa eläimen kuolemaan niin, että eläimelle ei aiheudu kipua ja että aiheutuva tuska tai kärsimys on vähäistä.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 32 kappale

| (32) | Asetuksessa (EY) N:o 854/2004 säädetään luettelosta, jossa mainitaan sellaiset laitokset, joista tiettyjen eläinperäisten tuotteiden tuonti on sallittu. Tämän asetuksen yleiset vaatimukset ja teurastamoja koskevat lisävaatimukset olisi otettava huomioon kyseisessä luettelossa. |
| --- | --- |

(32)

Asetuksessa (EY) N:o 854/2004 säädetään luettelosta, jossa mainitaan sellaiset laitokset, joista tiettyjen eläinperäisten tuotteiden tuonti on sallittu. Tämän asetuksen yleiset vaatimukset ja teurastamoja koskevat lisävaatimukset olisi otettava huomioon kyseisessä luettelossa.

| (32) | Asetuksessa (EY) N:o 854/2004 säädetään luettelosta, jossa mainitaan sellaiset laitokset, joista tiettyjen eläinperäisten tuotteiden tuonti on sallittu. Tämän asetuksen yleiset vaatimukset ja teurastamoja koskevat lisävaatimukset olisi otettava huomioon kyseisessä luettelossa.
  Komission olisi varmistettava, että lihan ja lihavalmisteiden tuonnissa kolmansista maista sisämarkkinoille noudatetaan tässä asetuksessa vahvistettuja yleisiä sääntöjä. |
| --- | --- |

(32)

Asetuksessa (EY) N:o 854/2004 säädetään luettelosta, jossa mainitaan sellaiset laitokset, joista tiettyjen eläinperäisten tuotteiden tuonti on sallittu. Tämän asetuksen yleiset vaatimukset ja teurastamoja koskevat lisävaatimukset olisi otettava huomioon kyseisessä luettelossa.
  Komission olisi varmistettava, että lihan ja lihavalmisteiden tuonnissa kolmansista maista sisämarkkinoille noudatetaan tässä asetuksessa vahvistettuja yleisiä sääntöjä.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 33 kappale

| (33) | Teurastamot ja niissä käytettävät välineet on suunniteltu tiettyjä eläinluokkia ja teurastusmääriä varten. Jos nuo määrät ylitetään tai välineitä käytetään tarkoituksiin, joihin niitä ei ole suunniteltu, eläinten hyvinvointi vaarantuu. Toimivaltaisille viranomaisille olisi siksi annettava näitä seikkoja koskevat tiedot osana teurastamojen hyväksyntämenettelyä. |
| --- | --- |

(33)

Teurastamot ja niissä käytettävät välineet on suunniteltu tiettyjä eläinluokkia ja teurastusmääriä varten. Jos nuo määrät ylitetään tai välineitä käytetään tarkoituksiin, joihin niitä ei ole suunniteltu, eläinten hyvinvointi vaarantuu. Toimivaltaisille viranomaisille olisi siksi annettava näitä seikkoja koskevat tiedot osana teurastamojen hyväksyntämenettelyä.

| (33) | Teurastamot ja niissä käytettävät välineet on suunniteltu tiettyjä eläinluokkia ja teurastusmääriä varten. Jos nuo määrät ylitetään tai välineitä käytetään tarkoituksiin, joihin niitä ei ole suunniteltu, eläinten hyvinvointi vaarantuu. Toimivaltaisille viranomaisille olisi siksi annettava näitä seikkoja koskevat tiedot osana teurastamojen hyväksyntämenettelyä.
  Säännöllisesti tarkastettavissa pienissä teurastamoissa, joissa teurastetaan enintään 50 nautayksikköä viikossa tai enintään 150 000 yksikköä siipikarjaa vuodessa ja joiden toiminta kohdistuu pääasiassa elintarvikkeiden myyntiin suoraan loppukuluttajalle, ei tarvita monimutkaista hyväksymismenettelyä tämän asetuksen yleisten periaatteiden täytäntöön panemiseksi. |
| --- | --- |

(33)

Teurastamot ja niissä käytettävät välineet on suunniteltu tiettyjä eläinluokkia ja teurastusmääriä varten. Jos nuo määrät ylitetään tai välineitä käytetään tarkoituksiin, joihin niitä ei ole suunniteltu, eläinten hyvinvointi vaarantuu. Toimivaltaisille viranomaisille olisi siksi annettava näitä seikkoja koskevat tiedot osana teurastamojen hyväksyntämenettelyä.
  Säännöllisesti tarkastettavissa pienissä teurastamoissa, joissa teurastetaan enintään 50 nautayksikköä viikossa tai enintään 150 000 yksikköä siipikarjaa vuodessa ja joiden toiminta kohdistuu pääasiassa elintarvikkeiden myyntiin suoraan loppukuluttajalle, ei tarvita monimutkaista hyväksymismenettelyä tämän asetuksen yleisten periaatteiden täytäntöön panemiseksi.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 34 a kappale (uusi)

| (34 a) | Eläimille pelosta tai stressistä aiheutuvaa kärsimystä teurastuksen edellä on vältettävä. Siksi teurastamoiden tilat ja menetelmät on suunniteltava ja henkilöstö on koulutettava siten, että vältetään eläinten stressi, pelko ja kipu kuljetusvälineestä purkamisen ja teurastamisen välillä. |
| --- | --- |

(34 a)

Eläimille pelosta tai stressistä aiheutuvaa kärsimystä teurastuksen edellä on vältettävä. Siksi teurastamoiden tilat ja menetelmät on suunniteltava ja henkilöstö on koulutettava siten, että vältetään eläinten stressi, pelko ja kipu kuljetusvälineestä purkamisen ja teurastamisen välillä.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 35 kappale

| (35) | Teurastamojen rakennustapaan, tilojen sijoitteluun ja välineisiin liittyvä tieteellinen tieto lisääntyy ja tekniikka kehittyy jatkuvasti. Siksi on tärkeätä, että yhteisö valtuuttaa komission muuttamaan teurastamojen rakennustapaan, tilojen sijoitteluun ja välineisiin liittyviä vaatimuksia niin, että eläinten suojelun yhdenmukainen ja korkea taso säilyy. |
| --- | --- |

(35)

Teurastamojen rakennustapaan, tilojen sijoitteluun ja välineisiin liittyvä tieteellinen tieto lisääntyy ja tekniikka kehittyy jatkuvasti. Siksi on tärkeätä, että yhteisö valtuuttaa komission muuttamaan teurastamojen rakennustapaan, tilojen sijoitteluun ja välineisiin liittyviä vaatimuksia niin, että eläinten suojelun yhdenmukainen ja korkea taso säilyy.

| (35) | Teurastamojen rakennustapaan, tilojen sijoitteluun ja välineisiin liittyvä tieteellinen tieto lisääntyy ja tekniikka kehittyy jatkuvasti. Siksi on tärkeätä, että yhteisö valtuuttaa komission muuttamaan teurastamojen rakennustapaan, tilojen sijoitteluun ja välineisiin liittyviä vaatimuksia niin, että eläinten suojelun yhdenmukainen ja korkea taso säilyy.
  On kannustettava tainnutusmenetelmien jatkuvaan kehittämiseen. Samoin on lisättävä tutkimusta, jossa etsitään ylimääräisten untuvikkojen vaihtoehtoisia teurastusmenetelmiä. |
| --- | --- |

(35)

Teurastamojen rakennustapaan, tilojen sijoitteluun ja välineisiin liittyvä tieteellinen tieto lisääntyy ja tekniikka kehittyy jatkuvasti. Siksi on tärkeätä, että yhteisö valtuuttaa komission muuttamaan teurastamojen rakennustapaan, tilojen sijoitteluun ja välineisiin liittyviä vaatimuksia niin, että eläinten suojelun yhdenmukainen ja korkea taso säilyy.
  On kannustettava tainnutusmenetelmien jatkuvaan kehittämiseen. Samoin on lisättävä tutkimusta, jossa etsitään ylimääräisten untuvikkojen vaihtoehtoisia teurastusmenetelmiä.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 37 kappale

| (37) | Lopettaminen
  ilman tainnuttamista edellyttää tarkkaa kurkun leikkaamista, jotta eläimen kärsimys olisi mahdollisimman vähäistä. Lisäksi jos eläimiä ei pidetä mekaanisesti kiinni leikkaamisen jälkeen, veren poistuminen tapahtuu todennäköisesti hitaammin, mikä pitkittää eläimen kärsimystä tarpeettomasti. Ilman tainnutusta teurastettavat eläimet olisi siksi pidettävä kiinni yksittäin. |
| --- | --- |

(37)

Lopettaminen
  ilman tainnuttamista edellyttää tarkkaa kurkun leikkaamista, jotta eläimen kärsimys olisi mahdollisimman vähäistä. Lisäksi jos eläimiä ei pidetä mekaanisesti kiinni leikkaamisen jälkeen, veren poistuminen tapahtuu todennäköisesti hitaammin, mikä pitkittää eläimen kärsimystä tarpeettomasti. Ilman tainnutusta teurastettavat eläimet olisi siksi pidettävä kiinni yksittäin.

| (37) | Teurastaminen
  ilman tainnuttamista edellyttää tarkkaa kurkun leikkaamista, jotta eläimen kärsimys olisi mahdollisimman vähäistä. Lisäksi jos eläimiä ei pidetä mekaanisesti kiinni leikkaamisen jälkeen, veren poistuminen tapahtuu todennäköisesti hitaammin, mikä pitkittää eläimen kärsimystä tarpeettomasti. Ilman tainnutusta teurastettavat eläimet olisi siksi pidettävä kiinni yksittäin,
  ja ne olisi tainnutettava viipymättä leikkaamisen jälkeen
  . |
| --- | --- |

(37)

Teurastaminen
  ilman tainnuttamista edellyttää tarkkaa kurkun leikkaamista, jotta eläimen kärsimys olisi mahdollisimman vähäistä. Lisäksi jos eläimiä ei pidetä mekaanisesti kiinni leikkaamisen jälkeen, veren poistuminen tapahtuu todennäköisesti hitaammin, mikä pitkittää eläimen kärsimystä tarpeettomasti. Ilman tainnutusta teurastettavat eläimet olisi siksi pidettävä kiinni yksittäin,
  ja ne olisi tainnutettava viipymättä leikkaamisen jälkeen
  .

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 kappale

| (38) | Eläinten käsittelyyn ja niiden liikkumisen rajoittamiseen teurastamoissa liittyvä tieteellinen tieto lisääntyy ja tekniikka kehittyy jatkuvasti. Siksi on tärkeätä, että yhteisö valtuuttaa komission muuttamaan eläinten käsittelyyn ja niiden liikkumisen rajoittamiseen ennen
  teurastusta
  liittyviä vaatimuksia niin, että eläinten suojelun yhdenmukainen ja korkea taso säilyy. |
| --- | --- |

(38)

Eläinten käsittelyyn ja niiden liikkumisen rajoittamiseen teurastamoissa liittyvä tieteellinen tieto lisääntyy ja tekniikka kehittyy jatkuvasti. Siksi on tärkeätä, että yhteisö valtuuttaa komission muuttamaan eläinten käsittelyyn ja niiden liikkumisen rajoittamiseen ennen
  teurastusta
  liittyviä vaatimuksia niin, että eläinten suojelun yhdenmukainen ja korkea taso säilyy.

| (38) | Eläinten käsittelyyn ja niiden liikkumisen rajoittamiseen teurastamoissa
  ja tehoturkistarhoissa
  liittyvä tieteellinen tieto lisääntyy ja tekniikka kehittyy jatkuvasti. Siksi on tärkeätä, että yhteisö valtuuttaa komission muuttamaan eläinten käsittelyyn ja niiden liikkumisen rajoittamiseen ennen
  lopettamista
  liittyviä vaatimuksia niin, että eläinten suojelun yhdenmukainen ja korkea taso säilyy. |
| --- | --- |

(38)

Eläinten käsittelyyn ja niiden liikkumisen rajoittamiseen teurastamoissa
  ja tehoturkistarhoissa
  liittyvä tieteellinen tieto lisääntyy ja tekniikka kehittyy jatkuvasti. Siksi on tärkeätä, että yhteisö valtuuttaa komission muuttamaan eläinten käsittelyyn ja niiden liikkumisen rajoittamiseen ennen
  lopettamista
  liittyviä vaatimuksia niin, että eläinten suojelun yhdenmukainen ja korkea taso säilyy.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 kohta – a alakohta – i alakohta

| i) | toimivaltaisen viranomaisen valvonnassa tehtävien teknisten tai tieteellisten kokeiden
  yhteydessä; |
| --- | --- |

i)

toimivaltaisen viranomaisen valvonnassa tehtävien teknisten tai tieteellisten kokeiden
  yhteydessä;

| i) | kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 24 päivänä marraskuuta 1986 annetulla neuvoston direktiivillä 86/609/ETY (1) säännellyn toiminnan
  yhteydessä; |
| --- | --- |

i)

kokeisiin ja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 24 päivänä marraskuuta 1986 annetulla neuvoston direktiivillä 86/609/ETY (1) säännellyn toiminnan
  yhteydessä;

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 kohta – a alakohta – ii alakohta

| ii) | metsästyksen yhteydessä; |
| --- | --- |

ii)

metsästyksen yhteydessä;

| ii) | metsästyksen
  tai virkistyskalastuksen
  yhteydessä; |
| --- | --- |

ii)

metsästyksen
  tai virkistyskalastuksen
  yhteydessä;

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 kohta – a alakohta – iv a alakohta (uusi)

| iv a) | osana joulun ja pääsiäisen kaltaisia tärkeitä uskonnollisia juhlamenoja, joissa perinteisesti teurastetaan eläimiä henkilökohtaiseen kulutukseen, kuitenkin vain asianomaisia juhlapäiviä edeltävien kymmenen päivän aikana. |
| --- | --- |

iv a)

osana joulun ja pääsiäisen kaltaisia tärkeitä uskonnollisia juhlamenoja, joissa perinteisesti teurastetaan eläimiä henkilökohtaiseen kulutukseen, kuitenkin vain asianomaisia juhlapäiviä edeltävien kymmenen päivän aikana.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

| b a) | kun puolikesyjä hirvieläimiä teurastetaan ulkosalla ja jatkokäsitellään riistatarhan tiloissa. |
| --- | --- |

b a)

kun puolikesyjä hirvieläimiä teurastetaan ulkosalla ja jatkokäsitellään riistatarhan tiloissa.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – b alakohta

| b) | ”liittyvillä toiminnoilla” eläinten
  lopettamisen
  yhteydessä ja
  lopettamispaikassa
  tapahtuvaa toimintaa, kuten eläinten käsittelyä, säilytystä, liikkumisen rajoittamista, tainnuttamista ja verenlaskua; |
| --- | --- |

b)

”liittyvillä toiminnoilla” eläinten
  lopettamisen
  yhteydessä ja
  lopettamispaikassa
  tapahtuvaa toimintaa, kuten eläinten käsittelyä, säilytystä, liikkumisen rajoittamista, tainnuttamista ja verenlaskua;

| b) | ”liittyvillä toiminnoilla” eläinten
  teurastamisen
  yhteydessä ja
  teurastamispaikassa
  tapahtuvaa toimintaa, kuten eläinten käsittelyä,
  kuljetusvälineestä purkamista,
  säilytystä, liikkumisen rajoittamista, tainnuttamista ja verenlaskua; |
| --- | --- |

b)

”liittyvillä toiminnoilla” eläinten
  teurastamisen
  yhteydessä ja
  teurastamispaikassa
  tapahtuvaa toimintaa, kuten eläinten käsittelyä,
  kuljetusvälineestä purkamista,
  säilytystä, liikkumisen rajoittamista, tainnuttamista ja verenlaskua;

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – b a alakohta (uusi)

| b a) | ”toimivaltaisella viranomaisella” jäsenvaltion keskusviranomaista, jolla on toimivalta huolehtia tämän asetuksen vaatimusten noudattamisesta, tai muuta viranomaista, jolle mainittu keskusviranomainen on siirtänyt tämän tehtävän; |
| --- | --- |

b a)

”toimivaltaisella viranomaisella” jäsenvaltion keskusviranomaista, jolla on toimivalta huolehtia tämän asetuksen vaatimusten noudattamisesta, tai muuta viranomaista, jolle mainittu keskusviranomainen on siirtänyt tämän tehtävän;

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – d a alakohta (uusi)

| d a) | ”tajuttomuudella” tilaa, jossa tajunta on tietynasteisesti heikentynyt, jossa aivojen toiminta on tilapäisesti tai pysyvästi lakannut ja jonka jälkeen eläin ei kykene reagoimaan tavanomaisiin ärsykkeisiin, kipu mukaan lukien; |
| --- | --- |

d a)

”tajuttomuudella” tilaa, jossa tajunta on tietynasteisesti heikentynyt, jossa aivojen toiminta on tilapäisesti tai pysyvästi lakannut ja jonka jälkeen eläin ei kykene reagoimaan tavanomaisiin ärsykkeisiin, kipu mukaan lukien;

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – f alakohta

| f) | ”tainnuttamisella” tarkoituksellisesti aikaansaatua tapahtumaa, joka aiheuttaa tuntemiskyvyn menetyksen ja tajuttomuuden
  kivuttomasti
  , mukaan luettuina välittömän kuoleman aiheuttavat menetelmät; |
| --- | --- |

f)

”tainnuttamisella” tarkoituksellisesti aikaansaatua tapahtumaa, joka aiheuttaa tuntemiskyvyn menetyksen ja tajuttomuuden
  kivuttomasti
  , mukaan luettuina välittömän kuoleman aiheuttavat menetelmät;

| f) | ”tainnuttamisella” tarkoituksellisesti aikaansaatua tapahtumaa, joka aiheuttaa tuntemiskyvyn menetyksen ja tajuttomuuden, mukaan luettuina välittömän kuoleman aiheuttavat menetelmät; |
| --- | --- |

f)

”tainnuttamisella” tarkoituksellisesti aikaansaatua tapahtumaa, joka aiheuttaa tuntemiskyvyn menetyksen ja tajuttomuuden, mukaan luettuina välittömän kuoleman aiheuttavat menetelmät;

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – g alakohta

| g) | ”uskonnollisella rituaalilla” eläinten teurastamiseen liittyvien toimintojen sarjaa, jonka määrittää uskonto,
  kuten islam tai juutalaisuus
  ; |
| --- | --- |

g)

”uskonnollisella rituaalilla” eläinten teurastamiseen liittyvien toimintojen sarjaa, jonka määrittää uskonto,
  kuten islam tai juutalaisuus
  ;

| g) | ”uskonnollisella rituaalilla” eläinten teurastamiseen liittyvien toimintojen sarjaa, jonka määrittää uskonto
  tai joka perustuu tiettyihin uskonnollisiin juhlamenoihin
  ; |
| --- | --- |

g)

”uskonnollisella rituaalilla” eläinten teurastamiseen liittyvien toimintojen sarjaa, jonka määrittää uskonto
  tai joka perustuu tiettyihin uskonnollisiin juhlamenoihin
  ;

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – k alakohta

| k) | ”teurastamolla”
  maaeläinten teurastukseen käytettävää
  laitosta; |
| --- | --- |

k)

”teurastamolla”
  maaeläinten teurastukseen käytettävää
  laitosta;

| k) | ”teurastamolla” laitosta,
  jossa teurastetaan ja käsitellään eläimiä, joiden liha on tarkoitettu ihmisravinnoksi
  ; |
| --- | --- |

k)

”teurastamolla” laitosta,
  jossa teurastetaan ja käsitellään eläimiä, joiden liha on tarkoitettu ihmisravinnoksi
  ;

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – m alakohta

| m) | ”turkiseläimillä” pääasiassa turkisten tuotantoa varten kasvatettavia nisäkkäitä, joita ovat muiden muassa minkki, hilleri, kettu, pesukarhu, nutria ja tsintsilla; |
| --- | --- |

m)

”turkiseläimillä” pääasiassa turkisten tuotantoa varten kasvatettavia nisäkkäitä, joita ovat muiden muassa minkki, hilleri, kettu, pesukarhu, nutria ja tsintsilla;

| m) | ”turkiseläimillä” pääasiassa turkisten tuotantoa varten kasvatettavia nisäkkäitä, joita ovat muiden muassa minkki, hilleri, kettu, pesukarhu,
  supikoira
  , nutria,
  kaniini
  ja tsintsilla; |
| --- | --- |

m)

”turkiseläimillä” pääasiassa turkisten tuotantoa varten kasvatettavia nisäkkäitä, joita ovat muiden muassa minkki, hilleri, kettu, pesukarhu,
  supikoira
  , nutria,
  kaniini
  ja tsintsilla;

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – a alakohta

| a) | eläimille tarjotaan fyysinen mukavuus ja suoja erityisesti pitämällä ne
  puhtaina ja
  sopivassa lämpötilassa sekä estämällä niitä kaatumasta tai liukastumasta; |
| --- | --- |

a)

eläimille tarjotaan fyysinen mukavuus ja suoja erityisesti pitämällä ne
  puhtaina ja
  sopivassa lämpötilassa sekä estämällä niitä kaatumasta tai liukastumasta;

| a) | eläimille tarjotaan fyysinen mukavuus ja suoja erityisesti pitämällä ne sopivassa lämpötilassa sekä estämällä niitä kaatumasta tai liukastumasta; |
| --- | --- |

a)

eläimille tarjotaan fyysinen mukavuus ja suoja erityisesti pitämällä ne sopivassa lämpötilassa sekä estämällä niitä kaatumasta tai liukastumasta;

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – d alakohta

| d) | eläimissä ei näy merkkejä kivusta,
  pelosta,
  aggressiivisuudesta tai muusta epänormaalista käyttäytymisestä; |
| --- | --- |

d)

eläimissä ei näy merkkejä kivusta,
  pelosta,
  aggressiivisuudesta tai muusta epänormaalista käyttäytymisestä;

| d) | eläimissä ei näy merkkejä kivusta, aggressiivisuudesta tai muusta epänormaalista käyttäytymisestä; |
| --- | --- |

d)

eläimissä ei näy merkkejä kivusta, aggressiivisuudesta tai muusta epänormaalista käyttäytymisestä;

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta – f alakohta

| f) | haitallinen vuorovaikutus estetään. |
| --- | --- |

f)

haitallinen vuorovaikutus estetään.

Poistetaan.

Tarkistus 119

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 a kohta (uusi)

3 a.
     
  Ylimääräisten untuvikkojen lopettaminen on menetelmästä riippumatta kiellettyä siitä alkaen, kun käytössä on asianmukaisia vaihtoehtoja näiden eläinten lopettamiselle.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

2.   
  Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään,
  eläimiä voidaan
  lopettaa
  ilman edeltävää tainnutusta,
  kun lopettamismenetelmä määräytyy
  uskonnollisen rituaalin mukaan
  ja
  sillä edellytyksellä, että
  lopettaminen
  tapahtuu teurastamossa.

2.   Eläimiä voidaan
  teurastaa
  ilman edeltävää tainnutusta uskonnollisen rituaalin mukaan sillä edellytyksellä, että
  teurastaminen
  tapahtuu teurastamossa.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

Jäsenvaltiot voivat kuitenkin päättää olla soveltamatta mainittua poikkeusta.

Poistetaan.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta

1.   Tainnuttaminen on suoritettava liitteen I mukaisilla menetelmillä.

1.   Tainnuttaminen on suoritettava liitteen I mukaisilla menetelmillä.
  Tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi komissio voi hyväksyä uusia tainnutusmenetelmiä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen suorittaman arvioinnin perusteella ja 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

2.   Tainnuttamisesta vastaavan henkilöstön on tehtävä säännöllisiä tarkastuksia sen varmistamiseksi, että eläimet eivät tainnutusprosessin päättymisen ja kuoleman
  vahvistamisen
  välisenä aikana osoita mitään merkkejä tajuissaan olemisesta tai tuntemiskyvystä.

2.   Tainnuttamisesta vastaavan henkilöstön on tehtävä säännöllisiä tarkastuksia sen varmistamiseksi, että eläimet eivät tainnutusprosessin päättymisen ja kuoleman välisenä aikana osoita mitään merkkejä tajuissaan olemisesta tai tuntemiskyvystä.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 a kohta (uusi)

2 a.
     
  Verenlasku on aloitettava mahdollisimman pian tainnutuksen jälkeen.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

Näiden muutosten on kuitenkin taattava, että eläinten hyvinvoinnin taso on vähintään yhtä hyvä kuin käytettäessä nykyisiä menetelmiä, mistä osoituksena pidetään
  alan kansainvälisesti tunnustetuissa ja vertaisarvioiduissa julkaisuissa julkaistua
  tieteellistä näyttöä.

Näiden muutosten on kuitenkin taattava, että eläinten hyvinvoinnin taso on vähintään yhtä hyvä kuin käytettäessä nykyisiä menetelmiä, mistä osoituksena pidetään
  asianmukaista
  tieteellistä näyttöä.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 4 kohta

4.   Liitteessä I vahvistettuihin menetelmiin
  liittyviä hyviä toimintatapoja koskevia
  yhteisön ohjeita
  voidaan hyväksyä
  22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

4.   Liitteessä I vahvistettuihin menetelmiin
  liittyvien menettelyjen laatimista ja sääntöjen täytäntöönpanoa varten voidaan hyväksyä
  yhteisön ohjeita 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

2.   Toimijoiden on laadittava toimintaohjeisto ja pantava ohjeet täytäntöön sen varmistamiseksi, että
  lopettaminen
  ja siihen liittyvät toiminnot suoritetaan 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

2.   Toimijoiden on laadittava toimintaohjeisto ja pantava ohjeet täytäntöön sen varmistamiseksi, että
  teurastaminen
  ja siihen liittyvät toiminnot suoritetaan 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
  Tätä tarkoitusta varten teurastamoihin voidaan soveltaa asetuksen (EY) N:o 852/2004 5 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 3 kohta

3.   Toimintaohjeisto on pyynnöstä asetettava toimivaltaisen viranomaisen saataville.

3.   Toimintaohjeisto on pyynnöstä asetettava toimivaltaisen viranomaisen saataville.
  Virkaeläinlääkärille on ilmoitettava kirjallisesti kaikista toimintaohjeistojen muutoksista.

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 3 a kohta (uusi)

3 a.
     
  Toimivaltainen viranomainen voi muuttaa toimintaohjeistoja, jos niissä ei selvästi noudateta tässä asetuksessa vahvistettuja yleisiä sääntöjä ja vaatimuksia.

Tarkistus 120

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 3 b kohta (uusi)

3 b.
     
  Edellä olevia 1–3 kohtaa ei sovelleta eläinten lopettamiseen teurastamoissa, joissa teurastetaan enintään 50 nautayksikköä viikossa.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 kohta – a alakohta

| a) | eläinten käsittely
  ja hoito ennen niiden
  liikkumisen rajoittamista; |
| --- | --- |

a)

eläinten käsittely
  ja hoito ennen niiden
  liikkumisen rajoittamista;

| a) | eläinten
  siirtäminen
  liikkumisen rajoittamista,
  tainnuttamista tai teurastamista varten
  ; |
| --- | --- |

a)

eläinten
  siirtäminen
  liikkumisen rajoittamista,
  tainnuttamista tai teurastamista varten
  ;

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 kohta – f alakohta

| f) | elävien eläinten verenlasku. |
| --- | --- |

f)

elävien eläinten verenlasku.

| f) | elävien eläinten verenlasku
  ja/tai 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut teurastustavat
  . |
| --- | --- |

f)

elävien eläinten verenlasku
  ja/tai 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut teurastustavat
  .

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 kohta – f a alakohta (uusi)

| f a) | turkiseläinten lopettaminen. |
| --- | --- |

f a)

turkiseläinten lopettaminen.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 3 kohta

3.   
  Eläinten lopettamisen valvojana on oltava henkilö, jolla on 18 artiklassa tarkoitettu kelpoisuustodistus, joka kattaa kaikki hänen valvonnassaan suoritettavat toimet.

Poistetaan.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 2 kohta – a alakohta

| a) | niiden
  eläinten
  luokat ja
  painot, joita varten välineet on tarkoitettu; |
| --- | --- |

a)

niiden
  eläinten
  luokat ja
  painot, joita varten välineet on tarkoitettu;

| a) | eläinlajit ja
  eläinten painot, joita varten välineet on tarkoitettu; |
| --- | --- |

a)

eläinlajit ja
  eläinten painot, joita varten välineet on tarkoitettu;

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 2 kohta – c a alakohta (uusi)

| c a) | välineiden kunnossapito- ja kalibrointimenetelmät. |
| --- | --- |

c a)

välineiden kunnossapito- ja kalibrointimenetelmät.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta

2.   Teurastuksen aikana on teurastuspaikalla oltava välittömästi saatavilla
  asianmukaiset varatainnutusvälineet
  ,
  joita
  on käytettävä, jos ensin käytetyt tainnutusvälineet eivät toimi.

2.   Teurastuksen aikana on teurastuspaikalla oltava välittömästi saatavilla
  asianmukainen varatainnutusmenetelmä
  ,
  jota
  on käytettävä, jos ensin käytetyt tainnutusvälineet eivät toimi.
  Jos varatainnutusmenetelmä vaatii raskaita laitteistoja, voidaan käyttää siirrettävää välineistöä.

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 3 a kohta (uusi)

3 a.
     
  Eläimen liikkumista ei saa rajoittaa, jos sen tainnuttamisesta tai teurastamisesta vastaava henkilö ei ole valmis suorittamaan tainnuttamista tai teurastamista.

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

10 artikla

Tämän asetuksen II ja III luvussa vahvistetuilla vaatimuksilla on merkitystä asetuksen (EY) N:o 854/2004 12 artiklan 2 kohdan soveltamisen kannalta.

Kun komission asiantuntijat tarkastavat kolmansien maiden hyväksyttyjä tai hyväksyttäväksi tulevia teurastamoja tai laitoksia yhteisöön suuntautuvaa yhteisön lainsäädännön mukaista vientiä varten, niiden on varmistettava, että 5 artiklassa tarkoitetut elävät eläimet on teurastettu olosuhteissa, jotka vastaavat eläinten hyvinvoinnin osalta vähintään tässä asetuksessa säädettyjä olosuhteita.

Kolmansista maista tuodusta lihasta on terveystodistuksen lisäksi annettava vakuutus, joka todistaa edellä olevan vaatimuksen noudattamisen.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

10 a artikla (uusi)

10 a artikla

Kolmansien maiden tuontiin sovellettavat järjestelyt

Komissio varmistaa, että lihan ja lihavalmisteiden tuonnissa kolmansista maista sisämarkkinoilla tapahtuvaan kulutukseen noudatetaan tämän asetuksen säännöksiä.

Tarkistus 121

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta – johdantokappale

2.   Asetuksen (EY) N:o 853/2004 4 artiklassa tarkoitetun toimivaltaisen viranomaisen on tämän asetuksen soveltamiseksi hyväksyttävä kunkin teurastamon osalta seuraavat ominaisuudet:

2.   Asetuksen (EY) N:o 853/2004 4 artiklassa tarkoitetun toimivaltaisen viranomaisen on tämän asetuksen soveltamiseksi hyväksyttävä kunkin
  sellaisen
  teurastamon osalta
  , jonka teurastuskapasiteetti on enemmän kuin 50 nautayksikköä viikossa tai enemmän kuin 150 000 siipikarjayksikköä vuodessa,
  seuraavat ominaisuudet:

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta – a alakohta

| a) | kunkin teurastuslinjan suurin kapasiteetti; |
| --- | --- |

a)

kunkin teurastuslinjan suurin kapasiteetti;

Poistetaan.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta – c alakohta

| c) | kunkin hevoseläinten, naudan-, lampaan-, vuohen- ja siansukuisten eläinten sekä siipikarjan ja jäniseläinten säilytykseen tarkoitetun alueen enimmäiskapasiteetti. |
| --- | --- |

c)

kunkin hevoseläinten, naudan-, lampaan-, vuohen- ja siansukuisten eläinten sekä siipikarjan ja jäniseläinten säilytykseen tarkoitetun alueen enimmäiskapasiteetti.

| c) | kunkin hevoseläinten, naudan-, lampaan-, vuohen- ja siansukuisten eläinten sekä siipikarjan,
  sileälastaisten lintujen
  ja jäniseläinten säilytykseen tarkoitetun alueen enimmäiskapasiteetti. |
| --- | --- |

c)

kunkin hevoseläinten, naudan-, lampaan-, vuohen- ja siansukuisten eläinten sekä siipikarjan,
  sileälastaisten lintujen
  ja jäniseläinten säilytykseen tarkoitetun alueen enimmäiskapasiteetti.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 2 kohta

2.   Toimijoiden on huolehdittava siitä, että ilman tainnuttamista
  lopetettavien
  eläinten liikkumista rajoitetaan mekaanisesti.

2.   Toimijoiden on huolehdittava siitä, että
  aina tarvittaessa sekä uskonnollisissa teurastuksissa, joissa eläimet teurastetaan
  ilman tainnuttamista, eläinten liikkumista rajoitetaan mekaanisesti.

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 3 kohta – e alakohta

| e) | sellaisten sähkövirtojen käyttö, jotka eivät tainnuta tai tapa eläimiä hallituissa olosuhteissa, erityisesti sellaisen sähkövirran käyttö, joka ei kulje aivojen läpi. |
| --- | --- |

e)

sellaisten sähkövirtojen käyttö, jotka eivät tainnuta tai tapa eläimiä hallituissa olosuhteissa, erityisesti sellaisen sähkövirran käyttö, joka ei kulje aivojen läpi.

Poistetaan.

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

Edellä olevaa a ja b kohtaa ei kuitenkaan sovelleta siipikarja varten käytettäviin ripustuskoukkuihin.

Edellä olevaa a ja b alakohtaa ei kuitenkaan sovelleta siipikarjaa
  ja jäniseläimiä
  varten käytettäviin ripustuskoukkuihin.

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta

1.   Toimijoiden on laadittava ja pantava täytäntöön soveltuvat seurantaohjeet, joiden avulla voidaan todentaa ja vahvistaa, että teurastettaviksi tarkoitetut eläimet ovat tosiasiassa tainnutettuina tainnuttamisprosessin päättymisen ja kuoleman vahvistamisen välisen ajan.

1.   Toimijoiden on laadittava ja pantava täytäntöön soveltuvat seurantaohjeet, joiden avulla voidaan todentaa ja vahvistaa, että teurastettaviksi tarkoitetut eläimet ovat tosiasiassa tainnutettuina tainnuttamisprosessin päättymisen ja kuoleman vahvistamisen välisen ajan.
  Eläinten on oltava kuolleita ennen kuin niille suoritetaan muuta, mahdollisesti kivuliasta ruhon nylkemistä tai käsittelyä.

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 4 a kohta (uusi)

4 a.
     
  Turkistarhojen toimijoiden on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle etukäteen, milloin eläimiä lopetetaan, jotta virkaeläinlääkäri voi valvoa tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten ja toimintaohjeistojen noudattamista.

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 5 kohta

5.   Teurastamojen seurantamenettelyihin
  liittyviä hyviä toimintatapoja koskevia
  yhteisön ohjeita
  voidaan hyväksyä
  22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

5.   Teurastamojen seurantamenettelyihin
  liittyvien menettelyjen laatimista ja sääntöjen täytäntöönpanoa varten voidaan hyväksyä
  yhteisön ohjeita 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 5 a kohta (uusi)

5 a.
     
  Virkaeläinlääkärin on säännöllisesti tarkistettava edellä mainitut seurantamenettelyt ja toimintaohjeiston noudattaminen.

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – -1 kohta (uusi)

-1.
     
  Toimijat vastaavat tässä asetuksessa vahvistettujen sääntöjen noudattamisen varmistamisesta.

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 1 kohta

1.   Toimijoiden on nimettävä jokaiseen teurastamoon eläinten hyvinvoinnista vastaava henkilö, joka
  huolehtii siitä, että
  kyseisessä teurastamossa
  noudatetaan tässä asetuksessa vahvistettuja sääntöjä
  . Eläinten hyvinvoinnista vastaava raportoi eläinten hyvinvointiin liittyvissä asioissa suoraan toimijalle.

1.   Toimijoiden on nimettävä jokaiseen teurastamoon eläinten hyvinvoinnista vastaava henkilö, joka
  valvoo tässä asetuksessa vahvistettujen sääntöjen noudattamista
  kyseisessä teurastamossa. Eläinten hyvinvoinnista vastaava raportoi eläinten hyvinvointiin liittyvissä asioissa suoraan toimijalle.

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 5 kohta

5.   
  Edellä olevaa 1–4 kohtaa ei sovelleta teurastamoihin, joissa
  teurastetaan vähemmän kuin 1 000 yksikköä nisäkkäitä tai vähemmän kuin 150 000 yksikköä siipikarjaa vuodessa.

5.   
  Eläinten hyvinvoinnista vastaava henkilö voi johtaa sellaisen teurastamon toimintaa, jossa
  teurastetaan vähemmän kuin 1 000 yksikköä nisäkkäitä tai vähemmän kuin 150 000 yksikköä siipikarjaa vuodessa,
  ja kelpoisuustodistuksen saantimenettelyä yksinkertaistetaan toimivaltaisen viranomaisen määrittelemiä erityisvaatimuksia noudattaen
  .

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 1 kohta

1.
     
  Toimivaltaisen viranomaisen ja joukkolopettamiseen osallistuvien toimijoiden on ennen toimenpiteen käynnistämistä laadittava toimintasuunnitelma, jonka avulla varmistetaan, että tässä asetuksessa vahvistettuja sääntöjä noudatetaan.

Suunnitellut lopettamismenetelmät ja niitä vastaava toimintaohjeisto, jonka avulla varmistetaan tässä asetuksessa vahvistettujen sääntöjen noudattaminen, on sisällytettävä yhteisön lainsäädännön edellyttämiin eläinten terveyteen liittyviin valmiussuunnitelmiin kyseisissä suunnitelmissa vahvistettujen, epäiltyjen taudinpurkausten kokoa ja sijaintia koskevien olettamusten perusteella.

Poistetaan.

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 3 kohta

3.   Tätä artiklaa sovellettaessa ja
  poikkeuksellisissa olosuhteissa
  toimivaltainen viranomainen voi myöntää poikkeuksia yhdestä tai useammasta tämän asetuksen säännöksestä, jos se katsoo, että säännösten noudattaminen todennäköisesti vaikuttaisi ihmisten terveyteen
  tai
  hidastaisi merkittävästi taudin hävittämistä.

3.   Tätä artiklaa sovellettaessa ja
  ylivoimaisen esteen tapauksessa
  toimivaltainen viranomainen voi myöntää poikkeuksia yhdestä tai useammasta tämän asetuksen säännöksestä, jos se katsoo, että säännösten noudattaminen todennäköisesti vaikuttaisi ihmisen terveyteen, hidastaisi merkittävästi taudin hävittämistä
  tai heikentäisi entisestään eläinten hyvinvointia
  .

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 4 kohta

4.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetun toimivaltaisen viranomaisen on vuoden kuluessa joukkolopettamistoimenpiteen päättymisestä toimitettava komissiolle ja asetettava erityisesti internetin kautta julkisesti saataville arviointikertomus toimenpiteen tuloksista.

Kertomuksessa on esitettävä ainakin seuraavat tiedot:

| a) | joukkolopettamisen syyt; |
| --- | --- |

a)

joukkolopettamisen syyt;

| b) | lopetettujen eläinten määrä ja laji; |
| --- | --- |

b)

lopetettujen eläinten määrä ja laji;

| c) | käytetyt tainnutus- ja lopettamismenetelmät; |
| --- | --- |

c)

käytetyt tainnutus- ja lopettamismenetelmät;

| d) | kuvaus kohdatuista ongelmista ja soveltuvin osin ratkaisuista, joilla on lievitetty tai vähennetty eläinten kärsimystä; |
| --- | --- |

d)

kuvaus kohdatuista ongelmista ja soveltuvin osin ratkaisuista, joilla on lievitetty tai vähennetty eläinten kärsimystä;

| e) | selvitys mahdollisista 3 kohdan mukaisesti myönnetyistä poikkeuksista. |
| --- | --- |

e)

selvitys mahdollisista 3 kohdan mukaisesti myönnetyistä poikkeuksista.

Poistetaan.

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

16 artikla

Hätälopettamisen
  piiriin kuuluvista eläimistä vastaavan henkilön on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin eläinten
  lopettamiseksi
  mahdollisimman pian.

Hätäteurastamisen
  piiriin kuuluvista eläimistä vastaavan henkilön on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin eläinten
  teurastamiseksi
  mahdollisimman pian,
  sanotun rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevan I jakson VI luvussa asetettuja vaatimuksia hätäteurastamisesta teurastamon ulkopuolella
  .

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

17 artikla

17 artikla

Asiantuntijalaitokset

1.
     
  Jokaisen jäsenvaltion on nimettävä kansallinen asiantuntijalaitos, jäljempänä ”asiantuntijalaitos”, jolla on seuraavat tehtävät:

| a) | antaa teurastamojen hyväksyntään liittyvää tieteellistä ja teknistä asiantuntija-apua; |
| --- | --- |

a)

antaa teurastamojen hyväksyntään liittyvää tieteellistä ja teknistä asiantuntija-apua;

| b) | arvioida uusia tainnutusmenetelmiä; |
| --- | --- |

b)

arvioida uusia tainnutusmenetelmiä;

| c) | kannustaa aktiivisesti toimijoita ja muita sidosryhmiä laatimaan, julkaisemaan ja levittämään tämän asetuksen täytäntöönpanoon liittyviä hyviä käytänteitä koskevia ohjeita ja seurata niiden soveltamista; |
| --- | --- |

c)

kannustaa aktiivisesti toimijoita ja muita sidosryhmiä laatimaan, julkaisemaan ja levittämään tämän asetuksen täytäntöönpanoon liittyviä hyviä käytänteitä koskevia ohjeita ja seurata niiden soveltamista;

| d) | laatia toimivaltaiselle viranomaiselle ohjeita tämän asetuksen soveltamista varten; |
| --- | --- |

d)

laatia toimivaltaiselle viranomaiselle ohjeita tämän asetuksen soveltamista varten;

| e) | akkreditoida elimiä ja laitoksia, jotka voivat antaa 18 artiklan mukaisia kelpoisuustodistuksia; |
| --- | --- |

e)

akkreditoida elimiä ja laitoksia, jotka voivat antaa 18 artiklan mukaisia kelpoisuustodistuksia;

| f) | vaihtaa tietoja ja tehdä yhteistyötä komission ja muiden asiantuntijalaitosten kanssa tämän asetuksen täytäntöönpanoon liittyvien teknisten ja tieteellisten tietojen ja hyvien käytänteiden levittämiseksi. |
| --- | --- |

f)

vaihtaa tietoja ja tehdä yhteistyötä komission ja muiden asiantuntijalaitosten kanssa tämän asetuksen täytäntöönpanoon liittyvien teknisten ja tieteellisten tietojen ja hyvien käytänteiden levittämiseksi.

2.
     
  Jäsenvaltioiden on vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta toimitettava tiedot asiantuntijalaitoksestaan komissiolle ja muille jäsenvaltioille sekä julkaistava kyseiset tiedot internetissä.

3.
     
  Asiantuntijalaitos voi koostua erillisten yksiköiden verkostosta, kunhan kaikille 1 kohdassa luetelluille tehtäville osoitetaan tekijä kaikkien jäsenvaltiossa suoritettavien kyseisten toimenpiteiden osalta.

Jäsenvaltiot voivat nimetä alueensa ulkopuolella sijaitsevan yksikön suorittamaan jonkin tai joitakin kyseisistä tehtävistä.

Poistetaan.

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 1 kohta – b alakohta

| b) | antaa kelpoisuustodistuksia, jotka osoittavat, että henkilö on suorittanut hyväksytysti riippumattoman loppututkinnon; tämän tutkinnon aiheiden on oltava kyseiselle eläinluokalle soveltuvia ja vastattava 7 artiklan 2 kohdassa lueteltuja toimintoja sekä liitteessä IV vahvistettuja aihealueita; |
| --- | --- |

b)

antaa kelpoisuustodistuksia, jotka osoittavat, että henkilö on suorittanut hyväksytysti riippumattoman loppututkinnon; tämän tutkinnon aiheiden on oltava kyseiselle eläinluokalle soveltuvia ja vastattava 7 artiklan 2 kohdassa lueteltuja toimintoja sekä liitteessä IV vahvistettuja aihealueita;

| b) | varmistaa, että 6 artiklassa tarkoitettujen toimintaohjeistojen laatimisesta ja päivittämisestä vastaavat henkilöt ovat saaneet asianmukaisen koulutuksen; |
| --- | --- |

b)

varmistaa, että 6 artiklassa tarkoitettujen toimintaohjeistojen laatimisesta ja päivittämisestä vastaavat henkilöt ovat saaneet asianmukaisen koulutuksen;

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 1 kohta – c alakohta

| c) | hyväksyä a kohdassa tarkoitetun koulutuksen kurssiohjelmat sekä b kohdassa tarkoitetun tutkinnon sisältö ja edellytykset. |
| --- | --- |

c)

hyväksyä a kohdassa tarkoitetun koulutuksen kurssiohjelmat sekä b kohdassa tarkoitetun tutkinnon sisältö ja edellytykset.

Poistetaan.

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta

2.   
  Toimivaltainen viranomainen voi delegoida koulutuksen ja loppututkinnon järjestämisen ja kelpoisuustodistuksen antamisen erilliselle elimelle tai yksikölle,

| a) | jolla on tehtävään tarvittava asiantuntemus, henkilöstö ja välineet; |
| --- | --- |

a)

jolla on tehtävään tarvittava asiantuntemus, henkilöstö ja välineet;

| b) | joka on riippumaton ja jolla ei ole kelpoisuustodistusten myöntämiseen liittyviä eturistiriitoja; |
| --- | --- |

b)

joka on riippumaton ja jolla ei ole kelpoisuustodistusten myöntämiseen liittyviä eturistiriitoja;

| c) | joka on asiantuntijalaitoksen akkreditoima. |
| --- | --- |

c)

joka on asiantuntijalaitoksen akkreditoima.

Tiedot tällaisista elimistä tai yksiköistä on asetettava julkisesti saataville erityisesti internetin kautta.

2.   
  Yrityksen tai toimivaltaisen viranomaisen hyväksymän järjestön on kehitettävä ja tarvittaessa myös toteutettava koulutusohjelmat.

Yritys tai järjestö antaa aihetta koskevat kelpoisuustodistukset.

Toimivaltainen viranomainen voi tarpeen vaatiessa kehittää ja toteuttaa koulutusohjelmia ja antaa kelpoisuustodistukset.

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

3.   
  Kelpoisuustodistuksesta on käytävä ilmi, mitkä eläinluokat ja mitkä 7 artiklan 2 tai 3 kohdassa luetellut toiminnot se kattaa.

3.   
  Jäsenvaltion on nimettävä toimivaltainen viranomainen, joka vastaa 2 kohdassa tarkoitettujen koulutusohjelmien sisällön hyväksymisestä.

Tarkistukset 69 ja 70

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

Kelpoisuustodistukset
  saavat olla
  voimassa
  korkeintaan viiden vuoden
  ajan.

Kelpoisuustodistukset
  ovat
  voimassa
  rajoittamattoman
  ajan.
  Kelpoisuustodistusten haltijoiden on osallistuttava säännöllisesti koulutukseen.

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 2 kohta

2.   Jäsenvaltiot voivat 31 päivään joulukuuta 2014 saakka säätää, että 18 artiklassa tarkoitettuja kelpoisuustodistuksia voidaan myöntää ilman tutkintoa henkilöille, joilla todistettavasti on asiaankuuluva yhtäjaksoinen työkokemus vähintään
  [kymmenen] vuoden
  ajalta.

2.   Jäsenvaltiot voivat 31 päivään joulukuuta 2014 saakka säätää, että 18 artiklassa tarkoitettuja kelpoisuustodistuksia voidaan myöntää ilman tutkintoa henkilöille, joilla todistettavasti on
  asianmukainen koulutus ja
  asiaankuuluva yhtäjaksoinen työkokemus vähintään
  kahdentoista kuukauden
  ajalta
  ennen tämän asetuksen voimaantuloa
  .

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

24 artikla – 2 a kohta (uusi)

2 a.
     
  Komissio esittää 1 päivään tammikuuta 2013 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotuksen, jossa vahvistetaan säännöt ja edellytykset siirrettävien teurastamojen käytölle unionissa ja varmistetaan, että siirrettävissä yksiköissä toteutetaan kaikki varotoimet eläinten hyvinvoinnin turvaamiseksi.

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

LIITE I – I luku – taulukko 1 – rivi 2 – Eläinluokka

Enintään 10 kg painavat
  märehtijät, siipikarja ja jäniseläimet

M
  ärehtijät, siipikarja ja jäniseläimet

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

LIITE I – I luku – taulukko 1 – rivi 2 – Keskeiset parametrit – 2 alakohta

Asianmukainen nopeus ja pultin läpimitta eläimen lajin ja koon mukaan

Asianmukainen nopeus ja pultin läpimitta
  (kosketuslaattamenetelmä)
  eläimen lajin ja koon mukaan

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

LIITE I – I luku – taulukko 2 – rivi 2 – Nimitys

Sähköllä tapahtuva
  lopettaminen
  , jossa elektrodit kohdistetaan päähän ja kehoon

Sähköllä tapahtuva
  tainnutus tai teurastus
  , jossa elektrodit kohdistetaan
  päähän ja sydämeen tai
  päähän ja kehoon

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

LIITE I – I luku – taulukko 2 – rivi 2 – Eläinluokka

Kaikki lajit
  paitsi karitsat ja porsaat, joiden elopaino on alle 5 kg ja nautaeläimet

Kaikki lajit

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

LIITE I – I luku – taulukko 3 – rivi 2 – Eläinluokka

Siat
  ja
  siipikarja

Siat, siipikarja
  ja turkiseläimet

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

LIITE I – II luku – 7 kohta – 1 a alakohta (uusi)

Hiilidioksidia ei saa käyttää yli 30 prosentin pitoisuuksina siipikarjan tainnuttamiseen tai teurastamiseen teurastamossa. Mainitunsuuruisia pitoisuuksia saa käyttää vain ylimääräisten untuvikkojen lopettamiseen tai tautien torjumiseen.

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

LIITE II – 2.3 kohta

| 2.3. | Säilytyskarsinoiden ja tainnuttamispisteeseen johtavan käytävän välillä on oltava
  tasaisella lattialla ja umpinaisilla seinillä varustettu
  odotuskarsina, jotta eläimiä tulee tainnutukseen ja
  lopetukseen
  tasaisesti ja jotta eläinten käsittelijöiden ei tarvitse hätistää eläimiä säilytyskarsinoista. Odotuskarsinan on oltava sellainen, että eläimet eivät voi jäädä satimeen tai joutua tallatuiksi. |
| --- | --- |

2.3.

Säilytyskarsinoiden ja tainnuttamispisteeseen johtavan käytävän välillä on oltava
  tasaisella lattialla ja umpinaisilla seinillä varustettu
  odotuskarsina, jotta eläimiä tulee tainnutukseen ja
  lopetukseen
  tasaisesti ja jotta eläinten käsittelijöiden ei tarvitse hätistää eläimiä säilytyskarsinoista. Odotuskarsinan on oltava sellainen, että eläimet eivät voi jäädä satimeen tai joutua tallatuiksi.

| 2.3. | Säilytyskarsinoiden ja tainnuttamispisteeseen johtavan käytävän välillä on oltava odotuskarsina, jotta eläimiä tulee tainnutukseen ja
  teurastukseen
  tasaisesti ja jotta eläinten käsittelijöiden ei tarvitse hätistää eläimiä säilytyskarsinoista. Odotuskarsinan on oltava sellainen, että eläimet eivät voi jäädä satimeen tai joutua tallatuiksi. |
| --- | --- |

2.3.

Säilytyskarsinoiden ja tainnuttamispisteeseen johtavan käytävän välillä on oltava odotuskarsina, jotta eläimiä tulee tainnutukseen ja
  teurastukseen
  tasaisesti ja jotta eläinten käsittelijöiden ei tarvitse hätistää eläimiä säilytyskarsinoista. Odotuskarsinan on oltava sellainen, että eläimet eivät voi jäädä satimeen tai joutua tallatuiksi.

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

LIITE II – 3.2 kohta

| 3.2. | Pulttipistoolimenetelmän yhteydessä käytettävien liikkumista rajoittavien häkkien on oltava sellaisia, että ne ehkäisevät eläimen pään liikkeen sekä vaaka- että pystysuunnassa. |
| --- | --- |

3.2.

Poistetaan.

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

LIITE II – 3.3 kohta

| 3.3. | Nautaeläinten liikkumisen rajoittamiseksi ei saa käyttää sellaisia järjestelmiä, joissa eläin on ylösalaisin tai muussa luonnottomassa asennossa. |
| --- | --- |

3.3.

Poistetaan.

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

LIITE II – 4.1 a kohta (uusi)

| 4.1a. | Sähkötainnutusvälineet on









  a) | varustettava laitteella, joka ilmaisee yhden eläimen tainnutusajan kuuluvalla tai näkyvällä tavalla |
| --- | --- | --- |

4.1a.

a)

varustettava laitteella, joka ilmaisee yhden eläimen tainnutusajan kuuluvalla tai näkyvällä tavalla

| b) | kytkettävä laitteeseen, joka ilmaisee jännitteen ja kuormituksen sähkövirran ja on selvästi käyttäjän nähtävillä. |
| --- | --- |

b)

kytkettävä laitteeseen, joka ilmaisee jännitteen ja kuormituksen sähkövirran ja on selvästi käyttäjän nähtävillä.

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

LIITE II – 4.2 kohta

| 4.2. | Sähkölaitteiden on annettava tasavirtaa. |
| --- | --- |

4.2.

Poistetaan.

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

LIITE II – 7.2 kohta

| 7.2. | Siipikarjan käsittelyyn tarkoitettu laitteisto on suunniteltava ja rakennettava niin, että eläimet siirretään
  kaasuseoksiin
  vain kuljetushäkeissä ilman niiden purkamista
  . |
| --- | --- |

7.2.

Siipikarjan käsittelyyn tarkoitettu laitteisto on suunniteltava ja rakennettava niin, että eläimet siirretään
  kaasuseoksiin
  vain kuljetushäkeissä ilman niiden purkamista
  .

| 7.2. | Elävä siipikarja olisi siirrettävä
  kaasuseoksiin
  joko kuljetushäkeissään tai kuljetushihnoilla
  . |
| --- | --- |

7.2.

Elävä siipikarja olisi siirrettävä
  kaasuseoksiin
  joko kuljetushäkeissään tai kuljetushihnoilla
  .

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

LIITE III – 1.2 kohta

| 1.2. | Eläimet on purettava kuljetusvälineistä mahdollisimman nopeasti saapumisen jälkeen ja teurastettava ilman tarpeetonta viivytystä.



  Siipikarjan ja jäniseläinten osalta kokonaiskuljetusaika yhteenlaskettuna kuorman purkamisen ja teurastuksen välillä kuluneen ajan kanssa saa olla enintään 12 tuntia.




  Muiden nisäkkäiden kuin jäniseläinten osalta kokonaiskuljetusaika yhteenlaskettuna kuorman purkamisen ja teurastuksen välillä kuluneen ajan kanssa saa olla enintään










  a) | 19 tuntia vieroittamattomien eläinten osalta |
| --- | --- | --- |

1.2.

Siipikarjan ja jäniseläinten osalta kokonaiskuljetusaika yhteenlaskettuna kuorman purkamisen ja teurastuksen välillä kuluneen ajan kanssa saa olla enintään 12 tuntia.

Muiden nisäkkäiden kuin jäniseläinten osalta kokonaiskuljetusaika yhteenlaskettuna kuorman purkamisen ja teurastuksen välillä kuluneen ajan kanssa saa olla enintään

a)

19 tuntia vieroittamattomien eläinten osalta

| b) | 24 tuntia hevoseläinten ja sikojen osalta |
| --- | --- |

b)

24 tuntia hevoseläinten ja sikojen osalta

| c) | 29 tuntia märehtijöiden osalta. |
| --- | --- |

c)

29 tuntia märehtijöiden osalta.

Edellä mainittujen aikarajojen umpeuduttua eläimet on vietävä säilytystiloihin ja ruokittava, jonka jälkeen niille on annettava kohtuullinen määrä ravintoa asianmukaisin välein. Tällaisessa tapauksessa eläimille on varattava sopiva määrä kuivikkeita tai vastaavaa materiaalia, joka takaa asianmukaisen mukavuustason eläinlajin ja eläinten määrän mukaan. Materiaalin on kyettävä imemään riittävä määrä virtsaa ja ulostetta.

Poistetaan.

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

LIITE III – 1.5 kohta

Teurastuksen osalta muihin eläimiin nähden etusijalle on asetettava vieroittamattomat eläimet, maidossa olevat lypsyeläimet, kuljetuksen aikana synnyttäneet naaraat ja kuljetussäiliöissä toimitetut eläimet. Jos tämä ei ole mahdollista, eläinten kärsimystä on lievennettävä erityisesti

| a) | lypsämällä lypsyeläimet vähintään 12 tunnin välein |
| --- | --- |

a)

lypsämällä lypsyeläimet vähintään 12 tunnin välein

| b) | järjestämällä asianmukaiset olosuhteet imettämiselle ja huolehtimalla vastasyntyneen eläimen hyvinvoinnista |
| --- | --- |

b)

järjestämällä asianmukaiset olosuhteet imettämiselle ja huolehtimalla vastasyntyneen eläimen hyvinvoinnista

| c) | tarjoamalla vettä kuljetussäiliöissä toimitetuille eläimille. |
| --- | --- |

c)

tarjoamalla vettä kuljetussäiliöissä toimitetuille eläimille.

Poistetaan.

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

LIITE III – 1.7 kohta – c alakohta

| c) | nostaa tai vetää eläimiä päästä, sarvista, korvista, jaloista, hännästä tai turkista tai käsitellä niitä siten, että niille aiheutuu vältettävissä olevaa kipua tai kärsimystä |
| --- | --- |

c)

nostaa tai vetää eläimiä päästä, sarvista, korvista, jaloista, hännästä tai turkista tai käsitellä niitä siten, että niille aiheutuu vältettävissä olevaa kipua tai kärsimystä

| c) | nostaa tai vetää eläimiä päästä, sarvista, korvista, jaloista
  (siipikarjan ja jäniseläinten koipia lukuun ottamatta)
  , hännästä tai turkista tai käsitellä niitä siten, että niille aiheutuu vältettävissä olevaa kipua tai kärsimystä |
| --- | --- |

c)

nostaa tai vetää eläimiä päästä, sarvista, korvista, jaloista
  (siipikarjan ja jäniseläinten koipia lukuun ottamatta)
  , hännästä tai turkista tai käsitellä niitä siten, että niille aiheutuu vältettävissä olevaa kipua tai kärsimystä

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

LIITE III – 1.8 a kohta (uusi)

| 1.8a. | Sähkötainnutusvälineitä ei saa käyttää eläinten liikkumisen rajoittamiseksi, lamaannuttamiseksi tai liikkeelle saamiseksi. |
| --- | --- |

1.8a.

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

LIITE III – 1.8 b kohta (uusi)

| 1.8b. | Kävelemään kykenemättömiä eläimiä ei saa raahata teurastuspaikalle, vaan ne on teurastettava niille sijoilleen. |
| --- | --- |

1.8b.

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

LIITE III – 2.1 kohta

| 2.1. | Kullakin eläimellä on oltava tarpeeksi tilaa nousta seisomaan, paneutua makuulle ja kääntyä. |
| --- | --- |

2.1.

Kullakin eläimellä on oltava tarpeeksi tilaa nousta seisomaan, paneutua makuulle ja kääntyä.

| 2.1. | Lukuun ottamatta suuria nautaeläimiä, joita pidetään yksittäisissä karsinoissa enintään kohtuullisen ajan,
  kullakin eläimellä on oltava tarpeeksi tilaa nousta seisomaan, paneutua makuulle ja kääntyä. |
| --- | --- |

2.1.

Lukuun ottamatta suuria nautaeläimiä, joita pidetään yksittäisissä karsinoissa enintään kohtuullisen ajan,
  kullakin eläimellä on oltava tarpeeksi tilaa nousta seisomaan, paneutua makuulle ja kääntyä.

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

LIITE III – 2 a kohta (uusi)

| 2 a. | Lävistävä pulttipistooli









  2 a.1. | Pulttipistooli on suunnattava siten, että ammus tunkeutuu aivokuoreen. Erityisesti kiellettyä on ampua nautoja niskaan. Lampaiden ja vuohien ampuminen niskan suunnasta on sallittua, jos päälaen kautta ampuminen ei ole sarvien vuoksi mahdollista. Näissä tapauksissa laukaus on kohdistettava sarvien tyven taakse ja suunnattava suuhun, ja verenlasku on aloitettava 15 sekunnin kuluessa laukaisusta. |
| --- | --- | --- |

2 a.

2 a.1.

Pulttipistooli on suunnattava siten, että ammus tunkeutuu aivokuoreen. Erityisesti kiellettyä on ampua nautoja niskaan. Lampaiden ja vuohien ampuminen niskan suunnasta on sallittua, jos päälaen kautta ampuminen ei ole sarvien vuoksi mahdollista. Näissä tapauksissa laukaus on kohdistettava sarvien tyven taakse ja suunnattava suuhun, ja verenlasku on aloitettava 15 sekunnin kuluessa laukaisusta.

| 2 a.2. | Lävistävää pulttipistoolia käytettäessä laitteen käyttäjän on tarkistettava, että laitteen lukitus palautuu jokaisen laukaisun jälkeen. Jos näin ei tapahdu, laite on korjattava ennen kuin sitä voidaan käyttää uudelleen. |
| --- | --- |

2 a.2.

Lävistävää pulttipistoolia käytettäessä laitteen käyttäjän on tarkistettava, että laitteen lukitus palautuu jokaisen laukaisun jälkeen. Jos näin ei tapahdu, laite on korjattava ennen kuin sitä voidaan käyttää uudelleen.

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

LIITE III – 2 b kohta (uusi)

| 2 b. | Eläinten liikkumisen rajoittaminen



  Eläintä ei saa laittaa tainnutuskarsinaan eikä sen päätä laitteeseen, joka estää pään liikkeet, ennen kuin tainnutuksesta vastaava henkilö on valmis tainnuttamaan eläimen heti kun se on karsinassa tai kun sen pää on kiinnitetty. |
| --- | --- |

2 b.

Eläintä ei saa laittaa tainnutuskarsinaan eikä sen päätä laitteeseen, joka estää pään liikkeet, ennen kuin tainnutuksesta vastaava henkilö on valmis tainnuttamaan eläimen heti kun se on karsinassa tai kun sen pää on kiinnitetty.

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

LIITE III – 3.1 kohta

| 3.1. | Jos yksi henkilö vastaa eläinten tainnuttamisesta, ripustamisesta, nostamisesta ja verenlaskusta, hänen on suoritettava kaikki nämä toimet asianmukaisessa järjestyksessä yhdelle eläimelle ennen minkään niistä suorittamista toiselle eläimelle. |
| --- | --- |

3.1.

Jos yksi henkilö vastaa eläinten tainnuttamisesta, ripustamisesta, nostamisesta ja verenlaskusta, hänen on suoritettava kaikki nämä toimet asianmukaisessa järjestyksessä yhdelle eläimelle ennen minkään niistä suorittamista toiselle eläimelle.

| 3.1. | Jos yksi henkilö vastaa eläinten tainnuttamisesta, ripustamisesta, nostamisesta ja verenlaskusta, hänen on suoritettava kaikki nämä toimet asianmukaisessa järjestyksessä yhdelle eläimelle ennen minkään niistä suorittamista toiselle eläimelle.
  Vaatimusta ei sovelleta, kun eläimiä tainnutetaan ryhmänä. |
| --- | --- |

3.1.

Jos yksi henkilö vastaa eläinten tainnuttamisesta, ripustamisesta, nostamisesta ja verenlaskusta, hänen on suoritettava kaikki nämä toimet asianmukaisessa järjestyksessä yhdelle eläimelle ennen minkään niistä suorittamista toiselle eläimelle.
  Vaatimusta ei sovelleta, kun eläimiä tainnutetaan ryhmänä.

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

LIITE III – 3.1 a kohta (uusi)

| 3.1a. | Verenlasku on aloitettava viipymättä tainnutuksen jälkeen ja suoritettava niin, että se on mahdollisimman nopea, runsas ja täydellinen. |
| --- | --- |

3.1a.

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

LIITE III – 3.2 a kohta (uusi)

| 3.2a. | Verisuoneen piston jälkeen eläimelle ei saa suorittaa mitään nylkemiseen liittyviä toimia eikä sähköstimulaatiota ennen kuin verenlasku on suoritettu loppuun, ja joka tapauksessa on odotettava









  a) | kalkkunan tai hanhen tapauksessa vähintään 120 sekuntia |
| --- | --- | --- |

3.2a.

a)

kalkkunan tai hanhen tapauksessa vähintään 120 sekuntia

| b) | minkä tahansa muun linnun tapauksessa vähintään 90 sekuntia |
| --- | --- |

b)

minkä tahansa muun linnun tapauksessa vähintään 90 sekuntia

| c) | tainnutettujen nautaeläinten tapauksessa vähintään 30 sekuntia |
| --- | --- |

c)

tainnutettujen nautaeläinten tapauksessa vähintään 30 sekuntia

| d) | tainnuttamattomien nautaeläinten tapauksessa vähintään 120 sekuntia |
| --- | --- |

d)

tainnuttamattomien nautaeläinten tapauksessa vähintään 120 sekuntia

| e) | lampaiden, vuohien, sikojen ja hirvieläinten tapauksessa vähintään 20 sekuntia. |
| --- | --- |

e)

lampaiden, vuohien, sikojen ja hirvieläinten tapauksessa vähintään 20 sekuntia.

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

Liit III – 3.2 b kohta (uusi)

| 3.2b. | Teurastettaessa tiinettä eläintä,









  (a) | jos kohtu on vahingoittumaton, sikiö on jätettävä kohtuun, kunnes se kuolee. |
| --- | --- | --- |

3.2b.

(a)

jos kohtu on vahingoittumaton, sikiö on jätettävä kohtuun, kunnes se kuolee.

| (b) | jos varmuutta ei saada tai jos teurastetun eläimen kohdusta löytyy tajuissaan oleva sikiö, se on pikaisesti poistettava kohdusta, tainnutettava lävistävällä pulttipistoolilla ja lopetettava suorittamalla verenlasku. |
| --- | --- |

(b)

jos varmuutta ei saada tai jos teurastetun eläimen kohdusta löytyy tajuissaan oleva sikiö, se on pikaisesti poistettava kohdusta, tainnutettava lävistävällä pulttipistoolilla ja lopetettava suorittamalla verenlasku.

Teurastamoilla on oltava helposti saatavilla asianmukaiset välineet suorittaa toimenpide tarpeen vaatiessa nopeasti.

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

LIITE III – 3.3 kohta

| 3.3. | Lintuja saa teurastaa automaattisella kaulankatkaisulaitteella vain silloin, kun voidaan varmistaa se, onko automaattinen laite tosiasiassa katkaissut verisuonet. Jos kaulankatkaisulaite ei ole toiminut, lintu on
  lopetettava
  välittömästi. |
| --- | --- |

3.3.

Lintuja saa teurastaa automaattisella kaulankatkaisulaitteella vain silloin, kun voidaan varmistaa se, onko automaattinen laite tosiasiassa katkaissut verisuonet. Jos kaulankatkaisulaite ei ole toiminut, lintu on
  lopetettava
  välittömästi.

| 3.3. | Lintuja saa teurastaa automaattisella kaulankatkaisulaitteella vain silloin, kun voidaan varmistaa se, onko automaattinen laite tosiasiassa katkaissut verisuonet. Jos kaulankatkaisulaite ei ole toiminut, lintu on
  teurastettava
  välittömästi. |
| --- | --- |

3.3.

Lintuja saa teurastaa automaattisella kaulankatkaisulaitteella vain silloin, kun voidaan varmistaa se, onko automaattinen laite tosiasiassa katkaissut verisuonet. Jos kaulankatkaisulaite ei ole toiminut, lintu on
  teurastettava
  välittömästi.

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

LIITE IV – f a alakohta (uusi)

| f a) | turkiseläinten lopettaminen.



  Eläinten käsittelyyn ja niiden liikkumisen rajoittamiseen liittyvät käytännön näkökohdat




  Tainnuttamismenetelmiin liittyvät käytännön näkökohdat




  Tainnuttamisen ja/tai teurastamisen varamenetelmät




  Tainnuttamis- ja/tai teurastamisvälineiden kunnossapito




  Tainnuttamisen tehokkuuden seuranta |
| --- | --- |

f a)

Eläinten käsittelyyn ja niiden liikkumisen rajoittamiseen liittyvät käytännön näkökohdat

Tainnuttamismenetelmiin liittyvät käytännön näkökohdat

Tainnuttamisen ja/tai teurastamisen varamenetelmät

Tainnuttamis- ja/tai teurastamisvälineiden kunnossapito

Tainnuttamisen tehokkuuden seuranta

---

(1)  

  EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1.

---

Torstai 7. toukokuuta 2009

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/347 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/347

---

Torstai 7. toukokuuta 2009Euroopan pakolaisrahaston perustaminen vuosiksi 2008–2013 ***I

P6_TA(2009)0375

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta vuosiksi 2008–2013 tehdyn päätöksen N:o 573/2007/EY muuttamisesta tiettyjen yhteisön toimien rahoituksen lopettamiseksi ja rahoitusosuuden ylärajan muuttamiseksi (KOM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD))

2010/C 212 E/50

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2009)0067),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 63 artiklan ensimmäisen kohdan 2 alakohdan b alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0070/2009),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A6-0280/2009),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/348 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/348

---

Torstai 7. toukokuuta 2009Turvapaikanhakijoiden vastaanottoa koskevat vähimmäisvaatimukset (uudelleenlaatiminen) ***I

P6_TA(2009)0376

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista (uudelleenlaadittu toisinto) (KOM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD))

2010/C 212 E/51

(Yhteispäätösmenettely – uudelleenlaatiminen)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0815),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 63 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohdan b alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0477/2008),

ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle työjärjestyksen 80 a artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 4. huhtikuuta 2009 päivätyn kirjeen,

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 a ja 51 artiklan,

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A6-0285/2009),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset mainittujen muutosten kanssa niiden asiasisältöä muuttamatta, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset mainittujen muutosten kanssa niiden asiasisältöä muuttamatta,

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella ja sellaisena kuin se on jäljempänä tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella ja sellaisena kuin se on jäljempänä tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Torstai 7. toukokuuta 2009P6_TC1-COD(2008)0244

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/.../EY antamiseksi turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista (uudelleenlaadittu toisinto)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 63 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohdan b alakohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista 27 päivänä tammikuuta 2003 annettuun neuvoston direktiiviin 2003/9/EY (4) olisi tehtävä useita aineellisia muutoksia. Mainittu direktiivi olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen. |
| --- | --- |

(1)

Turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista 27 päivänä tammikuuta 2003 annettuun neuvoston direktiiviin 2003/9/EY (4) olisi tehtävä useita aineellisia muutoksia. Mainittu direktiivi olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen.

| (2) | Turvapaikka-asioita koskeva yhteinen politiikka, johon sisältyy yhteinen eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä, on olennainen osa Euroopan unionin tavoitetta muodostaa asteittain vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue, joka on avoin henkilöille, jotka olosuhteiden pakosta joutuvat oikeutetusti hakemaan suojelua yhteisöstä. |
| --- | --- |

(2)

Turvapaikka-asioita koskeva yhteinen politiikka, johon sisältyy yhteinen eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä, on olennainen osa Euroopan unionin tavoitetta muodostaa asteittain vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue, joka on avoin henkilöille, jotka olosuhteiden pakosta joutuvat oikeutetusti hakemaan suojelua yhteisöstä.

| (3) | Eurooppa-neuvosto päätti Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 pidetyssä erityiskokouksessaan pyrkiä kohti yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää, joka perustuu 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehdyn, pakolaisten oikeusasemaa koskevan Geneven yleissopimuksen, sellaisena kuin se on täydennettynä 31 päivänä tammikuuta 1967 tehdyllä New Yorkin pöytäkirjalla, täysimääräiseen ja kokonaisvaltaiseen soveltamiseen, ja näin noudattaa palauttamiskiellon periaatetta ja varmistaa, ettei ketään palauteta vainottavaksi. |
| --- | --- |

(3)

Eurooppa-neuvosto päätti Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 pidetyssä erityiskokouksessaan pyrkiä kohti yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää, joka perustuu 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehdyn, pakolaisten oikeusasemaa koskevan Geneven yleissopimuksen, sellaisena kuin se on täydennettynä 31 päivänä tammikuuta 1967 tehdyllä New Yorkin pöytäkirjalla, täysimääräiseen ja kokonaisvaltaiseen soveltamiseen, ja näin noudattaa palauttamiskiellon periaatetta ja varmistaa, ettei ketään palauteta vainottavaksi.

| (4) | Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaan yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän olisi sisällettävä lyhyellä aikavälillä turvapaikanhakijoiden vastaanottoedellytyksiä koskevat vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

(4)

Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaan yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän olisi sisällettävä lyhyellä aikavälillä turvapaikanhakijoiden vastaanottoedellytyksiä koskevat vähimmäisvaatimukset.

| (5) | Turvapaikanhakijoiden vastaanottoa koskevien vähimmäisvaatimusten vahvistaminen on uusi askel kohti eurooppalaista turvapaikkapolitiikkaa. |
| --- | --- |

(5)

Turvapaikanhakijoiden vastaanottoa koskevien vähimmäisvaatimusten vahvistaminen on uusi askel kohti eurooppalaista turvapaikkapolitiikkaa.

| (6) | Nyt on toteutettu ensimmäinen vaihe perustettaessa yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää, jonka pitäisi pidemmällä aikavälillä johtaa yhteisen turvapaikkamenettelyn kehittämiseen ja yhtenäiseen asemaan turvapaikan saaneille koko unionissa. Marraskuun 4 päivänä 2004 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi Haagin ohjelman, jossa asetetaan tavoitteet vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella vuosina 2005–2010. Haagin ohjelmassa komissiota pyydetään saattamaan ensimmäisen vaiheen oikeudellisten välineiden arviointi päätökseen ja antamaan toisen vaiheen välineet ja toimenpiteet neuvoston ja Euroopan parlamentin käsittelyyn niin, että ne voidaan hyväksyä ennen vuoden 2010 loppua. |
| --- | --- |

(6)

Nyt on toteutettu ensimmäinen vaihe perustettaessa yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää, jonka pitäisi pidemmällä aikavälillä johtaa yhteisen turvapaikkamenettelyn kehittämiseen ja yhtenäiseen asemaan turvapaikan saaneille koko unionissa. Marraskuun 4 päivänä 2004 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi Haagin ohjelman, jossa asetetaan tavoitteet vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella vuosina 2005–2010. Haagin ohjelmassa komissiota pyydetään saattamaan ensimmäisen vaiheen oikeudellisten välineiden arviointi päätökseen ja antamaan toisen vaiheen välineet ja toimenpiteet neuvoston ja Euroopan parlamentin käsittelyyn niin, että ne voidaan hyväksyä ennen vuoden 2010 loppua.

| (7) | Toteutettujen arviointien tulosten perusteella tässä vaiheessa on aiheellista vahvistaa direktiivin 2003/9/EY taustalla olevat periaatteet, jotta turvapaikanhakijoille voidaan varmistaa aiempaa paremmat vastaanottoedellytykset. |
| --- | --- |

(7)

Toteutettujen arviointien tulosten perusteella tässä vaiheessa on aiheellista vahvistaa direktiivin 2003/9/EY taustalla olevat periaatteet, jotta turvapaikanhakijoille voidaan varmistaa aiempaa paremmat vastaanottoedellytykset.

| (8) | Turvapaikanhakijoiden yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi koko unionin alueella tätä direktiiviä olisi sovellettava kaikentyyppisten kansainvälistä suojelua koskevien hakemusmenettelyjen kaikissa vaiheissa kaikissa sijaintipaikoissa ja laitoksissa, jotka vastaanottavat turvapaikanhakijoita. |
| --- | --- |

(8)

Turvapaikanhakijoiden yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi koko unionin alueella tätä direktiiviä olisi sovellettava kaikentyyppisten kansainvälistä suojelua koskevien hakemusmenettelyjen kaikissa vaiheissa kaikissa sijaintipaikoissa ja laitoksissa, jotka vastaanottavat turvapaikanhakijoita.

| (9) | Jäsenvaltioiden olisi tätä direktiiviä soveltaessaan pyrittävä noudattamaan täysimääräisesti lapsen etua ja perheen yhtenäisyyden suojaamista koskevia periaatteita vuonna 1989 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien lapsen oikeuksien yleissopimuksen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Jäsenvaltioiden olisi tätä direktiiviä soveltaessaan pyrittävä noudattamaan täysimääräisesti lapsen etua ja perheen yhtenäisyyden suojaamista koskevia periaatteita vuonna 1989 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien lapsen oikeuksien yleissopimuksen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen mukaisesti.

| (10) | Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden osalta jäsenvaltioita sitovat sellaisten kansainvälisen oikeuden välineiden mukaiset sitoumukset, joiden osapuolia jäsenvaltiot ovat. |
| --- | --- |

(10)

Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden osalta jäsenvaltioita sitovat sellaisten kansainvälisen oikeuden välineiden mukaiset sitoumukset, joiden osapuolia jäsenvaltiot ovat.

| (11) | Olisi säädettävä turvapaikanhakijoiden vastaanottoa koskevista vähimmäisvaatimuksista, jotka varmistavat heille
  tavanomaisissa olosuhteissa
  kohtuullisen elintason ja tasavertaiset elinolosuhteet kaikissa jäsenvaltioissa ▐. |
| --- | --- |

(11)

Olisi säädettävä turvapaikanhakijoiden vastaanottoa koskevista vähimmäisvaatimuksista, jotka varmistavat heille
  tavanomaisissa olosuhteissa
  kohtuullisen elintason ja tasavertaiset elinolosuhteet kaikissa jäsenvaltioissa ▐.

| (12) | Turvapaikanhakijoiden vastaanotto-olosuhteiden yhdenmukaistamisen pitäisi vähentää vastaanotto-olosuhteiden välisten eroavuuksien osaltaan aiheuttamaa turvapaikanhakijoiden myöhempää liikkumista jäsenvaltiosta toiseen. |
| --- | --- |

(12)

Turvapaikanhakijoiden vastaanotto-olosuhteiden yhdenmukaistamisen pitäisi vähentää vastaanotto-olosuhteiden välisten eroavuuksien osaltaan aiheuttamaa turvapaikanhakijoiden myöhempää liikkumista jäsenvaltiosta toiseen.

| (13) | Tämän direktiivin soveltamisala olisi laajennettava kattamaan toissijaista suojelua hakevat henkilöt, jotta voidaan varmistaa kaikkien kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden yhtäläinen kohtelu ja taata johdonmukaisuus EU:n voimassa olevan turvapaikkasäännöstön kanssa, erityisesti kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelyä pakolaisiksi tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitseviksi henkilöiksi koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä myönnetyn suojelun sisällöstä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/83/EY (5) kanssa. |
| --- | --- |

(13)

Tämän direktiivin soveltamisala olisi laajennettava kattamaan toissijaista suojelua hakevat henkilöt, jotta voidaan varmistaa kaikkien kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden yhtäläinen kohtelu ja taata johdonmukaisuus EU:n voimassa olevan turvapaikkasäännöstön kanssa, erityisesti kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelyä pakolaisiksi tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitseviksi henkilöiksi koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä myönnetyn suojelun sisällöstä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/83/EY (5) kanssa.

| (14) | Olisi annettava selkeät säännöt turvapaikanhakijoiden pääsystä työmarkkinoille, jotta voidaan edistää heidän riippumattomuuttaan ja poistaa suuret erot jäsenvaltioiden käytänteissä. |
| --- | --- |

(14)

Olisi annettava selkeät säännöt turvapaikanhakijoiden pääsystä työmarkkinoille, jotta voidaan edistää heidän riippumattomuuttaan ja poistaa suuret erot jäsenvaltioiden käytänteissä.

| (15) | Kansallisten viranomaisten tulisi asettaa ensisijaiseksi tavoitteeksi erityisryhmiin kuuluvien henkilöiden välitön tunnistaminen ja asianmukainen seuranta, jotta heidän vastaanotto-olosuhteissaan voidaan nimenomaisesti varmistaa heidän erityistarpeidensa huomioon ottaminen. |
| --- | --- |

(15)

Kansallisten viranomaisten tulisi asettaa ensisijaiseksi tavoitteeksi erityisryhmiin kuuluvien henkilöiden välitön tunnistaminen ja asianmukainen seuranta, jotta heidän vastaanotto-olosuhteissaan voidaan nimenomaisesti varmistaa heidän erityistarpeidensa huomioon ottaminen.

| (16) | Turvapaikanhakijoiden säilöönotossa olisi sovellettava periaatetta, jonka mukaan ketään ei pidä ottaa säilöön pelkästään sen takia, että hän hakee kansainvälistä suojelua, ja erityisesti noudatettava
  jäsenvaltioilla kansainvälisen oikeuden nojalla olevia velvoitteita ja etenkin
  pakolaisten oikeusasemaa koskevan, 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen 31 artiklan määräyksiä. Jäsenvaltioiden ei varsinkaan pitäisi määrätä turvapaikanhakijoille seuraamuksia laittoman maahantulon tai oleskelun vuoksi, ja mahdollisten liikkumisrajoitusten pitäisi olla perusteltuja. Turvapaikanhaltijoiden säilöönotto pitäisi sallia ainoastaan direktiivissä säädetyissä selvästi määritellyissä poikkeuksellisissa olosuhteissa ja noudattaen tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteita sekä kyseisen säilöönoton toteuttamistavan että tarkoituksen osalta. Säilöön otetulla turvapaikanhakijalla pitäisi olla oikeus käyttää oikeuskeinoja kansallisessa tuomioistuimessa. |
| --- | --- |

(16)

Turvapaikanhakijoiden säilöönotossa olisi sovellettava periaatetta, jonka mukaan ketään ei pidä ottaa säilöön pelkästään sen takia, että hän hakee kansainvälistä suojelua, ja erityisesti noudatettava
  jäsenvaltioilla kansainvälisen oikeuden nojalla olevia velvoitteita ja etenkin
  pakolaisten oikeusasemaa koskevan, 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen 31 artiklan määräyksiä. Jäsenvaltioiden ei varsinkaan pitäisi määrätä turvapaikanhakijoille seuraamuksia laittoman maahantulon tai oleskelun vuoksi, ja mahdollisten liikkumisrajoitusten pitäisi olla perusteltuja. Turvapaikanhaltijoiden säilöönotto pitäisi sallia ainoastaan direktiivissä säädetyissä selvästi määritellyissä poikkeuksellisissa olosuhteissa ja noudattaen tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteita sekä kyseisen säilöönoton toteuttamistavan että tarkoituksen osalta. Säilöön otetulla turvapaikanhakijalla pitäisi olla oikeus käyttää oikeuskeinoja kansallisessa tuomioistuimessa.

| (17) | Säilöön otettuja hakijoita olisi kohdeltava ihmisarvoa kunnioittaen ja vastaanotto-olosuhteissa olisi otettava huomioon heidän tästä tilanteesta johtuvat tarpeensa. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti varmistettava, että lapsen oikeuksista vuonna 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen 37 artiklaa noudatetaan. |
| --- | --- |

(17)

Säilöön otettuja hakijoita olisi kohdeltava ihmisarvoa kunnioittaen ja vastaanotto-olosuhteissa olisi otettava huomioon heidän tästä tilanteesta johtuvat tarpeensa. Jäsenvaltioiden olisi erityisesti varmistettava, että lapsen oikeuksista vuonna 1989 tehdyn YK:n yleissopimuksen 37 artiklaa noudatetaan.

| (18) | Olisi annettava tietoa oikeusapua antavista järjestöistä ja ryhmistä sen varmistamiseksi, että noudatetaan menettelyä koskevia takeita, joihin kuuluu mahdollisuus ottaa yhteyttä tällaisiin järjestöihin ja ryhmiin. |
| --- | --- |

(18)

Olisi annettava tietoa oikeusapua antavista järjestöistä ja ryhmistä sen varmistamiseksi, että noudatetaan menettelyä koskevia takeita, joihin kuuluu mahdollisuus ottaa yhteyttä tällaisiin järjestöihin ja ryhmiin.

| (19) | Vastaanottojärjestelyjen väärinkäytön mahdollisuutta olisi rajoitettava määrittämällä ne olosuhteet, joissa turvapaikanhakijoille myönnettyjä vastaanotto-olosuhteita voidaan rajoittaa tai peruuttaa ne kokonaan, samalla kun kaikille turvapaikanhakijoille varmistetaan kohtuullinen elintaso. |
| --- | --- |

(19)

Vastaanottojärjestelyjen väärinkäytön mahdollisuutta olisi rajoitettava määrittämällä ne olosuhteet, joissa turvapaikanhakijoille myönnettyjä vastaanotto-olosuhteita voidaan rajoittaa tai peruuttaa ne kokonaan, samalla kun kaikille turvapaikanhakijoille varmistetaan kohtuullinen elintaso.

| (20) | Olisi turvattava kansallisten vastaanottojärjestelyjen ja jäsenvaltioiden keskinäisen yhteistyön tehokkuus turvapaikanhakijoiden vastaanotossa. |
| --- | --- |

(20)

Olisi turvattava kansallisten vastaanottojärjestelyjen ja jäsenvaltioiden keskinäisen yhteistyön tehokkuus turvapaikanhakijoiden vastaanotossa.

| (21) | Olisi rohkaistava toimivaltaisten viranomaisten välillä suoritettavaa yhteensovittamista turvapaikanhakijoiden vastaanoton osalta, ja sen vuoksi edistettävä paikallisyhteisöjen ja vastaanottokeskusten sopusointuisia suhteita. |
| --- | --- |

(21)

Olisi rohkaistava toimivaltaisten viranomaisten välillä suoritettavaa yhteensovittamista turvapaikanhakijoiden vastaanoton osalta, ja sen vuoksi edistettävä paikallisyhteisöjen ja vastaanottokeskusten sopusointuisia suhteita.

| (22) | Vähimmäisvaatimusten luonteeseen kuuluu, että jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön tai pitää voimassa suotuisampia säännöksiä kolmansien maiden kansalaisille ja kansalaisuudettomille henkilöille, jotka pyytävät kansainvälistä suojelua jäsenvaltiosta. |
| --- | --- |

(22)

Vähimmäisvaatimusten luonteeseen kuuluu, että jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön tai pitää voimassa suotuisampia säännöksiä kolmansien maiden kansalaisille ja kansalaisuudettomille henkilöille, jotka pyytävät kansainvälistä suojelua jäsenvaltiosta.

| (23) | Näin ollen jäsenvaltioita kehotetaan soveltamaan tämän direktiivin säännöksiä myös menettelyissä, joissa päätetään suojelun myöntämisestä muutoin kuin direktiivin 2004/83/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

(23)

Näin ollen jäsenvaltioita kehotetaan soveltamaan tämän direktiivin säännöksiä myös menettelyissä, joissa päätetään suojelun myöntämisestä muutoin kuin direktiivin 2004/83/EY mukaisesti.

| (24) | Jotta mahdollistetaan turvapaikanhakijoiden vastaanoton vähimmäisvaatimusten parantaminen, Euroopan unionin olisi osoitettava suhteessa enemmän varoja parannusten kustannusten kattamiseksi, etenkin jäsenvaltioille, joiden kansallisiin turvapaikkajärjestelmiin kohdistuu erityisiä ja kohtuuttomia paineita eritoten niiden maantieteellisen sijainnin tai väestötilanteen vuoksi. |
| --- | --- |

(24)

Jotta mahdollistetaan turvapaikanhakijoiden vastaanoton vähimmäisvaatimusten parantaminen, Euroopan unionin olisi osoitettava suhteessa enemmän varoja parannusten kustannusten kattamiseksi, etenkin jäsenvaltioille, joiden kansallisiin turvapaikkajärjestelmiin kohdistuu erityisiä ja kohtuuttomia paineita eritoten niiden maantieteellisen sijainnin tai väestötilanteen vuoksi.

| (25) | Tämän direktiivin täytäntöönpanoa olisi arvioitava säännöllisesti. |
| --- | --- |

(25)

Tämän direktiivin täytäntöönpanoa olisi arvioitava säännöllisesti.

| (26) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta, joka on turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevien vähimmäisvaatimusten vahvistaminen, vaan se voidaan ║ toiminnan laajuus ja vaikutukset ║ huomioon ottaen saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(26)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta, joka on turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevien vähimmäisvaatimusten vahvistaminen, vaan se voidaan ║ toiminnan laajuus ja vaikutukset ║ huomioon ottaen saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (27) | Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita. Tämän direktiivin tarkoituksena on ennen kaikkea varmistaa, että ihmisarvoa kunnioitetaan täysimääräisesti ja että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 1,
  4,
  6, 7, 18, 24 ja 47 artiklan soveltamista edistetään, ja se on pantava täytäntöön niiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(27)

Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita. Tämän direktiivin tarkoituksena on ennen kaikkea varmistaa, että ihmisarvoa kunnioitetaan täysimääräisesti ja että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 1,
  4,
  6, 7, 18, 24 ja 47 artiklan soveltamista edistetään, ja se on pantava täytäntöön niiden mukaisesti.

| (28) | Velvollisuus saattaa tämä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä olisi rajoitettava koskemaan ainoastaan niitä säännöksiä, joilla muutetaan aiemman direktiivin sisältöä. Velvollisuus saattaa sisällöltään muuttumattomat säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä perustuu aiempaan direktiiviin. |
| --- | --- |

(28)

Velvollisuus saattaa tämä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä olisi rajoitettava koskemaan ainoastaan niitä säännöksiä, joilla muutetaan aiemman direktiivin sisältöä. Velvollisuus saattaa sisällöltään muuttumattomat säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöä perustuu aiempaan direktiiviin.

| (29) | Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä II olevassa B osassa mainittuun jäsenvaltioita velvoittavaan määräaikaan, jonka kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava tämä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä, |
| --- | --- |

(29)

Tämä direktiivi ei vaikuta liitteessä II olevassa B osassa mainittuun jäsenvaltioita velvoittavaan määräaikaan, jonka kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava tämä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

I LUKU

TARKOITUS, MÄÄRITELMÄT JA SOVELTAMISALA

1 artikla

Tarkoitus

Tämän direktiivin tarkoituksena on vahvistaa turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevat vähimmäisvaatimukset.

2 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan:

| a) | ‘kansainvälistä suojelua koskevalla hakemuksella’ neuvoston
  direktiivin
  2004/83/EY
  2 artiklan g alakohdassa
  määriteltyä kansainvälistä suojelua koskevaa hakemusta; |
| --- | --- |

a)

‘kansainvälistä suojelua koskevalla hakemuksella’ neuvoston
  direktiivin
  2004/83/EY
  2 artiklan g alakohdassa
  määriteltyä kansainvälistä suojelua koskevaa hakemusta;

| b) | ‘hakijalla’ tai ‘turvapaikanhakijalla’ kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä, joka on tehnyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen, jonka johdosta ei ole vielä tehty lopullista päätöstä; |
| --- | --- |

b)

‘hakijalla’ tai ‘turvapaikanhakijalla’ kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä, joka on tehnyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen, jonka johdosta ei ole vielä tehty lopullista päätöstä;

| c) | ‘perheenjäsenillä’, jos perhe oli jo ollut olemassa lähtömaassa, seuraavia hakijan perheenjäseniä, jotka oleskelevat siinä jäsenvaltiossa, jossa hakija on tehnyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa:






  i) | turvapaikanhakijan aviopuoliso tai hänen vakituinen avopuolisonsa, jos avopuolisoita asianomaisen jäsenvaltion lainsäädännön tai käytännön mukaan kohdellaan samalla tavalla kuin aviopuolisoja sen ulkomaalaislainsäädännössä; |
| --- | --- | --- |

c)

‘perheenjäsenillä’, jos perhe oli jo ollut olemassa lähtömaassa, seuraavia hakijan perheenjäseniä, jotka oleskelevat siinä jäsenvaltiossa, jossa hakija on tehnyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa:

i)

turvapaikanhakijan aviopuoliso tai hänen vakituinen avopuolisonsa, jos avopuolisoita asianomaisen jäsenvaltion lainsäädännön tai käytännön mukaan kohdellaan samalla tavalla kuin aviopuolisoja sen ulkomaalaislainsäädännössä;

| ii) | edellä i alakohdassa tarkoitettujen puolisoiden tai hakijan alaikäiset lapset, jos nämä ovat naimattomia riippumatta siitä, ovatko he syntyneet avioliitossa tai avioliiton ulkopuolella tai onko heidät otettu ottolapsiksi kansallisen lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

edellä i alakohdassa tarkoitettujen puolisoiden tai hakijan alaikäiset lapset, jos nämä ovat naimattomia riippumatta siitä, ovatko he syntyneet avioliitossa tai avioliiton ulkopuolella tai onko heidät otettu ottolapsiksi kansallisen lainsäädännön mukaisesti;

| iii) | edellä i alakohdassa tarkoitettujen puolisoiden tai hakijan naimisissa olevat alaikäiset lapset riippumatta siitä, ovatko he syntyneet avioliitossa tai avioliiton ulkopuolella tai onko heidät otettu ottolapsiksi kansallisen lainsäädännön mukaisesti,
  ja edellyttäen, ettei aviopuoliso ole tullut maahan heidän mukanaan,
  jos on heidän etunsa mukaista asua hakijan kanssa; |
| --- | --- |

iii)

edellä i alakohdassa tarkoitettujen puolisoiden tai hakijan naimisissa olevat alaikäiset lapset riippumatta siitä, ovatko he syntyneet avioliitossa tai avioliiton ulkopuolella tai onko heidät otettu ottolapsiksi kansallisen lainsäädännön mukaisesti,
  ja edellyttäen, ettei aviopuoliso ole tullut maahan heidän mukanaan,
  jos on heidän etunsa mukaista asua hakijan kanssa;

| iv) | hakijan isä, äiti tai holhooja, kun hakija on alaikäinen ja naimaton, tai kun hakija on alaikäinen ja naimisissa oleva, mutta
  aviopuoliso ei ole tullut maahan hänen mukanaan ja
  on hänen etunsa mukaista asua isänsä, äitinsä tai holhoojansa kanssa; |
| --- | --- |

iv)

hakijan isä, äiti tai holhooja, kun hakija on alaikäinen ja naimaton, tai kun hakija on alaikäinen ja naimisissa oleva, mutta
  aviopuoliso ei ole tullut maahan hänen mukanaan ja
  on hänen etunsa mukaista asua isänsä, äitinsä tai holhoojansa kanssa;

| v) | hakijan alaikäiset naimattomat sisarukset, kun hakija on alaikäinen ja naimaton, tai kun hakija tai hänen sisaruksensa ovat alaikäisiä ja naimisissa ▐, mutta
  aviopuoliso ei ole tullut maahan hänen tai heidän mukanaan ja
  yhdelle tai useammalle heistä on etua siitä, että he asuvat yhdessä; |
| --- | --- |

v)

hakijan alaikäiset naimattomat sisarukset, kun hakija on alaikäinen ja naimaton, tai kun hakija tai hänen sisaruksensa ovat alaikäisiä ja naimisissa ▐, mutta
  aviopuoliso ei ole tullut maahan hänen tai heidän mukanaan ja
  yhdelle tai useammalle heistä on etua siitä, että he asuvat yhdessä;

| vi) | erityistarpeita omaavat huollettavina olevat aikuiset; |
| --- | --- |

vi)

erityistarpeita omaavat huollettavina olevat aikuiset;

| d) | ‘menettelyillä’ ja ‘muutoksenhaulla’ jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä säädettyjä menettelyjä ja muutoksenhakua; |
| --- | --- |

d)

‘menettelyillä’ ja ‘muutoksenhaulla’ jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä säädettyjä menettelyjä ja muutoksenhakua;

| e) | ‘alaikäisellä’ alle 18-vuotiasta kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä; |
| --- | --- |

e)

‘alaikäisellä’ alle 18-vuotiasta kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä;

| f) | ‘ilman huoltajaa olevalla alaikäisellä’ alaikäistä, joka saapuu jäsenvaltioiden alueelle ilman hänestä joko lain tai vakiintuneen käytännön mukaisesti vastuussa olevaa aikuista, niin kauan kuin hän ei tosiasiallisesti ole tällaisen henkilön huostassa; tämä tarkoittaa myös alaikäistä, joka jää ilman huoltajaa sen jälkeen, kun hän on saapunut jäsenvaltioiden alueelle; |
| --- | --- |

f)

‘ilman huoltajaa olevalla alaikäisellä’ alaikäistä, joka saapuu jäsenvaltioiden alueelle ilman hänestä joko lain tai vakiintuneen käytännön mukaisesti vastuussa olevaa aikuista, niin kauan kuin hän ei tosiasiallisesti ole tällaisen henkilön huostassa; tämä tarkoittaa myös alaikäistä, joka jää ilman huoltajaa sen jälkeen, kun hän on saapunut jäsenvaltioiden alueelle;

| g) | ‘vastaanotto-olosuhteilla’ kaikkia jäsenvaltioiden tämän direktiivin mukaisesti turvapaikanhakijoiden hyväksi toteuttamia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

g)

‘vastaanotto-olosuhteilla’ kaikkia jäsenvaltioiden tämän direktiivin mukaisesti turvapaikanhakijoiden hyväksi toteuttamia toimenpiteitä;

| h) | ‘aineellisilla vastaanotto-olosuhteilla’ vastaanotto-olosuhteita, joihin kuuluvat majoitus, ruoka ja vaatetus luontoissuorituksina, rahallisena etuutena tai maksukuponkien muodossa, tai niiden yhdistelmänä, sekä päiväraha; |
| --- | --- |

h)

‘aineellisilla vastaanotto-olosuhteilla’ vastaanotto-olosuhteita, joihin kuuluvat majoitus, ruoka ja vaatetus luontoissuorituksina, rahallisena etuutena tai maksukuponkien muodossa, tai niiden yhdistelmänä, sekä päiväraha;

| i) | ‘säilöönotolla’ sitä, että jäsenvaltio sulkee turvapaikanhakijan tiettyyn paikkaan, jossa hakijalta on viety hänen liikkumisvapautensa; |
| --- | --- |

i)

‘säilöönotolla’ sitä, että jäsenvaltio sulkee turvapaikanhakijan tiettyyn paikkaan, jossa hakijalta on viety hänen liikkumisvapautensa;

| j) | ‘vastaanottokeskuksella’ mitä tahansa paikkaa, jota käytetään turvapaikanhakijoiden joukkomajoitukseen. |
| --- | --- |

j)

‘vastaanottokeskuksella’ mitä tahansa paikkaa, jota käytetään turvapaikanhakijoiden joukkomajoitukseen.

3 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkiin kolmansien maiden kansalaisiin ja kansalaisuudettomiin henkilöihin, jotka hakevat kansainvälistä suojelua jäsenvaltioiden alueella, rajat ja kauttakulkualueet mukaan luettuina, niin kauan kun heidän sallitaan jäädä tälle alueelle turvapaikanhakijoina, sekä perheenjäseniin, jos tällainen kansainvälistä suojelua koskeva hakemus koskee heitä sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

2.   Tätä direktiiviä ei sovelleta jäsenvaltioiden edustustoille esitettyihin diplomaattista suojelua tai alueellista turvapaikkaa koskeviin pyyntöihin.

3.   Tätä direktiiviä ei sovelleta silloin, kun sovelletaan vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi 20 päivänä heinäkuuta 2001 annetun neuvoston direktiivin 2001/55/EY (6) säännöksiä.

4.   Jäsenvaltiot voivat päättää soveltaa tätä direktiiviä menettelyihin, joiden mukaisesti päätetään suojelun myöntämisestä muulla perusteella kuin direktiivin 2004/83/EY perusteella.

4 artikla

Suotuisammat säännökset

Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön tai pitää voimassa turvapaikanhakijoiden ja heidän läheisten sukulaistensa osalta, jotka oleskelevat samassa jäsenvaltiossa ja ovat turvapaikanhakijan huollettavina, taikka humanitaarisista syistä, vastaanotto-olosuhteita koskevia suotuisampia säännöksiä, sikäli kuin nämä säännökset ovat tämän direktiivin mukaisia.

II LUKU

VASTAANOTTO-OLOSUHTEITA KOSKEVAT YLEISET SÄÄNNÖKSET

5 artikla

Tiedottaminen

1.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava turvapaikanhakijoille kohtuullisen ajan kuluessa, joka ei saa ylittää viittätoista päivää siitä, kun he ovat tehneet kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa toimivaltaiselle viranomaiselle, ainakin vastaanotto-olosuhteisiin liittyvistä etuuksista ja velvollisuuksista, joita heidän on noudatettava.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hakijat saavat tietoja erityistä oikeusapua antavista järjestöistä tai ryhmistä sekä järjestöistä, jotka voivat auttaa heitä vastaanotto-olosuhteisiin liittyvissä asioissa tai antaa niitä koskevia tietoja, mukaan lukien terveydenhoitoa koskevat tiedot.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 kohdassa tarkoitetut tiedot annetaan kirjallisesti ▐ kielellä, jota
  hakijat ymmärtävät tai jota heidän voidaan
  kohtuudella
  olettaa
  ymmärtävän. Tarvittaessa kyseiset tiedot voidaan myös antaa suullisesti.

6 artikla

Asiakirjat

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hakijalle annetaan kolmen päivän kuluessa siitä, kun hakemus on tehty toimivaltaiselle viranomaiselle, henkilökohtainen asiakirja, jossa todetaan hänen asemansa turvapaikanhakijana tai todistetaan, että hänellä on lupa jäädä jäsenvaltion alueelle siksi ajaksi, kun hänen hakemustaan käsitellään.

▐ Turvapaikanhakijoille ║ tämän direktiivin mukaisesti
  myönnettävien oikeuksien ja etujen myöntämiseksi ei saa vaatia mitään muita asiakirjoja
  .

Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun asiakirjan haltija ei saa liikkua vapaasti jäsenvaltion koko alueella tai osalla sitä, asiakirjassa on myös todettava tämä seikka.

2.   Jäsenvaltiot voivat olla soveltamatta tätä artiklaa, kun turvapaikanhakija on säilöönotettuna, rajalla tehdyn kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tutkinnan aikana tai osana menettelyä, jonka tarkoituksena on päättää hakijan oikeudesta tulla laillisesti jäsenvaltion alueelle. Erityistapauksissa jäsenvaltiot voivat kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tutkinnan aikana antaa hakijalle jonkin muun 1 kohdassa tarkoitettua asiakirjaa vastaavan todistuksen.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun asiakirjan ei välttämättä tarvitse todistaa turvapaikanhakijan henkilöllisyyttä.

4.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet toimittaakseen turvapaikanhakijalle 1 kohdassa tarkoitetun asiakirjan, jonka on oltava voimassa niin kauan kuin hänellä on oikeus viipyä kyseisen jäsenvaltion alueella tai sen rajalla.

5.   Jäsenvaltiot voivat myöntää turvapaikanhakijalle matkustusasiakirjan, jos vakavat humanitaariset syyt edellyttävät hänen läsnäoloaan toisessa valtiossa.

7 artikla

Asuinpaikka ja liikkumisvapaus

1.   Turvapaikanhakijat voivat liikkua vapaasti vastaanottavan jäsenvaltion koko alueella tai tämän jäsenvaltion heille osoittamalla alueella. Osoitettu alue ei saa vaikuttaa yksityiselämän koskemattomuuteen ja sen on oltava riittävän laaja, jotta turvataan mahdollisuus tämän direktiivin mukaisiin etuihin.

2.   Jäsenvaltio voi päättää turvapaikanhakijan asuinpaikasta yleisen edun, yleisen järjestyksen tai tarvittaessa hänen hakemuksensa sujuvan käsittelyn perusteella.

3.   Jäsenvaltio voi asettaa aineellisten vastaanotto-olosuhteiden tarjoamisen ehdoksi sen, että hakija tosiasiallisesti asuu tietyssä paikassa, jonka jäsenvaltio määrää. Tämä päätös, joka voi olla luonteeltaan yleinen, on tehtävä tapauskohtaisesti, ja sen on perustuttava kansalliseen lainsäädäntöön.

4.
     
  Jos se osoittautuu tarpeelliseksi esimerkiksi oikeudellisista tai oikeusjärjestyksen perusteisiin liittyvistä syistä, jäsenvaltio voi kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti rajoittaa turvapaikanhakijan oleskelun tiettyyn paikkaan.

5.   Jäsenvaltioiden on säädettävä mahdollisuudesta myöntää hakijoille väliaikainen lupa poistua 2 ja 3 kohdassa tarkoitetusta asuinpaikasta ja/tai 1 kohdassa tarkoitetulta osoitetulta alueelta. Päätökset on tehtävä tapauskohtaisesti, objektiivisesti ja puolueettomasti, ja kielteiset päätökset on perusteltava.

Hakijan ei tarvitse hakea lupaa tavatakseen sovitulla tavalla viranomaisia ja ollakseen paikalla tuomioistuimessa, jos hänen läsnäolonsa on välttämätöntä.

6.   Jäsenvaltion on vaadittava hakijaa ilmoittamaan toimivaltaisille viranomaisille kulloinenkin osoitteensa ja ilmoittamaan näille osoitteen muutoksista mahdollisimman pian.

8 artikla

Säilöönotto

1.   Jäsenvaltiot eivät saa ottaa ketään säilöön pelkästään sen vuoksi, että hän on hakenut pakolaisaseman myöntämistä tai poistamista koskevissa menettelyissä jäsenvaltioissa sovellettavista vähimmäisvaatimuksista 1 päivänä joulukuuta 2005 annetun neuvoston direktiivin 2005/85/EY (7) mukaisesti.

2.   Jäsenvaltiot voivat tarpeen mukaan kunkin tapauksen yksilöllisen arvioinnin perusteella sulkea kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti hakijan tiettyyn paikkaan, jos lievempiä pakkokeinoja ei voida soveltaa tehokkaasti. Hakija voidaan sulkea tiettyyn paikkaan ainoastaan silloin, kun

| a) | jäsenvaltio määrittää, varmistaa tai tarkistaa henkilön henkilöllisyyden tai kansalaisuuden; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltio määrittää, varmistaa tai tarkistaa henkilön henkilöllisyyden tai kansalaisuuden;

| b) | jäsenvaltio määrittää kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen perusteet, jos ne muuten voisivat kadota; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltio määrittää kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen perusteet, jos ne muuten voisivat kadota;

| c) | jäsenvaltio tekee menettelyn yhteydessä päätöksen henkilön oikeudesta tulla alueelle; |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltio tekee menettelyn yhteydessä päätöksen henkilön oikeudesta tulla alueelle;

| d) | hakijan sulkeminen tiettyyn paikkaan on tarpeen kansallisen turvallisuuden tai yleisen järjestyksen vuoksi. |
| --- | --- |

d)

hakijan sulkeminen tiettyyn paikkaan on tarpeen kansallisen turvallisuuden tai yleisen järjestyksen vuoksi.

Tämä kohta ei rajoita 11 artiklan soveltamista.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisessa lainsäädännössä on säännökset säilöönoton vaihtoehdoista, joita ovat esimerkiksi säännöllinen ilmoittautuminen viranomaisille, asianmukaisen rahavakuuden asettaminen tai velvollisuus pysytellä määrätyssä paikassa.

9 artikla

Säilöön otetuille turvapaikanhakijoille myönnettävät takeet

1.   Säilöönoton kesto on rajoitettava mahdollisimman lyhyeksi. Erityisesti 8 artiklan 2 kohdan a, b tai c alakohdan mukainen säilöönotto ei saa ylittää kohtuullista aikaa, joka tarvitaan hallinnollisiin menettelyihin, joilla hankitaan tietoja turvapaikanhakijan kansalaisuudesta
  tai henkilöllisyydestä
  tai hänen hakemuksensa perusteista, tai menettelyyn, jolla päätetään hakijan oikeudesta tulla alueelle.

Mainitut menettelyt on saatettava päätökseen nopeasti.
  Säilöönoton jatkamista ei voida perustella ▐ menettelyn viivästymisellä, joka ei johdu turvapaikanhakijasta.

2.   Oikeusviranomaiset antavat säilöönottomääräyksen. Kiireellisissä tapauksissa myös hallintoviranomaiset voivat antaa säilöönottomääräyksiä; näissä tapauksissa oikeusviranomaisten on vahvistettava säilöönottomääräys 72 tunnin kuluessa säilöönoton alkamisesta. Turvapaikanhakija on vapautettava välittömästi, jos oikeusviranomainen toteaa säilöönoton laittomaksi tai päätöstä ei tehdä kyseisen 72 tunnin ajanjakson kuluessa.

3.   Säilöönottomääräys on annettava kirjallisesti. Siinä on ilmoitettava tosiseikat ja oikeudelliset perusteet sekä säilöönoton enimmäiskesto.

4.   Säilöön otetuille turvapaikanhakijoille on välittömästi ilmoitettava säilöönoton syyt ja enimmäiskesto sekä kansallisen lainsäädännön mukaiset menettelyt, joilla säilöönottomääräykseen voidaan hakea muutosta; tiedot on annettava kielellä, jota
  turvapaikanhakijat ymmärtävät tai jota heidän
  voidaan kohtuudella olettaa ymmärtävän.

5.   Oikeusviranomaisen on tarkasteltava säilöönoton jatkamisen perusteita säännöllisin väliajoin joko turvapaikanhakijan pyynnöstä tai viran puolesta.

Säilöönottoa ei saa koskaan pitkittää tarpeettomasti.

6.   Jäsenvaltioiden on varmistettava
  , että maksutonta
  oikeusapua ja/tai oikeudellinen edustaja
  myönnetään
  tarvittaessa
  pyynnöstä direktiivin 2005/85/EY 15 artiklan 3–6 kohdan mukaisesti
  .

Oikeusavun ja/tai oikeudellisen edustajan saatavuutta koskevista menettelyistä näissä tapauksissa on säädettävä kansallisessa lainsäädännössä.

10 artikla

Säilöönoton edellytykset

1.   Jäsenvaltiot eivät saa sijoittaa säilöön otettuja turvapaikanhakijoita vankiloihin. Säilöönotto voidaan toteuttaa ainoastaan tarkoitusta varten perustetuissa laitoksissa.

Säilöön otetut turvapaikanhakijat on pidettävä erillään muista kolmansien maiden kansalaisista, jotka eivät ole hakeneet kansainvälistä suojelua, paitsi jos on tarpeen varmistaa perheen yhtenäisyys ja hakija on antanut siihen suostumuksensa.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että säilöön otetuilla turvapaikanhakijoilla on tilaisuus ottaa yhteyttä oikeudellisiin edustajiin
  ,
  perheenjäseniin
  , sosiaalityöntekijöihin ja uskonnollisten yhteisöjen edustajiin
  ja oikeus tavata heitä. Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) ja muiden asian kannalta merkityksellisten toimivaltaisten kansallisten, kansainvälisten ja valtiosta riippumattomien järjestöjen ja elinten edustajille on myös annettava mahdollisuus olla yhteydessä hakijoihin ja tavata heitä säilöönottoalueilla.

3.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että säilöön otetut turvapaikanhakijat voivat tarvittaessa saada asianmukaista lääketieteellistä hoitoa ja psykologista tukea.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että säilöön otetuille turvapaikanhakijoille annetaan viipymättä ajantasaiset tiedot laitoksessa sovellettavista säännöistä, joissa määritetään heidän oikeutensa ja velvollisuutensa kielellä, jota
  he ymmärtävät tai jota
  heidän voidaan kohtuudella olettaa ymmärtävän.

11 artikla

Muita heikommassa asemassa olevien henkilöryhmien ja erityisryhmiin kuuluvien henkilöiden säilöönotto

1.   Alaikäisiä ei saa ottaa säilöön, paitsi jos se on heidän etunsa mukaista, kuten 23 artiklan 2 kohdassa säädetään; lisäksi on otettava huomioon heidän tilanteensa yksilöllisen arvioinnin tulokset tämän artiklan 5 kohdan mukaisesti.

Ilman huoltajaa olevia alaikäisiä ei saa koskaan ottaa säilöön.

2.   Jos alaikäisiä otetaan säilöön, heillä on oltava mahdollisuus ║ vapaa-ajan toimintaan, ikäänsä sopiva leikki- ja virkistystoiminta
  sekä ulkoilu
  mukaan luettuina.

3.   Säilöön otetuille perheille on järjestettävä erilliset majoitustilat, joilla taataan riittävä yksityisyys.

4.   Jos naispuolisia turvapaikanhakijoita otetaan säilöön, jäsenvaltioiden on varmistettava, että heidät majoitetaan erilleen miespuolisista turvapaikanhakijoista, paitsi jos he ovat perheenjäseniä ja kaikki asianomaiset suostuvat yhteismajoitukseen.

5.   Henkilöitä, joilla on erityistarpeita, ei saa ottaa säilöön, paitsi jos pätevä
  ja riippumaton
  ammattilainen toteaa kyseisten henkilöiden tilanteen yksilöllisen arvioinnin perusteella, ettei heidän fyysinen eikä henkinen terveytensä eikä muu hyvinvointinsa heikkene merkittävästi säilöönoton vuoksi.

Jos henkilöitä, joilla on erityistarpeita, otetaan säilöön, jäsenvaltion on varmistettava heidän tilanteensa säännöllinen seuranta ja riittävät tukitoimet.

12 artikla

Perhe

Jäsenvaltion on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet turvapaikanhakijoiden perheen yhtenäisyyden säilyttämiseksi mahdollisimman hyvin alueellaan, jos kyseinen jäsenvaltio on huolehtinut heidän majoituksestaan. Tällaisia toimenpiteitä sovelletaan turvapaikanhakijoiden suostumuksella.

13 artikla

Lääkärintarkastukset

Jäsenvaltiot voivat vaatia, että hakijoille tehdään kansanterveydellisiin syihin perustuva lääkärintarkastus.

14 artikla

Alaikäisten koulunkäynti ja opiskelu

1.   Jäsenvaltioiden on annettava turvapaikanhakijoiden alaikäisille lapsille ja alaikäisille turvapaikanhakijoille mahdollisuus käydä koulua vastaavin edellytyksin kuin vastaanottavan jäsenvaltion kansalaisille niin kauan kun heitä tai heidän vanhempiaan koskevaa maastapoistamistoimenpidettä ei tosiasiallisesti panna täytäntöön. Tällainen koulutus voidaan järjestää vastaanottokeskuksissa.

Jäsenvaltiot eivät voi kieltää henkilöä jatkamasta keskiasteen opetuksen seuraamista vain siitä syystä, että hänestä on tullut täysi-ikäinen.

2.   Koulunkäynnin
  aloittaminen on varmistettava mahdollisimman pian sen jälkeen, kun alaikäinen tai joku hänen puolestaan on tehnyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen, ja joka tapauksessa sitä
  voidaan lykätä enintään kolmella kuukaudella siitä päivästä, jona ║ kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on tehty.

Tarvittaessa on tarjottava valmistavaa opetusta, kielten opetus mukaan lukien, jolla helpotetaan alaikäisten koulunkäynnin aloittamista kansallisessa koulujärjestelmässä, ja/tai erityisopetusta, jolla edistetään heidän sopeutumistaan kyseiseen järjestelmään.

3.   Jollei 1 kohdassa tarkoitettu koulunkäynti alaikäisen erityistilanteen vuoksi ole mahdollista, jäsenvaltion on tarjottava muita koulutusjärjestelyjä kansallisen lainsäädännön ja kansallisten käytänteiden mukaisesti.

15 artikla

Työllistäminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hakijat pääsevät työmarkkinoille viimeistään kuuden kuukauden kuluttua kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tekemispäivästä.

2.   Jäsenvaltioiden on päätettävä, millä edellytyksillä hakijalle sallitaan pääsy työmarkkinoille kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti ja rajoittamatta aiheettomasti turvapaikanhakijoiden pääsyä työmarkkinoille.

3.   Pääsyä työmarkkinoille ei saa evätä muutoksenhakumenettelyn aikana, jos tavanomaisessa menettelyssä tehtyä kielteistä päätöstä koskevalla muutoksenhaulla on lykkäävä vaikutus, ennen kuin muutoksenhaun johdosta tehty kielteinen päätös on annettu tiedoksi.

16 artikla

Ammatillinen koulutus

Jäsenvaltiot voivat sallia turvapaikanhakijoiden pääsyn ammatilliseen koulutukseen riippumatta siitä, onko heillä pääsy työmarkkinoille.

Mahdollisuus päästä sellaiseen ammatilliseen koulutukseen, johon liittyy työsopimus, riippuu siitä, millaiset mahdollisuudet hakijalla on päästä työmarkkinoille 15 artiklan mukaisesti.

17 artikla

Aineellisia vastaanotto-olosuhteita ja terveydenhoitoa koskevat yleiset säännökset

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että aineelliset vastaanotto-olosuhteet ovat hakijoiden saatavilla, kun he hakevat kansainvälistä suojelua.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että aineellisilla vastaanotto-olosuhteilla tarjotaan hakijoille riittävä elintaso, jolla taataan heidän toimeentulonsa sekä suojellaan fyysistä terveyttä ja mielenterveyttä.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sama elintaso taataan myös henkilöille, joilla on 22 artiklassa tarkoitettuja erityistarpeita, sekä säilöön otetuille henkilöille.

3.   Jäsenvaltiot voivat asettaa kaikkien tai joidenkin aineellisten vastaanotto-olosuhteiden ja terveydenhuollon ehdoksi sen, että hakijan varallisuus ei riitä hänen terveytensä kannalta riittävään elintasoon ja toimeentuloon.

4.   Jäsenvaltiot voivat vaatia 3 kohdan säännöksen nojalla, että hakija osallistuu tässä direktiivissä säädettyjen aineellisten vastaanotto-olosuhteiden ja terveydenhuollon kustannuksiin tai maksaa ne kokonaan itse, jos hänellä on siihen riittävästi varoja, esimerkiksi jos hän on ollut töissä riittävän pitkän ajan.

Jos käy ilmi, että hakijan varallisuus oli riittävä aineellisten vastaanotto-olojen ja terveydenhuollon kustannusten suorittamiseen silloin, kun näistä perustarpeista huolehdittiin, jäsenvaltiot voivat vaatia turvapaikanhakijalta tästä korvauksen.

5.
     
  Aineelliset vastaanotto-olosuhteet voidaan tarjota luontoissuorituksina, rahallisena avustuksena tai maksukuponkeina tai näiden yhdistelmänä.

Jos jäsenvaltiot tarjoavat aineelliset vastaanotto-olosuhteet rahallisten avustuksien tai maksukuponkien muodossa, niiden määrä on vahvistettava tämän artiklan periaatteiden mukaisesti.

18 artikla

Aineellisia vastaanotto-olosuhteita koskevat yksityiskohtaiset säännöt

1.   Jos asuminen järjestetään luontoissuorituksena, tämän olisi tapahduttava jollain seuraavista tavoista tai niiden yhdistelmällä:

| a) | tiloissa, joita rajalla tehdyn kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelyn ajan käytetään hakijoiden majoittamista varten; |
| --- | --- |

a)

tiloissa, joita rajalla tehdyn kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelyn ajan käytetään hakijoiden majoittamista varten;

| b) | vastaanottokeskuksissa, joiden tarjoama elintaso on asianmukainen; |
| --- | --- |

b)

vastaanottokeskuksissa, joiden tarjoama elintaso on asianmukainen;

| c) | yksityiskodeissa, erillisissä asunnoissa, hotelleissa tai muissa hakijoiden majoittamista varten mukautetuissa tiloissa. |
| --- | --- |

c)

yksityiskodeissa, erillisissä asunnoissa, hotelleissa tai muissa hakijoiden majoittamista varten mukautetuissa tiloissa.

2.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetuin tavoin majoitetuilla hakijoilla on:

| a) | perhe-elämän suoja; |
| --- | --- |

a)

perhe-elämän suoja;

| b) | mahdollisuus pitää yhteyttä sukulaisiin, oikeudellisiin avustajiin, UNHCR:n edustajiin ja jäsenvaltioiden tunnustamiin valtiosta riippumattomiin järjestöihin. |
| --- | --- |

b)

mahdollisuus pitää yhteyttä sukulaisiin, oikeudellisiin avustajiin, UNHCR:n edustajiin ja jäsenvaltioiden tunnustamiin valtiosta riippumattomiin järjestöihin.

Edellä 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuihin tiloihin ja vastaanottokeskuksiin sijoitettujen hakijoiden osalta jäsenvaltioiden on otettava huomioon ikään ja sukupuoleen liittyvät seikat ja niiden henkilöiden tilanne, joilla on erityistarpeita.

Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimet estääkseen väkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan, seksuaalinen väkivalta mukaan lukien, 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuissa tiloissa ja vastaanottokeskuksissa.

3.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että hakijoiden alaikäiset lapset tai alaikäiset hakijat majoitetaan yhdessä vanhempiensa tai muun aikuisen perheenjäsenen kanssa, joka on heistä vastuussa joko lain tai vakiintuneen käytännön mukaan edellyttäen, että tämä on asianomaisten alaikäisten edun mukaista.

4.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että hakijoita siirretään yhdestä majoituspaikasta toiseen ainoastaan silloin, kun se on tarpeen. Jäsenvaltioiden on annettava hakijoille mahdollisuus ilmoittaa oikeudellisille avustajilleen siirrosta ja uudesta osoitteestaan.

5.   Vastaanottokeskusten henkilöstöllä on oltava asianmukainen koulutus, ja sitä koskee työssä saatujen tietojen osalta kansallisen lainsäädännön mukainen salassapitovelvollisuus.

6.   Jäsenvaltiot voivat ottaa hakijat mukaan päättämään vastaanottokeskusten aineellisista voimavaroista ja ilmapiiriin vaikuttavista tekijöistä muodostamalla asukkaita edustavia neuvoa-antavia neuvostoja tai komiteoita.

7.   Turvapaikanhakijoiden oikeudelliset avustajat tai neuvonantajat ja UNHCR:n edustajat tai UNHCR:n nimeämien ja asianomaisen jäsenvaltion tunnustamien valtiosta riippumattomien järjestöjen edustajilla on oltava pääsy vastaanottokeskuksiin ja muihin majoitustiloihin avustaakseen ║ hakijoita. Näiden henkilöiden pääsyä majoitustiloihin voidaan rajoittaa ainoastaan keskusten ja majoitustilojen sekä turvapaikanhakijoiden turvallisuuteen liittyvistä syistä.

8.   Jäsenvaltiot voivat asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa poikkeuksellisesti vahvistaa aineellisille vastaanotto-olosuhteille tässä artiklassa säädetystä poikkeavat yksityiskohtaiset säännöt kohtuulliseksi ja mahdollisimman lyhyeksi ajaksi, jos:

| a) | hakijan erityistarpeiden alustava arviointi on tarpeen, |
| --- | --- |

a)

hakijan erityistarpeiden alustava arviointi on tarpeen,

| b) | tavallisesti käytettävissä olevat majoitustilat ovat tilapäisesti täynnä, |
| --- | --- |

b)

tavallisesti käytettävissä olevat majoitustilat ovat tilapäisesti täynnä,

| c) | turvapaikanhakija on otettu säilöön tai on sellaisissa raja-alueen tiloissa, joihin hänen oleskelunsa on rajoitettu. |
| --- | --- |

c)

turvapaikanhakija on otettu säilöön tai on sellaisissa raja-alueen tiloissa, joihin hänen oleskelunsa on rajoitettu.

Tällaisten poikkeavien olosuhteiden on aina täytettävä perustarpeet.

19 artikla

Terveydenhuolto

1.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että hakijat saavat tarpeellisen terveydenhuollon, joka käsittää vähintään ensiavun sekä fyysisen sairauden tai mielenterveyshäiriön kannalta välttämättömän hoidon.

2.   Jäsenvaltioiden on järjestettävä tarpeellinen lääketieteellinen tai muunlainen hoito, asianmukainen mielenterveyshoito mukaan lukien, turvapaikanhakijoille, joilla on erityistarpeita ▐.

20 artikla

Kidutuksen uhrit

Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että kidutuksen uhrit ohjataan viipymättä heidän tilanteensa kannalta asianmukaiseen hoitolaitokseen.

III LUKU

AINEELLISTEN VASTAANOTTO-OLOSUHTEIDEN RAJOITTAMINEN TAI PERUUTTAMINEN

21 artikla

Aineellisten vastaanotto-olosuhteiden rajoittaminen tai peruuttaminen

1.   Jäsenvaltiot voivat rajoittaa aineellisia vastaanotto-olosuhteita, jos turvapaikanhakija

| a) | poistuu toimivaltaisen viranomaisen määräämästä asuinpaikasta ilmoittamatta tästä kyseiselle viranomaiselle tai ilman lupaa, jos sellaista edellytetään, tai |
| --- | --- |

a)

poistuu toimivaltaisen viranomaisen määräämästä asuinpaikasta ilmoittamatta tästä kyseiselle viranomaiselle tai ilman lupaa, jos sellaista edellytetään, tai

| b) | laiminlyö turvapaikkamenettelyyn liittyvän ilmoittautumisvelvollisuutensa tai ei ole noudattanut pyyntöä toimittaa tietoja tai kutsua saapua turvapaikkamenettelyä koskevaan henkilökohtaiseen puhutteluun kansallisessa lainsäädännössä säädetyn kohtuullisen ajan kuluessa, tai |
| --- | --- |

b)

laiminlyö turvapaikkamenettelyyn liittyvän ilmoittautumisvelvollisuutensa tai ei ole noudattanut pyyntöä toimittaa tietoja tai kutsua saapua turvapaikkamenettelyä koskevaan henkilökohtaiseen puhutteluun kansallisessa lainsäädännössä säädetyn kohtuullisen ajan kuluessa, tai

| c) | on jo tehnyt hakemuksen samassa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

c)

on jo tehnyt hakemuksen samassa jäsenvaltiossa.

Kun hakija on jäljitetty tai hän ilmoittautuu vapaaehtoisesti toimivaltaiselle viranomaiselle, on tehtävä katoamisen syihin perustuva perusteltu päätös rajoitettujen aineellisten vastaanotto-olosuhteiden uudelleen myöntämisestä kokonaan tai osittain;

2.   Jäsenvaltiot voivat rajoittaa aineellisia vastaanotto-olosuhteita tai peruuttaa ne, jos hakija on kätkenyt varojaan ja saanut näin ollen aiheetonta etua aineellisista vastaanotto-olosuhteista.

3.   Jäsenvaltiot voivat määrätä seuraamuksia, joita sovelletaan majoitustiloja koskevien sääntöjen vakaviin rikkomisiin sekä törkeän väkivaltaiseen käyttäytymiseen.

4.   Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettua aineellisten vastaanotto-olosuhteiden rajoittamista tai peruuttamista taikka seuraamusten määräämistä koskevat päätökset on tehtävä kussakin yksittäistapauksessa erikseen, objektiivisesti ja puolueettomasti ja päätökset on perusteltava. Päätösten on perustuttava erityisesti 22 artiklassa tarkoitettujen henkilöiden osalta asianomaisen henkilön henkilökohtaiseen tilanteeseen suhteellisuusperiaate huomioon ottaen. Jäsenvaltioiden on aina varmistettava toimeentulo, ensiavun saanti ja fyysisen sairauden tai mielenterveyshäiriön edellyttämä välttämätön hoito.

5.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei aineellisia vastaanotto-olosuhteita rajoiteta tai peruuteta ennen kuin kielteinen päätös on tehty.

IV LUKU

HENKILÖT, JOILLA ON ERITYISTARPEITA

22 artikla

Yleisperiaate

1.   Jäsenvaltioiden on otettava huomioon kansallisessa lainsäädännössään, jolla tämän direktiivin säännökset pannaan täytäntöön, niiden henkilöiden erityistilanne, joilla on erityistarpeita. Muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden, kuten alaikäisten, ilman huoltajaa olevien alaikäisten, vammaisten, vanhusten, raskaana olevien naisten, yksinhuoltajien, joilla on alaikäisiä lapsia, ihmiskaupan uhrien,
  sukupuolielinten silpomisen uhreiksi joutuneiden naisten,
  mielenterveyshäiriöistä kärsivien henkilöiden sekä kidutuksen, raiskauksen tai muun vakavan psyykkisen, fyysisen tai seksuaalisen väkivallan kohteeksi joutuneiden henkilöiden katsotaan aina olevan henkilöitä, joilla on erityistarpeita.

2.   Jäsenvaltioiden on säädettävä kansallisessa lainsäädännössään menettelyistä, joilla havaitaan jo kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen jättämisen yhteydessä, onko hakijalla erityistarpeita, ja määritetään kyseisten tarpeiden luonne. Jäsenvaltioiden on varmistettava
  riittävä
  tuki henkilöille, joilla on erityistarpeita, koko turvapaikkamenettelyn ajan, ja huolehdittava kyseisten henkilöiden tilanteen asianmukaisesta seurannasta.

23 artikla

Alaikäiset

1.   Jäsenvaltioiden on ensisijaisesti otettava huomioon lapsen etu pannessaan täytäntöön tämän direktiivin alaikäisiin sovellettavia säännöksiä. Jäsenvaltioiden on taattava lapselle elintaso, joka vastaa hänen fyysistä, henkistä, hengellistä, moraalista ja sosiaalista kehitystasoaan.

2.   Jäsenvaltioiden on lapsen etua arvioidessaan otettava huomioon erityisesti seuraavat tekijät:

| a) | perheen yhdistämisen mahdollisuus; |
| --- | --- |

a)

perheen yhdistämisen mahdollisuus;

| b) | alaikäisen hyvinvointi ja sosiaalinen kehitys, ottaen erityisesti huomioon hänen etnisen, uskonnollisen, kulttuurisen ja kielellisen taustansa; |
| --- | --- |

b)

alaikäisen hyvinvointi ja sosiaalinen kehitys, ottaen erityisesti huomioon hänen etnisen, uskonnollisen, kulttuurisen ja kielellisen taustansa;

| c) | turvallisuusnäkökohdat erityisesti silloin kun lapsella on riski joutua ihmiskaupan uhriksi; |
| --- | --- |

c)

turvallisuusnäkökohdat erityisesti silloin kun lapsella on riski joutua ihmiskaupan uhriksi;

| d) | alaikäisen näkemykset hänen ikänsä ja kehitystasonsa mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

alaikäisen näkemykset hänen ikänsä ja kehitystasonsa mukaisesti.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että alaikäisillä on mahdollisuus ikäänsä sopivaan vapaa-ajan toimintaan, leikki- ja virkistystoiminta mukaan luettuina, 18 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuissa tiloissa ja vastaanottokeskuksissa.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikenlaisten väärinkäytösten, laiminlyöntien, hyväksikäytön, kidutuksen taikka julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun uhriksi joutuneille tai aseellisista selkkauksista kärsineille alaikäisille annetaan tarvittaessa kuntoutusta sekä soveltuvia mielenterveyspalveluita ║ ja pätevää neuvontaa║.

24 artikla

Ilman huoltajaa olevat alaikäiset

1.   Jäsenvaltioiden on ▐ toteutettava toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ilman huoltajaa olevia alaikäisiä edustaa laillinen holhooja
  . Lapselle on nimettävä holhooja, joka neuvoo ja suojelee lasta ja joka varmistaa, että kaikissa päätöksissä otetaan huomioon lapsen etu. Holhoojalla on oltava tarvittava asiantuntemus lastenhoidon alalla, jotta varmistetaan, että lapsen etu on turvattu ja että lapsen oikeudelliset, sosiaaliset, terveyttä koskevat, psykologiset, aineelliset ja koulutukseen liittyvät tarpeet täytetään asianmukaisesti. Yhteisöjä, elimiä tai henkilöitä, joiden edut saattavat olla ristiriidassa lapsen edun kanssa, ei voida nimetä holhoojaksi
  . Asianomaisten viranomaisten on säännöllisesti tarkistettava tilanne.

2.   Ilman huoltajaa olevat alaikäiset kansainvälistä suojelua hakevat henkilöt on siitä lähtien, kun heille on myönnetty pääsy jäsenvaltion alueelle, siihen asti, kun heidän on lähdettävä sen jäsenvaltion alueelta, jossa hakemus tehtiin tai sitä käsitellään, sijoitettava:

| a) | täysi-ikäisten sukulaisten luokse; |
| --- | --- |

a)

täysi-ikäisten sukulaisten luokse;

| b) | sijoitusperheeseen; |
| --- | --- |

b)

sijoitusperheeseen;

| c) | vastaanottokeskuksiin, joissa on alaikäisille soveltuvia järjestelyjä; |
| --- | --- |

c)

vastaanottokeskuksiin, joissa on alaikäisille soveltuvia järjestelyjä;

| d) | muihin alaikäisille soveltuviin majoituspaikkoihin. |
| --- | --- |

d)

muihin alaikäisille soveltuviin majoituspaikkoihin.

Jäsenvaltiot voivat sijoittaa ilman huoltajaa olevat 16-vuotiaat tai sitä vanhemmat alaikäiset täysi-ikäisille turvapaikanhakijoille tarkoitettuihin vastaanottokeskuksiin.

Sisarukset on mahdollisuuksien mukaan pidettävä yhdessä ottaen huomioon kyseisen alaikäisen etu sekä erityisesti hänen ikänsä ja kehitysasteensa. Ilman huoltajaa olevien alaikäisten asuinpaikan muutokset on rajoitettava mahdollisimman vähiin.

3.   Jäsenvaltioiden on säädettävä kansallisessa lainsäädännössään menettelyistä, joilla jäljitetään ilman huoltajaa olevan alaikäisen perheenjäsenet. Jäsenvaltioiden on aloitettava ilman huoltajaa olevan alaikäisen perheenjäsenten jäljittäminen mahdollisimman pian kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tekemisen jälkeen ja suojattava samalla hänen etunsa. Jos alaikäisen tai hänen läheisten sukulaistensa elämä tai koskemattomuus saattaa olla uhattuna, varsinkin jos sukulaiset ovat jääneet lähtömaahan, on huolellisesti varmistettava, että kyseisiä henkilöitä koskevien tietojen keruu, käsittely ja välittäminen tapahtuu luottamuksellisesti, jottei heidän turvallisuuttaan vaaranneta.

4.   Ilman huoltajaa olevien alaikäisten parissa työskentelevillä henkilöillä on oltava alaikäisten tarpeita vastaava koulutus ja heidän on jatkuvasti saatava jatkokoulutusta, ja heitä koskee työssään saamiensa tietojen osalta kansallisen lainsäädännön mukainen salassapitovelvollisuus.

25 artikla

Kidutuksen ja väkivallan uhrit

1.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että kidutuksen, raiskauksen tai muun vakavan väkivallanteon kohteeksi joutuneet henkilöt saavat edellä mainittujen tekojen aiheuttamien vammojen edellyttämää hoitoa ja että heillä on erityisesti pääsy kuntoutuspalveluihin, joihin pitäisi sisältyä mahdollisuus saada lääketieteellistä ja psykologista hoitoa.

2.   Kidutuksen
  , raiskauksen tai muun vakavan väkivallanteon
  uhrien parissa työskentelevillä henkilöillä on oltava uhrien tarpeita vastaava koulutus ja heidän on jatkuvasti saatava jatkokoulutusta, ja heitä koskee työssään saamiensa tietojen osalta kansallisen lainsäädännön mukainen salassapitovelvollisuus.

V LUKU

MUUTOKSENHAKU

26 artikla

Muutoksenhaku

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän direktiivin mukaisten etujen myöntämistä, peruuttamista tai rajoittamista koskeviin päätöksiin tai 7 artiklan nojalla tehtyihin päätöksiin, jotka koskevat turvapaikanhakijaa henkilökohtaisesti, voidaan hakea muutosta kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen menettelyjen mukaisesti. Ainakin päätöksentekomenettelyn viimeisessä vaiheessa on myönnettävä oikeus hakea muutosta lainkäyttöelimessä tai saada asia uudelleen käsiteltäväksi lainkäyttöelimessä tosiseikkojen ja oikeudellisten seikkojen osalta.

2.   ▐ Jäsenvaltioiden on varmistettava
  , että maksutonta
  oikeusapua ja/tai oikeudellinen edustaja
  myönnetään tarvittaessa pyynnöstä direktiivin 2005/85/EY 15 artiklan 3–6 kohdan mukaisesti
  .

Oikeusavun ja/tai oikeudellisen edustajan saatavuutta koskevista menettelyistä näissä tapauksissa on säädettävä kansallisessa lainsäädännössä.

VI LUKU

VASTAANOTTOJÄRJESTELYJEN TEHOSTAMINEN

27 artikla

Toimivaltaiset viranomaiset

Kunkin jäsenvaltion on nimettävä ja ilmoitettava komissiolle viranomaiset, jotka ovat vastuussa tähän direktiiviin perustuvien velvoitteiden täyttämisestä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle nimettyjen viranomaisten vaihtumisesta.

28 artikla

Ohjaus, seuranta ja valvonta

1.   Jäsenvaltioiden on perustuslailliset rakenteensa asianmukaisesti huomioon ottaen otettava käyttöön tarvittavat järjestelyt, joilla varmistetaan vastaanotto-olosuhteiden tason asianmukainen ohjaaminen, seuranta ja valvonta.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava liitteessä I olevassa lomakkeessa vaaditut tiedot komissiolle vuosittain [...] alkaen.

29 artikla

Henkilöstö ja varat

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että viranomaisilla ja tämän direktiivin täytäntöönpanosta huolehtivien järjestöjen edustajilla on riittävä peruskoulutus sekä mies- että naispuolisten hakijoiden tarpeisiin vastaamiseksi.

2.   Jäsenvaltioiden on myönnettävä riittävät varat tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten säädösten yhteydessä.

VII LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

30 artikla

Kertomukset

Komissio toimittaa viimeistään [...] Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin soveltamisesta ja tekee tarvittaessa ehdotuksia sen muuttamisesta.

Jäsenvaltioiden on viimeistään [...] toimitettava komissiolle kaikki tämän kertomuksen laatimista varten tarvittavat tiedot, myös 28 artiklan 2 kohdassa säädetyt tilastotiedot.

Kertomuksen esittämisen jälkeen komissio antaa vähintään joka viides vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin soveltamisesta.

31 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava [...] artiklan [Artiklat, joiden sisältöä on muutettu suhteessa aiempaan direktiiviin] ja liitteen I säännösten noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [...]. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. Niissä on myös mainittava, että voimassa oleviin lakeihin, asetuksiin ja hallinnollisiin määräyksiin sisältyviä viittauksia tällä direktiivillä kumottuihin direktiiveihin pidetään viittauksina tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset ja maininnat tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat kansallisen lainsäädäntönsä keskeiset säännökset kirjallisina komissiolle.

32 artikla

Kumoaminen

Kumotaan direktiivi 2003/9/EY [tämän direktiivin 31 artiklan 1 kohdassa mainittua päivää seuraavasta päivästä], sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioita velvoittavia määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava liitteessä II olevassa B osassa mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä.

Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä III olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

33 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

[...] artiklan [Artiklat, joita ei ole muutettu suhteessa aiempaan direktiiviin] ja liitteen I säännöksiä sovelletaan [31 artiklan 1 kohdassa mainittua päivää seuraavasta päivästä].

34 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu jäsenvaltioille.

Tehty ║

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C ...

1

(2)  EUVL C ...

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 7. toukokuuta 2009.

3

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 7. toukokuuta 2009

(4)  EUVL L 31, 6.2.2003, s. 18.

4

(5)  EUVL L 304, 30.9.2004, s. 12.

5

(6)  EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12.

6

(7)  EUVL L 326, 13.12.2005, s. 13.

7

Torstai 7. toukokuuta 2009LIITE 1

Raportointilomake tiedoille, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain direktiivin [.../.../EY] 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| 1. | Ilmoittakaa jäsenvaltiossanne direktiivin [.../.../EY] 3 artiklan 1 kohdassa säädettyjen vastaanotto-olosuhteiden piirissä olevien henkilöiden lukumäärä jaoteltuna sukupuolen ja iän mukaan. Ilmoittakaa kustakin henkilöstä, onko hän turvapaikanhakija vai direktiivin [.../.../EY] 2 artiklan c alakohdassa määritelty perheenjäsen. |
| --- | --- |

1.

Ilmoittakaa jäsenvaltiossanne direktiivin [.../.../EY] 3 artiklan 1 kohdassa säädettyjen vastaanotto-olosuhteiden piirissä olevien henkilöiden lukumäärä jaoteltuna sukupuolen ja iän mukaan. Ilmoittakaa kustakin henkilöstä, onko hän turvapaikanhakija vai direktiivin [.../.../EY] 2 artiklan c alakohdassa määritelty perheenjäsen.

| 2. | Toimittakaa direktiivin [.../.../EY] 22 artiklan mukaisesti tilastotiedot sellaisten turvapaikanhakijoiden lukumäärästä, joilla on todettu erityistarpeita, jaoteltuina erityistarpeiden perusteella ryhmiin seuraavasti:






  — | ilman huoltajaa olevat alaikäiset; |
| --- | --- | --- |

2.

Toimittakaa direktiivin [.../.../EY] 22 artiklan mukaisesti tilastotiedot sellaisten turvapaikanhakijoiden lukumäärästä, joilla on todettu erityistarpeita, jaoteltuina erityistarpeiden perusteella ryhmiin seuraavasti:

—

ilman huoltajaa olevat alaikäiset;

| — | vammaiset; |
| --- | --- |

—

vammaiset;

| — | vanhukset; |
| --- | --- |

—

vanhukset;

| — | raskaana olevat naiset; |
| --- | --- |

—

raskaana olevat naiset;

| — | yksinhuoltajat; |
| --- | --- |

—

yksinhuoltajat;

| — | kidutuksen, raiskauksen tai muun vakavan psyykkisen, fyysisen tai seksuaalisen väkivallan kohteeksi joutuneet henkilöt; |
| --- | --- |

—

kidutuksen, raiskauksen tai muun vakavan psyykkisen, fyysisen tai seksuaalisen väkivallan kohteeksi joutuneet henkilöt;

| — | ihmiskaupan uhrit; |
| --- | --- |

—

ihmiskaupan uhrit;

| — | mielenterveyshäiriöistä kärsivät henkilöt; |
| --- | --- |

—

mielenterveyshäiriöistä kärsivät henkilöt;

| — | muut (tarkentakaa). |
| --- | --- |

—

muut (tarkentakaa).

| 3. | Antakaa yksityiskohtaiset tiedot direktiivin [.../.../EY] 6 artiklassa säädetyistä asiakirjoista, erityisesti kyseisten asiakirjojen tyypistä, nimestä ja muodosta. |
| --- | --- |

3.

Antakaa yksityiskohtaiset tiedot direktiivin [.../.../EY] 6 artiklassa säädetyistä asiakirjoista, erityisesti kyseisten asiakirjojen tyypistä, nimestä ja muodosta.

| 4. | Viitaten direktiivin [.../.../EY] 15 artiklaan ilmoittakaa niiden jäsenvaltiossanne olevien turvapaikanhakijoiden lukumäärä, joilla on pääsy työmarkkinoille, sekä parhaillaan työssä käyvien henkilöiden lukumäärä talouden aloittain jaoteltuna. Kuvailkaa yksityiskohtaisesti mahdolliset erityisehdot, joilla rajoitetaan turvapaikanhakijoiden pääsyä työmarkkinoille. |
| --- | --- |

4.

Viitaten direktiivin [.../.../EY] 15 artiklaan ilmoittakaa niiden jäsenvaltiossanne olevien turvapaikanhakijoiden lukumäärä, joilla on pääsy työmarkkinoille, sekä parhaillaan työssä käyvien henkilöiden lukumäärä talouden aloittain jaoteltuna. Kuvailkaa yksityiskohtaisesti mahdolliset erityisehdot, joilla rajoitetaan turvapaikanhakijoiden pääsyä työmarkkinoille.

| 5. | Viitaten direktiivin [.../.../EY] 17 artiklan 5 kohtaan kuvailkaa yksityiskohtaisesti aineellisia vastaanotto-olosuhteita, muun muassa niiden rahallista arvoa, toteutustapaa (ts. mikä osa aineellisista vastaanotto-olosuhteista tarjotaan luontoissuorituksena, rahallisena etuutena tai maksukuponkien muodossa tai niiden yhdistelmänä) ja ilmoittakaa, kuinka paljon päivärahaa turvapaikanhakijoille maksetaan.
   
  ▐ |
| --- | --- |

5.

Viitaten direktiivin [.../.../EY] 17 artiklan 5 kohtaan kuvailkaa yksityiskohtaisesti aineellisia vastaanotto-olosuhteita, muun muassa niiden rahallista arvoa, toteutustapaa (ts. mikä osa aineellisista vastaanotto-olosuhteista tarjotaan luontoissuorituksena, rahallisena etuutena tai maksukuponkien muodossa tai niiden yhdistelmänä) ja ilmoittakaa, kuinka paljon päivärahaa turvapaikanhakijoille maksetaan.

▐

Torstai 7. toukokuuta 2009LIITE II

A   OSA

Kumottu direktiivi

(viitataan 32 artiklassa)

| Neuvoston direktiivi 2003/9/EY | (EUVL L 31, 6.2.2003, s. 18) |
| --- | --- |

Neuvoston direktiivi 2003/9/EY

(EUVL L 31, 6.2.2003, s. 18)

B   OSA

Määräaika direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä

(viitataan 31 artiklassa)

| Direktiivi | Määräaika saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä |
| --- | --- |
| 2003/9/EY | 6. helmikuuta 2005 |

Direktiivi

Määräaika saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä

2003/9/EY

6. helmikuuta 2005

Torstai 7. toukokuuta 2009LIITE III

Vastaavuustaulukko

| Direktiivi 2003/9/EY | Tämä direktiivi |
| --- | --- |
| 1 artikla | 1 artikla |
| 2 artikla, johtolause | 2 artikla, johtolause |
| 2 artiklan a alakohta | — |
| 2 artiklan b alakohta | 2 artiklan a alakohta |
| 2 artiklan c alakohta | 2 artiklan b alakohta |
| 2 artiklan d alakohdan johtolause sekä i ja ii alakohta | 2 artiklan c alakohdan johtolause sekä i ja ii alakohta |
| — | 2 artiklan c alakohdan iii, iv, v ja vi alakohta |
| 2 artiklan e ja f alakohta | — |
| 2 artiklan g alakohta | 2 artiklan d alakohta |
| — | 2 artiklan e alakohta |
| 2 artiklan h alakohta | 2 artiklan f alakohta |
| 2 artiklan i alakohta | 2 artiklan g alakohta |
| 2 artiklan j alakohta | 2 artiklan h alakohta |
| 2 artiklan k alakohta | 2 artiklan i alakohta |
| 2 artiklan l alakohta | 2 artiklan j alakohta |
| 3 artikla | 3 artikla |
| 4 artikla | 4 artikla |
| 5 artikla | 5 artikla |
| 6 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta | 6 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta | 6 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta |
| 6 artiklan 2–5 kohta | 6 artiklan 2–5 kohta |
| 7 artiklan 1 ja 2 kohta | 7 artiklan 1 ja 2 kohta |
| 7 artiklan 3 kohta | — |
| 7 artiklan 4 ║ kohta | 7 artiklan 3 ║ kohta |
| — | 7 artiklan 4 kohta |
| 7 artiklan 5 ja 6 kohta | 7 artiklan 5 ja 6 kohta |
| — | 8 artikla |
| — | 9 artikla |
| — | 10 artikla |
| — | 11 artikla |
| 8 artikla | 12 artikla |
| 9 artikla | 13 artikla |
| 10 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta | 14 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 10 artiklan 1 kohdan toinen alakohta | — |
| 10 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta | 14 artiklan 1 kohdan toinen alakohta |
| 10 artiklan 2 kohta | 14 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta |
| — | 14 artiklan 2 kohdan toinen alakohta |
| 10 artiklan 3 kohta | 14 artiklan 3 kohta |
| 11 artiklan 1 kohta | — |
| — | 15 artiklan 1 kohta |
| 11 artiklan 2 ja 3 kohta | 15 artiklan 2 ja 3 kohta |
| 11 artiklan 4 kohta | — |
| 12 artikla | 16 artikla |
| 13
  artikla | 17
  artikla |
| 14 artiklan 1 kohta | 18 artiklan 1 kohta |
| 14 artiklan 2 kohdan johtolause ja ensimmäinen alakohta | 18 artiklan 2 kohdan johtolause ja ensimmäinen alakohta |
| — | 18 artiklan 2 kohdan toinen alakohta |
| 14 artiklan 2 kohdan toinen alakohta | 18 artiklan 2 kohdan kolmas alakohta |
| 14 artiklan 3–7 kohta | 18 artiklan 3–7 kohta |
| 14 artiklan 8 kohdan johtolause | 18 artiklan 8 kohdan johtolause |
| 14 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäinen luetelmakohta | 18 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohta |
| 14 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan toinen luetelmakohta | — |
| 14 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan kolmas ja neljäs luetelmakohta | 18 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohta |
| 14 artiklan 8 kohdan toinen alakohta | 18 artiklan 8 kohdan toinen alakohta |
| 15 artikla | 19 artikla |
| — | 20 artikla |
| 16 artiklan 1 kohdan johtolause | 21 artiklan 1 kohdan johtolause |
| 16 artiklan 1 kohdan a alakohta | — |
| 16 artiklan 1 kohdan a alakohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas luetelmakohta | 20 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohta |
| 16 artiklan 1 kohdan b alakohta | — |
| — | 21 artiklan 2 kohta |
| 16 artiklan 2 kohta | — |
| 16 artiklan 3–5 kohta | 21 artiklan 3–5 kohta |
| 17 artiklan 1 kohta | 22 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta |
| | 22 artiklan 1 kohdan toinen alakohta |
| 17 artiklan 2 kohta | — |
| — | 22 artiklan 2 kohta |
| 18 artiklan 1 kohta | 23 artiklan 1 kohta |
| — | 23 artiklan 2 ja 3 kohta |
| 18 artiklan 2 kohta | 23 artiklan 4 kohta |
| 19 artikla | 24 artikla |
| 20 artikla | 25 artiklan 1 kohta |
| — | 25 artiklan 2 kohta |
| 21 artiklan 1 kohta | 26 artiklan 1 kohta |
| — | 26 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 21 artiklan 2 kohta | 26 artiklan 2 kohdan toinen alakohta |
| 22 artikla | — |
| — | 27 artikla |
| 23 artikla | 28 artiklan 1 kohta |
| — | 28 artiklan 2 kohta |
| 24 artikla | 29 artikla |
| 25 artikla | 30 artikla |
| 26 artikla | 31 artikla |
| — | 32 artikla |
| 27 artikla | 33 artiklan ensimmäinen kohta |
| — | 33 artiklan toinen kohta |
| 28 artikla | 34 artikla |
| — | Liite I |
| — | Liite II |
| — | Liite III |

Direktiivi 2003/9/EY

Tämä direktiivi

1 artikla

1 artikla

2 artikla, johtolause

2 artikla, johtolause

2 artiklan a alakohta

—

2 artiklan b alakohta

2 artiklan a alakohta

2 artiklan c alakohta

2 artiklan b alakohta

2 artiklan d alakohdan johtolause sekä i ja ii alakohta

2 artiklan c alakohdan johtolause sekä i ja ii alakohta

—

2 artiklan c alakohdan iii, iv, v ja vi alakohta

2 artiklan e ja f alakohta

—

2 artiklan g alakohta

2 artiklan d alakohta

—

2 artiklan e alakohta

2 artiklan h alakohta

2 artiklan f alakohta

2 artiklan i alakohta

2 artiklan g alakohta

2 artiklan j alakohta

2 artiklan h alakohta

2 artiklan k alakohta

2 artiklan i alakohta

2 artiklan l alakohta

2 artiklan j alakohta

3 artikla

3 artikla

4 artikla

4 artikla

5 artikla

5 artikla

6 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

6 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

6 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta

6 artiklan 2–5 kohta

6 artiklan 2–5 kohta

7 artiklan 1 ja 2 kohta

7 artiklan 1 ja 2 kohta

7 artiklan 3 kohta

—

7 artiklan 4 ║ kohta

7 artiklan 3 ║ kohta

—

7 artiklan 4 kohta

7 artiklan 5 ja 6 kohta

7 artiklan 5 ja 6 kohta

—

8 artikla

—

9 artikla

—

10 artikla

—

11 artikla

8 artikla

12 artikla

9 artikla

13 artikla

10 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

14 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

10 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

—

10 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta

14 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

10 artiklan 2 kohta

14 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta

—

14 artiklan 2 kohdan toinen alakohta

10 artiklan 3 kohta

14 artiklan 3 kohta

11 artiklan 1 kohta

—

—

15 artiklan 1 kohta

11 artiklan 2 ja 3 kohta

15 artiklan 2 ja 3 kohta

11 artiklan 4 kohta

—

12 artikla

16 artikla

13
  artikla

17
  artikla

14 artiklan 1 kohta

18 artiklan 1 kohta

14 artiklan 2 kohdan johtolause ja ensimmäinen alakohta

18 artiklan 2 kohdan johtolause ja ensimmäinen alakohta

—

18 artiklan 2 kohdan toinen alakohta

14 artiklan 2 kohdan toinen alakohta

18 artiklan 2 kohdan kolmas alakohta

14 artiklan 3–7 kohta

18 artiklan 3–7 kohta

14 artiklan 8 kohdan johtolause

18 artiklan 8 kohdan johtolause

14 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäinen luetelmakohta

18 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohta

14 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan toinen luetelmakohta

—

14 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan kolmas ja neljäs luetelmakohta

18 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohta

14 artiklan 8 kohdan toinen alakohta

18 artiklan 8 kohdan toinen alakohta

15 artikla

19 artikla

—

20 artikla

16 artiklan 1 kohdan johtolause

21 artiklan 1 kohdan johtolause

16 artiklan 1 kohdan a alakohta

—

16 artiklan 1 kohdan a alakohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas luetelmakohta

20 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohta

16 artiklan 1 kohdan b alakohta

—

—

21 artiklan 2 kohta

16 artiklan 2 kohta

—

16 artiklan 3–5 kohta

21 artiklan 3–5 kohta

17 artiklan 1 kohta

22 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

22 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

17 artiklan 2 kohta

—

—

22 artiklan 2 kohta

18 artiklan 1 kohta

23 artiklan 1 kohta

—

23 artiklan 2 ja 3 kohta

18 artiklan 2 kohta

23 artiklan 4 kohta

19 artikla

24 artikla

20 artikla

25 artiklan 1 kohta

—

25 artiklan 2 kohta

21 artiklan 1 kohta

26 artiklan 1 kohta

—

26 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta

21 artiklan 2 kohta

26 artiklan 2 kohdan toinen alakohta

22 artikla

—

—

27 artikla

23 artikla

28 artiklan 1 kohta

—

28 artiklan 2 kohta

24 artikla

29 artikla

25 artikla

30 artikla

26 artikla

31 artikla

—

32 artikla

27 artikla

33 artiklan ensimmäinen kohta

—

33 artiklan toinen kohta

28 artikla

34 artikla

—

Liite I

—

Liite II

—

Liite III

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/370 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/370

---

Torstai 7. toukokuuta 2009Kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämä kansainvälistä suojelua koskeva hakemus (uudelleenlaatiminen) ***I

P6_TA(2009)0377

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta (uudelleenlaadittu toisinto) (KOM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD))

2010/C 212 E/52

(Yhteispäätösmenettely – uudelleenlaatiminen)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0820),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 63 artiklan 1 kohdan 1 a alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0474/2008),

ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle työjärjestyksen 80 a artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 3. huhtikuuta 2009 päivätyn kirjeen,

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 a ja 51 artiklan,

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A6-0284/2009),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset mainittujen muutosten kanssa niiden asiasisältöä muuttamatta, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset mainittujen muutosten kanssa niiden asiasisältöä muuttamatta,

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella ja sellaisena kuin se on jäljempänä tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella ja sellaisena kuin se on jäljempänä tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Torstai 7. toukokuuta 2009P6_TC1-COD(2008)0243

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta (uudelleenlaadittu toisinto)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 63 artiklan ensimmäisen kohdan 1 kohdan a alakohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Niiden perusteiden ja menettelyjen vahvistamisesta, joiden mukaisesti määritetään kolmannen maan kansalaisen johonkin jäsenvaltioon jättämän turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio, 18 päivänä helmikuuta 2003 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 343/2003 (4) olisi tehtävä useita aineellisia muutoksia. Mainittu asetus olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen. |
| --- | --- |

(1)

Niiden perusteiden ja menettelyjen vahvistamisesta, joiden mukaisesti määritetään kolmannen maan kansalaisen johonkin jäsenvaltioon jättämän turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio, 18 päivänä helmikuuta 2003 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 343/2003 (4) olisi tehtävä useita aineellisia muutoksia. Mainittu asetus olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen.

| (2) | Turvapaikka-asioita koskeva yhteinen politiikka, johon sisältyy yhteinen eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä, on olennainen osa Euroopan unionin tavoitetta muodostaa asteittain vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue, joka on avoin henkilöille, jotka olosuhteiden pakosta joutuvat oikeutetusti hakemaan suojelua yhteisöstä. |
| --- | --- |

(2)

Turvapaikka-asioita koskeva yhteinen politiikka, johon sisältyy yhteinen eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä, on olennainen osa Euroopan unionin tavoitetta muodostaa asteittain vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue, joka on avoin henkilöille, jotka olosuhteiden pakosta joutuvat oikeutetusti hakemaan suojelua yhteisöstä.

| (3) | Eurooppa-neuvosto päätti Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 pidetyssä erityisistunnossaan pyrkiä kohti yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää, joka perustuu 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna 31 päivänä tammikuuta 1967 tehdyllä New Yorkin pöytäkirjalla, täysimääräiseen ja kokonaisvaltaiseen soveltamiseen, varmistaen, ettei ketään palauteta vainottavaksi ja pitämällä siten voimassa palauttamatta jättämisen periaatteen. Tältä osin ja vaikuttamatta tässä asetuksessa säädettyjen vastuuperusteiden soveltamiseen, jäsenvaltioita, jotka kaikki noudattavat palauttamiskiellon periaatetta, pidetään kolmansien maiden kansalaisille turvallisina maina. |
| --- | --- |

(3)

Eurooppa-neuvosto päätti Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 pidetyssä erityisistunnossaan pyrkiä kohti yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää, joka perustuu 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna 31 päivänä tammikuuta 1967 tehdyllä New Yorkin pöytäkirjalla, täysimääräiseen ja kokonaisvaltaiseen soveltamiseen, varmistaen, ettei ketään palauteta vainottavaksi ja pitämällä siten voimassa palauttamatta jättämisen periaatteen. Tältä osin ja vaikuttamatta tässä asetuksessa säädettyjen vastuuperusteiden soveltamiseen, jäsenvaltioita, jotka kaikki noudattavat palauttamiskiellon periaatetta, pidetään kolmansien maiden kansalaisille turvallisina maina.

| (4) | Lisäksi Tampereen päätelmissä todetaan, että tällaiseen järjestelmään olisi lyhyellä aikavälillä sisällyttävä selkeä ja toimiva menettely turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevan valtion määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Lisäksi Tampereen päätelmissä todetaan, että tällaiseen järjestelmään olisi lyhyellä aikavälillä sisällyttävä selkeä ja toimiva menettely turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevan valtion määrittämiseksi.

| (5) | Tällaisen menettelyn perusteiden olisi sekä jäsenvaltioiden että asianomaisten henkilöiden kannalta oltava puolueettomat ja oikeudenmukaiset. Menettelyn mukaisesti olisi erityisesti voitava määrittää nopeasti turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio, jotta varmistetaan turvapaikanhakijoille pääsy kansainvälisen suojeluaseman määrittämistä koskeviin menettelyihin ja jotta ei vaaranneta kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelyn nopeutta koskevan tavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

(5)

Tällaisen menettelyn perusteiden olisi sekä jäsenvaltioiden että asianomaisten henkilöiden kannalta oltava puolueettomat ja oikeudenmukaiset. Menettelyn mukaisesti olisi erityisesti voitava määrittää nopeasti turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio, jotta varmistetaan turvapaikanhakijoille pääsy kansainvälisen suojeluaseman määrittämistä koskeviin menettelyihin ja jotta ei vaaranneta kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelyn nopeutta koskevan tavoitteen saavuttamista.

| (6) | Luotaessa asteittain yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää, jonka olisi viime kädessä johdettava yhteiseen turvapaikkamenettelyyn ja turvapaikan saaneiden yhtenäiseen asemaan koko unionissa, on saatuihin kokemuksiin perustuvien parannusten ohella tässä vaiheessa asianmukaista vahvistaa periaatteet, joihin Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioon jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevan valtion ratkaisemisesta tehty, Dublinissa 15 päivänä kesäkuuta 1990 allekirjoitettu yleissopimus, jäljempänä ”Dublinin yleissopimus”, perustuu, ja jonka täytäntöönpano on edistänyt turvapaikkapolitiikkojen yhdenmukaistamista. |
| --- | --- |

(6)

Luotaessa asteittain yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää, jonka olisi viime kädessä johdettava yhteiseen turvapaikkamenettelyyn ja turvapaikan saaneiden yhtenäiseen asemaan koko unionissa, on saatuihin kokemuksiin perustuvien parannusten ohella tässä vaiheessa asianmukaista vahvistaa periaatteet, joihin Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioon jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevan valtion ratkaisemisesta tehty, Dublinissa 15 päivänä kesäkuuta 1990 allekirjoitettu yleissopimus, jäljempänä ”Dublinin yleissopimus”, perustuu, ja jonka täytäntöönpano on edistänyt turvapaikkapolitiikkojen yhdenmukaistamista.

| (7) | Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän luomisen ensimmäinen vaihe on nyt saatettu päätökseen ║. Eurooppa-neuvoston 4 päivänä marraskuuta 2004 hyväksymässä Haagin ohjelmassa asetetaan tavoitteet, jotka vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella on tarkoitus toteuttaa vuosina 2005–2010. Tätä varten Haagin ohjelmassa kehotetaan ║ komissiota saattamaan päätökseen ensimmäisen vaiheen säädösten arviointi ja esittämään toisen vaiheen välineitä ja toimenpiteitä koskevat ehdotukset neuvostolle ja Euroopan parlamentille niin, että ne voidaan hyväksyä ennen vuotta 2010. |
| --- | --- |

(7)

Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän luomisen ensimmäinen vaihe on nyt saatettu päätökseen ║. Eurooppa-neuvoston 4 päivänä marraskuuta 2004 hyväksymässä Haagin ohjelmassa asetetaan tavoitteet, jotka vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella on tarkoitus toteuttaa vuosina 2005–2010. Tätä varten Haagin ohjelmassa kehotetaan ║ komissiota saattamaan päätökseen ensimmäisen vaiheen säädösten arviointi ja esittämään toisen vaiheen välineitä ja toimenpiteitä koskevat ehdotukset neuvostolle ja Euroopan parlamentille niin, että ne voidaan hyväksyä ennen vuotta 2010.

| (8) | Jäsenvaltioiden turvapaikka-asioista vastaavien yksiköiden olisi saatava käytännön apua voidakseen vastata toimintansa päivittäisiin vaatimuksiin. Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolla, joka on perustettu ... päivänä ...kuuta ... annetulla asetuksella (EY) N:o .../...

   (5)

  , on tässä yhteydessä merkittävä rooli. |
| --- | --- |

(8)

Jäsenvaltioiden turvapaikka-asioista vastaavien yksiköiden olisi saatava käytännön apua voidakseen vastata toimintansa päivittäisiin vaatimuksiin. Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolla, joka on perustettu ... päivänä ...kuuta ... annetulla asetuksella (EY) N:o .../...

   (5)

  , on tässä yhteydessä merkittävä rooli.

| (9) | Arviointien tulosten perusteella on tässä vaiheessa asianmukaista vahvistaa periaatteet, joihin asetus (EY) N:o 343/2003 perustuu, ja tehdä samalla kokemusten perusteella tarvittavat parannukset, jotta voidaan lisätä järjestelmän ja kansainvälistä suojelua hakeville tämän menettelyn mukaisesti myönnettävän aseman vaikuttavuutta. |
| --- | --- |

(9)

Arviointien tulosten perusteella on tässä vaiheessa asianmukaista vahvistaa periaatteet, joihin asetus (EY) N:o 343/2003 perustuu, ja tehdä samalla kokemusten perusteella tarvittavat parannukset, jotta voidaan lisätä järjestelmän ja kansainvälistä suojelua hakeville tämän menettelyn mukaisesti myönnettävän aseman vaikuttavuutta.

| (10) | Tämän asetuksen soveltamisala olisi ulotettava koskemaan toissijaista suojelua hakevia ja saavia henkilöitä, jotta voidaan varmistaa kaikkien kansainvälistä suojelua hakevien ja saavien yhtäläinen kohtelu ja taata johdonmukaisuus EU:n voimassa olevan turvapaikkasäännöstön kanssa, erityisesti kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelyä pakolaisiksi tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitseviksi henkilöiksi koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä myönnetyn suojelun sisällöstä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/83/EY (6) kanssa. |
| --- | --- |

(10)

Tämän asetuksen soveltamisala olisi ulotettava koskemaan toissijaista suojelua hakevia ja saavia henkilöitä, jotta voidaan varmistaa kaikkien kansainvälistä suojelua hakevien ja saavien yhtäläinen kohtelu ja taata johdonmukaisuus EU:n voimassa olevan turvapaikkasäännöstön kanssa, erityisesti kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelyä pakolaisiksi tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitseviksi henkilöiksi koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä myönnetyn suojelun sisällöstä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/83/EY (6) kanssa.

| (11) | Jotta voitaisiin taata kaikkien turvapaikanhakijoiden yhtäläinen kohtelu, olisi menettelyssä, jossa määritetään tässä asetuksessa säädetty vastuussa oleva jäsenvaltio, sovellettava [turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista] ... päivänä ...kuuta ... annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä ║.../.../EY║ (7). |
| --- | --- |

(11)

Jotta voitaisiin taata kaikkien turvapaikanhakijoiden yhtäläinen kohtelu, olisi menettelyssä, jossa määritetään tässä asetuksessa säädetty vastuussa oleva jäsenvaltio, sovellettava [turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista] ... päivänä ...kuuta ... annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä ║.../.../EY║ (7).

| (12) | Lapsen oikeuksista vuonna 1989 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien sopimuksen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisesti jäsenvaltioiden olisi tätä asetusta soveltaessaan otettava ensisijaisesti huomioon lapsen etu. Lisäksi olisi säädettävä erityisistä menettelyllisistä takeista ilman huoltajaa olevia alaikäisiä varten heidän erityisen haavoittuvan asemansa vuoksi. |
| --- | --- |

(12)

Lapsen oikeuksista vuonna 1989 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien sopimuksen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisesti jäsenvaltioiden olisi tätä asetusta soveltaessaan otettava ensisijaisesti huomioon lapsen etu. Lisäksi olisi säädettävä erityisistä menettelyllisistä takeista ilman huoltajaa olevia alaikäisiä varten heidän erityisen haavoittuvan asemansa vuoksi.

| (13) | Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn Euroopan yleissopimuksen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisesti jäsenvaltioiden olisi tätä asetusta soveltaessaan otettava ensisijaisesti huomioon perheen yhtenäisyyden säilyttämisen periaate. |
| --- | --- |

(13)

Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn Euroopan yleissopimuksen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisesti jäsenvaltioiden olisi tätä asetusta soveltaessaan otettava ensisijaisesti huomioon perheen yhtenäisyyden säilyttämisen periaate.

| (14) | Saman perheen jäsenten kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittely samassa jäsenvaltiossa mahdollistaa, että ne tutkitaan perusteellisesti ja että heitä koskevat päätökset ovat johdonmukaisia ja että perheenjäseniä ei eroteta toisistaan. |
| --- | --- |

(14)

Saman perheen jäsenten kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittely samassa jäsenvaltiossa mahdollistaa, että ne tutkitaan perusteellisesti ja että heitä koskevat päätökset ovat johdonmukaisia ja että perheenjäseniä ei eroteta toisistaan.

| (15) | Jotta voidaan varmistaa, että perheen yhtenäisyyttä ja lapsen etua koskevia periaatteita noudatetaan täysimääräisesti, olisi raskaudesta tai äitiydestä taikka asianomaisten terveydentilasta tai korkeasta iästä johtuvasta hakijan ja hänen sukulaisensa riippuvuussuhteesta tehtävä velvoittava vastuuperuste. Kun hakija on ilman huoltajaa oleva alaikäinen, velvoittavana vastuuperusteena olisi pidettävä myös sitä, että hänellä on toisen jäsenvaltion alueella sukulainen, joka voi huolehtia hänestä. |
| --- | --- |

(15)

Jotta voidaan varmistaa, että perheen yhtenäisyyttä ja lapsen etua koskevia periaatteita noudatetaan täysimääräisesti, olisi raskaudesta tai äitiydestä taikka asianomaisten terveydentilasta tai korkeasta iästä johtuvasta hakijan ja hänen sukulaisensa riippuvuussuhteesta tehtävä velvoittava vastuuperuste. Kun hakija on ilman huoltajaa oleva alaikäinen, velvoittavana vastuuperusteena olisi pidettävä myös sitä, että hänellä on toisen jäsenvaltion alueella sukulainen, joka voi huolehtia hänestä.

| (16) | Jokaisen jäsenvaltion olisi voitava poiketa vastuun määrittämisperusteista erityisesti inhimillisistä syistä ja myötätunnosta ja käsitellä sille tai jollekin toiselle jäsenvaltiolle esitetty kansainvälistä suojelua koskeva hakemus siinäkin tapauksessa, ettei se tässä asetuksessa määriteltyjen velvoittavien perusteiden mukaan ole vastuussa hakemuksen käsittelystä, jos asianomainen jäsenvaltio ja hakija suostuvat siihen. |
| --- | --- |

(16)

Jokaisen jäsenvaltion olisi voitava poiketa vastuun määrittämisperusteista erityisesti inhimillisistä syistä ja myötätunnosta ja käsitellä sille tai jollekin toiselle jäsenvaltiolle esitetty kansainvälistä suojelua koskeva hakemus siinäkin tapauksessa, ettei se tässä asetuksessa määriteltyjen velvoittavien perusteiden mukaan ole vastuussa hakemuksen käsittelystä, jos asianomainen jäsenvaltio ja hakija suostuvat siihen.

| (17) | Hakijalle olisi järjestettävä henkilökohtainen puhuttelu, jotta voidaan helpottaa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämistä ja ▐ antaa hakijalle suullisesti tietoa tämän asetuksen soveltamisesta. |
| --- | --- |

(17)

Hakijalle olisi järjestettävä henkilökohtainen puhuttelu, jotta voidaan helpottaa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämistä ja ▐ antaa hakijalle suullisesti tietoa tämän asetuksen soveltamisesta.

| (18) | Erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan mukaisesti olisi otettava käyttöön oikeudelliset takeet ja tehokkaat oikeussuojakeinot, jotka koskevat päätöksiä siirtää hakija hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan jäsenvaltioon, jotta voidaan varmistaa asianomaisten henkilöiden oikeuksien tehokas suojelu. |
| --- | --- |

(18)

Erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan mukaisesti olisi otettava käyttöön oikeudelliset takeet ja tehokkaat oikeussuojakeinot, jotka koskevat päätöksiä siirtää hakija hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan jäsenvaltioon, jotta voidaan varmistaa asianomaisten henkilöiden oikeuksien tehokas suojelu.

| (19) | Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti näiden tehokkaiden oikeussuojakeinojen tulisi kattaa sekä tämän asetuksen soveltamisen tarkastelu että oikeudellisen ja tosiseikkoihin perustuvan tilanteen tarkastelu siinä jäsenvaltiossa, johon hakija siirretään, jotta voidaan varmistaa, että kansainvälistä oikeutta noudatetaan. |
| --- | --- |

(19)

Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti näiden tehokkaiden oikeussuojakeinojen tulisi kattaa sekä tämän asetuksen soveltamisen tarkastelu että oikeudellisen ja tosiseikkoihin perustuvan tilanteen tarkastelu siinä jäsenvaltiossa, johon hakija siirretään, jotta voidaan varmistaa, että kansainvälistä oikeutta noudatetaan.

| (20) | Tässä asetuksessa ”säilöönotolla” ei pitäisi olla rikosoikeudellista tai rangaistuksiin liittyvää sivumerkitystä, vaan sillä olisi tarkoitettava pelkästään hallinnollista ja tilapäistä toimenpidettä. |
| --- | --- |

(20)

Tässä asetuksessa ”säilöönotolla” ei pitäisi olla rikosoikeudellista tai rangaistuksiin liittyvää sivumerkitystä, vaan sillä olisi tarkoitettava pelkästään hallinnollista ja tilapäistä toimenpidettä.

| (21) | Turvapaikanhakijoiden säilöönotossa olisi noudatettava periaatetta, jonka mukaan ketään ei pidä ottaa säilöön pelkästään sen vuoksi, että hän hakee kansainvälistä suojelua.
  Turvapaikanhakijat voidaan ottaa säilöön hallinnollisiin säilöönottokeskuksiin, jotka ovat erillisiä vankiloista, ja
  säilöönotossa olisi noudatettava erityisesti Geneven yleissopimuksen 31 artiklaa ja [turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista] annetussa direktiivissä ║.../.../EY║ säädettyjä selkeästi määriteltyjä poikkeuksellisia olosuhteita ja takeita. Lisäksi olisi rajoitettava säilöönottoa, joka toteutetaan henkilön siirtämiseksi hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan jäsenvaltioon, ja siinä olisi noudatettava oikeasuhteisuuden periaatetta käytettyihin keinoihin ja tavoitteisiin nähden. |
| --- | --- |

(21)

Turvapaikanhakijoiden säilöönotossa olisi noudatettava periaatetta, jonka mukaan ketään ei pidä ottaa säilöön pelkästään sen vuoksi, että hän hakee kansainvälistä suojelua.
  Turvapaikanhakijat voidaan ottaa säilöön hallinnollisiin säilöönottokeskuksiin, jotka ovat erillisiä vankiloista, ja
  säilöönotossa olisi noudatettava erityisesti Geneven yleissopimuksen 31 artiklaa ja [turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista] annetussa direktiivissä ║.../.../EY║ säädettyjä selkeästi määriteltyjä poikkeuksellisia olosuhteita ja takeita. Lisäksi olisi rajoitettava säilöönottoa, joka toteutetaan henkilön siirtämiseksi hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan jäsenvaltioon, ja siinä olisi noudatettava oikeasuhteisuuden periaatetta käytettyihin keinoihin ja tavoitteisiin nähden.

| (22) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 343/2003 soveltamista koskevista säännöistä 2 päivänä syyskuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1560/2003 (8) mukaisesti siirrot hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan jäsenvaltioon voidaan toteuttaa vapaaehtoiselta pohjalta, valvottuna lähtönä tai saattajan kanssa. Jäsenvaltioiden tulisi kannustaa vapaaehtoiseen siirtymiseen ja varmistaa, että valvottu lähtö tai saattajan kanssa tapahtuva siirtyminen toteutetaan inhimillisesti, perusoikeuksia ja ihmisarvoa täysimääräisesti kunnioittaen. |
| --- | --- |

(22)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 343/2003 soveltamista koskevista säännöistä 2 päivänä syyskuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1560/2003 (8) mukaisesti siirrot hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan jäsenvaltioon voidaan toteuttaa vapaaehtoiselta pohjalta, valvottuna lähtönä tai saattajan kanssa. Jäsenvaltioiden tulisi kannustaa vapaaehtoiseen siirtymiseen ja varmistaa, että valvottu lähtö tai saattajan kanssa tapahtuva siirtyminen toteutetaan inhimillisesti, perusoikeuksia ja ihmisarvoa täysimääräisesti kunnioittaen.

| (23) | Sellaisen alueen asteittain luominen, jolla ei ole sisärajoja ja jolla taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus ║ perustamissopimuksen määräysten mukaisesti sekä kolmansien maiden kansalaisten maahantulolle ja alueella oleskelulle asetettavia ehtoja koskevan yhteisön politiikan vahvistaminen, mukaan lukien yhteiset ponnistelut ulkorajojen hallinnoimiseksi, tekee välttämättömäksi löytää tasapaino vastuuta koskevien perusteiden kesken yhteisvastuullisuuden hengessä. |
| --- | --- |

(23)

Sellaisen alueen asteittain luominen, jolla ei ole sisärajoja ja jolla taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus ║ perustamissopimuksen määräysten mukaisesti sekä kolmansien maiden kansalaisten maahantulolle ja alueella oleskelulle asetettavia ehtoja koskevan yhteisön politiikan vahvistaminen, mukaan lukien yhteiset ponnistelut ulkorajojen hallinnoimiseksi, tekee välttämättömäksi löytää tasapaino vastuuta koskevien perusteiden kesken yhteisvastuullisuuden hengessä.

| (24) | Tämän asetuksen soveltamisesta saattaa tietyissä olosuhteissa aiheutua lisärasitusta jäsenvaltioille, jotka ovat erityisen kiireellisiä toimia vaativassa tilanteessa, jossa niiden vastaanottokapasiteettiin, turvapaikkajärjestelmään tai infrastruktuuriin kohdistuu poikkeuksellisen suuri paine. Tällaisten olosuhteiden varalta on tarpeen säätää tehokkaasta menettelystä, jonka avulla voidaan väliaikaisesti keskeyttää siirrot asianomaiseen jäsenvaltioon ja antaa taloudellista apua voimassa olevien EU:n rahoitusvälineiden mukaisesti. Dublin-asetuksen mukaisten siirtojen väliaikainen keskeyttäminen voi siten osaltaan edistää solidaarisuutta niitä jäsenvaltioita kohtaan, joiden turvapaikkajärjestelmään kohdistuu erityisiä paineita erityisesti niiden maantieteellisen aseman tai väestörakenteen vuoksi. |
| --- | --- |

(24)

Tämän asetuksen soveltamisesta saattaa tietyissä olosuhteissa aiheutua lisärasitusta jäsenvaltioille, jotka ovat erityisen kiireellisiä toimia vaativassa tilanteessa, jossa niiden vastaanottokapasiteettiin, turvapaikkajärjestelmään tai infrastruktuuriin kohdistuu poikkeuksellisen suuri paine. Tällaisten olosuhteiden varalta on tarpeen säätää tehokkaasta menettelystä, jonka avulla voidaan väliaikaisesti keskeyttää siirrot asianomaiseen jäsenvaltioon ja antaa taloudellista apua voimassa olevien EU:n rahoitusvälineiden mukaisesti. Dublin-asetuksen mukaisten siirtojen väliaikainen keskeyttäminen voi siten osaltaan edistää solidaarisuutta niitä jäsenvaltioita kohtaan, joiden turvapaikkajärjestelmään kohdistuu erityisiä paineita erityisesti niiden maantieteellisen aseman tai väestörakenteen vuoksi.

| (25) | Siirtojen keskeyttämismenettelyä olisi sovellettava myös silloin kun komissio katsoo, että kansainvälistä suojelua hakevien saaman suojelun taso ei jossakin jäsenvaltiossa ole yhteisön turvapaikkalainsäädännön mukainen erityisesti vastaanotto-olosuhteiden
  , kansainvälisen suojelun saannin edellytysten
  ja turvapaikkamenettelyyn pääsyn osalta; näin voidaan varmistaa, että kaikkien kansainvälistä suojelua hakevien saaman suojelun taso on asianmukainen kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(25)

Siirtojen keskeyttämismenettelyä olisi sovellettava myös silloin kun komissio katsoo, että kansainvälistä suojelua hakevien saaman suojelun taso ei jossakin jäsenvaltiossa ole yhteisön turvapaikkalainsäädännön mukainen erityisesti vastaanotto-olosuhteiden
  , kansainvälisen suojelun saannin edellytysten
  ja turvapaikkamenettelyyn pääsyn osalta; näin voidaan varmistaa, että kaikkien kansainvälistä suojelua hakevien saaman suojelun taso on asianmukainen kaikissa jäsenvaltioissa.

| (26) | Siirtojen keskeyttämismenettely on poikkeuksellinen toimi sellaisiin tilanteisiin puuttumiseksi, joihin liittyy erityisiä paineita tai jatkuvia suojelua koskevia ongelmia. |
| --- | --- |

(26)

Siirtojen keskeyttämismenettely on poikkeuksellinen toimi sellaisiin tilanteisiin puuttumiseksi, joihin liittyy erityisiä paineita tai jatkuvia suojelua koskevia ongelmia.

| (27) | Komission olisi tarkasteltava säännöllisesti edistymistä yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän pitkän aikavälin kehityksessä ja yhdenmukaistamisessa sekä sitä, missä määrin solidaarisuustoimet ja keskeyttämismenettelyn olemassaolo tukevat edistymistä, ja raportoitava siitä.




  Koska Dublin-järjestelmän tarkoituksena ei ollut tasata vastuuta kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelystä ja koska joihinkin jäsenvaltioihin suuntautuu erityisen paljon maahanmuuttovirtoja erityisesti niiden maantieteellisen sijainnin vuoksi, on oleellisen tärkeää tarkastella ja ehdottaa oikeudellisesti sitovia välineitä, jotta voidaan varmistaa solidaarisuus jäsenvaltioiden kesken ja suojelun korkeampi taso. Näillä välineillä olisi eritoten helpotettava virkamiesten lähettämistä muista jäsenvaltioista auttamaan niitä jäsenvaltioita, joihin kohdistuu erityisiä paineita ja joissa hakijat eivät voi saada asianmukaista suojelua, ja kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden sijoittamista uudelleen toisiin jäsenvaltioihin, jos yhden jäsenvaltion vastaanottokyky on riittämätön, edellyttäen että kyseiset henkilöt antavat siihen suostumuksensa ja että heidän perusoikeuksiaan kunnioitetaan. |
| --- | --- |

(27)

Komission olisi tarkasteltava säännöllisesti edistymistä yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän pitkän aikavälin kehityksessä ja yhdenmukaistamisessa sekä sitä, missä määrin solidaarisuustoimet ja keskeyttämismenettelyn olemassaolo tukevat edistymistä, ja raportoitava siitä.

Koska Dublin-järjestelmän tarkoituksena ei ollut tasata vastuuta kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelystä ja koska joihinkin jäsenvaltioihin suuntautuu erityisen paljon maahanmuuttovirtoja erityisesti niiden maantieteellisen sijainnin vuoksi, on oleellisen tärkeää tarkastella ja ehdottaa oikeudellisesti sitovia välineitä, jotta voidaan varmistaa solidaarisuus jäsenvaltioiden kesken ja suojelun korkeampi taso. Näillä välineillä olisi eritoten helpotettava virkamiesten lähettämistä muista jäsenvaltioista auttamaan niitä jäsenvaltioita, joihin kohdistuu erityisiä paineita ja joissa hakijat eivät voi saada asianmukaista suojelua, ja kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden sijoittamista uudelleen toisiin jäsenvaltioihin, jos yhden jäsenvaltion vastaanottokyky on riittämätön, edellyttäen että kyseiset henkilöt antavat siihen suostumuksensa ja että heidän perusoikeuksiaan kunnioitetaan.

| (28) | Jäsenvaltioiden tämän asetuksen mukaisesti toteuttamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (9). |
| --- | --- |

(28)

Jäsenvaltioiden tämän asetuksen mukaisesti toteuttamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (9).

| (29) | Vaihtamalla ennen siirron toteuttamista hakijan henkilötietoja, muun muassa terveyttä koskevia arkaluonteisia tietoja, on tarkoitus varmistaa, että toimivaltaiset turvapaikkaviranomaiset pystyvät antamaan hakijoille asianmukaista apua ja turvaamaan näille myönnetyn suojelun ja oikeuksien jatkuvuuden. Olisi säädettävä erityisesti tällaisessa tilanteessa olevia hakijoita koskevasta tietosuojasta direktiivin 95/46/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

(29)

Vaihtamalla ennen siirron toteuttamista hakijan henkilötietoja, muun muassa terveyttä koskevia arkaluonteisia tietoja, on tarkoitus varmistaa, että toimivaltaiset turvapaikkaviranomaiset pystyvät antamaan hakijoille asianmukaista apua ja turvaamaan näille myönnetyn suojelun ja oikeuksien jatkuvuuden. Olisi säädettävä erityisesti tällaisessa tilanteessa olevia hakijoita koskevasta tietosuojasta direktiivin 95/46/EY mukaisesti.

| (30) | Tämän asetuksen täytäntöönpanoa voidaan helpottaa ja tehostaa jäsenvaltioiden välillä sovittavin kahdenvälisin järjestelyin, joilla parannetaan toimivaltaisten yksiköiden välisiä yhteyksiä, lyhennetään asioiden käsittelyssä noudatettavia määräaikoja, yksinkertaistetaan vastaanotto- ja takaisinottopyyntöjen käsittelyä ja joilla vahvistetaan siirtojen toteuttamista koskevia menettelytapoja. |
| --- | --- |

(30)

Tämän asetuksen täytäntöönpanoa voidaan helpottaa ja tehostaa jäsenvaltioiden välillä sovittavin kahdenvälisin järjestelyin, joilla parannetaan toimivaltaisten yksiköiden välisiä yhteyksiä, lyhennetään asioiden käsittelyssä noudatettavia määräaikoja, yksinkertaistetaan vastaanotto- ja takaisinottopyyntöjen käsittelyä ja joilla vahvistetaan siirtojen toteuttamista koskevia menettelytapoja.

| (31) | Olisi varmistettava hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämistä koskevan järjestelmän jatkuvuus siirryttäessä asetuksen (EY) N:o 343/2003 soveltamisesta tämän asetuksen soveltamiseen. Olisi myös varmistettava tämän asetuksen ja [Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o .../... tehokkaaksi soveltamiseksi] ... päivänä ...kuuta ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o ║.../...║ (10) välinen yhteensopivuus. |
| --- | --- |

(31)

Olisi varmistettava hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämistä koskevan järjestelmän jatkuvuus siirryttäessä asetuksen (EY) N:o 343/2003 soveltamisesta tämän asetuksen soveltamiseen. Olisi myös varmistettava tämän asetuksen ja [Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o .../... tehokkaaksi soveltamiseksi] ... päivänä ...kuuta ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o ║.../...║ (10) välinen yhteensopivuus.

| (32) | [Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o .../... tehokkaaksi soveltamiseksi] annetulla asetuksella (EY) N:o ║.../...║ perustetun Eurodac-järjestelmän toiminnalla sekä erityisesti sen 6 ja 10 artiklan täytäntöönpanolla helpotetaan tämän asetuksen soveltamista. |
| --- | --- |

(32)

[Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o .../... tehokkaaksi soveltamiseksi] annetulla asetuksella (EY) N:o ║.../...║ perustetun Eurodac-järjestelmän toiminnalla sekä erityisesti sen 6 ja 10 artiklan täytäntöönpanolla helpotetaan tämän asetuksen soveltamista.

| (33) | Viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 767/2008 (11) perustetun viisumitietojärjestelmän toiminnalla sekä erityisesti sen 21 ja 22 artiklan täytäntöönpanolla helpotetaan tämän asetuksen soveltamista. |
| --- | --- |

(33)

Viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 767/2008 (11) perustetun viisumitietojärjestelmän toiminnalla sekä erityisesti sen 21 ja 22 artiklan täytäntöönpanolla helpotetaan tämän asetuksen soveltamista.

| (34) | Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden osalta jäsenvaltioita sitovat sellaisten kansainvälisen oikeuden välineiden mukaiset velvollisuudet, joiden osapuolia ne ovat. |
| --- | --- |

(34)

Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden osalta jäsenvaltioita sitovat sellaisten kansainvälisen oikeuden välineiden mukaiset velvollisuudet, joiden osapuolia ne ovat.

| (35) | Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (12) mukaisesti. |
| --- | --- |

(35)

Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (12) mukaisesti.

| (36) | Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta hyväksyä ilman huoltajaa olevia alaikäisiä ja hakijasta riippuvaisten sukulaisten yhteensaattamista koskevien säännösten täytäntöönpanoa koskevat edellytykset ja menettelyt sekä vahvistaa siirtojen suorittamiseksi tarvittavat perusteet. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tätä asetusta täydentämällä sitä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

(36)

Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta hyväksyä ilman huoltajaa olevia alaikäisiä ja hakijasta riippuvaisten sukulaisten yhteensaattamista koskevien säännösten täytäntöönpanoa koskevat edellytykset ja menettelyt sekä vahvistaa siirtojen suorittamiseksi tarvittavat perusteet. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tätä asetusta täydentämällä sitä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

| (37) | Asetuksen (EY) N:o 343/2003 täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet on annettu asetuksella (EY) N:o 1560/2003. Eräät asetuksen (EY) N:o 1560/2003 säännökset olisi sisällytettävä tähän asetukseen joko selkeyden vuoksi tai siksi, että niillä voi olla yleistä merkitystä. Sekä jäsenvaltioiden että asianomaisten turvapaikanhakijoiden kannalta on suotavaa erityisesti, että käytössä on yleinen menettely sellaisen tilanteen ratkaisemiseksi, jossa kaksi jäsenvaltiota on eri mieltä jonkin tämän asetuksen säännöksen soveltamisesta. Sen vuoksi on perusteltua sisällyttää asetukseen (EY) N:o 1560/2003 perustuva humanitaarisen lausekkeen soveltamista koskevien erimielisyyksien ratkaisemista koskeva mekanismi tähän asetukseen ja laajentaa sen soveltamisala kattamaan tämä asetus kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(37)

Asetuksen (EY) N:o 343/2003 täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet on annettu asetuksella (EY) N:o 1560/2003. Eräät asetuksen (EY) N:o 1560/2003 säännökset olisi sisällytettävä tähän asetukseen joko selkeyden vuoksi tai siksi, että niillä voi olla yleistä merkitystä. Sekä jäsenvaltioiden että asianomaisten turvapaikanhakijoiden kannalta on suotavaa erityisesti, että käytössä on yleinen menettely sellaisen tilanteen ratkaisemiseksi, jossa kaksi jäsenvaltiota on eri mieltä jonkin tämän asetuksen säännöksen soveltamisesta. Sen vuoksi on perusteltua sisällyttää asetukseen (EY) N:o 1560/2003 perustuva humanitaarisen lausekkeen soveltamista koskevien erimielisyyksien ratkaisemista koskeva mekanismi tähän asetukseen ja laajentaa sen soveltamisala kattamaan tämä asetus kokonaisuudessaan.

| (38) | Tämän asetuksen soveltamisen valvonnan tehokkuutta on arvioitava säännöllisin väliajoin. |
| --- | --- |

(38)

Tämän asetuksen soveltamisen valvonnan tehokkuutta on arvioitava säännöllisin väliajoin.

| (39) | Tässä asetuksessa noudatetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa║ tunnustetut periaatteet. Tämän asetuksen tarkoituksena on erityisesti varmistaa, että perusoikeuskirjan 18 artiklassa säädettyä oikeutta turvapaikkaan noudatetaan täysimääräisesti ja että mainitun perusoikeuskirjan 1, 4, 7, 24 ja 47 artiklan soveltamista edistetään, ja se on pantava täytäntöön niiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(39)

Tässä asetuksessa noudatetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa║ tunnustetut periaatteet. Tämän asetuksen tarkoituksena on erityisesti varmistaa, että perusoikeuskirjan 18 artiklassa säädettyä oikeutta turvapaikkaan noudatetaan täysimääräisesti ja että mainitun perusoikeuskirjan 1, 4, 7, 24 ja 47 artiklan soveltamista edistetään, ja se on pantava täytäntöön niiden mukaisesti.

| (40) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisessä noudatettavien perusteiden ja menettelyjen vahvistaminen, vaan se voidaan suunnitellun toiminnan vaikutukset ja laajuus huomioon ottaen saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Samassa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on ║ tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen, |
| --- | --- |

(40)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisessä noudatettavien perusteiden ja menettelyjen vahvistaminen, vaan se voidaan suunnitellun toiminnan vaikutukset ja laajuus huomioon ottaen saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Samassa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on ║ tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I   LUKU

KOHDE JA MÄÄRITELMÄT

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan ne perusteet ja menettelyt, joiden mukaisesti määritellään kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| a) | ”kolmannen maan kansalaisella” henkilöä, joka ei ole ║ perustamissopimuksen 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu Euroopan unionin kansalainen eikä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006 (13) 2 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu yhteisön vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden piiriin kuuluva henkilö; |
| --- | --- |

a)

”kolmannen maan kansalaisella” henkilöä, joka ei ole ║ perustamissopimuksen 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu Euroopan unionin kansalainen eikä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006 (13) 2 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu yhteisön vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden piiriin kuuluva henkilö;

| b) | ”kansainvälistä suojelua koskevalla hakemuksella” direktiivin 2004/83/EY 2 artiklan g alakohdassa määriteltyä kansainvälistä suojelua koskevaa hakemusta; |
| --- | --- |

b)

”kansainvälistä suojelua koskevalla hakemuksella” direktiivin 2004/83/EY 2 artiklan g alakohdassa määriteltyä kansainvälistä suojelua koskevaa hakemusta;

| c) | ”hakijalla” tai ”turvapaikanhakijalla” kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä, joka on tehnyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen, jonka johdosta ei vielä ole tehty lopullista päätöstä; |
| --- | --- |

c)

”hakijalla” tai ”turvapaikanhakijalla” kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä, joka on tehnyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen, jonka johdosta ei vielä ole tehty lopullista päätöstä;

| d) | ”kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelyllä” toimivaltaisten viranomaisten neuvoston direktiivin 2005/85/EY (14) mukaisesti suorittamaa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelyä tai niiden tekemää sitä koskevaa päätöstä tai määräystä, lukuun ottamatta menettelyjä, joiden mukaisesti määritetään kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastaava valtio tämän asetuksen ja direktiivin 2004/83/EY mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

”kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelyllä” toimivaltaisten viranomaisten neuvoston direktiivin 2005/85/EY (14) mukaisesti suorittamaa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelyä tai niiden tekemää sitä koskevaa päätöstä tai määräystä, lukuun ottamatta menettelyjä, joiden mukaisesti määritetään kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastaava valtio tämän asetuksen ja direktiivin 2004/83/EY mukaisesti;

| e) | ”kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen peruuttamisella” toimia, joilla hakija päättää kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen esittämisellä aloittamansa menettelyt joko erityisin toimin tai hiljaisella hyväksynnällä direktiivin 2005/85/EY mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

”kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen peruuttamisella” toimia, joilla hakija päättää kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen esittämisellä aloittamansa menettelyt joko erityisin toimin tai hiljaisella hyväksynnällä direktiivin 2005/85/EY mukaisesti;

| f) | ”kansainvälistä suojelua saavalla henkilöllä” kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä, jonka on tunnustettu tarvitsevan direktiivin 2004/83/EY 2 artiklan a alakohdassa määriteltyä kansainvälistä suojelua; |
| --- | --- |

f)

”kansainvälistä suojelua saavalla henkilöllä” kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä, jonka on tunnustettu tarvitsevan direktiivin 2004/83/EY 2 artiklan a alakohdassa määriteltyä kansainvälistä suojelua;

| g) | ”alaikäisellä” alle 18-vuotiasta kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä; |
| --- | --- |

g)

”alaikäisellä” alle 18-vuotiasta kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä;

| h) | ”ilman huoltajaa olevalla alaikäisellä” alaikäistä, joka saapuu jäsenvaltioiden alueelle ilman hänestä joko lain tai vakiintuneen käytännön mukaisesti vastuussa olevaa aikuista, niin kauan kuin hän ei tosiasiallisesti ole tällaisen henkilön huostassa; tämä tarkoittaa myös alaikäisiä, jotka jäävät ilman huoltajaa sen jälkeen, kun he ovat saapuneet jäsenvaltioiden alueelle; |
| --- | --- |

h)

”ilman huoltajaa olevalla alaikäisellä” alaikäistä, joka saapuu jäsenvaltioiden alueelle ilman hänestä joko lain tai vakiintuneen käytännön mukaisesti vastuussa olevaa aikuista, niin kauan kuin hän ei tosiasiallisesti ole tällaisen henkilön huostassa; tämä tarkoittaa myös alaikäisiä, jotka jäävät ilman huoltajaa sen jälkeen, kun he ovat saapuneet jäsenvaltioiden alueelle;

| i) | ”perheenjäsenillä”, jos perhe on jo ollut olemassa lähtömaassa, seuraavia hakijan perheenjäseniä, jotka oleskelevat jäsenvaltioiden alueella:






  — | turvapaikanhakijan aviopuoliso tai vakituinen avopuoliso, jos asianomaisen jäsenvaltion lainsäädännön tai käytännön mukaan avopuolisot rinnastetaan sen ulkomaalaisia koskevassa lainsäädännössä aviopuolisoihin; |
| --- | --- | --- |

i)

”perheenjäsenillä”, jos perhe on jo ollut olemassa lähtömaassa, seuraavia hakijan perheenjäseniä, jotka oleskelevat jäsenvaltioiden alueella:

—

turvapaikanhakijan aviopuoliso tai vakituinen avopuoliso, jos asianomaisen jäsenvaltion lainsäädännön tai käytännön mukaan avopuolisot rinnastetaan sen ulkomaalaisia koskevassa lainsäädännössä aviopuolisoihin;

| — | ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettujen puolisoiden tai hakijan alaikäiset lapset, jos nämä ovat naimattomia, riippumatta siitä, ovatko he syntyneet avioliitossa tai avioliiton ulkopuolella tai onko heidät otettu ottolapsiksi kansallisen lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

—

ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettujen puolisoiden tai hakijan alaikäiset lapset, jos nämä ovat naimattomia, riippumatta siitä, ovatko he syntyneet avioliitossa tai avioliiton ulkopuolella tai onko heidät otettu ottolapsiksi kansallisen lainsäädännön mukaisesti;

| — | ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettujen puolisoiden tai hakijan naimisissa olevat alaikäiset lapset riippumatta siitä, ovatko he syntyneet avioliitossa tai avioliiton ulkopuolella tai onko heidät otettu ottolapsiksi kansallisen lainsäädännön mukaisesti,
  edellyttäen että heidän puolisonsa eivät seuraa mukana,
  jos on heidän etunsa mukaista asua hakijan kanssa; |
| --- | --- |

—

ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettujen puolisoiden tai hakijan naimisissa olevat alaikäiset lapset riippumatta siitä, ovatko he syntyneet avioliitossa tai avioliiton ulkopuolella tai onko heidät otettu ottolapsiksi kansallisen lainsäädännön mukaisesti,
  edellyttäen että heidän puolisonsa eivät seuraa mukana,
  jos on heidän etunsa mukaista asua hakijan kanssa;

| — | hakijan isä, äiti tai holhooja, kun hakija on alaikäinen ja naimaton tai
  kun hakija
  on alaikäinen ja naimisissa
  oleva eikä hänen puolisonsa seuraa mukana
  ,
  vaan
  on hänen etunsa mukaista asua isänsä, äitinsä tai holhoojansa kanssa; |
| --- | --- |

—

hakijan isä, äiti tai holhooja, kun hakija on alaikäinen ja naimaton tai
  kun hakija
  on alaikäinen ja naimisissa
  oleva eikä hänen puolisonsa seuraa mukana
  ,
  vaan
  on hänen etunsa mukaista asua isänsä, äitinsä tai holhoojansa kanssa;

| — | hakijan alaikäiset naimattomat sisarukset, kun hakija on alaikäinen ja naimaton tai kun hakija tai hänen sisaruksensa ovat alaikäisiä ja naimisissa
  ja puoliso ei seuraa mukana
  ,
  vaan
  yhdelle tai useammalle heistä on etua siitä, että he asuvat yhdessä. |
| --- | --- |

—

hakijan alaikäiset naimattomat sisarukset, kun hakija on alaikäinen ja naimaton tai kun hakija tai hänen sisaruksensa ovat alaikäisiä ja naimisissa
  ja puoliso ei seuraa mukana
  ,
  vaan
  yhdelle tai useammalle heistä on etua siitä, että he asuvat yhdessä.

| j) | ”oleskeluluvalla” jäsenvaltioiden viranomaisten antamaa asiakirjaa, jonka perusteella kolmannen maan kansalaisella tai kansalaisuudettomalla henkilöllä on oikeus oleskella kyseisen jäsenvaltion alueella, mukaan luettuina asiakirjat, joilla tilapäistä suojelua koskevien järjestelyjen nojalla tai siihen asti, kunnes maastapoistamisen täytäntöönpanon esteenä olevat olosuhteet ovat poistuneet, on myönnetty oikeus oleskella jäsenvaltion alueella, ei kuitenkaan viisumeja ja oleskelulupia, jotka on myönnetty vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi tässä asetuksessa säädetyn mukaisesti tarvittavana aikana tai kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tai oleskelulupahakemuksen käsittelyn kuluessa; |
| --- | --- |

j)

”oleskeluluvalla” jäsenvaltioiden viranomaisten antamaa asiakirjaa, jonka perusteella kolmannen maan kansalaisella tai kansalaisuudettomalla henkilöllä on oikeus oleskella kyseisen jäsenvaltion alueella, mukaan luettuina asiakirjat, joilla tilapäistä suojelua koskevien järjestelyjen nojalla tai siihen asti, kunnes maastapoistamisen täytäntöönpanon esteenä olevat olosuhteet ovat poistuneet, on myönnetty oikeus oleskella jäsenvaltion alueella, ei kuitenkaan viisumeja ja oleskelulupia, jotka on myönnetty vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi tässä asetuksessa säädetyn mukaisesti tarvittavana aikana tai kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tai oleskelulupahakemuksen käsittelyn kuluessa;

| k) | ”viisumilla” jäsenvaltion myöntämää lupaa tai sen tekemää päätöstä, joka vaaditaan kauttakulkua varten tai maahantuloon kyseisessä yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa aiottua oleskelua varten. Viisumin luonne määräytyy seuraavien määritelmien mukaisesti:







  i) | ”pitkäaikaista oleskelua varten myönnetty viisumi”: jäsenvaltion myöntämä lupa tai sen tekemä päätös, joka vaaditaan maahantuloon yli kolme kuukautta kestävää oleskelua varten kyseisessä jäsenvaltiossa; |
| --- | --- | --- |

k)

”viisumilla” jäsenvaltion myöntämää lupaa tai sen tekemää päätöstä, joka vaaditaan kauttakulkua varten tai maahantuloon kyseisessä yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa aiottua oleskelua varten. Viisumin luonne määräytyy seuraavien määritelmien mukaisesti:

i)

”pitkäaikaista oleskelua varten myönnetty viisumi”: jäsenvaltion myöntämä lupa tai sen tekemä päätös, joka vaaditaan maahantuloon yli kolme kuukautta kestävää oleskelua varten kyseisessä jäsenvaltiossa;

| ii) | ”lyhytaikaista oleskelua varten myönnetty viisumi”: jäsenvaltion myöntämä lupa tai sen tekemä päätös, joka vaaditaan maahantuloon kokonaiskestoltaan enintään kolmen kuukauden oleskelua varten kyseisessä yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

ii)

”lyhytaikaista oleskelua varten myönnetty viisumi”: jäsenvaltion myöntämä lupa tai sen tekemä päätös, joka vaaditaan maahantuloon kokonaiskestoltaan enintään kolmen kuukauden oleskelua varten kyseisessä yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa;

| iii) | ”kauttakulkuviisumi”: jäsenvaltion myöntämä lupa tai sen tekemä päätös, joka oikeuttaa maahantuloon kauttakulkua varten kyseisen yhden tai useamman jäsenvaltion alueen kautta, lentokentän kautta kulkua lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

iii)

”kauttakulkuviisumi”: jäsenvaltion myöntämä lupa tai sen tekemä päätös, joka oikeuttaa maahantuloon kauttakulkua varten kyseisen yhden tai useamman jäsenvaltion alueen kautta, lentokentän kautta kulkua lukuun ottamatta;

| iv) | ”lentokentän kauttakulkuviisumi”: lupa tai päätös, jonka perusteella kolmannen maan kansalainen, jolta nimenomaan vaaditaan tällainen viisumi, voi kulkea kansainvälisen lennon välilaskun tai kahden tällaisen lennon välisen siirtymisen aikana lentokentän kansainvälisen alueen kautta poikkeamatta kyseisen maan kansallisella alueella; |
| --- | --- |

iv)

”lentokentän kauttakulkuviisumi”: lupa tai päätös, jonka perusteella kolmannen maan kansalainen, jolta nimenomaan vaaditaan tällainen viisumi, voi kulkea kansainvälisen lennon välilaskun tai kahden tällaisen lennon välisen siirtymisen aikana lentokentän kansainvälisen alueen kautta poikkeamatta kyseisen maan kansallisella alueella;

| l) | ”pakenemisen riskillä” sellaisia yksittäiseen tapaukseen liittyviä olosuhteita, jotka perustuvat laissa määriteltyihin objektiivisiin kriteereihin ja joiden nojalla voidaan katsoa, että hakija tai kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö, josta on tehty siirtopäätös, saattaa paeta viranomaisia. |
| --- | --- |

l)

”pakenemisen riskillä” sellaisia yksittäiseen tapaukseen liittyviä olosuhteita, jotka perustuvat laissa määriteltyihin objektiivisiin kriteereihin ja joiden nojalla voidaan katsoa, että hakija tai kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö, josta on tehty siirtopäätös, saattaa paeta viranomaisia.

II   LUKU

YLEISET PERIAATTEET JA TAKEET

3 artikla

Pääsy kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelymenettelyyn

1.   Jäsenvaltioiden on käsiteltävä jokaisen kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön minkä tahansa jäsenvaltion rajalla tai alueella tai kauttakulkualueella esittämä kansainvälistä suojelua koskeva hakemus. Turvapaikkahakemuksen käsittelee yksi ainoa jäsenvaltio. Tämä jäsenvaltio on se, joka tämän asetuksen III luvussa esitettyjen perusteiden mukaisesti on vastuussa hakemuksen käsittelystä.

2.   Jollei kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaa jäsenvaltiota voida määrittää tässä asetuksessa lueteltujen perusteiden mukaisesti, käsittelystä vastaa ensimmäinen jäsenvaltio, jossa kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on tehty.

3.   Jokainen jäsenvaltio säilyttää oikeutensa lähettää turvapaikanhakija turvalliseen kolmanteen maahan direktiivissä 2005/85/EY säädettyjen sääntöjen ja takeiden mukaisesti.

4 artikla

Tiedonsaantioikeus

1.   Heti kun kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on tehty, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava turvapaikanhakijalle tämän asetuksen soveltamisesta ja erityisesti seuraavista seikoista:

| a) | tämän asetuksen tavoitteista ja siitä, mitä seuraa toisen hakemuksen tekemisestä toisessa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

a)

tämän asetuksen tavoitteista ja siitä, mitä seuraa toisen hakemuksen tekemisestä toisessa jäsenvaltiossa;

| b) | hakemuksen käsittelyvastuun määrittämisessä sovellettavista perusteista ja niiden soveltamisjärjestyksestä; |
| --- | --- |

b)

hakemuksen käsittelyvastuun määrittämisessä sovellettavista perusteista ja niiden soveltamisjärjestyksestä;

| c) | yleisestä menettelystä ja määräajoista, joita jäsenvaltioiden on noudatettava; |
| --- | --- |

c)

yleisestä menettelystä ja määräajoista, joita jäsenvaltioiden on noudatettava;

| d) | menettelyn mahdollisista tuloksista ja niistä aiheutuvista seurauksista; |
| --- | --- |

d)

menettelyn mahdollisista tuloksista ja niistä aiheutuvista seurauksista;

| e) | mahdollisuudesta hakea siirtopäätökseen muutosta; |
| --- | --- |

e)

mahdollisuudesta hakea siirtopäätökseen muutosta;

| f) | siitä, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat vaihtaa keskenään häntä koskevia tietoja ainoastaan tähän asetukseen perustuvien velvoitteidensa täytäntöönpanoa varten; |
| --- | --- |

f)

siitä, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat vaihtaa keskenään häntä koskevia tietoja ainoastaan tähän asetukseen perustuvien velvoitteidensa täytäntöönpanoa varten;

| g) | siitä, että hakijalla on oikeus tutustua häntä itseään koskeviin tietoihin ja oikeus pyytää, että häntä koskevat virheelliset tiedot oikaistaan tai että häntä koskevat sääntöjenvastaisesti käsitellyt tiedot poistetaan, sekä oikeus
  menettelyihin, joilla näitä oikeuksia käytetään, mukaan lukien 34 artiklassa tarkoitettujen viranomaisten yhteystiedot
  ja niiden kansallisten tietosuojaviranomaisten yhteystiedot, jotka käsittelevät henkilötietojen suojaa koskevat kantelut. |
| --- | --- |

g)

siitä, että hakijalla on oikeus tutustua häntä itseään koskeviin tietoihin ja oikeus pyytää, että häntä koskevat virheelliset tiedot oikaistaan tai että häntä koskevat sääntöjenvastaisesti käsitellyt tiedot poistetaan, sekä oikeus
  menettelyihin, joilla näitä oikeuksia käytetään, mukaan lukien 34 artiklassa tarkoitettujen viranomaisten yhteystiedot
  ja niiden kansallisten tietosuojaviranomaisten yhteystiedot, jotka käsittelevät henkilötietojen suojaa koskevat kantelut.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava kirjallisesti kielellä, jota
  hakija ymmärtää tai jota hänen
  voidaan kohtuudella olettaa ymmärtävän. Jäsenvaltioiden on käytettävä tätä varten 3 kohdan mukaisesti laadittua yhteistä tiedotetta.

▐ Tiedot on annettava myös suullisesti 5 artiklan mukaisesti järjestettävässä puhuttelussa, jotta voidaan varmistaa, että hakija ymmärtää ne.

Jäsenvaltioiden on annettava tiedot hakijan iän kannalta asianmukaisella tavalla.

3.   Laaditaan 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun sääntelymenettelyn mukaisesti yhteinen tiedote, joka sisältää vähintään 1 kohdassa tarkoitetut tiedot.

5 artikla

Henkilökohtainen puhuttelu

1.   Sen jäsenvaltion, jossa menettely tämän asetuksen mukaisesti vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi toteutetaan, on
  kutsuttava hakijat
  henkilökohtaiseen puhutteluun, jonka suorittajalla on oltava tällaisen puhuttelun suorittamiseen tarvittava kansallisen lainsäädännön mukainen pätevyys.

2.   Henkilökohtaisen puhuttelun tarkoituksena on helpottaa vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämistä erityisesti antamalla hakijalle mahdollisuus esittää asiaa koskevat tiedot, joiden perusteella vastuussa oleva jäsenvaltio voidaan määrittää oikein,
  sekä
  antaa hakijalle suullisesti tietoa tämän asetuksen soveltamisesta.

3.   Henkilökohtainen puhuttelu on suoritettava kohtuullisessa ajassa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tekemisen jälkeen ja joka tapauksessa ennen kuin 25 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehdään päätös hakijan siirtämisestä hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan jäsenvaltioon.

4.   Henkilökohtainen puhuttelu on suoritettava kielellä, jota
  hakija ymmärtää tai jota hänen
  voidaan kohtuudella olettaa ymmärtävän ja jolla hän pystyy kommunikoimaan. Tarvittaessa jäsenvaltioiden on osoitettava tulkki, jonka välityksellä hakija ja henkilökohtaisen puhuttelun suorittaja pystyvät kommunikoimaan keskenään asianmukaisella tavalla.

5.   Henkilökohtainen puhuttelu on suoritettava olosuhteissa, jotka takaavat asiaankuuluvan luottamuksellisuuden säilymisen.

6.   Henkilökohtaisen puhuttelun suorittamisesta vastaavan jäsenvaltion on laadittava lyhyt kirjallinen seloste, joka sisältää tärkeimmät hakijan puhuttelussa antamat tiedot ja josta toimitetaan hakijalle jäljennös. Seloste on liitettävä kaikkiin 25 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehtäviin siirtopäätöksiin.

6 artikla

Alaikäisille myönnettävät takeet

1.   Jäsenvaltioiden on otettava kaikkien tässä asetuksessa säädettyjen menettelyjen soveltamisessa ensisijaisesti huomioon lapsen etu.

2.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että ilman huoltajaa olevilla alaikäisillä on
  direktiivin 2005/85/EY 2 artiklan i alakohdassa tarkoitettu
  edustaja, joka edustaa ja/tai avustaa heitä kaikissa tässä asetuksessa säädetyissä menettelyissä. Tämä edustaja voi olla myös [turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista] annetun direktiivin ║.../.../EY║ 24 artiklassa tarkoitettu edustaja.

3.   Arvioidessaan lapsen etua jäsenvaltioiden on tehtävä keskenään tiivistä yhteistyötä ja otettava huomioon erityisesti seuraavat tekijät:

| a) | mahdollisuudet perheenyhdistämiseen; |
| --- | --- |

a)

mahdollisuudet perheenyhdistämiseen;

| b) | alaikäisen hyvinvointi ja sosiaalinen kehitys erityisesti tämän etninen, uskonnollinen, kulttuurinen ja kielellinen tausta huomioon ottaen; |
| --- | --- |

b)

alaikäisen hyvinvointi ja sosiaalinen kehitys erityisesti tämän etninen, uskonnollinen, kulttuurinen ja kielellinen tausta huomioon ottaen;

| c) | turvallisuuteen ja turvatoimiin liittyvät näkökohdat, erityisesti jos on olemassa vaara, että lapsi on ihmiskaupan uhri; |
| --- | --- |

c)

turvallisuuteen ja turvatoimiin liittyvät näkökohdat, erityisesti jos on olemassa vaara, että lapsi on ihmiskaupan uhri;

| d) | alaikäisen näkemykset hänen ikänsä ja kypsyytensä mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

alaikäisen näkemykset hänen ikänsä ja kypsyytensä mukaisesti.

4.   Jäsenvaltioiden on
  laadittava
  menettelyt, joiden avulla voidaan jäljittää ilman huoltajaa olevien alaikäisten jäsenvaltioiden alueella oleskelevat perheenjäsenet tai muut sukulaiset
  tarvittaessa kansainvälisten tai muiden asianomaisten järjestöjen avustuksella
  . Niiden on aloitettava ilman huoltajaa olevan alaikäisen perheenjäsenten tai muiden sukulaisten jäljittäminen mahdollisimman pian sen jälkeen kun kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on tehty ja suojattava samalla lapsen etua.

5.   Jäljempänä 34 artiklassa tarkoitettujen, ilman huoltajaa olevien alaikäisten hakemuksia käsittelevien toimivaltaisten viranomaisten on saatava alaikäisten erityistarpeita koskeva asianmukainen koulutus.

6.
     
  Tämän asetuksen soveltamisen yhteydessä ja direktiivin 2005/85/EY 17 artiklassa säädetyin ehdoin jäsenvaltiot voivat käyttää lääketieteellisiä tutkimuksia ilman huoltajaa olevien alaikäisten iän määrittämiseksi.

Jos lääketieteellisiä tutkimuksia käytetään, jäsenvaltioiden on varmistettava, että ne suoritetaan tieteellisten ja eettisten normien edellyttämällä kohtuullisella ja perusteellisella tavalla.

III   LUKU

VASTUUSSA OLEVAN JÄSENVALTION MÄÄRITTÄMISPERUSTEET

7 artikla

Perusteiden etusijajärjestys

1.   Perusteita, joiden mukaan hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio määritetään, sovelletaan siinä järjestyksessä kuin ne on esitetty tässä luvussa.

2.   Tässä luvussa esitettyjen perusteiden mukaisesti hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio määritetään sen tilanteen mukaan, joka oli vallalla turvapaikanhakijan tehdessä ensimmäisen kerran kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa jossakin jäsenvaltiossa.

▐

8 artikla

Ilman huoltajaa olevat alaikäiset

1.   Jos hakija on ilman huoltajaa oleva alaikäinen, kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä on vastuussa se jäsenvaltio, jossa joku hänen perheenjäsenensä laillisesti oleskelee, mikäli tämä on alaikäisen edun mukaista.

2.   Kun hakija on ilman huoltajaa oleva alaikäinen,
  jolla ei ole toisessa jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevaa 2 artiklan i alakohdassa tarkoitettua perheenjäsentä mutta
  jolla on toisessa jäsenvaltiossa laillisesti oleskeleva
  muu
  sukulainen, joka voi huolehtia hänestä, kyseinen jäsenvaltio on vastuussa hakemuksen käsittelystä, edellyttäen että tämä on alaikäisen edun mukaista.

3.   Kun hakijan perheenjäseniä tai muita sukulaisia oleskelee laillisesti useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio määritetään sen perusteella, mikä on alaikäisen edun mukaista.

4.   Jollei alaikäisellä ole perheenjäseniä tai muita sukulaisia, hakemuksen käsittelystä on vastuussa se jäsenvaltio, jossa alaikäinen on tehnyt ▐ kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa, edellyttäen että tämä on alaikäisen edun mukaista ▐.

5.   Komissio hyväksyy 2 ja 3 kohdan täytäntöönpanoa koskevat edellytykset ja menettelyt. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, hyväksytään 41 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

9 artikla

Kansainvälistä suojelua saavat perheenjäsenet

Jos turvapaikanhakijalla on perheenjäsen, jonka on sallittu oleskella jäsenvaltiossa kansainvälistä suojelua saavana henkilönä, ja riippumatta siitä, oliko perhe ollut olemassa jo lähtömaassa, tämä jäsenvaltio on vastuussa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä, mikäli asianomaiset henkilöt ilmoittavat kirjallisesti sitä haluavansa.

10 artikla

Kansainvälistä suojelua hakevat perheenjäsenet

Jos turvapaikanhakijalla on jossakin jäsenvaltiossa perheenjäsen, jonka kansainvälistä suojelua koskevasta hakemuksesta ei ensimmäisessä käsittelyssä ole vielä tehty itse asian osalta päätöstä tuossa jäsenvaltiossa, kyseinen jäsenvaltio on vastuussa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä, mikäli asianomaiset henkilöt ilmoittavat kirjallisesti sitä haluavansa.

11 artikla

Hakijasta riippuvaiset sukulaiset

1.   Kun turvapaikanhakija on riippuvainen sukulaisen avusta raskauden, vastasyntyneen lapsen, vakavan sairauden, vakavan vamman tai korkean ikänsä vuoksi, tai kun sukulainen on riippuvainen turvapaikanhakijan avusta samasta syystä, hakemuksen käsittelystä on vastuussa se jäsenvaltio, jonka katsotaan parhaiten soveltuvan pitämään heidät yhdessä tai saattamaan heidät yhteen, edellyttäen, että perhesiteet olivat olemassa jo lähtömaassa ja asianomaiset henkilöt ilmoittavat kirjallisesti sitä haluavansa. Soveltuvimman jäsenvaltion määrittämisessä otetaan huomioon asianomaisten henkilöiden etu, esimerkiksi hakijasta riippuvaisen henkilön kyky matkustaa.

2.   Komissio hyväksyy 1 kohdan täytäntöönpanoa koskevat edellytykset ja menettelyt. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, hyväksytään 41 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

12 artikla

Perhemenettely

Jos useat saman perheen jäsenet tekevät kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen samassa jäsenvaltiossa samanaikaisesti tai niin läheisinä ajankohtina, että hakemusten käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämistä koskeva menettely voidaan toteuttaa samanaikaisesti, ja jos tässä asetuksessa vahvistettujen perusteiden soveltaminen johtaisi siihen, että heidät erotettaisiin toisistaan, hakemusten käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio määritetään seuraavien säännösten perusteella:

| a) | kaikkien perheenjäsenten kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelystä on vastuussa se jäsenvaltio, joka vastuun määräytymisperusteiden mukaan on velvollinen ottamaan vastaan suurimman määrän kyseisen perheen jäseniä; |
| --- | --- |

a)

kaikkien perheenjäsenten kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelystä on vastuussa se jäsenvaltio, joka vastuun määräytymisperusteiden mukaan on velvollinen ottamaan vastaan suurimman määrän kyseisen perheen jäseniä;

| b) | muussa tapauksessa käsittelystä on vastuussa jäsenvaltio, joka määräytymisperusteiden mukaan on vastuussa vanhimman perheenjäsenen hakemuksen käsittelystä. |
| --- | --- |

b)

muussa tapauksessa käsittelystä on vastuussa jäsenvaltio, joka määräytymisperusteiden mukaan on vastuussa vanhimman perheenjäsenen hakemuksen käsittelystä.

13 artikla

Oleskelulupien tai viisumien myöntäminen

1.   Jos turvapaikanhakijalla on voimassa oleva oleskelulupa, on luvan myöntänyt jäsenvaltio vastuussa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä.

2.   Jos turvapaikanhakijalla on voimassa oleva viisumi, on viisumin myöntänyt jäsenvaltio vastuussa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä, paitsi jos viisumi on myönnetty toisen jäsenvaltion puolesta tai sen kirjallisella luvalla. Tällöin on tämä toinen jäsenvaltio vastuussa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä. Jos jäsenvaltio erityisesti turvallisuussyistä ensin neuvottelee toisen jäsenvaltion keskusviranomaisen kanssa, ei viimeksi mainitun antama vastaus ole tässä säännöksessä tarkoitettu kirjallinen lupa.

3.   Jos turvapaikanhakijalla on hallussaan useampia eri jäsenvaltioiden myöntämiä voimassa olevia oleskelulupia tai viisumeja, jäsenvaltiot ovat vastuussa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä seuraavassa järjestyksessä:

| a) | jäsenvaltio, joka on myöntänyt pisimpään oleskeluun oikeuttavan oleskeluluvan, tai jos lupien voimassaoloajat ovat samat, se jäsenvaltio, joka on myöntänyt oleskeluluvan, jonka voimassaolo päättyy viimeisenä; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltio, joka on myöntänyt pisimpään oleskeluun oikeuttavan oleskeluluvan, tai jos lupien voimassaoloajat ovat samat, se jäsenvaltio, joka on myöntänyt oleskeluluvan, jonka voimassaolo päättyy viimeisenä;

| b) | jäsenvaltio, joka on myöntänyt viisumin, jonka voimassaolo päättyy viimeisenä, jos viisumit ovat samantyyppisiä; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltio, joka on myöntänyt viisumin, jonka voimassaolo päättyy viimeisenä, jos viisumit ovat samantyyppisiä;

| c) | jos viisumit ovat erilaisia, jäsenvaltio, joka on myöntänyt pisimpään voimassa olevan viisumin, tai mikäli voimassaoloajat ovat yhtä pitkiä, jäsenvaltio, joka on myöntänyt viisumin, jonka voimassaolo päättyy viimeisenä. |
| --- | --- |

c)

jos viisumit ovat erilaisia, jäsenvaltio, joka on myöntänyt pisimpään voimassa olevan viisumin, tai mikäli voimassaoloajat ovat yhtä pitkiä, jäsenvaltio, joka on myöntänyt viisumin, jonka voimassaolo päättyy viimeisenä.

4.   Jos turvapaikanhakijalla on vain yksi tai useampi oleskelulupa, jonka voimassaolo on päättynyt alle kaksi vuotta aiemmin, tai yksi tai useampi viisumi, jonka voimassaolo on päättynyt alle kuusi kuukautta aiemmin, ja jokin kyseisistä asiakirjoista on oikeuttanut hänet saapumaan jonkin jäsenvaltion alueelle, 1, 2 ja 3 kohtaa sovelletaan, kunnes hakija on poistunut jäsenvaltioiden alueelta.

Jos turvapaikanhakijalla on yksi tai useampi oleskelulupa, jonka voimassaolo on päättynyt yli kaksi vuotta aiemmin, tai yksi tai useampi viisumi, jonka voimassaolo on päättynyt yli kuusi kuukautta aiemmin, ja jokin kyseisistä asiakirjoista on oikeuttanut hänet saapumaan jonkin jäsenvaltion alueelle, ja jollei hän ole poistunut jäsenvaltioiden alueelta, se jäsenvaltio, jossa kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on tehty, on vastuussa hakemuksen käsittelystä.

5.   Se seikka, että oleskelulupa tai viisumi on myönnetty keksityn tai väärän henkilöllisyyden tai väärien, väärennettyjen tai mitättömien asiakirjojen perusteella, ei estä kohdistamasta vastuuta hakemuksen käsittelystä sille jäsenvaltiolle, joka on asiakirjan antanut. Jäsenvaltio, joka on myöntänyt oleskeluluvan tai viisumin, ei kuitenkaan ole vastuussa hakemuksen käsittelystä, jos se voi osoittaa, että petollinen menettely on tapahtunut asiakirjan antamisen jälkeen.

14 artikla

Maahantulo ja/tai oleskelu

1.   Jos tämän asetuksen 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa kahdessa luettelossa selostettujen todisteiden tai aihetodisteiden, myös [Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o .../... tehokkaaksi soveltamiseksi] annetun asetuksen (EY) N:o ║.../2009 III luvussa tarkoitettujen tietojen, perusteella voidaan todeta, että turvapaikanhakija on ylittänyt jäsenvaltion rajan luvattomasti maitse, meritse tai lentoteitse kolmannesta maasta käsin, on kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa se jäsenvaltio, johon hän on tällä tavoin tullut. Tämä vastuu päättyy 12 kuukauden kuluttua päivästä, jona luvaton rajan ylittäminen tapahtui.

2.   Jos jäsenvaltion ei ollenkaan tai ei enää voida katsoa olevan 1 kohdan mukaisesti vastuussa ja jos 22 artiklan 3 kohdassa mainituissa kahdessa luettelossa selostettujen todisteiden tai aihetodisteiden perusteella voidaan todeta, että turvapaikanhakija, joka on tullut jäsenvaltioiden alueelle laittomasti tai jonka tuloon liittyviä olosuhteita ei voida selvittää, on ennen kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tekoa oleskellut yhtäjaksoisesti vähintään viiden kuukauden ajan jossakin jäsenvaltiossa, tämä jäsenvaltio on vastuussa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä.

Jos hakija on asunut vähintään viiden kuukauden jaksoja useissa jäsenvaltioissa, se jäsenvaltio, jossa hakija on viimeksi asunut, on vastuussa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä.

15 artikla

Viisumivapaa maahantulo

1.   Jos kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö saapuu sellaisen jäsenvaltion alueelle, jossa häntä koskeva viisumipakko on poistettu, kyseinen jäsenvaltio on vastuussa hänen kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa käsittelystä.

2.   Edellä 1 kohdassa esitettyä periaatetta ei sovelleta, jos kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö tekee kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen jossakin toisessa jäsenvaltiossa, jossa häntä koskeva viisumipakko on myös poistettu. Tällöin on ║ tämä toinen jäsenvaltio vastuussa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä.

16 artikla

Hakemuksen esittäminen lentokentän kansainvälisellä kauttakulkualueella

Jos kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö tekee kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen jäsenvaltion lentokentän kansainvälisellä kauttakulkualueella, on kyseinen jäsenvaltio vastuussa hakemuksen käsittelystä.

IV   LUKU

HARKINTAVALTALAUSEKKEET

17 artikla

Harkintavaltalausekkeet

1.   Edellä olevasta 3 artiklan 1 kohdasta poiketen kukin jäsenvaltio voi erityisesti inhimillisistä syistä ja myötätunnosta päättää käsitellä kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön sille esittämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen siinäkin tapauksessa, ettei se tässä asetuksessa määriteltyjen perusteiden mukaan ole vastuussa hakemuksen käsittelystä, jos hakija suostuu siihen.

Tällöin jäsenvaltiosta tulee asetuksessa tarkoitettu hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio, ja sen on otettava vastatakseen kaikista tähän vastuuseen liittyvistä velvollisuuksista. Sen on tarvittaessa ilmoitettava tästä aiemmin vastuussa olleelle jäsenvaltiolle tai jäsenvaltiolle, joka toteuttaa menettelyä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi, tai jäsenvaltiolle, jolle on esitetty hakijaa koskeva vastaanotto- tai takaisinottopyyntö, asetuksen (EY) N:o 1560/2003 18 artiklalla perustetun sähköisen DubliNet-viestintäverkon välityksellä.

Kun vastuu siirtyy jäsenvaltiolle tämän kohdan nojalla, sen on viipymättä ilmoitettava muille jäsenvaltioille myös siitä, että se on hyväksynyt vastuun, käyttäen [Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o .../... tehokkaaksi soveltamiseksi] annetun asetuksen (EY) N:o ║.../...║ 6 artiklan 3 kohdalla perustettua mekanismia.

2.   Jäsenvaltio, jossa kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on tehty ja joka toteuttaa menettelyn hakemuksen käsittelystä vastaavan jäsenvaltion määrittämiseksi, voi milloin tahansa pyytää toista jäsenvaltiota vastaanottamaan hakijan, niin että perheenjäsenet sekä muut sukulaiset voidaan saattaa erityisesti perhesyihin tai kulttuurillisiin näkökohtiin perustuvista humanitaarisista syistä yhteen, vaikka tämä toinen jäsenvaltio ei olisi ║ 8–12 artiklassa säädettyjen perusteiden nojalla vastuussa hakemuksen käsittelystä. Henkilöiden, joita asia koskee, on ilmaistava suostumuksensa kirjallisesti.

Pyynnön esittävän valtion on mainittava vastaanottopyynnössä kaikki hallussaan olevat tiedot, joiden perusteella vastaanottopyynnön saanut valtio voi arvioida tilannetta.

Vastaanottopyynnön saaneen valtion on suoritettava tarvittavat tarkistukset selvittääkseen, liittyykö tapaukseen edellä mainittuja humanitaarisia syitä, ja sen on tehtävä päätös vastaanottopyynnön johdosta kahden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Jos se kieltäytyy vastaanottamasta hakijaa, päätös on perusteltava.

Jos pyynnön vastaanottanut jäsenvaltio suostuu pyyntöön, siirtyy vastuu hakemuksen käsittelystä tälle valtiolle.

V   LUKU

VASTUUSSA OLEVAN JÄSENVALTION VELVOLLISUUDET

18 artikla

Vastuussa olevan jäsenvaltion velvollisuudet

1.   Jäsenvaltio, joka on tämän asetuksen perusteella vastuussa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä, on velvollinen:

| a) | ottamaan 21, 22 ja 28 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti vastaan turvapaikanhakijan, joka on tehnyt hakemuksen toisessa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

a)

ottamaan 21, 22 ja 28 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti vastaan turvapaikanhakijan, joka on tehnyt hakemuksen toisessa jäsenvaltiossa;

| b) | ottamaan 23, 24 ja 28 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti takaisin hakijan, jonka hakemusta käsitellään ja joka on tehnyt hakemuksen toisessa jäsenvaltiossa tai joka oleskelee ilman oleskelulupaa toisessa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

b)

ottamaan 23, 24 ja 28 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti takaisin hakijan, jonka hakemusta käsitellään ja joka on tehnyt hakemuksen toisessa jäsenvaltiossa tai joka oleskelee ilman oleskelulupaa toisessa jäsenvaltiossa;

| c) | ottamaan 23, 24 ja 28 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti takaisin hakijan, joka on käsittelyn kuluessa peruuttanut hakemuksensa ja tehnyt hakemuksen toisessa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

c)

ottamaan 23, 24 ja 28 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti takaisin hakijan, joka on käsittelyn kuluessa peruuttanut hakemuksensa ja tehnyt hakemuksen toisessa jäsenvaltiossa;

| d) | ottamaan 23, 24 ja 28 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti takaisin kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön, jonka hakemus on hylätty ja joka on tehnyt hakemuksen toisessa jäsenvaltiossa tai joka oleskelee ilman oleskelulupaa toisessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

d)

ottamaan 23, 24 ja 28 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti takaisin kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön, jonka hakemus on hylätty ja joka on tehnyt hakemuksen toisessa jäsenvaltiossa tai joka oleskelee ilman oleskelulupaa toisessa jäsenvaltiossa.

2.   Jäsenvaltio, joka on vastuussa turvapaikkahakemuksen käsittelystä, on kaikissa 1 kohdan a–d alakohdassa tarkoitetuissa tilanteissa velvollinen käsittelemään hakijan esittämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen 2 artiklan d alakohdassa tarkoitetulla tavalla tai saattamaan päätökseen turvapaikkahakemuksen käsittelyn. Jos vastuussa oleva jäsenvaltio oli lopettanut hakemuksen käsittelyn siksi, että hakija oli peruuttanut sen, jäsenvaltion on kumottava kyseinen päätös ja saatettava hakemuksen käsittely päätökseen 2 artiklan d alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

19 artikla

Vastuun lakkaaminen

1.   Jos jäsenvaltio myöntää hakijalle oleskeluluvan, 18 artiklan 1 kohdassa säädetyt velvollisuudet siirtyvät tälle jäsenvaltiolle.

2.   Edellä 18 artiklan 1 kohdassa säädetyt velvollisuudet kuitenkin lakkaavat, jos hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio voi osoittaa, silloin kun sitä pyydetään ottamaan vastaan tai takaisin hakija tai muu 18 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettu henkilö, että asianomainen henkilö on poistunut jäsenvaltioiden alueelta vähintään kolmen kuukauden ajaksi, jollei hänellä ole hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion myöntämää voimassa olevaa oleskelulupaa.

Tällaisen poissaolon jälkeen jätettyä hakemusta pidetään uutena hakemuksena, jonka osalta aloitetaan uusi menettely sen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi.

3.   Edellä 18 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdassa säädetyt velvollisuudet lakkaavat olemasta voimassa, kun hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio voi osoittaa, kun sitä pyydetään ottamaan takaisin hakija tai muu 18 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettu henkilö, että asianomainen henkilö on poistunut jäsenvaltioiden alueelta palauttamispäätöksen tai maastapoistamispäätöksen nojalla, jonka se on antanut hakemuksen peruuttamisen tai hylkäämisen jälkeen.

Toimeenpannun maastapoistamisen jälkeen jätettyä hakemusta pidetään uutena hakemuksena, jonka osalta aloitetaan uusi menettely sen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi.

VI   LUKU

VASTAANOTTO- JA TAKAISINOTTOMENETTELYT

I   jakso

Menettelyn aloittaminen

20 artikla

Menettelyn aloittaminen

1.   Menettely tämän asetuksen mukaisesti kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastaavan jäsenvaltion määrittämiseksi alkaa heti kun hakemus on ensimmäisen kerran jätetty johonkin jäsenvaltioon.

2.   Kansainvälistä suojelua koskeva hakemus katsotaan tehdyksi, kun asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat saaneet hakijan esittämän hakemuksen tai viranomaisten suorittaman hakemuksen kirjaamisen. Jos hakemusta ei ole tehty kirjallisesti, on aikeesta ilmoittamisen ja hakemuksen kirjaamisen välisen ajan oltava mahdollisimman lyhyt.

3.   Jos turvapaikanhakijan mukana on alaikäinen lapsi, joka täyttää 2 artiklan i alakohdassa olevan perheenjäsenen määritelmän vaatimukset, lapsen tilannetta ei tätä asetusta sovellettaessa saa käsitellä erillään hänen vanhempansa tai holhoojansa tilanteesta, vaan se kuuluu kyseisen vanhemman tai holhoojan kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion vastuulle myös siinä tapauksessa, että lapsi ei itse ole turvapaikanhakija, edellyttäen että se on lapsen edun mukaista. Samoin on kohdeltava lapsia, jotka ovat syntyneet sen jälkeen, kun turvapaikanhakija on saapunut jäsenvaltioiden alueelle, ilman että on tarpeen aloittaa uutta menettelyä lasten vastaanottamiseksi.

4.   Jos jäsenvaltion alueella oleskeleva hakija jättää kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen toisen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, on sen jäsenvaltion, jonka alueella hakija oleskelee, määritettävä, mikä jäsenvaltio on vastuussa hakemuksen käsittelystä. Hakemuksen vastaanottaneen jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava asiasta jäsenvaltiolle, jossa hakija oleskelee, ja viimeksi mainittua jäsenvaltiota on sen jälkeen tätä asetusta sovellettaessa pidettävä jäsenvaltiona, jossa kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on tehty.

Hakijalle on ilmoitettava kirjallisesti tästä vastuun siirtymisestä ja päivämäärä, jona se on tapahtunut.

5.   Jotta kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämistä koskeva menettely voidaan saattaa päätökseen, on jäsenvaltion, jossa kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on ensin tehty, otettava 23, 24 ja 28 artiklassa säädetyin edellytyksin takaisin toisessa jäsenvaltiossa oleskeleva hakija, joka on siellä tehnyt uuden kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen sen jälkeen kun hän on ensin peruuttanut toisessa jäsenvaltiossa tekemänsä ensimmäisen hakemuksen sen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämistä koskevan menettelyn kuluessa.

Tämä velvollisuus lakkaa, kun jäsenvaltio, jota on pyydetty saattamaan päätökseen menettely hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi, toteaa, että turvapaikanhakija on hakemusten teon välisenä aikana poistunut jäsenvaltioiden alueelta vähintään kolmeksi kuukaudeksi tai jos toinen jäsenvaltio on myöntänyt hänelle oleskeluluvan.

Tällaisen poissaolon jälkeen jätettyä hakemusta pidetään uutena hakemuksena, jonka osalta aloitetaan uusi menettely sen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi.

II   jakso

Vastaanottopyyntöjä koskevat menettelyt

21 artikla

Vastaanottopyynnön esittäminen

1.   Jos jäsenvaltio, jossa kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on tehty, katsoo, että toinen jäsenvaltio on vastuussa hakemuksen käsittelystä, se voi mahdollisimman nopeasti ja joka tapauksessa kolmen kuukauden kuluessa 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta hakemuksen tekopäivästä pyytää toista jäsenvaltiota ottamaan hakijan vastaan.

Jollei hakijan vastaanottoa koskevaa pyyntöä ole tehty kolmen kuukauden kuluessa, vastuu kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä säilyy sillä jäsenvaltiolla, jossa hakemus on tehty.

2.   Vastaanottoa pyytänyt jäsenvaltio voi pyytää kiireellistä vastausta, jos kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on tehty maahantulo- tai oleskeluluvan epäämisen, luvattomasta oleskelusta johtuvan pidätyksen tai maastapoistamistoimenpiteestä ilmoittamisen tai sen toteuttamisen jälkeen ja/tai jos turvapaikanhakijaa pidetään säilössä.

Pyynnössä on esitettävä syyt siihen, miksi kiireellinen vastaus on tarpeen, ja aika, jonka kuluessa vastausta pyydetään. Tämän ajan on oltava vähintään yksi viikko.

3.   Molemmissa tapauksissa toisen jäsenvaltion on tehtävä vastaanottoa koskeva pyyntö vakiolomakkeella, jonka mukaan on liitettävä 22 artiklan 3 kohdassa mainittujen kahden luettelon mukaiset todisteet tai aihetodisteet ja/tai asiaa koskevat turvapaikanhakijan antamat tiedot, joiden perusteella sen jäsenvaltion viranomaiset, jolle pyyntö on esitetty, voivat tarkistaa, onko kyseinen jäsenvaltio tässä asetuksessa vahvistettujen perusteiden mukaisesti vastuussa hakemuksen käsittelystä.

Pyyntöjen laatimista ja esittämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt hyväksytään 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen.

22 artikla

Vastaanottopyyntöön vastaaminen

1.   Pyynnön saanut jäsenvaltio suorittaa tarvittavat tarkistukset, ja sen on tehtävä päätös hakijan vastaanottoa koskevan pyynnön johdosta kahden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.

2.   Tässä asetuksessa säädetyssä menettelyssä, jolla kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio määritetään, käytetään todisteita ja aihetodisteita.

3.   Jäljempänä 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen vahvistetaan kaksi samaa menettelyä noudattaen säännöllisesti tarkistettavaa luetteloa, joissa osoitetaan todisteet ja aihetodisteet seuraavien perusteiden mukaisesti:

| a) | Todisteet:







  i) | Tällä tarkoitetaan muodollisia todisteita, joiden perusteella tämän asetuksen mukainen vastuu määräytyy, jollei niitä kumota vastakkaisella näytöllä. |
| --- | --- | --- |

a)

Todisteet:

i)

Tällä tarkoitetaan muodollisia todisteita, joiden perusteella tämän asetuksen mukainen vastuu määräytyy, jollei niitä kumota vastakkaisella näytöllä.

| ii) | Jäsenvaltioiden on toimitettava 41 artiklassa säädetylle komitealle eri tyyppisten hallinnollisten asiakirjojen malleja muodollisia todisteita koskevassa luettelossa esitetyn luokituksen mukaisesti. |
| --- | --- |

ii)

Jäsenvaltioiden on toimitettava 41 artiklassa säädetylle komitealle eri tyyppisten hallinnollisten asiakirjojen malleja muodollisia todisteita koskevassa luettelossa esitetyn luokituksen mukaisesti.

| b) | Aihetodisteet:







  i) | Tällä tarkoitetaan aihetodisteita, jotka, vaikka ne ovat kumottavissa, voivat todistusvoimansa mukaisesti olla tietyissä tapauksissa riittäviä. |
| --- | --- | --- |

b)

Aihetodisteet:

i)

Tällä tarkoitetaan aihetodisteita, jotka, vaikka ne ovat kumottavissa, voivat todistusvoimansa mukaisesti olla tietyissä tapauksissa riittäviä.

| ii) | Niiden todistusvoimaa suhteessa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelyä koskevaan vastuuseen harkitaan tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

ii)

Niiden todistusvoimaa suhteessa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelyä koskevaan vastuuseen harkitaan tapauskohtaisesti.

4.   Todisteita ei olisi vaadittava enempää kuin tämän asetuksen asianmukainen soveltaminen edellyttää.

5.   Jollei muodollista näyttöä ole, vastaanottopyynnön saaneen jäsenvaltion on tunnustettava olevansa vastuussa hakemuksen käsittelystä, jos aihetodisteet ovat keskenään yhdenmukaisia, todennettavia ja riittävän yksityiskohtaisia vastuun määrittämiseksi.

6.   Jos vastaanottopyynnön esittävä jäsenvaltio vetoaa asian kiireellisyyteen 21 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti, pyynnön saaneen jäsenvaltion on tehtävä parhaansa noudattaakseen pyydettyä määräaikaa. Poikkeustapauksissa, joissa voidaan osoittaa, että hakijan vastaanottoa koskevan pyynnön tutkiminen on erityisen ongelmallista, pyynnön saanut jäsenvaltio voi vastata pyydetyn määräajan jälkeen, mutta joka tapauksessa yhden kuukauden kuluessa. Tällöin on pyynnön saaneen jäsenvaltion alun perin pyydetyn määräajan kuluessa ilmoitettava pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle päätöksestään lykätä vastauksen antamista.

7.   Jollei vastausta anneta 1 kohdassa mainitun kahden kuukauden ja 6 kohdassa mainitun yhden kuukauden määräajan kuluessa, vastaanottopyyntö katsotaan hyväksytyksi, ja tämä tuo mukanaan velvoitteen ottaa henkilö vastaan, mihin kuuluu velvoite huolehtia turvapaikanhakijan vastaanottoa koskevista järjestelyistä.

III   jakso

Takaisinottopyyntöjä koskevat järjestelyt

23 artikla

Takaisinottopyynnön esittäminen

1.   Jos jäsenvaltio, jossa kansainvälistä suojelua koskeva myöhempi hakemus on tehty tai jonka alueella hakija tai muu 18 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettu henkilö oleskelee ilman oleskelulupaa, katsoo, että jokin toinen jäsenvaltio on vastuussa 20 artiklan 5 kohdan ja 618 artiklan 1 kohdan b, c ja d alakohdan mukaisesti, se voi pyytää tuota toista jäsenvaltiota ottamaan kyseisen henkilön takaisin.

2.   Jos kyseessä on myöhemmin tehty kansainvälistä suojelua koskeva hakemus, pyyntö ottaa asianomainen henkilö takaisin on esitettävä mahdollisimman nopeasti ja joka tapauksessa
  yhden kuukauden
  kuluessa [Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailemista varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o .../...tehokkaaksi soveltamiseksi] annetun asetuksen (EY) N:o ║.../...║ 6 artiklan
  6 kohdassa
  tarkoitetun Eurodac-osuman saamisesta.

Jos pyyntö ottaa takaisin hakija, joka on tehnyt myöhemmän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen, perustuu muihin todisteisiin kuin Eurodac-järjestelmästä saatuihin tietoihin, se on lähetettävä vastaanottavalle jäsenvaltiolle kolmen kuukauden kuluessa 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tekopäivästä.

3.   Jos hakija ei ole tehnyt kansainvälistä suojelua koskevaa myöhempää hakemusta ja jos pyynnön esittänyt jäsenvaltio päättää tehdä Eurodac-järjestelmässä haun [Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o .../...tehokkaaksi soveltamiseksi] annetun asetuksen (EY) N:o ║.../...║ 13 artiklan mukaisesti, pyyntö ottaa asianomainen henkilö takaisin on esitettävä mahdollisimman nopeasti ja joka tapauksessa
  kuukauden
  kuluessa Eurodac-osuman saamisesta kyseisen asetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

Jos pyyntö ottaa asianomainen henkilö takaisin perustuu muihin todisteisiin kuin Eurodac-järjestelmästä saatuihin tietoihin, se on lähetettävä vastaanottavalle jäsenvaltiolle kolmen kuukauden kuluessa päivästä, jona pyynnön esittävä jäsenvaltio on tullut tietoiseksi siitä, että jokin toinen jäsenvaltio saattaa olla vastuussa asianomaisesta henkilöstä.

4.   Jollei pyyntöä ottaa takaisin hakija tai muu 18 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettu henkilö tehdä tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetyissä määräajoissa, vastuu kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä säilyy sillä jäsenvaltiolla, jossa myöhempi hakemus on tehty tai jonka alueella henkilö oleskelee ilman oleskelulupaa.

5.   Pyyntö ottaa hakija tai muu 18 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettu henkilö takaisin on esitettävä vakiolomakkeella, jonka mukaan on liitettävä todisteet tai aihetodisteet ja/tai asiaa koskevat henkilön antamat tiedot, joiden perusteella sen jäsenvaltion viranomaiset, jolle pyyntö on esitetty, voivat tarkistaa, onko kyseinen jäsenvaltio vastuussa hakemuksen käsittelystä.

Todisteita ja aihetodisteita sekä niiden tulkintaa koskevat säännöt sekä pyyntöjen laatimista ja esittämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt hyväksytään 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen.

24 artikla

Takaisinottopyyntöön vastaaminen

1.   Jäsenvaltion, jolta takaisinottoa on pyydetty, on suoritettava tarvittavat tarkistukset ja tehtävä päätös asianomaisen henkilön takaisinottoa koskevasta pyynnöstä mahdollisimman nopeasti ja joka tapauksessa viimeistään kuukauden kuluttua pyynnön vastaanottamisesta. Jos pyyntö perustuu Eurodac-järjestelmästä saatuihin tietoihin, tämä määräaika rajoitetaan kahteen viikkoon.

2.   Jollei vastausta anneta 1 kohdassa mainitussa kuukauden tai kahden viikon määräajassa, pyyntö katsotaan hyväksytyksi, ja tämä aiheuttaa velvoitteen ottaa asianomainen henkilö takaisin, mikä käsittää asiaan liittyvät vastaanottoa koskevat järjestelyt.

IV   jakso

Menettelylliset takeet

25 artikla

Siirtopäätöksestä ilmoittaminen

1.   Jos pyynnön vastaanottanut jäsenvaltio suostuu ottamaan vastaan tai takaisin hakijan tai muun 18 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun henkilön, on pyynnön esittäneen jäsenvaltion ilmoitettava asianomaiselle henkilölle päätöksestä siirtää hänet hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan jäsenvaltioon ja tarvittaessa siitä, että se ei itse käsittele hänen kansainvälistä suojelua koskevaa hakemustaan. Ilmoitus on tehtävä kirjallisesti kielellä, jota
  hakija ymmärtää tai jota hänen
  voidaan kohtuudella olettaa ymmärtävän, viimeistään viidentoista työpäivän kuluttua pyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion antaman vastauksen saamisesta.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu päätös on perusteltava, ja siinä on esitettävä tärkeimmät päätöksentekoa edeltävät menettelyvaiheet. Siinä on oltava tiedot käytettävissä olevista oikeussuojakeinoista ja niiden käyttöön sovellettavista määräajoista sekä tiedot henkilöistä tai yksiköistä, jotka voivat antaa erityistä oikeudellista apua ja edustaa asianomaista henkilöä. Päätöksessä on ilmoitettava myös siirron toteuttamista koskevat määräajat sekä tarvittaessa maininta paikasta, jossa, ja ajankohdasta, jona asianomaisen henkilön on ilmoittauduttava hakemuksen käsittelystä vastuussa olevassa jäsenvaltiossa, jos hän siirtyy sinne omin neuvoin. Määräaika siirron toteuttamiselle on asetettava niin, että henkilöllä on kohtuullisesti aikaa oikeussuojakeinojen käyttöön 26 artiklan mukaisesti.

26 artikla

Oikeussuojakeinot

1.   Hakijalla tai muulla 18 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetulla henkilöllä on oltava oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin niin, että hänellä on sekä tosiasiallinen että oikeudellinen mahdollisuus hakea 25 artiklassa tarkoitetun siirtopäätöksen muuttamista tai uudelleentarkastelua tuomioistuimessa.

2.   Jäsenvaltioiden on säädettävä kohtuullisesta määräajasta, jonka aikana asianomainen henkilö voi käyttää oikeuttaan tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin 1 kohdan mukaisesti.

Kyseisen ajanjakson on oltava vähintään kymmenen työpäivää alkaen 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta ilmoituksen antamispäivästä.

3.   Jos 25 artiklassa tarkoitettuun siirtopäätökseen haetaan muutosta tai uudelleentarkastelua, tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun viranomaisen on
  joko asianomaisen henkilön pyynnöstä tai tällaisen pyynnön puuttuessa
  viran puolesta tehtävä mahdollisimman pian tai viimeistään
  viiden työpäivän
  kuluttua muutoksenhakua tai uudelleentarkastelua koskevan hakemuksen tekemisestä päätös siitä, voiko asianomainen henkilö jäädä kyseisen jäsenvaltion alueelle, kunnes muutoksenhaun tai uudelleentarkastelun tulos on selvillä.

4.   Siirtoa ei saa toteuttaa ennen kuin 3 kohdassa tarkoitettu päätös on tehty. Päätös, jossa asianomaista henkilöä kielletään jäämästä kyseisen jäsenvaltion alueelle, kunnes muutoksenhaun tai uudelleentarkastelun tulos on selvillä, on perusteltava.

5.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että asianomaisella henkilöllä on mahdollisuus oikeusapuun ja/tai oikeudelliseen edustajaan ja tarvittaessa kielelliseen apuun.

6.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  tarvittava
  oikeusapu ja/tai oikeudellinen edustaja myönnetään
  pyynnöstä
  maksutta
  direktiivin 2005/85/EY 15 artiklan 3–6 kohdan mukaisesti.

Näissä tapauksissa sovellettavista oikeusavun ja/tai oikeudellisen edustajan saatavuutta koskevista menettelyistä säädetään kansallisessa lainsäädännössä.

V   jakso

Säilöönotto siirtämistä varten

27 artikla

Säilöönotto

1.   Jäsenvaltiot eivät saa ottaa ketään säilöön pelkästään sen vuoksi, että hän hakee kansainvälistä suojelua direktiivin 2005/85/EY mukaisesti.

2.   [Turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista] annetun direktiivin ║.../.../EY║ 8 artiklan 2 kohdan soveltamista rajoittamatta jäsenvaltiot voivat tarvittaessa ja kunkin tapauksen yksilöllisen arvioinnin pohjalta ▐ ottaa ▐ turvapaikanhakijan tai muun tämän asetuksen 18 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun henkilön, joka on päätetty siirtää hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan jäsenvaltioon,
  säilöön muuhun kuin säilöönottokeskukseen vain, jos muut lievemmät pakkokeinot eivät ole olleet tehokkaita ja
  vain jos on olemassa ▐ riski, että hän yrittää paeta viranomaisia.

3.   Arvioidessaan muiden, lievempien keinojen soveltamista 2 kohdassa esitettyä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden on otettava huomioon säilöönoton vaihtoehdot, kuten säännöllinen ilmoittautuminen viranomaisille, rahavakuuden asettaminen, velvollisuus pysytellä tietyssä paikassa tai muut toimenpiteet pakenemisen riskin vähentämiseksi.

4.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettua säilöönottoa voidaan soveltaa vasta siitä alkaen, kun päätös siirtämisestä hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan jäsenvaltioon on annettu tiedoksi asianomaiselle henkilölle 25 artiklan mukaisesti, siihen asti että henkilö on siirretty hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan jäsenvaltioon.

5.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettu säilöönotto on määrättävä mahdollisimman lyhyeksi ajaksi. Sitä ei saa soveltaa pidempään kuin on kohtuudella tarpeen siirron täytäntöönpanoa varten tarvittavien hallinnollisten menettelyjen toteuttamiseen.

6.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetun säilöönoton on perustuttava oikeusviranomaisten määräykseen. Kiireellisissä tapauksissa myös hallintoviranomaiset voivat antaa säilöönottomääräyksen, mutta silloin oikeusviranomaisten on vahvistettava säilöönottomääräys 72 tunnin kuluessa säilöönoton alkamisesta. Jos oikeusviranomaiset katsovat, että säilöönotto on lainvastainen, asianomainen on vapautettava välittömästi.

7.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetusta säilöönotosta on annettava kirjallinen määräys, jossa esitetään perusteena olevat tosiseikat ja lainkohdat ja mainitaan erityisesti syyt, joiden vuoksi katsotaan, että on olemassa ▐ riski, että asianomainen henkilö pakenee viranomaisia, sekä säilöönoton kesto.

Säilöönotetuille on välittömästi ilmoitettava säilöönoton syyt, säilöönoton suunniteltu kesto ja kansallisen lainsäädännön menettelyt, joiden mukaan päätökseen voi hakea muutosta, kielellä, jota
  he ymmärtävät tai jota
  heidän voidaan kohtuudella olettaa ymmärtävän.

8.   Aina kun henkilö on otettu säilöön 2 kohdan mukaisesti, oikeusviranomaisen on tarkasteltava
  säilöönottoa
  uudelleen säännöllisin väliajoin joko asianomaisen pyynnöstä tai viran puolesta. Säilöönottoa ei saa milloinkaan aiheettomasti pitkittää.

9.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että asianomaisella on 2 kohdassa tarkoitetuissa säilöönottotilanteissa oikeus maksuttomaan oikeusapuun ja/tai oikeudelliseen edustajaan, jos hänellä ei ole varaa maksaa siitä aiheutuvia kustannuksia.

Näissä tapauksissa sovellettavista oikeusapua ja/tai oikeudellisen edustajan saatavuutta koskevista menettelyistä säädetään kansallisessa lainsäädännössä.

10.   Alaikäisiä ei saa ottaa säilöön, paitsi jos se on heidän etunsa mukaista, kuten säädetään tämän asetuksen
  6 artiklan 3 kohdassa
  , ja [turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista] annetun direktiivin ║.../.../EY║ 11 artiklan 5 kohdan mukaisesti suoritettavan, heidän tilannettaan koskevan yksilöllisen arvioinnin perusteella.

11.   Ilman huoltajaa olevia alaikäisiä ei milloinkaan saa ottaa säilöön.

12.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän artiklan mukaisesti säilöön otetuilla turvapaikanhakijoilla on samantasoiset säilöönotettuja hakijoita koskevat vastaanotto-olosuhteet kuin ne, joista säädetään erityisesti [turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista] annetun direktiivin ║.../.../EY║ 10 ja 11 artiklassa.

VI   jakso

Siirrot

28 artikla

Järjestelyt ja määräajat

1.   Turvapaikanhakijan tai muun 18 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun henkilön siirto pyynnön esittäneestä jäsenvaltiosta jäsenvaltioon, joka on vastuussa hakemuksen käsittelystä, tapahtuu pyynnön esittäneen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja sen jälkeen kun asianomaiset jäsenvaltiot ovat päässeet asiasta yhteisymmärrykseen ja heti kun se on käytännössä mahdollista, kuitenkin viimeistään kuuden kuukauden kuluessa siitä kun toinen jäsenvaltio on suostunut pyyntöön ottaa asianomainen henkilö takaisin tai vastaan tai muutoksenhaun tai uudelleen käsittelyn johdosta annetun lainvoimaisen päätöksen tekemisestä, jos sillä on lykkäävä vaikutus 26 artiklan 3 kohdan nojalla.

Pyynnön esittänyt jäsenvaltio myöntää tarvittaessa turvapaikanhakijalle kulkuluvan, joka on 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen hyväksytyn mallin mukainen.

Hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion on ilmoitettava pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle tapauksen mukaan joko asianomaisen henkilön perille saapumisesta tai siitä, ettei tämä ole ilmoittautunut viranomaisille annetussa määräajassa.

2.   Jos siirtoa ei toteuteta kuuden kuukauden määräajan kuluessa, hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio vapautuu velvoitteestaan ottaa asianomainen henkilö vastaan tai takaisin, ja vastuu siirtyy pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle. Määräaikaa voidaan jatkaa enintään yhteen vuoteen, jos siirtoa ei voida suorittaa asianomaisen henkilön vangitsemisen vuoksi, tai enintään 18 kuukauteen, jos asianomainen henkilö on paennut viranomaisia.

3.   Jos henkilön siirtämisessä on tapahtunut virhe tai siirtopäätös on kumottu muutoksenhaun perusteella siirron toteuttamisen jälkeen, siirron toteuttaneen jäsenvaltion on viipymättä otettava asianomainen henkilö takaisin.

4.   Komissio voi tarvittaessa vahvistaa siirtojen suorittamista koskevia muita sääntöjä. Nämä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, hyväksytään 41 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

29 artikla

Siirtojen kustannukset

1.   Siirron toteuttava jäsenvaltio vastaa kustannuksista, jotka aiheutuvat hakijan tai muun 18 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun henkilön siirtämisestä hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan jäsenvaltioon.

2.   Jos asianomainen henkilö on palautettava johonkin jäsenvaltioon siksi, että siirrossa on tapahtunut virhe tai että siirtopäätös on kumottu muutoksenhaun perusteella siirron toteuttamisen jälkeen, siirron alun perin toteuttanut jäsenvaltio vastaa kustannuksista, jotka aiheutuvat asianomaisen henkilön siirtämisestä takaisin sen alueelle.

3.   Tämän asetuksen nojalla siirrettäviä henkilöitä ei saa vaatia maksamaan siirroista aiheutuvia kustannuksia.

4.   Siirtävän jäsenvaltion velvollisuudesta maksaa siirrosta aiheutuvat kustannukset voidaan antaa täydentäviä sääntöjä 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun sääntelymenettelyn mukaisesti.

30 artikla

Tarvittavien tietojen vaihto ennen siirtojen toteuttamista

1.   Siirron toteuttavan jäsenvaltion on kaikkien siirtojen yhteydessä ilmoitettava vastaanottavalle jäsenvaltiolle, onko asianomainen henkilö siinä kunnossa, että hänet voidaan siirtää. Vain sellaiset henkilöt siirretään, jotka kestävät siirron.

2.   Siirron toteuttavan jäsenvaltion on ilmoitettava hakemuksen käsittelystä vastaavalle jäsenvaltiolle siirrettävää hakijaa koskevat, asian käsittelyn kannalta asianmukaiset, olennaiset ja ainoastaan tarpeelliset henkilötiedot, joita tarvitaan sen varmistamiseksi, että hakemuksen käsittelystä vastaavan jäsenvaltion toimivaltaiset turvapaikkaviranomaiset pystyvät tarjoamaan hakijalle asianmukaisen vastaanoton, mihin sisältyy tarvittava sairaanhoito, ja turvaamaan tällä asetuksella ja [turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista] annetulla direktiivillä ║.../.../EY║ myönnetyn suojelun ja oikeuksien jatkuvuuden. Kyseiset tiedot on toimitettava hyvissä ajoin ja viimeistään seitsemän työpäivää ennen siirron toteuttamista, paitsi jos jäsenvaltio saa tiedon siirrosta myöhemmin.

3.   Jäsenvaltioiden on vaihdettava erityisesti seuraavia tietoja:

| a) | vastaanottavassa jäsenvaltiossa mahdollisesti oleskelevien perheenjäsenten tai muiden sukulaisten yhteystiedot; |
| --- | --- |

a)

vastaanottavassa jäsenvaltiossa mahdollisesti oleskelevien perheenjäsenten tai muiden sukulaisten yhteystiedot;

| b) | alaikäisten osalta tiedot heidän koulutustasostaan; |
| --- | --- |

b)

alaikäisten osalta tiedot heidän koulutustasostaan;

| c) | hakijan ikä; |
| --- | --- |

c)

hakijan ikä;

| d) | muut tiedot, joiden lähettävä jäsenvaltio katsoo olevan tarpeen hakijan oikeuksista ja erityistarpeista huolehtimista varten. |
| --- | --- |

d)

muut tiedot, joiden lähettävä jäsenvaltio katsoo olevan tarpeen hakijan oikeuksista ja erityistarpeista huolehtimista varten.

4.   Lähettävän jäsenvaltion on toimitettava yksinomaan tarvittavan hoidon antamista varten tiedot siirrettävien hakijoiden erityistarpeista, jotka yksittäisessä tapauksessa voivat koskea siirrettävän hakijan fyysistä ja mielenterveyttä, erityisesti kun kyseessä ovat vammaiset, vanhukset, raskaana olevat naiset, alaikäiset ja henkilöt, jotka ovat joutuneet kidutuksen, raiskauksen tai muun vaikean psyykkisen, fyysisen tai seksuaalisen väkivallan kohteeksi. Hakemuksen käsittelystä vastaavan jäsenvaltion on varmistettava, että nämä erityistarpeet otetaan asianmukaisesti huomioon, etenkin jos kyseessä on välittömästi tarvittava sairaanhoito.

5.   Edellä 4 artiklassa tarkoitetut tiedot toimitetaan siirron toteuttavasta jäsenvaltiosta hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan jäsenvaltioon vasta kun siihen on saatu hakijan ja/tai hänen edustajansa nimenomainen suostumus, tai jos tietojen toimittaminen on tarpeen asianomaisen tai jonkun toisen henkilön elintärkeiden etujen suojaamiseksi, jos hän on fyysisesti tai oikeudellisesti kykenemätön antamaan suostumustaan. Siirron toteuttava jäsenvaltio tuhoaa ║ tiedot välittömästi siirron toteuttamisen jälkeen.

6.   Terveyttä koskevia henkilötietoja saa käsitellä vain terveydenhuollon ammattihenkilö, jota koskee lääkärinsalaisuus kansallisen lainsäädännön tai toimivaltaisten kansallisten viranomaisten asettamien sääntöjen nojalla, tai muu henkilö, jolla on vastaava salassapitovelvoite. Näillä terveydenhuollon ammattihenkilöillä ja muilla näitä tietoja vastaanottavilla ja käsittelevillä henkilöillä on oltava asianmukainen lääketieteellinen koulutus sekä koulutus, joka koskee terveyttä koskevien arkaluonteisten henkilötietojen asianmukaista käsittelyä.

7.   Tähän artiklaan perustuvaa tietojenvaihtoa on toteutettava ainoastaan niiden viranomaisten välillä, jotka on ilmoitettu komissiolle tämän asetuksen 34 artiklan mukaisesti, käyttäen asetuksen ║ sähköistä DubliNet-viestintäverkkoa. Tämän asetuksen 34 artiklan mukaisesti ilmoitettujen viranomaisten olisi myös yksilöitävä ne terveydenhuollon ammattihenkilöt, joilla on valtuudet käsitellä tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja tietoja. Vaihdettuja tietoja saa käyttää ainoastaan tämän artiklan 2 ja 4 kohdassa mainittuihin tarkoituksiin.

8.   Jäsenvaltioiden välisen tietojenvaihdon helpottamiseksi hyväksytään 41 artiklan 2 kohdassa säädetyn sääntelymenettelyn mukaisesti vakiolomake tämän artiklan nojalla tarvittavien tietojen toimittamista varten.

9.   Tämän artiklan nojalla tapahtuvaan tietojenvaihtoon sovelletaan 33 artiklan 8–12 kohdassa vahvistettuja sääntöjä.

31 artikla

Siirtojen toteuttamistapa

1.
     
  Siirron toteuttavan jäsenvaltion on edistettävä vapaaehtoisia siirtoja antamalla hakijalle asianmukaista tietoa.

2.
     
  Jos siirrot hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan jäsenvaltioon toteutetaan valvottuna lähtönä tai saattajan kanssa, jäsenvaltioiden on varmistettava, että ne toteutetaan inhimillisellä tavalla ja perusoikeuksia ja ihmisarvoa täysimääräisesti kunnioittaen.

VII   jakso

Siirtojen väliaikainen keskeyttäminen

32 artikla

Siirtojen väliaikainen keskeyttäminen

1.   Kun hakemuksen käsittelystä vastaava jäsenvaltio on erityisen kiireellisiä toimia vaativassa tilanteessa, jossa sen vastaanottokapasiteettiin, turvapaikkajärjestelmään tai infrastruktuuriin kohdistuu poikkeuksellisen suuri rasitus ja kun kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden siirtäminen kyseiseen jäsenvaltioon tämän asetuksen mukaisesti voisi lisätä tuota rasitusta, kyseinen jäsenvaltio voi pyytää tällaisten siirtojen keskeyttämistä.

Pyyntö on osoitettava komissiolle. Siinä on mainittava pyynnön perusteena olevat syyt ja erityisesti seuraavat seikat:

| a) | yksityiskohtainen kuvaus erityisen kiireellisiä toimia vaativasta tilanteesta, jonka vuoksi pyynnön esittäneen jäsenvaltion vastaanottokapasiteettiin, turvapaikkajärjestelmään tai infrastruktuuriin kohdistuu poikkeuksellisen suuri rasitus, sekä asiaa koskevat tilastotiedot ja todisteet; |
| --- | --- |

a)

yksityiskohtainen kuvaus erityisen kiireellisiä toimia vaativasta tilanteesta, jonka vuoksi pyynnön esittäneen jäsenvaltion vastaanottokapasiteettiin, turvapaikkajärjestelmään tai infrastruktuuriin kohdistuu poikkeuksellisen suuri rasitus, sekä asiaa koskevat tilastotiedot ja todisteet;

| b) | perusteltu ennuste tilanteen todennäköisestä kehittymisestä lyhyellä aikavälillä; |
| --- | --- |

b)

perusteltu ennuste tilanteen todennäköisestä kehittymisestä lyhyellä aikavälillä;

| c) | perusteltu selvitys lisärasituksesta, jota kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden siirto kyseiseen jäsenvaltioon tämän asetuksen mukaisesti aiheuttaisi pyynnön esittävän jäsenvaltion vastaanottokapasiteetille, turvapaikkajärjestelmälle tai infrastruktuurille, sekä asiaa koskevat tilastotiedot ja muut todisteet. |
| --- | --- |

c)

perusteltu selvitys lisärasituksesta, jota kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden siirto kyseiseen jäsenvaltioon tämän asetuksen mukaisesti aiheuttaisi pyynnön esittävän jäsenvaltion vastaanottokapasiteetille, turvapaikkajärjestelmälle tai infrastruktuurille, sekä asiaa koskevat tilastotiedot ja muut todisteet.

2.   Kun komissio katsoo, että jossakin jäsenvaltiossa vallitsevat olosuhteet saattavat johtaa siihen, että kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden suojelun taso ei vastaa yhteisön lainsäädännössä ja erityisesti [turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista annetussa] direktiivissä ║.../.../EY║
  ,
  direktiivissä 2005/85/EY
  ja direktiivissä 2004/83/EY
  asetettuja vaatimuksia, se voi päättää 4 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti, että kaikki tämän asetuksen mukaiset hakijoiden siirrot kyseiseen jäsenvaltioon keskeytetään.

3.   Kun jäsenvaltio katsoo, että jossakin toisessa jäsenvaltiossa vallitsevat olosuhteet saattavat johtaa siihen, että kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden suojelun taso ei vastaa yhteisön lainsäädännössä ja erityisesti [turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista annetussa] direktiivissä ║.../.../EY║
  ,
  direktiivissä 2005/85/EY
  ja direktiivissä 2004/83/EY
  asetettuja vaatimuksia, se voi pyytää, että kaikki tämän asetuksen mukaiset hakijoiden siirrot kyseiseen jäsenvaltioon keskeytetään.

Pyyntö on osoitettava komissiolle. Siinä on mainittava pyynnön perusteena olevat seikat ja erityisesti yksityiskohtaiset tiedot asianomaisen jäsenvaltion tilanteesta, jossa yhteisön lainsäädännön ja erityisesti [turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista annetun] direktiivin ║.../.../EY║
  ,
  direktiivin 2005/85/EY
  ja direktiivin 2004/83/EY
  vaatimukset mahdollisesti eivät täyty.

4.   Komissio voi 1 tai 3 kohdassa tarkoitetun pyynnön saatuaan tai 2 kohdan mukaisesti omasta aloitteestaan päättää, että kaikki tämän asetuksen mukaiset hakijoiden siirrot kyseiseen jäsenvaltioon keskeytetään. Tällainen päätös on tehtävä mahdollisimman pian ja viimeistään kuukauden kuluttua pyynnön vastaanottamisesta. Siirtojen keskeyttämistä koskevassa päätöksessä on mainittava sen perusteet ja erityisesti seuraavat seikat:

| a) | selvitys kaikista asiaan vaikuttavista olosuhteista siinä jäsenvaltiossa, johon tehtävät siirrot mahdollisesti keskeytetään; |
| --- | --- |

a)

selvitys kaikista asiaan vaikuttavista olosuhteista siinä jäsenvaltiossa, johon tehtävät siirrot mahdollisesti keskeytetään;

| b) | selvitys siirtojen keskeyttämisen mahdollisista vaikutuksista muihin jäsenvaltioihin; |
| --- | --- |

b)

selvitys siirtojen keskeyttämisen mahdollisista vaikutuksista muihin jäsenvaltioihin;

| c) | ehdotus päivämäärästä, jona siirtojen keskeyttäminen tulisi voimaan; |
| --- | --- |

c)

ehdotus päivämäärästä, jona siirtojen keskeyttäminen tulisi voimaan;

| d) | keskeyttämiseen mahdollisesti liittyvät ehdot; |
| --- | --- |

d)

keskeyttämiseen mahdollisesti liittyvät ehdot;

| e) | toimet, vertailuarvot ja aikataulut, jotka laaditaan a alakohdassa tarkoitettujen olosuhteiden ratkaisemisessa tapahtuneen edistyksen arvioimiseksi. |
| --- | --- |

e)

toimet, vertailuarvot ja aikataulut, jotka laaditaan a alakohdassa tarkoitettujen olosuhteiden ratkaisemisessa tapahtuneen edistyksen arvioimiseksi.

5.   Komissio ilmoittaa neuvostolle ja jäsenvaltioille päätöksestä keskeyttää kaikki tämän asetuksen mukaiset hakijoiden siirrot kyseiseen jäsenvaltioon. Mikä tahansa jäsenvaltio voi saattaa komission päätöksen neuvoston käsiteltäväksi kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta. Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin kuukauden kuluessa siitä kun jäsenvaltio on saattanut asian sen käsiteltäväksi.

6.   Sen jälkeen kun komissio on tehnyt päätöksen johonkin jäsenvaltioon tehtävien siirtojen keskeyttämisestä, keskeytettyjen siirtojen kohteena olevien hakijoiden kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelystä ovat vastuussa ne jäsenvaltiot, joissa nämä henkilöt oleskelevat.

Kun tehdään päätös keskeyttää siirrot johonkin jäsenvaltioon, on otettava asianmukaisella tavalla huomioon tarve varmistaa alaikäisten ja perheen yhtenäisyyden suojelu.

7.   Päätöksessä keskeyttää siirrot johonkin jäsenvaltioon 1 kohdan nojalla on perusteltava tuen myöntäminen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 573/2007/EY (15) 5 artiklassa säädettyjä hätätoimenpiteitä varten asianomaisen jäsenvaltion esittämän avunpyynnön perusteella.

8.
     
  Edellä 1–3 kohdassa tarkoitetun jäsenvaltion on ryhdyttävä tehokkaisiin ja oikea-aikaisiin toimiin sen tilanteen korjaamiseksi, joka johti siirtojen keskeytymiseen väliaikaisesti.

9.   Siirrot voidaan keskeyttää enintään kuuden kuukauden ajaksi. Jos toimenpiteiden perusteet ovat edelleen voimassa kuuden kuukauden jälkeen, komissio voi 1 kohdassa tarkoitetun jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan päättää jatkaa niiden soveltamista vielä kuuden kuukauden ajan. Sovelletaan
  myös 5 kohdan säännöksiä
  .

10.   Mitään tässä artiklassa ei saa tulkita jäsenvaltioille myönnetyksi luvaksi poiketa niiden yleisestä velvoitteesta ryhtyä kaikkiin tarvittaviin yleisiin tai erityisiin toimenpiteisiin niiden yhteisön turvapaikkalainsäädäntöön perustuvien velvoitteiden täyttämiseksi, jotka jäsenvaltioille on asetettu erityisesti tällä asetuksella, turvapaikanhakijoiden vastaanottoa jäsenvaltioissa koskevista vähimmäisvaatimuksista annetulla direktiivillä ║.../.../EY║ ja direktiivillä 2005/85/EY.

11.
     
  Komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle antaman ehdotuksen pohjalta ja perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen annetaan kaikkia jäsenvaltioita sitovia säädöksiä tehokkaan tuen tarjoamiseksi niille jäsenvaltioille, joiden kansallisiin järjestelmiin kohdistuu erityisiä ja kohtuuttomia paineita erityisesti niiden maantieteellisen sijainnin tai väestörakenteen vuoksi. Nämä säädökset tulevat voimaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011 ja joka tapauksessa niissä säädetään seuraavista:

| a) | muiden jäsenvaltioiden virkamiesten lähettäminen Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston alaisuudessa auttamaan niitä jäsenvaltioita, joihin kohdistuu erityisiä paineita ja joissa hakijat eivät voi saada asianmukaista suojelua; |
| --- | --- |

a)

muiden jäsenvaltioiden virkamiesten lähettäminen Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston alaisuudessa auttamaan niitä jäsenvaltioita, joihin kohdistuu erityisiä paineita ja joissa hakijat eivät voi saada asianmukaista suojelua;

| b) | suunnitelma kansainvälistä suojelua saavien uudelleensijoittamiseksi muihin jäsenvaltioihin niistä jäsenvaltioista, joihin kohdistuu erityisiä ja kohtuuttomia paineita, yhteistyössä Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasioiden päävaltuutetun kanssa, varmistaen samalla, että uudelleensijoittamisessa noudatetaan ehdottomia, avoimia ja yksiselitteisiä sääntöjä. |
| --- | --- |

b)

suunnitelma kansainvälistä suojelua saavien uudelleensijoittamiseksi muihin jäsenvaltioihin niistä jäsenvaltioista, joihin kohdistuu erityisiä ja kohtuuttomia paineita, yhteistyössä Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasioiden päävaltuutetun kanssa, varmistaen samalla, että uudelleensijoittamisessa noudatetaan ehdottomia, avoimia ja yksiselitteisiä sääntöjä.

12.
     
  Tämän artiklan soveltaminen lakkaa heti, kun 11 kohdassa tarkoitetut säädökset ovat tulleet voimaan ja joka tapauksessa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011.

13.
     
  Osana 42 artiklassa tarkoitettua seurantaa ja arviointia komissio tarkastelee uudelleen tämän artiklan soveltamista ja antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2011. Kertomuksessaan komissio arvioi, onko perusteltua tarvetta jatkaa tämän artiklan soveltamista 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen. Jos komissio pitää sitä aiheellisena, se antaa jatkamista koskevan ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.

VII   LUKU

HALLINNOLLINEN YHTEISTYÖ

33 artikla

Tietojenvaihto

1.   Kunkin jäsenvaltion on annettava toiselle jäsenvaltiolle tämän sitä pyytäessä turvapaikanhakijasta asian käsittelyn kannalta asianmukaiset, olennaiset ja ainoastaan tarpeelliset henkilötiedot, joita tarvitaan:

| a) | kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi; |
| --- | --- |

a)

kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi;

| b) | kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelyä varten; |
| --- | --- |

b)

kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelyä varten;

| c) | tämän asetuksen mukaisten velvollisuuksien täytäntöönpanemiseksi. |
| --- | --- |

c)

tämän asetuksen mukaisten velvollisuuksien täytäntöönpanemiseksi.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot saavat koskea ainoastaan:

| a) | hakijan ja tarvittaessa hänen perheenjäsentensä henkilötietoja (suku- ja etunimi sekä tarvittaessa entinen nimi, lisä- tai salanimet, nykyinen ja aiempi kansalaisuus, syntymäaika ja -paikka); |
| --- | --- |

a)

hakijan ja tarvittaessa hänen perheenjäsentensä henkilötietoja (suku- ja etunimi sekä tarvittaessa entinen nimi, lisä- tai salanimet, nykyinen ja aiempi kansalaisuus, syntymäaika ja -paikka);

| b) | henkilö- ja matkustusasiakirjoja (asiakirjan numero, voimassaolo, antopäivä, asiakirjan antanut viranomainen, myöntämispaikka jne.); |
| --- | --- |

b)

henkilö- ja matkustusasiakirjoja (asiakirjan numero, voimassaolo, antopäivä, asiakirjan antanut viranomainen, myöntämispaikka jne.);

| c) | muita tietoja, jotka ovat tarpeen hakijan henkilöllisyyden toteamiseksi, mukaan luettuina [Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o .../...tehokkaaksi soveltamiseksi] annetun asetuksen (EY) N:o ║.../...║ mukaisesti käsitellyt sormenjäljet; |
| --- | --- |

c)

muita tietoja, jotka ovat tarpeen hakijan henkilöllisyyden toteamiseksi, mukaan luettuina [Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o .../...tehokkaaksi soveltamiseksi] annetun asetuksen (EY) N:o ║.../...║ mukaisesti käsitellyt sormenjäljet;

| d) | oleskelupaikkoja ja käytettyjä matkareittejä; |
| --- | --- |

d)

oleskelupaikkoja ja käytettyjä matkareittejä;

| e) | jäsenvaltion myöntämiä oleskelulupia tai viisumeja; |
| --- | --- |

e)

jäsenvaltion myöntämiä oleskelulupia tai viisumeja;

| f) | paikkaa, jossa hakemus on tehty; |
| --- | --- |

f)

paikkaa, jossa hakemus on tehty;

| g) | mahdollisen aikaisemman kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tekopäivää, vireillä olevan hakemuksen tekopäivää, hakemuksen käsittelyvaihetta ja päätöstä, mikäli sellainen on tehty. |
| --- | --- |

g)

mahdollisen aikaisemman kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tekopäivää, vireillä olevan hakemuksen tekopäivää, hakemuksen käsittelyvaihetta ja päätöstä, mikäli sellainen on tehty.

3.   Hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio voi lisäksi pyytää toista jäsenvaltiota ilmoittamaan, mitä syitä turvapaikanhakija on esittänyt hakemuksensa perusteeksi, ja mahdolliset hakijaa koskevan päätöksen perustelut, jos se on tarpeen kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelyä varten. Jäsenvaltio, jolta tietoja on pyydetty, voi kieltäytyä vastaamasta sille esitettyyn pyyntöön, jos tietojen toimittaminen voisi vaarantaa tämän jäsenvaltion olennaisia etuja tai vahingoittaa asianomaisen henkilön tai muiden henkilöiden perusoikeuksien ja -vapauksien suojaa. Kansainvälisen suojelun hakijalta on joka tapauksessa saatava sen jäsenvaltion toimesta, jolta tietoja pyydetään, kirjallinen suostumus, ennen kuin pyydettyjä tietoja voidaan luovuttaa. Tällaisessa tapauksessa hakijan on tiedettävä, mitä tietoja hänen suostumuksensa koskee.

4.   Tietopyyntöjä voidaan esittää ainoastaan yksittäisten kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten yhteydessä. Mikäli pyynnön tarkoituksena on tarkistaa sellaisen vastuun määräytymisperusteen olemassaolo, joka todennäköisesti aiheuttaa vastuun syntymisen jäsenvaltiolle, jolle pyyntö esitetään, on pyynnössä mainittava, mihin todisteeseen, mukaan lukien asiaan vaikuttavat luotettavista lähteistä saadut tiedot siitä, miten turvapaikanhakijat tulevat jäsenvaltioiden alueelle, tai hakijan lausumaan sisältyvään yksityiskohtaiseen ja todennettavissa olevaan osaan se perustuu. Tällaiset luotettavista lähteistä saadut asiaan vaikuttavat tiedot eivät yksinään riitä määrittämään asetuksen mukaista jäsenvaltion vastuuta ja toimivaltaa, mutta ne voivat vaikuttaa muiden yksittäistä turvapaikanhakijaa koskevien tietojen arviointiin.

5.   Jäsenvaltion, jolta tietoja on pyydetty, on vastattava pyyntöön neljän viikon kuluessa. Jos pyynnön saaneen ja määräajan ylittäneen jäsenvaltion suorittamissa tutkimuksissa tulee esiin tietoja, jotka osoittavat sen olevan vastuussa hakemuksen käsittelystä, kyseinen jäsenvaltio ei voi käyttää 21 ja 23 artiklassa mainittua määräajan ylittymistä perusteena kieltäytyä hyväksymästä vastaanotto- tai takaisinottopyyntöä.

6.   Tämä tietojen vaihto tapahtuu jäsenvaltion pyynnöstä ja ainoastaan sellaisten viranomaisten kesken, jotka kukin jäsenvaltio on ilmoittanut komissiolle 34 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

7.   Vaihdettuja tietoja saadaan käyttää ainoastaan 1 kohdassa mainittuihin tarkoituksiin. Kussakin jäsenvaltiossa tietoja voidaan toimittaa niiden luonteen ja vastaanottavan viranomaisen toimivallan mukaan ainoastaan niille viranomaisille ja tuomioistuimille, joiden tehtävänä on:

| a) | kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittäminen; |
| --- | --- |

a)

kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittäminen;

| b) | kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittely; |
| --- | --- |

b)

kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittely;

| c) | tämän asetuksen mukaisten velvollisuuksien täytäntöönpano. |
| --- | --- |

c)

tämän asetuksen mukaisten velvollisuuksien täytäntöönpano.

8.   Tiedot antavan jäsenvaltion on varmistettava, että ne ovat oikeat ja ajan tasalla. Jos ilmenee, että jäsenvaltio on antanut virheellisiä tietoja tai tietoja, joita ei olisi pitänyt antaa, asiasta on välittömästi ilmoitettava vastaanottaville jäsenvaltioille. Näiden on oikaistava kyseiset tiedot tai poistettava ne.

9.   Turvapaikanhakijalla on oikeus saada pyynnöstä tieto siitä, mitä häntä koskevia tietoja on käsitelty.

Jos hän toteaa, että kyseisiä tietoja on käsitelty tämän asetuksen tai direktiivin 95/46/EY säännösten vastaisesti, erityisesti niiden puutteellisuuden tai virheellisyyden vuoksi, hänellä on oikeus vaatia tietojen oikaisemista tai poistamista.

Viranomaisen, joka suorittaa tietojen oikaisemisen tai poistamisen, on ilmoitettava tästä tapauksen mukaan joko tiedot lähettävälle tai ne vastaanottavalle jäsenvaltiolle.

Turvapaikanhakijalla on oltava oikeus nostaa kanne tai esittää kantelu toimivaltaisille viranomaisille tai tuomioistuimille siinä jäsenvaltiossa, joka on evännyt häneltä oikeuden tutustua häntä itseään koskeviin tietoihin tai oikaista tai poistaa ne.

10.   Kussakin asianomaisessa jäsenvaltiossa on vaihdettujen tietojen vastaanottaminen ja lähettäminen kirjattava asianomaisen henkilön henkilökansioon ja/tai erilliseen rekisteriin.

11.   Vaihdettuja tietoja ei saa säilyttää pitempään kuin on tarpeen niiden päämäärien saavuttamiseksi, joiden vuoksi tietoja on vaihdettu.

12.   Jos tietoja ei käsitellä automaattisesti tai jos ne eivät muodosta eikä niistä ole tarkoituskaan muodostaa rekisteriä, kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla tämän artiklan noudattaminen varmistetaan tehokkain valvontatoimin.

34 artikla

Toimivaltaiset viranomaiset ja niiden resurssit

1.   Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle viipymättä tästä asetuksesta johtuvien velvollisuuksien täytäntöönpanosta vastaavat toimivaltaiset viranomaiset ja niitä koskevat muutokset. Niiden on varmistettava, että kyseisillä viranomaisilla on riittävät resurssit tehtäviensä hoitamiseen ja erityisesti vastatakseen säädetyissä määräajoissa tietojen antamista koskeviin sekä vastaanottoa ja takaisinottoa koskeviin pyyntöihin.

2.   Komissio julkaisee kootun luettelon 1 kohdassa tarkoitetuista viranomaisista Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Jos luetteloon tehdään muutoksia, komissio julkaisee päivitetyn luettelon kerran vuodessa.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuille viranomaisille on annettava tämän asetuksen soveltamista varten tarvittava koulutus.

4.   Säännöt, jotka koskevat suojattujen sähköisten tiedonsiirtokanavien perustamista 1 kohdassa mainittujen viranomaisten välille pyyntöjen, vastausten ja kaiken kirjallisen kirjeenvaihdon välittämistä varten ja sen varmistamiseksi, että pyyntöjä lähettävät saavat automaattisesti sähköisen todisteen pyynnön vastaanottamisesta, vahvistetaan 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen.

35 artikla

Hallinnolliset järjestelyt

1.   Jäsenvaltiot voivat kahdenvälisesti sopia kahdenvälisistä hallinnollisista järjestelyistä, jotka koskevat tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevia yksityiskohtaisia käytännön sääntöjä, jotta sen täytäntöönpanoa voidaan helpottaa ja tehostaa. Nämä järjestelyt voivat koskea:

| a) | yhteyshenkilöiden vaihtoa; |
| --- | --- |

a)

yhteyshenkilöiden vaihtoa;

| b) | menettelyjen yksinkertaistamista ja siirtoihin sekä vastaanottoa tai takaisinottoa koskevien pyyntöjen toimittamiseen ja käsittelyyn sovellettavien määräaikojen lyhentämistä. |
| --- | --- |

b)

menettelyjen yksinkertaistamista ja siirtoihin sekä vastaanottoa tai takaisinottoa koskevien pyyntöjen toimittamiseen ja käsittelyyn sovellettavien määräaikojen lyhentämistä.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista järjestelyistä on ilmoitettava komissiolle. Komissio vahvistaa 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut järjestelyt varmistettuaan, että ne eivät ole tämän asetuksen säännösten vastaisia.

VIII   LUKU

SOVITTELU

36 artikla

Sovittelu

1.   Kun jäsenvaltiot eivät pääse sopimukseen jostakin tämän asetuksen soveltamiseen liittyvästä asiasta, ne voivat turvautua 2 kohdan mukaiseen sovittelumenettelyyn.

2.   Sovittelumenettely aloitetaan siten, että yksi erimielisyyden osapuolista esittää tätä koskevan pyynnön 41 artiklalla perustetun komitean puheenjohtajalle. Hyväksyessään sovittelumenettelyn aloittamisen asianomaiset jäsenvaltiot sitoutuvat ottamaan ratkaisuehdotuksen huomioon mahdollisimman pitkälle.

Komitean puheenjohtaja nimeää kolme komitean jäsentä, jotka edustavat kolmea erimielisyyden ulkopuolista jäsenvaltiota. Heille toimitetaan erimielisyyden osapuolten perustelut joko kirjallisesti tai suullisesti, ja keskusteltuaan niistä he esittävät ratkaisuehdotuksensa kuukauden määräajan kuluessa, tarvittaessa äänestyksen jälkeen.

Asian käsittelyä johtaa komitean puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja. Hän voi esittää kantansa mutta ei osallistu äänestykseen.

Ratkaisuehdotus on lopullinen eikä sitä voida ottaa uudelleen käsiteltäväksi riippumatta siitä, hyväksyvätkö osapuolet sen.

IX   LUKU

SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

37 artikla

Seuraamukset

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että viisumitietojärjestelmän tietojen väärinkäyttäminen on rangaistavaa seuraamuksin, kansallisen lainsäädännön mukaiset hallinnolliset ja/tai rikosoikeudelliset seuraamukset mukaan lukien, ja että seuraamukset ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

38 artikla

Siirtymäsäännökset

Tilanteissa, joissa turvapaikkahakemus on tehty 45 artiklan toisessa kohdassa mainitun päivän jälkeen, otetaan jäsenvaltion vastuun syntymiseen tämän asetuksen säännösten nojalla todennäköisesti vaikuttavat seikat huomioon myös tätä päivää edeltävän ajan osalta, lukuun ottamatta 14 artiklan 2 kohdassa mainittuja seikkoja.

39 artikla

Määräaikojen laskeminen

Kaikki tässä asetuksessa säädetyt määräajat lasketaan seuraavasti:

| a) | jos päivinä, viikkoina tai kuukausina ilmoitettu määräaika lasketaan alkavaksi jonkin tapahtuman tai toiminnan toteuttamisen hetkestä, tapahtumapäivän tai toiminnan toteuttamispäivän ei katsota sisältyvän tähän määräaikaan; |
| --- | --- |

a)

jos päivinä, viikkoina tai kuukausina ilmoitettu määräaika lasketaan alkavaksi jonkin tapahtuman tai toiminnan toteuttamisen hetkestä, tapahtumapäivän tai toiminnan toteuttamispäivän ei katsota sisältyvän tähän määräaikaan;

| b) | viikkoina tai kuukausina ilmaistu määräaika päättyy määräajan viimeisen viikon tai kuukauden sen päivän päätyttyä, joka nimeltään tai järjestysnumeroltaan vastaa sen tapahtuman tai toiminnan toteuttamispäivää, josta määräaika on laskettava. Jos kuukausina ilmaistun määräajan viimeisessä kuukaudessa ei ole päivää, jona määräajan tulisi päättyä, määräaika päättyy tuon kuukauden viimeisen päivän päättyessä; |
| --- | --- |

b)

viikkoina tai kuukausina ilmaistu määräaika päättyy määräajan viimeisen viikon tai kuukauden sen päivän päätyttyä, joka nimeltään tai järjestysnumeroltaan vastaa sen tapahtuman tai toiminnan toteuttamispäivää, josta määräaika on laskettava. Jos kuukausina ilmaistun määräajan viimeisessä kuukaudessa ei ole päivää, jona määräajan tulisi päättyä, määräaika päättyy tuon kuukauden viimeisen päivän päättyessä;

| c) | lauantait, sunnuntait ja kaikkien kyseisten jäsenvaltioiden yleiset vapaapäivät sisältyvät määräaikoihin. |
| --- | --- |

c)

lauantait, sunnuntait ja kaikkien kyseisten jäsenvaltioiden yleiset vapaapäivät sisältyvät määräaikoihin.

40 artikla

Alueellinen soveltamisala

Ranskan tasavallan osalta tämän asetuksen säännöksiä sovelletaan ainoastaan sen Euroopassa olevaan alueeseen.

41 artikla

Komitea

1.   Komissiota avustaa komitea.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

Päätöksen N:o 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.

3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

42 artikla

Seuranta ja arviointi

Sanotun rajoittamatta 32 artiklan 13 kohdan soveltamista,
  komissio antaa viimeistään kolmen vuoden kuluttua 45 artiklan ensimmäisessä kohdassa mainitusta päivästä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta ja tekee tarvittaessa ehdotuksia sen muuttamiseksi. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki tämän kertomuksen laatimista varten tarvittavat tiedot viimeistään kuusi kuukautta ennen kertomuksen laatimiselle asetetun määräajan päättymistä.

Tämän kertomuksen esittämisen jälkeen komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta samanaikaisesti niiden Eurodac-järjestelmän täytäntöönpanoa koskevien kertomusten kanssa, joista säädetään [Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o .../...tehokkaaksi soveltamiseksi] annetun asetuksen (EY) N:o ║.../...║ 28 artiklassa.

43 artikla

Tilastot

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle (Eurostat) tämän asetuksen ja asetuksen (EY) N:o 1560/2003 soveltamista koskevat tiedot muuttoliikettä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista 11 päivänä heinäkuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 862/2007 (16) 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

44 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 343/2003.

Kumotaan ║ asetuksen (EY) N:o 1560/2003 11 artiklan 1 kohta sekä 13, 14 ja 17 artikla.

Viittauksia kumottuun asetukseen tai kumottuihin artikloihin pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

45 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan kansainvälistä suojelua koskeviin hakemuksiin, jotka tehdään sen voimaantuloa seuraavan kuudennen kuukauden ensimmäisestä päivästä alkaen, ja mainitusta päivästä alkaen sitä sovelletaan kaikkiin pyyntöihin, jotka koskevat turvapaikanhakijoiden vastaanottoa tai takaisinottoa, riippumatta siitä, minä päivänä turvapaikkahakemus on tehty. Ennen tätä päivää tehtyjen kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio määritetään asetuksessa (EY) N:o 343/2003 vahvistettujen perusteiden mukaisesti.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa ║ perustamissopimuksen mukaisesti.

Tehty ║

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL C ...

1

(2)  EUVL C ...

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 7. toukokuuta 2009.

3

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 7. toukokuuta 2009

(4)  EUVL L 50, 25.2.2003, s. 1.

4

(5)  
  EUVL L ...

5

EUVL L ...

(6)  EUVL L 304, 30.9.2004, s. 12.

6

(7)  EUVL C ...

7

(8)  EUVL L 222, 5.9.2003, s. 3.

8

(9)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

9

(10)  EUVL L ...

10

EUVL L ...

(11)  EUVL L 218, 13.8.2008, s. 60.

11

(12)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

12

(13)  EUVL L 105, 13.4.2006, s. 1.

13

(14)  EUVL L 326, 13.12.2005, s. 13.

14

(15)  EUVL L 144, 6.6.2007, s. 1.

15

(16)  EUVL L 199, 31.7.2007, s. 23.

16

Torstai 7. toukokuuta 2009LIITE I

(44 artiklassa tarkoitettu)

kumottu asetus

| Neuvoston asetus (EY) N:o 343/2003 | (EUVL L 50, 25.2.2003) |
| --- | --- |
| Komission asetus (EY) N:o 1560/2003, ainoastaan 11 artiklan 1 kohta sekä 13, 14 ja 17 artikla | (EUVL L 222, 5.9.2003) |

Neuvoston asetus (EY) N:o 343/2003

(EUVL L 50, 25.2.2003)

Komission asetus (EY) N:o 1560/2003, ainoastaan 11 artiklan 1 kohta sekä 13, 14 ja 17 artikla

(EUVL L 222, 5.9.2003)

Torstai 7. toukokuuta 2009LIITE II

Vastaavuustaulukko

| Asetus (EY) N:o 343/2003 | Tämä asetus |
| --- | --- |
| 1 artikla | 1 artikla |
| 2 artiklan a alakohta | 2 artiklan a alakohta |
| 2 artiklan b alakohta | poistettu |
| 2 artiklan c alakohta | 2 artiklan b alakohta |
| 2 artiklan d alakohta | 2 artiklan c alakohta |
| 2 artiklan e alakohta | 2 artiklan d alakohta |
| 2 artiklan f alakohta | 2 artiklan e alakohta |
| 2 artiklan g alakohta | 2 artiklan f alakohta |
| – | 2 artiklan g alakohta |
| 2 artiklan h–k alakohta | 2 artiklan h–k alakohta |
| – | 2 artiklan l kohta |
| 3 artiklan 1 kohta | 3 artiklan 1 kohta |
| 3 artiklan 2 kohta | 17 artiklan 1 kohta |
| 3 artiklan 3 kohta | 3 artiklan 3 kohta |
| 3 artiklan 4 kohta | 4 artiklan 1 kohta, johtolause |
| – | 4 artiklan 1 kohdan a–g alakohta |
| – | 4 artiklan 2 ja 3 kohta |
| 4 artiklan 1–5 kohta | 20 artiklan 1–5 kohta |
| – | 20 artiklan 5 kohdan kolmas alakohta |
| – | 5 artikla |
| – | 6 artikla |
| 5 artiklan 1 kohta | 7 artiklan 1 kohta |
| 5 artiklan 2 kohta | 7 artiklan 2 kohta |
| – | 7 artiklan 3 kohta |
| 6 artiklan ensimmäinen kohta | 8 artiklan 1 kohta |
| – | 8 artiklan 3 kohta |
| 6 artiklan toinen kohta | 8 artiklan 4 kohta |
| 7 artikla | 9 artikla |
| 8 artikla | 10 artikla |
| 9 artikla | 13 artikla |
| 10 artikla | 14 artikla |
| 11 artikla | 15 artikla |
| 12 artikla | 16 artikla |
| 13 artikla | 3 artiklan 2 kohta |
| 14 artikla | 12 artikla |
| 15 artiklan 1 kohta | 17 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 15 artiklan 2 kohta | 11 artiklan 1 kohta |
| 15 artiklan 3 kohta | 8 artiklan 2 kohta |
| 15 artiklan 4 kohta | 17 artiklan 2 kohdan neljäs alakohta |
| 15 artiklan 5 kohta | 8 artiklan 5 kohta ja 11 artiklan 2 kohta |
| 16 artiklan 1 kohdan a alakohta | 18 artiklan 1 kohdan a alakohta |
| 16 artiklan 1 kohdan b alakohta | 18 artiklan 2 kohta |
| 16 artiklan 1 kohdan c alakohta | 18 artiklan 1 kohdan b alakohta |
| 16 artiklan 1 kohdan d alakohta | 18 artiklan 1 kohdan c alakohta |
| 16 artiklan 1 kohdan e alakohta | 18 artiklan 1 kohdan d alakohta |
| 16 artiklan 2 kohta | 19 artiklan 1 kohta |
| 16 artiklan 3 kohta | 19 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta |
| – | 19 artiklan 2 kohdan toinen alakohta |
| 16 artiklan 4 kohta | 19 artiklan 3 kohta |
| | 19 artiklan 3 kohdan toinen alakohta |
| 17 artikla | 21 artikla |
| 18 artikla | 22 artikla |
| 19 artiklan 1 kohta | 25 artiklan 1 kohta |
| 19 artiklan 2 kohta | 25 artiklan 2 kohta ja 26 artiklan 1 kohta |
| – | 26 artiklan 2–6 kohta |
| 19 artiklan 3 kohta | 28 artiklan 1 kohta |
| 19 artiklan 4 kohta | 28 artiklan 2 kohta |
| – | 28 artiklan 3 kohta |
| 19 artiklan 5 kohta | 28 artiklan 4 kohta |
| 20 artiklan 1 kohta, johtolause | 23 artiklan 1 kohta |
| – | 23 artiklan 2 kohta |
| – | 23 artiklan 3 kohta |
| – | 23 artiklan 4 kohta |
| 20 artiklan 1 kohdan a alakohta | 23 artiklan 5 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 20 artiklan 1 kohdan b alakohta | 24 artiklan 1 kohta |
| 20 artiklan 1 kohdan c alakohta | 24 artiklan 2 kohta |
| 20 artiklan 1 kohdan d alakohta | 28 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 20 artiklan 1 kohdan e alakohta | 25 artiklan 1 ja 2 kohta, 26 artiklan 1 kohta, 28 artiklan 1 kohdan toinen ja kolmas alakohta |
| 20 artiklan 2 kohta | 28 artiklan 2 kohta |
| 20 artiklan 3 kohta | 23 artiklan 5 kohdan toinen alakohta |
| 20 artiklan 4 kohta | 28 artiklan 4 kohta |
| – | 27 artikla |
| – | 29 artikla |
| – | 30 artikla |
| – | 32 artikla |
| 21 artiklan 1–9 kohta | 33 artiklan 1–9 kohta, 9:nnen kohdan 1–3 alakohdat mukaan lukien |
| | 33 artiklan 9 kohdan neljäs alakohta |
| 21 artiklan 10–12 kohta | 33 artiklan 10–12 kohta |
| 22 artiklan 1 kohta | 34 artiklan 1 kohta |
| – | 34 artiklan 2 kohta |
| – | 34 artiklan 3 kohta |
| 22 artiklan 2 kohta | 34 artiklan 4 kohta |
| 23 artikla | 35 artikla |
| 24 artiklan 1 kohta | poistettu |
| 24 artiklan 2 kohta | 38 artikla |
| 24 artiklan 3 kohta | poistettu |
| 25 artiklan 1 kohta | 39 artikla |
| 25 artiklan 2 kohta | poistettu |
| 26 artikla | 40 artikla |
| 27 artiklan 1 ja 2 kohta | 41 artiklan 1 ja 2 kohta |
| 27 artiklan 3 kohta | poistettu |
| 28 artikla | 42 artikla |
| 29 artikla | 45 artikla |
| – | 36 artikla |
| – | 37 artikla |
| – | 43 artikla |
| – | 44 artikla |

Asetus (EY) N:o 343/2003

Tämä asetus

1 artikla

1 artikla

2 artiklan a alakohta

2 artiklan a alakohta

2 artiklan b alakohta

poistettu

2 artiklan c alakohta

2 artiklan b alakohta

2 artiklan d alakohta

2 artiklan c alakohta

2 artiklan e alakohta

2 artiklan d alakohta

2 artiklan f alakohta

2 artiklan e alakohta

2 artiklan g alakohta

2 artiklan f alakohta

–

2 artiklan g alakohta

2 artiklan h–k alakohta

2 artiklan h–k alakohta

–

2 artiklan l kohta

3 artiklan 1 kohta

3 artiklan 1 kohta

3 artiklan 2 kohta

17 artiklan 1 kohta

3 artiklan 3 kohta

3 artiklan 3 kohta

3 artiklan 4 kohta

4 artiklan 1 kohta, johtolause

–

4 artiklan 1 kohdan a–g alakohta

–

4 artiklan 2 ja 3 kohta

4 artiklan 1–5 kohta

20 artiklan 1–5 kohta

–

20 artiklan 5 kohdan kolmas alakohta

–

5 artikla

–

6 artikla

5 artiklan 1 kohta

7 artiklan 1 kohta

5 artiklan 2 kohta

7 artiklan 2 kohta

–

7 artiklan 3 kohta

6 artiklan ensimmäinen kohta

8 artiklan 1 kohta

–

8 artiklan 3 kohta

6 artiklan toinen kohta

8 artiklan 4 kohta

7 artikla

9 artikla

8 artikla

10 artikla

9 artikla

13 artikla

10 artikla

14 artikla

11 artikla

15 artikla

12 artikla

16 artikla

13 artikla

3 artiklan 2 kohta

14 artikla

12 artikla

15 artiklan 1 kohta

17 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta

15 artiklan 2 kohta

11 artiklan 1 kohta

15 artiklan 3 kohta

8 artiklan 2 kohta

15 artiklan 4 kohta

17 artiklan 2 kohdan neljäs alakohta

15 artiklan 5 kohta

8 artiklan 5 kohta ja 11 artiklan 2 kohta

16 artiklan 1 kohdan a alakohta

18 artiklan 1 kohdan a alakohta

16 artiklan 1 kohdan b alakohta

18 artiklan 2 kohta

16 artiklan 1 kohdan c alakohta

18 artiklan 1 kohdan b alakohta

16 artiklan 1 kohdan d alakohta

18 artiklan 1 kohdan c alakohta

16 artiklan 1 kohdan e alakohta

18 artiklan 1 kohdan d alakohta

16 artiklan 2 kohta

19 artiklan 1 kohta

16 artiklan 3 kohta

19 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta

–

19 artiklan 2 kohdan toinen alakohta

16 artiklan 4 kohta

19 artiklan 3 kohta

19 artiklan 3 kohdan toinen alakohta

17 artikla

21 artikla

18 artikla

22 artikla

19 artiklan 1 kohta

25 artiklan 1 kohta

19 artiklan 2 kohta

25 artiklan 2 kohta ja 26 artiklan 1 kohta

–

26 artiklan 2–6 kohta

19 artiklan 3 kohta

28 artiklan 1 kohta

19 artiklan 4 kohta

28 artiklan 2 kohta

–

28 artiklan 3 kohta

19 artiklan 5 kohta

28 artiklan 4 kohta

20 artiklan 1 kohta, johtolause

23 artiklan 1 kohta

–

23 artiklan 2 kohta

–

23 artiklan 3 kohta

–

23 artiklan 4 kohta

20 artiklan 1 kohdan a alakohta

23 artiklan 5 kohdan ensimmäinen alakohta

20 artiklan 1 kohdan b alakohta

24 artiklan 1 kohta

20 artiklan 1 kohdan c alakohta

24 artiklan 2 kohta

20 artiklan 1 kohdan d alakohta

28 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

20 artiklan 1 kohdan e alakohta

25 artiklan 1 ja 2 kohta, 26 artiklan 1 kohta, 28 artiklan 1 kohdan toinen ja kolmas alakohta

20 artiklan 2 kohta

28 artiklan 2 kohta

20 artiklan 3 kohta

23 artiklan 5 kohdan toinen alakohta

20 artiklan 4 kohta

28 artiklan 4 kohta

–

27 artikla

–

29 artikla

–

30 artikla

–

32 artikla

21 artiklan 1–9 kohta

33 artiklan 1–9 kohta, 9:nnen kohdan 1–3 alakohdat mukaan lukien

33 artiklan 9 kohdan neljäs alakohta

21 artiklan 10–12 kohta

33 artiklan 10–12 kohta

22 artiklan 1 kohta

34 artiklan 1 kohta

–

34 artiklan 2 kohta

–

34 artiklan 3 kohta

22 artiklan 2 kohta

34 artiklan 4 kohta

23 artikla

35 artikla

24 artiklan 1 kohta

poistettu

24 artiklan 2 kohta

38 artikla

24 artiklan 3 kohta

poistettu

25 artiklan 1 kohta

39 artikla

25 artiklan 2 kohta

poistettu

26 artikla

40 artikla

27 artiklan 1 ja 2 kohta

41 artiklan 1 ja 2 kohta

27 artiklan 3 kohta

poistettu

28 artikla

42 artikla

29 artikla

45 artikla

–

36 artikla

–

37 artikla

–

43 artikla

–

44 artikla

| Asetus (EY) N:o 1560/2003 | Tämä asetus |
| --- | --- |
| 11 artiklan 1 kohta | 11 artiklan 1 kohta |
| 13 artiklan 1 kohta | 17 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 13 artiklan 2 kohta | 17 artiklan 2 kohdan toinen alakohta |
| 13 artiklan 3 kohta | 17 artiklan 2 kohdan kolmas alakohta |
| 13 artiklan 4 kohta | 17 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 14 artikla | 36 artikla |
| 17 artiklan 1 kohta | 9 ja 10 artikla ja 17 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta |
| 17 artiklan 2 kohta | 33 artiklan 3 kohta |

Asetus (EY) N:o 1560/2003

Tämä asetus

11 artiklan 1 kohta

11 artiklan 1 kohta

13 artiklan 1 kohta

17 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta

13 artiklan 2 kohta

17 artiklan 2 kohdan toinen alakohta

13 artiklan 3 kohta

17 artiklan 2 kohdan kolmas alakohta

13 artiklan 4 kohta

17 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta

14 artikla

36 artikla

17 artiklan 1 kohta

9 ja 10 artikla ja 17 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta

17 artiklan 2 kohta

33 artiklan 3 kohta

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/404 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/404

---

Torstai 7. toukokuuta 2009Eurodac-järjestelmän perustaminen sormenjälkien vertailua varten (uudelleenlaatiminen) ***I

P6_TA(2009)0378

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta] annetun asetuksen (EY) N:o [.../...] tehokkaaksi soveltamiseksi (uudelleenlaadittu toisinto) (KOM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD))

2010/C 212 E/53

(Yhteispäätösmenettely – uudelleenlaatiminen)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0825),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 63 artiklan 1 kohdan a alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0475/2008),

ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1),

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle työjärjestyksen 80 a artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 3. huhtikuuta 2009 päivätyn kirjeen,

ottaa huomioon työjärjestyksen 80 a ja 51 artiklan,

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A6-0283/2009),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset mainittujen muutosten kanssa niiden asiasisältöä muuttamatta, |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan käsillä oleva ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset mainittujen muutosten kanssa niiden asiasisältöä muuttamatta,

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella ja sellaisena kuin se on jäljempänä tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on mukautettuna Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositusten perusteella ja sellaisena kuin se on jäljempänä tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Torstai 7. toukokuuta 2009P6_TC1-COD(2008)0242

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun] asetuksen (EY) N:o [.../...] tehokkaaksi soveltamiseksi (uudelleenlaadittu toisinto)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 63 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohdan a alakohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen ║,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi 11 päivänä joulukuuta 2000 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 2725/2000 (2) ja tietyistä säännöistä Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailemista varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2725/2000 täytäntöönpanemiseksi 28 päivänä helmikuuta 2002 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 407/2002 (3) olisi tehtävä useita aineellisia muutoksia. Mainitut asetukset olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen. |
| --- | --- |

(1)

Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi 11 päivänä joulukuuta 2000 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 2725/2000 (2) ja tietyistä säännöistä Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailemista varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2725/2000 täytäntöönpanemiseksi 28 päivänä helmikuuta 2002 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 407/2002 (3) olisi tehtävä useita aineellisia muutoksia. Mainitut asetukset olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen.

| (2) | Turvapaikka-asioita koskeva yhteinen politiikka, johon sisältyy yhteinen eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä, on olennainen osa Euroopan unionin tavoitetta muodostaa asteittain vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue, joka on avoin henkilöille, jotka ▐ oikeutetusti
  hakevat kansainvälistä
  suojelua yhteisöstä. |
| --- | --- |

(2)

Turvapaikka-asioita koskeva yhteinen politiikka, johon sisältyy yhteinen eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä, on olennainen osa Euroopan unionin tavoitetta muodostaa asteittain vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue, joka on avoin henkilöille, jotka ▐ oikeutetusti
  hakevat kansainvälistä
  suojelua yhteisöstä.

| (3) | Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän luomisen ensimmäinen vaihe on nyt saatettu päätökseen, ja pidemmällä aikavälillä tuloksena pitäisi olla yhteinen turvapaikkamenettely ja turvapaikan saaneille yhtenäinen asema koko unionissa. Eurooppa-neuvoston 4 päivänä marraskuuta 2004 antamassa Haagin ohjelmassa asetetaan tavoitteet, jotka vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella on tarkoitus toteuttaa vuosina 2005–2010. Tätä varten Haagin ohjelmassa kehotettiin ║ komissiota saattamaan päätökseen ensimmäisen vaiheen säädösten arviointi ja esittämään toisen vaiheen välineitä ja toimenpiteitä koskevat ehdotukset neuvostolle ja Euroopan parlamentille niin, että ne voidaan hyväksyä ennen vuotta 2010. |
| --- | --- |

(3)

Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän luomisen ensimmäinen vaihe on nyt saatettu päätökseen, ja pidemmällä aikavälillä tuloksena pitäisi olla yhteinen turvapaikkamenettely ja turvapaikan saaneille yhtenäinen asema koko unionissa. Eurooppa-neuvoston 4 päivänä marraskuuta 2004 antamassa Haagin ohjelmassa asetetaan tavoitteet, jotka vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella on tarkoitus toteuttaa vuosina 2005–2010. Tätä varten Haagin ohjelmassa kehotettiin ║ komissiota saattamaan päätökseen ensimmäisen vaiheen säädösten arviointi ja esittämään toisen vaiheen välineitä ja toimenpiteitä koskevat ehdotukset neuvostolle ja Euroopan parlamentille niin, että ne voidaan hyväksyä ennen vuotta 2010.

| (4) | ║ Kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o [...] (4) soveltamiseksi on tarpeen määritellä kansainvälistä suojelua hakevien ja yhteisön ulkorajan luvattoman ylittämisen yhteydessä pidätettyjen henkilöiden henkilöllisyys. [Kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun] asetuksen (EY) N:o [.../...] ja erityisesti sen 18 artiklan 1 kohdan b ja d alakohdan tehokkaan soveltamisen kannalta on myös suotavaa, että kukin jäsenvaltio voi tarkistaa, onko sen alueella laittomasti oleskeleva kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö hakenut kansainvälistä suojelua toisesta jäsenvaltiosta. |
| --- | --- |

(4)

║ Kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o [...] (4) soveltamiseksi on tarpeen määritellä kansainvälistä suojelua hakevien ja yhteisön ulkorajan luvattoman ylittämisen yhteydessä pidätettyjen henkilöiden henkilöllisyys. [Kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun] asetuksen (EY) N:o [.../...] ja erityisesti sen 18 artiklan 1 kohdan b ja d alakohdan tehokkaan soveltamisen kannalta on myös suotavaa, että kukin jäsenvaltio voi tarkistaa, onko sen alueella laittomasti oleskeleva kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö hakenut kansainvälistä suojelua toisesta jäsenvaltiosta.

| (5) | Sormenjäljet ovat merkittävä tekijä tällaisten henkilöiden oikean henkilöllisyyden määrittämisessä. On tarpeen luoda järjestelmä heidän sormenjälkitietojensa vertailemiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Sormenjäljet ovat merkittävä tekijä tällaisten henkilöiden oikean henkilöllisyyden määrittämisessä. On tarpeen luoda järjestelmä heidän sormenjälkitietojensa vertailemiseksi.

| (6) | Tätä varten on tarpeen luoda järjestelmä, jota kutsutaan Eurodaciksi ja joka koostuu keskusjärjestelmästä, jossa käytetään tietokoneistettua sormenjälkitietojen keskustietokantaa, sekä sähköisistä tiedonsiirtokeinoista jäsenvaltioiden ja keskusjärjestelmän välillä. |
| --- | --- |

(6)

Tätä varten on tarpeen luoda järjestelmä, jota kutsutaan Eurodaciksi ja joka koostuu keskusjärjestelmästä, jossa käytetään tietokoneistettua sormenjälkitietojen keskustietokantaa, sekä sähköisistä tiedonsiirtokeinoista jäsenvaltioiden ja keskusjärjestelmän välillä.

| (7) | Jotta voitaisiin taata kaikkien kansainvälistä suojelua hakevien ja saavien yhtäläinen kohtelu ja varmistaa, että asetus on yhdenmukainen Euroopan unionin voimassa olevan turvapaikkasäännöstön kanssa, erityisesti kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelyä pakolaisiksi tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitseviksi henkilöiksi koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä myönnetyn suojelun sisällöstä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/83/EY (5) ja [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun] asetuksen (EY) N:o [.../...]kanssa, on asianmukaista laajentaa tämän asetuksen soveltamisalaa niin, että se kattaa toissijaista suojelua hakevat ja toissijaista suojelua saavat henkilöt. |
| --- | --- |

(7)

Jotta voitaisiin taata kaikkien kansainvälistä suojelua hakevien ja saavien yhtäläinen kohtelu ja varmistaa, että asetus on yhdenmukainen Euroopan unionin voimassa olevan turvapaikkasäännöstön kanssa, erityisesti kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelyä pakolaisiksi tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitseviksi henkilöiksi koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä myönnetyn suojelun sisällöstä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/83/EY (5) ja [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun] asetuksen (EY) N:o [.../...]kanssa, on asianmukaista laajentaa tämän asetuksen soveltamisalaa niin, että se kattaa toissijaista suojelua hakevat ja toissijaista suojelua saavat henkilöt.

| (8) | On myös tarpeen edellyttää, että jäsenvaltiot ottavat viipymättä sormenjälkitiedot kaikilta kansainvälistä suojelua hakevilta ja jäsenvaltion ulkorajan luvattomasta ylittämisestä tavatuilta kolmannen maan kansalaisilta tai kansalaisuudettomilta henkilöiltä, jotka ovat vähintään 14-vuotiaita, ja lähettävät ne viipymättä keskusjärjestelmään. |
| --- | --- |

(8)

On myös tarpeen edellyttää, että jäsenvaltiot ottavat viipymättä sormenjälkitiedot kaikilta kansainvälistä suojelua hakevilta ja jäsenvaltion ulkorajan luvattomasta ylittämisestä tavatuilta kolmannen maan kansalaisilta tai kansalaisuudettomilta henkilöiltä, jotka ovat vähintään 14-vuotiaita, ja lähettävät ne viipymättä keskusjärjestelmään.

| (9) | On tarpeen laatia täsmälliset säännöt tällaisten sormenjälkitietojen siirtämisestä keskusjärjestelmään, niiden ja muiden tarvittavien tietojen tallentamisesta keskusjärjestelmään, tietojen säilyttämisestä, niiden vertailusta muihin sormenjälkitietoihin, vertailun tulosten siirtämisestä sekä tallennettujen tietojen
  merkitsemisestä
  ja keskusjärjestelmästä poistamisesta. Tällaiset säännöt voivat olla erilaisia eri ryhmiin kuuluvien kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden tilanteen mukaisesti ja ne olisi erityisesti sovitettava tätä varten. |
| --- | --- |

(9)

On tarpeen laatia täsmälliset säännöt tällaisten sormenjälkitietojen siirtämisestä keskusjärjestelmään, niiden ja muiden tarvittavien tietojen tallentamisesta keskusjärjestelmään, tietojen säilyttämisestä, niiden vertailusta muihin sormenjälkitietoihin, vertailun tulosten siirtämisestä sekä tallennettujen tietojen
  merkitsemisestä
  ja keskusjärjestelmästä poistamisesta. Tällaiset säännöt voivat olla erilaisia eri ryhmiin kuuluvien kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden tilanteen mukaisesti ja ne olisi erityisesti sovitettava tätä varten.

| (10) | Jostakin jäsenvaltiosta kansainvälistä suojelua hakeneilla kolmansien maiden kansalaisilla tai kansalaisuudettomilla henkilöillä voi olla myöhemmin monen vuoden ajan mahdollisuus hakea kansainvälistä suojelua toisesta jäsenvaltiosta. Sormenjälkitietojen säilyttämistä keskusjärjestelmän toimesta koskevan enimmäisajan olisi siksi oltava varsin pitkä. Koska useimpien yhteisössä usean vuoden ajan oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden asema on tänä aikana vakiintunut, tai he ovat voineet jopa saada jonkin jäsenvaltion kansalaisuuden, kymmenen vuotta olisi katsottava kohtuulliseksi ajaksi sormenjälkitietojen säilyttämistä varten. |
| --- | --- |

(10)

Jostakin jäsenvaltiosta kansainvälistä suojelua hakeneilla kolmansien maiden kansalaisilla tai kansalaisuudettomilla henkilöillä voi olla myöhemmin monen vuoden ajan mahdollisuus hakea kansainvälistä suojelua toisesta jäsenvaltiosta. Sormenjälkitietojen säilyttämistä keskusjärjestelmän toimesta koskevan enimmäisajan olisi siksi oltava varsin pitkä. Koska useimpien yhteisössä usean vuoden ajan oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden asema on tänä aikana vakiintunut, tai he ovat voineet jopa saada jonkin jäsenvaltion kansalaisuuden, kymmenen vuotta olisi katsottava kohtuulliseksi ajaksi sormenjälkitietojen säilyttämistä varten.

| (11) | Säilytysaikaa olisi lyhennettävä tietyissä erityistilanteissa, joissa ei ole tarvetta säilyttää sormenjälkitietoja näin pitkään. Sormenjälkitiedot olisi poistettava keskustietokannasta välittömästi, kun kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö saa jonkin jäsenvaltion kansalaisuuden
  tai pitkäaikaisen oleskeluluvan johonkin jäsenvaltioon pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta 25 päivänä marraskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/109/EY mukaisesti (6). |
| --- | --- |

(11)

Säilytysaikaa olisi lyhennettävä tietyissä erityistilanteissa, joissa ei ole tarvetta säilyttää sormenjälkitietoja näin pitkään. Sormenjälkitiedot olisi poistettava keskustietokannasta välittömästi, kun kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö saa jonkin jäsenvaltion kansalaisuuden
  tai pitkäaikaisen oleskeluluvan johonkin jäsenvaltioon pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta 25 päivänä marraskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/109/EY mukaisesti (6).

| (12) | Niiden jossakin jäsenvaltiossa kansainvälisen suojeluaseman saaneiden rekisteröityjen tiedot, joiden sormenjäljet on tallennettu Eurodac-järjestelmään heidän tehdessään kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen, on tarpeen säilyttää, jotta kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten yhteydessä tallennettavia tietoja voidaan verrata niihin. |
| --- | --- |

(12)

Niiden jossakin jäsenvaltiossa kansainvälisen suojeluaseman saaneiden rekisteröityjen tiedot, joiden sormenjäljet on tallennettu Eurodac-järjestelmään heidän tehdessään kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen, on tarpeen säilyttää, jotta kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten yhteydessä tallennettavia tietoja voidaan verrata niihin.

| (13) | Komission olisi siirtymäkauden aikana edelleen vastattava keskusjärjestelmän hallinnoinnista ja viestintäinfrastruktuurista. Pitkällä aikavälillä ja sen jälkeen kun on tehty vaikutusten arviointi, joka sisältää eri vaihtoehtoja taloudelliselta, toiminnalliselta ja organisatoriselta kannalta tarkastelevan sisältöanalyysin, sekä komission antamien säädösehdotusten pohjalta olisi perustettava pysyvä tietokantaa hallinnoiva viranomainen, joka vastaa näistä tehtävistä. |
| --- | --- |

(13)

Komission olisi siirtymäkauden aikana edelleen vastattava keskusjärjestelmän hallinnoinnista ja viestintäinfrastruktuurista. Pitkällä aikavälillä ja sen jälkeen kun on tehty vaikutusten arviointi, joka sisältää eri vaihtoehtoja taloudelliselta, toiminnalliselta ja organisatoriselta kannalta tarkastelevan sisältöanalyysin, sekä komission antamien säädösehdotusten pohjalta olisi perustettava pysyvä tietokantaa hallinnoiva viranomainen, joka vastaa näistä tehtävistä.

| (14) | On tarpeen määrittää selkeästi keskusjärjestelmää ja viestintäinfrastruktuuria koskevat komission ja tietokantaa hallinnoivan viranomaisen velvoitteet ja jäsenvaltioiden velvoitteet, jotka koskevat tietojen käyttöä, tietoturvallisuutta sekä tallennettujen tietojen saatavuutta ja oikaisua. |
| --- | --- |

(14)

On tarpeen määrittää selkeästi keskusjärjestelmää ja viestintäinfrastruktuuria koskevat komission ja tietokantaa hallinnoivan viranomaisen velvoitteet ja jäsenvaltioiden velvoitteet, jotka koskevat tietojen käyttöä, tietoturvallisuutta sekä tallennettujen tietojen saatavuutta ja oikaisua.

| (15) | Vaikka muusta kuin sopimusperusteisesta yhteisön korvausvelvollisuudesta Eurodacin toiminnan yhteydessä on määräyksiä asianomaisissa perustamissopimuksen määräyksissä, on tarpeen vahvistaa erityissääntöjä, jotka koskevat muuta kuin sopimusperusteista jäsenvaltioiden vastuuta järjestelmän toiminnan yhteydessä. |
| --- | --- |

(15)

Vaikka muusta kuin sopimusperusteisesta yhteisön korvausvelvollisuudesta Eurodacin toiminnan yhteydessä on määräyksiä asianomaisissa perustamissopimuksen määräyksissä, on tarpeen vahvistaa erityissääntöjä, jotka koskevat muuta kuin sopimusperusteista jäsenvaltioiden vastuuta järjestelmän toiminnan yhteydessä.

| (16) | ║ Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on sormenjälkitietojen vertailujärjestelmän perustaminen yhteisön turvapaikkapolitiikan toteuttamisen avustamiseksi, vaan se voidaan toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(16)

║ Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on sormenjälkitietojen vertailujärjestelmän perustaminen yhteisön turvapaikkapolitiikan toteuttamisen avustamiseksi, vaan se voidaan toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (17) | Tämän asetuksen soveltamiseksi suoritettavaan henkilötietojen käsittelyyn jäsenvaltioiden toimesta sovelletaan yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (7). |
| --- | --- |

(17)

Tämän asetuksen soveltamiseksi suoritettavaan henkilötietojen käsittelyyn jäsenvaltioiden toimesta sovelletaan yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (7).

| (18) | Direktiivissä 95/46/EY vahvistettuja periaatteita, jotka koskevat yksilöiden oikeuksien ja vapauksien suojelua sekä erityisesti oikeutta yksityisyyteen henkilötietojen käsittelyssä, olisi täydennettävä tai selkeytettävä erityisesti tietyillä aloilla. |
| --- | --- |

(18)

Direktiivissä 95/46/EY vahvistettuja periaatteita, jotka koskevat yksilöiden oikeuksien ja vapauksien suojelua sekä erityisesti oikeutta yksityisyyteen henkilötietojen käsittelyssä, olisi täydennettävä tai selkeytettävä erityisesti tietyillä aloilla.

| (19) | ▐ Yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (8)

  sovelletaan Euroopan yhteisön toimielinten tai elinten tämän asetuksen mukaisesti suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn
  . Tietojenkäsittelyvastuuta ja tietosuojan valvontaa olisi kuitenkin joiltakin osin selkeytettävä. |
| --- | --- |

(19)

▐ Yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (8)

  sovelletaan Euroopan yhteisön toimielinten tai elinten tämän asetuksen mukaisesti suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn
  . Tietojenkäsittelyvastuuta ja tietosuojan valvontaa olisi kuitenkin joiltakin osin selkeytettävä.

| (20) | Kansallisten valvontaviranomaisten olisi valvottava jäsenvaltioiden suorittaman henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuutta, kun taas ║ Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 2004/55/EY (9) mukaisesti nimitetyn Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi valvottava yhteisön toimielinten ja elinten suorittamaa henkilötietojen käsittelyä ottaen huomioon, että yhteisön toimielinten ja elinten tehtävät liittyvät itse tietoihin vain rajallisesti. |
| --- | --- |

(20)

Kansallisten valvontaviranomaisten olisi valvottava jäsenvaltioiden suorittaman henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuutta, kun taas ║ Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 2004/55/EY (9) mukaisesti nimitetyn Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi valvottava yhteisön toimielinten ja elinten suorittamaa henkilötietojen käsittelyä ottaen huomioon, että yhteisön toimielinten ja elinten tehtävät liittyvät itse tietoihin vain rajallisesti.

| (21) | On asianmukaista valvoa ja arvioida Eurodacin toimintaa säännöllisin väliajoin. |
| --- | --- |

(21)

On asianmukaista valvoa ja arvioida Eurodacin toimintaa säännöllisin väliajoin.

| (22) | Jäsenvaltioiden olisi säädettävä seuraamusjärjestelmästä, jolla rangaistaan keskusjärjestelmään vastoin Eurodacin tarkoitusta
  syötettyjen
  tietojen
  käytöstä tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla seuraamuksilla
  . |
| --- | --- |

(22)

Jäsenvaltioiden olisi säädettävä seuraamusjärjestelmästä, jolla rangaistaan keskusjärjestelmään vastoin Eurodacin tarkoitusta
  syötettyjen
  tietojen
  käytöstä tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla seuraamuksilla
  .

| (23) | Jäsenvaltioiden on tarpeen saada tietää, missä vaiheessa yksittäiset turvapaikkamenettelyt ovat, jotta olisi helpompi soveltaa asianmukaisesti [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annettua] asetusta (EY) N:o [.../...]. |
| --- | --- |

(23)

Jäsenvaltioiden on tarpeen saada tietää, missä vaiheessa yksittäiset turvapaikkamenettelyt ovat, jotta olisi helpompi soveltaa asianmukaisesti [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annettua] asetusta (EY) N:o [.../...].

| (24) | Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, ja asetusta on sovellettava niiden mukaisesti. Tässä asetuksessa pyritään erityisesti kunnioittamaan täysimääräisesti henkilötietosuojaa ja oikeutta turvapaikkaan sekä edistämään perusoikeuskirjan 8 ja 18 artiklan soveltamista. |
| --- | --- |

(24)

Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, ja asetusta on sovellettava niiden mukaisesti. Tässä asetuksessa pyritään erityisesti kunnioittamaan täysimääräisesti henkilötietosuojaa ja oikeutta turvapaikkaan sekä edistämään perusoikeuskirjan 8 ja 18 artiklan soveltamista.

| (25) | On aiheellista rajoittaa tämän asetuksen alueellinen soveltamisala vastaamaan [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun] asetuksen (EY) N:o [.../...] alueellista soveltamisalaa, |
| --- | --- |

(25)

On aiheellista rajoittaa tämän asetuksen alueellinen soveltamisala vastaamaan [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun] asetuksen (EY) N:o [.../...] alueellista soveltamisalaa,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I   LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Eurodac-järjestelmän tarkoitus

1.   Perustetaan järjestelmä, jota kutsutaan Eurodaciksi ja jonka tarkoituksena on auttaa määrittämään jäsenvaltio, joka on [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun] asetuksen (EY) N:o [.../...] mukaisesti vastuussa kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä, ja muutenkin helpottaa edellä mainitun asetuksen soveltamista tässä asetuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

2.   Sormenjälkitietoja ja muita henkilötietoja saadaan käsitellä Eurodacissa ainoastaan [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun] asetuksen (EY) N:O [.../...]33 artiklan 1 kohdassa määrätyissä tarkoituksissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Eurodacille tarkoitettujen tietojen käyttämistä lähettävän jäsenvaltion toimesta kyseisen jäsenvaltion kansallisen lain nojalla perustetuissa tietokannoissa.

2 artikla

Määritelmät

1.   Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| a) | ”Dublin-asetuksella” [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annettua] neuvoston asetusta (EY) N:o [.../...]; |
| --- | --- |

a)

”Dublin-asetuksella” [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annettua] neuvoston asetusta (EY) N:o [.../...];

| b) | ”kansainvälistä suojelua hakevalla” kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä, joka on tehnyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen, jonka johdosta ei vielä ole tehty lopullista päätöstä; |
| --- | --- |

b)

”kansainvälistä suojelua hakevalla” kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä, joka on tehnyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen, jonka johdosta ei vielä ole tehty lopullista päätöstä;

| c) | ”lähettävällä jäsenvaltiolla”






  i) | jäljempänä 6 artiklassa tarkoitetun henkilön osalta jäsenvaltiota, joka siirtää henkilötiedot keskusjärjestelmään ja ottaa vastaan vertailun tulokset; |
| --- | --- | --- |

c)

”lähettävällä jäsenvaltiolla”

i)

jäljempänä 6 artiklassa tarkoitetun henkilön osalta jäsenvaltiota, joka siirtää henkilötiedot keskusjärjestelmään ja ottaa vastaan vertailun tulokset;

| ii) | jäljempänä 10 artiklassa tarkoitetun henkilön osalta jäsenvaltiota, joka siirtää tällaiset henkilötiedot keskusjärjestelmään; |
| --- | --- |

ii)

jäljempänä 10 artiklassa tarkoitetun henkilön osalta jäsenvaltiota, joka siirtää tällaiset henkilötiedot keskusjärjestelmään;

| iii) | jäljempänä 13 artiklassa tarkoitetun henkilön osalta jäsenvaltiota, joka siirtää tällaiset tiedot keskusjärjestelmään ja ottaa vastaan vertailun tulokset. |
| --- | --- |

iii)

jäljempänä 13 artiklassa tarkoitetun henkilön osalta jäsenvaltiota, joka siirtää tällaiset tiedot keskusjärjestelmään ja ottaa vastaan vertailun tulokset.

| d) | ”kansainvälistä suojelua saavalla henkilöllä” kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä, jonka on tunnustettu tarvitsevan ║ direktiivin 2004/83/EY 2 artiklan a alakohdassa määriteltyä kansainvälistä suojelua; |
| --- | --- |

d)

”kansainvälistä suojelua saavalla henkilöllä” kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä, jonka on tunnustettu tarvitsevan ║ direktiivin 2004/83/EY 2 artiklan a alakohdassa määriteltyä kansainvälistä suojelua;

| e) | ”osumalla” keskusjärjestelmän suorittaman vertailun perusteella todettua vastaavuutta tai todettuja vastaavuuksia tietokantaan tallennettujen sormenjälkitietojen ja jäsenvaltion sille siirtämien jonkin henkilön sormenjälkien välillä, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltioilla 17 artiklan 4 kohdan nojalla olevaan velvoitteeseen tarkistaa välittömästi vertailun tulokset. |
| --- | --- |

e)

”osumalla” keskusjärjestelmän suorittaman vertailun perusteella todettua vastaavuutta tai todettuja vastaavuuksia tietokantaan tallennettujen sormenjälkitietojen ja jäsenvaltion sille siirtämien jonkin henkilön sormenjälkien välillä, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltioilla 17 artiklan 4 kohdan nojalla olevaan velvoitteeseen tarkistaa välittömästi vertailun tulokset.

2.   Direktiivin 95/46/EY 2 artiklassa määritellyillä käsitteillä on tässä asetuksessa sama merkitys.

3.   Dublin-asetuksen 2 artiklassa määritellyillä käsitteillä on tässä asetuksessa sama merkitys, jollei toisin säädetä.

3 artikla

Järjestelmän rakenne ja perusperiaatteet

1.   Eurodac-järjestelmään kuuluvat:

| a) | tietokoneistettu sormenjälkitietokanta (keskusjärjestelmä), jonka muodostavat






  — | keskusyksikkö, |
| --- | --- | --- |

a)

tietokoneistettu sormenjälkitietokanta (keskusjärjestelmä), jonka muodostavat

—

keskusyksikkö,

| — | toiminnan jatkuvuuden varajärjestelmä. |
| --- | --- |

—

toiminnan jatkuvuuden varajärjestelmä.

| b) | keskusjärjestelmän ja jäsenvaltioiden välinen viestintäinfrastruktuuri, joka on Eurodac-tiedoille tarkoitettu salattu virtuaalinen verkko (viestintäinfrastruktuuri). |
| --- | --- |

b)

keskusjärjestelmän ja jäsenvaltioiden välinen viestintäinfrastruktuuri, joka on Eurodac-tiedoille tarkoitettu salattu virtuaalinen verkko (viestintäinfrastruktuuri).

2.   Kussakin jäsenvaltiossa on oltava yksi kansallinen tietojärjestelmä (kansallinen yhteyspiste), jonka välityksellä ollaan yhteydessä keskusjärjestelmään.

3.   Jäljempänä 6, 10 ja 13 artiklan soveltamisalaan kuuluvia henkilöitä koskevat tiedot käsitellään keskusjärjestelmässä lähettävän jäsenvaltion puolesta tässä asetuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti ja asianmukaisin teknisin keinoin muista tiedoista erillään.

4.   Eurodacia koskevia sääntöjä sovelletaan myös jäsenvaltioiden suorittamiin toimiin tietojen siirrosta keskusjärjestelmään aina vertailutulosten käyttöön asti.

5.   Sormenjälkien ottamismenettely määräytyy ja sitä sovelletaan asianomaisen jäsenvaltion kansallisen käytännön sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä yleissopimuksessa ja Yhdistyneiden Kansakuntien lapsen oikeuksista tehdyssä sopimuksessa määrättyjen turvalausekkeiden mukaisesti.

4 artikla

Tietokantaa hallinnoivan viranomaisen suorittama operatiivinen hallinnointi

1.   Eurodacin operatiivisesta hallinnoinnista vastaa siirtymäkauden jälkeen tietokantaa hallinnoiva viranomainen, joka rahoitetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. Tietokantaa hallinnoivan viranomaisen on yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varmistettava, että keskusjärjestelmässä käytetään aina kustannuksiin ja hyötyihin nähden parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa.

2.   Tietokantaa hallinnoiva viranomainen vastaa myös seuraavista viestintäinfrastruktuuriin liittyvistä tehtävistä:

| a) | valvonta; |
| --- | --- |

a)

valvonta;

| b) | turvallisuus; |
| --- | --- |

b)

turvallisuus;

| c) | jäsenvaltioiden ja viestintäinfrastruktuurintarjoajan välisten suhteiden koordinointi. |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltioiden ja viestintäinfrastruktuurintarjoajan välisten suhteiden koordinointi.

3.   Komissio vastaa kaikista muista viestintäinfrastruktuuriin liittyvistä tehtävistä, erityisesti seuraavista:

| a) | talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät; |
| --- | --- |

a)

talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät;

| b) | hankinnat ja uudistukset; |
| --- | --- |

b)

hankinnat ja uudistukset;

| c) | sopimusasiat. |
| --- | --- |

c)

sopimusasiat.

4.   Komissio vastaa Eurodacin operatiivisesta hallinnoinnista siirtymäkautena, ennen kuin tietokantaa hallinnoiva viranomainen ottaa tehtävänsä vastaan.

5.   Eurodacin operatiiviseen hallinnointiin kuuluvat kaikki tehtävät Eurodacin pitämiseksi toiminnassa ympäri vuorokauden seitsemänä päivänä viikossa tämän asetuksen mukaisesti, erityisesti järjestelmän ylläpito ja tarpeellinen tekninen kehittäminen, joilla varmistetaan, että järjestelmä toimii operationaalisesti tyydyttävällä laadullisella tasolla, erityisesti kun on kyse keskusjärjestelmässä tehtävien hakujen viemästä ajasta.

6.   Rajoittamatta Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 17 artiklan soveltamista tietokantaa hallinnoivan viranomaisen on sovellettava asianmukaisia vaitiolovelvollisuutta tai muita vastaavia salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä kaikkiin Eurodac-tietoja käsitteleviin henkilöstönsä jäseniin. Salassapitovelvollisuus jatkuu vielä senkin jälkeen, kun kyseiset henkilöt jättävät virka- tai työsuhteensa tai heidän tehtäviensä hoito on muutoin päättynyt.

7.   Tietokantaa hallinnoiva viranomainen, johon tässä asetuksessa viitataan, on
  Eurodacin,
  SIS II -järjestelmän ja VIS-järjestelmän osalta toimivaltainen tietokantaa hallinnoiva viranomainen.

8.
     
  Tietokantaa hallinnoivan viranomaisen perustamisella ja sellaisten useiden eri tietokantojen yhteentoimivuudella, joihin ensiksi mainitulla on toimivalta, ei rajoiteta kyseisten tietokantojen toisistaan erillistä ja irrallaan olevaa toimintaa.

5 artikla

Tilastot

Tietokantaa hallinnoiva viranomainen laatii kuukausittain keskusjärjestelmän toiminnasta tilaston, josta käyvät ilmi erityisesti seuraavat asiat:

| a) | kansainvälistä suojelua hakevia sekä 10 ║ ja 13 artiklassa tarkoitettuja henkilöitä koskevien siirrettyjen tietokokonaisuuksien määrä; |
| --- | --- |

a)

kansainvälistä suojelua hakevia sekä 10 ║ ja 13 artiklassa tarkoitettuja henkilöitä koskevien siirrettyjen tietokokonaisuuksien määrä;

| b) | kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen johonkin muuhun jäsenvaltioon jättäneitä kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä koskevien osumien määrä; |
| --- | --- |

b)

kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen johonkin muuhun jäsenvaltioon jättäneitä kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä koskevien osumien määrä;

| c) | kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen myöhemmässä vaiheessa jättäneitä, 10 artiklassa tarkoitettuja henkilöitä koskevien osumien määrä; |
| --- | --- |

c)

kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen myöhemmässä vaiheessa jättäneitä, 10 artiklassa tarkoitettuja henkilöitä koskevien osumien määrä;

| d) | kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen aikaisemmassa vaiheessa johonkin muuhun jäsenvaltioon jättäneitä, 13 artiklassa tarkoitettuja henkilöitä koskevien osumien määrä; |
| --- | --- |

d)

kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen aikaisemmassa vaiheessa johonkin muuhun jäsenvaltioon jättäneitä, 13 artiklassa tarkoitettuja henkilöitä koskevien osumien määrä;

| e) | niiden sormenjälkitietojen määrä, jotka keskusjärjestelmän oli pyydettävä lähettävältä jäsenvaltiolta toistamiseen sen vuoksi, että ensiksi siirretyt sormenjälkitiedot eivät soveltuneet vertailtavaksi tietokoneistetussa sormenjälkien tunnistusjärjestelmässä. |
| --- | --- |

e)

niiden sormenjälkitietojen määrä, jotka keskusjärjestelmän oli pyydettävä lähettävältä jäsenvaltiolta toistamiseen sen vuoksi, että ensiksi siirretyt sormenjälkitiedot eivät soveltuneet vertailtavaksi tietokoneistetussa sormenjälkien tunnistusjärjestelmässä.

| f) | tämän asetuksen 14 artiklan 1 kohdan nojalla merkinnällä varustettujen tietokokonaisuuksien määrä; |
| --- | --- |

f)

tämän asetuksen 14 artiklan 1 kohdan nojalla merkinnällä varustettujen tietokokonaisuuksien määrä;

| g) | tämän asetuksen 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä koskevien osumien määrä. |
| --- | --- |

g)

tämän asetuksen 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä koskevien osumien määrä.

Kunkin vuoden lopussa laaditaan tilasto, jossa esitetään yhteenveto kyseisen vuoden aikana kuukausittain tehdyistä tilastoista ja jossa todetaan sellaisten henkilöiden lukumäärä, joiden osalta on todettu
  b, c, d tai g alakohdan
  mukainen osuma.

Tiedot esitetään tilastossa kunkin jäsenvaltion osalta erikseen.

II   LUKU

KANSAINVÄLISTÄ SUOJELUA HAKEVAT

6 artikla

Sormenjälkitietojen
  kerääminen, siirtäminen ja vertailu

1.   Kunkin jäsenvaltion on otettava
  viimeistään 48 tuntia
  Dublin-asetuksen 20 artiklan 2 kohdassa määritellyn hakemuksen tekemisen jälkeen ▐ kaikkien vähintään 14-vuotiaiden kansainvälistä suojelua hakevien kaikista sormista sormenjäljet ja siirrettävä
  sormenjälkitiedot
  ja
  tämän asetuksen
  7 artiklan b–g alakohdassa tarkoitetut tiedot keskusjärjestelmään
  viimeistään 24 tunnin kuluttua sormenjälkien ottamisesta
  .

Tapauksissa, joissa sormenjäljet ovat vakavasti mutta vain tilapäisesti vahingoittuneet eikä niistä saada luotettavia sormenjälkitietoja, tai tapauksissa, joissa on tarpeen määrätä karanteeniaika vakavan tarttuvan sairauden vuoksi, tässä kohdassa tarkoitettujen kansainvälistä suojelua hakevien sormenjälkien ottamiselle asetettua 48 tunnin määräaikaa voidaan poikkeuksellisesti pidentää enintään kolmeen viikkoon. Jäsenvaltiot voivat pidentää 48 tunnin määräaikaa myös hyvin perustelluissa tapauksissa, joissa on kyseessä asianmukaisesti todettu ylivoimainen este, niin kauan kuin kyseiset olosuhteet jatkuvat. Vaadittujen tietojen siirtämiselle asetettua 24 tunnin määräaikaa sovelletaan vastaavasti.

2.   Kun kansainvälistä suojelua hakeva saapuu
  kansainvälistä suojelua koskevan
  hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan jäsenvaltioon Dublin-asetuksen
  23 artiklan
  mukaisen siirron seurauksena, hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion on niitä vaatimuksia noudattaen, jotka tietokantaa hallinnoiva viranomainen on asettanut keskusjärjestelmän kanssa käytävälle sähköiselle tiedonvaihdolle,
  ilmoitettava
  keskusjärjestelmään 1 kohdasta poiketen tämän asetuksen
  7 artiklan
  nojalla järjestelmään tallennettaviin tietoihin liittyen ainoastaan ▐, että henkilö on siirretty. Tieto on säilytettävä 8 artiklan mukaisesti
  tämän artiklan 6 kohdan
  mukaista tietojen siirtämistä varten.

3.
     
  Jäsenvaltion, joka ottaa vastuun Dublin-asetuksen 17 artiklan mukaisesti, on ilmoitettava tämä tieto keskusjärjestelmään tämän asetuksen 7 artiklan nojalla tallennettuihin tietoihin liittyen niitä vaatimuksia noudattaen, jotka tietokantaa hallinnoiva viranomainen on asettanut keskusjärjestelmän kanssa käytävälle sähköiselle tiedonvaihdolle. Tieto on säilytettävä 8 artiklan mukaisesti tämän artiklan 6 kohdan mukaista tietojen siirtämistä varten.

4.   Jäsenvaltion siirtämiä 7 artiklan a alakohdassa tarkoitettuja sormenjälkitietoja verrataan automaattisesti muiden jäsenvaltioiden siirtämiin ja keskusjärjestelmään jo tallennettuihin sormenjälkitietoihin.

5.   Keskusjärjestelmä varmistaa jäsenvaltion pyynnöstä, että 4 kohdassa tarkoitettu vertailu käsittää muista jäsenvaltioista peräisin olevien tietojen lisäksi myös kyseisen jäsenvaltion aiemmin toimittamat sormenjälkitiedot.

6.   Keskusjärjestelmä siirtää osuman tai kielteisen vertailutuloksen automaattisesti lähettävälle jäsenvaltiolle. Jos kyseessä on osuma, se siirtää
  7 artiklan a–g alakohdassa
  tarkoitetut tiedot sekä 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun merkinnän kaikkien osumaa vastaavien tietokokonaisuuksien osalta.

7 artikla

Tietojen tallentaminen

Keskusjärjestelmään tallennetaan ainoastaan seuraavat tiedot:

| a) | sormenjälkitiedot, |
| --- | --- |

a)

sormenjälkitiedot,

| b) | lähettävä jäsenvaltio, kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen jättämispaikka ja -aika, |
| --- | --- |

b)

lähettävä jäsenvaltio, kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen jättämispaikka ja -aika,

| c) | sukupuoli, |
| --- | --- |

c)

sukupuoli,

| d) | lähettävän jäsenvaltion käyttämä viitenumero, |
| --- | --- |

d)

lähettävän jäsenvaltion käyttämä viitenumero,

| e) | päivä, jona sormenjäljet on otettu, |
| --- | --- |

e)

päivä, jona sormenjäljet on otettu,

| f) | päivä, jona tiedot on siirretty keskusjärjestelmään, |
| --- | --- |

f)

päivä, jona tiedot on siirretty keskusjärjestelmään,

| g) | lähettäjän käyttäjätunnus. |
| --- | --- |

g)

lähettäjän käyttäjätunnus.

8 artikla

Tietojen säilyttäminen

Kutakin 7 artiklassa tarkoitettua tietokokonaisuutta säilytetään keskusjärjestelmässä kymmenen vuotta sormenjälkien ottamispäivästä lukien.

Tämän määräajan päätyttyä keskusjärjestelmä poistaa tiedot keskusjärjestelmästä automaattisesti.

9 artikla

Tietojen aikaistettu poistaminen

1.   Jonkin jäsenvaltion kansalaisuuden
  tai pitkäaikaisen oleskeluluvan johonkin jäsenvaltioon direktiivin 2003/109/EY mukaisesti
  ennen tämän asetuksen 8 artiklassa tarkoitetun määräajan päättymistä saaneeseen henkilöön liittyvät tiedot on poistettava keskusjärjestelmästä 20 artiklan 3 kohdan mukaisesti heti kun lähettävä jäsenvaltio saa tietää kyseisen henkilön saaneen tällaisen kansalaisuuden
  tai tällaisen luvan
  .

2.   Keskusjärjestelmä ilmoittaa kaikille lähettäville jäsenvaltioille siitä, että jokin toinen lähettävä jäsenvaltio, jonka tekemä haku on tuottanut osuman 6 tai 10 artiklassa tarkoitettuja henkilöitä koskeviin
  jäsenvaltioiden siirtämiin
  tietoihin, on poistanut
  tiedot 1 kohdassa mainitusta syystä
  .

III   LUKU

UNIONIN ULKORAJAN LUVATTOMAN YLITTÄMISEN YHTEYDESSÄ PIDÄTETYT KOLMANSIEN MAIDEN KANSALAISET TAI KANSALAISUUDETTOMAT HENKILÖT

10 artikla

Sormenjälkitietojen kerääminen ja siirtäminen

1.   Kunkin jäsenvaltion on Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen ja Yhdistyneiden Kansakuntien lapsen oikeuksista tehdyn sopimuksen turvalausekkeiden mukaisesti otettava ▐ kaikkien sellaisten vähintään 14-vuotiaiden unionin ulkopuolisesta valtiosta tulleiden kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden kaikista sormista sormenjäljet, jotka toimivaltaiset viranomaiset pidättävät kyseisen jäsenvaltion rajan maa-, meri- tai ilmateitse tapahtuvan luvattoman ylittämisen yhteydessä, ja joita ei käännytetä,
  viimeistään 48 tunnin kuluttua pidätyspäivästä
  .

2.   Asianomaisen jäsenvaltion on siirrettävä
  24 tunnin
  kuluessa
  sormenjälkien ottamisesta edellä 1 kohdassa tarkoitetulta kolmannen maan kansalaiselta tai kansalaisuudettomalta henkilöltä
  keskusjärjestelmään seuraavat tiedot
  kyseisestä henkilöstä
  :

| a) | sormenjälkitiedot, |
| --- | --- |

a)

sormenjälkitiedot,

| b) | lähettävä jäsenvaltio, henkilön pidätysaika ja paikka, |
| --- | --- |

b)

lähettävä jäsenvaltio, henkilön pidätysaika ja paikka,

| c) | sukupuoli, |
| --- | --- |

c)

sukupuoli,

| d) | lähettävän jäsenvaltion käyttämä viitenumero, |
| --- | --- |

d)

lähettävän jäsenvaltion käyttämä viitenumero,

| e) | päivä, jona sormenjäljet on otettu, |
| --- | --- |

e)

päivä, jona sormenjäljet on otettu,

| f) | päivä, jona tiedot on siirretty keskusjärjestelmään, |
| --- | --- |

f)

päivä, jona tiedot on siirretty keskusjärjestelmään,

| g) | lähettäjän käyttäjätunnus. |
| --- | --- |

g)

lähettäjän käyttäjätunnus.

Tapauksissa, joissa sormenjäljet ovat vakavasti mutta vain tilapäisesti vahingoittuneet eikä niistä saada luotettavia sormenjälkitietoja, tai tapauksissa, joissa on tarpeen määrätä karanteeniaika vakavan tarttuvan sairauden vuoksi, edellä 1 kohdassa tarkoitetun kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön sormenjälkien ottamiselle asetettua 48 tunnin määräaikaa voidaan poikkeuksellisesti pidentää enintään kolmeen viikkoon. Jäsenvaltiot voivat pidentää 48 tunnin määräaikaa myös hyvin perustelluissa tapauksissa, joissa on kyseessä asianmukaisesti todettu ylivoimainen este, niin kauan kuin kyseiset olosuhteet jatkuvat. Vaadittujen tietojen siirtämiselle asetettua 24 tunnin määräaikaa sovelletaan vastaavasti.

11 artikla

Tietojen tallentaminen

1.   Keskusjärjestelmään tallennetaan 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot.

Keskusjärjestelmään 10 artiklan 2 kohdan nojalla siirretyt tiedot tallennetaan ainoastaan sitä varten, että niitä voidaan verrata keskusjärjestelmään myöhemmin siirrettäviin kansainvälistä suojelua hakevia koskeviin tietoihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 artiklan soveltamista.

Keskusjärjestelmä ei saa vertailla siihen 10 artiklan 2 kohdan nojalla siirrettyjä tietoja keskusjärjestelmään aiemmin tallennettuihin tietoihin eikä keskusjärjestelmään 10 artiklan 2 kohdan nojalla myöhemmin siirrettäviin tietoihin.

2.   Kansainvälistä suojelua hakevia koskevien, keskusjärjestelmään myöhemmin siirrettyjen tietojen sekä 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen vertailuun sovelletaan 6 artiklan 4 ja 6 kohdassa säädettyjä menettelyjä.

12 artikla

Tietojen säilyttäminen

1.   Kutakin 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua, kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä koskevaa tietokokonaisuutta säilytetään keskusjärjestelmässä vuoden ajan siitä päivästä, jona kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön sormenjäljet otettiin. Tämän määräajan päätyttyä keskusjärjestelmä poistaa tiedot keskusjärjestelmästä automaattisesti.

2.   Keskusjärjestelmästä on poistettava 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut, kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä koskevat tiedot
  20 artiklan 3 kohdan
  mukaisesti heti, kun lähettävä jäsenvaltio saa ennen tämän artiklan 1 kohdassa mainitun ▐ määräajan päättymistä tietää jonkin seuraavista seikoista:

| a) | kolmannen maan kansalaiselle tai kansalaisuudettomalle henkilölle on annettu oleskelulupa, |
| --- | --- |

a)

kolmannen maan kansalaiselle tai kansalaisuudettomalle henkilölle on annettu oleskelulupa,

| b) | kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö on poistunut jäsenvaltioiden alueelta, tai |
| --- | --- |

b)

kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö on poistunut jäsenvaltioiden alueelta, tai

| c) | kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö on saanut jonkin jäsenvaltion kansalaisuuden. |
| --- | --- |

c)

kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö on saanut jonkin jäsenvaltion kansalaisuuden.

3.   Keskusjärjestelmä ilmoittaa kaikille lähettäville jäsenvaltioille siitä, että jokin toinen lähettävä jäsenvaltio, jonka tekemä haku on tuottanut osuman 10 artiklassa tarkoitettuja henkilöitä koskeviin
  jäsenvaltioiden siirtämiin
  tietoihin, on poistanut tiedot 2 kohdan a tai b alakohdassa mainitusta syystä.

4.   Keskusjärjestelmä ilmoittaa kaikille lähettäville jäsenvaltioille siitä, että jokin toinen lähettävä jäsenvaltio, jonka tekemä haku on tuottanut osuman 6 tai 10 artiklassa tarkoitettuja henkilöitä koskeviin
  jäsenvaltioiden siirtämiin
  tietoihin, on poistanut tiedot 2 kohdan c alakohdassa mainitusta syystä.

IV   LUKU

JÄSENVALTIOSSA LAITTOMASTI OLESKELEVAT KOLMANSIEN MAIDEN KANSALAISET TAI KANSALAISUUDETTOMAT HENKILÖT

13 artikla

Sormenjälkitietojen vertaaminen

1.   Kukin jäsenvaltio voi siirtää keskusjärjestelmään käyttämällään viitenumerolla varustetut sormenjälkitiedot, jotka se on ottanut vähintään 14-vuotiailta kolmansien maiden kansalaisilta tai kansalaisuudettomilta henkilöiltä, jotka on tavattu oleskelemasta laittomasti sen alueelta, tarkistaakseen, ovatko nämä jättäneet aiemmin kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen muuhun jäsenvaltioon.

Yleensä on perusteltua tarkistaa, onko kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö jättänyt aiemmin kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen johonkin toiseen jäsenvaltioon, jos

| a) | kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö ilmoittaa hakeneensa kansainvälistä suojelua, mutta ei mainitse, mihin jäsenvaltioon hän on hakemuksensa jättänyt, |
| --- | --- |

a)

kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö ilmoittaa hakeneensa kansainvälistä suojelua, mutta ei mainitse, mihin jäsenvaltioon hän on hakemuksensa jättänyt,

| b) | kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö ei hae kansainvälistä suojelua, mutta vastustaa palauttamista lähtömaahan väittäen olevansa siellä vaarassa, tai |
| --- | --- |

b)

kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö ei hae kansainvälistä suojelua, mutta vastustaa palauttamista lähtömaahan väittäen olevansa siellä vaarassa, tai

| c) | kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö yrittää muulla tavoin estää maasta poistamisen kieltäytymällä auttamasta henkilöllisyytensä selvittämisessä, erityisesti siten, ettei hän esitä henkilöllisyysasiakirjoja tai esittää väärät henkilöllisyysasiakirjat. |
| --- | --- |

c)

kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö yrittää muulla tavoin estää maasta poistamisen kieltäytymällä auttamasta henkilöllisyytensä selvittämisessä, erityisesti siten, ettei hän esitä henkilöllisyysasiakirjoja tai esittää väärät henkilöllisyysasiakirjat.

2.   Jos jäsenvaltiot osallistuvat 1 kohdassa tarkoitettuun menettelyyn, niiden on siirrettävä keskusjärjestelmään 1 kohdassa tarkoitettujen kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden kaikkien sormien tai ainakin etusormien sormenjälkitiedot ja, jos viimeksi mainitut puuttuvat, muiden sormien sormenjäljet.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön sormenjälkitiedot siirretään keskusjärjestelmään ainoastaan sitä varten, että niitä voidaan verrata muiden jäsenvaltioiden siirtämiin kansainvälistä suojelua hakevien sormenjälkitietoihin, jotka on jo tallennettu keskusjärjestelmään.

Tällaisten kolmansien maiden kansalaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden sormenjälkitietoja ei tallenneta keskusjärjestelmään eikä niitä saa vertailla keskusjärjestelmään 10 artiklan 2 kohdan nojalla siirrettyihin tietoihin.

4.   Vertailtaessa tämän artiklan nojalla siirrettyjä sormenjälkitietoja muiden jäsenvaltioiden toimittamiin kansainvälistä suojelua hakeneiden sormenjälkitietoihin, jotka on jo tallennettu keskusjärjestelmään, sovelletaan 6 artiklan 4 ja 6 kohdassa säädettyjä menettelyjä.

V   LUKU

KANSAINVÄLISEN SUOJELUASEMAN SAANEET HENKILÖT

14 artikla

Tietojen merkitseminen

1.   Lähettävän jäsenvaltion, joka on myöntänyt kansainvälisen suojeluaseman kansainvälistä suojelua hakeneelle henkilölle, jonka tiedot on aiemmin kirjattu keskusjärjestelmään
  7 artiklan
  nojalla, on varustettava kyseiset tiedot merkinnällä niitä vaatimuksia noudattaen, jotka tietokantaa hallinnoiva viranomainen on asettanut keskusjärjestelmän kanssa käytävälle sähköiselle tiedonvaihdolle. Merkintä on säilytettävä keskusjärjestelmässä 8 artiklan mukaisesti 6 artiklan 6 kohdan mukaista tietojen siirtämistä varten.

2.   Lähettävän jäsenvaltion on poistettava kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tietoihin aikaisemmin 1 kohdan mukaisesti liitetty merkintä, jos henkilön suojeluasema ║ direktiivin 2004/83/EY 14 tai 19 artiklan nojalla peruutetaan, lakkautetaan tai jätetään uusimatta
  tai jos henkilö lakkaa olemasta pakolainen tai sellainen henkilö, joka voi saada toissijaista suojelua kyseisen direktiivin 11 tai 16 artiklan nojalla
  .

VI   LUKU

TIETOJEN KÄYTTÖ, TIETOSUOJA, TURVALLISUUS JA VASTUU

15 artikla

Vastuu tietojen käytöstä

1.   Lähettävän jäsenvaltion on varmistettava, että

| a) | sormenjäljet otetaan lain mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

sormenjäljet otetaan lain mukaisesti;

| b) | sormenjälkitiedot ja muut 7 artiklassa, 10 artiklan 2 kohdassa ja 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot siirretään keskusjärjestelmään lain mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

sormenjälkitiedot ja muut 7 artiklassa, 10 artiklan 2 kohdassa ja 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot siirretään keskusjärjestelmään lain mukaisesti;

| c) | tiedot ovat paikkansapitäviä ja ajan tasalla, kun ne siirretään keskusjärjestelmään; |
| --- | --- |

c)

tiedot ovat paikkansapitäviä ja ajan tasalla, kun ne siirretään keskusjärjestelmään;

| d) | keskusjärjestelmässä olevat tiedot tallennetaan, niitä säilytetään ja ne oikaistaan ja poistetaan lain mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission velvollisuuksia; |
| --- | --- |

d)

keskusjärjestelmässä olevat tiedot tallennetaan, niitä säilytetään ja ne oikaistaan ja poistetaan lain mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission velvollisuuksia;

| e) | keskusjärjestelmän siirtämiä sormenjälkitietojen vertailutuloksia käytetään lain mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

keskusjärjestelmän siirtämiä sormenjälkitietojen vertailutuloksia käytetään lain mukaisesti.

2.   Lähettävän jäsenvaltion on 19 artiklan mukaisesti varmistettava 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen turvallisuus ennen niiden siirtämistä keskusjärjestelmään ja siirron aikana sekä keskusjärjestelmältä saamiensa tietojen turvallisuus.

3.   Lähettävän jäsenvaltion on huolehdittava tietojen lopullisesta tunnistamisesta 17 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

4.   Komissio varmistaa, että keskusjärjestelmän toiminta on tämän asetuksen säännösten mukaista. Erityisesti komissio:

| a) | oteuttaa toimenpiteet sen varmistamiseksi, että keskusjärjestelmän kanssa työskentelevät henkilöt käyttävät siihen tallennettuja tietoja ainoastaan 1 artiklan 1 kohdassa säädetyn Eurodacin tarkoituksen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

oteuttaa toimenpiteet sen varmistamiseksi, että keskusjärjestelmän kanssa työskentelevät henkilöt käyttävät siihen tallennettuja tietoja ainoastaan 1 artiklan 1 kohdassa säädetyn Eurodacin tarkoituksen mukaisesti;

| b) | oteuttaa tarvittavat toimenpiteet keskusjärjestelmän turvallisuuden varmistamiseksi 19 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

oteuttaa tarvittavat toimenpiteet keskusjärjestelmän turvallisuuden varmistamiseksi 19 artiklan mukaisesti;

| c) | armistaa, että keskusjärjestelmään tallennetut tiedot ovat ainoastaan keskusjärjestelmän kanssa luvallisesti työskentelevien henkilöiden saatavilla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan tietosuojavaltuutetun toimivaltaa. |
| --- | --- |

c)

armistaa, että keskusjärjestelmään tallennetut tiedot ovat ainoastaan keskusjärjestelmän kanssa luvallisesti työskentelevien henkilöiden saatavilla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan tietosuojavaltuutetun toimivaltaa.

Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ensimmäisen alakohdan mukaisesti toteuttamistaan toimenpiteistä.

16 artikla

Tietojen siirtäminen

1.   Sormenjälkien digitalisoinnissa ja niiden siirtämisessä käytetään liitteessä I tarkoitettua tietomuotoa. Jos se on tarpeen keskusjärjestelmän tehokkaan toiminnan varmistamiseksi, tietokantaa hallinnoiva viranomainen vahvistaa tarvittavat tekniset vaatimukset tietomuodon siirtämiseksi jäsenvaltioiden ja keskusjärjestelmän välillä. Tietokantaa hallinnoiva viranomainen varmistaa, että jäsenvaltioiden lähettämiä sormenjälkitietoja voidaan verrata automatisoidussa sormenjälkien tunnistusjärjestelmässä.

2.   Jäsenvaltioiden on siirrettävä 7 artiklassa, 10 artiklan 2 kohdassa ja 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot sähköisesti. Keskusjärjestelmään tallennetaan 7 artiklassa ja 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot automaattisesti. Jos se on tarpeen keskusjärjestelmän tehokkaan toiminnan varmistamiseksi, tietokantaa hallinnoiva viranomainen vahvistaa tarvittavat tekniset vaatimukset varmistaakseen, että tiedot voidaan asianmukaisesti siirtää sähköisessä muodossa jäsenvaltioiden ja keskusjärjestelmän välillä.

3.   Edellä 7 artiklan d alakohdassa
  ,
  10 artiklan 2 kohdan d alakohdassa
  ja 13 artiklan 1 kohdassa
  tarkoitetun viitenumeron avulla on voitava yhdistää yksiselitteisesti tiedot tiettyyn henkilöön ja tiedot siirtäneeseen jäsenvaltioon. Sen avulla on lisäksi voitava määrittää, onko kyseessä 6, 10 vai 13 artiklassa tarkoitettu henkilö.

4.   Viitenumeron alussa on liitteessä I tarkoitetun standardin mukainen yksi tai useampi tunnuskirjain, jolla osoitetaan tiedot siirtänyt jäsenvaltio. Tunnuskirjaimen tai tunnuskirjainten jälkeen tulee henkilöryhmätunnus. Edellä 6 artiklassa tarkoitettuja henkilöitä koskevat tiedot merkitään siinä tunnuksella 1, 10 artiklassa tarkoitettuja henkilöitä koskevat tiedot tunnuksella 2 ja 13 artiklassa tarkoitettuja henkilöitä koskevat tiedot tunnuksella 3.

5.   Tietokantaa hallinnoiva viranomainen vahvistaa tekniset menettelyt, joita jäsenvaltiot tarvitsevat keskusjärjestelmän vastaanottamien tietojen yksiselitteisyyden varmistamiseksi.

6.   Keskusjärjestelmä vahvistaa mahdollisimman pian vastaanottaneensa siirretyt tiedot. Tätä varten tietokantaa hallinnoiva viranomainen vahvistaa tarvittavat tekniset vaatimukset sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot saavat pyytäessään vastaanottotodistuksen.

17 artikla

Vertaaminen ja tulosten siirtäminen

1.   Jäsenvaltiot varmistavat sen, että sormenjälkiä koskevat tiedot siirretään sen laatuisina, että vertaaminen tietokonepohjaisessa sormenjälkien tunnistusjärjestelmässä voidaan suorittaa. Jos se on tarpeen keskusjärjestelmän vertailutulosten erittäin suuren tarkkuuden varmistamiseksi, tietokantaa hallinnoiva viranomainen määrittelee siirrettävien sormenjälkitietojen asianmukaisen laadun. Keskusjärjestelmä tarkistaa siirrettyjen sormenjälkitietojen laadun mahdollisimman pian. Jos sormenjälkitiedot eivät sovellu vertailtavaksi automatisoidussa sormenjälkien tunnistusjärjestelmässä, keskusjärjestelmä pyytää jäsenvaltiota lähettämään laadultaan asianmukaiset sormenjälkitiedot.

2.   Keskusjärjestelmä toteuttaa vertaamisen pyyntöjen saapumisjärjestyksessä. Jokainen pyyntö on käsiteltävä 24 tunnin kuluessa. Jäsenvaltio voi ▐ kansalliseen lainsäädäntöön liittyvien seikkojen vuoksi pyytää, että vertaaminen toteutetaan erityisen kiireellisesti tunnin kuluessa. Jos näitä käsittelyaikoja ei voida noudattaa tietokantaa hallinnoivasta viranomaisesta riippumattomista syistä, keskusjärjestelmä käsittelee pyynnön kiireellisenä heti kun kyseisiä syitä ei enää ole. Jos näissä tapauksissa on tarpeen keskusjärjestelmän tehokkaan toiminnan varmistamiseksi, tietokantaa hallinnoiva viranomainen vahvistaa perusteet käsiteltävien pyyntöjen ensisijaisuuden määrittämiseksi.

3.   Jos se on tarpeen keskusjärjestelmän tehokkaan toiminnan varmistamiseksi, tietokantaa hallinnoiva viranomainen kehittää toimintamenetelmät saatujen tietojen käsittelyn ja vertailun tuloksen lähettämisen osalta.

4.   Lähettävän jäsenvaltion on tarkistettava viipymättä vertailutulos. Lähettävän jäsenvaltion on suoritettava lopullinen tunnistus yhdessä muiden asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa Dublin-asetuksen 33 artiklan mukaisesti.

Keskusjärjestelmästä saadut tiedot, jotka liittyvät muihin epäluotettaviksi todettuihin tietoihin, on viipymättä poistettava ▐ heti, kun tietojen epäluotettavuus on todettu.

5.   Jos 4 artiklassa tarkoitettu lopullinen tunnistus osoittaa, että keskusjärjestelmästä saadun vertailun tulos on virheellinen, jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle ja tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle
  sekä Euroopan tietosuojavaltuutetulle
  .

▐

18 artikla

Jäsenvaltioiden ja keskusjärjestelmän välinen tiedonsiirto

Jäsenvaltioiden ja keskusjärjestelmän välisessä tiedonsiirrossa käytetään viestintäinfrastruktuuria, jonka tietokantaa hallinnoiva viranomainen järjestää. Jos se on tarpeen keskusjärjestelmän tehokkaan toiminnan varmistamiseksi, tietokantaa hallinnoiva viranomainen vahvistaa tarvittavat tekniset menettelyt viestintäinfrastruktuurin käyttöä varten.

19 artikla

Tietoturvallisuus

1.   
  Lähettävän
  jäsenvaltion on varmistettava tietojen turvallisuus ennen niiden siirtämistä keskusjärjestelmään ja siirron aikana. Kunkin jäsenvaltion on varmistettava keskusjärjestelmästä saamiensa tietojen turvallisuus.

2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat kansallista järjestelmäänsä koskevat toimenpiteet, mukaan lukien tietoturvasuunnitelma, joiden avulla

| a) | tiedot suojataan fyysisesti, muun muassa laatimalla varautumissuunnitelmia kriittisen infrastruktuurin suojaamiseksi; |
| --- | --- |

a)

tiedot suojataan fyysisesti, muun muassa laatimalla varautumissuunnitelmia kriittisen infrastruktuurin suojaamiseksi;

| b) | estetään luvaton pääsy kansallisiin laitoksiin, joissa jäsenvaltio harjoittaa Eurodacin tavoitteiden mukaista toimintaa (laitoksiin pääsyn valvonta); |
| --- | --- |

b)

estetään luvaton pääsy kansallisiin laitoksiin, joissa jäsenvaltio harjoittaa Eurodacin tavoitteiden mukaista toimintaa (laitoksiin pääsyn valvonta);

| c) | estetään tietojen siirtämisessä käytettävien välineiden luvaton lukeminen, jäljentäminen, muuttaminen tai poistaminen (tietovälineiden valvonta); |
| --- | --- |

c)

estetään tietojen siirtämisessä käytettävien välineiden luvaton lukeminen, jäljentäminen, muuttaminen tai poistaminen (tietovälineiden valvonta);

| d) | estetään tietojen luvaton syöttäminen ja tallennettujen tietojen luvaton tarkastaminen, muuttaminen tai poistaminen (tietojen säilyttämisen valvonta); |
| --- | --- |

d)

estetään tietojen luvaton syöttäminen ja tallennettujen tietojen luvaton tarkastaminen, muuttaminen tai poistaminen (tietojen säilyttämisen valvonta);

| e) | estetään tietojen luvaton käsittely Eurodac-järjestelmässä ja käsiteltyjen tietojen luvaton muuttaminen tai poistaminen (tietojen käsittelyn valvonta); |
| --- | --- |

e)

estetään tietojen luvaton käsittely Eurodac-järjestelmässä ja käsiteltyjen tietojen luvaton muuttaminen tai poistaminen (tietojen käsittelyn valvonta);

| f) | varmistetaan, että Eurodac-järjestelmään pääsyyn valtuutettujen henkilöiden saatavilla ovat ainoastaan heidän pääsyä koskevan valtuutuksensa kattamat tiedot, että pääsyyn tarvitaan yksilölliset ja ainutkertaiset käyttäjätunnisteet ja että käyttötila on luottamuksellinen (tietojen käytön valvonta); |
| --- | --- |

f)

varmistetaan, että Eurodac-järjestelmään pääsyyn valtuutettujen henkilöiden saatavilla ovat ainoastaan heidän pääsyä koskevan valtuutuksensa kattamat tiedot, että pääsyyn tarvitaan yksilölliset ja ainutkertaiset käyttäjätunnisteet ja että käyttötila on luottamuksellinen (tietojen käytön valvonta);

| g) | varmistetaan, että kaikki viranomaiset, joilla on pääsy Eurodac-järjestelmään, luovat henkilöille, joilla on valtuudet käyttää, tallentaa, päivittää, poistaa ja hakea tietoja, profiilit, joissa esitetään heidän tehtävänsä ja vastuualueensa, ja saattavat nämä käyttäjäprofiilit pyynnöstä viipymättä 24 artiklassa tarkoitettujen kansallisten valvontaviranomaisten käyttöön (henkilöstöprofiilit); |
| --- | --- |

g)

varmistetaan, että kaikki viranomaiset, joilla on pääsy Eurodac-järjestelmään, luovat henkilöille, joilla on valtuudet käyttää, tallentaa, päivittää, poistaa ja hakea tietoja, profiilit, joissa esitetään heidän tehtävänsä ja vastuualueensa, ja saattavat nämä käyttäjäprofiilit pyynnöstä viipymättä 24 artiklassa tarkoitettujen kansallisten valvontaviranomaisten käyttöön (henkilöstöprofiilit);

| h) | varmistetaan, että on mahdollista varmentaa ja määritellä, mille elimille henkilötietoja voidaan siirtää tiedonsiirtolaitteilla (tiedonsiirron valvonta); |
| --- | --- |

h)

varmistetaan, että on mahdollista varmentaa ja määritellä, mille elimille henkilötietoja voidaan siirtää tiedonsiirtolaitteilla (tiedonsiirron valvonta);

| i) | varmistetaan, että voidaan tarkastaa ja määritellä, mitä tietoja Eurodac-järjestelmässä on käsitelty, milloin niitä on käsitelty, kuka niitä on käsitellyt ja missä tarkoituksessa (tietojen tallentamisen valvonta); |
| --- | --- |

i)

varmistetaan, että voidaan tarkastaa ja määritellä, mitä tietoja Eurodac-järjestelmässä on käsitelty, milloin niitä on käsitelty, kuka niitä on käsitellyt ja missä tarkoituksessa (tietojen tallentamisen valvonta);

| j) | estetään erityisesti asianmukaista salaustekniikkaa käyttäen henkilötietojen luvaton lukeminen, jäljentäminen, muuttaminen tai poistaminen sinä aikana, kun henkilötietoja siirretään Eurodac-järjestelmään ja sieltä muualle taikka kuljetettaessa tietojen siirtämisessä käytettyjä välineitä (kuljetuksen valvonta); |
| --- | --- |

j)

estetään erityisesti asianmukaista salaustekniikkaa käyttäen henkilötietojen luvaton lukeminen, jäljentäminen, muuttaminen tai poistaminen sinä aikana, kun henkilötietoja siirretään Eurodac-järjestelmään ja sieltä muualle taikka kuljetettaessa tietojen siirtämisessä käytettyjä välineitä (kuljetuksen valvonta);

| k) | valvotaan tässä kohdassa tarkoitettujen turvatoimien tehokkuutta ja toteutetaan tarvittavat sisäiseen valvontaan liittyvät organisatoriset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tätä asetusta noudatetaan (sisäinen valvonta). |
| --- | --- |

k)

valvotaan tässä kohdassa tarkoitettujen turvatoimien tehokkuutta ja toteutetaan tarvittavat sisäiseen valvontaan liittyvät organisatoriset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tätä asetusta noudatetaan (sisäinen valvonta).

3.
     
  Kaikkien Eurodac-järjestelmään osallistuvien viranomaisten on estettävä sellaisten kolmansien maiden viranomaisten, jotka eivät ole tähän valtuutettuja, pääsy Eurodaciin tallennettuihin tietoihin ja näiden tietojen siirtäminen erityisesti tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan henkilön alkuperämaahan.

4.   Tietokantaa hallinnoivan viranomaisen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet 2 kohdassa säädettyjen Eurodac-järjestelmän toimintaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien tietoturvasuunnitelman hyväksyminen.

5.
     
  Tietokantaa hallinnoivan viranomaisen on laadittava yhteiset vaatimukset, jotka henkilön on täytettävä saadakseen Eurodac-järjestelmään pääsyä koskevan valtuutuksen.

20 artikla

Eurodaciin tallennettujen tietojen saatavuus sekä oikaiseminen tai poistaminen

1.   Lähettävällä jäsenvaltiolla on pääsy keskusjärjestelmään siirtämiinsä ja sinne tallennettuihin tietoihin tämän asetuksen säännösten mukaisesti.

Jäsenvaltiot eivät saa tehdä hakuja toisen jäsenvaltion siirtämiin tietoihin tai ottaa vastaan tällaista tietoa, lukuun ottamatta 6 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun vertailun tuloksena saatua tietoa.

2.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä 1 artiklan 1 kohdan tarkoitusta varten viranomaiset, joilla on 1 kohdan mukaisesti pääsy keskusjärjestelmään tallennettuihin tietoihin. Nimeämisen yhteydessä on mainittava täsmällisesti yksikkö, joka vastaa tämän asetuksen soveltamiseen liittyvien tehtävien suorittamisesta. Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle ja tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle luettelo näistä viranomaisista ja luetteloon mahdollisesti tehtävät muutokset.
  Muutoksista on ilmoitettava viimeistään 30 päivän kuluttua luettelon muuttamisesta.
  Tietokantaa hallinnoivan viranomaisen on julkaistava koottu luettelo Euroopan unionin virallisessa lehdessä 33 artiklan 2 kohdassa säädettynä päivänä. Jos luetteloon tehdään muutoksia, tietokantaa hallinnoivan viranomaisen on julkaistava päivitetty luettelo kerran vuodessa.

3.   Ainoastaan lähettävällä jäsenvaltiolla on oikeus muuttaa keskusjärjestelmään siirtämiään tietoja oikaisemalla tai täydentämällä niitä taikka poistaa ne keskusjärjestelmästä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tietojen poistamista 8 artiklan tai 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

4.   Jos jäsenvaltiolla tai tietokantaa hallinnoivalla viranomaisella on näyttöä keskusjärjestelmään tallennettujen tietojen virheellisyydestä, niiden on ilmoitettava tästä lähettävälle jäsenvaltiolle mahdollisimman pian.

Jos jäsenvaltiolla on näyttöä siitä, että tietoja on tallennettu keskusjärjestelmään tämän asetuksen vastaisesti, sen on ilmoitettava tästä lähettävälle jäsenvaltiolle ja komissiolle mahdollisimman pian. Lähettävän jäsenvaltion on tarkistettava kyseiset tiedot ja tarvittaessa korjattava tai poistettava ne viipymättä.

5.   Tietokantaa hallinnoiva viranomainen ei saa siirtää kolmannen maan viranomaisille eikä antaa niiden saataville keskusjärjestelmään tallennettuja tietoja, jollei sille ole erityisesti annettu lupaa tehdä niin sellaisen yhteisön sopimuksen puitteissa, jossa määrätään perusteet ja menettelyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan valtion määrittämiseksi.

21 artikla

Tietojenkäsittelyn kirjanpito

1.   Tietokantaa hallinnoiva viranomainen pitää kirjaa kaikista keskusjärjestelmässä toteutetuista tietojenkäsittelytoimista. Kirjatuissa tiedoissa on mainittava tietojen käyttötarkoitus, päivämäärä ja kellonaika, siirretyt tiedot, haussa käytetyt tiedot sekä tietoja syöttävän ja niitä hakevan yksikön nimi sekä vastuuhenkilöt.

2.   Kirjattuja tietoja voidaan käyttää yksinomaan tietosuojaan liittyvään tietojenkäsittelyn luvallisuuden valvontaan sekä tietoturvallisuuden varmistamiseen 19 artiklan mukaisesti. Kirjatut tiedot on suojattava asianmukaisesti niiden luvattoman käytön estämiseksi ja ne on tuhottava vuoden kuluttua 8 artiklassa ja 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säilytysajan päättymisestä, jollei niitä tarvita jo aloitetuissa valvontamenettelyissä.

3.   Kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kansallisessa järjestelmässään 1 ja 2 kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Lisäksi kunkin jäsenvaltion on pidettävä kirjaa henkilöistä, joilla on asianmukainen lupa tallentaa tai hakea tietoja.

22 artikla

Vastuu

1.   Henkilöllä tai jäsenvaltiolla, jolle on aiheutunut vahinkoa laittomasta tietojenkäsittelystä tai siitä, ettei jokin teko ole tämän asetuksen säännösten mukainen, on oikeus saada vahingosta vastuussa olevalta jäsenvaltiolta korvaus aiheutuneesta vahingosta. Kyseinen jäsenvaltio vapautetaan tästä vastuusta osittain tai kokonaan, jos se osoittaa, ettei se ole vastuussa vahingon aiheuttaneesta tapahtumasta.

2.   Jos keskusjärjestelmälle aiheutuu vahinkoa siitä, että jokin jäsenvaltio ei ole noudattanut tämän asetuksen mukaisia velvoitteitaan, kyseinen jäsenvaltio on velvollinen korvaamaan tämän vahingon, paitsi jos ja siltä osin kuin tietokantaa hallinnoiva viranomainen tai jokin toinen jäsenvaltio on jättänyt toteuttamatta kohtuulliset toimenpiteet vahingon syntymisen ehkäisemiseksi tai sen vaikutusten rajoittamiseksi mahdollisimman vähiin.

3.   Jäsenvaltiota vastaan nostetut vahingonkorvauskanteet, jotka koskevat 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua vahinkoa, käsitellään vastaajana olevan jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

23 artikla

Rekisteröidyn oikeudet

1.   Lähettävän jäsenvaltion on ilmoitettava tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvalle henkilölle sellaisella kielellä,
  jota tämä ymmärtää tai
  jota tämän voidaan kohtuudella olettaa ymmärtävän, kirjallisesti ja tarvittaessa suullisesti seuraavat tiedot:

| a) | rekisterinpitäjä ja hänen mahdollisen edustajansa henkilöllisyys; |
| --- | --- |

a)

rekisterinpitäjä ja hänen mahdollisen edustajansa henkilöllisyys;

| b) | tarkoitus, johon hänen tietojaan Eurodacissa käytetään, sekä kuvaus Dublin-asetuksen tavoitteista kyseisen asetuksen 4 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

tarkoitus, johon hänen tietojaan Eurodacissa käytetään, sekä kuvaus Dublin-asetuksen tavoitteista kyseisen asetuksen 4 artiklan mukaisesti;

| c) | tietojen vastaanottajat; |
| --- | --- |

c)

tietojen vastaanottajat;

| d) | edellä 6 tai 10 artiklassa tarkoitetun henkilön velvollisuus suostua sormenjälkiensä ottamiseen; |
| --- | --- |

d)

edellä 6 tai 10 artiklassa tarkoitetun henkilön velvollisuus suostua sormenjälkiensä ottamiseen;

| e) | oikeus tutustua itseään koskeviin tietoihin ja oikeus pyytää, että häntä koskevat virheelliset tiedot oikaistaan tai että häntä koskevat lainvastaisesti käsitellyt tiedot poistetaan
  sekä
  edellä mainittujen oikeuksien käyttöä
  koskevat menettelyt, mukaan lukien rekisterinpitäjän
  ja niiden
  24 artiklassa
  tarkoitettujen kansallisten valvontaviranomaisten yhteystiedot, jotka käsittelevät henkilötietosuojaa koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

e)

oikeus tutustua itseään koskeviin tietoihin ja oikeus pyytää, että häntä koskevat virheelliset tiedot oikaistaan tai että häntä koskevat lainvastaisesti käsitellyt tiedot poistetaan
  sekä
  edellä mainittujen oikeuksien käyttöä
  koskevat menettelyt, mukaan lukien rekisterinpitäjän
  ja niiden
  24 artiklassa
  tarkoitettujen kansallisten valvontaviranomaisten yhteystiedot, jotka käsittelevät henkilötietosuojaa koskevia vaatimuksia.

Kun kysymyksessä on 6 tai 10 artiklassa tarkoitettu henkilö, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tiedot on annettava sormenjälkiä otettaessa.

Kun kysymyksessä on 13 artiklassa tarkoitettu henkilö, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tiedot on annettava viimeistään silloin, kun henkilöön liittyvät tiedot siirretään keskusjärjestelmään. Tätä velvoitetta ei sovelleta, jos tällaisten tietojen antaminen osoittautuu mahdottomaksi tai aiheuttaisi suhteetonta vaivannäköä.

Jos
  tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluva henkilö
  on alaikäinen, jäsenvaltioiden on annettava tiedot ikätasolle sopivalla tavalla.

2.   Rekisteröity voi kussakin jäsenvaltiossa sen lakien, asetusten ja menettelyjen mukaisesti käyttää direktiivin 95/46/EY 12 artiklassa säädettyjä oikeuksia.

Rekisteröidyllä on oikeus saada ilmoitus keskusjärjestelmään tallennetuista häntä koskevista tiedoista sekä tiedot keskusjärjestelmään siirtäneestä jäsenvaltiosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta velvollisuutta ilmoittaa muita tietoja direktiivin 95/46/EY 12 artiklan a alakohdan mukaisesti. Ainoastaan jäsenvaltio voi antaa luvan tutustua tietoihin.

3.   Kuka tahansa voi pyytää missä hyvänsä jäsenvaltiossa virheellisten tietojen oikaisua tai laittomasti tallennettujen tietojen poistamista. Tiedot siirtäneen jäsenvaltion on omien lakiensa, asetustensa ja menettelyjensä mukaisesti mahdollisimman pian oikaistava tiedot tai poistettava ne.

4.   Jos oikeutta tietojen oikaisemiseen tai niiden keskusjärjestelmästä poistamiseen käytetään jossain muussa kuin tiedot siirtäneessä jäsenvaltiossa, kyseistä oikeutta käyttäneen jäsenvaltion viranomaisten on otettava yhteyttä kyseisiin yhteen tai useampaan tiedot siirtäneeseen jäsenvaltioon, jotta ne voisivat tarkastaa tietojen paikkansapitävyyden ja sen, onko ne siirretty ja tallennettu keskusjärjestelmään lain mukaisesti.

5.   Jos keskusjärjestelmässä olevat tiedot osoittautuvat virheellisiksi tai jos ne on tallennettu lain vastaisesti, tiedot siirtäneen jäsenvaltion on oikaistava tiedot tai poistettava ne 20 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava rekisteröidylle kirjallisesti ilman aiheetonta viivytystä häntä koskevien tietojen oikaisusta tai niiden poistamisesta.

6.   Jos keskusjärjestelmään tallennetut tiedot eivät ne siirtäneen jäsenvaltion mielestä ole virheellisiä tai laittomasti tallennettuja, sen on kohtuullisen ajan kuluessa selvitettävä rekisteröidylle kirjallisesti, miksi se ei ole valmis oikaisemaan tietoja tai poistamaan niitä.

Kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava rekisteröidylle myös toimenpiteistä, jotka hän voi toteuttaa, jollei hän hyväksy saamaansa selvitystä. Ilmoitukseen on sisällytettävä tiedot siitä, miten nostaa kanne tai tarvittaessa tehdä kantelu kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille tai tuomioistuimissa, sekä kaikesta taloudellisesta ja muusta, kyseisen jäsenvaltion lakien, asetusten ja menettelyjen mukaisesti saatavilla olevasta tuesta.

7.   Edellä 2 ja 3 kohdan nojalla tehtyyn pyyntöön on sisällytettävä kaikki rekisteröidyn tunnistamiseksi tarvittavat tiedot, sormenjäljet mukaan luettuina. Näitä tietoja voidaan käyttää yksinomaan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen oikeuksien käyttämiseksi, ja ne on tuhottava viipymättä tämän jälkeen.

8.   Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä aktiivisesti yhteistyötä toteuttaakseen asianmukaisesti 3, 4 ja 5 kohdassa säädetyt oikeudet.

9.   Kun henkilö pyytää
  2 kohdan
  mukaisia itseään koskevia tietoja, toimivaltaisen viranomaisen on säilytettävä tieto tällaisen pyynnön tekemisestä kirjallisen asiakirjan muodossa ja annettava
  24 artiklassa
  tarkoitettujen kansallisten valvontaviranomaisten tutustua kyseiseen asiakirjaan viipymättä niiden tätä pyytäessä.

10.   Kunkin jäsenvaltion kansallisen valvontaviranomaisen on autettava rekisteröityä käyttämään oikeuksiaan direktiivin 95/46/EY 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

11.   Tiedot siirtäneen jäsenvaltion kansallisen valvontaviranomaisen ja sen jäsenvaltion kansallisen valvontaviranomaisen, jossa rekisteröity oleskelee, on autettava ja pyydettäessä neuvottava häntä hänen käyttäessään oikeuttaan oikaista tietoja tai poistaa ne. Molemmat kansalliset valvontaviranomaiset tekevät tätä varten yhteistyötä. Tällaista apua koskevat pyynnöt voidaan esittää sen jäsenvaltion kansalliselle valvontaviranomaiselle, jossa asianomainen oleskelee, ja tämä välittää pyynnöt tiedot siirtäneen jäsenvaltion viranomaiselle.

12.   Kuka tahansa voi nostaa kanteen missä hyvänsä jäsenvaltiossa tai tarvittaessa tehdä kantelun kyseisen valtion toimivaltaisille viranomaisille tai sen tuomioistuimissa kyseisen jäsenvaltion lakien, asetusten ja menettelyjen mukaisesti, jos häneltä on evätty 2 kohdassa säädetty oikeus tutustua tietoihin.

13.   Käyttääkseen 3 kohdan mukaisia oikeuksiaan jokainen voi tiedot siirtäneen jäsenvaltion lakien, asetusten ja menettelyjen mukaisesti nostaa hänestä keskusjärjestelmään tallennettujen tietojen osalta kanteen tai tarvittaessa tehdä asiasta kantelun kyseisen valtion toimivaltaisille viranomaisille tai sen tuomioistuimissa. Kansallisten valvontaviranomaisten on autettava ja pyydettäessä neuvottava rekisteröityä 11 kohdan mukaisesti asian koko käsittelyn ajan.

24 artikla

Kansallisen valvontaviranomaisen suorittama valvonta

1.   Kunkin jäsenvaltion on huolehdittava, että direktiivin 95/46/EY 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimetty yksi tai useampi kansallinen valvontaviranomainen valvoo itsenäisesti kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti henkilötietojen tämän asetuksen mukaista käsittelyä kyseisessä jäsenvaltiossa, mukaan lukien näiden tietojen siirtäminen keskusjärjestelmään.

2.   Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen kansallisella valvontaviranomaisella tai kansallisilla valvontaviranomaisilla on mahdollisuus saada neuvoja henkilöiltä, joilla on riittävä asiantuntemus sormenjälkitiedoista.

25 artikla

Euroopan tietosuojavaltuutetun harjoittama valvonta

1.   Euroopan tietosuojavaltuutettu valvoo, että tietokantaa hallinnoiva viranomainen käsittelee henkilötietoja tämän asetuksen mukaisesti. Asetuksen (EY) N:o 45/2001 46 ja 47 artiklassa tarkoitettuja tehtäviä ja toimivaltaa sovelletaan vastaavasti.
  Euroopan tietosuojavaltuutettu voi pyytää tietokantaa hallinnoivalta viranomaiselta kaikkia tietoja, joita sen katsotaan tarvitsevan sille uskottujen tehtävien suorittamiseksi kyseisen asetuksen mukaisesti.

2.   Euroopan tietosuojavaltuutettu varmistaa, että tietokantaa hallinnoivan viranomaisen suorittama henkilötietojen käsittely tarkastetaan vähintään joka neljäs vuosi asiaankuuluvien kansainvälisten tarkastuskäytäntöjen mukaisesti. Tarkastusta koskeva selvitys toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle, ║ ja kansallisille valvontaviranomaisille. Tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle on annettava tilaisuus esittää huomautuksia ennen selvityksen hyväksymistä.

26 artikla

Kansallisten valvontaviranomaisten ja Euroopan tietosuojavaltuutetun yhteistyö

1.   Kansallisten valvontaviranomaisten ja Euroopan tietosuojavaltuutetun on toimivaltansa puitteissa tehtävä aktiivisesti yhteistyötä hoitaessaan tehtäviään ja varmistettava Eurodac-järjestelmän koordinoitu valvonta.

2.   Niiden on tarpeen mukaan toimivaltansa rajoissa vaihdettava asiaankuuluvia tietoja, avustettava toisiaan tarkastusten ja tutkimusten suorittamisessa, tarkasteltava tämän asetuksen tulkintaan tai soveltamiseen liittyviä vaikeuksia, tutkittava riippumattomaan valvontaan tai rekisteröidyn oikeuksien käyttöön liittyviä ongelmia, tarvittaessa laadittava yhdenmukaisia ehdotuksia ongelmien yhdessä ratkaisemiseksi sekä edistettävä tietoisuutta tietosuojaoikeuksista.

3.   Kansalliset valvontaviranomaiset ja Euroopan tietosuojavaltuutettu kokoontuvat tätä tarkoitusta varten vähintään kaksi kertaa vuodessa. Euroopan tietosuojavaltuutettu vastaa näiden kokousten kustannuksista ja järjestelyistä. Ensimmäisessä kokouksessa hyväksytään työjärjestys. Uusia työmenetelmiä kehitetään tarvittaessa yhteisesti. Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle toimitetaan joka toinen vuosi yhteinen toimintakertomus.

VII   LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

27 artikla

Kustannukset

1.   Keskusjärjestelmän ja viestintäinfrastruktuurin perustamiseen ja toimintaan liittyvät kustannukset katetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta.

2.   Kukin jäsenvaltio vastaa oman kansallisen yksikkönsä sekä sen ja keskusjärjestelmän välisistä yhteyksistä aiheutuvista kustannuksista.

28 artikla

Vuosikertomus, seuranta ja arviointi

1.   Tietokantaa hallinnoiva viranomainen antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomuksen keskusjärjestelmän toiminnasta. Siinä on oltava tiedot Eurodacin hallinnosta ja suorituskyvystä suhteessa kunkin 2 kohdassa tarkoitetun tavoitteen osalta ennalta määriteltyihin määrällisiin indikaattoreihin.

2.   Tietokantaa hallinnoiva viranomainen varmistaa, että käytettävissä on menettelyjä, joiden avulla voidaan seurata keskusjärjestelmän toimintaa suhteessa tuloksia, kustannustehokkuutta ja palvelujen laatua koskeviin tavoitteisiin.

3.   Tietokantaa hallinnoivalla viranomaisella on oltava teknistä ylläpitoa, raportointia ja tilastointia varten käytössään tarvittavat tiedot keskusjärjestelmässä suoritetusta tietojenkäsittelystä.

4.   Tietokantaa hallinnoiva viranomainen antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle kahden vuoden välein kertomuksen keskusjärjestelmän teknisestä toiminnasta ja turvallisuudesta.

5.   Kolme vuotta sen jälkeen, kun tämän asetuksen soveltaminen on 33 artiklan 2 kohdassa säädetysti alkanut, ja tämän jälkeen neljän vuoden välein, komissio laatii Eurodacin toiminnasta yleisarvioinnin, jossa tarkastellaan sen tuloksia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin sekä arvioidaan toiminnan perustana olevien periaatteiden pätevyyttä, asetuksen soveltamista keskusjärjestelmän osalta, keskusjärjestelmän turvallisuutta ja tästä aiheutuvia seurauksia tulevan toiminnan kannalta. Komissio toimittaa arvioinnin Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle ja komissiolle 4 ja 5 kohdassa tarkoitettujen kertomusten laatimiseen tarvittavat tiedot.

7.   Tietokantaa hallinnoivan viranomaisen on toimitettava komissiolle 5 kohdassa tarkoitettujen yleisarviointien laatimiseen tarvittavat tiedot.

29 artikla

Rangaistukset

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että mistä tahansa keskusjärjestelmään syötettyjen tietojen käyttämisestä 1 artiklan 1 kohdassa säädetyn Eurodacin tarkoituksen vastaisesti määrätään kansallisen lainsäädännön mukaisesti seuraamuksia, mukaan lukien hallinnolliset ja/tai rikosoikeudelliset seuraamukset, jotka ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

30 artikla

Alueellinen soveltamisala

Tämän asetuksen säännöksiä ei sovelleta alueella, jolla ei sovelleta Dublin-asetusta.

31 artikla

Siirtymäsäännös

Tiedoilta, jotka on ║asetuksen (EY) N:o 2725/2000 12 artiklan nojalla suojattu keskusjärjestelmässä, on poistettava suojaus, ja ne on varustettava tämän asetuksen 14 artiklan 1 kohdan nojalla merkinnällä 33 artiklan 2 kohdassa säädettynä päivänä.

32 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetukset (EY) N:o 2725/2000 ja ║(EY) N:o 407/2002 tämän asetuksen 33 artiklan 2 kohdassa säädetystä päivästä lukien.

Viittaukset kumottuihin asetuksiin pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä III olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

33 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

1.   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Tätä asetusta sovelletaan päivästä, jonka komissio ilmoittaa Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavassa ilmoituksessa, kun seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | kaikki jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle toteuttaneensa tarvittavat tekniset järjestelyt tietojen siirtämiseksi keskusjärjestelmään tämän asetuksen mukaisesti, ja |
| --- | --- |

a)

kaikki jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle toteuttaneensa tarvittavat tekniset järjestelyt tietojen siirtämiseksi keskusjärjestelmään tämän asetuksen mukaisesti, ja

| b) | komissio on toteuttanut tämän asetuksen mukaisesti tarvittavat tekniset järjestelyt, jotta keskusjärjestelmä voi aloittaa toimintansa. |
| --- | --- |

b)

komissio on toteuttanut tämän asetuksen mukaisesti tarvittavat tekniset järjestelyt, jotta keskusjärjestelmä voi aloittaa toimintansa.

3.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen järjestelyjen tekemisestä heti, kun ne on tehty, ja joka tapauksessa viimeistään 12 kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.

4.
     
  Edellä 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuna siirtymäkautena tässä asetuksessa olevat viittaukset tietokantaa hallinnoivaan viranomaiseen on ymmärrettävä viittauksiksi komissioon.

║ Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti.

Tehty ║

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 7. toukokuuta 2009.

1

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 7. toukokuuta 2009.

(2)  EYVL L 316, 15.12.2000, s. 1.

2

(3)  EYVL L 62, 5.3.2002, s. 1.

3

(4)  EUVL L ...

4

EUVL L ...

(5)  
  EUVL L 304, 30.9.2004, s. 12.

5

EUVL L 304, 30.9.2004, s. 12.

(6)  

  EUVL L 16, 23.1.2004, s. 44.

6

EUVL L 16, 23.1.2004, s. 44.

(7)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

7

(8)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

8

(9)  EUVL L 12, 17.1.2004, s. 47.

9

Torstai 7. toukokuuta 2009LIITE I

Sormenjälkitietojen vaihdossa käytettävä tietomuoto

Sormenjälkitietojen vaihdossa käytettäväksi tietomuodoksi vahvistetaan seuraava:

ANSI/NIST-ITL 1a-1997, versio 3, kesäkuu 2001 (INT-1) ja kaikki kyseisen standardin myöhemmät muodot.

Jäsenvaltion kirjaintunnusstandardi

Sovelletaan seuraavaa ISO:n standardia: ISO 3166 - kahden kirjaimen koodi.

Torstai 7. toukokuuta 2009LIITE II

Kumotut asetukset

(joihin viitataan 32 artiklassa)

| Neuvoston asetus (EY) N:o 2725/2000 | (EYVL L 316, 15.12.2000, s. 1) |
| --- | --- |
| Neuvoston asetus (EY) N:o 407/2002 | (EYVL L 62, 5.3.2002, s. 1) |

Neuvoston asetus (EY) N:o 2725/2000

(EYVL L 316, 15.12.2000, s. 1)

Neuvoston asetus (EY) N:o 407/2002

(EYVL L 62, 5.3.2002, s. 1)

Torstai 7. toukokuuta 2009LIITE III

Vastaavuustaulukko

| Asetus (EY) N:o 2725/2000 | Tämä asetus |
| --- | --- |
| 1 artiklan 1 kohta | 1 artiklan 1 kohta |
| 1 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta | 3 artiklan 1 kohta |
| 1 artiklan 2 kohdan toinen alakohta | 3 artiklan 4 kohta |
| 1 artiklan 3 kohta | 1 artiklan 2 kohta |
| 2 artikla | 2 artikla |
| 3 artiklan 1 kohta | 3 artiklan 1 kohta |
| ║ | ║ |
| 3 artiklan 2 kohta | 3 artiklan 3 kohta |
| 3 artiklan 3 kohta | 5 artikla |
| 3 artiklan 4 kohta | — |
| 4 artiklan 1 kohta | 6 artiklan 1 kohta |
| 4 artiklan 2 kohta | ║ |
| 4 artiklan 3 kohta | 6 artiklan 4 kohta |
| 4 artiklan 4 kohta | 6 artiklan 5 kohta |
| 4 artiklan 5 kohta | 6 artiklan 6 kohta |
| 4 artiklan 6 kohta | 17 artiklan 4 kohta |
| 4 artiklan 7 kohta | — |
| 5 artikla | 7 artikla |
| 6 artikla | 8 artikla |
| 7 artikla | 9 artikla |
| 8 artikla | 10 artikla |
| 9 artikla | 11 artikla |
| 10 artikla | 12 artikla |
| 11 artiklan 1–4 kohta | 13 artiklan 1–4 kohta |
| 11 artiklan 5 kohta | — |
| 12 artikla | 14 artikla |
| 13 artikla | 15 artikla |
| 14 artikla | 19 artikla |
| 15 artikla | 20 artikla |
| 16 artikla | 21 artikla |
| 17 artikla | 22 artikla |
| 18 artikla | 23 artikla |
| 19 artikla | 24 artikla |
| 20 artikla | 25 artikla |
| 21 artikla | 27 artikla |
| 22 artikla | — |
| ║ | ║ |
| 23 artikla | — |
| 24 artikla | 28 artikla |
| 25 artikla | 29 artikla |
| 26 artikla | 30 artikla |
| 27 artikla | 33 artikla |
| — | Liite II |

Asetus (EY) N:o 2725/2000

Tämä asetus

1 artiklan 1 kohta

1 artiklan 1 kohta

1 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta

3 artiklan 1 kohta

1 artiklan 2 kohdan toinen alakohta

3 artiklan 4 kohta

1 artiklan 3 kohta

1 artiklan 2 kohta

2 artikla

2 artikla

3 artiklan 1 kohta

3 artiklan 1 kohta

║

║

3 artiklan 2 kohta

3 artiklan 3 kohta

3 artiklan 3 kohta

5 artikla

3 artiklan 4 kohta

—

4 artiklan 1 kohta

6 artiklan 1 kohta

4 artiklan 2 kohta

║

4 artiklan 3 kohta

6 artiklan 4 kohta

4 artiklan 4 kohta

6 artiklan 5 kohta

4 artiklan 5 kohta

6 artiklan 6 kohta

4 artiklan 6 kohta

17 artiklan 4 kohta

4 artiklan 7 kohta

—

5 artikla

7 artikla

6 artikla

8 artikla

7 artikla

9 artikla

8 artikla

10 artikla

9 artikla

11 artikla

10 artikla

12 artikla

11 artiklan 1–4 kohta

13 artiklan 1–4 kohta

11 artiklan 5 kohta

—

12 artikla

14 artikla

13 artikla

15 artikla

14 artikla

19 artikla

15 artikla

20 artikla

16 artikla

21 artikla

17 artikla

22 artikla

18 artikla

23 artikla

19 artikla

24 artikla

20 artikla

25 artikla

21 artikla

27 artikla

22 artikla

—

║

║

23 artikla

—

24 artikla

28 artikla

25 artikla

29 artikla

26 artikla

30 artikla

27 artikla

33 artikla

—

Liite II

| Asetus (EY) N:o 407/2002 | Tämä asetus |
| --- | --- |
| 1 artikla | — |
| 2 artikla | 16 artikla |
| 3 artikla | 17 artikla |
| 4 artikla | 18 artikla |
| 5 artiklan 1 kohta | 3 artiklan 3 kohta |
| Liite I | Liite I |
| Liite II | — |

Asetus (EY) N:o 407/2002

Tämä asetus

1 artikla

—

2 artikla

16 artikla

3 artikla

17 artikla

4 artikla

18 artikla

5 artiklan 1 kohta

3 artiklan 3 kohta

Liite I

Liite I

Liite II

—

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/428 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/428

---

Torstai 7. toukokuuta 2009Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston perustaminen ***I

P6_TA(2009)0379

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston perustamisesta (KOM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD))

2010/C 212 E/54

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2009)0066),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, 63 artiklan 1 ja 2 kohdan sekä 66 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0071/2009),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A6-0279/2009),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | korostaa, että Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston perustamiseen sovelletaan talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1) 47 kohdan määräyksiä; painottaa, että jos lainsäädäntövallan käyttäjä päättää puoltaa viraston perustamista, parlamentti aloittaa neuvottelut toisen budjettivallan käyttäjän kanssa päästäkseen hyvissä ajoin sopimukseen viraston rahoituksesta toimielinten välisen sopimuksen asiaankuuluvien määräysten mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston perustamiseen sovelletaan talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1) 47 kohdan määräyksiä; painottaa, että jos lainsäädäntövallan käyttäjä päättää puoltaa viraston perustamista, parlamentti aloittaa neuvottelut toisen budjettivallan käyttäjän kanssa päästäkseen hyvissä ajoin sopimukseen viraston rahoituksesta toimielinten välisen sopimuksen asiaankuuluvien määräysten mukaisesti;

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

Torstai 7. toukokuuta 2009P6_TC1-COD(2009)0027

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston perustamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 63 artiklan 1 kohdan, 63 artiklan 2 kohdan ja 66 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen ║,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää koskevalla yhteisön politiikalla pyritään Haagin ohjelman mukaisesti perustamaan yhteinen turvapaikka-alue tehokkaiden ja yhtenäisten menettelyjen avulla unionin arvojen ja humanitaaristen perinteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää koskevalla yhteisön politiikalla pyritään Haagin ohjelman mukaisesti perustamaan yhteinen turvapaikka-alue tehokkaiden ja yhtenäisten menettelyjen avulla unionin arvojen ja humanitaaristen perinteiden mukaisesti.

| (2) | Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän aikaansaamisessa on viime vuosien aikana edistytty merkittävästi yhteisten vähimmäisvaatimusten käyttöönoton ansiosta. Suojelun myöntämisessä ja muodoissa on kuitenkin edelleen paljon eroja jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän aikaansaamisessa on viime vuosien aikana edistytty merkittävästi yhteisten vähimmäisvaatimusten käyttöönoton ansiosta. Suojelun myöntämisessä ja muodoissa on kuitenkin edelleen paljon eroja jäsenvaltioiden välillä.

| (3) | Komissio ilmaisi kesäkuussa 2008 hyväksymässään turvapaikkapolitiikan toimintasuunnitelmassa ║ aikovansa työskennellä yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän kehittämiseksi toisaalta ehdottamalla nykyisten säädösten tarkistamista voimassa olevien sääntöjen yhdenmukaistamiseksi ja toisaalta lisäämällä tukea jäsenvaltioiden käytännön yhteistyölle muun muassa tekemällä säädösehdotuksen Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston perustamisesta, jotta jäsenvaltioiden välisen operatiivisen yhteistyön koordinointi parantuu ja yhteisten sääntöjen täytäntöönpano tehostuu. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmaisi kesäkuussa 2008 hyväksymässään turvapaikkapolitiikan toimintasuunnitelmassa ║ aikovansa työskennellä yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän kehittämiseksi toisaalta ehdottamalla nykyisten säädösten tarkistamista voimassa olevien sääntöjen yhdenmukaistamiseksi ja toisaalta lisäämällä tukea jäsenvaltioiden käytännön yhteistyölle muun muassa tekemällä säädösehdotuksen Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston perustamisesta, jotta jäsenvaltioiden välisen operatiivisen yhteistyön koordinointi parantuu ja yhteisten sääntöjen täytäntöönpano tehostuu.

| (4) | Hyväksyessään syyskuussa 2008 Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksen ║ Eurooppa-neuvosto palautti juhlallisesti mieliin, että 28 päivänä heinäkuuta 1951 pakolaisten oikeusasemasta tehdyn Geneven yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna 31 päivänä tammikuuta 1967 tehdyllä New Yorkin pöytäkirjalla, ja muiden asiaa koskevien sopimusten nojalla kaikilla vainotuilla ulkomaalaisilla on oikeus saada apua ja suojelua Euroopan unionin alueella. Lisäksi Eurooppa-neuvosto nimenomaisesti lupasi ”perustaa vuonna 2009 Euroopan unionin tukiviraston, jonka tehtävänä on tietojen, analyysien ja kokemusten vaihdon helpottaminen jäsenvaltioiden välillä sekä turvapaikkahakemusten käsittelystä vastaavien viranomaisten välisen konkreettisen yhteistyön kehittäminen”. |
| --- | --- |

(4)

Hyväksyessään syyskuussa 2008 Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksen ║ Eurooppa-neuvosto palautti juhlallisesti mieliin, että 28 päivänä heinäkuuta 1951 pakolaisten oikeusasemasta tehdyn Geneven yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna 31 päivänä tammikuuta 1967 tehdyllä New Yorkin pöytäkirjalla, ja muiden asiaa koskevien sopimusten nojalla kaikilla vainotuilla ulkomaalaisilla on oikeus saada apua ja suojelua Euroopan unionin alueella. Lisäksi Eurooppa-neuvosto nimenomaisesti lupasi ”perustaa vuonna 2009 Euroopan unionin tukiviraston, jonka tehtävänä on tietojen, analyysien ja kokemusten vaihdon helpottaminen jäsenvaltioiden välillä sekä turvapaikkahakemusten käsittelystä vastaavien viranomaisten välisen konkreettisen yhteistyön kehittäminen”.

| (5) | Turvapaikka-asioiden käytännön yhteistyön tavoitteena on lähentää
  ja parantaa
  jäsenvaltioiden päätöksentekomenettelyjä turvapaikka-asioissa EU:n lainsäädännön puitteissa. Viime vuosina on aloitettu jo merkittävä määrä käytännön yhteistyötoimia, joista voidaan mainita yhteinen lähestymistapa alkuperämaihin liittyviin tietoihin ja eurooppalaisen turvapaikka-alan koulutusohjelman perustaminen. |
| --- | --- |

(5)

Turvapaikka-asioiden käytännön yhteistyön tavoitteena on lähentää
  ja parantaa
  jäsenvaltioiden päätöksentekomenettelyjä turvapaikka-asioissa EU:n lainsäädännön puitteissa. Viime vuosina on aloitettu jo merkittävä määrä käytännön yhteistyötoimia, joista voidaan mainita yhteinen lähestymistapa alkuperämaihin liittyviin tietoihin ja eurooppalaisen turvapaikka-alan koulutusohjelman perustaminen.

| (6) | Jos jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmään kohdistuu erityisiä ja suhteettoman suuria paineita ennen kaikkea niiden sijainnin tai väestötilanteen vuoksi, Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston olisi tuettava sellaisten
  sitovien
  solidaarisuusmekanismien käyttöönottoa, joilla on tarkoitus ▐ siirtää kansainvälistä suojelua saavia henkilöitä kyseisistä jäsenvaltioista muihin jäsenvaltioihin
  ehdottomien, läpinäkyvien ja yksiselitteisten sääntöjen mukaisesti
  pitäen samalla huolta siitä, ettei turvapaikkajärjestelmiä käytetä väärin. |
| --- | --- |

(6)

Jos jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmään kohdistuu erityisiä ja suhteettoman suuria paineita ennen kaikkea niiden sijainnin tai väestötilanteen vuoksi, Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston olisi tuettava sellaisten
  sitovien
  solidaarisuusmekanismien käyttöönottoa, joilla on tarkoitus ▐ siirtää kansainvälistä suojelua saavia henkilöitä kyseisistä jäsenvaltioista muihin jäsenvaltioihin
  ehdottomien, läpinäkyvien ja yksiselitteisten sääntöjen mukaisesti
  pitäen samalla huolta siitä, ettei turvapaikkajärjestelmiä käytetä väärin.

| (7) | Jotta näitä mekanismeja voitaisiin lujittaa ja kehittää, on tarpeen luoda niiden tukemiseen ja koordinoimiseen tarkoitettu erityinen rakenne eli Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto, jäljempänä ”tukivirasto”. |
| --- | --- |

(7)

Jotta näitä mekanismeja voitaisiin lujittaa ja kehittää, on tarpeen luoda niiden tukemiseen ja koordinoimiseen tarkoitettu erityinen rakenne eli Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto, jäljempänä ”tukivirasto”.

| (8) | Jotta tukivirasto voisi hoitaa tehtävänsä parhaalla mahdollisella tavalla, sen olisi oltava riippumaton teknisissä kysymyksissä, ja sillä olisi oltava oikeudellinen, hallinnollinen ja taloudellinen itsemääräämisoikeus. Tämän vuoksi tukiviraston olisi oltava yhteisön elin, joka on oikeushenkilö ja joka käyttää sille tällä asetuksella annettuja toimeenpanovaltuuksia. |
| --- | --- |

(8)

Jotta tukivirasto voisi hoitaa tehtävänsä parhaalla mahdollisella tavalla, sen olisi oltava riippumaton teknisissä kysymyksissä, ja sillä olisi oltava oikeudellinen, hallinnollinen ja taloudellinen itsemääräämisoikeus. Tämän vuoksi tukiviraston olisi oltava yhteisön elin, joka on oikeushenkilö ja joka käyttää sille tällä asetuksella annettuja toimeenpanovaltuuksia.

| (9) | Tukiviraston olisi toimittava läheisessä yhteistyössä Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) ja kansalaisjärjestöjen
  kanssa, jotta
  niiden
  asiantuntemusta ja tukea voidaan hyödyntää. Tämän vuoksi YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun
  ja kansalaisjärjestöjen roolit
  olisi tunnustettava kaikilta osin ja
  ne
  olisi otettava täysimääräisesti mukaan tukiviraston toimintaan. Samoin tukiviraston olisi toimittava läheisessä yhteistyössä turvapaikkatehtäviä hoitavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten tahojen kanssa ja kansallisten maahanmuutto- ja turvapaikkaviranomaisten tai muiden viranomaisten kanssa hyödyntääkseen näiden valmiuksia ja asiantuntemusta; lisäksi sen olisi toimittava läheisessä yhteistyössä komission kanssa. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä tukiviraston kanssa sen toiminta-ajatuksen toteutumisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Tukiviraston olisi toimittava läheisessä yhteistyössä Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) ja kansalaisjärjestöjen
  kanssa, jotta
  niiden
  asiantuntemusta ja tukea voidaan hyödyntää. Tämän vuoksi YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun
  ja kansalaisjärjestöjen roolit
  olisi tunnustettava kaikilta osin ja
  ne
  olisi otettava täysimääräisesti mukaan tukiviraston toimintaan. Samoin tukiviraston olisi toimittava läheisessä yhteistyössä turvapaikkatehtäviä hoitavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten tahojen kanssa ja kansallisten maahanmuutto- ja turvapaikkaviranomaisten tai muiden viranomaisten kanssa hyödyntääkseen näiden valmiuksia ja asiantuntemusta; lisäksi sen olisi toimittava läheisessä yhteistyössä komission kanssa. Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä tukiviraston kanssa sen toiminta-ajatuksen toteutumisen varmistamiseksi.

| (10) | Tukiviraston olisi oltava Euroopan turvapaikka-asiantuntemuksen keskus ja sen tehtäväksi olisi annettava jäsenvaltioiden välisen turvapaikka-asioihin liittyvän moninaisen käytännön yhteistyön helpottaminen ja koordinointi. Tukivirastolla olisi oltava kolme päätehtävää: turvapaikka-asioissa tehtävän käytännön yhteistyön tukeminen, erityisten paineiden kohteeksi joutuneiden jäsenvaltioiden tukeminen sekä yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän täytäntöönpanon edistäminen. |
| --- | --- |

(10)

Tukiviraston olisi oltava Euroopan turvapaikka-asiantuntemuksen keskus ja sen tehtäväksi olisi annettava jäsenvaltioiden välisen turvapaikka-asioihin liittyvän moninaisen käytännön yhteistyön helpottaminen ja koordinointi. Tukivirastolla olisi oltava kolme päätehtävää: turvapaikka-asioissa tehtävän käytännön yhteistyön tukeminen, erityisten paineiden kohteeksi joutuneiden jäsenvaltioiden tukeminen sekä yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän täytäntöönpanon edistäminen.

| (11) | Tukivirastolla ei pitäisi olla suoraa tai epäsuoraa valtaa, kun jäsenvaltioiden viranomaiset tekevät päätöksiä kansainvälistä suojelua koskevista yksittäisistä hakemuksista. |
| --- | --- |

(11)

Tukivirastolla ei pitäisi olla suoraa tai epäsuoraa valtaa, kun jäsenvaltioiden viranomaiset tekevät päätöksiä kansainvälistä suojelua koskevista yksittäisistä hakemuksista.

| (12) | Voidakseen antaa operatiivista apua nopeasti ja tehokkaasti niille jäsenvaltioille, joiden turvapaikkajärjestelmään kohdistuu voimakkaita paineita, tukiviraston olisi koordinoitava alan asiantuntijoista muodostettujen turvapaikka-asioiden tukiryhmien lähettämistä sitä pyytäneiden jäsenvaltioiden alueelle. Näiden tukiryhmien olisi tarjottava asiantuntemusta tulkkauspalvelujen, alkuperämaita koskevien tietojen sekä turvapaikkahakemusten käsittelyn ja hallinnoinnin alalla. Turvapaikka-asioiden tukiryhmäjärjestelmästä olisi säädettävä tässä asetuksessa tukiryhmien käytön tehokkuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Voidakseen antaa operatiivista apua nopeasti ja tehokkaasti niille jäsenvaltioille, joiden turvapaikkajärjestelmään kohdistuu voimakkaita paineita, tukiviraston olisi koordinoitava alan asiantuntijoista muodostettujen turvapaikka-asioiden tukiryhmien lähettämistä sitä pyytäneiden jäsenvaltioiden alueelle. Näiden tukiryhmien olisi tarjottava asiantuntemusta tulkkauspalvelujen, alkuperämaita koskevien tietojen sekä turvapaikkahakemusten käsittelyn ja hallinnoinnin alalla. Turvapaikka-asioiden tukiryhmäjärjestelmästä olisi säädettävä tässä asetuksessa tukiryhmien käytön tehokkuuden varmistamiseksi.

| (13) | Tukiviraston olisi voitava toteuttaa toiminta-ajatustaan olosuhteissa, joissa se voi toimia auktoriteettina riippumattomuutensa, antamansa tieteellisen ja teknisen avun sekä jakamansa tiedon laadun, menettelyjensä ja toimintatapojensa läpinäkyvyyden sekä sille annettujen tehtävien suorittamisessa osoitetun huolellisuuden ansiosta. |
| --- | --- |

(13)

Tukiviraston olisi voitava toteuttaa toiminta-ajatustaan olosuhteissa, joissa se voi toimia auktoriteettina riippumattomuutensa, antamansa tieteellisen ja teknisen avun sekä jakamansa tiedon laadun, menettelyjensä ja toimintatapojensa läpinäkyvyyden sekä sille annettujen tehtävien suorittamisessa osoitetun huolellisuuden ansiosta.

| (14) | Komission ja jäsenvaltioiden olisi oltava edustettuina tukiviraston hallintoneuvostossa, jotta ne voivat tehokkaasti valvoa tukiviraston toimintaa. Hallintoneuvostoon olisi mahdollisuuksien mukaan kuuluttava turvapaikkapolitiikasta vastaavien kansallisten viranomaisten operatiivisia johtajia tai heidän edustajiaan. Sillä olisi oltava tarvittavat valtuudet vahvistaa talousarvio, valvoa sen toteuttamista, hyväksyä tarvittavat varainhoitoa koskevat säännöt, vahvistaa avoimet toimintamenettelyt tukiviraston päätöksentekoa varten ja nimittää pääjohtaja. Ottaen huomioon YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun asiantuntemuksen turvapaikka-asioissa, päävaltuutetun olisi oltava hallintoneuvoston jäsen ilman äänioikeutta voidakseen olla täysimääräisesti mukana tukiviraston toiminnassa.
  Tukiviraston tehtävien luoteen ja pääjohtajan roolin vuoksi Euroopan parlamentin olisi voitava osallistua kyseiseen virkaan ehdotettavien hakijoiden valintaan. |
| --- | --- |

(14)

Komission ja jäsenvaltioiden olisi oltava edustettuina tukiviraston hallintoneuvostossa, jotta ne voivat tehokkaasti valvoa tukiviraston toimintaa. Hallintoneuvostoon olisi mahdollisuuksien mukaan kuuluttava turvapaikkapolitiikasta vastaavien kansallisten viranomaisten operatiivisia johtajia tai heidän edustajiaan. Sillä olisi oltava tarvittavat valtuudet vahvistaa talousarvio, valvoa sen toteuttamista, hyväksyä tarvittavat varainhoitoa koskevat säännöt, vahvistaa avoimet toimintamenettelyt tukiviraston päätöksentekoa varten ja nimittää pääjohtaja. Ottaen huomioon YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun asiantuntemuksen turvapaikka-asioissa, päävaltuutetun olisi oltava hallintoneuvoston jäsen ilman äänioikeutta voidakseen olla täysimääräisesti mukana tukiviraston toiminnassa.
  Tukiviraston tehtävien luoteen ja pääjohtajan roolin vuoksi Euroopan parlamentin olisi voitava osallistua kyseiseen virkaan ehdotettavien hakijoiden valintaan.

| (15) | Tukiviraston nopean ja tehokkaan johtamisen varmistamiseksi sitä avustamassa olisi oltava jäsenvaltioiden edustajista muodostettava toimeenpaneva komitea, jonka tehtävänä olisi neuvoa tukiviraston pääjohtajaa ja antaa lausuntoja hallintoneuvostolle. |
| --- | --- |

(15)

Tukiviraston nopean ja tehokkaan johtamisen varmistamiseksi sitä avustamassa olisi oltava jäsenvaltioiden edustajista muodostettava toimeenpaneva komitea, jonka tehtävänä olisi neuvoa tukiviraston pääjohtajaa ja antaa lausuntoja hallintoneuvostolle.

| (16) | Tukiviraston täyden itsemääräämisoikeuden ja riippumattomuuden varmistamiseksi sillä olisi oltava oma talousarvio, jonka varat muodostuvat suurimmaksi osaksi yhteisön rahoitusosuudesta.
  Tukiviraston rahoittamisen tulisi edellyttää budjettivallan käyttäjän sopimusta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4) 47 kohdan mukaisesti.
  Yhteisön talousarviomenettelyä olisi sovellettava yhteisön rahoitusosuuteen ja muihin Euroopan unionin yleisestä talousarviosta maksettaviin avustuksiin. ║ Tilintarkastustuomioistuimen olisi suoritettava tukiviraston tilintarkastus. |
| --- | --- |

(16)

Tukiviraston täyden itsemääräämisoikeuden ja riippumattomuuden varmistamiseksi sillä olisi oltava oma talousarvio, jonka varat muodostuvat suurimmaksi osaksi yhteisön rahoitusosuudesta.
  Tukiviraston rahoittamisen tulisi edellyttää budjettivallan käyttäjän sopimusta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4) 47 kohdan mukaisesti.
  Yhteisön talousarviomenettelyä olisi sovellettava yhteisön rahoitusosuuteen ja muihin Euroopan unionin yleisestä talousarviosta maksettaviin avustuksiin. ║ Tilintarkastustuomioistuimen olisi suoritettava tukiviraston tilintarkastus.

| (17) | Voidakseen toteuttaa toiminta-ajatustaan tukiviraston olisi tehtäviensä hoitamisen edellyttämässä määrin tehtävä yhteistyötä muiden yhteisön elinten kanssa, erityisesti neuvoston asetuksella (EY) N:o 2007/2004 (5) perustetun Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston (Frontex) kanssa ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 168/2007 (6) perustetun Euroopan unionin perusoikeusviraston kanssa. Tukiviraston olisi tehtävä yhteistyötä tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa toimivaltaisten kolmansien maiden viranomaisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa sekä kolmansien maiden kanssa perustamissopimuksen asiaa koskevien määräysten mukaisesti sovittujen toimintamenettelyjen puitteissa
  , jotta varmistetaan turvapaikka-asioita koskevien kansainvälisten ja yhteisön tason oikeusnormien noudattaminen
  . |
| --- | --- |

(17)

Voidakseen toteuttaa toiminta-ajatustaan tukiviraston olisi tehtäviensä hoitamisen edellyttämässä määrin tehtävä yhteistyötä muiden yhteisön elinten kanssa, erityisesti neuvoston asetuksella (EY) N:o 2007/2004 (5) perustetun Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston (Frontex) kanssa ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 168/2007 (6) perustetun Euroopan unionin perusoikeusviraston kanssa. Tukiviraston olisi tehtävä yhteistyötä tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa toimivaltaisten kolmansien maiden viranomaisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa sekä kolmansien maiden kanssa perustamissopimuksen asiaa koskevien määräysten mukaisesti sovittujen toimintamenettelyjen puitteissa
  , jotta varmistetaan turvapaikka-asioita koskevien kansainvälisten ja yhteisön tason oikeusnormien noudattaminen
  .

| (18) | Voidakseen toteuttaa toiminta-ajatustaan tukiviraston olisi oltava avoin sellaisten maiden osallistumiselle, jotka ovat tehneet ║ yhteisön kanssa sopimuksia, joiden nojalla ne ovat ottaneet käyttöön ja soveltavat yhteisön lainsäädäntöä tämän asetuksen soveltamisalalla (esimerkkeinä tällaisista maista voidaan mainita ║ Norja, Islanti ja Sveitsi). Tukivirasto voi myös yhteisymmärryksessä komission kanssa sopia
  turvapaikka-asioita koskevien kansainvälisten ja yhteisön tason oikeusnormien noudattamiseksi
  työjärjestelyistä muiden kolmansien maiden kanssa kuin niiden, jotka ovat tehneet ║ yhteisön kanssa sopimuksia, joiden nojalla ne ovat ottaneet käyttöön ja soveltavat yhteisön lainsäädäntöä. Tukivirasto ei saisi kuitenkaan missään olosuhteissa harjoittaa itsenäistä ulkopolitiikkaa. |
| --- | --- |

(18)

Voidakseen toteuttaa toiminta-ajatustaan tukiviraston olisi oltava avoin sellaisten maiden osallistumiselle, jotka ovat tehneet ║ yhteisön kanssa sopimuksia, joiden nojalla ne ovat ottaneet käyttöön ja soveltavat yhteisön lainsäädäntöä tämän asetuksen soveltamisalalla (esimerkkeinä tällaisista maista voidaan mainita ║ Norja, Islanti ja Sveitsi). Tukivirasto voi myös yhteisymmärryksessä komission kanssa sopia
  turvapaikka-asioita koskevien kansainvälisten ja yhteisön tason oikeusnormien noudattamiseksi
  työjärjestelyistä muiden kolmansien maiden kanssa kuin niiden, jotka ovat tehneet ║ yhteisön kanssa sopimuksia, joiden nojalla ne ovat ottaneet käyttöön ja soveltavat yhteisön lainsäädäntöä. Tukivirasto ei saisi kuitenkaan missään olosuhteissa harjoittaa itsenäistä ulkopolitiikkaa.

| (19) | Virastoon olisi sovellettava Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (7) (varainhoitoasetus) ja erityisesti sen 185 artiklaa. |
| --- | --- |

(19)

Virastoon olisi sovellettava Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (7) (varainhoitoasetus) ja erityisesti sen 185 artiklaa.

| (20) | Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999 (8) olisi sovellettava rajoituksetta tukivirastoon, ja tukiviraston olisi liityttävä 25 päivänä toukokuuta 1999 Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission välillä tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista (9). |
| --- | --- |

(20)

Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999 (8) olisi sovellettava rajoituksetta tukivirastoon, ja tukiviraston olisi liityttävä 25 päivänä toukokuuta 1999 Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission välillä tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista (9).

| (21) | Tukivirastoon olisi sovellettava Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (10). |
| --- | --- |

(21)

Tukivirastoon olisi sovellettava Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (10).

| (22) | Tukiviraston suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn olisi sovellettava yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (11). |
| --- | --- |

(22)

Tukiviraston suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn olisi sovellettava yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (11).

| (23) | Tukiviraston sijoittamista isäntänä toimivaan jäsenvaltioon koskevat säännökset ja tukiviraston henkilöstöä ja heidän perheenjäseniään koskevat erityissäännöt olisi vahvistettava toimipaikkaa koskevassa sopimuksessa. Lisäksi vastaanottavan jäsenvaltion olisi varmistettava tukiviraston moitteettomalle toiminnalle parhaat mahdolliset olosuhteet, lasten koulunkäyntimahdollisuudet ja liikenneyhteydet mukaan lukien, jotta tukivirasto saisi laadukkaita henkilöresursseja mahdollisimman laajalta maantieteelliseltä alueelta. |
| --- | --- |

(23)

Tukiviraston sijoittamista isäntänä toimivaan jäsenvaltioon koskevat säännökset ja tukiviraston henkilöstöä ja heidän perheenjäseniään koskevat erityissäännöt olisi vahvistettava toimipaikkaa koskevassa sopimuksessa. Lisäksi vastaanottavan jäsenvaltion olisi varmistettava tukiviraston moitteettomalle toiminnalle parhaat mahdolliset olosuhteet, lasten koulunkäyntimahdollisuudet ja liikenneyhteydet mukaan lukien, jotta tukivirasto saisi laadukkaita henkilöresursseja mahdollisimman laajalta maantieteelliseltä alueelta.

| (24) | ║ Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, jotka ovat jäsenvaltioiden välisen turvapaikka-asioihin liittyvän käytännön yhteistyön helpottaminen ja lujittaminen ja yhteisen turvapaikkajärjestelmän täytäntöönpanon edistäminen, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimia perustamissopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on ║ näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(24)

║ Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, jotka ovat jäsenvaltioiden välisen turvapaikka-asioihin liittyvän käytännön yhteistyön helpottaminen ja lujittaminen ja yhteisen turvapaikkajärjestelmän täytäntöönpanon edistäminen, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimia perustamissopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on ║ näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

| (25) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen antamiseen eikä se siten sido Tanskaa eikä sitä sovelleta siihen. |
| --- | --- |

(25)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen antamiseen eikä se siten sido Tanskaa eikä sitä sovelleta siihen.

| (26) | Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet, ja asetusta on sovellettava perusoikeuskirjan turvapaikkaoikeutta koskevan 18 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

(26)

Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet, ja asetusta on sovellettava perusoikeuskirjan turvapaikkaoikeutta koskevan 18 artiklan mukaisesti,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1   LUKU

EUROOPAN TURVAPAIKKA-ASIOIDEN TUKIVIRASTON PERUSTAMINEN JA TOIMINTA-AJATUS

1 artikla

Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston perustaminen

Perustetaan Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto, jäljempänä ”tukivirasto”, yhteisen turvapaikkajärjestelmän täytäntöönpanon edistämiseksi ja jäsenvaltioiden välisen turvapaikka-asioihin liittyvän käytännön yhteistyön lujittamiseksi.

2 artikla

Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston toiminta-ajatus

1.   Tukivirasto helpottaa, koordinoi ja lujittaa turvapaikka-asioihin liittyvää monimuotoista käytännön yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä, jotta voidaan edistää yhteisen turvapaikkajärjestelmän täytäntöönpanoa, myös ulkoisten näkökohtien osalta.

2.   Tukivirasto antaa operatiivista apua niille jäsenvaltioille, joiden turvapaikkajärjestelmään kohdistuu voimakkaita paineita, muun muassa koordinoimalla alan asiantuntijoista muodostettujen turvapaikka-asioiden tukiryhmiä.

3.   Tukivirasto tarjoaa tieteellistä ja teknistä apua yhteisön politiikkaa ja lainsäädäntöä varten kaikilla suoraan tai välillisesti turvapaikkakysymyksiin vaikuttavilla aloilla, jotta se voisi tukea täysimääräisesti käytännön yhteistyötä turvapaikka-asioissa ja hoitaa tehtävänsä parhaalla mahdollisella tavalla. Se on riippumaton tietolähde kaikilla näihin kysymyksiin liittyvillä aloilla.

4.   Tukivirasto toteuttaa toiminta-ajatustaan olosuhteissa, joissa se voi toimia auktoriteettina riippumattomuutensa, antamansa tieteellisen ja teknisen avun sekä jakamansa tiedon laadun, menettelyjensä ja toimintatapojensa läpinäkyvyyden sekä sille annettujen tehtävien suorittamisessa osoitetun huolellisuuden ansiosta, kuten myös toimeksiantonsa hoitamiseksi välttämättömän tietoteknisen tuen ansiosta.

5.   Tukiviraston tehtävien hoito ei vaikuta Euroopan unionin perusoikeusvirastolle asetettuihin tehtäviin; tukivirasto toimii läheisessä yhteistyössä perusoikeusviraston ja YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun kanssa.

6.
     
  Tukivirastolla ei ole suoraa tai välillistä valtaa, kun jäsenvaltioiden viranomaiset tekevät päätöksiä kansainvälistä suojelua koskevista yksittäisistä hakemuksista.

2   LUKU

EUROOPAN TURVAPAIKKA-ASIOIDEN TUKIVIRASTON TEHTÄVÄT

1   jakso

Turvapaikka-asioissa tehtävän käytännön yhteistyön tukeminen

3 artikla

Tiedonvaihto ja parhaat käytänteet

Tukivirasto järjestää, edistää ja koordinoi kaikenlaisia toimia tietojen vaihtamiseksi sekä parhaiden käytäntöjen määrittämiseksi ja vaihtamiseksi jäsenvaltioiden välillä turvapaikka-asioissa.

4 artikla

Alkuperämaihin liittyvät tiedot

Tukivirasto järjestää, edistää ja koordinoi toimia, jotka liittyvät alkuperämaihin liittyviin tietoihin, ja erityisesti se

| a) | kerää turvapaikanhakijoiden ja kansainvälistä suojelua hakevien alkuperämaihin liittyvää
  aiheellista, luotettavaa, oikeaa ja ajanmukaista
  tietoa
  avoimesti ja puolueettomasti
  käyttämällä kaikkia asiaankuuluvia tietolähteitä, sekä hallitusten tietolähteitä että hallituksesta riippumattomia tietolähteitä
  , sekä kansainvälisten järjestöjen ja EU:n toimielinten tietolähteitä
  ; |
| --- | --- |

a)

kerää turvapaikanhakijoiden ja kansainvälistä suojelua hakevien alkuperämaihin liittyvää
  aiheellista, luotettavaa, oikeaa ja ajanmukaista
  tietoa
  avoimesti ja puolueettomasti
  käyttämällä kaikkia asiaankuuluvia tietolähteitä, sekä hallitusten tietolähteitä että hallituksesta riippumattomia tietolähteitä
  , sekä kansainvälisten järjestöjen ja EU:n toimielinten tietolähteitä
  ;

| b) | hallinnoi, kehittää ja ylläpitää portaalia, johon tallennetaan alkuperämaihin liittyvää tietoa
  sekä varmistetaan sen saatavuus ja avoimuus
  ; |
| --- | --- |

b)

hallinnoi, kehittää ja ylläpitää portaalia, johon tallennetaan alkuperämaihin liittyvää tietoa
  sekä varmistetaan sen saatavuus ja avoimuus
  ;

| c) | laatii yhteisen kaavan ja yhteiset menetelmät alkuperämaihin liittyvän tiedon esittämiselle, todentamiselle ja käytölle; |
| --- | --- |

c)

laatii yhteisen kaavan ja yhteiset menetelmät alkuperämaihin liittyvän tiedon esittämiselle, todentamiselle ja käytölle;

| d) | analysoi
  puolueettomasti
  alkuperämaihin liittyvää tietoa ja laatii selvityksiä alkuperämaista
  a alakohdan mukaisesti pyrkien kohti yhteisiä arviointiperusteita
  . |
| --- | --- |

d)

analysoi
  puolueettomasti
  alkuperämaihin liittyvää tietoa ja laatii selvityksiä alkuperämaista
  a alakohdan mukaisesti pyrkien kohti yhteisiä arviointiperusteita
  .

5 artikla

Kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden yhteisön sisäisten siirtojen tukeminen

Jos jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmään kohdistuu erityisiä ja suhteettoman suuria paineita ennen kaikkea niiden sijainnin tai väestötilanteen vuoksi, tukivirasto koordinoi tiedonvaihtoa ja muita toimia, jotka koskevat sellaisten välineiden ja mekanismien käyttöönottoa, jotka liittyvät kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden siirtämiseen ▐ yhteisön sisällä.

6 artikla

Koulutustuki

1.   Tukivirasto
  läheisessä yhteistyössä YK:n pakolaisasioiden päävaltuutetun ja asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen kanssa
  luo ja kehittää koulutusta, joka on suunnattu jäsenvaltioiden hallinnon ja oikeuslaitoksen työntekijöille sekä jäsenvaltioiden viranomaisille
  tai muille tahoille
  ,
  joita käytetään virallisesti osana turvapaikkaprosessia
  .

2.   Tukivirasto hallinnoi ja kehittää eurooppalaista turvapaikka-alan koulutusohjelmaa
  , jonka vähimmäisedellytyksenä on koulutuksen tarjoaminen kansainvälisestä pakolais- ja ihmisoikeuslainsäädännöstä ja -normeista sekä yhteisön turvapaikkasäännöstöstä
  .

3.   Tukiviraston tarjoama koulutus voi olla yleistä, erityistä tai temaattista.

4.   Erityiskoulutuksen
  tai aihekohtaisen koulutuksen
  aiheita ovat muun muassa seuraavat:

| a) | alaikäisten, hädänalaisten ja erityistarpeita omaavien henkilöiden turvapaikkahakemusten käsittelyyn liittyvät kysymykset |
| --- | --- |

a)

alaikäisten, hädänalaisten ja erityistarpeita omaavien henkilöiden turvapaikkahakemusten käsittelyyn liittyvät kysymykset

| b) | kidutuksen merkkien ja oireiden havaitseminen |
| --- | --- |

b)

kidutuksen merkkien ja oireiden havaitseminen

| c) | puhuttelutekniikat |
| --- | --- |

c)

puhuttelutekniikat

| d) | lääketieteen ja oikeustieteen asiantuntijoiden lausuntojen käyttö turvapaikkamenettelyssä |
| --- | --- |

d)

lääketieteen ja oikeustieteen asiantuntijoiden lausuntojen käyttö turvapaikkamenettelyssä

| e) | alkuperämaita koskevan tiedon tuottamiseen ja käyttöön liittyvät kysymykset |
| --- | --- |

e)

alkuperämaita koskevan tiedon tuottamiseen ja käyttöön liittyvät kysymykset

| f) | alan oikeussääntöjä ja oikeuskäytäntöä koskevat kysymykset. |
| --- | --- |

f)

alan oikeussääntöjä ja oikeuskäytäntöä koskevat kysymykset.

5.   Tarjottavalla koulutuksella on tarkoitus varmistaa kohderyhmänä olevien toimijoiden korkealaatuinen koulutus sekä määrittää keskeisiä periaatteita ja hyviä käytänteitä, jotta jäsenvaltioiden käytänteitä, hallinnollisia menetelmiä ja oikeuskäytäntöä voidaan lähentää.

6.   Tukivirasto järjestää
  15 artiklassa
  tarkoitettuihin turvapaikkavalmiusluetteloihin kuuluville asiantuntijoille heidän tehtäviensä ja valtuuksiensa edellyttämää jatkokoulutusta, ja se järjestää näille asiantuntijoille myös säännöllisiä harjoituksia tukiviraston vuotuisessa työohjelmassa tarkoitetun jatkokoulutus- ja harjoitusaikataulun mukaisesti.

7.   Tukivirasto voi järjestää yhteistyössä jäsenvaltioiden
  ja kansalaisjärjestöjen
  kanssa koulutusta niiden alueella.

7 artikla

Turvapaikkapolitiikan ulkoisten näkökohtien tukeminen

Ulkoisten näkökohtien osalta tukivirasto koordinoi yhteisymmärryksessä komission kanssa tiedonvaihtoa ja muita toimia, jotka koskevat sellaisten välineiden ja mekanismien käyttöönottoa, jotka liittyvät Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän ulkoiseen ulottuvuuteen.

Tukivirasto koordinoi tiedonvaihtoa ja muita toimia, jotka koskevat pakolaisten uudelleensijoittamista Euroopan unionin alueella
  ottaen huomioon solidaarisuutta ja taakan jakamista koskevat periaatteet
  .

Tukivirasto voi valtuuksiensa puitteissa
  ja 49 artiklan mukaisesti
  edistää
  kolmansien maiden ▐ valmiuksien
  vahvistamista
  alueellisten suojeluohjelmien puitteissa.

2   jakso

Erityisten paineiden kohteeksi joutuneiden jäsenvaltioiden tukeminen

8 artikla

Erityiset paineet

Tukivirasto koordinoi ja tukee yhteisiä toimia sellaisten jäsenvaltioiden hyväksi, joihin kohdistuu erityisiä paineita ennen kaikkea niiden sijainnin tai väestötilanteen vuoksi tai sen vuoksi, että maahan saapuu yhtäkkiä suuri määrä mahdollisesti kansainvälistä suojelua tarvitsevia kolmansien maiden kansalaisia.

9 artikla

Tiedonkeruu ja tietojen analysointi

1.   Voidakseen arvioida erityisten paineiden kohteeksi joutuneiden jäsenvaltioiden tarpeet, tukivirasto kerää muun muassa jäsenvaltioiden, YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun
  ja muiden asiaankuuluvien järjestöjen
  tukivirastolle toimittamien tietojen perusteella tietoa, jota tarvitaan erityisten paineiden edellyttämien hätätoimenpiteiden kartoittamiseksi, valmistelemiseksi ja määrittelemiseksi, erityisesti kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta ... päivänä ... kuuta ... annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009
   (12) puitteissa.

2.   Edistääkseen nopeaa ja luotettavaa keskinäistä tiedonvaihtoa turvapaikka-asioista vastaavien kansallisten viranomaisten välillä tukivirasto luetteloi ja analysoi järjestelmällisesti jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella käytettävissä olevia rakenteita ja henkilöstöä, erityisesti kääntämisen ja tulkkauksen osalta, sekä jäsenvaltioiden valmiuksia vastaanottaa turvapaikanhakijoita
  sekä alustavaa tietojen keräämistä koskevan avun osalta jäsenvaltioiden tukemiseksi statuksen määrittämisessä
  .

10 artikla

Tukitoimet jäsenvaltioiden hyväksi

Tukivirasto koordinoi tukitoimia erityisten paineiden kohteeksi joutuneiden jäsenvaltioiden hyväksi muun muassa siten, että se

| a) | perustaa varhaisvaroitusjärjestelmän, jolla jäsenvaltioille
  ja komissiolle
  ilmoitetaan mahdollisesta kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden joukoittaisesta maahantulosta; |
| --- | --- |

a)

perustaa varhaisvaroitusjärjestelmän, jolla jäsenvaltioille
  ja komissiolle
  ilmoitetaan mahdollisesta kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden joukoittaisesta maahantulosta;

| b) | ottaa komission ehdotuksesta käyttöön sitovan solidaarisuusmekanismin kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden uudelleensijoittamiseksi pois jäsenvaltioista, joiden turvapaikkajärjestelmiin kohdistuu erityisiä ja suhteettoman suuria paineita, yhteistyössä YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun kanssa, ehdottomien, läpinäkyvien ja yksiselitteisten sääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

ottaa komission ehdotuksesta käyttöön sitovan solidaarisuusmekanismin kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden uudelleensijoittamiseksi pois jäsenvaltioista, joiden turvapaikkajärjestelmiin kohdistuu erityisiä ja suhteettoman suuria paineita, yhteistyössä YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun kanssa, ehdottomien, läpinäkyvien ja yksiselitteisten sääntöjen mukaisesti;

| c) | koordinoi toimia, joita toteutetaan paineiden kohteeksi joutuneiden jäsenvaltioiden hyväksi, jotta toimivaltaisten kansallisten viranomaisten suorittamaa turvapaikkahakemusten alkuarviointia voidaan helpottaa; |
| --- | --- |

c)

koordinoi toimia, joita toteutetaan paineiden kohteeksi joutuneiden jäsenvaltioiden hyväksi, jotta toimivaltaisten kansallisten viranomaisten suorittamaa turvapaikkahakemusten alkuarviointia voidaan helpottaa;

| d) | koordinoi toimia, joilla pystytään nopeasti luomaan paineiden kohteeksi joutuneessa jäsenvaltiossa tarvittavat vastaanotto-olosuhteet, erityisesti hätämajoitus, kulkuvälineet ja lääketieteellinen apu; |
| --- | --- |

d)

koordinoi toimia, joilla pystytään nopeasti luomaan paineiden kohteeksi joutuneessa jäsenvaltiossa tarvittavat vastaanotto-olosuhteet, erityisesti hätämajoitus, kulkuvälineet ja lääketieteellinen apu;

| e) | koordinoi turvapaikka-asioiden tukiryhmiä, joiden toimintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan 3 luvussa. |
| --- | --- |

e)

koordinoi turvapaikka-asioiden tukiryhmiä, joiden toimintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan 3 luvussa.

3   jakso

Yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän täytäntöönpanon edistäminen

11 artikla

Tietojen kerääminen ja vaihtaminen

1.   Tukivirasto järjestää, edistää ja koordinoi yhteisön turvapaikkasäännöstöön kuuluvien säädösten täytäntöönpanoa koskevaa tiedonvaihtoa kansallisten turvapaikkaviranomaisten välillä sekä komission ja kansallisten turvapaikkaviranomaisten välillä. Tätä varten tukivirasto voi luoda fakta-, oikeussääntö-, ja oikeuskäytäntötietokantoja, joissa on kansallisiin, eurooppalaisiin ja kansainvälisiin turvapaikkasäädöksiin liittyvää tietoa.

2.   Tukivirasto kerää erityisesti ║ tietoja:

| a) | ║ siitä, miten kansalliset hallintoelimet ja viranomaiset käsittelevät kansainvälistä suojelua koskevia hakemuksia; |
| --- | --- |

a)

║ siitä, miten kansalliset hallintoelimet ja viranomaiset käsittelevät kansainvälistä suojelua koskevia hakemuksia;

| b) | ║ kansallisesta turvapaikkalainsäädännöstä ja sen kehittymisestä, oikeuskäytäntö mukaan lukien. |
| --- | --- |

b)

║ kansallisesta turvapaikkalainsäädännöstä ja sen kehittymisestä, oikeuskäytäntö mukaan lukien.

12 artikla

Selvitykset ja muut tukiviraston asiakirjat

1.   Tukivirasto laatii vuosittain selvityksen turvapaikkatilanteesta Euroopan unionissa. Tässä selvityksessä tukivirasto arvioi erityisesti tämän asetuksen nojalla toteutettujen toimien tuloksia ja tekee niistä kattavan vertailevan analyysin, jotta jäsenvaltiot voivat kartuttaa tietojaan käytössä olevista parhaista käytänteistä ja parantaa yhteisen turvapaikkajärjestelmän laatua, johdonmukaisuutta ja tehokkuutta.
  Selvitys toimitetaan Euroopan parlamentille ja komissiolle.

2.   Tukivirasto voi laatia komission pyynnöstä 32 artiklassa tarkoitetun toimeenpanevan komitean lausunnon saatuaan tiiviissä yhteistyössä työryhmiensä ja komission kanssa yhteisön turvapaikkasäädösten täytäntöönpanoa koskevia teknisiä asiakirjoja, kuten suuntaviivoja tai käsikirjoja.
  YK:n pakolaisasioiden päävaltuutetun olisi johdettava EU:n suuntaviivojen kehittämistä, jotta varmistetaan yhtenevyys kansainvälisten normien kanssa. Kysymyksissä, joihin on jo olemassa YK:n pakolaisasioiden päävaltuutetun ohjeet, niitä olisi käytettävä käytännön yhteistyön lähtökohtana olemassa olevien erojen kaventamiseksi.

3.
     
  Tukivirasto voi Euroopan parlamentin pyynnöstä laatia kertomuksia yhteisön turvapaikkasäännöstön täytäntöönpanon tietyistä yksityiskohdista, jotka liittyvät kansainväliseen suojeluun.

3   LUKU

TURVAPAIKKA-ASIOIDEN TUKIRYHMÄT

13 artikla

Koordinointi

1.
     
  Jäsenvaltio tai jäsenvaltiot, jonka tai joiden turvapaikkajärjestelmään kohdistuu erityisiä paineita, voivat pyytää tukivirastoa lähettämään turvapaikka-asioiden tukiryhmän. Tukiryhmän lähettämistä pyytävän jäsenvaltion tai jäsenvaltioiden on sisällytettävä pyyntöön erityisesti kuvaus tilanteesta, mahdolliset tavoitteet ja lähettämistä koskevat todennäköiset tarpeet 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

2.
     
  Tukivirasto voi vastata tällaiseen pyyntöön koordinoimalla tarvittavaa operatiivista ja teknistä tukea jäsenvaltiolle tai jäsenvaltioille ja turvapaikka-asioiden tukiryhmän lähettämistä sitä pyytäneen jäsenvaltion tai jäsenvaltioiden alueelle rajoitetuksi ajaksi 18 artiklassa tarkoitetun toimintasuunnitelman perusteella.

14 artikla

Tekninen apu

Turvapaikka-asioiden tukiryhmät tarjoavat
  18 artiklassa tarkoitetussa toimintasuunnitelmassa sovitulla tavalla
  asiantuntemusta erityisesti tulkkauspalvelujen, alkuperämaita koskevien tietojen sekä turvapaikkahakemusten käsittelyn ja hallinnoinnin alalla niiden tukitoimien yhteydessä, joita tukivirasto tarjoaa jäsenvaltioille 10 artiklan mukaisesti.

15 artikla

Turvapaikkavalmiusluettelot

1.   Tukiviraston toimeenpaneva komitea päättää tukiviraston pääjohtajan ehdotuksesta kolmen neljäsosan enemmistöllä turvapaikka-asioiden tukiryhmissä käytettäväksi annettavien asiantuntijoiden profiileista ja kokonaismäärästä (turvapaikkavalmiusluettelo). Samaa menettelyä sovelletaan kaikkiin myöhempiin muutoksiin, jotka koskevat turvapaikkavalmiusluettelossa olevien asiantuntijoiden profiileita ja kokonaismäärää.

2.   Jäsenvaltiot osallistuvat turvapaikkavalmiusluetteloon toimittamalla kansallisten asiantuntijoiden luettelon, joka perustuu erilaisiin määriteltyihin profiileihin ja johon ne nimeävät asiantuntijoita, joilla on vaaditut profiilit.

16 artikla

Lähettäminen kentälle

1.   Jäsenvaltioiden on tukiviraston pyynnöstä ilmoitettava välittömästi niiden kansallisessa valmiusluettelossa olevien asiantuntijoiden määrä, nimet ja profiilit, jotka ne voivat viiden päivän kuluessa asettaa käyttöön ryhmän jäseninä. Jäsenvaltioiden on tukiviraston pyynnöstä annettava asiantuntijat käyttöön lähettämistä varten, jollei jäsenvaltion poikkeuksellinen tilanne vaikuta merkittävästi kansallisten tehtävien suorittamiseen. Kotijäsenvaltio päättää edelleen itsenäisesti henkilöstön valinnasta ja heidän lähettämisensä kestosta.

2.
     
  Jos jäsenvaltiot eivät kykene tarjoamaan tukiviraston toiminnan kannalta oleellista asiantuntemusta, se voi ryhtyä tarvittaviin toimiin kyseisen asiantuntemuksen saamiseksi alan asiantuntijoilta ja järjestöiltä neuvoa-antavan ryhmän asiantuntemukseen nojaten.

3.   Tukiviraston pääjohtajan on lähetettävän turvapaikka-asioiden tukiryhmän kokoonpanoa määrittäessään otettava huomioon apua pyytävässä jäsenvaltiossa vallitseva erityistilanne. Turvapaikka-asioiden tukiryhmä muodostetaan 18 artiklan mukaisesti laadittua toimintasuunnitelmaa noudattaen.

17 artikla

Lähettämistä koskeva päätöksentekomenettely

1.   Edellä olevan 16 artiklan 1 kohdan mukaiseen turvapaikka-asioiden tukiryhmän lähettämistä koskevaan pyyntöön on sisällytettävä kuvaus tilanteesta, mahdolliset tavoitteet ja lähettämistä koskevat todennäköiset tarpeet. Pääjohtaja voi tarvittaessa lähettää paikalle tukiviraston asiantuntijoita arvioimaan tilannetta apua pyytävässä jäsenvaltiossa.

2.   Pääjohtajan on viipymättä ilmoitettava toimeenpanevalle komitealle ryhmien lähettämistä koskevasta jäsenvaltion pyynnöstä.

3.   Pääjohtajan on tehtävä päätös turvapaikka-asioiden tukiryhmien lähettämisestä viipymättä tai viimeistään viiden päivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Pääjohtaja antaa päätöksen kirjallisesti tiedoksi samaan aikaan sekä apua pyytäneelle jäsenvaltiolle että toimeenpanevalle komitealle, ja päätöksessä on mainittava sen keskeiset perustelut.

4.   Jos pääjohtaja päättää yhden tai useamman turvapaikka-asioiden tukiryhmän lähettämisestä, tukiviraston ja apua pyytäneen jäsenvaltion on laadittava välittömästi toimintasuunnitelma 18 artiklan mukaisesti.

5.   Heti kun toimintasuunnitelma on hyväksytty, pääjohtajan on ilmoitettava niille jäsenvaltioille, joiden asiantuntijoita on määrä käyttää turvapaikka-asioiden tukiryhmissä, tiedot vaadituista lukumääristä ja profiileista. Nämä tiedot on ilmoitettava kirjallisesti 19 artiklan mukaisesti nimetyille kansallisille yhteyspisteille ja niissä on ilmoitettava lähettämisen alkamispäivämäärä. Yhteyspisteelle on toimitettava myös toimintasuunnitelman jäljennös.

6.   Pääjohtajan ollessa poissa tai estynyt hänen sijaisenaan toimiva yksikönpäällikkö tekee turvapaikka-asioiden tukiryhmien lähettämiseen liittyvät päätökset.

18 artikla

Toimintasuunnitelma

1.   Pääjohtaja ja apua pyytänyt jäsenvaltio hyväksyvät toimintasuunnitelman, jossa määritellään yksityiskohtaisesti turvapaikka-asioiden tukiryhmien lähettämisen edellytykset. Toimintasuunnitelmassa on oltava seuraavat tiedot:

| a) | tilanteen kuvaus ja toimintatapa sekä lähettämisen tavoitteet, mukaan lukien operatiivinen tavoite; |
| --- | --- |

a)

tilanteen kuvaus ja toimintatapa sekä lähettämisen tavoitteet, mukaan lukien operatiivinen tavoite;

| b) | turvapaikka-asioiden tukiryhmien lähettämisen ennakoitu kesto; |
| --- | --- |

b)

turvapaikka-asioiden tukiryhmien lähettämisen ennakoitu kesto;

| c) | maantieteellinen vastuualue apua pyytävässä jäsenvaltiossa, johon turvapaikka-asioiden tukiryhmät lähetetään; |
| --- | --- |

c)

maantieteellinen vastuualue apua pyytävässä jäsenvaltiossa, johon turvapaikka-asioiden tukiryhmät lähetetään;

| d) | turvapaikka-asioiden tukiryhmien jäsenten tehtävien kuvaus ja heille annettavat erityisohjeet, mukaan lukien tietokantojen sallittu käyttö sekä vastaanottavassa jäsenvaltiossa sallitut varusteet; |
| --- | --- |

d)

turvapaikka-asioiden tukiryhmien jäsenten tehtävien kuvaus ja heille annettavat erityisohjeet, mukaan lukien tietokantojen sallittu käyttö sekä vastaanottavassa jäsenvaltiossa sallitut varusteet;

| e) | turvapaikka-asioiden tukiryhmien kokoonpano. |
| --- | --- |

e)

turvapaikka-asioiden tukiryhmien kokoonpano.

2.   Toimintasuunnitelman tarkistuksiin tai mukautuksiin on saatava sekä pääjohtajan että apua pyytäneen jäsenvaltion hyväksyntä. Tukivirasto lähettää osallistuville jäsenvaltioille välittömästi jäljennöksen tarkistetusta tai mukautetusta toimintasuunnitelmasta.

19 artikla

Kansallinen yhteyspiste

Kunkin jäsenvaltion on nimettävä kansallinen yhteyspiste, joka vastaa yhteydenpidosta tukivirastoon kaikissa turvapaikka-asioiden tukiryhmien toimintaan liittyvissä kysymyksissä. Kansallisen yhteyspisteen on oltava tavoitettavissa jatkuvasti.

20 artikla

Yhteisön yhteyshenkilö

1.   Pääjohtaja nimeää tukiviraston henkilöstöstä yhden tai useamman asiantuntijan käytettäväksi koordinoinnista vastaavana yhteisön yhteyshenkilönä. Pääjohtaja ilmoittaa nimeämisestä vastaanottavalle jäsenvaltiolle.

2.   Yhteisön yhteyshenkilö edustaa tukivirastoa kaikissa turvapaikka-asioiden tukiryhmien lähettämiseen liittyvissä asioissa. Hänen tehtävänään on muun muassa:

| a) | toimia yhdyshenkilönä tukiviraston ja vastaanottavan jäsenvaltion välillä; |
| --- | --- |

a)

toimia yhdyshenkilönä tukiviraston ja vastaanottavan jäsenvaltion välillä;

| b) | toimia yhdyshenkilönä tukiviraston ja turvapaikka-asioiden tukiryhmien jäsenten välillä ja avustaa heitä tukiviraston puolesta kaikissa kysymyksissä, jotka liittyvät edellytyksiin, joiden perusteella turvapaikka-asioiden tukiryhmiä lähetetään; |
| --- | --- |

b)

toimia yhdyshenkilönä tukiviraston ja turvapaikka-asioiden tukiryhmien jäsenten välillä ja avustaa heitä tukiviraston puolesta kaikissa kysymyksissä, jotka liittyvät edellytyksiin, joiden perusteella turvapaikka-asioiden tukiryhmiä lähetetään;

| c) | valvoa toimintasuunnitelman asianmukaista täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

c)

valvoa toimintasuunnitelman asianmukaista täytäntöönpanoa;

| d) | raportoida tukivirastolle kaikista turvapaikka-asioiden tukiryhmien lähettämiseen liittyvistä seikoista. |
| --- | --- |

d)

raportoida tukivirastolle kaikista turvapaikka-asioiden tukiryhmien lähettämiseen liittyvistä seikoista.

3.   Pääjohtaja voi valtuuttaa yhteyshenkilön avustamaan toimintasuunnitelman toteuttamiseen ja ryhmien lähettämiseen liittyvien erimielisyyksien ratkaisemisessa.

4.   Tehtäviään hoitaessaan yhteisön yhteyshenkilö saa ottaa vastaan ohjeita ainoastaan tukivirastolta.

21 artikla

Siviilioikeudellinen vastuu

1.
     
  Kun turvapaikka-asioiden tukiryhmän jäsenet toimivat vastaanottavassa jäsenvaltiossa, tämä jäsenvaltio on vastuussa heidän virantoimituksessa mahdollisesti aiheuttamistaan vahingoista kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti.

2.
     
  Jos tällainen vahinko johtuu vakavasta laiminlyönnistä taikka tahallisuudesta, vastaanottava jäsenvaltio voi ottaa yhteyden kotijäsenvaltioon, jotta tämä korvaisi vastaanottavan jäsenvaltion vahingonkärsijöille tai heidän oikeudenomistajilleen maksamat määrät.

3.
     
  Kunkin jäsenvaltion on luovuttava vaatimasta vastaanottavaa jäsenvaltiota tai muutakaan jäsenvaltiota korvaamaan vahinkoja, joita sille on aiheutunut, jollei vahinko ole ollut seurausta vakavasta laiminlyönnistä tai tahallisuudesta, sanotun kuitenkaan estämättä ensiksi mainitun jäsenvaltion oikeuksien käyttämistä kolmansia osapuolia kohtaan.

4.
     
  Jäsenvaltioiden väliset tämän artiklan 2 ja 3 kohdan soveltamista koskevat riidat, joita ei voida sopia neuvotteluilla, on saatettava näiden toimesta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ratkaistavaksi perustamissopimuksen 239 artiklan mukaisesti.

5.
     
  Tukivirasto korvaa tukiviraston kalustolle komennuksen aikana aiheutuneisiin vahinkoihin liittyvät kustannukset, jollei vahinko ole ollut seurausta vakavasta laiminlyönnistä tai tahallisuudesta, sanotun kuitenkaan estämättä tukiviraston oikeuksien käyttämistä kolmansia osapuolia kohtaan.

22 artikla

Rikosoikeudellinen vastuu

Turvapaikka-asioiden tukiryhmän komennuksen aikana ryhmän jäseniä kohdellaan samalla tavalla kuin vastaanottavan jäsenvaltion virkamiehiä sellaisten rikosten osalta, joiden kohteeksi he joutuvat tai joita he tekevät
  .

23 artikla

Kustannukset

Tukivirasto vastaa kokonaisuudessaan seuraavista kustannuksista, joita jäsenvaltioille aiheutuu siitä, että ne asettavat asiantuntijoitaan käyttöön turvapaikka-asioiden tukiryhmien lähettämistä varten:

| a) | matkakustannukset kotijäsenvaltiosta isäntäjäsenvaltioon ja isäntäjäsenvaltiosta kotijäsenvaltioon; |
| --- | --- |

a)

matkakustannukset kotijäsenvaltiosta isäntäjäsenvaltioon ja isäntäjäsenvaltiosta kotijäsenvaltioon;

| b) | rokotuksista aiheutuvat kustannukset; |
| --- | --- |

b)

rokotuksista aiheutuvat kustannukset;

| c) | erityisvakuutuksista aiheutuvat kustannukset; |
| --- | --- |

c)

erityisvakuutuksista aiheutuvat kustannukset;

| d) | terveydenhoidosta aiheutuvat kustannukset; |
| --- | --- |

d)

terveydenhoidosta aiheutuvat kustannukset;

| e) | päivärahat, asumiskustannukset mukaan lukien; |
| --- | --- |

e)

päivärahat, asumiskustannukset mukaan lukien;

| f) | tukiviraston teknisestä kalustosta aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

f)

tukiviraston teknisestä kalustosta aiheutuvat kustannukset.

4   LUKU

TUKIVIRASTON ORGANISAATIO

24 artikla

Tukiviraston elimet

Tukiviraston johtamis- ja hallintorakenne muodostuu

| a) | hallintoneuvostosta; |
| --- | --- |

a)

hallintoneuvostosta;

| b) | pääjohtajasta ja hänen henkilöstöstään; |
| --- | --- |

b)

pääjohtajasta ja hänen henkilöstöstään;

| c) | toimeenpanevasta komiteasta; |
| --- | --- |

c)

toimeenpanevasta komiteasta;

| d) | neuvoa-antavasta ryhmästä. |
| --- | --- |

d)

neuvoa-antavasta ryhmästä.

25 artikla

Hallintoneuvoston kokoonpano

1.   Kukin jäsenvaltio nimittää hallintoneuvostoon yhden jäsenen ja komissio kaksi jäsentä.

2.   Kutakin hallintoneuvoston jäsentä voi edustaa tai hänellä voi olla mukanaan varajäsen. Kun varajäsen on mukana jäsenen lisäksi, hänellä ei ole äänioikeutta.

3.   Hallintoneuvoston jäsenten nimittäminen perustuu heidän laajaan kokemukseensa ja korkeatasoiseen osaamiseensa turvapaikka-asioissa.

4.   YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu on hallintoneuvoston jäsen ilman äänioikeutta.

5.   Hallintoneuvoston jäsenten toimikausi on kolme vuotta. Toimikausi voidaan uusia. Jos jäsenen toimikausi päättyy tai jos jäsen eroaa tai erotetaan, hän jatkaa tehtävässään, kunnes hänet on nimitetty uudeksi toimikaudeksi tai hänen tilalleen on nimitetty uusi jäsen.

26 artikla

Hallintoneuvoston puheenjohtaja

1.   Hallintoneuvosto valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Varapuheenjohtaja toimii viran puolesta puheenjohtajan sijaisena tämän ollessa estyneenä.

2.   Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi on kolme vuotta, ja heidän toimikautensa voidaan uusia vain kerran. Jos heidän jäsenyytensä hallintoneuvostossa päättyy heidän ollessaan puheenjohtajana tai varapuheenjohtajana, toimikausi päättyy samaan aikaan ilman eri toimenpiteitä.

27 artikla

Hallintoneuvoston kokoukset

1.   Hallintoneuvosto kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta. Tukiviraston pääjohtaja osallistuu kokouksiin.

2.   Hallintoneuvosto pitää vähintään kaksi sääntömääräistä kokousta vuodessa. Lisäksi se kokoontuu puheenjohtajan aloitteesta tai jos kolmannes sen jäsenistä sitä pyytää. Puheenjohtaja kutsuu koolle lisäkokouksia, jos vähintään kolmannes hallintoneuvoston jäsenistä sitä pyytää.

3.   Hallintoneuvosto voi kutsua kokouksiinsa tarkkailijoiksi henkilöitä, joiden lausunnoilla voi olla merkitystä.

4.   Hallintoneuvoston jäsenten apuna voi olla neuvonantajia tai asiantuntijoita, jollei sen työjärjestyksestä muuta johdu.

5.   Tukivirasto huolehtii hallintoneuvoston sihteeristön tehtävistä.

28 artikla

Äänestystä koskevat säännöt

1.   Hallintoneuvosto tekee päätöksensä äänivaltaisten jäsentensä äänten ehdottomalla enemmistöllä. Kullakin äänivaltaisella jäsenellä on yksi ääni. Jäsenen poissa ollessa hänen varajäsenellään on oikeus käyttää äänioikeutta.

2.   Tukiviraston pääjohtajalla ei ole äänioikeutta.

3.   Puheenjohtaja osallistuu äänestykseen.

4.   Jäsenvaltiot, jotka eivät osallistu kaikilta osin yhteisön turvapaikkasäännöstöön, eivät osallistu äänestykseen, jos hallintoneuvosto tekee päätöksiä 29 artiklassa määriteltyjen hallintovaltuuksien puitteissa sellaisten yhteisön säädösten perusteella, joihin ne eivät osallistu.

5.   Hallintoneuvoston työjärjestyksessä määritellään yksityiskohtaiset äänestysjärjestelyt, erityisesti edellytykset, joiden mukaan jäsen voi toimia toisen jäsenen puolesta, sekä tarvittaessa päätösvaltaisuutta koskevat vaatimukset.

29 artikla

Hallintoneuvoston tehtävät

Hallintoneuvosto huolehtii siitä, että tukivirasto hoitaa sille osoitetut tehtävät. Hallintoneuvosto on tukiviraston suunnittelu- ja valvontaelin. Erityisesti se

| a) | vahvistaa oman työjärjestyksensä; |
| --- | --- |

a)

vahvistaa oman työjärjestyksensä;

| b) | nimittää 30 artiklassa säädetyin ehdoin pääjohtajan; käyttää pääjohtajaan nähden kurinpitovaltaa ja tarvittaessa pidättää hänet virantoimituksesta tai erottaa hänet; |
| --- | --- |

b)

nimittää 30 artiklassa säädetyin ehdoin pääjohtajan; käyttää pääjohtajaan nähden kurinpitovaltaa ja tarvittaessa pidättää hänet virantoimituksesta tai erottaa hänet;

| c) | hyväksyy vuosittaisen yleiskertomuksen tukiviraston toiminnasta ja toimittaa sen ║ seuraavan vuoden kesäkuun 15 päivään mennessä Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle. Yleiskertomus on julkistettava; |
| --- | --- |

c)

hyväksyy vuosittaisen yleiskertomuksen tukiviraston toiminnasta ja toimittaa sen ║ seuraavan vuoden kesäkuun 15 päivään mennessä Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle. Yleiskertomus on julkistettava;

| d) | hyväksyy ennen kunkin vuoden syyskuun 30 päivää ║ pääjohtajan esittämän luonnoksen perusteella ja komission lausunnon saatuaan äänivaltaisten jäsentensä kolmen neljäsosan enemmistöllä tukiviraston seuraavan vuoden työohjelman ja toimittaa sen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle; Työohjelma hyväksytään yhteisön vuotuisten talousarviomenettelyjen ja turvapaikka-asioita koskevan yhteisön lainsäädäntöohjelman mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

hyväksyy ennen kunkin vuoden syyskuun 30 päivää ║ pääjohtajan esittämän luonnoksen perusteella ja komission lausunnon saatuaan äänivaltaisten jäsentensä kolmen neljäsosan enemmistöllä tukiviraston seuraavan vuoden työohjelman ja toimittaa sen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle; Työohjelma hyväksytään yhteisön vuotuisten talousarviomenettelyjen ja turvapaikka-asioita koskevan yhteisön lainsäädäntöohjelman mukaisesti;

| e) | hoitaa tukiviraston talousarvioon liittyvät 5 luvun mukaiset tehtävänsä; |
| --- | --- |

e)

hoitaa tukiviraston talousarvioon liittyvät 5 luvun mukaiset tehtävänsä;

| f) | hyväksyy asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanoa koskevat käytännön järjestelyt tämän asetuksen 43 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

f)

hyväksyy asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanoa koskevat käytännön järjestelyt tämän asetuksen 43 artiklan mukaisesti;

| g) | vahvistaa tukiviraston kieliä koskevan järjestelyn tämän asetuksen 42 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

g)

vahvistaa tukiviraston kieliä koskevan järjestelyn tämän asetuksen 42 artiklan mukaisesti;

| h) | vahvistaa tukiviraston organisaatiorakenteen ja hyväksyy tukiviraston henkilöstöpolitiikan 39 artiklan säännöksiä noudattaen; |
| --- | --- |

h)

vahvistaa tukiviraston organisaatiorakenteen ja hyväksyy tukiviraston henkilöstöpolitiikan 39 artiklan säännöksiä noudattaen;

| i) | hyväksyy monivuotisen henkilöstöpoliittisen suunnitelman pyydettyään komissiolta lausunnon asiasta; |
| --- | --- |

i)

hyväksyy monivuotisen henkilöstöpoliittisen suunnitelman pyydettyään komissiolta lausunnon asiasta;

| j) | tekee päätökset, joita tässä asetuksessa määritellyn tukiviraston toimeksiannon suorittaminen edellyttää; |
| --- | --- |

j)

tekee päätökset, joita tässä asetuksessa määritellyn tukiviraston toimeksiannon suorittaminen edellyttää;

| k) | tekee päätökset tässä asetuksessa säädettyjen tietojärjestelmien, erityisesti 4 artiklan b kohdassa tarkoitetun tietoportaalin, luomisesta ja tarvittaessa jatkokehittelystä; |
| --- | --- |

k)

tekee päätökset tässä asetuksessa säädettyjen tietojärjestelmien, erityisesti 4 artiklan b kohdassa tarkoitetun tietoportaalin, luomisesta ja tarvittaessa jatkokehittelystä;

| l) | tekee päätökset tukiviraston sisäisten työskentelyrakenteiden luomisesta ja tarvittaessa jatkokehittelystä; |
| --- | --- |

l)

tekee päätökset tukiviraston sisäisten työskentelyrakenteiden luomisesta ja tarvittaessa jatkokehittelystä;

| m) | käyttää pääjohtajaan nähden kurinpidollista toimivaltaa; |
| --- | --- |

m)

käyttää pääjohtajaan nähden kurinpidollista toimivaltaa;

| n) | vahvistaa työjärjestyksensä pääjohtajan esittämän luonnoksen pohjalta komission annettua lausuntonsa. |
| --- | --- |

n)

vahvistaa työjärjestyksensä pääjohtajan esittämän luonnoksen pohjalta komission annettua lausuntonsa.

30 artikla

Pääjohtajan nimittäminen

1.   Hallintoneuvosto nimittää tukiviraston pääjohtajan komission esittämän ehdokasluettelon perusteella viideksi vuodeksi
  tässä artiklassa säädetyn yhteistyömenettelyn mukaisesti
  .
  Pääjohtaja nimitetään hänen henkilökohtaisten ansioidensa, turvapaikka-asioiden alalla saamansa kokemuksen sekä hallinto- ja johtamistaitojensa perusteella
  .
  Yhteistyömenettely etenee seuraavasti:

| a) | komissio järjestää haun, valitsee hakijat avoimen valintamenettelyn mukaisesti ja laatii näistä luettelon, minkä jälkeen hakijoita pyydetään ennen nimittämistä saapumaan neuvoston ja Euroopan parlamentin asiaa käsittelevän valiokunnan tai käsittelevien valiokuntien kuultaviksi ja vastaamaan kysymyksiin, |
| --- | --- |

a)

komissio järjestää haun, valitsee hakijat avoimen valintamenettelyn mukaisesti ja laatii näistä luettelon, minkä jälkeen hakijoita pyydetään ennen nimittämistä saapumaan neuvoston ja Euroopan parlamentin asiaa käsittelevän valiokunnan tai käsittelevien valiokuntien kuultaviksi ja vastaamaan kysymyksiin,

| b) | Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat tämän jälkeen lausuntonsa ja asetettavat hakijat haluamaansa paremmuusjärjestykseen, |
| --- | --- |

b)

Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat tämän jälkeen lausuntonsa ja asetettavat hakijat haluamaansa paremmuusjärjestykseen,

| c) | hallintoneuvosto nimittää pääjohtajan nämä lausunnot huomioon ottaen. |
| --- | --- |

c)

hallintoneuvosto nimittää pääjohtajan nämä lausunnot huomioon ottaen.

Tämän viisivuotiskauden yhdeksän viimeisen kuukauden kuluessa komissio suorittaa arvioinnin, jossa se ottaa huomioon erityisesti

| — | pääjohtajan aikaansaamat tulokset; |
| --- | --- |

—

pääjohtajan aikaansaamat tulokset;

| — | tukiviraston seuraavien vuosien tehtävät ja tarpeet. |
| --- | --- |

—

tukiviraston seuraavien vuosien tehtävät ja tarpeet.

2.   Hallintoneuvosto voi komission ehdotuksesta, ottaen huomioon arviointikertomuksen ja ainoastaan niissä tapauksissa, joissa toimikauden jatkaminen on tukiviraston tehtävien ja velvoitteiden vuoksi perusteltua, jatkaa pääjohtajan toimikautta kerran enintään kolmella vuodella.

3.   Hallintoneuvoston on ilmoitettava Euroopan parlamentille aikeestaan jatkaa pääjohtajan toimikautta. Pääjohtaja
  kutsutaan
  toimikauden jatkamista edeltävän kuukauden aikana ▐ antamaan lausuntonsa Euroopan parlamentin yhdelle tai useammalle asiaa käsittelevälle valiokunnalle ja vastaamaan niiden jäsenten esittämiin kysymyksiin.

31 artikla

Pääjohtajan tehtävät

1.   Tukivirastoa johtaa sen pääjohtaja, joka hoitaa tehtäväänsä riippumattomasti. Pääjohtaja vastaa toimistaan hallintoneuvostolle.

2.   Pääjohtaja ei saa pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta eikä miltään muulta elimeltä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission ja hallintoneuvoston toimivaltaa.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi pyytää pääjohtajaa raportoimaan tehtäviensä hoidosta.

4.   Pääjohtaja on tukiviraston laillinen edustaja.

5.   Pääjohtajaa voi avustaa yksi tai useampi yksikönpäällikkö. Pääjohtajan ollessa poissa tai estyneenä hänen tehtäviään hoitaa yksikönpäällikkö.

6.   Pääjohtajan tehtävänä on:

| a) | huolehtia tukiviraston päivittäisestä hallinnosta; |
| --- | --- |

a)

huolehtia tukiviraston päivittäisestä hallinnosta;

| b) | laatia ehdotuksia tukiviraston työohjelmiksi komission lausunnon saatuaan; |
| --- | --- |

b)

laatia ehdotuksia tukiviraston työohjelmiksi komission lausunnon saatuaan;

| c) | toteuttaa työohjelmat ja panna hallintoneuvoston tekemät päätökset täytäntöön; |
| --- | --- |

c)

toteuttaa työohjelmat ja panna hallintoneuvoston tekemät päätökset täytäntöön;

| d) | laatia 4 artiklan d kohdassa tarkoitetut alkuperämaita koskevat selvitykset; |
| --- | --- |

d)

laatia 4 artiklan d kohdassa tarkoitetut alkuperämaita koskevat selvitykset;

| e) | valmistella 38 artiklan perusteella annettavat tukiviraston varainhoitoa koskevat säännöt, jonka hallintoneuvosto hyväksyy, ja sen täytäntöönpanotoimenpiteet; |
| --- | --- |

e)

valmistella 38 artiklan perusteella annettavat tukiviraston varainhoitoa koskevat säännöt, jonka hallintoneuvosto hyväksyy, ja sen täytäntöönpanotoimenpiteet;

| f) | laatia ehdotus tukiviraston tuloja ja menoja koskevaksi ennakkoarvioksi ja toteuttaa sen talousarvio; |
| --- | --- |

f)

laatia ehdotus tukiviraston tuloja ja menoja koskevaksi ennakkoarvioksi ja toteuttaa sen talousarvio;

| g) | käyttää tukiviraston henkilöstön suhteen 39 artiklassa määriteltyä toimivaltaa; |
| --- | --- |

g)

käyttää tukiviraston henkilöstön suhteen 39 artiklassa määriteltyä toimivaltaa;

| h) | hoitaa henkilöstöasiat; tehdä päätökset tässä asetuksessa säädettyjen tietojärjestelmien, erityisesti 4 artiklan b kohdassa tarkoitetun tietoportaalin, hallinnoinnista; |
| --- | --- |

h)

hoitaa henkilöstöasiat; tehdä päätökset tässä asetuksessa säädettyjen tietojärjestelmien, erityisesti 4 artiklan b kohdassa tarkoitetun tietoportaalin, hallinnoinnista;

| i) | tehdä päätökset tukiviraston sisäisten työskentelyrakenteiden hallinnoinnista. |
| --- | --- |

i)

tehdä päätökset tukiviraston sisäisten työskentelyrakenteiden hallinnoinnista.

32 artikla

Toimeenpaneva komitea

1.   Työnsä tehostamiseksi ja nopeuttamiseksi tukivirasto perustaa toimeenpanevan komitean, jossa on kahdeksan hallintoneuvoston jäsenten keskuudesta nimitettyä jäsentä.

2.   Komissiolla on oikeus toimeenpanevan komitean jäsenyyteen. Tukiviraston hallintoneuvosto määrittää toimeenpanevan komitean muiden jäsenten nimittämiseen sovellettavat säännöt.

3.   Toimeenpaneva komitea kokoontuu säännöllisesti vähintään neljä kertaa vuodessa pääjohtajan kutsusta tai vähintään jäsenten kolmasosan pyynnöstä. Sen toimintamenettelyt vahvistetaan tukiviraston työjärjestyksessä ja julkistetaan.

4.   Toimeenpanevan komitean jäsenten toimikausi on sama kuin hallintoneuvoston jäsenten.

5.   Toimeenpaneva komitea kokoontuu tarvittaessa käsittelemään erityisaiheita.

6.   Toimeenpanevan komitean tehtävänä on neuvoa tukiviraston pääjohtajaa ja antaa hallintoneuvostolle lausuntoja sekä sen pyynnöstä että omasta aloitteestaan tukiviraston työohjelmasta ja tukiviraston toiminnasta sekä tilanteissa, joissa tukiviraston on tehtävä nopeita päätöksiä, erityisesti 3 luvun puitteissa lähetettäessä turvapaikka-asioiden tukiryhmiä jäsenvaltioihin, joihin kohdistuu erityisiä paineita.

7.   Tukivirasto tarjoaa toimeenpanevalle komitealle tarvittavaa teknistä ja logistista tukea ja huolehtii sen kokousten sihteeristöpalveluista.

8.   YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun edustajat voivat osallistua ilman äänioikeutta toimeenpanevan komitean työhön toimeenpanevan komitean pyynnöstä.

9.   Toimeenpaneva komitea voi kutsua kokouksiinsa henkilöitä, joiden lausunnoilla voi olla merkitystä.

33 artikla

Työryhmät

1.   Tukivirasto voi tässä asetuksessa määritellyn toimeksiantonsa puitteissa perustaa työryhmiä, jotka muodostuvat jäsenvaltioiden toimivaltaisten tahojen asiantuntijoista, jotka toimivat turvapaikkakysymysten parissa, turvapaikka-asioihin erikoistuneet tuomarit mukaan lukien. Asiantuntijoita voivat edustaa sijaiset, jotka nimetään samanaikaisesti.

2.   Komissiolla on oikeus osallistua työryhmiin. YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu voi osallistua tukiviraston työryhmien kokouksiin käsiteltävien kysymysten luonteesta riippuen kokouksen koko keston ajan tai osan aikaa.

3.   Työryhmät voivat kutsua kokouksiinsa henkilöitä, joiden lausunnoilla voi olla merkitystä, erityisesti turvapaikka-asioissa toimivien valtiosta riippumattomien järjestöjen edustajia.

║

5   LUKU

VARAINHOITOA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET

34 artikla

Talousarvio

1.   Tukiviraston kaikki tulot ja menot arvioidaan kutakin kalenterivuotta vastaavaa varainhoitovuotta varten ja otetaan tukiviraston talousarvioon.

2.   Tukiviraston talousarvioon otettujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.

3.   Sulkematta pois muita tulonlähteitä tukiviraston tulot koostuvat seuraavista:

| a) | Euroopan unionin yleiseen talousarvioon otettu yhteisön maksuosuus; |
| --- | --- |

a)

Euroopan unionin yleiseen talousarvioon otettu yhteisön maksuosuus;

| b) | jäsenvaltioiden mahdollinen vapaaehtoinen maksuosuus; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltioiden mahdollinen vapaaehtoinen maksuosuus;

| c) | tukiviraston julkaisuista, koulutuksesta tai muista suoritteista saadut tulot. |
| --- | --- |

c)

tukiviraston julkaisuista, koulutuksesta tai muista suoritteista saadut tulot.

4.   Tukiviraston menot koostuvat muun muassa henkilöstökuluista, hallinto- ja infrastruktuurimenoista, toimintamenoista ja tukiviraston tekemiin sopimuksiin liittyvistä menoista.

35 artikla

Talousarvion laatiminen

1.   Pääjohtaja laatii ja toimittaa hallintoneuvostolle joka vuosi ehdotuksen ennakkoarvioksi tukiviraston seuraavan varainhoitovuoden tuloista ja menoista, johon on liitetty henkilöstötaulukko.

2.   Hallintoneuvosto laatii tähän ehdotukseen perustuvan ennakkoarvion tukiviraston tuloista ja menoista seuraavaa varainhoitovuotta varten.

3.   Ehdotus ennakkoarvioksi tukiviraston tuloista ja menoista toimitetaan komissiolle ║ 10 päivään helmikuuta mennessä. Hallintoneuvosto toimittaa ennakkoarvion lopullisen version, johon sisältyy henkilöstötaulukkoa koskeva esitys, komissiolle ║ 31 päivään maaliskuuta mennessä.

4.   Komissio toimittaa ennakkoarvion Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevan alustavan esityksen yhteydessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle, jäljempänä ”budjettivallan käyttäjä”.

5.   Tämän ennakkoarvion perusteella komissio sisällyttää Euroopan unionin alustavaan talousarvioesitykseen määrärahat, joita se pitää henkilöstötaulukon perusteella välttämättöminä, sekä yleisestä talousarviosta otettavan avustuksen määrän. Komissio toimittaa alustavan talousarvioesityksen budjettivallan käyttäjälle perustamissopimuksen 272 artiklan mukaisesti.

6.   Budjettivallan käyttäjä hyväksyy tukivirastolle tarkoitetut määrärahat.

7.   Budjettivallan käyttäjä vahvistaa tukiviraston henkilöstötaulukon.

8.   Hallintoneuvosto vahvistaa tukiviraston talousarvion. Siitä tulee lopullinen, kun Euroopan unionin yleinen talousarvio on lopullisesti vahvistettu. Sitä mukautetaan tarvittaessa tätä vastaavasti.

9.   Hallintoneuvoston on ilmoitettava budjettivallan käyttäjälle mahdollisimman pian aikomuksestaan toteuttaa hankkeita, joilla voi olla huomattavaa taloudellista vaikutusta talousarvion rahoittamiseen, erityisesti kiinteistöihin liittyviä hankkeita kuten kiinteistöjen vuokraus tai hankinta. Hallintoneuvoston on ilmoitettava asiasta komissiolle.

10.   Kun toinen budjettivallan käyttäjä on ilmoittanut aikomuksestaan antaa lausunto, se toimittaa sen hallintoneuvostolle kuuden viikon kuluessa hankkeesta ilmoittamisesta.

36 artikla

Talousarvion toteuttaminen

1.   Pääjohtaja toteuttaa tukiviraston talousarvion.

2.   Pääjohtaja toimittaa vuosittain budjettivallan käyttäjälle kaikki arviointimenettelyjen tuloksen kannalta tärkeät tiedot.

37 artikla

Tilinpäätöksen esittäminen ja vastuuvapauden myöntäminen

1.   Tukiviraston tilinpitäjä toimittaa alustavan tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta komission tilinpitäjälle ║ kutakin päättynyttä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 1 päivään mennessä. Komission tilinpitäjä konsolidoi toimielinten ja hajautettujen elinten alustavat tilinpäätökset varainhoitoasetuksen 128 artiklan mukaisesti.

2.   Komission tilinpitäjä toimittaa tukiviraston alustavan tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta tilintarkastustuomioistuimelle ║ varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 31 päivään mennessä. Selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta toimitetaan myös Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

3.   Saatuaan tukiviraston alustavaa tilinpäätöstä koskevat huomautukset, jotka tilintarkastustuomioistuin on laatinut varainhoitoasetuksen 129 artiklan säännösten mukaisesti, pääjohtaja vahvistaa tukiviraston lopullisen tilinpäätöksen omalla vastuullaan ja toimittaa sen hallintoneuvostolle lausuntoa varten.

4.   Hallintoneuvosto antaa lausunnon tukiviraston lopullisesta tilinpäätöksestä.

5.   Pääjohtaja toimittaa lopullisen tilinpäätöksen ja hallintoneuvoston lausunnon Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle ║ 1 päivään heinäkuuta mennessä varainhoitovuoden päättymisen jälkeen.

6.   Lopullinen tilinpäätös julkaistaan.

7.   Pääjohtaja toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle vastauksen tämän huomautuksiin ║ 30 päivään syyskuuta mennessä. Vastaus toimitetaan myös hallintoneuvostolle.

8.   Pääjohtaja antaa Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä varainhoitoasetuksen 146 artiklan 3 kohdan mukaisesti kaikki kyseistä varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn asianmukaista toteuttamista varten tarvittavat tiedot.

9.   Euroopan parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta pääjohtajalle viimeistään vuoden N+2 15 päivään toukokuuta mennessä vuoden N talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden.

38 artikla

Varainhoitoa koskevat säännöt

Hallintoneuvosto vahvistaa tukiviraston varainhoitoa koskevat säännöt komissiota kuultuaan. Säännöt voivat poiketa ║ Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 ║ 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetusta 19 päivänä marraskuuta 2002 annetusta komission asetuksesta (EY, Euratom) N:o 2343/2002
   (13) ainoastaan, jos tukiviraston toiminta sitä nimenomaisesti vaatii ja jos komissio on antanut siihen etukäteen suostumuksensa.

6   LUKU

HENKILÖSTÖÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET

39 artikla

Henkilöstö

1.   Tukiviraston henkilöstöön ja pääjohtajaan sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä, Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja ja EU:n toimielimien näiden henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen soveltamiseksi yhteisesti antamia sääntöjä.

2.   Hallintoneuvosto vahvistaa yhteisymmärryksessä komission kanssa tarvittavat täytäntöönpanosäännöt, joita tarkoitetaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 110 artiklassa ja Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa.

3.   Tukivirasto käyttää henkilöstönsä suhteen niitä valtuuksia, jotka on henkilöstösäännöissä ja muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa uskottu nimittävälle viranomaiselle sekä viranomaiselle, jolla on oikeus tehdä sopimuksia.

4.   Hallintoneuvosto voi antaa säännöksiä, joilla mahdollistetaan jäsenvaltioiden tukivirastoon lähettämien kansallisten asiantuntijoiden käyttö.

40 artikla

Erioikeudet ja vapaudet

Tukivirastoon sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa.

7   LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

41 artikla

Oikeudellinen asema

1.   Tukivirasto on
  varainhoitoasetuksen 185 artiklan mukaisesti
  perustettava yhteisön elin. Se on oikeushenkilö.

2.   Tukivirastolla on kaikissa jäsenvaltioissa laajin kansallisen lainsäädännön mukainen oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi muun muassa hankkia ja luovuttaa kiinteää ja irtainta omaisuutta sekä olla asianosaisena oikeudenkäynneissä.

3.   Tukivirastoa edustaa sen pääjohtaja.

4.   Tukiviraston toimipaikka on [...]. ║

42 artikla

Kielijärjestelyt

1.   Tukivirastoon sovelletaan säännöksiä, joista on säädetty Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä 15 päivänä huhtikuuta 1958 annetussa asetuksessa N:o 1 (14).

2.   Edellä 29 artiklan c ja d kohdassa tarkoitetut vuosittainen yleiskertomus tukiviraston toiminnasta ja vuotuinen työohjelma, laaditaan kaikilla yhteisön virallisilla kielillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 290 artiklan nojalla tehtyjen päätösten soveltamista.

3.   Euroopan unionin elinten käännöskeskus huolehtii tukiviraston toiminnassa tarvittavista käännöspalveluista.

4.   Hallintoneuvosto määrittelee kielijärjestelyjen toteutusta koskevat käytännön toimintatavat.

43 artikla

Oikeus tutustua asiakirjoihin

1.   
  Tukivirasto laatii hyvät hallinnolliset käytänteet toimintansa mahdollisimman suuren avoimuuden varmistamiseksi.
  Tukiviraston hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan ║ asetusta (EY) N:o 1049/2001 ║.

2.   Hallintoneuvosto vahvistaa asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamista koskevat käytännön toimintatavat kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.

3.   Päätöksistä, jotka tukivirasto on tehnyt asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan nojalla, voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle perustamissopimuksen 195 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti tai nostaa kanne Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa perustamissopimuksen 230 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

4.   Tukiviraston suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan ║ asetusta (EY) N:o 45/2001 ║.

44 artikla

Turvaluokiteltujen tietojen ja turvaluokittelemattomien arkaluonteisten tietojen suojelua koskevat turvallisuussäännöt

1.   Tukivirasto soveltaa turvallisuutta koskevia periaatteita, jotka sisältyvät komission sisäisten menettelysääntöjen muuttamisesta 29 päivänä marraskuuta 2001 tehtyyn komission päätökseen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (15). Tämä kattaa muun muassa turvaluokiteltujen tietojen vaihtoa, käsittelyä ja tallentamista koskevat säännökset.

2.   Tukivirasto soveltaa myös turvaluokittelemattomien arkaluonteisten tietojen käsittelyä koskevia turvallisuusperiaatteita, jotka ║ komissio on vahvistanut ja ottanut käyttöön.

45 artikla

Petostentorjunta

1.
     
  Petosten, lahjonnan ja muiden säännönvastaisuuksien torjumiseksi sovelletaan rajoituksetta asetuksen (EY) N:o 1073/1999 säännöksiä.

2.
     
  Tukivirasto liittyy 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten sopimukseen ja antaa välittömästi määräykset, jotka koskevat tukiviraston koko henkilöstöä.

3.
     
  Rahoituspäätöksissä ja niistä johtuvissa täytäntöönpanoa koskevissa sopimuksissa tai välineissä määrätään nimenomaisesti, että tilintarkastustuomioistuin ja OLAF voivat tarvittaessa tehdä paikalla suoritettavia tarkastuksia, jotka koskevat tukiviraston antaman rahoituksen edunsaajia ja niiden jakamisesta vastaavia tahoja.

46 artikla

Vastuujärjestelmä

1.   Tukiviraston sopimusperusteinen vastuu määräytyy asianomaiseen sopimukseen sovellettavan lain mukaisesti.

2.   Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta antaa ratkaisu tukiviraston tekemässä sopimuksessa mahdollisesti olevan välityslausekkeen nojalla.

3.   Jos kyseessä on sopimukseen perustumaton vastuu, tukivirasto korvaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöön sisältyvien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti vahingon, jonka tukiviraston yksiköt tai henkilöstön jäsenet ovat tehtäviään suorittaessaan aiheuttaneet.

4.   Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista riidat, jotka koskevat 3 kohdassa tarkoitettujen vahinkojen korvaamista.

5.   Tukiviraston henkilöstöön kuuluvien henkilökohtaisesta vastuusta tukivirastoa kohtaan määrätään heihin sovellettavissa henkilöstösäännöissä tai palvelussuhteen ehdoissa.

47 artikla

Arviointi ja tarkistaminen

1.   Tukivirasto teettää viimeistään kolmen vuoden kuluttua 54 artiklassa tarkoitetusta tukiviraston toiminnan alkamisesta toimintansa tuloksia koskevan riippumattoman ulkoisen arvioinnin hallintoneuvoston yhteisymmärryksessä komission kanssa antaman toimeksiannon pohjalta. Arvioinnissa tarkastellaan tukiviraston vaikutusta turvapaikka-asioiden käytännön yhteistyöhön ja yhteiseen eurooppalaiseen turvapaikkajärjestelmään. Siinä käsitellään erityisesti mahdollista tarvetta muuttaa tai laajentaa tukiviraston tehtäviä sekä tällaisten muutosten taloudellisia vaikutuksia. Arvioinnissa tarkastellaan myös hallintorakenteen tarkoituksenmukaisuutta tukiviraston tehtävien suorittamisen kannalta. Arvioinnissa otetaan huomioon eri sidosryhmien näkemykset sekä yhteisön että kansallisella tasolla.

2.   Hallintoneuvosto päättää yhteisymmärryksessä komission kanssa tulevien arviointien ajoituksesta ottaen huomioon 1 kohdassa mainitun arviointia koskevan kertomuksen tulokset.

48 artikla

Hallinnollinen valvonta

Oikeusasiamies valvoo tukiviraston toimintaa perustamissopimuksen 195 artiklan määräysten mukaisesti.

49 artikla

Yhteistyö assosioituneiden ja kolmansien maiden kanssa

1.   Tukiviraston toimintaan voivat osallistua maat, jotka ovat tehneet ║ yhteisön kanssa sopimuksia, joiden nojalla ne ovat ottaneet käyttöön ja soveltavat yhteisön lainsäädäntöä tämän asetuksen soveltamisalalla. Näiden sopimusten asianomaisten määräysten nojalla tehdään järjestelyjä, joilla täsmennetään kyseisten maiden osallistuminen tukiviraston toimintaan sekä sen laajuus ja toteutustapa. Näihin järjestelyihin kuuluvat myös määräykset, jotka koskevat osallistumista tukiviraston käynnistämiin hankkeisiin sekä rahoitusosuuksia ja henkilöstöä. Henkilöstöasioiden osalta näiden sopimusten on kaikilta osin oltava Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja ║ muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen mukaiset.

2.   Tukivirasto helpottaa Euroopan unionin ulkosuhteissa noudatettavan politiikan mukaisesti ▐ yhteisymmärryksessä komission kanssa
  ja toimeksiantonsa rajoissa
  jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välistä operatiivista yhteistyötä sen toimintaan kuuluvilla aloilla siinä määrin kuin sen tehtävien hoitaminen tätä edellyttää, ja se voi tehdä tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa teknisissä kysymyksissä yhteistyötä kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa perustamissopimuksen asiaa koskevien määräysten mukaisesti ja viranomaisten kanssa sovittujen toimintamenettelyjen puitteissa.

50 artikla

Tukiviraston yhteistyö YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun kanssa

Tukivirasto tekee yhteistyötä YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun kanssa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun kanssa sovittujen toimintamenettelyjen puitteissa.

Tukivirasto voi myöntää YK:n pakolaisasiain päävaltuutetulle avustuksia. Näiden avustusten tarkoituksena on rahoittaa toimia, joiden avulla tukivirasto voi hyödyntää YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun asiantuntemusta turvapaikkakysymyksissä vakaalta ja kestävältä pohjalta. Avustukset myönnetään tukiviraston ja YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun välille luodun tässä artiklassa sekä 2 artiklan 5 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa, 25 artiklan 4 kohdassa, 32 artiklan 8 kohdassa, 33 artiklan 2 kohdassa ja 51 artiklan 4 kohdassa määritellyn etuoikeutetun yhteistyösuhteen puitteissa. Asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 75 artiklan mukaisesti sovelletaan varainhoitoasetuksen asiaankuuluvia säännöksiä sekä sen soveltamissääntöjä.

51 artikla

Neuvoa-antava ryhmä

1.
     
  Tukivirasto tekee läheistä yhteistyötä sellaisten kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja asiaankuuluvien toimivaltaisten elinten kanssa, jotka toimivat turvapaikkapolitiikan alalla paikallisella, alueellisella, kansallisella, Euroopan tai kansainvälisellä tasolla, ja perustaa tätä varten neuvoa-antavan ryhmän.

2.
     
  Paikallisviranomaiset, joilla on tärkeä rooli ja asiantuntemus turvapaikkapolitiikan alalla, on otettava mukaan neuvoa-antavaan ryhmään.

3.
     
  Neuvoa-antava ryhmä muodostaa puitteet tiedonvaihtoa ja tiedon yhteen kokoamista varten. Se huolehtii tiiviistä yhteistyöstä tukiviraston ja sidosryhmien välillä.

4.
     
  Neuvoa-antava ryhmä on avoin kaikille 1 kohdan mukaisesti toimivaltaisille sidosryhmille. Tukivirasto kääntyy neuvoa-antavan ryhmän jäsenten puoleen sellaisten erityisten tarpeiden osalta, jotka liittyvät tukiviraston työssä ensisijaisiksi määriteltyihin aloihin.

YK:n pakolaisasiain päävaltuutetulla on oikeus neuvoa-antavan ryhmän jäsenyyteen.

5.
     
  Tukivirasto pyytää neuvoa-antavaa ryhmää erityisesti

| a) | tekemään hallintoneuvostolle 29 artiklan d alakohdan mukaisesti hyväksyttävää vuotuista työohjelmaa koskevia ehdotuksia, |
| --- | --- |

a)

tekemään hallintoneuvostolle 29 artiklan d alakohdan mukaisesti hyväksyttävää vuotuista työohjelmaa koskevia ehdotuksia,

| (b) | antamaan hallintoneuvostolle palautetta ja ehdottamaan sille jatkotoimia 29 artiklan c alakohdassa tarkoitetun vuosikertomuksen sekä 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun vuosittaisen Euroopan unionin turvapaikkatilannetta koskevan selvityksen pohjalta, ja |
| --- | --- |

(b)

antamaan hallintoneuvostolle palautetta ja ehdottamaan sille jatkotoimia 29 artiklan c alakohdassa tarkoitetun vuosikertomuksen sekä 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun vuosittaisen Euroopan unionin turvapaikkatilannetta koskevan selvityksen pohjalta, ja

| (c) | toimittamaan tukiviraston työn kannalta merkityksellisten konferenssien, seminaarien ja kokousten tuloksia ja suosituksia hallintoneuvostolle, pääjohtajalle ja toimeenpanevalle komitealle. |
| --- | --- |

(c)

toimittamaan tukiviraston työn kannalta merkityksellisten konferenssien, seminaarien ja kokousten tuloksia ja suosituksia hallintoneuvostolle, pääjohtajalle ja toimeenpanevalle komitealle.

6.
     
  Neuvoa-antavan ryhmän toiminnan koordinointi tapahtuu pääjohtajan alaisuudessa.

7.
     
  Neuvoa-antava ryhmä kokoontuu vähintään kaksi kertaa vuodessa.

52 artikla

Yhteistyö Frontexin, perusoikeusviraston ja muiden yhteisön elinten sekä kansainvälisten järjestöjen kanssa

Tukivirasto tekee tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa yhteistyötä sellaisten yhteisön elinten kanssa, joiden toiminta liittyy sen toimialaan, erityisesti Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston (Frontex) kanssa ja Euroopan unionin perusoikeusviraston kanssa sekä kansainvälisten järjestöjen kanssa näiden kanssa tehtyjen sopimusten puitteissa, ║ perustamissopimuksen määräysten ja näiden elinten toimivaltaa koskevien säännösten mukaisesti.

Yhteistyöllä saadaan aikaan synergiaetuja kyseisten elinten välillä ja vältetään päällekkäisyyttä ja toistoa eri elinten toimeksiantonsa mukaisesti suorittamassa työssä.

53 artikla

Toimipaikkaa koskeva sopimus ja toimintaedellytykset

Säännökset, jotka koskevat tukiviraston sijoittamista isäntäjäsenvaltioon ja infrastruktuuria, jonka kyseisen valtio antaa sen käyttöön, sekä isäntäjäsenvaltiossa tukiviraston pääjohtajaan, hallintoneuvoston jäseniin, tukiviraston henkilöstöön ja heidän perheenjäseniinsä sovellettavat erityissäännöt vahvistetaan tukiviraston ja isäntäjäsenvaltion välisessä toimipaikkaa koskevassa sopimuksessa, joka tehdään sen jälkeen, kun hallintoneuvosto on antanut sille hyväksyntänsä. Isäntäjäsenvaltio varmistaa tukiviraston moitteettomalle toiminnalle parhaat mahdolliset olosuhteet, mukaan lukien monikieliset ja eurooppahenkiset koulunkäyntimahdollisuudet sekä asianmukaiset kulkuyhteydet.

54 artikla

Tukiviraston toiminnan alkaminen

Tukivirasto on toiminnassa viimeistään vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.

Komissio vastaa tukiviraston perustamisesta ja alkuvaiheen toiminnasta siihen asti, kunnes tukivirastolla on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen.

Tätä varten:

| — | siihen asti, kunnes tukiviraston pääjohtaja ottaa tehtävänsä vastaan hallintoneuvostolta nimityksen saatuaan 30 artiklassa säädetyin edellytyksin, komission virkamies voi hoitaa väliaikaisena johtajana tukiviraston pääjohtajalle kuuluvia tehtäviä; |
| --- | --- |

—

siihen asti, kunnes tukiviraston pääjohtaja ottaa tehtävänsä vastaan hallintoneuvostolta nimityksen saatuaan 30 artiklassa säädetyin edellytyksin, komission virkamies voi hoitaa väliaikaisena johtajana tukiviraston pääjohtajalle kuuluvia tehtäviä;

| — | komission virkamiehet voivat hoitaa tukivirastolle kuuluvia tehtäviä väliaikaisen johtajan tai pääjohtajan vastuulla. |
| --- | --- |

—

komission virkamiehet voivat hoitaa tukivirastolle kuuluvia tehtäviä väliaikaisen johtajan tai pääjohtajan vastuulla.

Väliaikainen johtaja voi antaa luvan maksujen suorittamiseen tukiviraston talousarviomäärärahoista hallintoneuvoston annettua hyväksyntänsä ja tehdä sopimuksia, myös henkilöstön palvelukseenottoa koskevia sopimuksia, sen jälkeen kun tukiviraston henkilöstötaulukko on hyväksytty.

55 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan [...] päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ║

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puhemies

---

(1)  EUVL C ...

1

(2)  EUVL C ...

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 7. toukokuuta 2009.

3

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 7. toukokuuta 2009.

(4)  

  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

4

EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(5)  
  EUVL L 349, 25.11.2004, s. 1.

5

EUVL

(6)  
  EUVL L 53, 22.2.2007, s. 1.

6

EUVL

(7)  

  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

7

EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

(8)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.

8

(9)  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15.

9

(10)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

10

(11)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

11

(12)  EUVL L ....

12

EUVL L ....

(13)  
  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

13

EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

(14)  EYVL 17, 6.10.1958, s. 385.

14

(15)  
  EYVL L 317, 3.12.2001, s. 1.

15

EYVL L 317, 3.12.2001, s. 1.

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/453 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/453

---

Torstai 7. toukokuuta 2009Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä tehtävät kahdenväliset sopimukset, jotka koskevat sopimusvelvoitteisiin ja sopimukseen perustumattomiin velvoitteisiin sovellettavaa lakia ***I

P6_TA(2009)0380

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi menettelyn vahvistamisesta alakohtaisten kahdenvälisten sopimusten neuvottelemiseksi ja tekemiseksi jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä, kun sopimukset koskevat sopimusvelvoitteisiin ja sopimukseen perustumattomiin velvoitteisiin sovellettavaa lakia (KOM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD))

2010/C 212 E/55

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0893),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, 61 artiklan c alakohdan, 65 artiklan sekä 67 artiklan 5 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0001/2009),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon (A6-0270/2009),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

Torstai 7. toukokuuta 2009P6_TC1-COD(2008)0259

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi sellaisista erityiskysymyksistä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä tehtävien sopimusten neuvottelemiseen ja tekemiseen sovellettavasta menettelystä, jotka koskevat sopimukseen perustuviin ja sopimukseen perustumattomiin velvoitteisiin sovellettavaa lakia

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EY) N:o 662/2009.)

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/454 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/454

---

Torstai 7. toukokuuta 2009Kolmansien maiden ammattilaisten kanssa toteutettava audiovisuaalialan MEDIA Mundus -yhteistyöohjelma ***I

P6_TA(2009)0381

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi kolmansien maiden ammattilaisten kanssa toteutettavan audiovisuaalialan MEDIA Mundus -yhteistyöohjelman perustamisesta (KOM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD))

2010/C 212 E/56

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2008)0892),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, 150 artiklan 4 kohdan ja 157 artiklan 3 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0011/2009),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A6-0260/2009),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

Torstai 7. toukokuuta 2009P6_TC1-COD(2008)0258

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../2009/EY tekemiseksi kolmansien maiden ammattilaisten kanssa toteutettavan audiovisuaalialan MEDIA Mundus -yhteistyöohjelman perustamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä N:o 1041/2009/EY.)

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/455 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/455

---

Torstai 7. toukokuuta 2009Lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevat yhteiset säännöt ***I

P6_TA(2009)0382

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta (KOM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD))

2010/C 212 E/57

(Yhteispäätösmenettely: ensimmäinen käsittely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(2009)0121),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 80 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C6-0097/2009),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan ja 43 artiklan 2 ja 3 kohdan,

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A6-0274/2009),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä tähän ehdotukseen huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella;

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

---

Torstai 7. toukokuuta 2009P6_TC1-COD(2009)0042

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 7. toukokuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2009 antamiseksi lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EY) N:o 545/2009.)

---

| 5.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | CE 212/456 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

CE 212/456

---

Torstai 7. toukokuuta 2009Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä tehtävät kahdenväliset sopimukset, jotka koskevat tuomioita ja oikeuden päätöksiä avioliittoa, vanhempainvastuuta ja elatusvelvollisuutta koskevissa asioissa *

P6_TA(2009)0383

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. toukokuuta 2009 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi menettelyn vahvistamisesta kahdenvälisten alakohtaisten sopimusten neuvottelemiseksi ja tekemiseksi jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä, kun sopimukset koskevat tuomioistuimen toimivaltaa ja tuomioiden ja oikeuden päätösten tunnustamista ja täytäntöönpanoa avioliittoa, vanhempainvastuuta ja elatusvelvollisuutta koskevissa asioissa sekä elatusvelvollisuutta koskevissa asioissa sovellettavaa lakia (KOM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS))

2010/C 212 E/58

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2008)0894),

ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 61 artiklan c alakohdan, 65 artiklan, 67 artiklan 2 kohdan ja 67 artiklan 5 kohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0035/2009),

ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon (A6-0265/2009),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna; |
| --- | --- |

1.

hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

| 2. | pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| 3. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

3.

pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

| 4. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen; |
| --- | --- |

4.

pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

5.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

| KOMISSION TEKSTI | TARKISTUS |
| --- | --- |
| Tarkistus 54 |
| Ehdotus asetukseksi


  Otsikko |
| | |
| Tarkistus 55 |
| Ehdotus asetukseksi


  Johdanto-osan 1 kappale |
| (1) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ”EY:n perustamissopimuksen”, IV osasto muodostaa oikeusperustan, jonka nojalla annetaan yhteisön lainsäädäntöä yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alalla. |

KOMISSION TEKSTI

TARKISTUS

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

Otsikko

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 kappale

(1)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ”EY:n perustamissopimuksen”, IV osasto muodostaa oikeusperustan, jonka nojalla annetaan yhteisön lainsäädäntöä yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alalla.

| (1) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ”EY:n perustamissopimuksen”,
  kolmannen osan
  IV osasto muodostaa oikeusperustan, jonka nojalla annetaan yhteisön lainsäädäntöä yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alalla. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ”EY:n perustamissopimuksen”,
  kolmannen osan
  IV osasto muodostaa oikeusperustan, jonka nojalla annetaan yhteisön lainsäädäntöä yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alalla.

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| (2) | Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä sen sijaan on perinteisesti säännelty jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisillä sopimuksilla. |
| --- | --- |

(2)

Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä sen sijaan on perinteisesti säännelty jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisillä sopimuksilla.

| (2) | Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä sen sijaan on perinteisesti säännelty jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisillä sopimuksilla.
  Tällaiset sopimukset, joita on tehty paljon, kuvastavat usein jäsenvaltion ja tietyn kolmannen maan välisiä erityisiä suhteita, ja niillä pyritään luomaan asianmukaiset oikeuspuitteet osapuolten erityisiin tarpeisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä sen sijaan on perinteisesti säännelty jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisillä sopimuksilla.
  Tällaiset sopimukset, joita on tehty paljon, kuvastavat usein jäsenvaltion ja tietyn kolmannen maan välisiä erityisiä suhteita, ja niillä pyritään luomaan asianmukaiset oikeuspuitteet osapuolten erityisiin tarpeisiin vastaamiseksi.

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| (3) | EY:n perustamissopimuksen 307 artiklassa määrätään, että yhteisön säännöstön ja jäsenvaltioiden
  ja
  kolmansien maiden
  välillä tehtyjen
  kansainvälisten sopimusten väliset ristiriitaisuudet
  on poistettava
  . Tämä saattaa edellyttää näiden sopimusten uudelleenneuvottelemista. |
| --- | --- |

(3)

EY:n perustamissopimuksen 307 artiklassa määrätään, että yhteisön säännöstön ja jäsenvaltioiden
  ja
  kolmansien maiden
  välillä tehtyjen
  kansainvälisten sopimusten väliset ristiriitaisuudet
  on poistettava
  . Tämä saattaa edellyttää näiden sopimusten uudelleenneuvottelemista.

| (3) | EY:n perustamissopimuksen 307 artiklassa määrätään, että
  jäsenvaltioiden on käytettävä kaikkia asianmukaisia keinoja poistaakseen
  yhteisön säännöstön ja jäsenvaltioiden kolmansien maiden
  kanssa tekemien
  kansainvälisten sopimusten väliset ristiriitaisuudet. Tämä saattaa edellyttää
  tällaisten
  sopimusten uudelleenneuvottelemista. |
| --- | --- |

(3)

EY:n perustamissopimuksen 307 artiklassa määrätään, että
  jäsenvaltioiden on käytettävä kaikkia asianmukaisia keinoja poistaakseen
  yhteisön säännöstön ja jäsenvaltioiden kolmansien maiden
  kanssa tekemien
  kansainvälisten sopimusten väliset ristiriitaisuudet. Tämä saattaa edellyttää
  tällaisten
  sopimusten uudelleenneuvottelemista.

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| (4) | Saattaa myös olla tarpeen tehdä kolmansien maiden kanssa uusia sopimuksia, jotka koskevat EY:n perustamissopimuksen IV osaston alaan kuuluvia yksityisoikeuden osa-alueita. |
| --- | --- |

(4)

Saattaa myös olla tarpeen tehdä kolmansien maiden kanssa uusia sopimuksia, jotka koskevat EY:n perustamissopimuksen IV osaston alaan kuuluvia yksityisoikeuden osa-alueita.

| (4) | Jotta olisi mahdollista luoda sellaiset asianmukaiset oikeudelliset puitteet, joilla vastataan tietyn jäsenvaltion erityisiin tarpeisiin sen suhteissa kolmannen maan kanssa
  , saattaa myös olla
  selvästi
  tarpeen tehdä kolmansien maiden kanssa uusia sopimuksia, jotka koskevat EY:n perustamissopimuksen
  kolmannen osan
  IV osaston alaan kuuluvia yksityisoikeuden osa-alueita |
| --- | --- |

(4)

Jotta olisi mahdollista luoda sellaiset asianmukaiset oikeudelliset puitteet, joilla vastataan tietyn jäsenvaltion erityisiin tarpeisiin sen suhteissa kolmannen maan kanssa
  , saattaa myös olla
  selvästi
  tarpeen tehdä kolmansien maiden kanssa uusia sopimuksia, jotka koskevat EY:n perustamissopimuksen
  kolmannen osan
  IV osaston alaan kuuluvia yksityisoikeuden osa-alueita

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| (5) | Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut uuden Luganon yleissopimuksen tekemisestä 7 päivänä helmikuuta 2006 antamassaan lausunnossa 1/03, että yhteisö on saanut yksinomaisen
  ulkoisen
  toimivallan
  neuvotella ja
  tehdä kolmansien maiden kanssa
  kansainvälisiä sopimuksia useilla EY:n perustamissopimuksen IV osastossa tarkoitetuilla merkittävillä aloilla. Yhteisöjen tuomioistuin toteaa erityisesti, että yhteisö on saanut yksinomaisen toimivallan tehdä kolmansien maiden kanssa kansainvälisiä sopimuksia
  asioista, jotka vaikuttavat muun muassa asetuksella (EY) N:o 44/2001 (Bryssel I) vahvistettuihin sääntöihin
  , erityisesti tuomioistuinten toimivallasta ja tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa
  . |
| --- | --- |

(5)

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut uuden Luganon yleissopimuksen tekemisestä 7 päivänä helmikuuta 2006 antamassaan lausunnossa 1/03, että yhteisö on saanut yksinomaisen
  ulkoisen
  toimivallan
  neuvotella ja
  tehdä kolmansien maiden kanssa
  kansainvälisiä sopimuksia useilla EY:n perustamissopimuksen IV osastossa tarkoitetuilla merkittävillä aloilla. Yhteisöjen tuomioistuin toteaa erityisesti, että yhteisö on saanut yksinomaisen toimivallan tehdä kolmansien maiden kanssa kansainvälisiä sopimuksia
  asioista, jotka vaikuttavat muun muassa asetuksella (EY) N:o 44/2001 (Bryssel I) vahvistettuihin sääntöihin
  , erityisesti tuomioistuinten toimivallasta ja tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa
  .

| (5) | Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut uuden Luganon yleissopimuksen tekemisestä 7 päivänä helmikuuta 2006 antamassaan lausunnossa 1/03, että yhteisö on saanut yksinomaisen toimivallan tehdä kolmansien maiden kanssa
  kansainvälisen sopimuksen, kuten Luganon yleissopimuksen,
  asioista, jotka vaikuttavat muun muassa
  tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22 päivänä joulukuuta 2000 annetulla neuvoston
  asetuksella (EY) N:o 44/2001 (1) (Bryssel I) vahvistettuihin sääntöihin. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut uuden Luganon yleissopimuksen tekemisestä 7 päivänä helmikuuta 2006 antamassaan lausunnossa 1/03, että yhteisö on saanut yksinomaisen toimivallan tehdä kolmansien maiden kanssa
  kansainvälisen sopimuksen, kuten Luganon yleissopimuksen,
  asioista, jotka vaikuttavat muun muassa
  tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22 päivänä joulukuuta 2000 annetulla neuvoston
  asetuksella (EY) N:o 44/2001 (1) (Bryssel I) vahvistettuihin sääntöihin.

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| (6) | EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan nojalla on
  siten
  yhteisön tehtävä tehdä
  tällaiset
  sopimukset yhteisön ja kolmannen maan välillä yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa. |
| --- | --- |

(6)

EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan nojalla on
  siten
  yhteisön tehtävä tehdä
  tällaiset
  sopimukset yhteisön ja kolmannen maan välillä yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa.

| (6) | EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan nojalla on yhteisön tehtävä tehdä sopimukset yhteisön ja kolmannen maan välillä yhteisön
  yksinomaiseen
  toimivaltaan kuuluvissa asioissa |
| --- | --- |

(6)

EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan nojalla on yhteisön tehtävä tehdä sopimukset yhteisön ja kolmannen maan välillä yhteisön
  yksinomaiseen
  toimivaltaan kuuluvissa asioissa

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| (7) | EY:n perustamissopimuksen 10 artikla velvoittaa jäsenvaltiot helpottamaan yhteisön tehtävien toteuttamista ja pidättymään kaikista toimenpiteistä, jotka ovat omiaan vaarantamaan perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamisen. Tätä
  todellisen
  yhteistyön velvoitetta sovelletaan yleisesti eikä sen mukaan, onko yhteisöllä asiassa yksinomainen toimivalta. |
| --- | --- |

(7)

EY:n perustamissopimuksen 10 artikla velvoittaa jäsenvaltiot helpottamaan yhteisön tehtävien toteuttamista ja pidättymään kaikista toimenpiteistä, jotka ovat omiaan vaarantamaan perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamisen. Tätä
  todellisen
  yhteistyön velvoitetta sovelletaan yleisesti eikä sen mukaan, onko yhteisöllä asiassa yksinomainen toimivalta.

| (7) | EY:n perustamissopimuksen 10 artikla velvoittaa jäsenvaltiot helpottamaan yhteisön tehtävien toteuttamista ja pidättymään kaikista toimenpiteistä, jotka ovat omiaan vaarantamaan perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamisen. Tätä
  lojaalin
  yhteistyön velvoitetta sovelletaan yleisesti eikä sen mukaan, onko yhteisöllä asiassa yksinomainen toimivalta. |
| --- | --- |

(7)

EY:n perustamissopimuksen 10 artikla velvoittaa jäsenvaltiot helpottamaan yhteisön tehtävien toteuttamista ja pidättymään kaikista toimenpiteistä, jotka ovat omiaan vaarantamaan perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamisen. Tätä
  lojaalin
  yhteistyön velvoitetta sovelletaan yleisesti eikä sen mukaan, onko yhteisöllä asiassa yksinomainen toimivalta.

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| (8) | On arvioitava, onko vallitsevassa tilanteessa olemassa riittävä yhteisön etu, jonka perusteella kaikki voimassa olevat tai ehdotetut kahdenväliset sopimukset jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä olisi korvattava yhteisön sopimuksilla. Tätä varten on tarpeen ottaa käyttöön menettely, jolla on kaksi tarkoitusta. Ensinnäkin yhteisön on voitava menettelyn avulla arvioida, liittyykö jonkin tietyn kahdenvälisen sopimuksen tekemiseen tällainen riittävä yhteisön etu. Toiseksi menettelyn avulla on voitava valtuuttaa jäsenvaltiot tekemään kyseinen sopimus siinä tapauksessa, että yhteisön sopimuksen tekemiseen ei vallitsevassa tilanteessa ole riittävää yhteisön etua. |
| --- | --- |

(8)

On arvioitava, onko vallitsevassa tilanteessa olemassa riittävä yhteisön etu, jonka perusteella kaikki voimassa olevat tai ehdotetut kahdenväliset sopimukset jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä olisi korvattava yhteisön sopimuksilla. Tätä varten on tarpeen ottaa käyttöön menettely, jolla on kaksi tarkoitusta. Ensinnäkin yhteisön on voitava menettelyn avulla arvioida, liittyykö jonkin tietyn kahdenvälisen sopimuksen tekemiseen tällainen riittävä yhteisön etu. Toiseksi menettelyn avulla on voitava valtuuttaa jäsenvaltiot tekemään kyseinen sopimus siinä tapauksessa, että yhteisön sopimuksen tekemiseen ei vallitsevassa tilanteessa ole riittävää yhteisön etua.

Poistetaan.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| (9) | Olisi
  otettava käyttöön johdonmukainen ja läpinäkyvä menettely, jonka mukaisesti
  jäsenvaltiot
  valtuutetaan muuttamaan kolmansien maiden kanssa
  tehtyjä
  voimassa
  olevia sopimuksia
  tai neuvottelemaan ja tekemään
  uusia sopimuksia poikkeuksellisissa tilanteissa
  , erityisesti jos yhteisö ei itse ole ilmoittanut aikovansa käyttää
  sopimuksen tekemistä koskevaa
  ulkoista toimivaltaansa. Menettely ei vaikuta yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan eikä EY:n perustamissopimuksen 300 ja 307 artiklan määräyksiin.
  Koska ehdotettu menettely muodostaa poikkeuksen sääntöön, jonka mukaan yhteisöllä on yksinomainen toimivalta tehdä kansainvälisiä sopimuksia kyseisistä asioista, sitä
  on pidettävä poikkeustoimenpiteenä, minkä vuoksi on syytä rajoittaa sekä sen soveltamisalaa että sen ajallista soveltamista. |
| --- | --- |

(9)

Olisi
  otettava käyttöön johdonmukainen ja läpinäkyvä menettely, jonka mukaisesti
  jäsenvaltiot
  valtuutetaan muuttamaan kolmansien maiden kanssa
  tehtyjä
  voimassa
  olevia sopimuksia
  tai neuvottelemaan ja tekemään
  uusia sopimuksia poikkeuksellisissa tilanteissa
  , erityisesti jos yhteisö ei itse ole ilmoittanut aikovansa käyttää
  sopimuksen tekemistä koskevaa
  ulkoista toimivaltaansa. Menettely ei vaikuta yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan eikä EY:n perustamissopimuksen 300 ja 307 artiklan määräyksiin.
  Koska ehdotettu menettely muodostaa poikkeuksen sääntöön, jonka mukaan yhteisöllä on yksinomainen toimivalta tehdä kansainvälisiä sopimuksia kyseisistä asioista, sitä
  on pidettävä poikkeustoimenpiteenä, minkä vuoksi on syytä rajoittaa sekä sen soveltamisalaa että sen ajallista soveltamista.

| (9) | Sellaisten kolmansien maiden kanssa tehtävien sopimusten osalta, jotka koskevat erityisiä siviilioikeuden piiriin ja yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvia asioita, olisi
  otettava käyttöön johdonmukainen ja läpinäkyvä menettely, jonka mukaisesti
  jäsenvaltio
  valtuutetaan muuttamaan kolmansien maiden kanssa
  tehtyä
  voimassa
  olevaa sopimusta
  tai neuvottelemaan ja tekemään
  uuden sopimuksen
  , erityisesti jos yhteisö ei itse ole ilmoittanut aikovansa käyttää ulkoista toimivaltaansa
  sopimuksen tekemiseksi jo olemassa olevan tai ehdotetun neuvotteluvaltuutuksen perusteella.
  Menettely ei vaikuta yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan eikä EY:n perustamissopimuksen 300 ja 307 artiklan määräyksiin.
  Sitä
  on pidettävä poikkeustoimenpiteenä, minkä vuoksi on syytä rajoittaa sekä sen soveltamisalaa että sen ajallista soveltamista. |
| --- | --- |

(9)

Sellaisten kolmansien maiden kanssa tehtävien sopimusten osalta, jotka koskevat erityisiä siviilioikeuden piiriin ja yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvia asioita, olisi
  otettava käyttöön johdonmukainen ja läpinäkyvä menettely, jonka mukaisesti
  jäsenvaltio
  valtuutetaan muuttamaan kolmansien maiden kanssa
  tehtyä
  voimassa
  olevaa sopimusta
  tai neuvottelemaan ja tekemään
  uuden sopimuksen
  , erityisesti jos yhteisö ei itse ole ilmoittanut aikovansa käyttää ulkoista toimivaltaansa
  sopimuksen tekemiseksi jo olemassa olevan tai ehdotetun neuvotteluvaltuutuksen perusteella.
  Menettely ei vaikuta yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan eikä EY:n perustamissopimuksen 300 ja 307 artiklan määräyksiin.
  Sitä
  on pidettävä poikkeustoimenpiteenä, minkä vuoksi on syytä rajoittaa sekä sen soveltamisalaa että sen ajallista soveltamista.

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

| (9 a) | Tätä asetusta ei sovelleta, jos yhteisö on jo tehnyt kyseisen kolmannen maan tai kyseisten kolmansien maiden kanssa sopimuksen samasta aiheesta. Kahden sopimuksen olisi katsottava koskevan samaa asiaa vain silloin ja siinä määrin, kun niillä säännellään olennaisilta osin samojen oikeudellisten erityiskysymysten sisältöä. Säännösten, joissa vain todetaan yleinen aikomus tehdä yhteistyötä tällaisissa asioissa, ei pitäisi katsoa koskevan samaa asiaa. |
| --- | --- |

(9 a)

Tätä asetusta ei sovelleta, jos yhteisö on jo tehnyt kyseisen kolmannen maan tai kyseisten kolmansien maiden kanssa sopimuksen samasta aiheesta. Kahden sopimuksen olisi katsottava koskevan samaa asiaa vain silloin ja siinä määrin, kun niillä säännellään olennaisilta osin samojen oikeudellisten erityiskysymysten sisältöä. Säännösten, joissa vain todetaan yleinen aikomus tehdä yhteistyötä tällaisissa asioissa, ei pitäisi katsoa koskevan samaa asiaa.

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 b kappale (uusi)

| (9 b) | Tätä asetusta olisi sovellettava myös tiettyihin alueellisiin sopimuksiin, joihin viitataan voimassa olevissa yhteisön säädöksissä. |
| --- | --- |

(9 b)

Tätä asetusta olisi sovellettava myös tiettyihin alueellisiin sopimuksiin, joihin viitataan voimassa olevissa yhteisön säädöksissä.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 c kappale (uusi)

| (9 c) | Komission olisi määriteltävä ensisijaiset tavoitteet yhteisön ulkosuhteiden kehittämiseksi siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alalla neuvoston mahdollisesti tulevaisuudessa hyväksymien suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(9 c)

Komission olisi määriteltävä ensisijaiset tavoitteet yhteisön ulkosuhteiden kehittämiseksi siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alalla neuvoston mahdollisesti tulevaisuudessa hyväksymien suuntaviivojen mukaisesti.

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| (10) | Tämän asetuksen soveltamisala olisi rajoitettava alakohtaisiin asioihin, jotka koskevat tuomioistuimen toimivaltaa ja tuomioiden ja oikeuden päätösten tunnustamista ja täytäntöönpanoa avioliittoa, vanhempainvastuuta ja elatusvelvollisuutta koskevissa asioissa sekä elatusvelvollisuutta koskevissa asioissa sovellettavaa lakia. |
| --- | --- |

(10)

Tämän asetuksen soveltamisala olisi rajoitettava alakohtaisiin asioihin, jotka koskevat tuomioistuimen toimivaltaa ja tuomioiden ja oikeuden päätösten tunnustamista ja täytäntöönpanoa avioliittoa, vanhempainvastuuta ja elatusvelvollisuutta koskevissa asioissa sekä elatusvelvollisuutta koskevissa asioissa sovellettavaa lakia.

Poistetaan.

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| (11) | Valtuutus olisi vaadittava sekä
  neuvottelujen aloittamista
  että
  niiden jatkamista ja sopimuksen tekemistä varten, jotta voidaan varmistaa, että jokin jäsenvaltion
  ehdottama s
  opimus ei tee yhteisön oikeudesta tehotonta eikä haittaa sen säännöillä perustetun järjestelmän moitteetonta toimintaa.
  Näin
  komissio voi arvioida neuvottelujen
  (mahdollisen)
  tuloksen odotettua vaikutusta yhteisön oikeuteen.
  Tarvittaessa komissio voi esittää neuvotteluohjeita tai vaatia tiettyjen lausekkeiden sisällyttämistä ehdotettuihin sopimuksiin. |
| --- | --- |

(11)

Valtuutus olisi vaadittava sekä
  neuvottelujen aloittamista
  että
  niiden jatkamista ja sopimuksen tekemistä varten, jotta voidaan varmistaa, että jokin jäsenvaltion
  ehdottama s
  opimus ei tee yhteisön oikeudesta tehotonta eikä haittaa sen säännöillä perustetun järjestelmän moitteetonta toimintaa.
  Näin
  komissio voi arvioida neuvottelujen
  (mahdollisen)
  tuloksen odotettua vaikutusta yhteisön oikeuteen.
  Tarvittaessa komissio voi esittää neuvotteluohjeita tai vaatia tiettyjen lausekkeiden sisällyttämistä ehdotettuihin sopimuksiin.

| (11) | Kyseisen jäsenvaltion olisi ilmoitettava komissiolle aikomuksestaan hankkia valtuutus virallisten sopimusta koskevien
  neuvottelujen aloittamista
  tai
  niiden jatkamista ja sopimuksen tekemistä varten, jotta voidaan varmistaa, että jokin jäsenvaltion
  suunnittelema
  sopimus ei tee yhteisön oikeudesta tehotonta eikä haittaa sen säännöillä perustetun järjestelmän moitteetonta toimintaa
  ja että se ei haittaa yhteisön ulkopolitiikkaa sellaisena kuin siitä on yhteisössä sovittu
  .
  Ilmoitus olisi tehtävä kirjeitse tai sähköisesti. Sen on sisällettävä kaikki tarvittavat tiedot ja asiakirjat, joiden avulla
  komissio voi arvioida neuvottelujen tuloksen odotettua vaikutusta yhteisön oikeuteen. |
| --- | --- |

(11)

Kyseisen jäsenvaltion olisi ilmoitettava komissiolle aikomuksestaan hankkia valtuutus virallisten sopimusta koskevien
  neuvottelujen aloittamista
  tai
  niiden jatkamista ja sopimuksen tekemistä varten, jotta voidaan varmistaa, että jokin jäsenvaltion
  suunnittelema
  sopimus ei tee yhteisön oikeudesta tehotonta eikä haittaa sen säännöillä perustetun järjestelmän moitteetonta toimintaa
  ja että se ei haittaa yhteisön ulkopolitiikkaa sellaisena kuin siitä on yhteisössä sovittu
  .
  Ilmoitus olisi tehtävä kirjeitse tai sähköisesti. Sen on sisällettävä kaikki tarvittavat tiedot ja asiakirjat, joiden avulla
  komissio voi arvioida neuvottelujen tuloksen odotettua vaikutusta yhteisön oikeuteen.

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 a kappale (uusi)

| (11 a) | Olisi arvioitava, onko olemassa yhteisön etu, jonka perusteella olisi tehtävä kahdenvälinen sopimus yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välillä, tai tarvittaessa yhteisön etu, jonka perusteella voimassa oleva kahdenvälinen sopimus jäsenvaltion ja kolmannen maan välillä olisi korvattava yhteisön sopimuksella.




  Sitä varten kaikille jäsenvaltioille olisi ilmoitettava komission vastaanottamista ilmoituksista, jotka koskevat tietyn jäsenvaltion suunniteltua sopimusta, jotta jäsenvaltiot voisivat osoittaa kiinnostuksensa liittyä ilmoituksen antavan jäsenvaltion aloitteeseen. Jos tästä tietojenvaihdosta käy ilmi, että yhteisön etu on olemassa, komission olisi harkittava neuvotteluvaltuutuksen ehdottamista, jotta sopimus voitaisiin tehdä yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välillä. |
| --- | --- |

(11 a)

Olisi arvioitava, onko olemassa yhteisön etu, jonka perusteella olisi tehtävä kahdenvälinen sopimus yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välillä, tai tarvittaessa yhteisön etu, jonka perusteella voimassa oleva kahdenvälinen sopimus jäsenvaltion ja kolmannen maan välillä olisi korvattava yhteisön sopimuksella.

Sitä varten kaikille jäsenvaltioille olisi ilmoitettava komission vastaanottamista ilmoituksista, jotka koskevat tietyn jäsenvaltion suunniteltua sopimusta, jotta jäsenvaltiot voisivat osoittaa kiinnostuksensa liittyä ilmoituksen antavan jäsenvaltion aloitteeseen. Jos tästä tietojenvaihdosta käy ilmi, että yhteisön etu on olemassa, komission olisi harkittava neuvotteluvaltuutuksen ehdottamista, jotta sopimus voitaisiin tehdä yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välillä.

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 b kappale (uusi)

| (11 b) | Jos komissio pyytää lisätietoja jäsenvaltiolta arvioidessaan, olisiko kyseinen jäsenvaltio valtuutettava aloittamaan neuvottelut kolmannen maan tai kolmansien maiden kanssa, tämä pyyntö ei saisi vaikuttaa sen ajan pituuteen, jonka kuluessa komission on annettava perusteltu päätös jäsenvaltion neuvottelujen aloittamista koskevasta hakemuksesta. |
| --- | --- |

(11 b)

Jos komissio pyytää lisätietoja jäsenvaltiolta arvioidessaan, olisiko kyseinen jäsenvaltio valtuutettava aloittamaan neuvottelut kolmannen maan tai kolmansien maiden kanssa, tämä pyyntö ei saisi vaikuttaa sen ajan pituuteen, jonka kuluessa komission on annettava perusteltu päätös jäsenvaltion neuvottelujen aloittamista koskevasta hakemuksesta.

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 c kappale (uusi)

| (11 c) | Kun komissio antaa valtuutuksen virallisten neuvottelujen aloittamiseen, se voi tarvittaessa esittää neuvotteluohjeita tai vaatia tiettyjen lausekkeiden sisällyttämistä ehdotettuihin sopimuksiin. Komissiolle olisi tiedotettava täysimääräisesti eri neuvotteluvaiheissa kaikista tämän asetuksen soveltamispiiriin kuuluvista asioista ja sen voidaan sallia osallistua neuvotteluihin näiden asioiden tarkkailijana. |
| --- | --- |

(11 c)

Kun komissio antaa valtuutuksen virallisten neuvottelujen aloittamiseen, se voi tarvittaessa esittää neuvotteluohjeita tai vaatia tiettyjen lausekkeiden sisällyttämistä ehdotettuihin sopimuksiin. Komissiolle olisi tiedotettava täysimääräisesti eri neuvotteluvaiheissa kaikista tämän asetuksen soveltamispiiriin kuuluvista asioista ja sen voidaan sallia osallistua neuvotteluihin näiden asioiden tarkkailijana.

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 d kappale (uusi)

| (11 d) | Kun jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle aikeestaan aloittaa neuvottelut jonkin kolmannen maan kanssa, niiden on kerrottava komissiolle tekijöistä, joilla on merkitystä sen arvion kannalta, joka sen on laadittava. Komission antaman valtuutuksen ja mahdollisten neuvotteluohjeiden tai toisessa tapauksessa komission kieltäytymisen olisi koskettava vain asioita, jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(11 d)

Kun jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle aikeestaan aloittaa neuvottelut jonkin kolmannen maan kanssa, niiden on kerrottava komissiolle tekijöistä, joilla on merkitystä sen arvion kannalta, joka sen on laadittava. Komission antaman valtuutuksen ja mahdollisten neuvotteluohjeiden tai toisessa tapauksessa komission kieltäytymisen olisi koskettava vain asioita, jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 e kappale (uusi)

| (11 e) | Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille olisi tiedotettava kaikista komission saamista ilmoituksista, jotka koskevat ehdotettuja tai neuvoteltuja sopimuksia, sekä mahdollisista perustelluista päätöksistä, jotka komissio tekee tämän asetuksen nojalla. Näiden tietojen olisi kuitenkin oltava täysin mahdollisesti sovellettavien luottamuksellisuutta koskevien edellytysten mukaisia. |
| --- | --- |

(11 e)

Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille olisi tiedotettava kaikista komission saamista ilmoituksista, jotka koskevat ehdotettuja tai neuvoteltuja sopimuksia, sekä mahdollisista perustelluista päätöksistä, jotka komissio tekee tämän asetuksen nojalla. Näiden tietojen olisi kuitenkin oltava täysin mahdollisesti sovellettavien luottamuksellisuutta koskevien edellytysten mukaisia.

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 f kappale (uusi)

| (11 f) | Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ja varmistavat, että luottamuksellisiksi määritettyjä tietoja käsitellään Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/20011 (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

(11 f)

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ja varmistavat, että luottamuksellisiksi määritettyjä tietoja käsitellään Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/20011 (2) mukaisesti.

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 g kappale (uusi)

| (11 g) | Jos komissio ei antamansa arvion perusteella aio antaa valtuutusta virallisten neuvottelujen aloittamiseen tai neuvotellun sopimuksen tekemiseen, se antaa lausunnon kyseiselle jäsenvaltiolle ennen perustellun päätöksensä antamista. Kun on kyse neuvotellun sopimuksen tekemisestä, lausunto osoitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

(11 g)

Jos komissio ei antamansa arvion perusteella aio antaa valtuutusta virallisten neuvottelujen aloittamiseen tai neuvotellun sopimuksen tekemiseen, se antaa lausunnon kyseiselle jäsenvaltiolle ennen perustellun päätöksensä antamista. Kun on kyse neuvotellun sopimuksen tekemisestä, lausunto osoitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| (12) | Sopimuksessa olisi määrättävä sen irtisanomisesta, kun saman kolmannen maan kanssa tehdään yhteisön sopimus samasta asiasta, jotta voidaan varmistaa, ettei sopimus muodosta estettä oikeudellista yhteistyötä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa koskevan yhteisön ulkopolitiikan toteuttamiselle. |
| --- | --- |

(12)

Sopimuksessa olisi määrättävä sen irtisanomisesta, kun saman kolmannen maan kanssa tehdään yhteisön sopimus samasta asiasta, jotta voidaan varmistaa, ettei sopimus muodosta estettä oikeudellista yhteistyötä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa koskevan yhteisön ulkopolitiikan toteuttamiselle.

| (12) | Sopimuksessa olisi määrättävä
  joko
  sen irtisanomisesta
  osittain tai kokonaan, jos myöhemmin tehdään sopimus yhteisön tai yhteisön sekä sen jäsenvaltioiden ja
  saman kolmannen maan kanssa samasta asiasta,
  tai määrättävä siitä, että tällaisen myöhemmän sopimuksen määräykset korvaavat suoraan kyseisen sopimuksen määräykset,
  jotta voidaan varmistaa, ettei
  neuvoteltu
  sopimus muodosta estettä oikeudellista yhteistyötä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa koskevan yhteisön ulkopolitiikan toteuttamiselle. |
| --- | --- |

(12)

Sopimuksessa olisi määrättävä
  joko
  sen irtisanomisesta
  osittain tai kokonaan, jos myöhemmin tehdään sopimus yhteisön tai yhteisön sekä sen jäsenvaltioiden ja
  saman kolmannen maan kanssa samasta asiasta,
  tai määrättävä siitä, että tällaisen myöhemmän sopimuksen määräykset korvaavat suoraan kyseisen sopimuksen määräykset,
  jotta voidaan varmistaa, ettei
  neuvoteltu
  sopimus muodosta estettä oikeudellista yhteistyötä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa koskevan yhteisön ulkopolitiikan toteuttamiselle.

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| (13) | On
  tarpeen säätää
  siirtymätoimenpiteistä sellaisten tilanteiden sääntelemiseksi, joissa
  jäsenvaltiot ovat
  tämän asetuksen tullessa voimaan parhaillaan neuvottelemassa kolmannen maan kanssa tai
  ovat saattaneet
  neuvottelut päätökseen, mutta
  eivät
  ole vielä
  ilmoittaneet
  suostumuksestaan sitoutua sopimukseen. |
| --- | --- |

(13)

On
  tarpeen säätää
  siirtymätoimenpiteistä sellaisten tilanteiden sääntelemiseksi, joissa
  jäsenvaltiot ovat
  tämän asetuksen tullessa voimaan parhaillaan neuvottelemassa kolmannen maan kanssa tai
  ovat saattaneet
  neuvottelut päätökseen, mutta
  eivät
  ole vielä
  ilmoittaneet
  suostumuksestaan sitoutua sopimukseen.

| (13) | On
  säädettävä
  siirtymätoimenpiteistä sellaisten tilanteiden sääntelemiseksi, joissa
  jäsenvaltio on
  tämän asetuksen tullessa voimaan parhaillaan neuvottelemassa kolmannen maan kanssa tai
  on saattanut
  neuvottelut päätökseen, mutta
  ei
  ole vielä
  ilmoittanut
  suostumuksestaan sitoutua sopimukseen. |
| --- | --- |

(13)

On
  säädettävä
  siirtymätoimenpiteistä sellaisten tilanteiden sääntelemiseksi, joissa
  jäsenvaltio on
  tämän asetuksen tullessa voimaan parhaillaan neuvottelemassa kolmannen maan kanssa tai
  on saattanut
  neuvottelut päätökseen, mutta
  ei
  ole vielä
  ilmoittanut
  suostumuksestaan sitoutua sopimukseen.

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| (13 a) | Varmistaakseen, että asetuksen toimeenpanosta on saatu riittävästi kokemusta, komission olisi toimitettava kertomuksensa aikaisintaan kahdeksan vuotta sen toimeenpanon jälkeen. Komission olisi kertomuksessaan, valtaoikeuksiaan harjoittaen, vahvistettava kyseisen asetuksen tilapäinen luonne tai tutkia, pitäisikö kyseinen asetus korvata toisella samoja aiheita kattavalla asetuksella tai pitäisikö asetukseen sisällyttää myös muita yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvia ja yhteisön muiden välineiden hallinnoimia asioita. |
| --- | --- |

(13 a)

Varmistaakseen, että asetuksen toimeenpanosta on saatu riittävästi kokemusta, komission olisi toimitettava kertomuksensa aikaisintaan kahdeksan vuotta sen toimeenpanon jälkeen. Komission olisi kertomuksessaan, valtaoikeuksiaan harjoittaen, vahvistettava kyseisen asetuksen tilapäinen luonne tai tutkia, pitäisikö kyseinen asetus korvata toisella samoja aiheita kattavalla asetuksella tai pitäisikö asetukseen sisällyttää myös muita yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvia ja yhteisön muiden välineiden hallinnoimia asioita.

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 b kappale (uusi)

| (13 b) | Mikäli komission toimittamassa kertomuksessa vahvistetaan kyseisen asetuksen tilapäinen luonne, jäsenvaltiolla on silti kertomuksen toimittamisen jälkeen oltava mahdollisuus ilmoittaa komissiolle käynnissä olevista tai jo ilmoitetuista neuvotteluista saadakseen luvan aloittaa viralliset neuvottelut. |
| --- | --- |

(13 b)

Mikäli komission toimittamassa kertomuksessa vahvistetaan kyseisen asetuksen tilapäinen luonne, jäsenvaltiolla on silti kertomuksen toimittamisen jälkeen oltava mahdollisuus ilmoittaa komissiolle käynnissä olevista tai jo ilmoitetuista neuvotteluista saadakseen luvan aloittaa viralliset neuvottelut.

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| (14) | Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY mukaisesti.

Poistetaan.

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| (15) | Perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on sen tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(15)

Perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on sen tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (15) | EY:n
  perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on sen tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(15)

EY:n
  perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on sen tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 16 kappale

| (16) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti
  osallistuvat
  tämän asetuksen antamiseen ja soveltamiseen
  siltä osin kuin ne ovat osallistuneet tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien asetusten antamiseen ja soveltamiseen tai ovat hyväksyneet aiemmat asetukset sen jälkeen kun ne on annettu
  . |
| --- | --- |

(16)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti
  osallistuvat
  tämän asetuksen antamiseen ja soveltamiseen
  siltä osin kuin ne ovat osallistuneet tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien asetusten antamiseen ja soveltamiseen tai ovat hyväksyneet aiemmat asetukset sen jälkeen kun ne on annettu
  .

| (16) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti
  ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua
  tämän asetuksen antamiseen ja soveltamiseen. |
| --- | --- |

(16)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyn pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti
  ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua
  tämän asetuksen antamiseen ja soveltamiseen.

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta

1.   Tällä asetuksella perustetaan menettely, jolla jäsenvaltio voidaan valtuuttaa muuttamaan
  kyseisen jäsenvaltion ja jonkin kolmannen maan välillä tehtyä
  voimassa olevaa
  kahdenvälistä
  sopimusta tai neuvottelemaan ja tekemään uusi
  kahdenvälinen
  sopimus seuraavissa säännöksissä säädetyin edellytyksin.

1.   Tällä asetuksella perustetaan menettely, jolla jäsenvaltio voidaan valtuuttaa muuttamaan voimassa olevaa sopimusta tai neuvottelemaan ja tekemään uusi sopimus seuraavissa säännöksissä säädetyin edellytyksin.

Menettely ei vaikuta yhteisön ja sen jäsenvaltioiden toimivaltaan.

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 kohta

2.   Tätä asetusta sovelletaan
  jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiin kahdenvälisiin alakohtaisiin
  sopimuksiin, jotka koskevat
  tuomioistuimen toimivaltaa, tuomioiden ja oikeuden päätösten tunnustamista ja täytäntöönpanoa avioliittoa, vanhempainvastuuta ja elatusvelvollisuutta koskevissa asioissa sekä elatusvelvollisuutta koskevissa asioissa sovellettavaa lakia
  .

2.   Tätä asetusta sovelletaan sopimuksiin, jotka koskevat
  asetuksen (EY) N:o 2201/2003 (3) ja asetuksen (EY) N:o 4/2009 (4) soveltamisalaan kokonaisuudessaan tai osittain kuuluvia kysymyksiä siltä osin kuin nämä kuuluvat yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan
  .

Tarkistus 84

Edotus asetukseksi

1 artikla – 2 a kohta (uusi)

2 a.
     
  Tätä asetusta ei sovelleta, jos yhteisö on jo tehnyt kyseisen kolmannen maan tai kyseisten kolmansien maiden kanssa sopimuksen samasta aiheesta.

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta

1.   Tässä asetuksessa ”sopimuksella” tarkoitetaan kahdenvälistä sopimusta jäsenvaltion ja kolmannen maan välillä.

1.   Tässä asetuksessa ”sopimuksella” tarkoitetaan:

| (a) | kahdenvälistä sopimusta jäsenvaltion ja kolmannen maan välillä; |
| --- | --- |

(a)

kahdenvälistä sopimusta jäsenvaltion ja kolmannen maan välillä;

| (B) | asetuksessa (EY) N:o 2201/2003 59 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja alueellisia sopimuksia rajoittamatta kuitenkaan kyseisen asetuksen 59 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 3 kohdan sekä asetuksen (EY) N:o 4/2009 69 artiklan 3 alakohdan soveltamista. |
| --- | --- |

(B)

asetuksessa (EY) N:o 2201/2003 59 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja alueellisia sopimuksia rajoittamatta kuitenkaan kyseisen asetuksen 59 artiklan 2 kohdan c alakohdan ja 3 kohdan sekä asetuksen (EY) N:o 4/2009 69 artiklan 3 alakohdan soveltamista.

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 2 kohta

2.   Tässä asetuksessa ”jäsenvaltiolla” tarkoitetaan kaikkia jäsenvaltioita Tanskaa lukuun ottamatta.

Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta

1.   Jos jäsenvaltio aikoo aloittaa
  kolmannen maan kanssa
  neuvottelut voimassa
  olevan sopimuksen muuttamisesta
  tai
  tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan
  uuden sopimuksen
  tekemisestä
  , sen on ilmoitettava aikeestaan komissiolle kirjallisesti.

1.   Jos jäsenvaltio aikoo aloittaa neuvottelut
  muuttaakseen
  voimassa
  olevaa sopimusta
  tai
  tehdäkseen
  uuden sopimuksen
  ja kyseinen sopimus kuuluu tämän asetuksen soveltamisalaan
  , sen on ilmoitettava aikeestaan komissiolle kirjallisesti
  mahdollisimman aikaisin ennen virallisten neuvottelujen suunniteltua aloittamista
  .

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta

2.   Ilmoituksen yhteydessä on toimitettava jäljennös voimassa olevasta sopimuksesta, sopimusluonnos tai
  kolmannen maan laatima
  ehdotusluonnos
  , jos sellainen on saatavilla,
  ja muut asiaa koskevat asiakirjat. Jäsenvaltion on esitettävä neuvottelujen
  tavoitteet
  ja täsmennettävä, mitä kysymyksiä
  niissä
  on tarkoitus käsitellä, tai mitä voimassa olevan sopimuksen määräyksiä on tarkoitus muuttaa
  , sekä kaikki muut asiaa koskevat tiedot
  .

2.   Ilmoituksen yhteydessä on
  tapauksen mukaan
  toimitettava jäljennös voimassa olevasta sopimuksesta, sopimusluonnos tai ehdotusluonnos ja muut asiaa koskevat asiakirjat. Jäsenvaltion on esitettävä neuvottelujen
  aihe
  ja mainittava erityisesti, mitä kysymyksiä
  suunnitellussa sopimuksessa
  on tarkoitus käsitellä tai mitä voimassa olevan sopimuksen määräyksiä on tarkoitus muuttaa.
  Jäsenvaltio voi toimittaa mitä tahansa muita lisätietoja.

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 kohta

3.
     
  Ilmoitus on tehtävä vähintään kolme kuukautta ennen kyseessä olevan kolmannen maan kanssa käytävien virallisten neuvottelujen suunniteltua alkamisajankohtaa.

Poistetaan.

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta

1.   Ilmoituksen saatuaan komissio arvioi, voiko jäsenvaltio
  jatkaa neuvotteluja asianomaisen kolmannen maan kanssa
  .
  Jos yhteisö on jo tehnyt kyseisen kolmannen maan kanssa sopimuksen samasta aiheesta, komissio hylkää jäsenvaltion hakemuksen automaattisesti.

1.   Ilmoituksen saatuaan komissio arvioi, voiko jäsenvaltio
  aloittaa viralliset neuvottelut
  .

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – johdantokappale

2.   
  Jos yhteisö ei vielä ole tehnyt sopimusta kyseisen kolmannen maan kanssa,
  komissio tarkistaa arviota laatiessaan ensiksi sen, onko
  lähitulevaisuudessa
  tarkoitus
  tehdä
  kyseisen kolmannen maan kanssa
  yhteisön sopimus samasta aiheesta
  . Jos näin ei ole, komissio voi
  antaa valtuutuksen
  ,
  jos
  seuraavat
  kaksi ehtoa täyttyvät
  :

2.   Komissio tarkistaa
  tätä
  arviota tehdessään ensiksi sen, onko
  seuraavien 24 kuukauden aikana nimenomaisesti
  tarkoitus
  antaa yhteisön sopimusta
  kyseisen kolmannen maan
  tai kyseisten kolmansien maiden
  kanssa
  koskeva neuvotteluvaltuutus
  . Jos näin ei ole, komissio
  arvioi
  ,
  täyttyvätkö kaikki
  seuraavat
  ehdot
  :

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – a alakohta

| (a) | asianomainen jäsenvaltio on
  osoittanut
  , että sopimuksen
  tekeminen kyseisen kolmannen maan kanssa perustuu erityiseen etuun
  , joka
  liittyy esimerkiksi
  jäsenvaltion ja kyseisen kolmannen maan
  välisiin taloudellisiin, maantieteellisiin, kulttuurisiin tai historiallisiin siteisiin
  ; |
| --- | --- |

(a)

asianomainen jäsenvaltio on
  osoittanut
  , että sopimuksen
  tekeminen kyseisen kolmannen maan kanssa perustuu erityiseen etuun
  , joka
  liittyy esimerkiksi
  jäsenvaltion ja kyseisen kolmannen maan
  välisiin taloudellisiin, maantieteellisiin, kulttuurisiin tai historiallisiin siteisiin
  ;

| (a) | asianomainen jäsenvaltio on
  toimittanut tiedot siitä
  , että
  sillä on
  sopimuksen
  tekemiseen erityinen intressi
  , joka
  johtuu taloudellisista, maantieteellisistä, kulttuurisista, historiallisista, yhteiskunnallisista tai poliittisista siteistä
  jäsenvaltion ja kyseisen kolmannen maan
  välillä
  ; |
| --- | --- |

(a)

asianomainen jäsenvaltio on
  toimittanut tiedot siitä
  , että
  sillä on
  sopimuksen
  tekemiseen erityinen intressi
  , joka
  johtuu taloudellisista, maantieteellisistä, kulttuurisista, historiallisista, yhteiskunnallisista tai poliittisista siteistä
  jäsenvaltion ja kyseisen kolmannen maan
  välillä
  ;

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – b alakohta

| (b) | komissio toteaa, että ehdotetulla sopimuksella on vain rajoitettu vaikutus voimassa olevien
  yhteisön
  sääntöjen yhtenäiseen ja johdonmukaiseen soveltamiseen ja näillä
  säännöillä
  perustetun
  järjestelmän
  moitteettomaan toimintaan. |
| --- | --- |

(b)

komissio toteaa, että ehdotetulla sopimuksella on vain rajoitettu vaikutus voimassa olevien
  yhteisön
  sääntöjen yhtenäiseen ja johdonmukaiseen soveltamiseen ja näillä
  säännöillä
  perustetun
  järjestelmän
  moitteettomaan toimintaan.

| (b) | jäsenvaltion toimittamien tietojen perusteella suunniteltu sopimus ei vaikuta saattavan
  yhteisön
  oikeutta tehottomaksi eikä vaikuta haittaavan sen
  säännöillä
  aikaansaadun
  järjestelmän
  moitteetonta toimintaa; ja |
| --- | --- |

(b)

jäsenvaltion toimittamien tietojen perusteella suunniteltu sopimus ei vaikuta saattavan
  yhteisön
  oikeutta tehottomaksi eikä vaikuta haittaavan sen
  säännöillä
  aikaansaadun
  järjestelmän
  moitteetonta toimintaa; ja

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

| (b a) | suunniteltu sopimus ei aiheuttaisi haittaa yhteisön päättämälle yhteisön ulkosuhdepolitiikan tavoitteelle ja tarkoitukselle. |
| --- | --- |

(b a)

suunniteltu sopimus ei aiheuttaisi haittaa yhteisön päättämälle yhteisön ulkosuhdepolitiikan tavoitteelle ja tarkoitukselle.

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 a kohta (uusi)

2 a.
     
  Jos jäsenvaltion toimittamat tiedot eivät ole riittävät arvion tekemiseksi, komissio voi pyytää lisätietoja.

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

1.   Jos
  komissio katsoo, ettei sopimuksen tekemiselle ole estettä 4 artiklassa tarkoitettujen ehtojen perusteella
  ,
  se voi valtuuttaa jäsenvaltion aloittamaan
  sopimusneuvottelut
  asianomaisen kolmannen maan kanssa
  . Tarvittaessa komissio voi esittää neuvotteluohjeita ja pyytää tiettyjen lausekkeiden sisällyttämistä
  ehdotettuun
  sopimukseen.

1.   Jos
  ehdotettu sopimus täyttää 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut ehdot
  ,
  komissio antaa jäsenvaltiolle luvan aloittaa viralliset
  sopimusneuvottelut. Tarvittaessa komissio voi ehdottaa neuvotteluohjeita ja
  voi
  pyytää tiettyjen lausekkeiden sisällyttämistä
  suunniteltuun
  sopimukseen.

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

2.   Sopimuksessa on oltava
  irtisanomislauseke
  siltä varalta, että
  yhteisö tekee
  saman kolmannen maan
  kanssa sopimuksen
  samasta aiheesta
  .

2.   Sopimuksessa on oltava
  lauseke, joka koskee joko

| (a) | sopimuksen täyttä tai osittaista irtisanomista
  siltä varalta, että
  yhteisön tai yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja
  saman kolmannen maan
  tai samojen kolmansien maiden välillä tehdään myöhemmin sopimus
  samasta aiheesta
  , tai |
| --- | --- |

(a)

sopimuksen täyttä tai osittaista irtisanomista
  siltä varalta, että
  yhteisön tai yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja
  saman kolmannen maan
  tai samojen kolmansien maiden välillä tehdään myöhemmin sopimus
  samasta aiheesta
  , tai

| (b) | sopimuksen asiaa koskevien määräysten suoraa korvaamista samaa aihetta koskevan yhteisön tai yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä kyseisen kolmannen maan tai kyseisten kolmansien maiden välisen myöhemmän sopimuksen määräyksillä. |
| --- | --- |

(b)

sopimuksen asiaa koskevien määräysten suoraa korvaamista samaa aihetta koskevan yhteisön tai yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä kyseisen kolmannen maan tai kyseisten kolmansien maiden välisen myöhemmän sopimuksen määräyksillä.

Sopimuksessa on oltava seuraava
  lauseke: ”(Jäsenvaltion nimi) irtisanoo sopimuksen, kun Euroopan yhteisö tekee sopimuksen (kolmannen maan nimi) kanssa tällä sopimuksella säänneltävistä yksityisoikeuden alaan kuuluvista aiheista”.

Edellä a alakohdassa tarkoitettu
  lauseke
  olisi muotoiltava seuraavasti
  : ”(Jäsenvaltion nimi) irtisanoo
  tämän
  sopimuksen
  osittain tai kokonaan
  , jos Euroopan yhteisö tekee
  tai Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot tekevät
  sopimuksen (kolmannen maan nimi
  tai kolmansien maiden nimet
  ) kanssa tällä sopimuksella säänneltävistä siviilioikeuden alaan kuuluvista aiheista”.

Edellä b alakohdassa tarkoitettu lauseke olisi muotoiltava seuraavasti: ”Sopimuksen/säännösten (täsmennettävä) soveltaminen lakkaa päivänä, jona Euroopan yhteisön tai Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä (kolmannen maan nimi tai kolmansien maiden nimet) välinen sopimus tulee voimaan niiden asioiden osalta, joita sopimus koskee / säännökset koskevat.”

Komissio tekee perustellun päätöksen jäsenvaltion esittämästä hakemuksesta 90 päivän kuluessa 3 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta.

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 3 kohta

Komissio tekee 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua valtuutusta koskevan päätöksen 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

Poistetaan.

Komissio tekee päätöksen jäsenvaltion esittämästä hakemuksesta kuuden kuukauden kuluessa 3 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

5 a artikla (uusi)

5 a artikla

Kieltäytyminen antamasta valtuutusta virallisten neuvottelujen aloittamiseen

1.
     
  Jos komissio ei 4 artiklan nojalla antamansa arvion perusteella aio antaa valtuutusta virallisten neuvottelujen aloittamiseen ehdotetusta sopimuksesta, se antaa lausunnon kyseiselle jäsenvaltiolle 90 päivän kuluessa 3 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta.

2.
     
  Kyseinen jäsenvaltio voi 30 päivän kuluessa komission lausunnon antamisesta pyytää komissiota aloittamaan keskustelut kanssaan ratkaisun löytämiseksi.

3.
     
  Jos kyseinen jäsenvaltio ei pyydä komissiota aloittamaan keskusteluja kanssaan 2 kohdassa säädetyn aikarajan sisällä, komissio tekee perustellun päätöksen jäsenvaltion hakemuksesta 130 päivän kuluessa 3 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta.

4.
     
  Jos 2 kohdassa tarkoitetut keskustelut käydään, komissio antaa perustellun päätöksen kyseisen jäsenvaltion hakemuksesta 30 päivän kuluessa keskustelujen päättämisestä.

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

6 artikla

Komissio voi osallistua jäsenvaltion ja kolmannen maan välisiin neuvotteluihin tarkkailijana. Jos komissio ei osallistu neuvotteluihin tarkkailijana, sille on ilmoitettava neuvottelujen edistymisestä ja niiden tuloksesta neuvottelujen kaikissa eri vaiheissa.

Komissio voi osallistua jäsenvaltion ja kolmannen maan välisiin neuvotteluihin tarkkailijana
  tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien asioiden osalta
  . Jos komissio ei osallistu neuvotteluihin tarkkailijana, sille on ilmoitettava neuvottelujen edistymisestä ja niiden tuloksesta neuvottelujen kaikissa eri vaiheissa.

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta

1.   Asianomaisen jäsenvaltion on ennen sopimuksen
  parafointia
  ilmoitettava komissiolle neuvottelujen tulos ja toimitettava
  sille
  sopimusteksti.

1.   Kyseisen jäsenvaltion on ennen
  neuvotellun
  sopimuksen
  allekirjoittamista
  ilmoitettava neuvottelujen tulos komissiolle ja toimitettava sopimusteksti.

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 kohta

2.   Ilmoituksen saatuaan komissio arvioi,
  onko
  neuvoteltu sopimus
  yhdenmukainen sen alustavan arvion kanssa. Tätä lisäarviointia laatiessaan komission on tutkittava, täyttääkö ehdotettu sopimus komission esittämät vaatimukset ja erityisesti sen, onko siihen sisällytetty 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut lausekkeet, ja tekisikö ehdotetun sopimuksen tekeminen yhteisön oikeudesta vaikutuksetonta ja haittaisiko se yhteisön säännöillä perustetun järjestelmän moitteetonta toimintaa.

2.   Ilmoituksen saatuaan komissio arvioi,
  täyttääkö
  neuvoteltu sopimus
  :

| (a) | 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut ehdot; |
| --- | --- |

(a)

4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut ehdot;

| (b) | 4 artiklan 2 kohdan ba alakohdassa tarkoitetut ehdot, mikäli ilmenee tähän ehtoon liittyviä uusia ja poikkeuksellisia tilanteita; sekä |
| --- | --- |

(b)

4 artiklan 2 kohdan ba alakohdassa tarkoitetut ehdot, mikäli ilmenee tähän ehtoon liittyviä uusia ja poikkeuksellisia tilanteita; sekä

| (c) | 5 artiklan 2 kohdan mukaiset edellytykset. |
| --- | --- |

(c)

5 artiklan 2 kohdan mukaiset edellytykset.

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 3 kohta

3.
     
  Jos komissio katsoo, että neuvottelujen tuloksena oleva sopimus ei täytä 2 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia, jäsenvaltiolle ei myönnetä valtuutusta sopimuksen tekemiseen.

Poistetaan.

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 4 kohta

4.   Jos
  komissio katsoo, että
  neuvottelujen tuloksena oleva sopimus täyttää 2 kohdassa tarkoitetut vaatimukset,
  jäsenvaltio voidaan valtuuttaa tekemään
  sopimus.

4.   Jos neuvottelujen tuloksena oleva sopimus täyttää 2 kohdassa tarkoitetut vaatimukset,
  komissio antaa jäsenvaltiolle luvan tehdä
  sopimus.

Tarkistus 105

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 5 kohta – 1 alakohta

5.
     
  Komissio tekee 3 ja 4 kohdassa tarkoitettua valtuutusta koskevan päätöksen 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

Poistetaan.

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 5 kohta – 2 alakohta

Komissio tekee päätöksen jäsenvaltion esittämästä hakemuksesta
  kuuden kuukauden
  kuluessa 1 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta.

5.
     Komissio tekee
  perustellun
  päätöksen jäsenvaltion esittämästä hakemuksesta
  90 päivän
  kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta.

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

7 a artikla (uusi)

7 a artikla

Kieltäytyminen antamasta valtuutusta sopimuksen tekemiseen

1.
     
  Jos komissio ei 7 artiklan 2 kohdan nojalla antamansa arvion perusteella aio antaa valtuutusta neuvotellun sopimuksen tekemiseen, se antaa lausunnon Euroopan parlamentille ja neuvostolle 90 päivän kuluessa 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta.

2.
     
  Kyseinen jäsenvaltio voi 30 päivän kuluessa komission lausunnon antamisesta pyytää komissiota aloittamaan keskustelut kanssaan ratkaisun löytämiseksi.

3.
     
  Jos kyseinen jäsenvaltio ei pyydä komissiota aloittamaan keskusteluja kanssaan 2 kohdassa säädetyn aikarajan sisällä, komissio tekee perustellun päätöksen jäsenvaltion hakemuksesta 130 päivän kuluessa 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta.

4.
     
  Jos 2 kohdassa tarkoitetut keskustelut käydään, komissio antaa perustellun päätöksen kyseisen jäsenvaltion hakemuksesta 30 päivän kuluessa keskustelujen päättämisestä.

5.
     
  Komissio ilmoittaa päätöksestään Euroopan parlamentille ja neuvostolle 30 päivän kuluessa sen tekemisestä.

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

8 artikla

8 artikla

Komitea

1.
     
  Komissiota avustaa komitea.

2.
     
  Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä kyseisen päätöksen 7 artiklan mukaisesti.

3.
     
  Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä kyseisen päätöksen 7 artiklan mukaisesti.

4.
     
  Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kolme kuukautta.

Poistetaan.

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

8 a artikla (uusi)

8 a artikla

Tiedottaminen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille

Komissio saattaa 3 ja 7 artiklan nojalla vastaanotetut ilmoitukset ja tarvittaessa siihen liitetyt asiakirjat samoin kuin 5, 5 a, 7 ja 7 a artiklan nojalla tekemänsä perustellut päätökset Euroopan parlamentin, neuvoston ja jäsenvaltioiden saataville, ellei niitä ole pidettävä luottamuksellisina.

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

8 b artikla (uusi)

8 b artikla

Luottamuksellisuus

1.
     
  Kun kyseinen jäsenvaltio toimittaa komissiolle tietoja 3 artiklan, 4 artiklan 2a kohdan ja 7 artiklan nojalla, se voi ilmoittaa, onko joitakin tietoja käsiteltävä luottamuksellisina ja voidaanko toimitetut tiedot antaa muille jäsenvaltioille.

2.
     
  Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat, että luottamuksellisiksi määritettyjä tietoja käsitellään asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti.

Tarkistus 111

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta

1.   Jos jäsenvaltio on jo aloittanut sopimusneuvottelut
  kolmannen maan kanssa
  silloin kun tämä asetus tulee voimaan, sovelletaan
  3 artiklan 1 ja 2 kohtaa sekä 4–7 artiklaa
  .

1.   Jos jäsenvaltio on jo aloittanut sopimusneuvottelut silloin kun tämä asetus tulee voimaan, sovelletaan 3 artiklan 1 ja 2 kohtaa sekä
  3–7 a artiklaa
  .

Jos neuvottelutilanne sallii, komissio voi ehdottaa neuvotteluohjeita tai
  esittää
  tiettyjen lausekkeiden sisällyttämistä 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

Jos neuvottelutilanne sallii, komissio voi ehdottaa neuvotteluohjeita tai
  pyytää
  tiettyjen lausekkeiden sisällyttämistä 5 artiklan 1
  ja 2
  kohdan mukaisesti.

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta

2.   Jos jäsenvaltio on jo saattanut sopimusneuvottelut kolmannen maan kanssa päätökseen silloin kun tämä asetus tulee voimaan, mutta sopimusta ei ole vielä tehty, sovelletaan
  3 artiklan 1 ja 2 kohtaa sekä
  7 artiklan 2–5 kohtaa.

2.   Jos jäsenvaltio on jo saattanut sopimusneuvottelut kolmannen maan kanssa päätökseen silloin kun tämä asetus tulee voimaan mutta ei ole vielä tehnyt sopimusta, sovelletaan 3
  artiklaa,
  7 artiklan 2–5 kohtaa
  sekä 7 a artiklaa
  .

Päättäessään, annetaanko valtuutus sopimuksen tekemiseen vai ei, komissio arvioi myös, onko sopimuksen tekemiselle esteitä 4 artiklassa tarkoitettujen edellytysten perusteella.

Tarkistus 113

Ehdotus asetukseksi

10 artikla

Komissio
  esittää
  Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta
  viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014; kertomuksen
  liitteenä voidaan tarvittaessa esittää asianmukainen säädösehdotus.

1.
     Komissio
  toimittaa aikaisintaan kahdeksan vuotta tämän asetuksen antamispäivän jälkeen
  Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta.

2.
     
  Tässä kertomuksessa joko

| (a) | vahvistetaan, että tämän asetuksen voimassaoloajan on syytä päättyä 10 a artiklan 1 kohdassa määrättynä päivänä, tai |
| --- | --- |

(a)

vahvistetaan, että tämän asetuksen voimassaoloajan on syytä päättyä 10 a artiklan 1 kohdassa määrättynä päivänä, tai

| (b) | suositellaan, että tämä asetus korvataan tuosta päivästä lähtien uudella asetuksella. |
| --- | --- |

(b)

suositellaan, että tämä asetus korvataan tuosta päivästä lähtien uudella asetuksella.

3.
     
  Jos kertomuksessa suositellaan asetuksen korvaamista 2 kohdan b alakohdan mukaisesti, sen
  liitteenä esitetään asianmukainen säädösehdotus
  .

Tarkistus 114

Ehdotus asetukseksi

10 a artikla (uusi)

10 a artikla

Päättymispäivämäärä

1.
     
  Tämän asetuksen soveltaminen päättyy kolme vuotta sen jälkeen, kun komissio on toimittanut 10 artiklassa tarkoitetun kertomuksen.

Kolmen vuoden ajanjakso alkaa kulua kertomuksen viimeistä toimittamista Euroopan parlamentille tai neuvostolle seuraavan kuun ensimmäisestä päivästä.

2.
     
  Vaikuttamatta siihen, että tämän asetuksen soveltaminen päättyy 1 kohdassa määriteltynä päivänä, kaikkia jäsenvaltion tuona päivänä tämän asetuksen mukaisesti käymiä neuvotteluja nykyisen sopimuksen muuttamiseksi tai uuden sopimuksen neuvottelemiseksi ja tekemiseksi voidaan jatkaa ja ne voidaan saattaa päätökseen tässä asetuksessa säädetyin ehdoin.

Tarkistus 115

Ehdotus asetukseksi

11 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2014.

---

(1)  

  EYVL L 12, 16.1.2001, s. 1.

(2)  

  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

(3)  
  Neuvoston asetus (EY) N:o 2201/2003, annettu 27 päivänä marraskuuta 2003, tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa (EUVL L 338, 23.12.2003, s. 1).

(4)  
  Neuvoston asetus (EY) N:o 4/2009, annettu 18 päivänä joulukuuta 2008, toimivallasta, sovellettavasta laista, päätösten tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä yhteistyöstä elatusvelvoitteita koskevissa asioissa (EUVL L 7, 10.1.2009, s. 1).

---