# Az Európai Unió C 212E/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.CE2010.212.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 212E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. augusztus 5. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.CE2010.212.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 212E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. augusztus 5.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2009–20102009. május 5–7-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 263 E, 2009.11.5.ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2009. május 5., kedd |
| 2010/C 212E/01 | Ajánlás a Bizottságnak a 185/2005/ELB panasz tárgyábanAz Európai Parlament 2009. május 5-i állásfoglalása az európai ombudsman által az Európai Bizottsághoz intézett, 185/2005/ELB számú panaszra vonatkozó ajánlástervezetét követően a az Európai Parlament részére írt különjelentésről (2009/2016(INI)) | 1 |
| | 2009. május 6., szerda |
| 2010/C 212E/02 | A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás módosításaAz Európai Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a többéves pénzügyi keret (2007-2013) tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló módosított javaslatról (COM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI)) | 3 |
| MELLÉKLET | 4 |
| 2010/C 212E/03 | A televíziókészülékek energiafogyasztásának címkézéseAz Európai Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása a 92/75/EGK tanácsi irányelvnek a televíziókészülékek energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő végrehajtásáról és módosításáról szóló bizottsági irányelv tervezetéről | 6 |
| 2010/C 212E/04 | A fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és helyi hatóságokAz Európai Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása a fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és helyi hatóságok 2009. évi cselekvési programjának létrehozásáról szóló bizottsági határozattervezetről (II. rész: Célzott projektek) | 8 |
| 2010/C 212E/05 | Megújított szociális menetrendAz Európai Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása a megújított szociális menetrendről (2008/2330(INI)) | 11 |
| 2010/C 212E/06 | A munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéseAz Európai Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről (2008/2335(INI)) | 23 |
| | 2009. május 7., csütörtök |
| 2010/C 212E/07 | A nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése az EU külkapcsolataibanAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítéséről az EU külkapcsolataiban, valamint a béke megszilárdítása és az állami intézményrendszer kiépítése terén (2008/2198(INI)) | 32 |
| 2010/C 212E/08 | A Parlament új szerepe a Lisszaboni Szerződés kapcsánAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a Parlament új szerepéről és a Lisszaboni Szerződés végrehajtásával kapcsolatos felelősségeiről (2008/2063(INI)) | 37 |
| 2010/C 212E/09 | A Lisszaboni Szerződés pénzügyi vonatkozásaiAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a Lisszaboni Szerződés pénzügyi vonatkozásairól (2008/2054(INI)) | 46 |
| 2010/C 212E/10 | A Moldovai Köztársaság helyzeteAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a Moldovai Köztársaság helyzetéről | 54 |
| 2010/C 212E/11 | Jelentés az emberi jogok helyzetéről a világban (2008) és az EU ezzel kapcsolatos politikájaAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása az emberi jogok helyzete a világban című 2008-as éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról (2008/2336(INI)) | 60 |
| 2010/C 212E/12 | Az Európai Unió intézményi egyensúlyaAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása: a Lisszaboni Szerződés hatása az Európai Unió intézményi egyensúlyának fejlődésére (2008/2073(INI)) | 82 |
| 2010/C 212E/13 | Az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti kapcsolatok fejlődése a Lisszaboni Szerződés fényébenAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a Lisszaboni Szerződés fényében az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti kapcsolatok fejlődéséről (2008/2120(INI)) | 94 |
| 2010/C 212E/14 | Az állampolgári kezdeményezések végrehajtásaAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása, a Bizottsághoz intézett arra vonatkozó felkéréssel, hogy nyújtson be a polgári kezdeményezés megvalósításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (2008/2169(INI)) | 99 |
| MELLÉKLET | 103 |
| 2010/C 212E/15 | Bizottsági rendelettervezet a REACH-ről, a XVII. melléklet tekintetébenAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló bizottsági rendelettervezetről a XVII. melléklet tekintetében | 106 |
| 2010/C 212E/16 | Irán, Roxana Saberi ügyeAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása Iránról, Roxana Saberi ügyéről | 109 |
| 2010/C 212E/17 | MadagaszkárAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a madagaszkári helyzetről | 111 |
| 2010/C 212E/18 | Manuel Rosales venezuelai ügyeAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása Manuel Rosales ügyéről Venezuelában | 113 |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Parlament |
| 2010/C 212E/19 | Európai uniós büntetőjogi térség kialakításaAz Európai Parlament 2009. május 7-i ajánlása a Tanácshoz egy európai uniós büntetőjogi térség kialakításáról (2009/2012(INI)) | 116 |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2009. május 5., kedd |
| 2010/C 212E/20 | A paraolimpia az Európai UnióbanAz Európai Parlament nyilatkozata az Európai Unióban a paraolimpia támogatásáról | 123 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2009–20102009. május 5–7-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 263 E, 2009.11.5.ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2009. május 5., kedd

2010/C 212E/01

Ajánlás a Bizottságnak a 185/2005/ELB panasz tárgyábanAz Európai Parlament 2009. május 5-i állásfoglalása az európai ombudsman által az Európai Bizottsághoz intézett, 185/2005/ELB számú panaszra vonatkozó ajánlástervezetét követően a az Európai Parlament részére írt különjelentésről (2009/2016(INI))

1

2009. május 6., szerda

2010/C 212E/02

A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás módosításaAz Európai Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a többéves pénzügyi keret (2007-2013) tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló módosított javaslatról (COM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI))

3

MELLÉKLET

4

2010/C 212E/03

A televíziókészülékek energiafogyasztásának címkézéseAz Európai Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása a 92/75/EGK tanácsi irányelvnek a televíziókészülékek energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő végrehajtásáról és módosításáról szóló bizottsági irányelv tervezetéről

6

2010/C 212E/04

A fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és helyi hatóságokAz Európai Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása a fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és helyi hatóságok 2009. évi cselekvési programjának létrehozásáról szóló bizottsági határozattervezetről (II. rész: Célzott projektek)

8

2010/C 212E/05

Megújított szociális menetrendAz Európai Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása a megújított szociális menetrendről (2008/2330(INI))

11

2010/C 212E/06

A munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéseAz Európai Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről (2008/2335(INI))

23

2009. május 7., csütörtök

2010/C 212E/07

A nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése az EU külkapcsolataibanAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítéséről az EU külkapcsolataiban, valamint a béke megszilárdítása és az állami intézményrendszer kiépítése terén (2008/2198(INI))

32

2010/C 212E/08

A Parlament új szerepe a Lisszaboni Szerződés kapcsánAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a Parlament új szerepéről és a Lisszaboni Szerződés végrehajtásával kapcsolatos felelősségeiről (2008/2063(INI))

37

2010/C 212E/09

A Lisszaboni Szerződés pénzügyi vonatkozásaiAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a Lisszaboni Szerződés pénzügyi vonatkozásairól (2008/2054(INI))

46

2010/C 212E/10

A Moldovai Köztársaság helyzeteAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a Moldovai Köztársaság helyzetéről

54

2010/C 212E/11

Jelentés az emberi jogok helyzetéről a világban (2008) és az EU ezzel kapcsolatos politikájaAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása az emberi jogok helyzete a világban című 2008-as éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról (2008/2336(INI))

60

2010/C 212E/12

Az Európai Unió intézményi egyensúlyaAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása: a Lisszaboni Szerződés hatása az Európai Unió intézményi egyensúlyának fejlődésére (2008/2073(INI))

82

2010/C 212E/13

Az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti kapcsolatok fejlődése a Lisszaboni Szerződés fényébenAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a Lisszaboni Szerződés fényében az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti kapcsolatok fejlődéséről (2008/2120(INI))

94

2010/C 212E/14

Az állampolgári kezdeményezések végrehajtásaAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása, a Bizottsághoz intézett arra vonatkozó felkéréssel, hogy nyújtson be a polgári kezdeményezés megvalósításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (2008/2169(INI))

99

MELLÉKLET

103

2010/C 212E/15

Bizottsági rendelettervezet a REACH-ről, a XVII. melléklet tekintetébenAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló bizottsági rendelettervezetről a XVII. melléklet tekintetében

106

2010/C 212E/16

Irán, Roxana Saberi ügyeAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása Iránról, Roxana Saberi ügyéről

109

2010/C 212E/17

MadagaszkárAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a madagaszkári helyzetről

111

2010/C 212E/18

Manuel Rosales venezuelai ügyeAz Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása Manuel Rosales ügyéről Venezuelában

113

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2010/C 212E/19

Európai uniós büntetőjogi térség kialakításaAz Európai Parlament 2009. május 7-i ajánlása a Tanácshoz egy európai uniós büntetőjogi térség kialakításáról (2009/2012(INI))

116

VÉLEMÉNYEK

Európai Parlament

2009. május 5., kedd

2010/C 212E/20

A paraolimpia az Európai UnióbanAz Európai Parlament nyilatkozata az Európai Unióban a paraolimpia támogatásáról

123

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2009. május 5., kedd |
| 2010/C 212E/21 | Aldo Patriciello képviselői mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelemAz Európai Parlament 2009. május 5-i határozata Aldo Patriciello kiváltságainak és mentességeinek fenntartására irányuló kérelemről (2009/2021(IMM)) | 124 |
| 2010/C 212E/22 | Umberto Bossi képviselői kiváltságainak és mentességeinek fenntartására irányuló kérelemAz Európai Parlament 2009. május 5-i határozata az Umberto Bossi kiváltságainak és mentességeinek fenntartására irányuló kérelemről (2009/2020(IMM)) | 125 |
| | 2009. május 6., szerda |
| 2010/C 212E/23 | Az bizottságok feladataiAz Európai Parlament 2009. május 6-i határozata az állandó bizottságok hatásköreiről és feladatairól | 126 |
| 2010/C 212E/24 | A parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségekAz Európai Parlament 2009. május 6-i határozata a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek számáról | 136 |
| 2010/C 212E/25 | A petíciós eljárás (az eljárási szabályzat VIII. címének módosítása)Az Európai Parlament 2009. május 6-i határozata az eljárási szabályzat módosításáról a petíciós folyamat tekintetében (2006/2209(REG)) | 140 |
| 2010/C 212E/26 | Az eljárási szabályzat általános felülvizsgálataAz Európai Parlament 2009. május 6-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának általános felülvizsgálatáról (2007/2124(REG) | 145 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2009. május 5., kedd

2010/C 212E/21

Aldo Patriciello képviselői mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelemAz Európai Parlament 2009. május 5-i határozata Aldo Patriciello kiváltságainak és mentességeinek fenntartására irányuló kérelemről (2009/2021(IMM))

124

2010/C 212E/22

Umberto Bossi képviselői kiváltságainak és mentességeinek fenntartására irányuló kérelemAz Európai Parlament 2009. május 5-i határozata az Umberto Bossi kiváltságainak és mentességeinek fenntartására irányuló kérelemről (2009/2020(IMM))

125

2009. május 6., szerda

2010/C 212E/23

Az bizottságok feladataiAz Európai Parlament 2009. május 6-i határozata az állandó bizottságok hatásköreiről és feladatairól

126

2010/C 212E/24

A parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségekAz Európai Parlament 2009. május 6-i határozata a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek számáról

136

2010/C 212E/25

A petíciós eljárás (az eljárási szabályzat VIII. címének módosítása)Az Európai Parlament 2009. május 6-i határozata az eljárási szabályzat módosításáról a petíciós folyamat tekintetében (2006/2209(REG))

140

2010/C 212E/26

Az eljárási szabályzat általános felülvizsgálataAz Európai Parlament 2009. május 6-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának általános felülvizsgálatáról (2007/2124(REG)

145

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2009. május 5., kedd |
| 2010/C 212E/27 | A mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1234/2007/EK rendeletnek a baromfihúsra vonatkozó egyes forgalmazási előírások tekintetében történő módosítása *Az Európai Parlament 2009. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1234/2007/EK rendeletet a baromfihúsra vonatkozó egyes forgalmazási előírások tekintetében módosító tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS)) | 162 |
| 2010/C 212E/28 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap felhasználásaAz Európai Parlament 2009. május 5-i állásfoglalása az európai globalizációs alkalmazkodási alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI)) | 165 |
| MELLÉKLET | 166 |
| 2010/C 212E/29 | A gépjárművek üzemanyaggal való feltöltésekor a töltőállomásokon felszabaduló benzingőz visszanyerése ***IAz Európai Parlament 2009. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a személygépkocsik üzemanyaggal való feltöltésekor a töltőállomásokon felszabaduló benzingőz II. fázisú visszanyeréséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD)) | 168 |
| P6_TC1-COD(2008)0229az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 5-én került elfogadásra a személygépkocsik üzemanyaggal való feltöltésekor a töltőállomásokon felszabaduló benzingőz II. fázisú visszanyeréséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 168 |
| 2010/C 212E/30 | Fókából származó termékek kereskedelme ***IAz Európai Parlament 2009. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a fókatermékek kereskedelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD)) | 169 |
| P6_TC1-COD(2008)0160Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 5-én került elfogadásra a fókatermékek kereskedelméről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 169 |
| 2010/C 212E/31 | A tudományos célokra felhasznált állatok védelméről ***IAz Európai Parlament 2009. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD)) | 170 |
| P6_TC1-COD(2008)0211Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 5-én került elfogadásra a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 170 |
| I. MELLÉKLET | 201 |
| II. MELLÉKLET | 202 |
| III. MELLÉKLET | 202 |
| IV. MELLÉKLET | 203 |
| V. MELLÉKLET | 219 |
| VI. MELLÉKLET | 219 |
| VII. MELLÉKLET | 226 |
| VIII. MELLÉKLET | 226 |
| IX. MELLÉKLET | 227 |
| 2010/C 212E/32 | A hajók által okozott szennyezés és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók ***IAz Európai Parlament 2009. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló 2005/35/EK irányelvet módosító európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD)) | 228 |
| P6_TC1-COD(2008)0055Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 5-én került elfogadásra a hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló 2005/35/EK irányelv módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 229 |
| 2010/C 212E/33 | Energia-címkézés és szabványos termékismertető (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2009. május 5-i jogalkotási állásfoglalása az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelölésére vonatkozó európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (átdolgozás) (COM(2008)0778) – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD)) | 229 |
| P6_TC1-COD(2008)0222Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 5-én került elfogadásra az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos 2009/.../EK termékismertetővel történő jelöléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 230 |
| I. MELLÉKLET | 242 |
| II. MELLÉKLET | 243 |
| 2010/C 212E/34 | A Parlament 2010-re vonatkozó bevételi és kiadási becsléseiAz Európai Parlament 2009. május 5-i állásfoglalása a Parlamentnek a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó bevételi és kiadási becsléseiről (2009/2006(BUD)) | 244 |
| | 2009. május 6., szerda |
| 2010/C 212E/35 | Egy irányelv és 11 elavult határozat hatályon kívül helyezéséről a közös halászati politika területén (az eljárási szabályzat 131. cikke) *Az Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása a közös halászati politika területét érintő 83/515/EGK irányelv és 11 elavult határozat hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS)) | 249 |
| 2010/C 212E/36 | Rendeletek hatályon kívül helyezése a közös halászati politika terén *Az Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása a közös halászati politika területét érintő 14 elavult rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS)) | 249 |
| 2010/C 212E/37 | A vidékfejlesztés támogatása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) segítségével *Az Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS)) | 250 |
| 2010/C 212E/38 | 4/2009. sz. költségvetés-módosítási tervezetAz Európai Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó, 4/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetéről, III. szakasz - Bizottság (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD)) | 258 |
| 2010/C 212E/39 | 5/2009. sz. költségvetés-módosítási tervezetAz Európai Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó, 5/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetéről, III. szakasz - Bizottság (9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD)) | 259 |
| 2010/C 212E/40 | Elektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások, a magánélet és a fogyasztók védelme ***IIAz Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából a Tanács által elfogadott közös álláspontról (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD)) | 260 |
| P6_TC2-COD(2007)0248Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 261 |
| MELLÉKLET | 261 |
| 2010/C 212E/41 | Elektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások ***IIAz Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására irányuló tanácsi közös álláspontról (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD)) | 262 |
| P6_TC2-COD(2007)0247Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 263 |
| MELLÉKLET | 307 |
| 2010/C 212E/42 | Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) és e testület Hivatalának létrehozása ***IIAz Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az Európai Távközlési Szabályozók Csoportjának (GERT) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD)) | 309 |
| P6_TC2-COD(2007)0249Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) és e testület Hivatalának létrehozásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 309 |
| 2010/C 212E/43 | A mobil kommunikáció számára fenntartandó frekvenciasávok ***IAz Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetése számára fenntartandó frekvenciasávokról szóló 87/372/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD)) | 310 |
| P6_TC1-COD(2008)0214Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetése számára fenntartandó frekvenciasávokról szóló 87/372/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 310 |
| 2010/C 212E/44 | Az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód ***IAz Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló és a 86/613/EGK irányelvet hatályon kívül helyező európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD)) | 311 |
| P6_TC1-COD(2008)0192Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 312 |
| 2010/C 212E/45 | Az európai globalizációs alkalmazkodási alap ***IAz Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD)) | 320 |
| P6_TC1-COD(2008)0267Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendelet módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 320 |
| 2010/C 212E/46 | Gazdaságélénkítési program: energiaágazatbeli projektek ***IAz Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása az energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD)) | 321 |
| P6_TC1-COD(2009)0010Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 322 |
| MELLÉKLET | 322 |
| 2010/C 212E/47 | A tőkekövetelményekről szóló irányelvek ***IAz Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvnek a központi hitelintézetek kapcsolt bankjai, egyes szavatolótőke-elemek, nagykockázat-vállalások, felügyeleti szabályok és válságkezelés tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0602 – C6-0339/2008 – 2008/0191(COD)) | 323 |
| P6_TC1-COD(2008)0191Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra a 2006/48/EK, a 2006/49/EK és a 2007/64/EK irányelvnek a központi hitelintézetek kapcsolt bankjai, egyes szavatolótőke-elemek, nagykockázat-vállalások, felügyeleti szabályok és válságkezelés tekintetében történő módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 323 |
| 2010/C 212E/48 | A pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat közösségi programja ***IAz Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területének különös tevékenységeit támogató közösségi program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD)) | 324 |
| P6_TC1-COD(2009)0001Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra a pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területének különös tevékenységeit támogató közösségi program létrehozásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 325 |
| MELLÉKLET | 325 |
| 2010/C 212E/49 | Az állatok védelme leölésük során *Az Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása az állatok leölésük során való védelméről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS)) | 326 |
| | 2009. május 7., csütörtök |
| 2010/C 212E/50 | Az Európai Menekültügyi Alap a 2008-2013 időszakban ***IAz Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Menekültügyi Alapnak a 2008–2013-as időszakra való létrehozásáról szóló 573/2007/EK határozatnak egyes közösségi intézkedések finanszírozásának megszüntetése, valamint a finanszírozásokra vonatkozó korlátok megváltoztatása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD)) | 347 |
| 2010/C 212E/51 | A menedékkérők befogadásának minimumszabályai (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása a menedékkérők befogadására vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozott változat) (COM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD)) | 348 |
| P6_TC1-COD(2008)0244Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 7-én került elfogadásra a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 349 |
| I. MELLÉKLET | 365 |
| II. MELLÉKLET | 366 |
| III. MELLÉKLET | 367 |
| 2010/C 212E/52 | Egy harmadik országból származó, vagy hontalan személy által az egyik tagállamban benyújtott, nemzetközi védelem iránti kérelem ***IAz Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD)) | 370 |
| P6_TC1-COD(2008)0243Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 7-én került elfogadásra egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 371 |
| I. MELLÉKLET | 401 |
| II. MELLÉKLET | 401 |
| 2010/C 212E/53 | Az Eurodac létrehozása az ujjlenyomatok összehasonlítására ***IAz Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása az [egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról] szóló [.../.../] EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló Eurodac létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD)) | 404 |
| P6_TC1-COD(2008)0242Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 7-én került elfogadásra az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló [.../.../]EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló Eurodac létrehozásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 405 |
| I. MELLÉKLET | 426 |
| II. MELLÉKLET | 426 |
| III. MELLÉKLET | 426 |
| 2010/C 212E/54 | Az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozása ***IAz Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD)) | 428 |
| P6_TC1-COD(2009)0027Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 7-én került elfogadásra az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 429 |
| 2010/C 212E/55 | A tagállamok és harmadik országok közötti, a szerződéses kötelezettségekre és a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló kétoldalú megállapodások ***IAz Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok és harmadik országok között ágazati kérdésekben létrejövő, a szerződéses kötelezettségekre és a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló kétoldalú megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásokra és e megállapodások megkötésére vonatkozó eljárás létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD)) | 453 |
| P6_TC1-COD(2008)0259Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 7-én került elfogadásra a szerződéses és szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jog bizonyos kérdéseit érintő, a tagállamok és harmadik országok között létrejövő megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásokra és e megállapodások megkötésére vonatkozó eljárás létrehozásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 453 |
| 2010/C 212E/56 | MEDIA Mundus: a harmadik országokbeli audiovizuális szakemberekkel folytatott együttműködés ***IAz Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása a harmadik országokbeli audiovizuális szakemberekkel folytatott együttműködés programjának (MEDIA Mundus) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD)) | 454 |
| P6_TC1-COD(2008)0258Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. május 7-én került elfogadásra a harmadik országok audiovizuális szakembereivel folytatott együttműködés programjának (MEDIA Mundus) létrehozásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 454 |
| 2010/C 212E/57 | A Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályai ***IAz Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD)) | 455 |
| P6_TC1-COD(2009)0042Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. május 7-én került elfogadásra a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 455 |
| 2010/C 212E/58 | A házassági ügyek, a szülői felelősség és a tartási kötelezettség *Az Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok és harmadik országok között ágazati kérdésekben létrejövő, a házassági ügyek, a szülői felelősség és a tartási kötelezettség tekintetében a joghatóságról és az e tárgyban hozott határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, továbbá a tartási kötelezettségekkel kapcsolatos kérdésekben alkalmazandó jogról szóló kétoldalú megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásokra és e megállapodások megkötésére vonatkozó eljárás létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS)) | 456 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2009. május 5., kedd

2010/C 212E/27

A mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1234/2007/EK rendeletnek a baromfihúsra vonatkozó egyes forgalmazási előírások tekintetében történő módosítása *Az Európai Parlament 2009. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1234/2007/EK rendeletet a baromfihúsra vonatkozó egyes forgalmazási előírások tekintetében módosító tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS))

162

2010/C 212E/28

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap felhasználásaAz Európai Parlament 2009. május 5-i állásfoglalása az európai globalizációs alkalmazkodási alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI))

165

MELLÉKLET

166

2010/C 212E/29

A gépjárművek üzemanyaggal való feltöltésekor a töltőállomásokon felszabaduló benzingőz visszanyerése ***IAz Európai Parlament 2009. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a személygépkocsik üzemanyaggal való feltöltésekor a töltőállomásokon felszabaduló benzingőz II. fázisú visszanyeréséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD))

168

P6_TC1-COD(2008)0229az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 5-én került elfogadásra a személygépkocsik üzemanyaggal való feltöltésekor a töltőállomásokon felszabaduló benzingőz II. fázisú visszanyeréséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

168

2010/C 212E/30

Fókából származó termékek kereskedelme ***IAz Európai Parlament 2009. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a fókatermékek kereskedelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD))

169

P6_TC1-COD(2008)0160Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 5-én került elfogadásra a fókatermékek kereskedelméről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

169

2010/C 212E/31

A tudományos célokra felhasznált állatok védelméről ***IAz Európai Parlament 2009. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD))

170

P6_TC1-COD(2008)0211Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 5-én került elfogadásra a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

170

I. MELLÉKLET

201

II. MELLÉKLET

202

III. MELLÉKLET

202

IV. MELLÉKLET

203

V. MELLÉKLET

V. MELLÉKLET

219

VI. MELLÉKLET

VI. MELLÉKLET

219

VII. MELLÉKLET

VII. MELLÉKLET

226

VIII. MELLÉKLET

VIII. MELLÉKLET

226

IX. MELLÉKLET

227

2010/C 212E/32

A hajók által okozott szennyezés és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók ***IAz Európai Parlament 2009. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló 2005/35/EK irányelvet módosító európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD))

228

P6_TC1-COD(2008)0055Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 5-én került elfogadásra a hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló 2005/35/EK irányelv módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

229

2010/C 212E/33

Energia-címkézés és szabványos termékismertető (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2009. május 5-i jogalkotási állásfoglalása az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelölésére vonatkozó európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (átdolgozás) (COM(2008)0778) – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD))

229

P6_TC1-COD(2008)0222Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 5-én került elfogadásra az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos 2009/.../EK termékismertetővel történő jelöléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

2009/.../EK

230

I. MELLÉKLET

242

II. MELLÉKLET

243

2010/C 212E/34

A Parlament 2010-re vonatkozó bevételi és kiadási becsléseiAz Európai Parlament 2009. május 5-i állásfoglalása a Parlamentnek a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó bevételi és kiadási becsléseiről (2009/2006(BUD))

244

2009. május 6., szerda

2010/C 212E/35

Egy irányelv és 11 elavult határozat hatályon kívül helyezéséről a közös halászati politika területén (az eljárási szabályzat 131. cikke) *Az Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása a közös halászati politika területét érintő 83/515/EGK irányelv és 11 elavult határozat hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS))

249

2010/C 212E/36

Rendeletek hatályon kívül helyezése a közös halászati politika terén *Az Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása a közös halászati politika területét érintő 14 elavult rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS))

249

2010/C 212E/37

A vidékfejlesztés támogatása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) segítségével *Az Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS))

250

2010/C 212E/38

4/2009. sz. költségvetés-módosítási tervezetAz Európai Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó, 4/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetéről, III. szakasz - Bizottság (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD))

258

2010/C 212E/39

5/2009. sz. költségvetés-módosítási tervezetAz Európai Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó, 5/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetéről, III. szakasz - Bizottság (9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD))

259

2010/C 212E/40

Elektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások, a magánélet és a fogyasztók védelme ***IIAz Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából a Tanács által elfogadott közös álláspontról (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD))

260

P6_TC2-COD(2007)0248Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

261

MELLÉKLET

261

2010/C 212E/41

Elektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások ***IIAz Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására irányuló tanácsi közös álláspontról (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD))

262

P6_TC2-COD(2007)0247Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

2009/.../EK

263

MELLÉKLET

307

2010/C 212E/42

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) és e testület Hivatalának létrehozása ***IIAz Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az Európai Távközlési Szabályozók Csoportjának (GERT) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD))

309

P6_TC2-COD(2007)0249Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) és e testület Hivatalának létrehozásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

309

2010/C 212E/43

A mobil kommunikáció számára fenntartandó frekvenciasávok ***IAz Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetése számára fenntartandó frekvenciasávokról szóló 87/372/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD))

310

P6_TC1-COD(2008)0214Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetése számára fenntartandó frekvenciasávokról szóló 87/372/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

310

2010/C 212E/44

Az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód ***IAz Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló és a 86/613/EGK irányelvet hatályon kívül helyező európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD))

311

P6_TC1-COD(2008)0192Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

2009/.../EK

312

2010/C 212E/45

Az európai globalizációs alkalmazkodási alap ***IAz Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD))

320

P6_TC1-COD(2008)0267Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendelet módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

320

2010/C 212E/46

Gazdaságélénkítési program: energiaágazatbeli projektek ***IAz Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása az energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD))

321

P6_TC1-COD(2009)0010Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

322

MELLÉKLET

322

2010/C 212E/47

A tőkekövetelményekről szóló irányelvek ***IAz Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvnek a központi hitelintézetek kapcsolt bankjai, egyes szavatolótőke-elemek, nagykockázat-vállalások, felügyeleti szabályok és válságkezelés tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0602 – C6-0339/2008 – 2008/0191(COD))

323

P6_TC1-COD(2008)0191Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra a 2006/48/EK, a 2006/49/EK és a 2007/64/EK irányelvnek a központi hitelintézetek kapcsolt bankjai, egyes szavatolótőke-elemek, nagykockázat-vállalások, felügyeleti szabályok és válságkezelés tekintetében történő módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

323

2010/C 212E/48

A pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat közösségi programja ***IAz Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területének különös tevékenységeit támogató közösségi program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD))

324

P6_TC1-COD(2009)0001Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra a pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területének különös tevékenységeit támogató közösségi program létrehozásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

325

MELLÉKLET

325

2010/C 212E/49

Az állatok védelme leölésük során *Az Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása az állatok leölésük során való védelméről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS))

326

2009. május 7., csütörtök

2010/C 212E/50

Az Európai Menekültügyi Alap a 2008-2013 időszakban ***IAz Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Menekültügyi Alapnak a 2008–2013-as időszakra való létrehozásáról szóló 573/2007/EK határozatnak egyes közösségi intézkedések finanszírozásának megszüntetése, valamint a finanszírozásokra vonatkozó korlátok megváltoztatása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD))

347

2010/C 212E/51

A menedékkérők befogadásának minimumszabályai (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása a menedékkérők befogadására vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozott változat) (COM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD))

348

P6_TC1-COD(2008)0244Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 7-én került elfogadásra a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

2009/.../EK

349

I. MELLÉKLET

365

II. MELLÉKLET

366

III. MELLÉKLET

367

2010/C 212E/52

Egy harmadik országból származó, vagy hontalan személy által az egyik tagállamban benyújtott, nemzetközi védelem iránti kérelem ***IAz Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD))

370

P6_TC1-COD(2008)0243Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 7-én került elfogadásra egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

.../2009/EK

(átdolgozás)

371

I. MELLÉKLET

401

II. MELLÉKLET

401

2010/C 212E/53

Az Eurodac létrehozása az ujjlenyomatok összehasonlítására ***IAz Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása az [egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról] szóló [.../.../] EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló Eurodac létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD))

404

P6_TC1-COD(2008)0242Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 7-én került elfogadásra az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló [.../.../]EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló Eurodac létrehozásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

Eurodac

.../2009/EK

(átdolgozás)

405

I. MELLÉKLET

426

II. MELLÉKLET

426

III. MELLÉKLET

426

2010/C 212E/54

Az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozása ***IAz Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD))

428

P6_TC1-COD(2009)0027Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 7-én került elfogadásra az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

429

2010/C 212E/55

A tagállamok és harmadik országok közötti, a szerződéses kötelezettségekre és a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló kétoldalú megállapodások ***IAz Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok és harmadik országok között ágazati kérdésekben létrejövő, a szerződéses kötelezettségekre és a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló kétoldalú megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásokra és e megállapodások megkötésére vonatkozó eljárás létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD))

453

P6_TC1-COD(2008)0259Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 7-én került elfogadásra a szerződéses és szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jog bizonyos kérdéseit érintő, a tagállamok és harmadik országok között létrejövő megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásokra és e megállapodások megkötésére vonatkozó eljárás létrehozásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

453

2010/C 212E/56

MEDIA Mundus: a harmadik országokbeli audiovizuális szakemberekkel folytatott együttműködés ***IAz Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása a harmadik országokbeli audiovizuális szakemberekkel folytatott együttműködés programjának (MEDIA Mundus) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD))

454

P6_TC1-COD(2008)0258Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. május 7-én került elfogadásra a harmadik országok audiovizuális szakembereivel folytatott együttműködés programjának (MEDIA Mundus) létrehozásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

454

2010/C 212E/57

A Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályai ***IAz Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD))

455

P6_TC1-COD(2009)0042Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. május 7-én került elfogadásra a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

455

2010/C 212E/58

A házassági ügyek, a szülői felelősség és a tartási kötelezettség *Az Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok és harmadik országok között ágazati kérdésekben létrejövő, a házassági ügyek, a szülői felelősség és a tartási kötelezettség tekintetében a joghatóságról és az e tárgyban hozott határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, továbbá a tartási kötelezettségekkel kapcsolatos kérdésekben alkalmazandó jogról szóló kétoldalú megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásokra és e megállapodások megkötésére vonatkozó eljárás létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS))

456

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2009–2010 2009. május 5–7-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 263 E, 2009.11.5. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2009. május 5., kedd

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/1

---

2009. május 5., keddAjánlás a Bizottságnak a 185/2005/ELB panasz tárgyában

P6_TA(2009)0340

Az Európai Parlament 2009. május 5-i állásfoglalása az európai ombudsman által az Európai Bizottsághoz intézett, 185/2005/ELB számú panaszra vonatkozó ajánlástervezetét követően a az Európai Parlament részére írt különjelentésről (2009/2016(INI))

2010/C 212 E/01

Az Európai Parlament,

tekintettel az európai ombudsman Európai Parlament számára készített különjelentésére,

tekintettel az EK-Szerződés 195. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére,

tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó rendelkezésekről és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom európai parlamenti határozatra (1) és különösen 3. cikke (7) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen 21. cikkére,

tekintettel a helyes hivatali magatartás európai kódexére, különösen 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 195. cikke (2) bekezdésének első mondatára,

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A6-0201/2009),

| A. | mivel az Európai Közösségek Bírósága szerint az életkor alapján való megkülönböztetés tilalmának az Alapjogi Charta 21. cikkében meghatározott elve a közösségi jog egyik általános elvét képezi, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Közösségek Bírósága szerint az életkor alapján való megkülönböztetés tilalmának az Alapjogi Charta 21. cikkében meghatározott elve a közösségi jog egyik általános elvét képezi,

| B. | mivel az életkor alapján eltérő bánásmód hátrányos megkülönböztetés, kivéve, ha az eltérő bánásmódnak objektív indokai vannak, és eszközei megfelelőek és szükségesek, |
| --- | --- |

B.

mivel az életkor alapján eltérő bánásmód hátrányos megkülönböztetés, kivéve, ha az eltérő bánásmódnak objektív indokai vannak, és eszközei megfelelőek és szükségesek,

| C. | mivel az ombudsman szerint a Bizottság nem tudta megfelelően indokolni bánásmódját a 65 év feletti szabadúszó kisegítő konferenciatolmácsok (a továbbiakban: tolmácsok) esetében, és továbbra is ragaszkodik a rájuk vonatkozó jelenlegi felvételi politikájához, |
| --- | --- |

C.

mivel az ombudsman szerint a Bizottság nem tudta megfelelően indokolni bánásmódját a 65 év feletti szabadúszó kisegítő konferenciatolmácsok (a továbbiakban: tolmácsok) esetében, és továbbra is ragaszkodik a rájuk vonatkozó jelenlegi felvételi politikájához,

| D. | mivel az ombudsman úgy ítéli meg, hogy ez hivatali visszásságnak minősül, |
| --- | --- |

D.

mivel az ombudsman úgy ítéli meg, hogy ez hivatali visszásságnak minősül,

| E. | mivel az Unió egyetlen választott testületeként a Parlament felelőssége az európai ombudsman függetlenségének védelmezése és megőrzése az európai polgárok érdekében végzett feladatai teljesítése során, valamint ajánlásai végrehajtásának ellenőrzése, |
| --- | --- |

E.

mivel az Unió egyetlen választott testületeként a Parlament felelőssége az európai ombudsman függetlenségének védelmezése és megőrzése az európai polgárok érdekében végzett feladatai teljesítése során, valamint ajánlásai végrehajtásának ellenőrzése,

| 1. | helyesli az ombudsman kritikus észrevételeit és ajánlását a Bizottságnak a 65 év feletti tolmácsok felvételére vonatkozó politikájával kapcsolatban; |
| --- | --- |

1.

helyesli az ombudsman kritikus észrevételeit és ajánlását a Bizottságnak a 65 év feletti tolmácsok felvételére vonatkozó politikájával kapcsolatban;

| 2. | felszólítja a Bizottságot, hogy változtasson jelenlegi, a 65 év feletti tolmácsok felvételét tiltó politikáján; azonban úgy ítéli meg, hogy ebben az esetben a kártérítés nem indokolt; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot, hogy változtasson jelenlegi, a 65 év feletti tolmácsok felvételét tiltó politikáján; azonban úgy ítéli meg, hogy ebben az esetben a kártérítés nem indokolt;

| 3. | megjegyzi, hogy a Parlament, az ombudsman hasonló ajánlását követően haladéktalanul megváltoztatta a 65 év feletti tolmácsok felvételére vonatkozó gyakorlatát, és a vonatkozó szabályokat úgy alakította, hogy azok ne vezessenek diszkriminációhoz; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a Parlament, az ombudsman hasonló ajánlását követően haladéktalanul megváltoztatta a 65 év feletti tolmácsok felvételére vonatkozó gyakorlatát, és a vonatkozó szabályokat úgy alakította, hogy azok ne vezessenek diszkriminációhoz;

| 4. | úgy ítéli meg, hogy a vonatkozó szabályok megváltoztatása és az életkorra vonatkozó megkülönböztetés megszüntetése a felvételi eljárásban nem kötelezi az európai intézményeket arra, hogy 65 év feletti tolmácsokat alkalmazzanak, azonban, ha így történne, a Bizottság szabályai összhangba kerülnének a közösségi jogszabályok általános elveivel; ezenkívül úgy ítéli meg, hogy tekintettel a bizonyos hivatalos nyelvek esetében fennálló tolmácshiányra, ezek az intézkedések megerősítenék az intézmény képességét a lehető legjobb szolgáltatás nyújtására, ahogyan ez a Parlament esetében már bizonyítást nyert; |
| --- | --- |

4.

úgy ítéli meg, hogy a vonatkozó szabályok megváltoztatása és az életkorra vonatkozó megkülönböztetés megszüntetése a felvételi eljárásban nem kötelezi az európai intézményeket arra, hogy 65 év feletti tolmácsokat alkalmazzanak, azonban, ha így történne, a Bizottság szabályai összhangba kerülnének a közösségi jogszabályok általános elveivel; ezenkívül úgy ítéli meg, hogy tekintettel a bizonyos hivatalos nyelvek esetében fennálló tolmácshiányra, ezek az intézkedések megerősítenék az intézmény képességét a lehető legjobb szolgáltatás nyújtására, ahogyan ez a Parlament esetében már bizonyítást nyert;

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy működjön együtt a Parlamenttel a tolmácsok és egyéb személyzet felvételére vonatkozó szabályok felülvizsgálatában, annak érdekében, hogy a diszkrimináció minden formája elkerülhető legyen; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot, hogy működjön együtt a Parlamenttel a tolmácsok és egyéb személyzet felvételére vonatkozó szabályok felülvizsgálatában, annak érdekében, hogy a diszkrimináció minden formája elkerülhető legyen;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak és az európai ombudsmannak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak és az európai ombudsmannak.

---

(1)  HL L 113., 1994.5.4., 15. o.

---

2009. május 6., szerda

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/3

---

2009. május 6., szerdaA 2006. május 17-i intézményközi megállapodás módosítása

P6_TA(2009)0354

Az Európai Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a többéves pénzügyi keret (2007-2013) tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló módosított javaslatról (COM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI))

2010/C 212 E/02

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett módosított javaslatára (COM(2009)0171),

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (a 2006. május 17-i IKM), és különösen annak 21., 22. és 23. pontjára,

tekintettel 2009. március 25-i állásfoglalására a 2007–2013-as pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról (2), valamint a 2009. március 10-i állásfoglalására a 2010-es költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról (3),

tekintettel a 2009. április 2-i háromoldalú egyeztetés (trilógus) következtetéseire,

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A6-0278/2009),

| 1. | jóváhagyja a 2009. április 2-i háromoldalú egyeztetés következtetéseit; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a 2009. április 2-i háromoldalú egyeztetés következtetéseit;

| 2. | hangsúlyozza, hogy többéves pénzügyi keret felülvizsgálatáról szóló megállapodás a tagállamok által tapasztalt pénzügyi és gazdasági válságra válaszul létrejött, sikeres intézményközi együttműködés eredménye, a szolidaritás előmozdításával az energiaforrások területén, valamint a szélessávú internet előmozdításával a vidéki területeken és a mezőgazdasági ágazat támogatásával; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy többéves pénzügyi keret felülvizsgálatáról szóló megállapodás a tagállamok által tapasztalt pénzügyi és gazdasági válságra válaszul létrejött, sikeres intézményközi együttműködés eredménye, a szolidaritás előmozdításával az energiaforrások területén, valamint a szélessávú internet előmozdításával a vidéki területeken és a mezőgazdasági ágazat támogatásával;

| 3. | emlékeztet arra, hogy e megállapodással a Parlament – kettős kapacitásában, mint jogalkotási és költségvetési hatóság – megvédte meglévő prioritásait, csakúgy, mint a 2008-as költségvetési eljárás során, amikor megállapodás született a Galileo program finanszírozásáról; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy e megállapodással a Parlament – kettős kapacitásában, mint jogalkotási és költségvetési hatóság – megvédte meglévő prioritásait, csakúgy, mint a 2008-as költségvetési eljárás során, amikor megállapodás született a Galileo program finanszírozásáról;

| 4. | egyetért azzal a politikai kompromisszummal, amely rendelkezik egy kompenzációs mechanizmusról a 2010-es költségvetési eljárásra vonatkozóan, és – de csak ha szükséges a 2011-es költségvetési eljárásra vonatkozóan is; emlékeztet arra - amint azt az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által, az 2009. április 2-i trilógus során elfogadott közös nyilatkozat is rögzítik -, hogy a kompenzációs mechanizmus nem érinti az együttdöntési eljárással elfogadott programok pénzügyi keretösszegét, sem az éves költségvetési eljárást, és finanszírozására a költségvetési jogi keretben rendelkezésre álló valamennyi költségvetési eszköz felhasználásával kerül sor; |
| --- | --- |

4.

egyetért azzal a politikai kompromisszummal, amely rendelkezik egy kompenzációs mechanizmusról a 2010-es költségvetési eljárásra vonatkozóan, és – de csak ha szükséges a 2011-es költségvetési eljárásra vonatkozóan is; emlékeztet arra - amint azt az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által, az 2009. április 2-i trilógus során elfogadott közös nyilatkozat is rögzítik -, hogy a kompenzációs mechanizmus nem érinti az együttdöntési eljárással elfogadott programok pénzügyi keretösszegét, sem az éves költségvetési eljárást, és finanszírozására a költségvetési jogi keretben rendelkezésre álló valamennyi költségvetési eszköz felhasználásával kerül sor;

| 5. | megerősíti, hogy a 2006. május 17-i IKM tárgyalásai eredményeként megmaradt deficitek és maradékok kérdése még mindig megoldatlan, és e deficiteket kezelni kell a 2008-2009-es félidős felülvizsgálat során, amint arról a 2006. május 17-i IKM 3. sz. nyilatkozat rendelkezik, valamint az éves költségvetési eljárások során, amennyiben lehetséges, nagyobb fokú rugalmassággal, és mindenesetre a 2006. május 17-i IKM által előirányzott valamennyi eszköz alkalmazásával; emlékeztet arra, amint azt a Parlament is megállapítja a 2009. április 2-i trilógus során tett egyoldalú nyilatkozatában, hogy a félidős felülvizsgálat során a Bizottságnak ki kell állnia a 2009. március 25-én elfogadott állásfoglalásában meghatározott elvek mellett; |
| --- | --- |

5.

megerősíti, hogy a 2006. május 17-i IKM tárgyalásai eredményeként megmaradt deficitek és maradékok kérdése még mindig megoldatlan, és e deficiteket kezelni kell a 2008-2009-es félidős felülvizsgálat során, amint arról a 2006. május 17-i IKM 3. sz. nyilatkozat rendelkezik, valamint az éves költségvetési eljárások során, amennyiben lehetséges, nagyobb fokú rugalmassággal, és mindenesetre a 2006. május 17-i IKM által előirányzott valamennyi eszköz alkalmazásával; emlékeztet arra, amint azt a Parlament is megállapítja a 2009. április 2-i trilógus során tett egyoldalú nyilatkozatában, hogy a félidős felülvizsgálat során a Bizottságnak ki kell állnia a 2009. március 25-én elfogadott állásfoglalásában meghatározott elvek mellett;

| 6. | óva int a 2. fejezet keretében rendelkezésre álló mozgástér egyéb fejezetek finanszírozására történő rendszeres felhasználásától, mert ez veszélyeztetheti a mezőgazdasági ágazat érdekeit a piaci árak váratlan csökkenése esetén; |
| --- | --- |

6.

óva int a 2. fejezet keretében rendelkezésre álló mozgástér egyéb fejezetek finanszírozására történő rendszeres felhasználásától, mert ez veszélyeztetheti a mezőgazdasági ágazat érdekeit a piaci árak váratlan csökkenése esetén;

| 7. | sajnálja, hogy a Tanáccsal csak a parlamenti ciklus lejárta előtt két hónappal sikerült megállapodásra jutni, kevesebb teret hagyva a tárgyalásokra, és sajnálja, hogy ez nyomás alá helyezte az intézményeket az egyébként lojális együttműködés légköre ellenére; |
| --- | --- |

7.

sajnálja, hogy a Tanáccsal csak a parlamenti ciklus lejárta előtt két hónappal sikerült megállapodásra jutni, kevesebb teret hagyva a tárgyalásokra, és sajnálja, hogy ez nyomás alá helyezte az intézményeket az egyébként lojális együttműködés légköre ellenére;

| 8. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

8.

jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 9. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 10 | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást, beleértve annak mellékletét is, a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

10

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást, beleértve annak mellékletét is, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0174.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0095 és 0096.

---

2009. május 6., szerdaMELLÉKLET

2009. május 6., szerdaAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

2009. május 6.

a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a többéves pénzügyi keret (2007-2013) tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), és különösen annak 21. pontjára, 22. pontjának első és második bekezdésére és a 23. pontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a 2009. április 2-i háromoldalú találkozón (trilógus) megállapodott az energiaágazatbeli és a szélessávú internettel kapcsolatos projektek finanszírozásáról – az infrastruktúrák modernizálására és az energiaszolidaritásra irányuló európai gazdaságélénkítési terv keretében –, valamint a közös agrárpolitika 2003-as félidős reformjának („állapotfelmérés”) értékelésével összefüggésben meghatározott „új kihívásokkal” kapcsolatos műveletek megerősítésének finanszírozásáról. A finanszírozás - első lépésként - megkívánja a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret felülvizsgálatát, az Intézményközi Megállapodás 21., 22. és 23. pontjával összhangban, hogy folyó árakon 2 000 000 000 euróval megemeljék az 1a. alfejezet alá tartozó kötelezettségvállalási előirányzatok 2009. évi plafonértékét. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a 2009. április 2-i háromoldalú találkozón (trilógus) megállapodott az energiaágazatbeli és a szélessávú internettel kapcsolatos projektek finanszírozásáról – az infrastruktúrák modernizálására és az energiaszolidaritásra irányuló európai gazdaságélénkítési terv keretében –, valamint a közös agrárpolitika 2003-as félidős reformjának („állapotfelmérés”) értékelésével összefüggésben meghatározott „új kihívásokkal” kapcsolatos műveletek megerősítésének finanszírozásáról. A finanszírozás - első lépésként - megkívánja a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret felülvizsgálatát, az Intézményközi Megállapodás 21., 22. és 23. pontjával összhangban, hogy folyó árakon 2 000 000 000 euróval megemeljék az 1a. alfejezet alá tartozó kötelezettségvállalási előirányzatok 2009. évi plafonértékét.

| (2) | az 1a. alfejezet plafonértékének megemelését teljes mértékben ellensúlyozza a 2. fejezet alá tartozó kötelezettségvállalási előirányzatok 2009. évi plafonértékének 2 000 000 000 euróval történő csökkentése. |
| --- | --- |

(2)

az 1a. alfejezet plafonértékének megemelését teljes mértékben ellensúlyozza a 2. fejezet alá tartozó kötelezettségvállalási előirányzatok 2009. évi plafonértékének 2 000 000 000 euróval történő csökkentése.

| (3) | a kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti megfelelő kapcsolat fenntartása érdekében kiigazítják a kifizetési előirányzatok éves plafonértékét. A kiigazítás semleges lesz (zéró összegű). |
| --- | --- |

(3)

a kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti megfelelő kapcsolat fenntartása érdekében kiigazítják a kifizetési előirányzatok éves plafonértékét. A kiigazítás semleges lesz (zéró összegű).

| (4) | a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell (2), |
| --- | --- |

(4)

a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell (2),

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás I. melléklete helyébe e határozat melléklete lép.

Kelt Strasbourgban, 2009. május 6.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

2009. május 6., szerdaMELLÉKLET

AZ EURÓPAI GAZDASÁGÉLÉNKÍTÉSI TERV TEKINTETÉBEN FELÜLVIZSGÁLT PÉNZÜGYI KERET (2007–2013)

| (millió euró - 2004-es konstans árakon) |
| --- |
| KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2007-2013


  Összesen |
| 1 | Fenntartható növekedés |

(millió euró - 2004-es konstans árakon)

KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2007-2013

Összesen

1

50 865

53 262

55 883

54 860

55 400

56 866

58 256

385 392

| 1a | Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért |
| --- | --- |

1a

Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

8 404

9 595

12 021

11 000

11 306

12 122

12 914

77 362

| 1b | Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért |
| --- | --- |

1b

Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért

42 461

43 667

43 862

43 860

44 094

44 744

45 342

308 030

| 2 | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2

51 962

54 685

52 205

53 379

52 528

51 901

51 284

367 944

ebből: a piaccal kapcsolatos kiadások és közvetlen kifizetések

43 120

42 697

42 279

41 864

41 453

41 047

40 645

293 105

| 3 | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3

1 199

1 258

1 380

1 503

1 645

1 797

1 988

10 770

| 3a | Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3a

Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

600

690

790

910

1 050

1 200

1 390

6 630

| 3b | Uniós polgárság |
| --- | --- |

3b

Uniós polgárság

599

568

590

593

595

597

598

4 140

| 4 | Az EU mint globális szereplő |
| --- | --- |

4

6 199

6 469

6 739

7 009

7 339

7 679

8 029

49 463

| 5 | Igazgatás
   (3) |
| --- | --- |

5

6 633

6 818

6 973

7 111

7 255

7 400

7 610

49 800

| 6 | Ellentételezés |
| --- | --- |

6

419

191

190

800

KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZESEN

117 277

122 683

123 370

123 862

124 167

125 643

127 167

864 169

a GNI százalékában

1,08 %

1,09 %

1,07 %

1,05 %

1,03 %

1,02 %

1,01 %

1,048 %

KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZESEN

115 142

119 805

110 439

119 126

116 552

120 145

119 391

820 600

a GNI százalékában

1,06 %

1,06 %

0,96 %

1,01 %

0,97 %

0,98 %

0,95 %

1,00 %

Rendelkezésre álló mozgástér

0,18 %

0,18 %

0,28 %

0,23 %

0,27 %

0,26 %

0,29 %

0,24 %

A saját források plafonértéke a GNI százalékában

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  E célból a fenti megállapodásból eredő számadatokat átszámolják 2004-es árakra.

2

(3)  Az e fejezet plafonértékén belül figyelembe vett nyugdíjakkal kapcsolatos kiadásokat a nyugdíjrendszerhez való munkavállalói hozzájárulások nélkül számították, a 2007-2013 közötti időszak 2004-es árakon számított, 500 millió eurós korlátján belül

3

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/6

---

2009. május 6., szerdaA televíziókészülékek energiafogyasztásának címkézése

P6_TA(2009)0357

Az Európai Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása a 92/75/EGK tanácsi irányelvnek a televíziókészülékek energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő végrehajtásáról és módosításáról szóló bizottsági irányelv tervezetéről

2010/C 212 E/03

Az Európai Parlament,

tekintettel a háztartási készülékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő feltüntetéséről szóló, 1992. szeptember 22-i 92/75/EGK tanácsi irányelvre (1) különösen annak 9. és 12. cikkére,

tekintettel a 92/75/EGK tanácsi irányelvnek a televíziókészülékek címkézése tekintetében történő végrehajtásáról szóló bizottsági irányelv tervezetére,

tekintettel az 92/75/EGK irányelv 10. cikkében említett bizottság 2009. március 30-i véleményére,

tekintettel a Bizottság „Energiahatékonysági cselekvési terv: a lehetőségek kihasználása” című, 2006. október 19-i bizottsági közleményére (COM(2006)0545),

tekintettel az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelöléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló 2008. november 13-i bizottsági javaslatra (COM(2008)0778),

tekintettel az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelöléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2009. május 5-i álláspontjára (átdolgozott szöveg) (2),

tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikke (3) bekezdésének b) pontjára (3),

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (2) bekezdésére, és 81. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,

| A. | mivel a 92/75/EGK irányelv (a keretirányelv) célja – ahogy az annak 1. cikkében is szerepel –, hogy lehetővé tegye, az energia és más alapvető erőforrások fogyasztására, elsősorban címkézés és termékismertető által, illetve bizonyos háztartási készüléktípusokkal kapcsolatos kiegészítő információkra vonatkozó tájékoztatás nyilvánosságra hozatalát szabályozó nemzeti rendelkezések összehangolását annak érdekében, hogy a fogyasztók energiahatékonyság tekintetében jobb készülékeket választhassanak, |
| --- | --- |

A.

mivel a 92/75/EGK irányelv (a keretirányelv) célja – ahogy az annak 1. cikkében is szerepel –, hogy lehetővé tegye, az energia és más alapvető erőforrások fogyasztására, elsősorban címkézés és termékismertető által, illetve bizonyos háztartási készüléktípusokkal kapcsolatos kiegészítő információkra vonatkozó tájékoztatás nyilvánosságra hozatalát szabályozó nemzeti rendelkezések összehangolását annak érdekében, hogy a fogyasztók energiahatékonyság tekintetében jobb készülékeket választhassanak,

| B. | mivel a keretirányelv ezen kívül megállapítja, hogy „a meghatározott háztartási készülékek energiafogyasztására vonatkozó pontos, megfelelő és összehasonlítható tájékoztatás befolyásolhatja a fogyasztók választását, az alacsonyabb energiafogyasztású készülékeknek kedvezve”, |
| --- | --- |

B.

mivel a keretirányelv ezen kívül megállapítja, hogy „a meghatározott háztartási készülékek energiafogyasztására vonatkozó pontos, megfelelő és összehasonlítható tájékoztatás befolyásolhatja a fogyasztók választását, az alacsonyabb energiafogyasztású készülékeknek kedvezve”,

| C. | mivel – ahogy arra az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelöléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatot (SEC(2008)2862) kísérő hatástanulmány is rámutat – a sikeres eredeti A–G címkét a világ több országa egyfajta mintaként követte: pl. Brazília, Kína, Argentína, Chile, Irán, Izrael és Dél-Afrika is, |
| --- | --- |

C.

mivel – ahogy arra az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelöléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatot (SEC(2008)2862) kísérő hatástanulmány is rámutat – a sikeres eredeti A–G címkét a világ több országa egyfajta mintaként követte: pl. Brazília, Kína, Argentína, Chile, Irán, Izrael és Dél-Afrika is,

| D. | mivel a televíziókészülékek energiafogyasztása magas, és ezért jelentős energiamegtakarítási lehetőséget jelent, ha ezt a kategóriát is beleveszik a keretirányelv 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő energiafogyasztási címkézési rendszerbe, |
| --- | --- |

D.

mivel a televíziókészülékek energiafogyasztása magas, és ezért jelentős energiamegtakarítási lehetőséget jelent, ha ezt a kategóriát is beleveszik a keretirányelv 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő energiafogyasztási címkézési rendszerbe,

| E. | mivel a televíziókészülékek energiafogyasztási címkézésének amennyire csak lehet, összhangban kell lennie az egyéb háztartási készülékekre vonatkozóan létrehozott energiafogyasztási címkézési rendszerekkel, |
| --- | --- |

E.

mivel a televíziókészülékek energiafogyasztási címkézésének amennyire csak lehet, összhangban kell lennie az egyéb háztartási készülékekre vonatkozóan létrehozott energiafogyasztási címkézési rendszerekkel,

| F. | mivel a fent említett bizottsági közleményben az szerepel, hogy „a jelenlegi címkézési osztályozást naprakésszé teszik, és ötévenként – vagy amikor azt az új technológiák indokolják – elkészítik az új besorolást a környezetbarát tervezési tanulmányok alapján, hogy az A besorolást a legjobb teljesítményű berendezések 10–20 %-ára korlátozzák”, |
| --- | --- |

F.

mivel a fent említett bizottsági közleményben az szerepel, hogy „a jelenlegi címkézési osztályozást naprakésszé teszik, és ötévenként – vagy amikor azt az új technológiák indokolják – elkészítik az új besorolást a környezetbarát tervezési tanulmányok alapján, hogy az A besorolást a legjobb teljesítményű berendezések 10–20 %-ára korlátozzák”,

| G. | mivel az energiafogyasztási címkézési rendszer végrehajtásához alapvető fontosságú, hogy olyan intézkedéseket vezessenek be, amelyek révén a fogyasztók számára világos, átfogó, összehasonlítható és könnyen megérthető tájékoztatást nyújtanak a háztartási készülékek energiahatékonyságáról, |
| --- | --- |

G.

mivel az energiafogyasztási címkézési rendszer végrehajtásához alapvető fontosságú, hogy olyan intézkedéseket vezessenek be, amelyek révén a fogyasztók számára világos, átfogó, összehasonlítható és könnyen megérthető tájékoztatást nyújtanak a háztartási készülékek energiahatékonyságáról,

| H. | mivel hogyha a fogyasztók a kevésbé hatékony készülékek helyébe nagyobb számú hatékony készüléket vásárolnak, az növeli a készülékek gyártóinak bevételeit, |
| --- | --- |

H.

mivel hogyha a fogyasztók a kevésbé hatékony készülékek helyébe nagyobb számú hatékony készüléket vásárolnak, az növeli a készülékek gyártóinak bevételeit,

| I. | mivel a bizottság irányelvtervezete – különösen az energiafogyasztási címkézés külalakjára és az energiahatékonysági osztályokra vonatkozóan – újabb változtatásokat eszközöl azáltal, hogy új A osztályokat vezet be (például A-20 %, A-40 %, A-60 %), és ez még jobban összezavarhatja a fogyasztókat, és megakadályozhatja, hogy pontosan megértsék az energiafogyasztási címkézési rendszert, továbbá gátat jelenthet abban, hogy magasabb energiahatékonyságú készüléket tudjanak választani, |
| --- | --- |

I.

mivel a bizottság irányelvtervezete – különösen az energiafogyasztási címkézés külalakjára és az energiahatékonysági osztályokra vonatkozóan – újabb változtatásokat eszközöl azáltal, hogy új A osztályokat vezet be (például A-20 %, A-40 %, A-60 %), és ez még jobban összezavarhatja a fogyasztókat, és megakadályozhatja, hogy pontosan megértsék az energiafogyasztási címkézési rendszert, továbbá gátat jelenthet abban, hogy magasabb energiahatékonyságú készüléket tudjanak választani,

| J. | mivel néhány technikai kiigazítás segítségével a címke sokkal világosabb és érthetőbb lenne a fogyasztók számára, |
| --- | --- |

J.

mivel néhány technikai kiigazítás segítségével a címke sokkal világosabb és érthetőbb lenne a fogyasztók számára,

| K. | mivel beigazolódott, hogy a fogyasztók világosnak találják az A-tól G-ig terjedő skálát, a Bizottság azonban semmilyen hatástanulmányt nem végzett annak kiderítésére, hogy az A-20 %, az A-40 % és az A-60 % az üresen álló alsóbb kategóriák mellett vajon segíti-e vagy inkább félrevezeti a fogyasztókat, |
| --- | --- |

K.

mivel beigazolódott, hogy a fogyasztók világosnak találják az A-tól G-ig terjedő skálát, a Bizottság azonban semmilyen hatástanulmányt nem végzett annak kiderítésére, hogy az A-20 %, az A-40 % és az A-60 % az üresen álló alsóbb kategóriák mellett vajon segíti-e vagy inkább félrevezeti a fogyasztókat,

| L. | mivel a meglévő termékeknek az A-tól G-ig terjedő zárt skála szerinti újraosztályozása többek között megakadályozná, hogy olyan üres alacsonyabb osztályok jöjjenek létre, amelyek félrevezetik a fogyasztókat, |
| --- | --- |

L.

mivel a meglévő termékeknek az A-tól G-ig terjedő zárt skála szerinti újraosztályozása többek között megakadályozná, hogy olyan üres alacsonyabb osztályok jöjjenek létre, amelyek félrevezetik a fogyasztókat,

| M. | mivel ezen új hatékonysági osztályok bevezetése a meglévő A-G címkékre – más termékek esetében is – feltehetőleg tovább növeli a zűrzavart a tekintetben, hogy vajon az A osztály hatékony vagy nem hatékony terméket jelöl-e, |
| --- | --- |

M.

mivel ezen új hatékonysági osztályok bevezetése a meglévő A-G címkékre – más termékek esetében is – feltehetőleg tovább növeli a zűrzavart a tekintetben, hogy vajon az A osztály hatékony vagy nem hatékony terméket jelöl-e,

| N. | mivel ez az intézkedés nem szolgálja az eredeti jogalkotási eszköz azon célját, hogy megfelelő, releváns és összehasonlítható információkkal lássák el a fogyasztókat, |
| --- | --- |

N.

mivel ez az intézkedés nem szolgálja az eredeti jogalkotási eszköz azon célját, hogy megfelelő, releváns és összehasonlítható információkkal lássák el a fogyasztókat,

| O. | mivel a Bizottság előterjesztette a keretirányelv átdolgozására irányuló javaslatát, és ez olyan további változtatásokat vezethet be, amelyek befolyásolják a javasolt végrehajtási intézkedéseket, |
| --- | --- |

O.

mivel a Bizottság előterjesztette a keretirányelv átdolgozására irányuló javaslatát, és ez olyan további változtatásokat vezethet be, amelyek befolyásolják a javasolt végrehajtási intézkedéseket,

| 1. | ellenzi a 92/75/EGK tanácsi irányelvnek a televíziókészülékek címkézése tekintetében történő végrehajtásáról és módosításáról szóló bizottsági irányelv tervezetének elfogadását; |
| --- | --- |

1.

ellenzi a 92/75/EGK tanácsi irányelvnek a televíziókészülékek címkézése tekintetében történő végrehajtásáról és módosításáról szóló bizottsági irányelv tervezetének elfogadását;

| 2. | úgy véli, hogy a Bizottság irányelvtervezete nem egyeztethető össze az eredeti jogi eszköz céljával; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a Bizottság irányelvtervezete nem egyeztethető össze az eredeti jogi eszköz céljával;

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy vonja vissza irányelvtervezetét, és a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2009. szeptember 30-ig, terjesszen új, az A-tól G-ig terjedő zárt osztályozási rendszeren alapuló tervezetet a 92/75/EGK irányelv 10. cikkében említett bizottság elé; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot, hogy vonja vissza irányelvtervezetét, és a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2009. szeptember 30-ig, terjesszen új, az A-tól G-ig terjedő zárt osztályozási rendszeren alapuló tervezetet a 92/75/EGK irányelv 10. cikkében említett bizottság elé;

| 4. | a címke külalakját az energiafogyasztási címkézésről szóló irányelv olyan alapvető fontosságú elemének tartja, amelyről az együttdöntési eljárás keretében zajló felülvizsgálat és átdolgozás részeként kell határozni; |
| --- | --- |

4.

a címke külalakját az energiafogyasztási címkézésről szóló irányelv olyan alapvető fontosságú elemének tartja, amelyről az együttdöntési eljárás keretében zajló felülvizsgálat és átdolgozás részeként kell határozni;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 297. 1992.10.13., 16. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0345.

(3)  HL L 184. 1999.7.17., 23. o.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/8

---

2009. május 6., szerdaA fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és helyi hatóságok

P6_TA(2009)0358

Az Európai Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása a fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és helyi hatóságok 2009. évi cselekvési programjának létrehozásáról szóló bizottsági határozattervezetről (II. rész: Célzott projektek)

2010/C 212 E/04

Az Európai Parlament,

tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel a fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és helyi hatóságok 2009. évi cselekvési programjának létrehozásáról szóló bizottsági határozattervezetre (II. rész: Célzott projektek) (CMTD(2009)0387 – D004766/01),

tekintettel az 1905/2006/EK rendelet 35. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság („a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) irányítóbizottság”) 2009. április 15-i véleményére,

tekintettel „Az európai fejlesztési kérdések iránti közfigyelem felkeltésére és a fejlesztéssel kapcsolatos oktatásra irányuló tevékenységek általános értékelése ’ című dokumentumra (2007/146962. EK hivatkozási számú végleges jelentés),

tekintettel az EU új tagállamaira vonatkozó fejlesztési együttműködési politika kihívásairól szóló, 2008. március 13-i állásfoglalására (2),

tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (3) 8. cikkére,

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére,

| A. | mivel 2009. április 15-én a DCI irányítóbizottság írásbeli eljárásban megszavazta a fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és helyi hatóságok 2009. évi cselekvési programjának tervezetét (II. rész: Célzott projektek) (CMTD(2009)0387 – D004766/01), |
| --- | --- |

A.

mivel 2009. április 15-én a DCI irányítóbizottság írásbeli eljárásban megszavazta a fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és helyi hatóságok 2009. évi cselekvési programjának tervezetét (II. rész: Célzott projektek) (CMTD(2009)0387 – D004766/01),

| B. | mivel az 1999/468/EK határozat 7. cikkének (3) bekezdése, valamint az Európai Parlament és a Bizottság közötti, az 1999/468/EK tanácsi határozat végrehajtására vonatkozó eljárásokról szóló, 2008. június 3-i megállapodás 1. cikke értelmében megküldték a Parlament részére a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) irányítóbizottsághoz benyújtott végrehajtási intézkedéstervezeteket és a szavazás eredményét, |
| --- | --- |

B.

mivel az 1999/468/EK határozat 7. cikkének (3) bekezdése, valamint az Európai Parlament és a Bizottság közötti, az 1999/468/EK tanácsi határozat végrehajtására vonatkozó eljárásokról szóló, 2008. június 3-i megállapodás 1. cikke értelmében megküldték a Parlament részére a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) irányítóbizottsághoz benyújtott végrehajtási intézkedéstervezeteket és a szavazás eredményét,

| C. | mivel az 1905/2006/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja megállapítja, hogy a fejlesztésben részt vevő nem állami szereplőkkel és helyi hatóságokkal foglalkozó tematikus program egyik célkitűzése az, hogy „növelje az európai polgárok tudatosságát a fejlesztési kérdéseket illetően, és arra mozgósítsa a Közösség és a csatlakozó országok polgárait, hogy aktívan támogassák a szegénység visszaszorításával és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos partnerországi stratégiákat’, |
| --- | --- |

C.

mivel az 1905/2006/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja megállapítja, hogy a fejlesztésben részt vevő nem állami szereplőkkel és helyi hatóságokkal foglalkozó tematikus program egyik célkitűzése az, hogy „növelje az európai polgárok tudatosságát a fejlesztési kérdéseket illetően, és arra mozgósítsa a Közösség és a csatlakozó országok polgárait, hogy aktívan támogassák a szegénység visszaszorításával és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos partnerországi stratégiákat’,

| D. | mivel a 2009. március 19-én a Bizottságnak megküldött, a fejlesztési együttműködési eszköz nem állami szereplőiről és helyi hatóságairól szóló közös tagállami nyilatkozatában 11 tagállam aggodalmát fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság szándékai szerint leállítaná a TRIALOG és a DEEEP (4) projektek közvetlen finanszírozását, amely projektek 1998, illetve 2003 óta működnek, és kötelezővé tenné számukra az „ajánlattételi felhívásban’ való részvételt, |
| --- | --- |

D.

mivel a 2009. március 19-én a Bizottságnak megküldött, a fejlesztési együttműködési eszköz nem állami szereplőiről és helyi hatóságairól szóló közös tagállami nyilatkozatában 11 tagállam aggodalmát fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság szándékai szerint leállítaná a TRIALOG és a DEEEP (4) projektek közvetlen finanszírozását, amely projektek 1998, illetve 2003 óta működnek, és kötelezővé tenné számukra az „ajánlattételi felhívásban’ való részvételt,

| E. | mivel a 11 – köztük 9 új – tagállam „közös nyilatkozata’ arra figyelmeztet, hogy a Bizottság a TRIALOG és DEEEP projektek közvetlen támogatásának megszüntetésére irányuló tervének időzítése „rendkívül kedvezőtlen’, „tekintettel az »új« tagállamok nagy részének jelenlegi pénzügyi helyzetére és annak a nem kormányzati szervek működési és fejlődési képességére gyakorolt hatására’, és aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy „ez fennakadást okozhat a finanszírozás terén, aminek e projektek látnák kárát a szakképzett személyzet, a know-how és a már kialakított hálózatok elvesztésének következtében’, |
| --- | --- |

E.

mivel a 11 – köztük 9 új – tagállam „közös nyilatkozata’ arra figyelmeztet, hogy a Bizottság a TRIALOG és DEEEP projektek közvetlen támogatásának megszüntetésére irányuló tervének időzítése „rendkívül kedvezőtlen’, „tekintettel az »új« tagállamok nagy részének jelenlegi pénzügyi helyzetére és annak a nem kormányzati szervek működési és fejlődési képességére gyakorolt hatására’, és aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy „ez fennakadást okozhat a finanszírozás terén, aminek e projektek látnák kárát a szakképzett személyzet, a know-how és a már kialakított hálózatok elvesztésének következtében’,

| F. | mivel a Fejlesztési Bizottság elnöke hasonló aggályainak adott hangot 2009. március 19-i levelében, amelyben hangsúlyozza, hogy „az új tagállamokban a fejlesztési együttműködés terén történő kapacitásépítés és tájékoztatás, valamint az európai nyilvánosságot célzó fejlesztéssel kapcsolatos oktatás a bizottság állandó prioritásai közé tartozik’, és arra kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet azokról az objektív és átlátható kritériumokról, amelyek alapján döntést hoz arról, hogy mely tevékenységek és projektek jogosultak közvetlen finanszírozásra, továbbá kéri, hogy „e javasolt intézkedés végrehajtását legalább egy évvel halasszák el annak érdekében, hogy elkerülhető legyen mindennemű fennakadás a támogatás terén, valamint e nagyon hasznos projektek életképességének veszélyeztetése’, |
| --- | --- |

F.

mivel a Fejlesztési Bizottság elnöke hasonló aggályainak adott hangot 2009. március 19-i levelében, amelyben hangsúlyozza, hogy „az új tagállamokban a fejlesztési együttműködés terén történő kapacitásépítés és tájékoztatás, valamint az európai nyilvánosságot célzó fejlesztéssel kapcsolatos oktatás a bizottság állandó prioritásai közé tartozik’, és arra kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet azokról az objektív és átlátható kritériumokról, amelyek alapján döntést hoz arról, hogy mely tevékenységek és projektek jogosultak közvetlen finanszírozásra, továbbá kéri, hogy „e javasolt intézkedés végrehajtását legalább egy évvel halasszák el annak érdekében, hogy elkerülhető legyen mindennemű fennakadás a támogatás terén, valamint e nagyon hasznos projektek életképességének veszélyeztetése’,

| G. | a fent említett dokumentum, melynek címe „Az európai fejlesztési kérdések iránti közfigyelem felkeltésére és a fejlesztéssel kapcsolatos oktatásra irányuló tevékenységek általános értékelése’ arra a következtetésre jut, hogy a „célzott projektek stratégiai alkalmazása segített a fejlesztéssel foglalkozó európai nem kormányzati szervezetekkel való társfinanszírozási program céljainak elérésében’ és hogy „a DEEEP fontos koordinációs mechanizmusként szolgál a párbeszéd fokozása, a bevált gyakorlatok cseréjének elősegítése és az uniós szintű, valamint a nemzeti platformok és az EU közötti hálózatok és partnerségek kiépítésében’, továbbá, hogy „a TRIALOG az új tagállamokkal és a csatlakozó államokkal való munkája során hatékonyan járult hozzá a párbeszéd javításához és a kapacitásépítéshez’, |
| --- | --- |

G.

a fent említett dokumentum, melynek címe „Az európai fejlesztési kérdések iránti közfigyelem felkeltésére és a fejlesztéssel kapcsolatos oktatásra irányuló tevékenységek általános értékelése’ arra a következtetésre jut, hogy a „célzott projektek stratégiai alkalmazása segített a fejlesztéssel foglalkozó európai nem kormányzati szervezetekkel való társfinanszírozási program céljainak elérésében’ és hogy „a DEEEP fontos koordinációs mechanizmusként szolgál a párbeszéd fokozása, a bevált gyakorlatok cseréjének elősegítése és az uniós szintű, valamint a nemzeti platformok és az EU közötti hálózatok és partnerségek kiépítésében’, továbbá, hogy „a TRIALOG az új tagállamokkal és a csatlakozó államokkal való munkája során hatékonyan járult hozzá a párbeszéd javításához és a kapacitásépítéshez’,

| H. | mivel – ahogy azt az EU új tagállamaira vonatkozó fejlesztési együttműködési politika kihívásairól szóló 2008. március 13-i parlamenti állásfoglalás is hangsúlyozza – a TRIALOG program hozzájárul az általános kommunikációs és oktatási stratégiára vonatkozó igény kielégítéséhez a tekintetben, hogy orvosolják a fejlesztési együttműködési prioritások társadalmi elismertségének hiányát az új tagállamokban, a DEEEP program pedig válaszol az ugyanezen állásfoglalásban szereplő, az európai oktatásban a fejlesztéssel kapcsolatos oktatás és figyelemfelkeltés fokozására irányuló felhívásra, |
| --- | --- |

H.

mivel – ahogy azt az EU új tagállamaira vonatkozó fejlesztési együttműködési politika kihívásairól szóló 2008. március 13-i parlamenti állásfoglalás is hangsúlyozza – a TRIALOG program hozzájárul az általános kommunikációs és oktatási stratégiára vonatkozó igény kielégítéséhez a tekintetben, hogy orvosolják a fejlesztési együttműködési prioritások társadalmi elismertségének hiányát az új tagállamokban, a DEEEP program pedig válaszol az ugyanezen állásfoglalásban szereplő, az európai oktatásban a fejlesztéssel kapcsolatos oktatás és figyelemfelkeltés fokozására irányuló felhívásra,

| I. | mivel a fent említett 2009-es éves cselekvési terv keretében a Bizottság arra is javaslatot tesz, hogy nyújtsanak közvetlen támogatást a „Menedzseri képességek erősítése Kubában’ elnevezésű program számára, amelyet az Európai Menedzsmentfejlesztési Alapítvány fog végrehajtani; mivel a célul kitűzött projektet a DCI fejlesztésben részt vevő nem állami szereplőkkel és helyi hatóságokkal foglalkozó tematikus programja keretében eddig még soha nem használták partnerországokban megvalósuló tevékenységekhez, |
| --- | --- |

I.

mivel a fent említett 2009-es éves cselekvési terv keretében a Bizottság arra is javaslatot tesz, hogy nyújtsanak közvetlen támogatást a „Menedzseri képességek erősítése Kubában’ elnevezésű program számára, amelyet az Európai Menedzsmentfejlesztési Alapítvány fog végrehajtani; mivel a célul kitűzött projektet a DCI fejlesztésben részt vevő nem állami szereplőkkel és helyi hatóságokkal foglalkozó tematikus programja keretében eddig még soha nem használták partnerországokban megvalósuló tevékenységekhez,

| J. | mivel a Bizottság később magyarázó feljegyzést tett közzé a DCI NSA-LA bizottság részére, (5) melyben tisztázza a célkitűzésként megjelölt fellépések kiválasztási kritériumait, kifejtve, hogy azok a költségvetési rendelet végrehajtási szabályainak (6) 168. cikkén alapulnak, és hogy a segítségnyújtást különösen „olyan szervezetek kaphatják meg, amelyek jog szerint vagy ténylegesen monopóliummal rendelkeznek’, továbbá „olyan, különleges jellegzetességgel bíró fellépések, amelyekhez technikai kompetenciáját, a magas fokú specializálódását vagy adminisztratív hatáskörét tekintve meghatározott típusú szervezet szükséges’, |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság később magyarázó feljegyzést tett közzé a DCI NSA-LA bizottság részére, (5) melyben tisztázza a célkitűzésként megjelölt fellépések kiválasztási kritériumait, kifejtve, hogy azok a költségvetési rendelet végrehajtási szabályainak (6) 168. cikkén alapulnak, és hogy a segítségnyújtást különösen „olyan szervezetek kaphatják meg, amelyek jog szerint vagy ténylegesen monopóliummal rendelkeznek’, továbbá „olyan, különleges jellegzetességgel bíró fellépések, amelyekhez technikai kompetenciáját, a magas fokú specializálódását vagy adminisztratív hatáskörét tekintve meghatározott típusú szervezet szükséges’,

| 1. | ellenzi a fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és helyi hatóságok 2009. évi cselekvési programjának létrehozásáról szóló bizottsági határozattervezet (II. rész: Célzott projektek) (CMTD(2009)0387 – D004766/01) elfogadását annak jelenlegi formájában; |
| --- | --- |

1.

ellenzi a fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és helyi hatóságok 2009. évi cselekvési programjának létrehozásáról szóló bizottsági határozattervezet (II. rész: Célzott projektek) (CMTD(2009)0387 – D004766/01) elfogadását annak jelenlegi formájában;

| 2. | kéri a Bizottságot, tisztázza, hogy „jog szerint vagy ténylegesen’ fennáll-e monopóliumhelyzet, tekintve, hogy közös nyilatkozatukban a 11 tagállam megemlíti, hogy az „új’ tagállamok szempontjából a TRIALOG és a DEEEP által megvalósított európai szintű fellépések tekintetében továbbra is fennáll a tényleges monopolhelyzet; |
| --- | --- |

2.

kéri a Bizottságot, tisztázza, hogy „jog szerint vagy ténylegesen’ fennáll-e monopóliumhelyzet, tekintve, hogy közös nyilatkozatukban a 11 tagállam megemlíti, hogy az „új’ tagállamok szempontjából a TRIALOG és a DEEEP által megvalósított európai szintű fellépések tekintetében továbbra is fennáll a tényleges monopolhelyzet;

| 3. | ragaszkodik a célzott projektek számára nyújtandó közvetlen támogatások kritériumainak nyílt, átlátható és horizontális alkalmazásához annak érdekében, hogy mindenki számára biztosítsák az egyenlő versenyfeltételeket; éppen ezért ragaszkodik ahhoz, hogy ugyanazokat a kritériumokat alkalmazzák a TRIALOG, a DEEEP és a „Menedzseri képességek erősítése Kubában’ elnevezésű programhoz; |
| --- | --- |

3.

ragaszkodik a célzott projektek számára nyújtandó közvetlen támogatások kritériumainak nyílt, átlátható és horizontális alkalmazásához annak érdekében, hogy mindenki számára biztosítsák az egyenlő versenyfeltételeket; éppen ezért ragaszkodik ahhoz, hogy ugyanazokat a kritériumokat alkalmazzák a TRIALOG, a DEEEP és a „Menedzseri képességek erősítése Kubában’ elnevezésű programhoz;

| 4. | ragaszkodik ahhoz, hogy biztosítsák a stratégiai, egész Európát felölelő program keretében történő, fennakadások nélküli finanszírozást az olyan értékes tevékenységek számára, mint a bevált gyakorlati megoldások cseréjének elősegítése, az uniós szintű, valamint a nemzeti platformok és az EU közötti hálózatok és partnerségek kiépítésének támogatása és az „új’ tagállamokkal és a csatlakozó államokkal való munka során a párbeszéd és a kapacitásépítés fejlesztése; |
| --- | --- |

4.

ragaszkodik ahhoz, hogy biztosítsák a stratégiai, egész Európát felölelő program keretében történő, fennakadások nélküli finanszírozást az olyan értékes tevékenységek számára, mint a bevált gyakorlati megoldások cseréjének elősegítése, az uniós szintű, valamint a nemzeti platformok és az EU közötti hálózatok és partnerségek kiépítésének támogatása és az „új’ tagállamokkal és a csatlakozó államokkal való munka során a párbeszéd és a kapacitásépítés fejlesztése;

| 5. | felkéri a Bizottságot, hogy a tematikus programok rendszerében alkalmazott ajánlattételi felhívási rendszer küszöbönálló felülvizsgálatával (7) kapcsolatosan kezdjen párbeszédet a Parlamenttel; úgy véli, nem helyénvaló a rendszer módosítására vagy javítására vonatkozó bármifajta, a felülvizsgálatból esetlegesen következő ajánlásokat előre meghatározni; ezért arra hív fel, hogy a közvetlenül finanszírozott fellépésekkel kapcsolatos meglévő intézkedéseket egy 12 hónapos időszakra hagyják változatlanul, és hogy mindenfajta jövőbeni változtatás tükrözze a felülvizsgálati folyamat eredményét és biztosítsa az együttműködési fellépések hosszú távú, kiszámítható és fenntartható fejlődését; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Bizottságot, hogy a tematikus programok rendszerében alkalmazott ajánlattételi felhívási rendszer küszöbönálló felülvizsgálatával (7) kapcsolatosan kezdjen párbeszédet a Parlamenttel; úgy véli, nem helyénvaló a rendszer módosítására vagy javítására vonatkozó bármifajta, a felülvizsgálatból esetlegesen következő ajánlásokat előre meghatározni; ezért arra hív fel, hogy a közvetlenül finanszírozott fellépésekkel kapcsolatos meglévő intézkedéseket egy 12 hónapos időszakra hagyják változatlanul, és hogy mindenfajta jövőbeni változtatás tükrözze a felülvizsgálati folyamat eredményét és biztosítsa az együttműködési fellépések hosszú távú, kiszámítható és fenntartható fejlődését;

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy módosítsa a fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és helyi hatóságok 2009. évi cselekvési programjának létrehozásáról szóló határozattervezetét (II. rész: Célzott projektek) (CMTD(2009)0387 – D004766/01) úgy, hogy az tartalmazzon a kibővített EU-ban a fejlesztési kérdésekkel kapcsolatos figyelemfelkeltésre irányuló, egész Európát magában foglaló projekteket és uniós oktatásfejlesztési csereprogramokat; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot, hogy módosítsa a fejlesztésben részt vevő nem állami szereplők és helyi hatóságok 2009. évi cselekvési programjának létrehozásáról szóló határozattervezetét (II. rész: Célzott projektek) (CMTD(2009)0387 – D004766/01) úgy, hogy az tartalmazzon a kibővített EU-ban a fejlesztési kérdésekkel kapcsolatos figyelemfelkeltésre irányuló, egész Európát magában foglaló projekteket és uniós oktatásfejlesztési csereprogramokat;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak és a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak és a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0097.

(3)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

(4)  DEEEP: „Fejlesztéssel kapcsolatos európai oktatási csereprojekt’ - http://www.deeep.org/

TRIALOG: „Fejlesztéssel foglalkozó nem kormányzati szervezetek a kibővült EU-ban’ - http://www.trialog.or.at/start.asp?ID=96

(5)  AIDCO/F1/NC D(2009) 2009.4.6. (D004766-01-EN-02).

(6)  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002 bizottsági rendelet (HL L 357., 2002.12.31., 1. o.).

(7)  A „Palermo II. folyamat’.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/11

---

2009. május 6., szerdaMegújított szociális menetrend

P6_TA(2009)0370

Az Európai Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása a megújított szociális menetrendről (2008/2330(INI))

2010/C 212 E/05

Az Európai Parlament,

tekintettel a megújított szociális menetrendről szóló, 2008. július 2-i lehetőségek, hozzáférés és szolidaritás a XXI. századi Európában bizottsági közleményre (COM(2008)0412) (a megújított szociális menetrendről szóló közlemény),

tekintettel a férfiak és a nők egyenlő díjazása elvének alkalmazására vonatkozó, a Bizottságnak címzett ajánlásokról szóló, 2008. november 18-i állásfoglalására (1),

tekintettel „A kollektív megállapodásokkal szembeni kihívások az EU-ban” című, 2008. október 22-i állásfoglalására (2),

tekintettel „A szociális Európa érdekében tett kötelezettségvállalás megújítása: a szociális védelemre és a társadalmi integrációra irányuló nyitott koordinációs módszer megerősítése” című 2008. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2008)0418),

tekintettel a nemek közötti megkülönböztetésmentességről és a nemzedékek közötti szolidaritásról szóló, 2009. február 3-i állásfoglalására (3),

tekintettel a „Megkülönböztetésmentesség és esélyegyenlőség: a megújított kötelezettségvállalás” című, 2008. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2008)0420),

tekintettel az európai gazdasági fellendülés tervéről szóló, 2008. november 26-i bizottsági közleményre (COM(2008)0800),

tekintettel a „Növekvő egyensúly a munka és a magánélet között: a szakmai, a családi és a magánélet összeegyeztetésének fokozott támogatása” című, 2008. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2008)0635),

tekintettel a Bizottságnak „Az uniós államháztartások hosszú távú fenntarthatósága” című, 2006. október 12-i közleményére (COM(2006)0574) és a Parlamentnek „A társadalombiztosítási rendszerek és a nyugdíjak jövőjéről: ezek finanszírozása és az individualizációs tendencia” című, 2008. november 20-i állásfoglalására (4),

tekintettel a Bizottságnak „A szociális védelem korszerűsítése a nagyobb társadalmi igazságosság és gazdasági kohézió érdekében: a munkaerőpiacról leginkább kiszorultak aktív integrációjának elősegítése” című, 2007. október 17-i közleményére (COM(2007)0620) és a Parlamentnek az EU-ban társadalmi integráció előmozdításáról és a gyermekszegénységet is ideértve a szegénység elleni küzdelemről szóló, 2008. október 9-i állásfoglalására (5),

tekintettel a szociális védelmi rendszerek megfelelő forrásaira és a szociális támogatásra vonatkozó közös kritériumokról szóló, 1992. június 24-i 92/441/EGK tanácsi ajánlásra (6),

tekintettel „A rugalmas biztonság közös elveinek kidolgozása felé: több és jobb munkahely a rugalmasságon és biztonságon keresztül” című, 2007. június 27-i bizottsági közleményre (COM(2007)0359) és a rugalmas biztonság közös elveiről szóló, 2007. november 29-i európai parlamenti állásfoglalásra (7),

tekintettel a „Gondolkozz előbb kicsiben!” Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: „Small Business Act” című, 2008. június 25-i bizottsági közleményre COM(2008)0394,

tekintettel „A 2007 tavaszi Európai Tanács számára készített időközi jelentés a szociális valóság felméréséről” című, 2007. február 26-i bizottsági közleményre (COM(2007)0063) és a szociális valóság felméréséről szóló, 2007. november 15-i európai parlamenti állásfoglalásra (8),

tekintettel a „Tisztességes munka mindenki számára – Az Unió hozzájárulása a tisztességes munkára vonatkozó menetrend végrehajtásához” című, 2006. május 24-i bizottsági közleményre (COM(2006)0249) és a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka ösztönzéséről szóló, 2007. május 23-i európai parlamenti állásfoglalásra (9),

tekintettel „A nők és a szegénység az Európai Unióban” című, 2005. október 13-i állásfoglalására (10) és a szegénység abban foglalt meghatározására,

tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló 2008. június 17-i álláspontjára (11),

tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájára, és különösen annak a szociális jogokra vonatkozó rendelkezéseire, valamint az EK-Szerződés 136. cikkére,

tekintettel a „A munkajog korszerűsítése szembenézve a XXI. század kihívásaival”, című, 2006. november 22-i bizottsági zöld könyvre (COM(2006)0708),

tekintettel a vállalati szociális felelősség európai keretének előmozdításáról szóló, 2001. július 18-i bizottsági zöld könyvre (COM (2001)0366) és a „Növekedési és munkahely-teremtési partnerség megvalósítása: Európa mint kiválósági központ a vállalatok társadalmi felelőssége terén” című, 2006. március 22-i bizottsági közleményre (COM(2006)0136), valamint „A vállalatok társadalmi felelőssége: új partnerség” című, 2007. március 13-i európai parlamenti állásfoglalásra (12),

tekintettel az utcai hajléktalanság felszámolásáról szóló, 2008. április 22-i nyilatkozatára (13),

tekintettel az ENSZ által 1966-ban elfogadott Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, továbbá a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0241/2009),

| A. | mivel a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságból az EU számára leghátrányosabb következmény a munkanélküliség drámai növekedése, ami a legsebezhetőbb társadalmi csoportokat fogja súlyosabban érinteni; mivel a nagyobb arányú munkanélküliség együtt jár a vagyoni és egészségi állapot terén tapasztalható egyenlőtlenségek, a kirekesztés, a bűnözés, a biztonságérzet hiánya és a bizalomhiány fokozódásával, |
| --- | --- |

A.

mivel a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságból az EU számára leghátrányosabb következmény a munkanélküliség drámai növekedése, ami a legsebezhetőbb társadalmi csoportokat fogja súlyosabban érinteni; mivel a nagyobb arányú munkanélküliség együtt jár a vagyoni és egészségi állapot terén tapasztalható egyenlőtlenségek, a kirekesztés, a bűnözés, a biztonságérzet hiánya és a bizalomhiány fokozódásával,

| B. | mivel az EU a jelenlegi válságtól függetlenül is szembesült már a gyenge gazdasági növekedés, a robbanásveszélyes demográfiai helyzet és az egyre globalizáltabb világgazdaság teremtette életfeltételek miatt bekövetkező nehézségekkel, |
| --- | --- |

B.

mivel az EU a jelenlegi válságtól függetlenül is szembesült már a gyenge gazdasági növekedés, a robbanásveszélyes demográfiai helyzet és az egyre globalizáltabb világgazdaság teremtette életfeltételek miatt bekövetkező nehézségekkel,

| C. | mivel 2007-ben a 18–24 éves európai polgárok 15,2 %-a korai iskolaelhagyó volt, |
| --- | --- |

C.

mivel 2007-ben a 18–24 éves európai polgárok 15,2 %-a korai iskolaelhagyó volt,

| D. | mivel a foglalkoztatás sok ember számára még mindig nem biztosítja a szegénységből kivezető utat az Unióban, ahol 2006-ban a munkavállalók 8 %-a szembesült a szegénység veszélyével, |
| --- | --- |

D.

mivel a foglalkoztatás sok ember számára még mindig nem biztosítja a szegénységből kivezető utat az Unióban, ahol 2006-ban a munkavállalók 8 %-a szembesült a szegénység veszélyével,

| E. | mivel 2006-ban az európai polgárok 16 %-át veszélyeztette a szegénység; mivel a gyermekek, a nagycsaládok, az egyedülálló szülők, a munkanélküliek, a fogyatékkal élők, a fiatalok, az idősek, az etnikai kisebbségekhez tartozók és a migránsok különösen veszélyeztetettek, |
| --- | --- |

E.

mivel 2006-ban az európai polgárok 16 %-át veszélyeztette a szegénység; mivel a gyermekek, a nagycsaládok, az egyedülálló szülők, a munkanélküliek, a fogyatékkal élők, a fiatalok, az idősek, az etnikai kisebbségekhez tartozók és a migránsok különösen veszélyeztetettek,

| F. | mivel gazdasági függőségük, a munkaerőpiacon a fizetések terén látható nemek közötti megkülönböztetés és az alacsonyabban fizetett munkahelyeken megfigyelhető nagyobb arányú jelenlétük miatt a nők még mindig fokozottabban ki vannak téve az elszegényedés veszélyének, mint a férfiak; mivel ez a helyzet növeli a szegénység tartós jelenlétének kockázatát a következő generációkban, |
| --- | --- |

F.

mivel gazdasági függőségük, a munkaerőpiacon a fizetések terén látható nemek közötti megkülönböztetés és az alacsonyabban fizetett munkahelyeken megfigyelhető nagyobb arányú jelenlétük miatt a nők még mindig fokozottabban ki vannak téve az elszegényedés veszélyének, mint a férfiak; mivel ez a helyzet növeli a szegénység tartós jelenlétének kockázatát a következő generációkban,

| G. | mivel az utóbbi évek áremelkedései jelentős hatást gyakoroltak a háztartások költségvetésére, és aránytalan mértékben érintették a kiszolgáltatott társadalmi csoportokat, |
| --- | --- |

G.

mivel az utóbbi évek áremelkedései jelentős hatást gyakoroltak a háztartások költségvetésére, és aránytalan mértékben érintették a kiszolgáltatott társadalmi csoportokat,

| H. | mivel a különböző tanulmányok (pl. a Russell Sage Alapítvány megbízásából a munka jövőjéről végzett kutatás) szerint a legfejlettebb gazdaságokban dolgozók egynegyede a közeljövőben alacsony fizetéssel és a szegénység megnövekedett veszélyével szembesülhet, mivel a rosszul fizetett munkák sok hasonlóságot mutatnak, lévén, hogy azokat gyakran az atipikus foglalkoztatás jellemzi, és az alacsony képzettségű munkavállalók, a részmunkaidőben dolgozók, a nők, a bevándorlók és a fiatalok ebből a szempontból veszélyeztetettebbek; mivel a rosszul fizetett munkák végzése általában generációról generációra száll, és mivel ez korlátozza a jó oktatáshoz, jó egészségügyi ellátáshoz és más alapvető életkörülményekhez való hozzáférést, |
| --- | --- |

H.

mivel a különböző tanulmányok (pl. a Russell Sage Alapítvány megbízásából a munka jövőjéről végzett kutatás) szerint a legfejlettebb gazdaságokban dolgozók egynegyede a közeljövőben alacsony fizetéssel és a szegénység megnövekedett veszélyével szembesülhet, mivel a rosszul fizetett munkák sok hasonlóságot mutatnak, lévén, hogy azokat gyakran az atipikus foglalkoztatás jellemzi, és az alacsony képzettségű munkavállalók, a részmunkaidőben dolgozók, a nők, a bevándorlók és a fiatalok ebből a szempontból veszélyeztetettebbek; mivel a rosszul fizetett munkák végzése általában generációról generációra száll, és mivel ez korlátozza a jó oktatáshoz, jó egészségügyi ellátáshoz és más alapvető életkörülményekhez való hozzáférést,

| I. | mivel az EK-Szerződés 2. cikke kimondja, hogy a férfiak és nők közötti egyenlőség az Európai Unió alapját képező értékek egyike, |
| --- | --- |

I.

mivel az EK-Szerződés 2. cikke kimondja, hogy a férfiak és nők közötti egyenlőség az Európai Unió alapját képező értékek egyike,

| J. | mivel Európa demográfiai változás előtt áll, amelynek legfontosabb jellemzője a várható élettartam növekedése és az alacsony születési ráta, bár ez utóbbi tendencia bizonyos országokban megfordulni látszik, |
| --- | --- |

J.

mivel Európa demográfiai változás előtt áll, amelynek legfontosabb jellemzője a várható élettartam növekedése és az alacsony születési ráta, bár ez utóbbi tendencia bizonyos országokban megfordulni látszik,

| K. | mivel a demográfiai változás eredményeképpen 2050-ig várhatóan megkétszereződik az időskori függőségi ráta, ami különösen a népesség fizikai és mentális egészségi állapotára nézve jár majd következményekkel, |
| --- | --- |

K.

mivel a demográfiai változás eredményeképpen 2050-ig várhatóan megkétszereződik az időskori függőségi ráta, ami különösen a népesség fizikai és mentális egészségi állapotára nézve jár majd következményekkel,

| L. | üdvözli a Bizottság „Demográfiai jelentés 2008: A szociális igények kielégítése egy öregedő társadalomban” (SEC(2008)2911) című jelentését, amely elismeri a nem hivatalos gondozók társadalomban betöltött kulcsfontosságú szerepét; felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg a gondozóknak a jövőbeni politika kialakításába történő bevonása mellett szóló erős társadalmi érveket, |
| --- | --- |

L.

üdvözli a Bizottság „Demográfiai jelentés 2008: A szociális igények kielégítése egy öregedő társadalomban” (SEC(2008)2911) című jelentését, amely elismeri a nem hivatalos gondozók társadalomban betöltött kulcsfontosságú szerepét; felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg a gondozóknak a jövőbeni politika kialakításába történő bevonása mellett szóló erős társadalmi érveket,

| M. | mivel a pénzügyi válság reálgazdaságra gyakorolt hatása nem teljesen ismert, azonban lehetetlen lesz elérni azt a célt, amely az EU-ban 2008 és 2009 között 5 millió munkahely létrehozását irányozza elő; mivel a gazdasági recesszió magasabb munkanélküliséghez és bizonyosan nagyobb szegénységhez vezet majd, és kihívás elé állítja az európai szociális modellt, |
| --- | --- |

M.

mivel a pénzügyi válság reálgazdaságra gyakorolt hatása nem teljesen ismert, azonban lehetetlen lesz elérni azt a célt, amely az EU-ban 2008 és 2009 között 5 millió munkahely létrehozását irányozza elő; mivel a gazdasági recesszió magasabb munkanélküliséghez és bizonyosan nagyobb szegénységhez vezet majd, és kihívás elé állítja az európai szociális modellt,

| N. | mivel a pénzügyi és gazdasági válság növekvő munkanélküliséget és létbizonytalanságot okoz, így a társadalmi kohézió komoly terhelésnek van kitéve az egész EU-ban, amit számos tagállamban társadalmi törések és feszültségek mutatnak, |
| --- | --- |

N.

mivel a pénzügyi és gazdasági válság növekvő munkanélküliséget és létbizonytalanságot okoz, így a társadalmi kohézió komoly terhelésnek van kitéve az egész EU-ban, amit számos tagállamban társadalmi törések és feszültségek mutatnak,

| O. | mivel az EU elkötelezte magát a társadalmi és környezeti szempontból fenntartható fejlődés célja mellett, és mivel teljes mértékben ki kell aknázni azokat a munkahely-teremtési lehetőségeket, amelyek e kötelezettségvállalásból adódhatnak, |
| --- | --- |

O.

mivel az EU elkötelezte magát a társadalmi és környezeti szempontból fenntartható fejlődés célja mellett, és mivel teljes mértékben ki kell aknázni azokat a munkahely-teremtési lehetőségeket, amelyek e kötelezettségvállalásból adódhatnak,

| P. | mivel a szociális párbeszéd fontos eszköz lehet a bizalmi válság kezelésében, amelyet a gazdasági válság mélyít el, hisz társadalmunkban sok ember fél a jövőtől; mivel egyenlő fontosságot kell tulajdonítani a már kirekesztetteknek, valamint azoknak, akik helyzete a jelenlegi válság miatt romlik, |
| --- | --- |

P.

mivel a szociális párbeszéd fontos eszköz lehet a bizalmi válság kezelésében, amelyet a gazdasági válság mélyít el, hisz társadalmunkban sok ember fél a jövőtől; mivel egyenlő fontosságot kell tulajdonítani a már kirekesztetteknek, valamint azoknak, akik helyzete a jelenlegi válság miatt romlik,

| Q. | mivel az EU beavatkozóbb intézményi rendelkezései – amelyeket a bizonyos mértékű jövedelem-újraelosztás és az „európai szociális modell” közös fogalma jellemez – kedvező hatással vannak a munkaerőpiacunk hátrányosabb helyzetű szegmensében dolgozó férfiak és nők millióinak munkában töltött éveinek minőségére, |
| --- | --- |

Q.

mivel az EU beavatkozóbb intézményi rendelkezései – amelyeket a bizonyos mértékű jövedelem-újraelosztás és az „európai szociális modell” közös fogalma jellemez – kedvező hatással vannak a munkaerőpiacunk hátrányosabb helyzetű szegmensében dolgozó férfiak és nők millióinak munkában töltött éveinek minőségére,

| R. | mivel a munkajogot és a kollektív megállapodásokat egyensúlyban tartó nemzeti jogi és egyezményes keretek – amelyek e modelleket szabályozzák – tiszteletben tartása ilyen különböző rendszerek esetén az összehangolt értékek előfeltételét képezi, |
| --- | --- |

R.

mivel a munkajogot és a kollektív megállapodásokat egyensúlyban tartó nemzeti jogi és egyezményes keretek – amelyek e modelleket szabályozzák – tiszteletben tartása ilyen különböző rendszerek esetén az összehangolt értékek előfeltételét képezi,

| S. | mivel az atipikus foglalkoztatás esetében a kollektív tárgyalásban részt vevő felek által meghatározott szabályok és eljárások már nem érvényesülnek, |
| --- | --- |

S.

mivel az atipikus foglalkoztatás esetében a kollektív tárgyalásban részt vevő felek által meghatározott szabályok és eljárások már nem érvényesülnek,

| T. | mivel a megújított szociális menetrendnek azon az elven kell alapulnia, hogy az eredményes és hatékony szociálpolitika hozzájárul a gazdasági növekedéshez és a jóléthez, és mivel mindez segíthet a polgárok lankadó EU iránti támogatásának visszaállításában, |
| --- | --- |

T.

mivel a megújított szociális menetrendnek azon az elven kell alapulnia, hogy az eredményes és hatékony szociálpolitika hozzájárul a gazdasági növekedéshez és a jóléthez, és mivel mindez segíthet a polgárok lankadó EU iránti támogatásának visszaállításában,

| U. | mivel sajnálatos, hogy a megújított szociális menetrend nem foglalkozik az általános érdekű szociális szolgáltatások jogbiztonságával, |
| --- | --- |

U.

mivel sajnálatos, hogy a megújított szociális menetrend nem foglalkozik az általános érdekű szociális szolgáltatások jogbiztonságával,

| V. | mivel jelentős aggályok fogalmazódtak meg a megújított szociális menetrend szerepe és láthatósága kapcsán – többek között céljai egyértelműségének, illetve a nyomon követése módjának hiányára vonatkozóan –, valamint a szociális nyílt koordinációs módszer jelentőségének csökkenése kapcsán, |
| --- | --- |

V.

mivel jelentős aggályok fogalmazódtak meg a megújított szociális menetrend szerepe és láthatósága kapcsán – többek között céljai egyértelműségének, illetve a nyomon követése módjának hiányára vonatkozóan –, valamint a szociális nyílt koordinációs módszer jelentőségének csökkenése kapcsán,

| W. | mivel az európai szociális modellek alapja az értékek egysége a rendszerek sokféleségében, és kialakításuk általában a tagállamok felelősségi körébe tartozik, a Szerződésben, az alapjogi chartában és a reformszerződésben foglalt, szociális Európára vonatkozó célokat az EU átfogó céljaiként kell kiemelni, amennyiben az EU meg akar felelni polgárai elvárásainak és választ akar adni azok félelmeire; mivel az Európai Tanács egymást követő tavaszi ülésein újra kitűzték a szegénység és a szociális kirekesztés felszámolásának célját, és megismételték a lisszaboni menetrend szociális dimenziója megerősítésének szükségességét; mivel a tagállamok nemzeti foglalkoztatási és szociálpolitikáinak sikere vagy kudarca a többi tagállamra is hatással van, az európai szociális modell reformjáról folytatott vitának az EU és a tagállamok közötti eme kölcsönhatás középpontjában kell állnia, |
| --- | --- |

W.

mivel az európai szociális modellek alapja az értékek egysége a rendszerek sokféleségében, és kialakításuk általában a tagállamok felelősségi körébe tartozik, a Szerződésben, az alapjogi chartában és a reformszerződésben foglalt, szociális Európára vonatkozó célokat az EU átfogó céljaiként kell kiemelni, amennyiben az EU meg akar felelni polgárai elvárásainak és választ akar adni azok félelmeire; mivel az Európai Tanács egymást követő tavaszi ülésein újra kitűzték a szegénység és a szociális kirekesztés felszámolásának célját, és megismételték a lisszaboni menetrend szociális dimenziója megerősítésének szükségességét; mivel a tagállamok nemzeti foglalkoztatási és szociálpolitikáinak sikere vagy kudarca a többi tagállamra is hatással van, az európai szociális modell reformjáról folytatott vitának az EU és a tagállamok közötti eme kölcsönhatás középpontjában kell állnia,

| X. | mivel a szegénység csökkentésére irányuló lisszaboni stratégia kudarcának – amelyet a jelenleg 78 000 000 szegénységben élő személy igazol – és a növekvő egyenlőtlenségnek központi kérdésnek kell lennie; mivel az EU-nak előrehaladást kell elérnie a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentésével kapcsolatos uniós és nemzeti célok kidolgozásában és végrehajtásában, valamint olyan kulcsterületeken, amelyek tekintetében jelenleg rendelkezésre állnak mutatók, amennyiben az embereket meg kívánjuk győzni arról, hogy az EU elsősorban az embereket szolgálja, és csak ezt követően a vállalkozásokat és a bankokat, |
| --- | --- |

X.

mivel a szegénység csökkentésére irányuló lisszaboni stratégia kudarcának – amelyet a jelenleg 78 000 000 szegénységben élő személy igazol – és a növekvő egyenlőtlenségnek központi kérdésnek kell lennie; mivel az EU-nak előrehaladást kell elérnie a szegénység és a társadalmi kirekesztés csökkentésével kapcsolatos uniós és nemzeti célok kidolgozásában és végrehajtásában, valamint olyan kulcsterületeken, amelyek tekintetében jelenleg rendelkezésre állnak mutatók, amennyiben az embereket meg kívánjuk győzni arról, hogy az EU elsősorban az embereket szolgálja, és csak ezt követően a vállalkozásokat és a bankokat,

| Y. | mivel az Európai Közösségek Bírósága előtt folyó több eljárásban úgy alkalmazták a „politikai, szociális és gazdasági rend védelme szempontjából kulcsfontosságú rendelkezések” kitételt, hogy nem tették világossá, ki dönthet arról, hogy a közrendre vonatkozó általános rendelkezések védelme szempontjából mely rendelkezések kulcsfontosságúak a tagállamokban, |
| --- | --- |

Y.

mivel az Európai Közösségek Bírósága előtt folyó több eljárásban úgy alkalmazták a „politikai, szociális és gazdasági rend védelme szempontjából kulcsfontosságú rendelkezések” kitételt, hogy nem tették világossá, ki dönthet arról, hogy a közrendre vonatkozó általános rendelkezések védelme szempontjából mely rendelkezések kulcsfontosságúak a tagállamokban,

| Z. | mivel a Bíróság megállapította, hogy a tagállamok nem határozhatják meg egyoldalúan a közrend fogalmát, illetve nem írhatják elő egyoldalúan munkajoguk kötelező rendelkezéseit a másik tagállamban letelepedett szolgáltatók számára, és mivel nem világos, hogy ez kinek a hatáskörébe tartozik, ha nem a tagállamokéba, |
| --- | --- |

Z.

mivel a Bíróság megállapította, hogy a tagállamok nem határozhatják meg egyoldalúan a közrend fogalmát, illetve nem írhatják elő egyoldalúan munkajoguk kötelező rendelkezéseit a másik tagállamban letelepedett szolgáltatók számára, és mivel nem világos, hogy ez kinek a hatáskörébe tartozik, ha nem a tagállamokéba,

| AA. | mivel nincs egyértelmű különbségtétel a csak munkavégzésre irányuló alvállalkozás, a kétes kereskedelem és a valóban önfoglalkoztatókkal kötött szerződéseken alapuló szolgáltatásnyújtás között; mivel foglalkozni kell a csalárd gyakorlatok, valamint a valós civil és kereskedelmi üzleti kapcsolatok közötti különbséggel, |
| --- | --- |

AA.

mivel nincs egyértelmű különbségtétel a csak munkavégzésre irányuló alvállalkozás, a kétes kereskedelem és a valóban önfoglalkoztatókkal kötött szerződéseken alapuló szolgáltatásnyújtás között; mivel foglalkozni kell a csalárd gyakorlatok, valamint a valós civil és kereskedelmi üzleti kapcsolatok közötti különbséggel,

Kiemelt intézkedések

Európai szociális modellek

| 1. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a gazdasági recessziót figyelembe véve erősítse meg újra a szilárd szociális Európa fontosságát, amely fenntartható, eredményes és hatékony foglalkoztatási és szociálpolitikákat foglal magában; kéri a Bizottságot, hogy a 2010–2015-ös időszakra dolgozzon ki nagyra törő szociálpolitikai menetrendet; |
| --- | --- |

1.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a gazdasági recessziót figyelembe véve erősítse meg újra a szilárd szociális Európa fontosságát, amely fenntartható, eredményes és hatékony foglalkoztatási és szociálpolitikákat foglal magában; kéri a Bizottságot, hogy a 2010–2015-ös időszakra dolgozzon ki nagyra törő szociálpolitikai menetrendet;

| 2. | kéri a Bizottságot, hogy sürgősen terjesszen elő koherens politikai tervet a tisztességes munkára vonatkozóan, az Európai Unió alapjogi chartájával összhangban; |
| --- | --- |

2.

kéri a Bizottságot, hogy sürgősen terjesszen elő koherens politikai tervet a tisztességes munkára vonatkozóan, az Európai Unió alapjogi chartájával összhangban;

| 3. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a munkahelyteremtést és -támogatást ezekben a nehéz időkben a szociális menetrend élére helyezzék; úgy véli, hogy a munkahelyeken a nagyobb rugalmasság ma fontosabb, mint valaha; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a munkahelyteremtést és -támogatást ezekben a nehéz időkben a szociális menetrend élére helyezzék; úgy véli, hogy a munkahelyeken a nagyobb rugalmasság ma fontosabb, mint valaha;

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy elegyítse a megújított szociális menetrendet más olyan kezdeményezésekkel, mint amilyen a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktum, az Európai Ifjúsági Egyezmény és az Európai Szövetség a Családokért, annak érdekében, hogy a hátrányos társadalmi csoportok jobban hozzáférjenek a szociális ellátásokhoz; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot, hogy elegyítse a megújított szociális menetrendet más olyan kezdeményezésekkel, mint amilyen a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktum, az Európai Ifjúsági Egyezmény és az Európai Szövetség a Családokért, annak érdekében, hogy a hátrányos társadalmi csoportok jobban hozzáférjenek a szociális ellátásokhoz;

| 5. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a bizottsági közleményben javasolt intézkedések nem elég következetesek ahhoz, hogy hatással legyenek az EU-ban a szegénység és a kirekesztés jelenlegi mértékére, illetve ahhoz, hogy megfeleljenek a társadalmi kohézió jelenlegi kihívásainak; |
| --- | --- |

5.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a bizottsági közleményben javasolt intézkedések nem elég következetesek ahhoz, hogy hatással legyenek az EU-ban a szegénység és a kirekesztés jelenlegi mértékére, illetve ahhoz, hogy megfeleljenek a társadalmi kohézió jelenlegi kihívásainak;

| 6. | különösen sajnálja, hogy közleményében a Bizottság nem terjesztett elő javaslatokat az alábbi kérdésekben, amelyek a gazdasági szabadságok és szociális jogok közötti egyensúly megteremtése szempontjából kulcsfontosságúak:






  — | az alkalmazás módjától függetlenül minden munkavállaló számára a munka területén alapvető jogokat előíró irányelv, az egyre növekvő számú atipikus munkavállaló védelmére; |
| --- | --- | --- |

6.

különösen sajnálja, hogy közleményében a Bizottság nem terjesztett elő javaslatokat az alábbi kérdésekben, amelyek a gazdasági szabadságok és szociális jogok közötti egyensúly megteremtése szempontjából kulcsfontosságúak:

—

az alkalmazás módjától függetlenül minden munkavállaló számára a munka területén alapvető jogokat előíró irányelv, az egyre növekvő számú atipikus munkavállaló védelmére;

| — | a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló 2000/78/EK tanácsi irányelv (14) (2000. november 27.) felülvizsgálata, amelyet nemek szempontjából semleges munkaértékelési rendszer kísérne a nemek között a bérezés terén látható különbségek csökkentése céljából, a gazdasági ágazatokon belül és azok között egyaránt; és |
| --- | --- |

—

a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló 2000/78/EK tanácsi irányelv (14) (2000. november 27.) felülvizsgálata, amelyet nemek szempontjából semleges munkaértékelési rendszer kísérne a nemek között a bérezés terén látható különbségek csökkentése céljából, a gazdasági ágazatokon belül és azok között egyaránt; és

| — | a határokon átnyúló kollektív tárgyalásokról szóló irányelv, a határokon átnyúló üzleti műveletek valós jellemzőivel összhangban; |
| --- | --- |

—

a határokon átnyúló kollektív tárgyalásokról szóló irányelv, a határokon átnyúló üzleti műveletek valós jellemzőivel összhangban;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a munkával kapcsolatos jogokra vonatkozó minimumkövetelmények további megerősítésére van szükség; tudatában van, hogy sem a gazdasági szabadságok, sem a versenyszabályok nem élveznek elsőbbséget az alapvető szociális jogokkal szemben; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a munkával kapcsolatos jogokra vonatkozó minimumkövetelmények további megerősítésére van szükség; tudatában van, hogy sem a gazdasági szabadságok, sem a versenyszabályok nem élveznek elsőbbséget az alapvető szociális jogokkal szemben;

| 8. | megjegyzi, hogy a szociálpolitikának olyan kulcsfontosságú intézkedéseket kell felölelnie, mint a megerősített szociális jogok és szabadságok közötti jobb egyensúly kialakítása, a megkülönböztetés elleni küzdelem és az egyenlőség előmozdítása, valamint az európai szociális modellek modernizálása és reformja, egyidejűleg megerősítve azok értékeit; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a szociálpolitikának olyan kulcsfontosságú intézkedéseket kell felölelnie, mint a megerősített szociális jogok és szabadságok közötti jobb egyensúly kialakítása, a megkülönböztetés elleni küzdelem és az egyenlőség előmozdítása, valamint az európai szociális modellek modernizálása és reformja, egyidejűleg megerősítve azok értékeit;

| 9. | megjegyzi, hogy annak körülhatárolása, hogy mi minősül „a politikai, társadalmi és gazdasági rend védelme szempontjából alapvető fontosságú” tagállami rendelkezésnek, politikai kérdés, és azt demokratikusan legitimált eljárás keretében kell meghatározni; felhívja ezért a Bizottságot, hogy kezdeményezzen nyílt vitát annak meghatározására, hogy mi minősül a közrendre vonatkozó általános rendelkezésnek, illetve szükség esetén tegyen jogalkotási javaslatot; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy annak körülhatárolása, hogy mi minősül „a politikai, társadalmi és gazdasági rend védelme szempontjából alapvető fontosságú” tagállami rendelkezésnek, politikai kérdés, és azt demokratikusan legitimált eljárás keretében kell meghatározni; felhívja ezért a Bizottságot, hogy kezdeményezzen nyílt vitát annak meghatározására, hogy mi minősül a közrendre vonatkozó általános rendelkezésnek, illetve szükség esetén tegyen jogalkotási javaslatot;

| 10. | úgy ítéli meg, hogy most nem a szociális kiadások csökkentésére, hanem a strukturális reformok megerősítésére van szükség; hozzáteszi, hogy az EU-nak támogatnia kell a tagállamok szociális modelljeinek infrastruktúráit, ideértve az általános érdekű szociális szolgáltatásokat is, mégpedig egyetemes elérhetőségük, minőségük és fenntarthatóságuk fontosságának ismételt megerősítése révén; |
| --- | --- |

10.

úgy ítéli meg, hogy most nem a szociális kiadások csökkentésére, hanem a strukturális reformok megerősítésére van szükség; hozzáteszi, hogy az EU-nak támogatnia kell a tagállamok szociális modelljeinek infrastruktúráit, ideértve az általános érdekű szociális szolgáltatásokat is, mégpedig egyetemes elérhetőségük, minőségük és fenntarthatóságuk fontosságának ismételt megerősítése révén;

| 11. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy – noha a pénzügyi válság rámutat az állami fellépés fontos szerepére a gazdasági tevékenység fenntartásában és a társadalmi kohézió megerősítésében – a Bizottság nem biztosította a közszolgáltatás jövőjét és kulcsfontosságú szerepét az Európai Unióban egy olyan keretirányelvre irányuló javaslat révén, amely az általános érdekű szolgáltatásokról szól; |
| --- | --- |

11.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy – noha a pénzügyi válság rámutat az állami fellépés fontos szerepére a gazdasági tevékenység fenntartásában és a társadalmi kohézió megerősítésében – a Bizottság nem biztosította a közszolgáltatás jövőjét és kulcsfontosságú szerepét az Európai Unióban egy olyan keretirányelvre irányuló javaslat révén, amely az általános érdekű szolgáltatásokról szól;

| 12. | felhívja a Bizottságot olyan jogalkotási javaslat benyújtására, amelynek célja az általános érdekű szociális szolgáltatások jogbiztonságának garantálása; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot olyan jogalkotási javaslat benyújtására, amelynek célja az általános érdekű szociális szolgáltatások jogbiztonságának garantálása;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a szegénység hosszú távú megszüntetése érdekében meg kell találni a nemzeti szociális biztonsági rendszerek modernizálásának és reformjának módozatait, különös tekintettel a megfelelő minimálbér, a nyugdíjak és az egészségügyi szolgáltatások biztosítására; hangsúlyozza, hogy hatékonyabb megszervezésük és elérhetőségük fejlesztése, valamint az állami és magánszektor közötti partnerség fokozása révén van lehetőség a minimálbér és a nyugdíjrendszerek pénzügyi fenntarthatóságának és az egészségügyi szolgáltatások minőségének és hatékonyságának megerősítésére, a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával, valamint az egyenlőtlenséget csökkentő progresszív adórendszerek bevezetésére irányuló nagyobb erőfeszítések támogatásával; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a szegénység hosszú távú megszüntetése érdekében meg kell találni a nemzeti szociális biztonsági rendszerek modernizálásának és reformjának módozatait, különös tekintettel a megfelelő minimálbér, a nyugdíjak és az egészségügyi szolgáltatások biztosítására; hangsúlyozza, hogy hatékonyabb megszervezésük és elérhetőségük fejlesztése, valamint az állami és magánszektor közötti partnerség fokozása révén van lehetőség a minimálbér és a nyugdíjrendszerek pénzügyi fenntarthatóságának és az egészségügyi szolgáltatások minőségének és hatékonyságának megerősítésére, a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával, valamint az egyenlőtlenséget csökkentő progresszív adórendszerek bevezetésére irányuló nagyobb erőfeszítések támogatásával;

| 14. | megjegyzi, hogy néhány tagállam bevezette a minimálbér fogalmát; javasolja, hogy más tagállamok is hasznosítsák az előbbiek tapasztalatait; felhívja a tagállamokat, hogy mindenki számára biztosítsák a szociális és a gazdasági életben való részvétel feltételeit, és különösen alkossanak jogszabályokat a minimálbérekre és egyéb, jogilag vagy általánosan kötelező erejű intézkedésekre vonatkozóan vagy a nemzeti hagyományoknak megfelelő kollektív megállapodások révén, amelyek lehetővé teszik a teljes munkaidőben dolgozó munkavállalók számára a keresetükből való megfelelő megélhetést; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy néhány tagállam bevezette a minimálbér fogalmát; javasolja, hogy más tagállamok is hasznosítsák az előbbiek tapasztalatait; felhívja a tagállamokat, hogy mindenki számára biztosítsák a szociális és a gazdasági életben való részvétel feltételeit, és különösen alkossanak jogszabályokat a minimálbérekre és egyéb, jogilag vagy általánosan kötelező erejű intézkedésekre vonatkozóan vagy a nemzeti hagyományoknak megfelelő kollektív megállapodások révén, amelyek lehetővé teszik a teljes munkaidőben dolgozó munkavállalók számára a keresetükből való megfelelő megélhetést;

| 15. | kéri a Bizottságtól és a tagállamoktól annak biztosítását, hogy minden polgár hozzáférjen az alapvető banki szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

15.

kéri a Bizottságtól és a tagállamoktól annak biztosítását, hogy minden polgár hozzáférjen az alapvető banki szolgáltatásokhoz;

| 16. | továbbra is kitart amellett, hogy a sport és a kulturális tevékenységek a társadalmi integráció alapvető eszközei, amelyek elősegítik a személyes fejlődést, a társadalom javát szolgálják, és segítik a tehetségek kibontakozását; |
| --- | --- |

16.

továbbra is kitart amellett, hogy a sport és a kulturális tevékenységek a társadalmi integráció alapvető eszközei, amelyek elősegítik a személyes fejlődést, a társadalom javát szolgálják, és segítik a tehetségek kibontakozását;

| 17. | kéri a Bizottságot, hogy a magas szintű egészség- és környezetvédelem biztosítása érdekében gondoskodjon arról, hogy a környezetvédelmi és egészségügyi kérdések az EK-Szerződés rendelkezéseivel összhangban sürgősen beépüljenek az EUs politikákba; |
| --- | --- |

17.

kéri a Bizottságot, hogy a magas szintű egészség- és környezetvédelem biztosítása érdekében gondoskodjon arról, hogy a környezetvédelmi és egészségügyi kérdések az EK-Szerződés rendelkezéseivel összhangban sürgősen beépüljenek az EUs politikákba;

| 18. | osztja a Bizottság azon szándékát, hogy a szociális menetrendet új területekre is kiterjeszti; sajnálja, hogy a környezetvédelemmel gyakran csak az éghajlatváltozás szempontjából foglalkoznak; üdvözli a Bizottság ismételt nyilatkozatait, amelyekben támogatja az alacsony szén-dioxid-kibocsátásra épülő fenntartható gazdaság létrehozását, ugyanakkor sajnálja, hogy a Bizottság javaslata nem tartalmaz semmilyen konkrét intézkedést az ökológiai és éghajlati válság társadalmi és egészségügyi hatásainak kezelésére; |
| --- | --- |

18.

osztja a Bizottság azon szándékát, hogy a szociális menetrendet új területekre is kiterjeszti; sajnálja, hogy a környezetvédelemmel gyakran csak az éghajlatváltozás szempontjából foglalkoznak; üdvözli a Bizottság ismételt nyilatkozatait, amelyekben támogatja az alacsony szén-dioxid-kibocsátásra épülő fenntartható gazdaság létrehozását, ugyanakkor sajnálja, hogy a Bizottság javaslata nem tartalmaz semmilyen konkrét intézkedést az ökológiai és éghajlati válság társadalmi és egészségügyi hatásainak kezelésére;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a rendkívüli szegénység és az abból eredő társadalmi kirekesztés nem értelmezhető pusztán gazdasági síkon a számadatok alapján, hanem azokat az emberi és a polgári jogok szempontjából is vizsgálni kell; elismeri, hogy a tőke és az áruk szabad mozgásának elve önmagában nem teszi lehetővé a szegénység és a tartós – főként az állandósult – szegénység felszámolását, valamint hogy a rendkívüli szegénység az érintetteket érzéketlenné teszi környezetük iránt, megfosztva a lehetőségektől, és kizárva őket a közösségi életben való tényleges részvételből; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a rendkívüli szegénység és az abból eredő társadalmi kirekesztés nem értelmezhető pusztán gazdasági síkon a számadatok alapján, hanem azokat az emberi és a polgári jogok szempontjából is vizsgálni kell; elismeri, hogy a tőke és az áruk szabad mozgásának elve önmagában nem teszi lehetővé a szegénység és a tartós – főként az állandósult – szegénység felszámolását, valamint hogy a rendkívüli szegénység az érintetteket érzéketlenné teszi környezetük iránt, megfosztva a lehetőségektől, és kizárva őket a közösségi életben való tényleges részvételből;

Foglalkoztatási és szociálpolitikák

| 20. | üdvözli a Bizottság 2008 végén kiadott, a munka és magánélet közötti egyensúlyról szóló csomagjában szereplő javaslatokat; bátorítja a Bizottságot ajánlások megfogalmazására azon tagállamok számára, amelyek nyilvánvalóan elmaradnak az Európai Tanács 2002. évi barcelonai ülése által megfogalmazott, a gyermekgondozás tekintetében 2010-ig elérendő céloktól; felkéri a Bizottságot, hogy bátorítsa továbbra is a munkaadók nyitottságát a rugalmas munkaidő-beosztás tekintetében, amely optimalizálja az IKT használatát és ismeretét és a munkaszervezés új formáit, ezzel ösztönözve a rugalmas munkarendeket, illetve azoknak az üzleti, közigazgatási és iskolai munkanappal való összehangolását; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a Bizottság 2008 végén kiadott, a munka és magánélet közötti egyensúlyról szóló csomagjában szereplő javaslatokat; bátorítja a Bizottságot ajánlások megfogalmazására azon tagállamok számára, amelyek nyilvánvalóan elmaradnak az Európai Tanács 2002. évi barcelonai ülése által megfogalmazott, a gyermekgondozás tekintetében 2010-ig elérendő céloktól; felkéri a Bizottságot, hogy bátorítsa továbbra is a munkaadók nyitottságát a rugalmas munkaidő-beosztás tekintetében, amely optimalizálja az IKT használatát és ismeretét és a munkaszervezés új formáit, ezzel ösztönözve a rugalmas munkarendeket, illetve azoknak az üzleti, közigazgatási és iskolai munkanappal való összehangolását;

| 21. | felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a hivatás és a magán- és családi élet jobb összeegyeztethetőségére az IKT használatának és ismeretének és a munkaszervezés új formáinak optimalizálása révén, figyelembe véve a gyermekek szükségleteit és jólétét, egyidejűleg támogatva a hatékonyabb munkahelyvédelmet, amely megerősíti a szülők és „gondozók” jogát az igényeiknek megfelelő, rugalmas munkaidő-beosztásra, és amely külön figyelmet fordít arra, hogy ez elérhetővé váljon az alacsony jövedelműek és a bizonytalan munkahelyen vagy rossz körülmények között dolgozók számára; |
| --- | --- |

21.

felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a hivatás és a magán- és családi élet jobb összeegyeztethetőségére az IKT használatának és ismeretének és a munkaszervezés új formáinak optimalizálása révén, figyelembe véve a gyermekek szükségleteit és jólétét, egyidejűleg támogatva a hatékonyabb munkahelyvédelmet, amely megerősíti a szülők és „gondozók” jogát az igényeiknek megfelelő, rugalmas munkaidő-beosztásra, és amely külön figyelmet fordít arra, hogy ez elérhetővé váljon az alacsony jövedelműek és a bizonytalan munkahelyen vagy rossz körülmények között dolgozók számára;

| 22. | sajnálatát fejezi ki a növekvő szegénységgel, különösen a gyermekszegénységgel szembeni uniós és tagállami politikák hatástalansága kapcsán; |
| --- | --- |

22.

sajnálatát fejezi ki a növekvő szegénységgel, különösen a gyermekszegénységgel szembeni uniós és tagállami politikák hatástalansága kapcsán;

| 23. | ösztönzi a tagállamokat garantált minimálbér biztosítására a társadalmi integráció érdekében, a szubszidiaritás és arányosság elvével összhangban; |
| --- | --- |

23.

ösztönzi a tagállamokat garantált minimálbér biztosítására a társadalmi integráció érdekében, a szubszidiaritás és arányosság elvével összhangban;

| 24. | úgy véli, hogy az új demográfiai kihívások kezelhetők a szegénységben élő, az élelemhez, lakhatáshoz, oktatáshoz, fizetéshez nem egyenlő és nem megfelelő módon hozzájutó, továbbá a munka és a családi és magánélet összeegyeztetése terén nehézségekkel küzdő nők helyzetének orvoslása révén; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az új demográfiai kihívások kezelhetők a szegénységben élő, az élelemhez, lakhatáshoz, oktatáshoz, fizetéshez nem egyenlő és nem megfelelő módon hozzájutó, továbbá a munka és a családi és magánélet összeegyeztetése terén nehézségekkel küzdő nők helyzetének orvoslása révén;

| 25. | az „oktatás kifizetődik” jelszava által vezérelve felszólít a korai iskolaelhagyás hatékony megelőzésére és leküzdésére; hatékonyan szervezett oktatási rendszereket és a munkaerőpiac jövőbeli igényeihez igazodó iskolai tanterveket kér, amelyek figyelembe veszik a társadalmi igényeket és a technológiai fejlődést; felhív a „még egy esélyt nyújtó” iskolákkal kapcsolatos elképzelés, valamint az informális és nem hivatalos tanulási formák további népszerűsítésére és támogatására, mivel ez utóbbiakban a hagyományos iskolai oktatásnál nagyobb számban vettek részt a fiatalok és a felnőttek, hozzájárulva az Európai Unióban az iskolarendszerből kiesők számának csökkenéséhez; e célból felhív az EU oktatási rendszereiben megtalálható mindenféle egyenlőtlenség régóta várt felszámolására, különösen az alacsony színvonalú és szegregált oktatás megszüntetésére, amely visszafordíthatatlan negatív hatást gyakorol a perifériára szorult csoportokra, különösen a romákra; |
| --- | --- |

25.

az „oktatás kifizetődik” jelszava által vezérelve felszólít a korai iskolaelhagyás hatékony megelőzésére és leküzdésére; hatékonyan szervezett oktatási rendszereket és a munkaerőpiac jövőbeli igényeihez igazodó iskolai tanterveket kér, amelyek figyelembe veszik a társadalmi igényeket és a technológiai fejlődést; felhív a „még egy esélyt nyújtó” iskolákkal kapcsolatos elképzelés, valamint az informális és nem hivatalos tanulási formák további népszerűsítésére és támogatására, mivel ez utóbbiakban a hagyományos iskolai oktatásnál nagyobb számban vettek részt a fiatalok és a felnőttek, hozzájárulva az Európai Unióban az iskolarendszerből kiesők számának csökkenéséhez; e célból felhív az EU oktatási rendszereiben megtalálható mindenféle egyenlőtlenség régóta várt felszámolására, különösen az alacsony színvonalú és szegregált oktatás megszüntetésére, amely visszafordíthatatlan negatív hatást gyakorol a perifériára szorult csoportokra, különösen a romákra;

| 26. | ragaszkodik ahhoz, hogy hatékonyabb intézkedésekre van szükség az egész életen át tartó tanulás és képzés terén, amelyek célja jobb ismeretekkel felruházni a polgárokat, elsősorban a kevésbé képzetteket, hogy zökkenőmentesen és hátrányos megkülönböztetés nélkül (újra) beléphessenek a munkaerőpiacra, továbbá a szociális innovációhoz való hozzájárulás érdekében; javasolja a vállalkozói készségek – főként a nők és a fiatalok vállalkozói fellépése –, az IKT-készségek, a kommunikációs kompetenciák, a pénzügyi alapismeretek és a nyelvi készségek előtérbe helyezését; |
| --- | --- |

26.

ragaszkodik ahhoz, hogy hatékonyabb intézkedésekre van szükség az egész életen át tartó tanulás és képzés terén, amelyek célja jobb ismeretekkel felruházni a polgárokat, elsősorban a kevésbé képzetteket, hogy zökkenőmentesen és hátrányos megkülönböztetés nélkül (újra) beléphessenek a munkaerőpiacra, továbbá a szociális innovációhoz való hozzájárulás érdekében; javasolja a vállalkozói készségek – főként a nők és a fiatalok vállalkozói fellépése –, az IKT-készségek, a kommunikációs kompetenciák, a pénzügyi alapismeretek és a nyelvi készségek előtérbe helyezését;

| 27. | hangsúlyozza az oktatás javításának szükségességét az EU-ban a tagállamok oktatási rendszereinek kompatibilissé és összevethetővé tételének felgyorsítása révén, a szakképesítések és szakmai követelmények kölcsönös elismerésének elősegítése céljából; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza az oktatás javításának szükségességét az EU-ban a tagállamok oktatási rendszereinek kompatibilissé és összevethetővé tételének felgyorsítása révén, a szakképesítések és szakmai követelmények kölcsönös elismerésének elősegítése céljából;

| 28. | úgy véli, hogy az aktív társadalmi integrációs politikáknak jelentős hatással kell lenniük a szegénység és a társadalmi kirekesztés felszámolására, mind a fizetett alkalmazásban lévők (a „dolgozó szegények”), mind a munkanélküliek esetében; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy az aktív társadalmi integrációs politikáknak jelentős hatással kell lenniük a szegénység és a társadalmi kirekesztés felszámolására, mind a fizetett alkalmazásban lévők (a „dolgozó szegények”), mind a munkanélküliek esetében;

| 29. | kiemeli az egyetemek és az üzleti vállalkozások közötti együttműködés támogatásának szükségességét, mivel fontos annak biztosítása, hogy e partnerek együttműködjenek és támogassák egymást saját szervezeteik, személyzetük és hallgatóik javára; úgy véli, hogy hidakat kell építeni az egyetemi tantervek és a vállalatok világa között, és a vállalkozások részére lehetőséget kell nyújtani, hogy a tanulmányi programokat kiegészíthessék, gyakornoki állásokat kínálhassanak, nyílt napokat szervezhessenek a diákok számára stb; |
| --- | --- |

29.

kiemeli az egyetemek és az üzleti vállalkozások közötti együttműködés támogatásának szükségességét, mivel fontos annak biztosítása, hogy e partnerek együttműködjenek és támogassák egymást saját szervezeteik, személyzetük és hallgatóik javára; úgy véli, hogy hidakat kell építeni az egyetemi tantervek és a vállalatok világa között, és a vállalkozások részére lehetőséget kell nyújtani, hogy a tanulmányi programokat kiegészíthessék, gyakornoki állásokat kínálhassanak, nyílt napokat szervezhessenek a diákok számára stb;

| 30. | felhívja a figyelmet arra, hogy kiegyensúlyozottabb megközelítésre van szükség a rugalmasság, a biztonság és a tisztességes bér biztosításának szükségessége között, amelynek célja a fiatalok és idősek, a tartósan munkanélküliek és a hátrányos helyzetűek munkaerő-piaci integrációja; javasolja, hogy a tagállamok a rugalmas biztonság nemzeti stratégiájának végrehajtásakor vegyék figyelembe a rugalmas biztonság közös elveiről szóló, 2007. november 29-i európai parlamenti állásfoglalást; |
| --- | --- |

30.

felhívja a figyelmet arra, hogy kiegyensúlyozottabb megközelítésre van szükség a rugalmasság, a biztonság és a tisztességes bér biztosításának szükségessége között, amelynek célja a fiatalok és idősek, a tartósan munkanélküliek és a hátrányos helyzetűek munkaerő-piaci integrációja; javasolja, hogy a tagállamok a rugalmas biztonság nemzeti stratégiájának végrehajtásakor vegyék figyelembe a rugalmas biztonság közös elveiről szóló, 2007. november 29-i európai parlamenti állásfoglalást;

| 31. | úgy ítéli meg, hogy mivel különösen pénzügyi és gazdasági válság idején gyakori a leépítés és az átszervezés, ilyenkor alapvető fontosságú a munkavállalók részvétele a munkájukat vagy a megélhetésüket érintő vállalati döntéshozatali eljárásokban; üdvözli az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról szóló, 1994. szeptember 22-i 94/45/EK irányelv (15) közelmúltbeli felülvizsgálatát (16); megismétli felhívását az európai üzemi tanácsok működésének további megerősítésére, amint azt a 94/45/EK irányelv alkalmazásáról szóló, 2001. szeptember 4-i állásfoglalásában (17) is szorgalmazta; |
| --- | --- |

31.

úgy ítéli meg, hogy mivel különösen pénzügyi és gazdasági válság idején gyakori a leépítés és az átszervezés, ilyenkor alapvető fontosságú a munkavállalók részvétele a munkájukat vagy a megélhetésüket érintő vállalati döntéshozatali eljárásokban; üdvözli az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról szóló, 1994. szeptember 22-i 94/45/EK irányelv (15) közelmúltbeli felülvizsgálatát (16); megismétli felhívását az európai üzemi tanácsok működésének további megerősítésére, amint azt a 94/45/EK irányelv alkalmazásáról szóló, 2001. szeptember 4-i állásfoglalásában (17) is szorgalmazta;

| 32. | kiemeli, hogy a foglalkoztatási és szociálpolitikáknak elő kell segíteniük a munkahelyteremtést, e politikáknak a jelenlegi gazdasági válsághelyzetben mielőbb érvényt kell szerezni, továbbá munkalehetőségeket és oktatási lehetőségeket kell kínálniuk, illetve ellensúlyozniuk kell a jövedelemkiesést; úgy véli, hogy e politikáknak aktívan ösztönözniük kell az embereket az álláslehetőségek felkutatására vagy saját vállalkozásuk beindítására; úgy véli, hogy a tagállamoknak e célból fontolóra kell venniük olyan, kisebb megterhelést jelentő finanszírozási csatornák létrehozását, mint a hitelgaranciák, a kamattámogatások, vagy a munkanélküli segélyek egy összegben történő kifizetése, amely a jövedelemkiesés ellensúlyozása mellett oktatási lehetőségek megragadását is lehetővé teszi, elősegítve, hogy a munkanélküliek új munkalehetőségeket találjanak; emlékeztet az aktív integráció Bizottság általi holisztikus megközelítésére, amely egyesíti a megfelelő jövedelemtámogatást, a befogadó munkaerőpiacokhoz való hozzáférést és a magas színvonalú szociális szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

32.

kiemeli, hogy a foglalkoztatási és szociálpolitikáknak elő kell segíteniük a munkahelyteremtést, e politikáknak a jelenlegi gazdasági válsághelyzetben mielőbb érvényt kell szerezni, továbbá munkalehetőségeket és oktatási lehetőségeket kell kínálniuk, illetve ellensúlyozniuk kell a jövedelemkiesést; úgy véli, hogy e politikáknak aktívan ösztönözniük kell az embereket az álláslehetőségek felkutatására vagy saját vállalkozásuk beindítására; úgy véli, hogy a tagállamoknak e célból fontolóra kell venniük olyan, kisebb megterhelést jelentő finanszírozási csatornák létrehozását, mint a hitelgaranciák, a kamattámogatások, vagy a munkanélküli segélyek egy összegben történő kifizetése, amely a jövedelemkiesés ellensúlyozása mellett oktatási lehetőségek megragadását is lehetővé teszi, elősegítve, hogy a munkanélküliek új munkalehetőségeket találjanak; emlékeztet az aktív integráció Bizottság általi holisztikus megközelítésére, amely egyesíti a megfelelő jövedelemtámogatást, a befogadó munkaerőpiacokhoz való hozzáférést és a magas színvonalú szociális szolgáltatásokat;

| 33. | felhívja a Bizottságot olyan kezdeményezésekre, amelyek révén egyértelműen megkülönböztethető egyrészről a munkaadó, az önfoglalkoztató és a kisvállalkozó, másrészről a munkavállaló; |
| --- | --- |

33.

felhívja a Bizottságot olyan kezdeményezésekre, amelyek révén egyértelműen megkülönböztethető egyrészről a munkaadó, az önfoglalkoztató és a kisvállalkozó, másrészről a munkavállaló;

| 34. | hangsúlyozza, hogy létfontosságú az anyák támogatása a kisgyermekek után nyújtott családi támogatások, valamint a munkaerőpiacra való visszatérésüket lehetővé tévő megfelelő keret létrehozása révén, különös figyelmet fordítva – kiszolgáltatottságuk okán – az egyedülálló anyákra; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy létfontosságú az anyák támogatása a kisgyermekek után nyújtott családi támogatások, valamint a munkaerőpiacra való visszatérésüket lehetővé tévő megfelelő keret létrehozása révén, különös figyelmet fordítva – kiszolgáltatottságuk okán – az egyedülálló anyákra;

| 35. | kiemeli, hogy a szociális gazdaság mint alternatív vállalkozási forma alapvető szerepet játszik a fenntartható európai gazdaság kialakításában a nyereségesség és a szolidaritás ötvözése révén; hozzáteszi, hogy a szociális gazdasági vállalkozásoknak stabil jogi háttérre van szükségük; kiemeli az önkéntes munka kulcsfontosságú szerepét a szociális tevékenységek, különösen a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem és a hátrányosabb helyzetű társadalmi csoportok támogatása területén; |
| --- | --- |

35.

kiemeli, hogy a szociális gazdaság mint alternatív vállalkozási forma alapvető szerepet játszik a fenntartható európai gazdaság kialakításában a nyereségesség és a szolidaritás ötvözése révén; hozzáteszi, hogy a szociális gazdasági vállalkozásoknak stabil jogi háttérre van szükségük; kiemeli az önkéntes munka kulcsfontosságú szerepét a szociális tevékenységek, különösen a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem és a hátrányosabb helyzetű társadalmi csoportok támogatása területén;

| 36. | kiemeli, hogy nem minden ember képes dolgozni, továbbá jelenleg nincs mindenki számára munkalehetőség, és megerősíti az Európai Tanács 2008. december 11.-12. ülésén jóváhagyott 92/441/EGK ajánlása végrehajtásának fontosságát, amely „megfelelő forrásokat és szociális támogatást biztosít az emberi méltósággal összeegyeztethető élethez” a minimálbér-rendszer minden tagállamra való kiterjesztése, valamint a minimálbér szintjének a hozzáférés és a megfelelőség érdekében történő megemelése révén; |
| --- | --- |

36.

kiemeli, hogy nem minden ember képes dolgozni, továbbá jelenleg nincs mindenki számára munkalehetőség, és megerősíti az Európai Tanács 2008. december 11.-12. ülésén jóváhagyott 92/441/EGK ajánlása végrehajtásának fontosságát, amely „megfelelő forrásokat és szociális támogatást biztosít az emberi méltósággal összeegyeztethető élethez” a minimálbér-rendszer minden tagállamra való kiterjesztése, valamint a minimálbér szintjének a hozzáférés és a megfelelőség érdekében történő megemelése révén;

| 37. | úgy véli, hogy a mikrohitelezés kialakítása fontos szerepet tölthet be a (tartós) munkanélküliek abbéli támogatásában, hogy önálló vállalkozói tevékenységet kezdjenek; rámutat, hogy a mikrohitelezés már számos ilyen helyzetben elősegítette munkavégzéshez való visszatérést, és az összhangban áll a növekedést és munkahelyteremtést célzó lisszaboni stratégiával; felhívja a Bizottságot, hogy javítsa a mikrohitel lehetőségeivel és rendelkezésre állásával kapcsolatos információk kidolgozását és azok hozzáférhetőségét, és aktívan célozza meg a társadalom azon csoportjait, amelyeknek a mikrohitel a leginkább előnyére válhat és arra a leginkább szükségük van; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy a mikrohitelezés kialakítása fontos szerepet tölthet be a (tartós) munkanélküliek abbéli támogatásában, hogy önálló vállalkozói tevékenységet kezdjenek; rámutat, hogy a mikrohitelezés már számos ilyen helyzetben elősegítette munkavégzéshez való visszatérést, és az összhangban áll a növekedést és munkahelyteremtést célzó lisszaboni stratégiával; felhívja a Bizottságot, hogy javítsa a mikrohitel lehetőségeivel és rendelkezésre állásával kapcsolatos információk kidolgozását és azok hozzáférhetőségét, és aktívan célozza meg a társadalom azon csoportjait, amelyeknek a mikrohitel a leginkább előnyére válhat és arra a leginkább szükségük van;

| 38. | felhív a rugalmas biztonság megvalósítása és a szociális párbeszéd erősítése közötti szorosabb kapcsolat előmozdítására, tiszteletben tartva a nemzeti szokásokat és gyakorlatokat; |
| --- | --- |

38.

felhív a rugalmas biztonság megvalósítása és a szociális párbeszéd erősítése közötti szorosabb kapcsolat előmozdítására, tiszteletben tartva a nemzeti szokásokat és gyakorlatokat;

| 39. | ragaszkodik a kis- és középvállalkozások előtt álló bürokratikus akadályok megszüntetéséhez; felhív az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagról szóló bizottsági közleményben javasolt elvek további érvényesítésére; |
| --- | --- |

39.

ragaszkodik a kis- és középvállalkozások előtt álló bürokratikus akadályok megszüntetéséhez; felhív az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagról szóló bizottsági közleményben javasolt elvek további érvényesítésére;

| 40. | miközben teljes mértékben elismeri a tagállamok bérpolitika tekintetében fennálló hatáskörét, javasolja, hogy a szociális partnerek nemzeti szinten vitassák meg a bérpolitika olyan új módszereit, amelyek visszafordíthatják a fizetések és a nyereség közötti százalékos viszony jelenleg csökkenő tendenciáját és nagyobb arányban részesítené a munkavállalókat a vállalatok bevételeiből olyan rendszerek alkalmazásával, amelyek mérséklik az infláció hatását; úgy ítéli meg, hogy ezeken a rendszereken keresztül a munkavállalók többletbevételeit a vállalatok által létrehozott különleges tőkealapokba lehetne átcsoportosítani; olyan ösztönzési módok megvitatására szólít fel, amelyek ilyen módszerek bevezetésére serkentik a vállalatokat, továbbá olyan jogi keretek megvitatására, amelyek úgy szabályozzák a munkavállalók hozzáférését ezen alapokhoz, hogy ez az idő előrehaladtával fokozatosan növekedjen; kiemeli annak fontosságát, hogy a szociális partnerek megújítsák a megfelelő jövedelemszintet jelentősen meghaladó minimálbéreket szavatoló, tisztességes megélhetést biztosító bérek iránti elkötelezettségüket annak érdekében, hogy a munkavállalók kilábalhassanak a szegénységből és hasznát lássák a munkájuknak; |
| --- | --- |

40.

miközben teljes mértékben elismeri a tagállamok bérpolitika tekintetében fennálló hatáskörét, javasolja, hogy a szociális partnerek nemzeti szinten vitassák meg a bérpolitika olyan új módszereit, amelyek visszafordíthatják a fizetések és a nyereség közötti százalékos viszony jelenleg csökkenő tendenciáját és nagyobb arányban részesítené a munkavállalókat a vállalatok bevételeiből olyan rendszerek alkalmazásával, amelyek mérséklik az infláció hatását; úgy ítéli meg, hogy ezeken a rendszereken keresztül a munkavállalók többletbevételeit a vállalatok által létrehozott különleges tőkealapokba lehetne átcsoportosítani; olyan ösztönzési módok megvitatására szólít fel, amelyek ilyen módszerek bevezetésére serkentik a vállalatokat, továbbá olyan jogi keretek megvitatására, amelyek úgy szabályozzák a munkavállalók hozzáférését ezen alapokhoz, hogy ez az idő előrehaladtával fokozatosan növekedjen; kiemeli annak fontosságát, hogy a szociális partnerek megújítsák a megfelelő jövedelemszintet jelentősen meghaladó minimálbéreket szavatoló, tisztességes megélhetést biztosító bérek iránti elkötelezettségüket annak érdekében, hogy a munkavállalók kilábalhassanak a szegénységből és hasznát lássák a munkájuknak;

| 41. | kitart amellett, hogy a megkülönböztetésmentesség és az esélyegyenlőség előmozdítása szilárd jogalkotási alapra és egy sor politikai eszközre támaszkodik, továbbá hogy a hátrányos megkülönböztetés tilalmát és az egyenlőséget a megújított szociális menetrend minden aspektusába be kell építeni; |
| --- | --- |

41.

kitart amellett, hogy a megkülönböztetésmentesség és az esélyegyenlőség előmozdítása szilárd jogalkotási alapra és egy sor politikai eszközre támaszkodik, továbbá hogy a hátrányos megkülönböztetés tilalmát és az egyenlőséget a megújított szociális menetrend minden aspektusába be kell építeni;

| 42. | kéri a Bizottságot, hogy végezzen vizsgálatokat a tudás mobilitásának közép- és hosszú távú hatásairól annak érdekében, hogy az eredmények erős alapként szolgálhassanak a negatív hatások enyhítése érdekében tett intézkedésekhez; |
| --- | --- |

42.

kéri a Bizottságot, hogy végezzen vizsgálatokat a tudás mobilitásának közép- és hosszú távú hatásairól annak érdekében, hogy az eredmények erős alapként szolgálhassanak a negatív hatások enyhítése érdekében tett intézkedésekhez;

Bevándorlás

| 43. | felhívja a figyelmet azokra a negatív hatásokra (az agyelszívás lehetőségére), amelyeket a bevándorlás gyakorolhat a származási országok fejlődésére, beleértve a családok szerkezetére, az egészségügyre, az oktatásra és a kutatásra gyakorolt hatásokat; másrészről emlékeztet a gazdasági válságnak a befogadó országok munkaerőpiacain látható egyensúlyeltolódásban megnyilvánuló hatásaira; |
| --- | --- |

43.

felhívja a figyelmet azokra a negatív hatásokra (az agyelszívás lehetőségére), amelyeket a bevándorlás gyakorolhat a származási országok fejlődésére, beleértve a családok szerkezetére, az egészségügyre, az oktatásra és a kutatásra gyakorolt hatásokat; másrészről emlékeztet a gazdasági válságnak a befogadó országok munkaerőpiacain látható egyensúlyeltolódásban megnyilvánuló hatásaira;

| 44. | hangsúlyozza a harmadik országokban való etikus toborzás fontosságát, különösen az egészségügyi területen dolgozók esetében, valamint felhívja azon tagállamokat, amelyek ilyennel még nem rendelkeznek, hogy dolgozzanak ki kódexet a nemzetközi toborzás gyakorlatára vonatkozóan; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza a harmadik országokban való etikus toborzás fontosságát, különösen az egészségügyi területen dolgozók esetében, valamint felhívja azon tagállamokat, amelyek ilyennel még nem rendelkeznek, hogy dolgozzanak ki kódexet a nemzetközi toborzás gyakorlatára vonatkozóan;

| 45. | hangsúlyozza, hogy a bevándorlás demográfiai változásra gyakorolt hosszú távú hatása bizonytalan, mivel az a migrációs hullámok ingadozásától, a családegyesítéstől és a születési rátától függ; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a bevándorlás demográfiai változásra gyakorolt hosszú távú hatása bizonytalan, mivel az a migrációs hullámok ingadozásától, a családegyesítéstől és a születési rátától függ;

| 46. | úgy véli, hogy a legálisan foglalkoztatott bevándorlók hozzá tudnak járulni a szociális biztonsági rendszerek fenntartható fejlődéséhez, és képesek garantálni saját nyugdíjjogosultságukat és szociális jogaikat; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a legálisan foglalkoztatott bevándorlók hozzá tudnak járulni a szociális biztonsági rendszerek fenntartható fejlődéséhez, és képesek garantálni saját nyugdíjjogosultságukat és szociális jogaikat;

| 47. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogokon alapuló, sikeres bevándorlási politikának a bevándorlók integrációja tekintetében következetes és hatékony stratégiát kell támogatnia az esélyegyenlőség elve alapján, amely az alapvető jogaik szavatolásában és a jogok és kötelezettségek közötti egyensúly biztosításában gyökerezik; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy az emberi jogokon alapuló, sikeres bevándorlási politikának a bevándorlók integrációja tekintetében következetes és hatékony stratégiát kell támogatnia az esélyegyenlőség elve alapján, amely az alapvető jogaik szavatolásában és a jogok és kötelezettségek közötti egyensúly biztosításában gyökerezik;

| 48. | üdvözli a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy alkalmazzanak szankciókat azokkal a munkaadókkal szemben, akik az Unióban illegálisan tartózkodó, harmadik országbeli állampolgárokat alkalmaznak; hangsúlyozza az illegálisan az EU-ban tartózkodó, harmadik országbeli állampolgárok kizsákmányolása elleni küzdelem fontosságát, tiszteletben tartva a kiszolgáltatott helyzetben lévők jogait; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a legálisan az EU-ban tartózkodó, harmadik országbeli állampolgárok jogszerű alkalmazásának lehetőségeit; |
| --- | --- |

48.

üdvözli a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy alkalmazzanak szankciókat azokkal a munkaadókkal szemben, akik az Unióban illegálisan tartózkodó, harmadik országbeli állampolgárokat alkalmaznak; hangsúlyozza az illegálisan az EU-ban tartózkodó, harmadik országbeli állampolgárok kizsákmányolása elleni küzdelem fontosságát, tiszteletben tartva a kiszolgáltatott helyzetben lévők jogait; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a legálisan az EU-ban tartózkodó, harmadik országbeli állampolgárok jogszerű alkalmazásának lehetőségeit;

| 49. | üdvözli a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló irányelvre irányuló javaslatot (COM(2008)0414); felhívja azonban a figyelmet arra, hogy az irányelv ugyanakkor nem vezethet az Unió polgárai közötti, gazdasági helyzetük alapján történő, nagyobb megkülönböztetéshez; |
| --- | --- |

49.

üdvözli a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló irányelvre irányuló javaslatot (COM(2008)0414); felhívja azonban a figyelmet arra, hogy az irányelv ugyanakkor nem vezethet az Unió polgárai közötti, gazdasági helyzetük alapján történő, nagyobb megkülönböztetéshez;

| 50. | úgy véli, hogy a nemzeti és a közösségi jog, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) egyezmények hatályos munkajogi rendelkezéseinek végrehajtása és alkalmazása megerősítésének elsőbbséget kell élveznie az EU intézményeiben és a tagállamokban; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy a nemzeti és a közösségi jog, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) egyezmények hatályos munkajogi rendelkezéseinek végrehajtása és alkalmazása megerősítésének elsőbbséget kell élveznie az EU intézményeiben és a tagállamokban;

| 51. | hangsúlyozza a megkülönböztetésellenes jogszabályok további megerősítésének szükségességét az egész EU-ban; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét, a bevándorlók sikeres integrációjának további előmozdítása céljából; megjegyzi, hogy a gazdasági válság aránytalanul súlyosan érinti a társadalom legkiszolgáltatottabb rétegeit, ahol gyakran magas a bevándorlók aránya; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza a megkülönböztetésellenes jogszabályok további megerősítésének szükségességét az egész EU-ban; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét, a bevándorlók sikeres integrációjának további előmozdítása céljából; megjegyzi, hogy a gazdasági válság aránytalanul súlyosan érinti a társadalom legkiszolgáltatottabb rétegeit, ahol gyakran magas a bevándorlók aránya;

Az EU a külkapcsolatok szintjén

| 52. | úgy véli, hogy külkapcsolataiban az EU kezdeményezőbb szerepet tölthetne be az alapvető szociális és környezetvédelmi normák előmozdítása terén; meggyőződése, hogy további erőfeszítésekre van szükség a jogsértések megelőzésére, ellenőrzésére és szankcionálására irányuló mechanizmusok terén; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy külkapcsolataiban az EU kezdeményezőbb szerepet tölthetne be az alapvető szociális és környezetvédelmi normák előmozdítása terén; meggyőződése, hogy további erőfeszítésekre van szükség a jogsértések megelőzésére, ellenőrzésére és szankcionálására irányuló mechanizmusok terén;

| 53. | úgy véli, hogy az EU tehetne több erőfeszítést a tisztességes munkára vonatkozó programra irányuló nemzetközi menetrend befolyásolása és aktívan ösztönözhetné az ILO egyezményei, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartását, és úgy ítéli meg, hogy ez hozzájárulhatna a világbéke megvalósításához és az EU érdekeinek és értékeinek védelméhez is; |
| --- | --- |

53.

úgy véli, hogy az EU tehetne több erőfeszítést a tisztességes munkára vonatkozó programra irányuló nemzetközi menetrend befolyásolása és aktívan ösztönözhetné az ILO egyezményei, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartását, és úgy ítéli meg, hogy ez hozzájárulhatna a világbéke megvalósításához és az EU érdekeinek és értékeinek védelméhez is;

| 54. | hangsúlyozza, hogy a közösségi jogi keret – akár az elsődleges, akár a másodlagos jogalkotáson keresztül történő – fejlődése semmilyen körülmények között nem lehet ellentétes az ILO-egyezmények keretében vállalt nemzetközi kötelezettségekkel; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a közösségi jogi keret – akár az elsődleges, akár a másodlagos jogalkotáson keresztül történő – fejlődése semmilyen körülmények között nem lehet ellentétes az ILO-egyezmények keretében vállalt nemzetközi kötelezettségekkel;

| 55. | megjegyzi, hogy az EU-nak egy szociálisan befogadóbb, gazdasági és környezeti értelemben fenntartható globalizációs folyamatot kellene célul kitűznie; tudomásul veszi, hogy a vállalatok üzleti magatartása nemcsak széleskörű gazdasági, hanem jelentős társadalmi hatást is gyakorol az EU-ban, valamint a harmadik országokban, különösen a fejlődő országokban; ezért sürgeti, hogy a Bizottság tevékenyen mozdítsa elő a vállalatok szociális felelősségvállalását, akár nem kötelező erejű jogi eszközök (soft law) támogatásán, akár – szükség esetén – jogalkotási javaslatokon keresztül; |
| --- | --- |

55.

megjegyzi, hogy az EU-nak egy szociálisan befogadóbb, gazdasági és környezeti értelemben fenntartható globalizációs folyamatot kellene célul kitűznie; tudomásul veszi, hogy a vállalatok üzleti magatartása nemcsak széleskörű gazdasági, hanem jelentős társadalmi hatást is gyakorol az EU-ban, valamint a harmadik országokban, különösen a fejlődő országokban; ezért sürgeti, hogy a Bizottság tevékenyen mozdítsa elő a vállalatok szociális felelősségvállalását, akár nem kötelező erejű jogi eszközök (soft law) támogatásán, akár – szükség esetén – jogalkotási javaslatokon keresztül;

Strukturális alapok

| 56. | javasolja a strukturális alapok potenciáljának erősítését egyszerűsítés, rugalmasság és az eljárások javítása révén, valamint a társadalmi integráció dimenziójának megerősítését, azzal a céllal, hogy segítséget nyújtsanak a tagállamoknak a foglalkoztatási és szociálpolitikák eredményeinek javításában; felszólítja a tagállamokat és a régiókat a strukturális alapokról szóló általános rendelet 16. cikke (18) szerinti partnerek teljes mértékű bevonására; nyomatékosan ajánlja, hogy a kapacitások kiépítése érdekében az Európai Szociális Alapot (ESZA) tegyék elérhetővé a partnerek számára; |
| --- | --- |

56.

javasolja a strukturális alapok potenciáljának erősítését egyszerűsítés, rugalmasság és az eljárások javítása révén, valamint a társadalmi integráció dimenziójának megerősítését, azzal a céllal, hogy segítséget nyújtsanak a tagállamoknak a foglalkoztatási és szociálpolitikák eredményeinek javításában; felszólítja a tagállamokat és a régiókat a strukturális alapokról szóló általános rendelet 16. cikke (18) szerinti partnerek teljes mértékű bevonására; nyomatékosan ajánlja, hogy a kapacitások kiépítése érdekében az Európai Szociális Alapot (ESZA) tegyék elérhetővé a partnerek számára;

| 57. | hangsúlyozza, hogy a megújított szociális menetrendnek világos kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy az EU strukturális és kohéziós alapjai segítik a szociális menetrend céljainak megvalósítását; ezért arra kéri a tagállamokat, hogy az ESZÁ-t és a többi strukturális alapot ne csak az emberek foglalkoztathatóságának, hanem a szociális infrastruktúrának a javítására is használják; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy a megújított szociális menetrendnek világos kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy az EU strukturális és kohéziós alapjai segítik a szociális menetrend céljainak megvalósítását; ezért arra kéri a tagállamokat, hogy az ESZÁ-t és a többi strukturális alapot ne csak az emberek foglalkoztathatóságának, hanem a szociális infrastruktúrának a javítására is használják;

| 58. | elismeri, hogy a szociális célok fő támogatási eszközei továbbra is a strukturális alapok; arra kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a más programokkal való szinergiákat és támogassák a többéves keretprogramok – például a Daphne, a Progress, a Közegészségügyi program és az Európa a polgárokért program – közötti következetességet; |
| --- | --- |

58.

elismeri, hogy a szociális célok fő támogatási eszközei továbbra is a strukturális alapok; arra kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a más programokkal való szinergiákat és támogassák a többéves keretprogramok – például a Daphne, a Progress, a Közegészségügyi program és az Európa a polgárokért program – közötti következetességet;

| 59. | kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a globalizáció által leginkább sújtott régiókra, valamint az új tagállamok azon régióira, ahol folyamatban van a szociális felzárkózás; |
| --- | --- |

59.

kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a globalizáció által leginkább sújtott régiókra, valamint az új tagállamok azon régióira, ahol folyamatban van a szociális felzárkózás;

| 60. | úgy véli, hogy a Progress program kísérleti projektek értékelésén keresztül hozzájárulhatna az európai szociális modellek modernizálásának jobb értékeléséhez; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy a Progress program kísérleti projektek értékelésén keresztül hozzájárulhatna az európai szociális modellek modernizálásának jobb értékeléséhez;

| 61. | úgy véli, hogy a személyek belső piacon történő szabad mozgásának következményeként az EU bizonyos területein, és különösen a nagyobb városokban új problémák jelennek meg az önmaguk ellátására képtelen személyek sürgősségi szociális ellátásával összefüggésben, amelyek további terheket rónak a hajléktalan vagy a társadalom peremére szorult személyek számára sürgősségi támogatást nyújtó állami és (jótékonysági) magánszolgáltatókra; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy a személyek belső piacon történő szabad mozgásának következményeként az EU bizonyos területein, és különösen a nagyobb városokban új problémák jelennek meg az önmaguk ellátására képtelen személyek sürgősségi szociális ellátásával összefüggésben, amelyek további terheket rónak a hajléktalan vagy a társadalom peremére szorult személyek számára sürgősségi támogatást nyújtó állami és (jótékonysági) magánszolgáltatókra;

Hathatós intézkedések

Szociális és civil párbeszéd

| 62. | hangsúlyozza, hogy a kölcsönös bizalom javítása révén növelhető a polgárok részéről tanúsított rugalmasság és a változások elfogadására való készség, e bizalom pedig a hatékonyabb és átláthatóbb szociális párbeszéden, valamint a szakpolitika kidolgozása és megvalósítása terén a hatékonyabb részvételi demokrácia biztosításán keresztül fokozható; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy a kölcsönös bizalom javítása révén növelhető a polgárok részéről tanúsított rugalmasság és a változások elfogadására való készség, e bizalom pedig a hatékonyabb és átláthatóbb szociális párbeszéden, valamint a szakpolitika kidolgozása és megvalósítása terén a hatékonyabb részvételi demokrácia biztosításán keresztül fokozható;

| 63. | különösen fontosnak tartja, hogy a szociális párbeszéd ösztönözze a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos politikák kialakítását, és általában mozdítsa elő a munkahelyi körülmények javítását; kéri a Bizottságot, kezdeményezzen vitát arról, hogy miként lehet a nem teljes munkaidőben foglalkoztatottakat (ideiglenes, részmunkaidős, illetve határozott idejű szerződéssel rendelkező munkavállalók) bevonni a szociális párbeszédbe; |
| --- | --- |

63.

különösen fontosnak tartja, hogy a szociális párbeszéd ösztönözze a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos politikák kialakítását, és általában mozdítsa elő a munkahelyi körülmények javítását; kéri a Bizottságot, kezdeményezzen vitát arról, hogy miként lehet a nem teljes munkaidőben foglalkoztatottakat (ideiglenes, részmunkaidős, illetve határozott idejű szerződéssel rendelkező munkavállalók) bevonni a szociális párbeszédbe;

| 64. | mivel az európai szociális partnerek közötti tárgyalások eredményei alig ismertek, közzétételük pedig nem megfelelő, a szociális párbeszéd eredményeinek tudatosítására szólít fel a párbeszéd hatásának javítása és fejlődésének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

64.

mivel az európai szociális partnerek közötti tárgyalások eredményei alig ismertek, közzétételük pedig nem megfelelő, a szociális párbeszéd eredményeinek tudatosítására szólít fel a párbeszéd hatásának javítása és fejlődésének előmozdítása érdekében;

| 65. | úgy véli, hogy a szociális párbeszéd előmozdításán keresztül továbbra is ösztönözni kell az együttműködés kultúráját, amely a munkaerőpiacon a konfliktusalapú kultúra helyébe lépett; |
| --- | --- |

65.

úgy véli, hogy a szociális párbeszéd előmozdításán keresztül továbbra is ösztönözni kell az együttműködés kultúráját, amely a munkaerőpiacon a konfliktusalapú kultúra helyébe lépett;

| 66. | úgy véli, hogy a civil társadalmi szervezeteket, valamint a szegénységet és a társadalmi kirekesztést megtapasztaló embereket közvetlenebbül, egyenlő alapon kell bevonni a gazdasági és szociális modellről folyó vitákba; |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy a civil társadalmi szervezeteket, valamint a szegénységet és a társadalmi kirekesztést megtapasztaló embereket közvetlenebbül, egyenlő alapon kell bevonni a gazdasági és szociális modellről folyó vitákba;

| 67. | megjegyzi, hogy a szociális partnereknek erőfeszítést kell tenniük arra, hogy egy hosszú távú, fenntartható stratégia alapján kidolgozott, meghatározott menetrendet és határidőket tartalmazó többéves terv mentén dolgozzanak; |
| --- | --- |

67.

megjegyzi, hogy a szociális partnereknek erőfeszítést kell tenniük arra, hogy egy hosszú távú, fenntartható stratégia alapján kidolgozott, meghatározott menetrendet és határidőket tartalmazó többéves terv mentén dolgozzanak;

| 68. | széleskörű vita kezdeményezésére szólít fel az európai érdekeltek, a nemzeti állami hatóságok, a munkaadók, a munkavállalók és a civil társadalom részvételével a 2010 utáni időszak szociális menetrendjéről; |
| --- | --- |

68.

széleskörű vita kezdeményezésére szólít fel az európai érdekeltek, a nemzeti állami hatóságok, a munkaadók, a munkavállalók és a civil társadalom részvételével a 2010 utáni időszak szociális menetrendjéről;

| 69. | megjegyzi, hogy a tagállamoknak új mérhető, kötelező és kvantitatív szociális célokat és mutatókat kell támogatniuk a 2010 utáni lisszaboni stratégiában, beleértve a szegénység és a társadalmi kirekesztés felszámolása melletti elkötelezettséget, valamint új társadalmi fejlődési paktum kidolgozását, amely meghatározza a célokat és az új, szociálisan fenntartható és globálisan igazságos EU szerkezetét, amely a szociális nyílt koordinációs módszert tartóoszlopként építi fel és erősíti; |
| --- | --- |

69.

megjegyzi, hogy a tagállamoknak új mérhető, kötelező és kvantitatív szociális célokat és mutatókat kell támogatniuk a 2010 utáni lisszaboni stratégiában, beleértve a szegénység és a társadalmi kirekesztés felszámolása melletti elkötelezettséget, valamint új társadalmi fejlődési paktum kidolgozását, amely meghatározza a célokat és az új, szociálisan fenntartható és globálisan igazságos EU szerkezetét, amely a szociális nyílt koordinációs módszert tartóoszlopként építi fel és erősíti;

| 70. | megjegyzi, hogy a vállalatok nemcsak gazdasági, hanem szociális szempontból is fontos szerepet játszanak az EU-ban; ezért felhívja a figyelmet a vállalati szociális felelősségvállalás előmozdítására, valamint annak szükségességére, hogy sürgős előrelépés történjen a munkakörülmények javítása tekintetében – beleértve a tisztességes bérezést – a szociális modell alátámasztására és a szociális dömping megelőzésére; |
| --- | --- |

70.

megjegyzi, hogy a vállalatok nemcsak gazdasági, hanem szociális szempontból is fontos szerepet játszanak az EU-ban; ezért felhívja a figyelmet a vállalati szociális felelősségvállalás előmozdítására, valamint annak szükségességére, hogy sürgős előrelépés történjen a munkakörülmények javítása tekintetében – beleértve a tisztességes bérezést – a szociális modell alátámasztására és a szociális dömping megelőzésére;

| 71. | támogatja a Parlament és a civil társadalom közötti tényleges párbeszédet, egy olyan párbeszédet, amelynek kibontakozására központi, regionális és helyi szinten a tagállamokban is szükség van; |
| --- | --- |

71.

támogatja a Parlament és a civil társadalom közötti tényleges párbeszédet, egy olyan párbeszédet, amelynek kibontakozására központi, regionális és helyi szinten a tagállamokban is szükség van;

| 72. | megállapítja, hogy az önkéntesség európai éve ideális lehetőség volna az EU-nak arra, hogy kapcsolatokat építsen a civil társadalommal; felhívja a Bizottságot annak előkészítésére, hogy 2011-et az önkéntesség európai évének lehessen nyilvánítani, a megfelelő jogalkotási javaslat mielőbbi előterjesztése révén; |
| --- | --- |

72.

megállapítja, hogy az önkéntesség európai éve ideális lehetőség volna az EU-nak arra, hogy kapcsolatokat építsen a civil társadalommal; felhívja a Bizottságot annak előkészítésére, hogy 2011-et az önkéntesség európai évének lehessen nyilvánítani, a megfelelő jogalkotási javaslat mielőbbi előterjesztése révén;

| 73. | úgy ítéli meg, hogy a civil társadalmat már a kezdeteknél be kell vonni a döntéshozatali folyamatokba, az információknak pedig nyilvánosan hozzáférhetőnek kell lenniük, a visszacsatolásnak kölcsönösnek kell lennie, a változtatásokra adott mozgásteret pedig egyértelművé kell tenni a részt vevő felek számára; |
| --- | --- |

73.

úgy ítéli meg, hogy a civil társadalmat már a kezdeteknél be kell vonni a döntéshozatali folyamatokba, az információknak pedig nyilvánosan hozzáférhetőnek kell lenniük, a visszacsatolásnak kölcsönösnek kell lennie, a változtatásokra adott mozgásteret pedig egyértelművé kell tenni a részt vevő felek számára;

| 74. | hangsúlyozza a konzultációs folyamat jelentőségét és értékét, mivel hatékony eszközként szolgál a polgárok felhatalmazására azáltal, hogy lehetővé teszi a számukra az uniós szintű politikaformálási folyamathoz való közvetlen hozzájárulást; kéri a Bizottságot, hogy tegyen további lépéseket a jövőbeni uniós konzultációkról történő nyilvános tájékoztatás érdekében a médiumokon és más, nemzeti regionális és helyi szintű megfelelő fórumokon keresztül; |
| --- | --- |

74.

hangsúlyozza a konzultációs folyamat jelentőségét és értékét, mivel hatékony eszközként szolgál a polgárok felhatalmazására azáltal, hogy lehetővé teszi a számukra az uniós szintű politikaformálási folyamathoz való közvetlen hozzájárulást; kéri a Bizottságot, hogy tegyen további lépéseket a jövőbeni uniós konzultációkról történő nyilvános tájékoztatás érdekében a médiumokon és más, nemzeti regionális és helyi szintű megfelelő fórumokon keresztül;

| 75. | úgy véli, hogy az európai uniós intézményeknek, a nemzeti szintű szociális partnereknek és civil társadalomnak sürgősen el kell fogadniuk egy „szociális paktumot”, amely reális, kötelező erejű célokhoz és mutatókhoz kötött szociális intézkedéseket foglal magában; |
| --- | --- |

75.

úgy véli, hogy az európai uniós intézményeknek, a nemzeti szintű szociális partnereknek és civil társadalomnak sürgősen el kell fogadniuk egy „szociális paktumot”, amely reális, kötelező erejű célokhoz és mutatókhoz kötött szociális intézkedéseket foglal magában;

| 76. | megjegyzi, hogy a civil részvétel gyermekkorban kezdődik, és felhív a gyermekek és a fiatalok számára helyi, regionális és nemzeti szinten szervezett részvételi struktúrák és kezdeményezések ösztönzésére és támogatására; |
| --- | --- |

76.

megjegyzi, hogy a civil részvétel gyermekkorban kezdődik, és felhív a gyermekek és a fiatalok számára helyi, regionális és nemzeti szinten szervezett részvételi struktúrák és kezdeményezések ösztönzésére és támogatására;

Uniós jog

| 77. | hangsúlyozza, hogy folytatni kell a szociális biztonsági rendszerek összehangolásáról szóló rendelet és a nyugdíjjogosultságok átvihetőségéről szóló irányelv, valamint a vallástól vagy meggyőződéstől, fogyatékosságtól, kortól vagy szexuális irányultságtól független, egyenlő bánásmód elvének végrehajtásáról szóló irányelvre irányuló javaslat kidolgozását és véglegesíteni kell ezeket; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza, hogy folytatni kell a szociális biztonsági rendszerek összehangolásáról szóló rendelet és a nyugdíjjogosultságok átvihetőségéről szóló irányelv, valamint a vallástól vagy meggyőződéstől, fogyatékosságtól, kortól vagy szexuális irányultságtól független, egyenlő bánásmód elvének végrehajtásáról szóló irányelvre irányuló javaslat kidolgozását és véglegesíteni kell ezeket;

| 78. | felszólít az uniós szintű jogalkotási folyamat javítására azáltal, hogy világossá teszik, hogy miért van szükség uniós szintű intézkedésekre, biztosítják a tartalom minőségét, és gondoskodnak a társadalmi, környezeti és gazdasági hatásokra kiterjedő, megbízható és független hatásvizsgálatok elvégzéséről; felhív különösen a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2003. évi intézményközi megállapodás (19) hatékony végrehajtására; |
| --- | --- |

78.

felszólít az uniós szintű jogalkotási folyamat javítására azáltal, hogy világossá teszik, hogy miért van szükség uniós szintű intézkedésekre, biztosítják a tartalom minőségét, és gondoskodnak a társadalmi, környezeti és gazdasági hatásokra kiterjedő, megbízható és független hatásvizsgálatok elvégzéséről; felhív különösen a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2003. évi intézményközi megállapodás (19) hatékony végrehajtására;

| 79. | hangsúlyozza, hogy kiemelten fontos a tagállamok közötti hatékony együttműködés és az uniós jog átültetésének hatékony nyomon követése; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza, hogy kiemelten fontos a tagállamok közötti hatékony együttműködés és az uniós jog átültetésének hatékony nyomon követése;

| 80. | úgy ítéli meg, hogy a jobb uniós jogalkotás során aktívan törekedni kell a civil társadalom bevonására, és foglalkozni kell a polgárok aggályaival, ezáltal elősegítve az EU-hoz való közeledésüket; |
| --- | --- |

80.

úgy ítéli meg, hogy a jobb uniós jogalkotás során aktívan törekedni kell a civil társadalom bevonására, és foglalkozni kell a polgárok aggályaival, ezáltal elősegítve az EU-hoz való közeledésüket;

Nyílt koordinációs módszer (OMC)

| 81. | úgy ítéli meg, hogy uniós szinten szorosabban össze kell kapcsolni a gazdasági, környezetvédelmi és szociálpolitikai intézkedéseket, a lisszaboni menetrend eredeti céljainak megerősítésével, valamint annak biztosítására, hogy a gazdasági és foglalkoztatási politikák tevékenyen hozzájáruljanak a szegénység és a társadalmi kirekesztés felszámolásához; |
| --- | --- |

81.

úgy ítéli meg, hogy uniós szinten szorosabban össze kell kapcsolni a gazdasági, környezetvédelmi és szociálpolitikai intézkedéseket, a lisszaboni menetrend eredeti céljainak megerősítésével, valamint annak biztosítására, hogy a gazdasági és foglalkoztatási politikák tevékenyen hozzájáruljanak a szegénység és a társadalmi kirekesztés felszámolásához;

| 82. | hangsúlyozza, hogy szükség van az alapvető szociális jogok jogilag kötelező erejű chartájának elfogadására; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza, hogy szükség van az alapvető szociális jogok jogilag kötelező erejű chartájának elfogadására;

| 83. | úgy ítéli meg, hogy uniós szinten szorosabban össze kell kapcsolni a gazdaságpolitikai, környezetvédelmi és szociálpolitikai intézkedéseket; megjegyzi, hogy a Lisszaboni Szerződés szerint az EU politikáinak meghatározásakor és végrehajtásakor minden fontos szociálpolitikai szempontot figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

83.

úgy ítéli meg, hogy uniós szinten szorosabban össze kell kapcsolni a gazdaságpolitikai, környezetvédelmi és szociálpolitikai intézkedéseket; megjegyzi, hogy a Lisszaboni Szerződés szerint az EU politikáinak meghatározásakor és végrehajtásakor minden fontos szociálpolitikai szempontot figyelembe kell venni;

| 84. | úgy ítéli meg, hogy a lisszaboni stratégia 2010 utáni szakaszának magában kell foglalnia a megerősített nyílt koordinációs módszert, és felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is bátorítsa a tagállamokat – többek között a szegénység csökkentésére és a társadalmi befogadásra vonatkozó – számszerűsített nemzeti célok kitűzésére, amelyeket különösen új, mérhető mennyiségi mutatók támasztanak alá; |
| --- | --- |

84.

úgy ítéli meg, hogy a lisszaboni stratégia 2010 utáni szakaszának magában kell foglalnia a megerősített nyílt koordinációs módszert, és felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is bátorítsa a tagállamokat – többek között a szegénység csökkentésére és a társadalmi befogadásra vonatkozó – számszerűsített nemzeti célok kitűzésére, amelyeket különösen új, mérhető mennyiségi mutatók támasztanak alá;

| 85. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy teremtsen lehetőséget az Európai Parlament tényleges bevonására a lisszaboni stratégia 2010 utáni alakításába; |
| --- | --- |

85.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy teremtsen lehetőséget az Európai Parlament tényleges bevonására a lisszaboni stratégia 2010 utáni alakításába;

*

* *

| 86. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

86.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0544.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0513.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0039.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0556.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0467.

(6)  HL L 245., 1992.8.26., 46. o.

(7)  HL C 297. E, 2008.11.20., 174. o.

(8)  HL C 282. E, 2008.11.6., 463. o.

(9)  HL C 102. E, 2008.4.24., 321. o.

(10)  HL C 233. E, 2006.9.28., 130. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0286.

(12)  HL C 301. E, 2007.12.13., 45.o.

(13)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0163.

(14)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(15)  HL L 254., 1994.9.30., 64. o.

(16)  2009/38/EK irányelv (még nem tették közzé a Hivatalos Lapban).

(17)  HL C 72. E, 2002.3.21., 68. o.

(18)  A Tanács 1083/2006/EK rendelete (2006. július 11.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról (HL L 210., 2006.7.31., 25. o.).

(19)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/23

---

2009. május 6., szerdaA munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítése

P6_TA(2009)0371

Az Európai Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről (2008/2335(INI))

2010/C 212 E/06

Az Európai Parlament,

tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló bizottsági ajánlásról szóló, 2008. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2008)0639),

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen 99., 137. és 141. cikkére,

tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2008. október 3-i 2008/867/EK bizottsági ajánlásra (1),

tekintettel a szociális védelmi rendszerek elegendő forrásaira és szociális támogatására vonatkozó közös kritériumokról szóló, 1992. június 24-i 92/441/EGK tanácsi ajánlásra (2),

tekintettel az Európai Tanács 11–2008. december 12-i brüsszeli ülését követő elnökségi következtetésekre,

tekintettel a szociális védelemről és a társadalmi befogadásról szóló 2009. évi „együttes jelentésre vonatkozó javaslatról szóló, 2009. február 13-i bizottsági közleményre” (COM(2009)0058), valamint a szociális védelemről és a társadalmi befogadásról szóló 2008. évi „együttes jelentésről (országjelentések) szóló, 2009. február 24-i bizottsági munkadokumentumra” SEC(2009)0255,

tekintettel „A fogyatékkal élők helyzete a kibővített Európai Unióban: európai cselekvési terv 2006–2007-re” című, 2006. november 30-i állásfoglalására (3),

tekintettel „A népesség mentális egészségének javításáról: az Európai Unió mentális egészségügyi stratégiája felé” című, 2006. szeptember 6-iállásfoglalására (4),

tekintettel az Európai Unióban az esélyegyenlőség és a megkülönböztetésmentesség terén elért eredményekre (a 2000/43/EK és a 2000/78/EK irányelvek átültetése),

tekintettel a menekültek jogállásáról szóló ENSZ-egyezményre,

tekintettel az Európa Tanácsnak az emberkereskedelem elleni fellépésről szóló egyezményére,

tekintettel a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló az ENSZ-egyezményére,

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (5),

tekintettel az Európai Tanács 15–2002. március 16-i barcelonai ülését követő elnökségi következtetésekre,

tekintettel „A szociális védelem korszerűsítése a nagyobb társadalmi igazságosság és gazdasági kohézió érdekében: a munkaerőpiacról leginkább kiszorultak aktív integrációjának elősegítése” című, 2007. október 17-i bizottsági közleményre (COM(2007)0620) és az EU-ban a társadalmi integráció előmozdításáról és a gyermekszegénységet is ideértve a szegénység elleni küzdelemről szóló, 2008. október 9-i parlamenti állásfoglalásra (6),

tekintettel az európai szociális partnereknek „Az európai munkaerőpiacokat érintő főbb kihívások: az európai szociális partnerek közös elemzése” című, 2007. október 18-i jelentésben szereplő ajánlásaira,

tekintettel „A szociális valóság felmérése: A 2007 tavaszi Európai Tanács számára készített időközi jelentés” című, 2007. február 26-i bizottsági közleményre (COM(2007)0063) és az erről szóló, 2007. november 15-i parlamenti állásfoglalásra (7),

tekintettel a „Megújított szociális menetrend: Lehetőségek, hozzáférés és szolidaritás a XXI. századi Európában” című, 2008. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2008)0412) és az erről szóló, 2009. május 6-i parlamenti állásfoglalásra (8),

tekintettel az uniós államháztartások hosszú távú fenntarthatóságáról szóló, 2006. október 12-i bizottsági közleményre (COM(2006)0574) és „A társadalombiztosítási rendszerek és a nyugdíjak jövőjéről: ezek finanszírozása és az individualizációs tendencia” című, 2008. november 20-i parlamenti állásfoglalásra (9),

tekintettel az utcai hajléktalanság felszámolásáról szóló, 2008. április 22-i nyilatkozatára (10),

tekintettel a mindenki számára biztosítandó tisztességes munka ösztönzéséről szóló, 2007. május 23-i állásfoglalására (11),

tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) szóló, 2008. október 22-i 1098/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (12),

tekintettel a szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (13),

tekintettel az életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i 2006/962/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (14),

tekintettel az egész életen át tartó tanulás terén cselekvési program létrehozásáról szóló 2006. november 15-i 1720/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (15),

tekintettel „A felnőttkori tanulásról. Tanulni sohasem késő” című, 2008. január 16-i állásfoglalására (16),

tekintettel a Lisszaboni Szerződéshez csatolt, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló jegyzőkönyvre (17),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A6-0263/2009),

| A. | mivel az aktív befogadás nem helyettesítheti a társadalmi integrációt, mivel a védelmet igénylő csoportoknak, amelyek nem tudnak részt venni a munkaerőpiacon, joguk van a méltóságteljes élethez, következésképpen a minimáljövedelemnek, valamint az elérhető és megfizethető, kiváló minőségű szociális szolgáltatásoknak hozzáférhetőnek kell lenniük függetlenül attól, hogy az adott személy részt tud-e venni a munkaerőpiacon, |
| --- | --- |

A.

mivel az aktív befogadás nem helyettesítheti a társadalmi integrációt, mivel a védelmet igénylő csoportoknak, amelyek nem tudnak részt venni a munkaerőpiacon, joguk van a méltóságteljes élethez, következésképpen a minimáljövedelemnek, valamint az elérhető és megfizethető, kiváló minőségű szociális szolgáltatásoknak hozzáférhetőnek kell lenniük függetlenül attól, hogy az adott személy részt tud-e venni a munkaerőpiacon,

| B. | mivel az aktív befogadás nem csupán az egyén képességével függ össze, hanem a társadalom szerkezetével is; mivel ezért a kirekesztés strukturális okait, többek között a megkülönböztetés és a nem kielégítő szolgáltatásnyújtás problémáját is meg kell vizsgálni, |
| --- | --- |

B.

mivel az aktív befogadás nem csupán az egyén képességével függ össze, hanem a társadalom szerkezetével is; mivel ezért a kirekesztés strukturális okait, többek között a megkülönböztetés és a nem kielégítő szolgáltatásnyújtás problémáját is meg kell vizsgálni,

| C. | mivel előfordulhat, hogy a munkaerőpiacról való nyilvánvaló kirekesztés inkább annak a következménye, hogy nem áll rendelkezésre elegendő megfelelő munkalehetőség, nem pedig az egyéni erőfeszítések hiányának, |
| --- | --- |

C.

mivel előfordulhat, hogy a munkaerőpiacról való nyilvánvaló kirekesztés inkább annak a következménye, hogy nem áll rendelkezésre elegendő megfelelő munkalehetőség, nem pedig az egyéni erőfeszítések hiányának,

| D. | mivel a munkaerő-piaci integráció nem lehet a minimáljövedelemre és a minőségi szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférésre való jogosultság előfeltétele; mivel a minimáljövedelem és a minőségi szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés a munkaerő-piaci integráció nélkülözhetetlen előfeltétele, |
| --- | --- |

D.

mivel a munkaerő-piaci integráció nem lehet a minimáljövedelemre és a minőségi szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférésre való jogosultság előfeltétele; mivel a minimáljövedelem és a minőségi szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés a munkaerő-piaci integráció nélkülözhetetlen előfeltétele,

| E. | mivel a munkaerőpiacról leginkább kiszorult személyek közé gyakran azok tartoznak, akiknek sokrétű és összetett szükségleteik, nehézségeik vannak vagy halmozottan hátrányos helyzetűek, mint például az alacsony vagy nem megfelelő jövedelemtől való hosszú távú függés, tartós munkanélküliség, alacsony fokú iskolázottság vagy írástudatlanság, védelmet igénylő családban való felnövés, fogyatékosság, rossz egészségügyi állapot, sokrétűen hátrányos környezetben elhelyezkedő lakóhely, bizonytalan lakhatás és hajléktalanság, valamint idegengyűlölet és megkülönböztetés, következésképpen a befogadásra vonatkozó stratégiáknak tükrözniük kell a kirekesztettek sokféleségét, |
| --- | --- |

E.

mivel a munkaerőpiacról leginkább kiszorult személyek közé gyakran azok tartoznak, akiknek sokrétű és összetett szükségleteik, nehézségeik vannak vagy halmozottan hátrányos helyzetűek, mint például az alacsony vagy nem megfelelő jövedelemtől való hosszú távú függés, tartós munkanélküliség, alacsony fokú iskolázottság vagy írástudatlanság, védelmet igénylő családban való felnövés, fogyatékosság, rossz egészségügyi állapot, sokrétűen hátrányos környezetben elhelyezkedő lakóhely, bizonytalan lakhatás és hajléktalanság, valamint idegengyűlölet és megkülönböztetés, következésképpen a befogadásra vonatkozó stratégiáknak tükrözniük kell a kirekesztettek sokféleségét,

| F. | mivel a társadalmi kirekesztés és a munkaerőpiacról való kiszorulás káros hatást fejt ki az érintett személyek mentális egészségére, és mivel a tartós munkanélküliek a depresszió és egyéb mentális zavarok nagyobb kockázatának vannak kitéve, |
| --- | --- |

F.

mivel a társadalmi kirekesztés és a munkaerőpiacról való kiszorulás káros hatást fejt ki az érintett személyek mentális egészségére, és mivel a tartós munkanélküliek a depresszió és egyéb mentális zavarok nagyobb kockázatának vannak kitéve,

| G. | mivel a munkaerőpiacról kiszorultak számára alapvető fontosságú a szakképzés vagy a nem megfelelő iskoláztatás miatt, vagy pedig amiatt, hogy a munkaerőpiactól való tartós távollét következtében képzettségüket nem tudják hasznosítani, |
| --- | --- |

G.

mivel a munkaerőpiacról kiszorultak számára alapvető fontosságú a szakképzés vagy a nem megfelelő iskoláztatás miatt, vagy pedig amiatt, hogy a munkaerőpiactól való tartós távollét következtében képzettségüket nem tudják hasznosítani,

| H. | mivel a leginkább védelmet igénylőknek gyakran meg kell felelniük az aktív befogadási politikák feltételrendszerének, és mivel e hatásokat ellenőrizni kell, a védelmet igénylő csoportokra gyakorolt negatív hatásokat pedig el kell kerülni, |
| --- | --- |

H.

mivel a leginkább védelmet igénylőknek gyakran meg kell felelniük az aktív befogadási politikák feltételrendszerének, és mivel e hatásokat ellenőrizni kell, a védelmet igénylő csoportokra gyakorolt negatív hatásokat pedig el kell kerülni,

| I. | mivel az aktív befogadással kapcsolatos intézkedéseknek a szegénység elleni uniós és nemzeti célkitűzések alakulásával összefüggésben is kell működniük, |
| --- | --- |

I.

mivel az aktív befogadással kapcsolatos intézkedéseknek a szegénység elleni uniós és nemzeti célkitűzések alakulásával összefüggésben is kell működniük,

| J. | mivel a legtöbb háztartást nők vezetik, az egyedülálló szülők többsége nő, és a gondozók túlnyomó része szintén nő; mivel ezért az aktív befogadási politikák átfogó intézkedéseket tesznek szükségessé annak érdekében, hogy a munkaerőpiacról leginkább kiszorult nők ténylegesen élhessenek az aktív befogadási stratégiák előnyeivel; mivel a nők munkaerő-piaci helyzete közvetlenül összekapcsolódik az időskori szegénységgel, amely főleg a nőket érinti, |
| --- | --- |

J.

mivel a legtöbb háztartást nők vezetik, az egyedülálló szülők többsége nő, és a gondozók túlnyomó része szintén nő; mivel ezért az aktív befogadási politikák átfogó intézkedéseket tesznek szükségessé annak érdekében, hogy a munkaerőpiacról leginkább kiszorult nők ténylegesen élhessenek az aktív befogadási stratégiák előnyeivel; mivel a nők munkaerő-piaci helyzete közvetlenül összekapcsolódik az időskori szegénységgel, amely főleg a nőket érinti,

| K. | mivel a gazdasági hanyatlás és a növekvő munkanélküliség idején fennáll a veszélye annak, hogy az újonnan elbocsátott munkanélküliek nagy száma tovább növeli a szegénységben és a munkaerőpiacról való kirekesztésben szenvedőkét, különösen a legsérülékenyebb társadalmi csoportok, mint a nők, idős emberek és fogyatékkal élők esetén; mivel lényegesnek véli, hogy a társadalmi integráció és a kapcsolódó munkaerő-piaci politika integrált és koherens megközelítés alapján legyen része az európai gazdaságélénkítő tervnek; mivel a közpénzek egy részét a szociális, egészségügyi és oktatási beruházások, valamint egyéb alapvető és közérdekű szociális szolgáltatások fenntartására és fejlesztésére kell felhasználni, |
| --- | --- |

K.

mivel a gazdasági hanyatlás és a növekvő munkanélküliség idején fennáll a veszélye annak, hogy az újonnan elbocsátott munkanélküliek nagy száma tovább növeli a szegénységben és a munkaerőpiacról való kirekesztésben szenvedőkét, különösen a legsérülékenyebb társadalmi csoportok, mint a nők, idős emberek és fogyatékkal élők esetén; mivel lényegesnek véli, hogy a társadalmi integráció és a kapcsolódó munkaerő-piaci politika integrált és koherens megközelítés alapján legyen része az európai gazdaságélénkítő tervnek; mivel a közpénzek egy részét a szociális, egészségügyi és oktatási beruházások, valamint egyéb alapvető és közérdekű szociális szolgáltatások fenntartására és fejlesztésére kell felhasználni,

| L. | mivel az a vélemény, miszerint a kirekesztésből kivezető legmegfelelőbb út a munkavállalás, csak akkor lehet igazán hatékony, ha folyamatos és minőségi munkáról van szó, amelyért megfelelő díjazás jár; mivel az egyenlő munkáért járó egyenlő díjazás elve továbbra is kevéssé érvényesül, |
| --- | --- |

L.

mivel az a vélemény, miszerint a kirekesztésből kivezető legmegfelelőbb út a munkavállalás, csak akkor lehet igazán hatékony, ha folyamatos és minőségi munkáról van szó, amelyért megfelelő díjazás jár; mivel az egyenlő munkáért járó egyenlő díjazás elve továbbra is kevéssé érvényesül,

| M. | mivel a családgondozók lényeges gondozói, oktatási és támogatási szolgáltatásokat nyújtanak a foglalkoztatási rendszeren kívül, miközben jövedelmük és szociális jogaik nincsenek, továbbá nem rendelkeznek azon joggal, hogy visszatérhessenek a munkaerőpiacra, és a családgondozás időszaka alatt elsajátított és kifejlesztett készségeikért elismerést nyerjenek, |
| --- | --- |

M.

mivel a családgondozók lényeges gondozói, oktatási és támogatási szolgáltatásokat nyújtanak a foglalkoztatási rendszeren kívül, miközben jövedelmük és szociális jogaik nincsenek, továbbá nem rendelkeznek azon joggal, hogy visszatérhessenek a munkaerőpiacra, és a családgondozás időszaka alatt elsajátított és kifejlesztett készségeikért elismerést nyerjenek,

| 1. | örvendetesnek tartja, hogy a Bizottság 2008/867/EK ajánlása a 92/441/EGK ajánláson alapul, amely elismeri az egyénnek az emberi méltósággal összeegyeztethető életmódhoz, elégséges forrásokhoz és szociális segítségnyújtáshoz való alapvető jogát, valamint meghatározza az e jog érvényesítésére vonatkozó közös elveket; támogatja a három pillérre – nevezetesen a megfelelő jövedelemtámogatásra, a befogadó munkaerőpiacra és a minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférésre – épülő aktív befogadási stratégiáról szóló 2008/867/EK ajánlásban lefektetett közös elveket és gyakorlati iránymutatásokat; rámutat különösen arra, hogy az aktív befogadási stratégiáknak az alábbi elvekre kell épülniük: az egyéni jogok, az emberi méltóság, valamint a megkülönböztetésmentesség és a nemek közötti egyenlőség elvének tiszteletben tartása; a munkaerő-piaci integráció, valamint a teljes körű társadalmi részvétel előmozdítása; továbbá mindhárom pillér tekintetében a minőség, a megfelelőség és a hozzáférhetőség elvének megvalósítása; |
| --- | --- |

1.

örvendetesnek tartja, hogy a Bizottság 2008/867/EK ajánlása a 92/441/EGK ajánláson alapul, amely elismeri az egyénnek az emberi méltósággal összeegyeztethető életmódhoz, elégséges forrásokhoz és szociális segítségnyújtáshoz való alapvető jogát, valamint meghatározza az e jog érvényesítésére vonatkozó közös elveket; támogatja a három pillérre – nevezetesen a megfelelő jövedelemtámogatásra, a befogadó munkaerőpiacra és a minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférésre – épülő aktív befogadási stratégiáról szóló 2008/867/EK ajánlásban lefektetett közös elveket és gyakorlati iránymutatásokat; rámutat különösen arra, hogy az aktív befogadási stratégiáknak az alábbi elvekre kell épülniük: az egyéni jogok, az emberi méltóság, valamint a megkülönböztetésmentesség és a nemek közötti egyenlőség elvének tiszteletben tartása; a munkaerő-piaci integráció, valamint a teljes körű társadalmi részvétel előmozdítása; továbbá mindhárom pillér tekintetében a minőség, a megfelelőség és a hozzáférhetőség elvének megvalósítása;

| 2. | egyetért a Tanáccsal abban, hogy a 92/441/EGK ajánlás végrehajtását javítani kell a minimáljövedelem és a társadalmi transzferek tekintetében; továbbá hogy a szociális segélynek elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy kiemelje az embereket a szegénységből, valamint hogy javítani kell a juttatások felvételének arányát; |
| --- | --- |

2.

egyetért a Tanáccsal abban, hogy a 92/441/EGK ajánlás végrehajtását javítani kell a minimáljövedelem és a társadalmi transzferek tekintetében; továbbá hogy a szociális segélynek elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy kiemelje az embereket a szegénységből, valamint hogy javítani kell a juttatások felvételének arányát;

| 3. | üdvözli az Európai Közösségek Bírósága által 2008. július 17-én a C-303/06. ügyben hozott ítéletet a gondozókat érő hátrányos asszociatív megkülönböztetéssel kapcsolatosan; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a gondozókat megóvhassák az ilyen megkülönböztetéstől a munkaerőpiacra való bejutásuk során, és ösztönözzék a tagállamokat a szükséges lépések megtételére a bírósági ítélet tiszteletben tartásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az Európai Közösségek Bírósága által 2008. július 17-én a C-303/06. ügyben hozott ítéletet a gondozókat érő hátrányos asszociatív megkülönböztetéssel kapcsolatosan; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a gondozókat megóvhassák az ilyen megkülönböztetéstől a munkaerőpiacra való bejutásuk során, és ösztönözzék a tagállamokat a szükséges lépések megtételére a bírósági ítélet tiszteletben tartásának biztosítása érdekében;

| 4. | felhívja a tagállamokat, hogy érvényesítsenek megfelelő jövedelemtámogatást a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem érdekében; rámutat arra, hogy szükség van a 92/441/EGK és a 2008/867/EC ajánláson alapuló, elegendő jövedelemtámogatási szintre, amelynek átláthatónak, mindenki számára elérhetőnek és fenntarthatónak kell lennie; |
| --- | --- |

4.

felhívja a tagállamokat, hogy érvényesítsenek megfelelő jövedelemtámogatást a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem érdekében; rámutat arra, hogy szükség van a 92/441/EGK és a 2008/867/EC ajánláson alapuló, elegendő jövedelemtámogatási szintre, amelynek átláthatónak, mindenki számára elérhetőnek és fenntarthatónak kell lennie;

| 5. | létfontosságúnak véli, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok hatékonyan hajtsák végre a foglalkoztatás során alkalmazott egyenlő bánásmód jogi kereteinek létrehozásáról szóló 78/2000/EK irányelvet a foglalkoztatás és a munkavégzés során vallás vagy meggyőződés, fogyatékosság, életkor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés kiküszöbölése érdekében; |
| --- | --- |

5.

létfontosságúnak véli, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok hatékonyan hajtsák végre a foglalkoztatás során alkalmazott egyenlő bánásmód jogi kereteinek létrehozásáról szóló 78/2000/EK irányelvet a foglalkoztatás és a munkavégzés során vallás vagy meggyőződés, fogyatékosság, életkor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés kiküszöbölése érdekében;

| 6. | nyomatékosan kéri a Tanácsot, hogy egyezzen meg a minimáljövedelem-rendszerekkel kapcsolatos uniós célról és olyan járulék alapú jövedelemhelyettesítő rendszerekről, amelyek a nemzeti átlagjövedelem legalább 60 %-ának megfelelő mértékű jövedelemtámogatást nyújtanak, illetve az ezen cél valamennyi tagállam által történő elérésére vonatkozó ütemtervről; |
| --- | --- |

6.

nyomatékosan kéri a Tanácsot, hogy egyezzen meg a minimáljövedelem-rendszerekkel kapcsolatos uniós célról és olyan járulék alapú jövedelemhelyettesítő rendszerekről, amelyek a nemzeti átlagjövedelem legalább 60 %-ának megfelelő mértékű jövedelemtámogatást nyújtanak, illetve az ezen cél valamennyi tagállam által történő elérésére vonatkozó ütemtervről;

| 7. | elismeri, hogy a szociális segély és a munkaerő-piaci tevékenység közötti kölcsönhatás összetett, különösen, ha az elérhető munka rövid távú, szezonális, ideiglenes vagy részidős, és a jogosultsági feltételrendszer, a szociális védelmi rendszer és a marginális adókulcsok visszatartó erővel hatnak a fizetett munkavállalás tekintetében, amelyre a szociális biztonsági rendszer, merevsége okán, nem képes reagálni; ezért olyan rendszerek kidolgozását sürgeti, amelyek hatékonyan támogatják az átmenet időszakában lévő egyéneket, ahelyett hogy büntetnék vagy akadályoznák őket, vagy túl gyorsan megvonnák a segélyt, amikor az illető munkába áll; |
| --- | --- |

7.

elismeri, hogy a szociális segély és a munkaerő-piaci tevékenység közötti kölcsönhatás összetett, különösen, ha az elérhető munka rövid távú, szezonális, ideiglenes vagy részidős, és a jogosultsági feltételrendszer, a szociális védelmi rendszer és a marginális adókulcsok visszatartó erővel hatnak a fizetett munkavállalás tekintetében, amelyre a szociális biztonsági rendszer, merevsége okán, nem képes reagálni; ezért olyan rendszerek kidolgozását sürgeti, amelyek hatékonyan támogatják az átmenet időszakában lévő egyéneket, ahelyett hogy büntetnék vagy akadályoznák őket, vagy túl gyorsan megvonnák a segélyt, amikor az illető munkába áll;

| 8. | rámutat annak fontosságára, hogy jóléti juttatásokat határozzanak meg a munkaképes, kiszolgáltatott személyek számára; azonban rámutat arra, hogy a szubszidiaritás elvének értelmében az ilyen juttatások meghatározása a tagállamok feladata; |
| --- | --- |

8.

rámutat annak fontosságára, hogy jóléti juttatásokat határozzanak meg a munkaképes, kiszolgáltatott személyek számára; azonban rámutat arra, hogy a szubszidiaritás elvének értelmében az ilyen juttatások meghatározása a tagállamok feladata;

| 9. | rámutat arra, hogy a megfelelő jövedelemtámogatásban részesülőknek és családtagjaiknak lehetőségük nyílik majd elkerülni a szegénység fenyegetését és a gazdasági és társadalmi élethez, valamint a generációk közötti szolidaritáshoz aktívan hozzájáruló polgárokká válni; |
| --- | --- |

9.

rámutat arra, hogy a megfelelő jövedelemtámogatásban részesülőknek és családtagjaiknak lehetőségük nyílik majd elkerülni a szegénység fenyegetését és a gazdasági és társadalmi élethez, valamint a generációk közötti szolidaritáshoz aktívan hozzájáruló polgárokká válni;

| 10. | javasolja, hogy a tagállamok ténylegesen foglalkozzanak egy minimálbér-politika kidolgozásának lehetőségével, az egyre növekvő számú „dolgozó szegények” problémájának megoldása, valamint annak érdekében, hogy a munkavállalás elérhető kilátássá váljon a munkaerőpiacról kiszorultak számára; |
| --- | --- |

10.

javasolja, hogy a tagállamok ténylegesen foglalkozzanak egy minimálbér-politika kidolgozásának lehetőségével, az egyre növekvő számú „dolgozó szegények” problémájának megoldása, valamint annak érdekében, hogy a munkavállalás elérhető kilátássá váljon a munkaerőpiacról kiszorultak számára;

| 11. | úgy véli, hogy az aktív befogadás szükségessé teszi a Közösség régiói és térségei között fennálló egyenlőtlenségek csökkentését, ami a gazdasági válság által érintett térségek gyorsított helyreállítása és a vidéki régiók fejlesztése révén lehetséges; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy az aktív befogadás szükségessé teszi a Közösség régiói és térségei között fennálló egyenlőtlenségek csökkentését, ami a gazdasági válság által érintett térségek gyorsított helyreállítása és a vidéki régiók fejlesztése révén lehetséges;

| 12. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket a fekete- és a rejtett munka elleni küzdelem terén, amelyek következtében az érintettek számára nem hozzáférhetőek egyes szociális eszközök és szolgáltatások; |
| --- | --- |

12.

felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket a fekete- és a rejtett munka elleni küzdelem terén, amelyek következtében az érintettek számára nem hozzáférhetőek egyes szociális eszközök és szolgáltatások;

| 13. | kéri, hogy az aktív befogadási politikák feleljenek meg a következőknek:






  — | legyenek összhangban az oktatás-, szociál- és foglalkoztatáspolitikák, valamint az egész életen át tartó tanulás életciklus alapú szemléletmódjával; |
| --- | --- | --- |

13.

kéri, hogy az aktív befogadási politikák feleljenek meg a következőknek:

—

legyenek összhangban az oktatás-, szociál- és foglalkoztatáspolitikák, valamint az egész életen át tartó tanulás életciklus alapú szemléletmódjával;

| — | legyenek egyediek, célzottak és szükségletorientáltak; |
| --- | --- |

—

legyenek egyediek, célzottak és szükségletorientáltak;

| — | integrált megközelítésen alapuljanak, és segítsék elő a részvételt; valamint |
| --- | --- |

—

integrált megközelítésen alapuljanak, és segítsék elő a részvételt; valamint

| — | tartsák tiszteletben a részvétel lehetővé tételéhez elengedhetetlen előfeltételeket anélkül, hogy olyan feltételeket hoznának létre, amelyek veszélyeztetik a megélhetéshez szükséges minimumjövedelmet; |
| --- | --- |

—

tartsák tiszteletben a részvétel lehetővé tételéhez elengedhetetlen előfeltételeket anélkül, hogy olyan feltételeket hoznának létre, amelyek veszélyeztetik a megélhetéshez szükséges minimumjövedelmet;

| 14. | felkéri a Bizottságot, hogy az aktív és társadalmi befogadás terén mérlegelje a teljes költség elszámolást, mivel a tapasztalatok azt mutatják, hogy a korai beruházások és a megelőző intézkedés hosszú távon csökkenthetik a társadalom összköltségeit; örvendetesnek tartja, hogy a 2008/867/EK ajánlás ennek megfelelően indítványozza a társadalmi integrációval kapcsolatos beruházások növelését; |
| --- | --- |

14.

felkéri a Bizottságot, hogy az aktív és társadalmi befogadás terén mérlegelje a teljes költség elszámolást, mivel a tapasztalatok azt mutatják, hogy a korai beruházások és a megelőző intézkedés hosszú távon csökkenthetik a társadalom összköltségeit; örvendetesnek tartja, hogy a 2008/867/EK ajánlás ennek megfelelően indítványozza a társadalmi integrációval kapcsolatos beruházások növelését;

| 15. | úgy ítéli meg, hogy a hátrányos helyzetű csoportok (mint a fogyatékkal élő vagy krónikus betegségben szenvedő emberek, egyszülős vagy sokgyermekes háztartások) számára a tagállamoknak célzott kiegészítő ellátást kell nyújtaniuk, amelyek fedezik a felmerülő többletköltségeket, többek között a személyes támogatás, a különleges létesítmények, az orvosi és szociális ellátás igénybevétele tekintetében, illetve többek között biztosítják a megfizethető árú gyógyszereket a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok számára; hangsúlyozza a rokkantsági és az öregségi nyugdíj tisztességes szintje biztosításának szükségességét; |
| --- | --- |

15.

úgy ítéli meg, hogy a hátrányos helyzetű csoportok (mint a fogyatékkal élő vagy krónikus betegségben szenvedő emberek, egyszülős vagy sokgyermekes háztartások) számára a tagállamoknak célzott kiegészítő ellátást kell nyújtaniuk, amelyek fedezik a felmerülő többletköltségeket, többek között a személyes támogatás, a különleges létesítmények, az orvosi és szociális ellátás igénybevétele tekintetében, illetve többek között biztosítják a megfizethető árú gyógyszereket a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok számára; hangsúlyozza a rokkantsági és az öregségi nyugdíj tisztességes szintje biztosításának szükségességét;

| 16. | egyetért abban, hogy – különösen az emberek gyakran sokrétű nehézségeinek figyelembevételével – az aktív befogadással kapcsolatban olyan egyedi intézkedéseket kell megtervezni és végrehajtani, amelyek összekapcsolják a minimáljövedelmet, a munkaerő-piaci integrációt és a szociális szolgáltatásokat, továbbá hogy a középpontba kell helyezni a korai felismerést és a megelőző intézkedést, valamint hogy előnyben kell részesíteni a leginkább védelmet igénylő személyeket; |
| --- | --- |

16.

egyetért abban, hogy – különösen az emberek gyakran sokrétű nehézségeinek figyelembevételével – az aktív befogadással kapcsolatban olyan egyedi intézkedéseket kell megtervezni és végrehajtani, amelyek összekapcsolják a minimáljövedelmet, a munkaerő-piaci integrációt és a szociális szolgáltatásokat, továbbá hogy a középpontba kell helyezni a korai felismerést és a megelőző intézkedést, valamint hogy előnyben kell részesíteni a leginkább védelmet igénylő személyeket;

| 17. | úgy véli, hogy az ilyen intézkedések megtervezése és végrehajtása során figyelembe kell venni azok véleményét, akikre az intézkedések irányulnak; felhívja a tagállamokat, hogy támogassák a szociális nem kormányzati szervezetek megerősítését annak érdekében, hogy azok részt vehessenek a befogadási politikák kialakításában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az ilyen intézkedések megtervezése és végrehajtása során figyelembe kell venni azok véleményét, akikre az intézkedések irányulnak; felhívja a tagállamokat, hogy támogassák a szociális nem kormányzati szervezetek megerősítését annak érdekében, hogy azok részt vehessenek a befogadási politikák kialakításában és végrehajtásában;

| 18. | felszólítja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki konstruktívabb megközelítést a kábítószer-politikával kapcsolatban, amelyben a hangsúly a megelőzésre, az oktatásra és a függőség kezelésére, nem pedig a büntetőjogi szankciókra helyeződik; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki konstruktívabb megközelítést a kábítószer-politikával kapcsolatban, amelyben a hangsúly a megelőzésre, az oktatásra és a függőség kezelésére, nem pedig a büntetőjogi szankciókra helyeződik;

| 19. | felszólít a mentális egészségügyi problémákkal és a tanulási problémákkal küzdőkkel kapcsolatos megbélyegzés felszámolására, a mentális egészség és jóllét előmozdítására, a mentális zavarok megelőzésére, valamint a kezelésre és gondozásra fordított források növelésére; |
| --- | --- |

19.

felszólít a mentális egészségügyi problémákkal és a tanulási problémákkal küzdőkkel kapcsolatos megbélyegzés felszámolására, a mentális egészség és jóllét előmozdítására, a mentális zavarok megelőzésére, valamint a kezelésre és gondozásra fordított források növelésére;

| 20. | úgy véli, hogy mivel a kirekesztéssel kapcsolatos problémák sok esetben már a korai gyermekkortól kezdve megfigyelhetők, a megelőző intézkedés elengedhetetlen ahhoz, hogy a gyermekkorban, jóval az oktatásból és a képzésből való kimaradás előtt megállapítsuk, kik azok a gyermekek és fiatalok, akik a leginkább veszélyeztetettek; megjegyzi, hogy az iskolából kizárt fiatalok esetében nagyobb a valószínűsége annak, hogy társadalomellenes tevékenységekbe és bűncselekményekbe keverednek, ami nehezíti a munkaerőpiacra egy későbbi időpontban való belépés kihívásait; úgy véli, hogy az érdekelt felekkel folytatott átfogó párbeszéd, valamint a védelmet igénylő gyermekek és fiatal felnőttek lehetőségeinek növelésére irányuló megelőző intézkedésre és szociális szolgáltatásokra vonatkozó támogatás döntő fontosságú az integrációs politikák sikerének szempontjából; hangsúlyozza továbbá a kiszorulással járó problémák fontosságát az idős emberek tekintetében, akik munkájuk elvesztését követően képtelenek visszajutni a munkaerőpiacra; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy mivel a kirekesztéssel kapcsolatos problémák sok esetben már a korai gyermekkortól kezdve megfigyelhetők, a megelőző intézkedés elengedhetetlen ahhoz, hogy a gyermekkorban, jóval az oktatásból és a képzésből való kimaradás előtt megállapítsuk, kik azok a gyermekek és fiatalok, akik a leginkább veszélyeztetettek; megjegyzi, hogy az iskolából kizárt fiatalok esetében nagyobb a valószínűsége annak, hogy társadalomellenes tevékenységekbe és bűncselekményekbe keverednek, ami nehezíti a munkaerőpiacra egy későbbi időpontban való belépés kihívásait; úgy véli, hogy az érdekelt felekkel folytatott átfogó párbeszéd, valamint a védelmet igénylő gyermekek és fiatal felnőttek lehetőségeinek növelésére irányuló megelőző intézkedésre és szociális szolgáltatásokra vonatkozó támogatás döntő fontosságú az integrációs politikák sikerének szempontjából; hangsúlyozza továbbá a kiszorulással járó problémák fontosságát az idős emberek tekintetében, akik munkájuk elvesztését követően képtelenek visszajutni a munkaerőpiacra;

| 21. | úgy véli, hogy figyelembe kell venni az első alkalommal munkát vállaló fiatalok igényeit, és olyan nemzeti szintű politikákra és intézkedésekre van szükség, amelyek elősegítik az oktatási rendszerből a munkaerőpiacra való átmenetet; úgy véli továbbá, hogy az uniós intézményeknek és a tagállamoknak munkájuk során folyamatosan strukturált párbeszédet kell folytatniuk az ifjúsági szervezetekkel; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy figyelembe kell venni az első alkalommal munkát vállaló fiatalok igényeit, és olyan nemzeti szintű politikákra és intézkedésekre van szükség, amelyek elősegítik az oktatási rendszerből a munkaerőpiacra való átmenetet; úgy véli továbbá, hogy az uniós intézményeknek és a tagállamoknak munkájuk során folyamatosan strukturált párbeszédet kell folytatniuk az ifjúsági szervezetekkel;

| 22. | felszólítja a tagállamokat, hogy fokozottan próbálják kezelni a gondozók problémáit, többek között biztosítsák azt a jogukat, hogy szabadon megválaszthassák, kívánnak-e és milyen mértékben gondozóként tevékenykedni, azt a lehetőséget, hogy a gondozást fizetett tevékenységgel, illetve munkahellyel összehangolhassák, és hogy hozzáférhessenek a társadalombiztosítási rendszerekhez és a nyugdíjrendszerhez annak érdekében, hogy elkerülhessék a gondozási tevékenységgel járó elszegényedést; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a tagállamokat, hogy fokozottan próbálják kezelni a gondozók problémáit, többek között biztosítsák azt a jogukat, hogy szabadon megválaszthassák, kívánnak-e és milyen mértékben gondozóként tevékenykedni, azt a lehetőséget, hogy a gondozást fizetett tevékenységgel, illetve munkahellyel összehangolhassák, és hogy hozzáférhessenek a társadalombiztosítási rendszerekhez és a nyugdíjrendszerhez annak érdekében, hogy elkerülhessék a gondozási tevékenységgel járó elszegényedést;

| 23. | örvendetesnek tartja annak elismerését, hogy a megfizethető és minőségi szociális szolgáltatásokhoz való egyetemes hozzáférés alapvető jog és az európai szociális modell egyik alapeleme, továbbá hogy támogatni kell az emberek munkahelyének megtartását és a 2008/867/EK ajánlásban meghatározott alapelveket; úgy véli, hogy e szociális szolgáltatások közé tartozik az állandó és megfizethető lakhatás, a könnyen igénybe vehető tömegközlekedés, az alapszintű szakképzés és az egészségügyi ellátás, valamint a megfizethető energiához és egyéb hálózati szolgáltatásokhoz való hozzáférés; megjegyzi, hogy az általános érdekű szolgáltatások esetében javítani kell az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek biztosítását; úgy véli, hogy szolgáltatási kötelezettségek biztosítása érdekében az általános érdekű szolgáltatásokról szóló uniós keretirányelv kidolgozására irányuló cselekvési tervet kell létrehozni; megjegyzi, hogy a megfizethető és minőségi gyermekgondozás biztosítására vonatkozóan meghatározott barcelonai célok elérése terén továbbra sem megfelelő az előrehaladás, amelyet fokozni kell annak érdekében, hogy az alapfokú oktatásban valamennyi gyermekre kiterjedjen; azt is megjegyzi, hogy az egyéb eltartottakra vonatkozó gondozási szükségletek kielégítése sem megfelelő, és azokat hasonló eljárásnak kell alávetni; |
| --- | --- |

23.

örvendetesnek tartja annak elismerését, hogy a megfizethető és minőségi szociális szolgáltatásokhoz való egyetemes hozzáférés alapvető jog és az európai szociális modell egyik alapeleme, továbbá hogy támogatni kell az emberek munkahelyének megtartását és a 2008/867/EK ajánlásban meghatározott alapelveket; úgy véli, hogy e szociális szolgáltatások közé tartozik az állandó és megfizethető lakhatás, a könnyen igénybe vehető tömegközlekedés, az alapszintű szakképzés és az egészségügyi ellátás, valamint a megfizethető energiához és egyéb hálózati szolgáltatásokhoz való hozzáférés; megjegyzi, hogy az általános érdekű szolgáltatások esetében javítani kell az egyetemes szolgáltatási kötelezettségek biztosítását; úgy véli, hogy szolgáltatási kötelezettségek biztosítása érdekében az általános érdekű szolgáltatásokról szóló uniós keretirányelv kidolgozására irányuló cselekvési tervet kell létrehozni; megjegyzi, hogy a megfizethető és minőségi gyermekgondozás biztosítására vonatkozóan meghatározott barcelonai célok elérése terén továbbra sem megfelelő az előrehaladás, amelyet fokozni kell annak érdekében, hogy az alapfokú oktatásban valamennyi gyermekre kiterjedjen; azt is megjegyzi, hogy az egyéb eltartottakra vonatkozó gondozási szükségletek kielégítése sem megfelelő, és azokat hasonló eljárásnak kell alávetni;

| 24. | úgy véli, hogy az emberek árukhoz, szolgáltatásokhoz vagy eszközökhöz való hozzáférésével összefüggésben a megkülönböztetés elleni küzdelem központi fontosságú az integráció elérésében, ezért üdvözli a foglalkoztatás területén kívül eső, az életkor, fogyatékosság, szexuális beállítottság és vallás vagy meggyőződés alapján történő megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló átfogó irányelvre irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az emberek árukhoz, szolgáltatásokhoz vagy eszközökhöz való hozzáférésével összefüggésben a megkülönböztetés elleni küzdelem központi fontosságú az integráció elérésében, ezért üdvözli a foglalkoztatás területén kívül eső, az életkor, fogyatékosság, szexuális beállítottság és vallás vagy meggyőződés alapján történő megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló átfogó irányelvre irányuló javaslatot;

| 25. | ösztönzi a tagállamokat, hogy fontolják meg szociális alaptarifák létrehozását a védelmet igénylő csoportok számára, például az energia és a tömegközlekedés területén, illetve teremtsenek számukra mikrohitel-felvételi lehetőséget az aktív integráció előmozdítása érdekében, valamint az anyagi gondokkal küzdők számára biztosítsanak ingyenes oktatást és egészségügyi ellátást; |
| --- | --- |

25.

ösztönzi a tagállamokat, hogy fontolják meg szociális alaptarifák létrehozását a védelmet igénylő csoportok számára, például az energia és a tömegközlekedés területén, illetve teremtsenek számukra mikrohitel-felvételi lehetőséget az aktív integráció előmozdítása érdekében, valamint az anyagi gondokkal küzdők számára biztosítsanak ingyenes oktatást és egészségügyi ellátást;

| 26. | felszólítja a tagállamokat, hogy növeljék a hitelszövetkezetek ismertségét, és ezáltal segítsék elő a megtakarításokra és hitelfelvételre szolgáló biztonságos és szabályozott környezet biztosítását az egyre nagyobb problémát jelentő eladósodás ellensúlyozására; kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák mindenki számára a megfizethető díjú bankszámla nyitásához való jogot, mivel a bankszámla alapvető eszköze mind a gazdasági, mind a társadalmi életben való részvételnek; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a tagállamokat, hogy növeljék a hitelszövetkezetek ismertségét, és ezáltal segítsék elő a megtakarításokra és hitelfelvételre szolgáló biztonságos és szabályozott környezet biztosítását az egyre nagyobb problémát jelentő eladósodás ellensúlyozására; kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák mindenki számára a megfizethető díjú bankszámla nyitásához való jogot, mivel a bankszámla alapvető eszköze mind a gazdasági, mind a társadalmi életben való részvételnek;

| 27. | felhívja a tagállamokat, hogy a fogyatékkal élők számára biztosítsanak további támogatást, amely egyrészt a munkaerőpiacra való bejutáshoz, másrészt a munkavállalás során szükséges; felhívja azon tagállamokat, melyek még ezt nem tették meg, hogy írják alá és ratifikálják a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, valamint az ehhez kapcsolódó fakultatív jegyzőkönyvet megállapítja, hogy a tagállamoknak megfelelő eljárásokat és struktúrákat kell létrehozniuk a fogyatékkal elő emberek személyi jogairól szóló ENSZ-egyezmény hatékony alkalmazására saját területükön; |
| --- | --- |

27.

felhívja a tagállamokat, hogy a fogyatékkal élők számára biztosítsanak további támogatást, amely egyrészt a munkaerőpiacra való bejutáshoz, másrészt a munkavállalás során szükséges; felhívja azon tagállamokat, melyek még ezt nem tették meg, hogy írják alá és ratifikálják a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, valamint az ehhez kapcsolódó fakultatív jegyzőkönyvet megállapítja, hogy a tagállamoknak megfelelő eljárásokat és struktúrákat kell létrehozniuk a fogyatékkal elő emberek személyi jogairól szóló ENSZ-egyezmény hatékony alkalmazására saját területükön;

| 28. | úgy véli, hogy a fiatalok sajátos akadályokkal néznek szembe az aktív befogadás terén, beleértve az indokolatlan, életkoron alapuló megkülönböztetést és a megfizethető szakképzési rendszerekhez való hozzáféréssel kapcsolatos nehézségeket; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a fiatalok sajátos akadályokkal néznek szembe az aktív befogadás terén, beleértve az indokolatlan, életkoron alapuló megkülönböztetést és a megfizethető szakképzési rendszerekhez való hozzáféréssel kapcsolatos nehézségeket;

| 29. | üdvözli a fogyatékkal élők intézményekből való kikerülését, de megállapítja, hogy ehhez elégséges szintű, az önálló életvitelt, a személyes segítséghez és gazdasági függetlenséghez való jogot és a társadalomban való teljes körű részvételt elősegítő közösségi szolgáltatásokra van szükség; |
| --- | --- |

29.

üdvözli a fogyatékkal élők intézményekből való kikerülését, de megállapítja, hogy ehhez elégséges szintű, az önálló életvitelt, a személyes segítséghez és gazdasági függetlenséghez való jogot és a társadalomban való teljes körű részvételt elősegítő közösségi szolgáltatásokra van szükség;

| 30. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő forrásokat az egész életen át tartó tanulási programokhoz való hozzáférés megkönnyítésére az idősebbek – többek között – foglalkoztatásból való kirekesztésének korlátozása és a társadalmi, kulturális és polgári életben való folyamatos részvételük elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő forrásokat az egész életen át tartó tanulási programokhoz való hozzáférés megkönnyítésére az idősebbek – többek között – foglalkoztatásból való kirekesztésének korlátozása és a társadalmi, kulturális és polgári életben való folyamatos részvételük elősegítése érdekében;

| 31. | úgy véli, hogy fokozottabban kell fellépni a családon belüli erőszak, valamint a gyermekek és az idősek bántalmazásának felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy fokozottabban kell fellépni a családon belüli erőszak, valamint a gyermekek és az idősek bántalmazásának felszámolása érdekében;

| 32. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a nemek közötti egyenlőségről, általában az egyenlőségről és a megkülönböztetésmentességről szóló jelenlegi közösségi jogszabályok teljes, megfelelő és hatékony végrehajtását; kéri ennek kibővítését és végrehajtását a foglalkoztatás, szakoktatás és szakképzés strukturális akadályai felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

32.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a nemek közötti egyenlőségről, általában az egyenlőségről és a megkülönböztetésmentességről szóló jelenlegi közösségi jogszabályok teljes, megfelelő és hatékony végrehajtását; kéri ennek kibővítését és végrehajtását a foglalkoztatás, szakoktatás és szakképzés strukturális akadályai felszámolása érdekében;

| 33. | úgy véli, hogy a minőségi oktatás a sikeres jövőbeli foglalkoztatás és integráció létfontosságú előfeltétele; felhívja a tagállamokat, hogy bővítsék ki a közoktatásról szóló jogszabályokat az oktatás előtt álló valamennyi akadály felszámolása érdekében, mindenki számára biztosítva az integrált oktatást; úgy véli, hogy a munkaerő-piacról hosszabb ideje kiszorult személyeknek több jogosultságot kell biztosítani az egész életen át tartó tanulás tekintetében, különösen ami a kulcskompetenciákat illeti; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a minőségi oktatás a sikeres jövőbeli foglalkoztatás és integráció létfontosságú előfeltétele; felhívja a tagállamokat, hogy bővítsék ki a közoktatásról szóló jogszabályokat az oktatás előtt álló valamennyi akadály felszámolása érdekében, mindenki számára biztosítva az integrált oktatást; úgy véli, hogy a munkaerő-piacról hosszabb ideje kiszorult személyeknek több jogosultságot kell biztosítani az egész életen át tartó tanulás tekintetében, különösen ami a kulcskompetenciákat illeti;

| 34. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az aktív integrációs stratégia egészében alkalmazzák a nemek közötti egyenlőség elvét; |
| --- | --- |

34.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az aktív integrációs stratégia egészében alkalmazzák a nemek közötti egyenlőség elvét;

| 35. | úgy véli, hogy a biztosított képzésnek tekintetbe kell vennie az érintett egyének szükségleteit, és megfelelőnek kell lennie számukra; inkább egyedi, semmint egységes képzésre és integrációs intézkedésekre hív fel, amelyek gyakran figyelmen kívül hagyják a fogyatékkal élők, a gondozási feladatokat ellátók, illetve az egészségügyi problémákkal küzdők szükségleteit; rámutat az Európai Szociális Alapnak (ESZA) és az „Equal”-nek a munkaerőpiacról leginkább kiszorult személyekre vonatkozó célzott, szükségletalapú képzési megközelítéseivel kapcsolatos bevált gyakorlataira, amelyek elismerik a nem dokumentált és a nem formális oktatás által megszerzett készségeket; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a biztosított képzésnek tekintetbe kell vennie az érintett egyének szükségleteit, és megfelelőnek kell lennie számukra; inkább egyedi, semmint egységes képzésre és integrációs intézkedésekre hív fel, amelyek gyakran figyelmen kívül hagyják a fogyatékkal élők, a gondozási feladatokat ellátók, illetve az egészségügyi problémákkal küzdők szükségleteit; rámutat az Európai Szociális Alapnak (ESZA) és az „Equal”-nek a munkaerőpiacról leginkább kiszorult személyekre vonatkozó célzott, szükségletalapú képzési megközelítéseivel kapcsolatos bevált gyakorlataira, amelyek elismerik a nem dokumentált és a nem formális oktatás által megszerzett készségeket;

| 36. | javasolja az oktatás minőségének javítását és az oktatási rendszerek felvételét a munkaerőpiac és a társadalmi részvétel kritériumai mellé, valamint a valamennyi oktatási formához való hozzáférés és a felkínált oktatás minősége tekintetében mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentését; |
| --- | --- |

36.

javasolja az oktatás minőségének javítását és az oktatási rendszerek felvételét a munkaerőpiac és a társadalmi részvétel kritériumai mellé, valamint a valamennyi oktatási formához való hozzáférés és a felkínált oktatás minősége tekintetében mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentését;

| 37. | úgy véli, hogy a képzésnek azt is biztosítania kell, hogy az egyének tisztában legyenek munkahelyi jogaikkal és kötelezettségeikkel, beleértve az egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos hatékony felkészítést, a szakszervezeti tagsághoz, a tájékoztatáshoz, a konzultációhoz valamint az egész életen át tartó tanuláshoz és képzéshez való jogot; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy a képzésnek azt is biztosítania kell, hogy az egyének tisztában legyenek munkahelyi jogaikkal és kötelezettségeikkel, beleértve az egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos hatékony felkészítést, a szakszervezeti tagsághoz, a tájékoztatáshoz, a konzultációhoz valamint az egész életen át tartó tanuláshoz és képzéshez való jogot;

| 38. | megjegyzi, hogy fennáll a veszélye annak, hogy a munkaerőpiacról leginkább kiszorult személyek piacra való bejutásra való felkészítésére irányuló ötletesebb megközelítésektől megvonhatják a finanszírozást a mennyiségileg könnyen meghatározható végeredményeken alapuló, szűkebb látókörű megközelítés javára; ezért felhívja a Bizottságot, hogy a strukturális alapok és különösen az ESZA keretében növelje a lentről felfelé irányuló megközelítésekre vonatkozó finanszírozást, valamint a társadalmi és az aktív befogadás előrehaladását mérő mutatók fejlődését az alulról jövő kezdeményezések megcélzása érdekében, a strukturális alapok lisszaboni előirányzatának részeként kiemelt társadalmi integrációs célok, továbbá a társadalmi újítással kapcsolatban tervezett finanszírozás részeként, valamint egyéb finanszírozási csatornákon keresztül; |
| --- | --- |

38.

megjegyzi, hogy fennáll a veszélye annak, hogy a munkaerőpiacról leginkább kiszorult személyek piacra való bejutásra való felkészítésére irányuló ötletesebb megközelítésektől megvonhatják a finanszírozást a mennyiségileg könnyen meghatározható végeredményeken alapuló, szűkebb látókörű megközelítés javára; ezért felhívja a Bizottságot, hogy a strukturális alapok és különösen az ESZA keretében növelje a lentről felfelé irányuló megközelítésekre vonatkozó finanszírozást, valamint a társadalmi és az aktív befogadás előrehaladását mérő mutatók fejlődését az alulról jövő kezdeményezések megcélzása érdekében, a strukturális alapok lisszaboni előirányzatának részeként kiemelt társadalmi integrációs célok, továbbá a társadalmi újítással kapcsolatban tervezett finanszírozás részeként, valamint egyéb finanszírozási csatornákon keresztül;

| 39. | megjegyzi, hogy a demográfiai változások következtében a becslések szerint 2030-ra az aktívak és inaktívak aránya 2:1 lesz; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki aktív befogadási politikákat annak biztosítására, hogy a gondozási kötelezettségeik miatt a munkaerőpiacról visszavonulni kényszerülő gondozókat ne érje hátrány a későbbi években; |
| --- | --- |

39.

megjegyzi, hogy a demográfiai változások következtében a becslések szerint 2030-ra az aktívak és inaktívak aránya 2:1 lesz; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki aktív befogadási politikákat annak biztosítására, hogy a gondozási kötelezettségeik miatt a munkaerőpiacról visszavonulni kényszerülő gondozókat ne érje hátrány a későbbi években;

| 40. | rámutat annak szükségességére, hogy olyan befogadó munkaerőpiacot hozzanak létre, amely az aktív befogadási stratégiák központi részét képezi, olyan munkaerőpiacot, amely a különböző munkahelyi igények, munkavállalók egyéni követelményei, munkaritmusok és munkaidő-beosztások, az eltérő képzettségi szintek, valamint a családi, egyéni és szakmai élet összeegyeztetésével kapcsolatos különböző igények figyelembevételével megfelelő munkakörülményeket és a munkahelyek sokféleségét biztosítja minden munkavállaló számára; megjegyzi, hogy a jó minőségű foglalkoztatás elengedhetetlen a munkahely megőrzésének elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

40.

rámutat annak szükségességére, hogy olyan befogadó munkaerőpiacot hozzanak létre, amely az aktív befogadási stratégiák központi részét képezi, olyan munkaerőpiacot, amely a különböző munkahelyi igények, munkavállalók egyéni követelményei, munkaritmusok és munkaidő-beosztások, az eltérő képzettségi szintek, valamint a családi, egyéni és szakmai élet összeegyeztetésével kapcsolatos különböző igények figyelembevételével megfelelő munkakörülményeket és a munkahelyek sokféleségét biztosítja minden munkavállaló számára; megjegyzi, hogy a jó minőségű foglalkoztatás elengedhetetlen a munkahely megőrzésének elősegítése érdekében;

| 41. | felhívja a tagállamokat, hogy támogassák egy olyan versenyképes munkaerőpiac kialakítását, amely előnyben részesíti a méltányos árú, köz- és magánkézben lévő szociális védelmi rendszereket, ezáltal lehetőséget adva az érintetteknek – beleértve az etnikai kisebbségek tagjait – a munkaerőpiacról való kirekesztés kockázatainak csökkentésére; |
| --- | --- |

41.

felhívja a tagállamokat, hogy támogassák egy olyan versenyképes munkaerőpiac kialakítását, amely előnyben részesíti a méltányos árú, köz- és magánkézben lévő szociális védelmi rendszereket, ezáltal lehetőséget adva az érintetteknek – beleértve az etnikai kisebbségek tagjait – a munkaerőpiacról való kirekesztés kockázatainak csökkentésére;

| 42. | felhívja a tagállamokat, hogy alkalmazzanak eszközöket annak érdekében, hogy minden szereplőt arra késztessenek, hogy befogadó jellegű munkaerőpiacokat hozzanak létre, és növeljék a munkaerőpiacról leginkább kiszorult személyek részvételét; eszközökre hívja fel a figyelmet a helyi szociális párbeszéddel, a pénzügyi ösztönzőkkel, adókedvezményekkel és a szociális gazdaság kiépítésével összefüggésben; üdvözli a Bizottság ajánlását, hogy a szociális gazdaságnak támogatást nyújtsanak, mint a foglalkoztatásba való belépés alapvető forrásának a hátrányos helyzetűek számára; |
| --- | --- |

42.

felhívja a tagállamokat, hogy alkalmazzanak eszközöket annak érdekében, hogy minden szereplőt arra késztessenek, hogy befogadó jellegű munkaerőpiacokat hozzanak létre, és növeljék a munkaerőpiacról leginkább kiszorult személyek részvételét; eszközökre hívja fel a figyelmet a helyi szociális párbeszéddel, a pénzügyi ösztönzőkkel, adókedvezményekkel és a szociális gazdaság kiépítésével összefüggésben; üdvözli a Bizottság ajánlását, hogy a szociális gazdaságnak támogatást nyújtsanak, mint a foglalkoztatásba való belépés alapvető forrásának a hátrányos helyzetűek számára;

| 43. | rámutat arra, hogy a helyi és regionális hatóságoknak hármas szerepük van az aktív befogadás elősegítésében: munkaadók, a gazdasági fejlődés és foglalkoztatás elősegítői és közszolgáltatást nyújtók, beleértve a legnagyobb védelmet igénylő csoportoknak nyújtott szolgáltatásokat; felkéri a tagállamokat, hogy regionális és helyi szinten hozzanak létre olyan hálózatokat, amelyek tanácsot adnának és oda irányítanák az embereket, ahol segítséget kaphatnak a munkaerőpiacra való belépéshez, valamint különleges szociális szolgáltatásokhoz (pl. szociális juttatási rendszerek, egészségügyi, mentális egészséggel kapcsolatos és szociális ellátási szolgáltatások és szakképzés), egyéni helyzetüknek megfelelően; |
| --- | --- |

43.

rámutat arra, hogy a helyi és regionális hatóságoknak hármas szerepük van az aktív befogadás elősegítésében: munkaadók, a gazdasági fejlődés és foglalkoztatás elősegítői és közszolgáltatást nyújtók, beleértve a legnagyobb védelmet igénylő csoportoknak nyújtott szolgáltatásokat; felkéri a tagállamokat, hogy regionális és helyi szinten hozzanak létre olyan hálózatokat, amelyek tanácsot adnának és oda irányítanák az embereket, ahol segítséget kaphatnak a munkaerőpiacra való belépéshez, valamint különleges szociális szolgáltatásokhoz (pl. szociális juttatási rendszerek, egészségügyi, mentális egészséggel kapcsolatos és szociális ellátási szolgáltatások és szakképzés), egyéni helyzetüknek megfelelően;

| 44. | szilárd meggyőződése, hogy többet kellene tenni a menedékkérők befogadása akadályainak felszámolása érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy törekedjen a menedékkérők ellátásoktól való függőségének megszüntetésére munkavállalásuk engedélyezése révén, és mérlegeljék további legális bevándorlási módok kialakítását; |
| --- | --- |

44.

szilárd meggyőződése, hogy többet kellene tenni a menedékkérők befogadása akadályainak felszámolása érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy törekedjen a menedékkérők ellátásoktól való függőségének megszüntetésére munkavállalásuk engedélyezése révén, és mérlegeljék további legális bevándorlási módok kialakítását;

| 45. | sürgeti valamennyi tagállamot, hogy védjék az emberi jogokon alapuló menekültügyi politikát a menekültek jogállásáról szóló egyezménnyel és az egyéb vonatkozó emberi jogi jogszabályokkal összhangban; |
| --- | --- |

45.

sürgeti valamennyi tagállamot, hogy védjék az emberi jogokon alapuló menekültügyi politikát a menekültek jogállásáról szóló egyezménnyel és az egyéb vonatkozó emberi jogi jogszabályokkal összhangban;

| 46. | elismeri, hogy az emberkereskedelem rettenetes szenvedéseket és társadalmi kirekesztést okoz, és felszólítja a tagállamokat, hogy fokozzák az emberkereskedelem és a megkülönböztetés elleni jogszabályok végrehajtása érdekében tett erőfeszítéseiket, segítsék az emberkereskedelem áldozatainak társadalmi visszailleszkedését, és különösen, hogy írják alá, ratifikálják és hajtsák végre az emberkereskedelem elleni fellépésről szóló egyezményt; |
| --- | --- |

46.

elismeri, hogy az emberkereskedelem rettenetes szenvedéseket és társadalmi kirekesztést okoz, és felszólítja a tagállamokat, hogy fokozzák az emberkereskedelem és a megkülönböztetés elleni jogszabályok végrehajtása érdekében tett erőfeszítéseiket, segítsék az emberkereskedelem áldozatainak társadalmi visszailleszkedését, és különösen, hogy írják alá, ratifikálják és hajtsák végre az emberkereskedelem elleni fellépésről szóló egyezményt;

| 47. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy utasítsák el a gazdasági migrációnak a menedékkéréssel, illetve e kettőnek az illegális bevándorlással való megtévesztő összemosását; |
| --- | --- |

47.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy utasítsák el a gazdasági migrációnak a menedékkéréssel, illetve e kettőnek az illegális bevándorlással való megtévesztő összemosását;

| 48. | úgy véli, hogy az emberek megfelelő rehabilitáció és oktatás nélkül történő bebörtönzése akadályt állít a befogadás elé, és gyakran csupán további társadalmi kirekesztéshez, munkanélküliséghez és bűnözéshez vezet; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy az emberek megfelelő rehabilitáció és oktatás nélkül történő bebörtönzése akadályt állít a befogadás elé, és gyakran csupán további társadalmi kirekesztéshez, munkanélküliséghez és bűnözéshez vezet;

| 49. | szilárd meggyőződése, hogy a kötelező nyugdíjkorhatár fenntartása akadályt jelent az aktív befogadásban és sokakat, akik szeretnének tovább dolgozni, szükségtelenül kiszorít a munkaerőpiacról; |
| --- | --- |

49.

szilárd meggyőződése, hogy a kötelező nyugdíjkorhatár fenntartása akadályt jelent az aktív befogadásban és sokakat, akik szeretnének tovább dolgozni, szükségtelenül kiszorít a munkaerőpiacról;

| 50. | felhívja a Bizottságot, hogy szorosan hangolja össze az aktív befogadással kapcsolatos politikai folyamatot, különösen a minőségi szociális szolgáltatások tekintetében, az általános érdekű, minőségi szociális szolgáltatások önkéntes alapon működő keretrendszerének folyamatban lévő kialakításával és haladéktalanul vizsgálja meg a szociális szolgáltatások közérdekű működéséhez szükséges jogi körülmények tisztázásának minden eszközét, hivatkozási pontként szolgáló jogi keretet nyújtva, különösen azáltal, hogy jogalkotási eszközöket fogad el, beleértve egy keretirányelvet; |
| --- | --- |

50.

felhívja a Bizottságot, hogy szorosan hangolja össze az aktív befogadással kapcsolatos politikai folyamatot, különösen a minőségi szociális szolgáltatások tekintetében, az általános érdekű, minőségi szociális szolgáltatások önkéntes alapon működő keretrendszerének folyamatban lévő kialakításával és haladéktalanul vizsgálja meg a szociális szolgáltatások közérdekű működéséhez szükséges jogi körülmények tisztázásának minden eszközét, hivatkozási pontként szolgáló jogi keretet nyújtva, különösen azáltal, hogy jogalkotási eszközöket fogad el, beleértve egy keretirányelvet;

| 51. | hangsúlyozza a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett, a következő célok kitűzésére vonatkozó legutóbbi kérését: a szegénység visszaszorítása (általánosságban, a gyermekszegénység területén, a munkahelyeken, és a tartós szegénység területén is), minimális jövedelem nyugdíjak általi biztosítása és a minőségi egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés (a csecsemőhalálozás visszaszorítása, az egészségi állapot javítása és a várható életkor növelése, stb.); megerősíti egy uniós cél meghatározásának kérését, hogy 2012-ig 50 %-kal csökkentsék a gyermekszegénységet az Európai Unión belül, és 2015-re szüntessék meg az utcai hajléktalanságot a gyermekek, a fiatalok és a felnőttek esetében egyaránt; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett, a következő célok kitűzésére vonatkozó legutóbbi kérését: a szegénység visszaszorítása (általánosságban, a gyermekszegénység területén, a munkahelyeken, és a tartós szegénység területén is), minimális jövedelem nyugdíjak általi biztosítása és a minőségi egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés (a csecsemőhalálozás visszaszorítása, az egészségi állapot javítása és a várható életkor növelése, stb.); megerősíti egy uniós cél meghatározásának kérését, hogy 2012-ig 50 %-kal csökkentsék a gyermekszegénységet az Európai Unión belül, és 2015-re szüntessék meg az utcai hajléktalanságot a gyermekek, a fiatalok és a felnőttek esetében egyaránt;

| 52. | felszólít a civil társadalom és más érdekeltek, többek között a szegénységben élők részvételén alapuló aktív befogadási stratégia megvalósítására vonatkozó konkrét menetrend kialakítására; úgy véli, hogy a menetrendnek meg kell határoznia a határidőket, valamint a reális minőségi és mennyiségi célokat, amelyeket bizonyos mutatók megvizsgálását és az érintett felek részletes párbeszédét követően kell meghatározni; ezenkívül úgy véli, hogy a menetrendnek meg kell határoznia az aktív befogadás megvalósításának és ellenőrzésének módját a szociális védelemre és a társadalmi integrációra vonatkozó nyílt koordinációs módszeren keresztül, különösen helyi, regionális és nemzeti szinten; ezért üdvözli a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy a helyi hatóságokat bevonják az aktív befogadási stratégiák végrehajtásának ellenőrzésébe azáltal, hogy a Progress programmal finanszírozza a helyi hatóságok aktív befogadással foglalkozó megfigyelőközpontjainak hálózatát; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy juttassák fontos szerephez e megfigyelőközpontokat a jövőbeli politikai folyamatokban, valamint építsék be az aktív befogadási programokat a felülvizsgált lisszaboni stratégia és különösen az európai foglalkoztatási stratégia nemzeti reformprogramjaiba; |
| --- | --- |

52.

felszólít a civil társadalom és más érdekeltek, többek között a szegénységben élők részvételén alapuló aktív befogadási stratégia megvalósítására vonatkozó konkrét menetrend kialakítására; úgy véli, hogy a menetrendnek meg kell határoznia a határidőket, valamint a reális minőségi és mennyiségi célokat, amelyeket bizonyos mutatók megvizsgálását és az érintett felek részletes párbeszédét követően kell meghatározni; ezenkívül úgy véli, hogy a menetrendnek meg kell határoznia az aktív befogadás megvalósításának és ellenőrzésének módját a szociális védelemre és a társadalmi integrációra vonatkozó nyílt koordinációs módszeren keresztül, különösen helyi, regionális és nemzeti szinten; ezért üdvözli a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy a helyi hatóságokat bevonják az aktív befogadási stratégiák végrehajtásának ellenőrzésébe azáltal, hogy a Progress programmal finanszírozza a helyi hatóságok aktív befogadással foglalkozó megfigyelőközpontjainak hálózatát; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy juttassák fontos szerephez e megfigyelőközpontokat a jövőbeli politikai folyamatokban, valamint építsék be az aktív befogadási programokat a felülvizsgált lisszaboni stratégia és különösen az európai foglalkoztatási stratégia nemzeti reformprogramjaiba;

| 53. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

53.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 307., 2008.11.18., 11. o.

(2)  HL L 245., 1992.8.26., 46. o.

(3)  HL C 316. E, 2006.12.22., 370. o.

(4)  HL C 305. E, 2006.12.14., 148. o.

(5)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0467.

(7)  HL C 282. E, 2008.11.6., 463. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0370.

(9)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0556.

(10)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0163.

(11)  HL C 102. E, 2008.4.24., 321. o.

(12)  HL L 298., 2008.11.7., 20. o.

(13)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0062.

(14)  HL L 394., 2006.12.30., 10. o.

(15)  HL L 327., 2006.11.24., 45. o.

(16)  HL C 41. E, 2009.2.19., 46. o.

(17)  HL C 306., 2007.12.17., 158. o.

---

2009. május 7., csütörtök

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/32

---

2009. május 7., csütörtökA nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése az EU külkapcsolataiban

P6_TA(2009)0372

Az Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítéséről az EU külkapcsolataiban, valamint a béke megszilárdítása és az állami intézményrendszer kiépítése terén (2008/2198(INI))

2010/C 212 E/07

Az Európai Parlament,

tekintettel az EK-Szerződés 2. cikkében, 3. cikkének (2) bekezdésében, 13. cikkében, 137. cikke (1) bekezdésének i. pontjában és 141. cikkében foglalt alapelvekre,

tekintettel az Európai Unió 2000. december 7-én kihirdetett Alapjogi Chartájára,

tekintettel a 2007. december 13-án aláírt Lisszaboni Szerződésre,

tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ egyezményre,

tekintettel az 1995 szeptemberében, Pekingben tartott 4. Nőügyi Világkonferenciára, a Pekingben elfogadott nyilatkozatra és cselekvési platformra, majd a pekingi nyilatkozat és a cselekvési platform végrehajtására irányuló további intézkedésekről és kezdeményezésekről a 2000. június 9-i Peking +5 és a 2005. március 11-i Peking +10 rendkívüli ENSZ ülésszakon elfogadott dokumentumokra,

tekintettel a Tanács által, 2008. június 18-án elfogadott EU cselekvési napirendre a millenniumi fejlesztési célokról,

tekintettel a 2000. október 31-én elfogadott (UNSCR) S/RES/1325 (2000) számú, valamint a 2008. június 19-én elfogadott S/RES/1820 (2008) számú ENSZ biztonsági tanácsi határozatokra a nőkről és a békéről és a biztonságról,

tekintettel a 2005. május 23–24-i Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának az európai biztonságról szóló következtetéseire,

tekintettel „Az 1820. sz. ENSZ BT határozattal megerősített 1325. sz. ENSZ BT határozat végrehajtása az EBVP keretében” című, 2008. december 8-i tanácsi dokumentumra,

tekintettel a 2006. november 13-i Általános Ügyek Tanácsának következtetéseire a nemek közötti esélyegyenlőségnek és a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének a válságkezelésben történő előmozdításáról,

tekintettel a 2008. december 8-i Általános Ügyek Tanácsának következtetéseire a nőkkel szembeni erőszak és a velük szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről, különösen az európai biztonság- és védelmi politika (EBVP) keretében,

tekintettel az Általános Ügyek Tanácsa által, 2008. december 8-án jóváhagyott dokumentumra: „A nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. és 1820. sz. ENSZ biztonsági tanácsi határozatok EU általi végrehajtására vonatkozó átfogó megközelítés”,

tekintettel „ Az EU külső fellépéseiben a nemek közötti esélyegyenlőségről és a nők szerepének megerősítéséről szóló EU cselekvési terv felé” című, bizottsági belső munkaanyaggal kapcsolatban folyó munkára,

tekintettel az európai szomszédságpolitika (ENP) 2004 óta folyó fejlesztésére, különösen a Bizottság haladási jelentéseire annak végrehajtásáról, valamint az Örményországgal, Azerbajdzsánnal, Egyiptommal, Grúziával, Izraellel, Jordániával, Libanonnal, Moldovával, Marokkóval, a Palesztin Hatósággal, Tunéziával és Ukrajnával közösen elfogadott cselekvési tervekre,

tekintettel a bővítési folyamatra és a Bizottság haladási jelentéseire,

tekintettel korábbi állásfoglalásaira a nők szerepének a nemzetközi és fejlesztési politikában történő megerősítéséről, valamint szerepükről a biztonság és a béke terén, különösen a 2006. június 1-jei (1), 2006. november 16-i (2) és 2008. március 13-i (3) állásfoglalására,

tekintettel állásfoglalásaira az európai szomszédságpolitikáról, az EU bővítési stratégiájáról, valamint az EU-val szomszédos országokról és régiókról,

tekintettel állásfoglalásaira a külső segítségnyújtási eszközökről,

tekintettel 2008. december 18-i állásfoglalására a béke megszilárdításának és az állami intézményrendszer kiépítésének kilátásairól válság utáni helyzetekben, (4),

tekintettel eljárási szabályzatának 45. cikkére,

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0225/2009),

| A. | mivel a nők emberi jogainak érvényesítése, a nők szerepének és képviseletének megerősítése nem csupán a nemek közötti egyenlőtlenségek megszüntetése és a nemek közötti esélyegyenlőségnek az EU külső kapcsolataiban történő valódi érvényesítése szempontjából fontos, hanem létfontosságú szerepet játszik az EU külpolitikáinak sikeres végrehajtásában is, beleértve a segítségnyújtás, a biztonság és béketeremtés, valamint a nemzetközi kereskedelem területét is, |
| --- | --- |

A.

mivel a nők emberi jogainak érvényesítése, a nők szerepének és képviseletének megerősítése nem csupán a nemek közötti egyenlőtlenségek megszüntetése és a nemek közötti esélyegyenlőségnek az EU külső kapcsolataiban történő valódi érvényesítése szempontjából fontos, hanem létfontosságú szerepet játszik az EU külpolitikáinak sikeres végrehajtásában is, beleértve a segítségnyújtás, a biztonság és béketeremtés, valamint a nemzetközi kereskedelem területét is,

| B. | mivel ugyan a tagállamok a nemi esélyegyenlőségről és a nők jogairól szóló valamennyi jelentős nemzetközi keretegyezményben részes felek, és bár számos politikai dokumentum létezik az EU szintjén is, a külső politikákban a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítése és a nők szerepének megerősítése iránti gyakorlati elkötelezettség még mindig erőtlen, a meglévő politikai dokumentumok végrehajtása szerény mértékű, és a kifejezetten a nemi kérdésekre elkülönített költségvetési források elégtelenek, |
| --- | --- |

B.

mivel ugyan a tagállamok a nemi esélyegyenlőségről és a nők jogairól szóló valamennyi jelentős nemzetközi keretegyezményben részes felek, és bár számos politikai dokumentum létezik az EU szintjén is, a külső politikákban a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítése és a nők szerepének megerősítése iránti gyakorlati elkötelezettség még mindig erőtlen, a meglévő politikai dokumentumok végrehajtása szerény mértékű, és a kifejezetten a nemi kérdésekre elkülönített költségvetési források elégtelenek,

| C. | mivel a nemek közötti esélyegyenlőség előmozdítása terén az elmúlt években elért jelentős eredmények ellenére a fő EU intézmények, azaz a Parlament, a Tanács és a Bizottság nem rendelkeznek elegendő, kifejezetten a nemi célkitűzéseknek a külpolitika és a bővítés terén történő végrehajtására kijelölt munkatárssal, és a nemi kérdésekkel foglalkozó legtöbb munkatársnak e tevékenysége mellett legalább egy, de néha két másik feladatot is el kell látnia, |
| --- | --- |

C.

mivel a nemek közötti esélyegyenlőség előmozdítása terén az elmúlt években elért jelentős eredmények ellenére a fő EU intézmények, azaz a Parlament, a Tanács és a Bizottság nem rendelkeznek elegendő, kifejezetten a nemi célkitűzéseknek a külpolitika és a bővítés terén történő végrehajtására kijelölt munkatárssal, és a nemi kérdésekkel foglalkozó legtöbb munkatársnak e tevékenysége mellett legalább egy, de néha két másik feladatot is el kell látnia,

| D. | mivel ez EU-nak holisztikus és koherens megközelítésre van szüksége a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítése terén, |
| --- | --- |

D.

mivel ez EU-nak holisztikus és koherens megközelítésre van szüksége a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítése terén,

Általános megjegyzések

| 1. | elismeri, hogy az uniós intézmények egyre nagyobb hangsúlyt fektetnek a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésére, de hangsúlyozza, hogy még sok a tennivaló addig, amíg a politikai kötelezettségvállalásokat átültetik a gyakorlatba, továbbá hangsúlyozza a megfelelő finanszírozás és a nemek közötti esélyegyenlőség célkitűzéseinek megvalósításáért felelős megfelelő személyzet fontosságát; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy az uniós intézmények egyre nagyobb hangsúlyt fektetnek a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésére, de hangsúlyozza, hogy még sok a tennivaló addig, amíg a politikai kötelezettségvállalásokat átültetik a gyakorlatba, továbbá hangsúlyozza a megfelelő finanszírozás és a nemek közötti esélyegyenlőség célkitűzéseinek megvalósításáért felelős megfelelő személyzet fontosságát;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítése nem csupán magas szintű politikai nyilatkozatokat kíván meg, hanem politikai akaratot is az Unió és a tagállamok vezetése részéről, továbbá a célkitűzések rangsorolását és az elért haladás figyelemmel kísérését; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítése nem csupán magas szintű politikai nyilatkozatokat kíván meg, hanem politikai akaratot is az Unió és a tagállamok vezetése részéről, továbbá a célkitűzések rangsorolását és az elért haladás figyelemmel kísérését;

| 3. | üdvözli a fent említett A nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. és 1820. sz. ENSZ biztonsági tanácsi határozatok EU általi végrehajtására vonatkozó átfogó megközelítés'című dokumentum elfogadását, valamint a nőkkel és a lányokkal szembeni erőszakra és a velük szembeni hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemre vonatkozó iránymutatásoknak a 2008. december 8-i Általános Ügyek Tanácsa általi elfogadását; felhívja a tagállamokat, amelyek még nem fogadták el az 1325. sz. ENSZ BT határozattal kapcsolatos nemzeti cselekvési tervüket, hogy sürgősen tegyenek eleget a Biztonsági Tanácsnak a tagállamokat erre felszólító kérésének; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson technikai támogatást és segítséget azon harmadik országok számára, amelyek nemzeti stratégiát kívánnak kidolgozni a fent említett biztonsági tanácsi határozatok végrehajtására; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a fent említett A nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. és 1820. sz. ENSZ biztonsági tanácsi határozatok EU általi végrehajtására vonatkozó átfogó megközelítés'című dokumentum elfogadását, valamint a nőkkel és a lányokkal szembeni erőszakra és a velük szembeni hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemre vonatkozó iránymutatásoknak a 2008. december 8-i Általános Ügyek Tanácsa általi elfogadását; felhívja a tagállamokat, amelyek még nem fogadták el az 1325. sz. ENSZ BT határozattal kapcsolatos nemzeti cselekvési tervüket, hogy sürgősen tegyenek eleget a Biztonsági Tanácsnak a tagállamokat erre felszólító kérésének; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson technikai támogatást és segítséget azon harmadik országok számára, amelyek nemzeti stratégiát kívánnak kidolgozni a fent említett biztonsági tanácsi határozatok végrehajtására;

| 4. | örül annak, hogy az európai biztonsági stratégia felülvizsgált szövege hivatkozik a fent említett biztonsági tanácsi határozatokra: S/RES/1325 (2000) és S/RES/1820 (2008), valamint S/RES/1612 (2005); |
| --- | --- |

4.

örül annak, hogy az európai biztonsági stratégia felülvizsgált szövege hivatkozik a fent említett biztonsági tanácsi határozatokra: S/RES/1325 (2000) és S/RES/1820 (2008), valamint S/RES/1612 (2005);

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a munkáját, és a tagállamokkal és a Tanács titkárságával szoros együttműködésben, 2009. júliusig tegyen javaslatot egy „EU cselekvési tervre a nemek közötti esélyegyenlőségről és a nők szerepének megerősítéséről az EU külső fellépéseiben”, amelyet a 27 tagállamban és harmadik országokkal folytatott tárgyalások során kell alkalmazni, egy sor hatékony monitoring eszközzel együtt; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a munkáját, és a tagállamokkal és a Tanács titkárságával szoros együttműködésben, 2009. júliusig tegyen javaslatot egy „EU cselekvési tervre a nemek közötti esélyegyenlőségről és a nők szerepének megerősítéséről az EU külső fellépéseiben”, amelyet a 27 tagállamban és harmadik országokkal folytatott tárgyalások során kell alkalmazni, egy sor hatékony monitoring eszközzel együtt;

| 6. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a nemek közötti esélyegyenlőséget és a nők szerepének megerősítését következetesen foglalja bele az Unió által a partnerországokkal folytatott politikai párbeszédbe és szakpolitikai vitákba; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a nemek közötti esélyegyenlőséget és a nők szerepének megerősítését következetesen foglalja bele az Unió által a partnerországokkal folytatott politikai párbeszédbe és szakpolitikai vitákba;

| 7. | felkéri az Európai Parlament küldöttségeit, hogy a Parlament harmadik országok parlamentjeivel ápolt kapcsolataiban vessék fel a nemek közötti esélyegyenlőséggel és a nők szerepének megerősítésével kapcsolatos kérdéseket; hangsúlyozza a harmadik országok nemzeti parlamentjeinek nyújtott támogatás és segítség fontosságát annak érdekében, hogy megerősítsék e parlamentek kapacitását a nemi esélyegyenlőségi perspektívának a jogalkotási munkájuk során történő érvényesítésére; |
| --- | --- |

7.

felkéri az Európai Parlament küldöttségeit, hogy a Parlament harmadik országok parlamentjeivel ápolt kapcsolataiban vessék fel a nemek közötti esélyegyenlőséggel és a nők szerepének megerősítésével kapcsolatos kérdéseket; hangsúlyozza a harmadik országok nemzeti parlamentjeinek nyújtott támogatás és segítség fontosságát annak érdekében, hogy megerősítsék e parlamentek kapacitását a nemi esélyegyenlőségi perspektívának a jogalkotási munkájuk során történő érvényesítésére;

| 8. | hangsúlyozza a civil társadalom szervezeteinek fontosságát a nők szerepének megerősítése terén; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson számukra megfelelő pénzügyi támogatást, és mozdítsa elő a nők nem kormányzati szervezeteinek részvételét a partnerországokkal folytatott politikai párbeszédben, valamint a béketárgyalásokon világszerte; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza a civil társadalom szervezeteinek fontosságát a nők szerepének megerősítése terén; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson számukra megfelelő pénzügyi támogatást, és mozdítsa elő a nők nem kormányzati szervezeteinek részvételét a partnerországokkal folytatott politikai párbeszédben, valamint a béketárgyalásokon világszerte;

| 9. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő politikai megközelítésük koherenciáját a nemi esélyegyenlőség általános érvényesítését és a nők szerepének megerősítését illetően; kéri, hogy az e téren meglévő különböző politikai kereteket egyesítsék uniós nemi esélyegyenlőségi konszenzus formájában, amely a bel- és külpolitikákra egyaránt kiterjed; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő politikai megközelítésük koherenciáját a nemi esélyegyenlőség általános érvényesítését és a nők szerepének megerősítését illetően; kéri, hogy az e téren meglévő különböző politikai kereteket egyesítsék uniós nemi esélyegyenlőségi konszenzus formájában, amely a bel- és külpolitikákra egyaránt kiterjed;

| 10. | ösztönzi rendszeres konferenciák tartását a nők és férfiak közötti esélyegyenlőséggel kapcsolatos kérdések megvitatására, a nemzeti parlamentek nőkből és férfiakból egyaránt álló küldöttségeinek részvételével, a témával kapcsolatos projektek végrehajtását szolgáló közös stratégiák létrehozásával együtt; |
| --- | --- |

10.

ösztönzi rendszeres konferenciák tartását a nők és férfiak közötti esélyegyenlőséggel kapcsolatos kérdések megvitatására, a nemzeti parlamentek nőkből és férfiakból egyaránt álló küldöttségeinek részvételével, a témával kapcsolatos projektek végrehajtását szolgáló közös stratégiák létrehozásával együtt;

| 11. | kéri a Bizottságot, hogy a külső segítségnyújtási eszközök programozása és végrehajtása során foglalkozzon következetesebb és szisztematikusabb módon a nemek közötti egyenlőtlenségekkel, és kezelje azokat prioritásként, különösen, ami a biztonsági ágazat reformjára vonatkozó segítségnyújtást illeti; ragaszkodik hozzá, hogy a nemekhez kapcsolódó célokat, tevékenységeket és finanszírozást építsék be az országstratégiai dokumentumokba is, és hogy e stratégiai dokumentumok révén javítsák a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítését; hangsúlyozza a holisztikus megközelítés szükségességét a külső segítségnyújtási eszközök alkalmazása terén, beleértve az előcsatlakozási támogatási eszközt, az európai szomszédságpolitikai eszközt, az európai demokrácia- és emberi jogi eszközt (EIDHR), a stabilitási eszközt, valamint az olyan tematikus programokat, mint például a „Befektetés a humántőkébe”, annak érdekében, hogy a legjobb eredményeket érjék el a nemek közötti esélyegyenlőség és a nők szerepének megerősítése terén; |
| --- | --- |

11.

kéri a Bizottságot, hogy a külső segítségnyújtási eszközök programozása és végrehajtása során foglalkozzon következetesebb és szisztematikusabb módon a nemek közötti egyenlőtlenségekkel, és kezelje azokat prioritásként, különösen, ami a biztonsági ágazat reformjára vonatkozó segítségnyújtást illeti; ragaszkodik hozzá, hogy a nemekhez kapcsolódó célokat, tevékenységeket és finanszírozást építsék be az országstratégiai dokumentumokba is, és hogy e stratégiai dokumentumok révén javítsák a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítését; hangsúlyozza a holisztikus megközelítés szükségességét a külső segítségnyújtási eszközök alkalmazása terén, beleértve az előcsatlakozási támogatási eszközt, az európai szomszédságpolitikai eszközt, az európai demokrácia- és emberi jogi eszközt (EIDHR), a stabilitási eszközt, valamint az olyan tematikus programokat, mint például a „Befektetés a humántőkébe”, annak érdekében, hogy a legjobb eredményeket érjék el a nemek közötti esélyegyenlőség és a nők szerepének megerősítése terén;

| 12. | úgy véli, hogy az egészségügyi ágazat számára, és következésképpen a lányok és a nők egészségére előirányzott források elégtelenek az EU fejlesztéspolitikai kötelezettségvállalásainak a fényében; hangsúlyozza, hogy a külső segítségnyújtási eszközök keretében további pénzügyi forrásokat kell elkülöníteni a nők egészségével kapcsolatos programok számára; rámutat arra, hogy az Európai Számvevőszék által a Szaharától délre fekvő afrikai területeken működő egészségügyi szolgálatoknak nyújtott EK fejlesztési támogatásról szóló, 2009. januárban közzétett különjelentés szerint abban a régióban az egészségügyi ágazatnak szánt juttatások 2000 óta nem növekedtek az egészségügyre fordított teljes EK támogatás arányában, miközben a millenniumi fejlesztési célok 2007-es haladási chartája az anyai elhalálozás továbbra is nagyon magas szintjét regisztrálja a régióban; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az egészségügyi ágazat számára, és következésképpen a lányok és a nők egészségére előirányzott források elégtelenek az EU fejlesztéspolitikai kötelezettségvállalásainak a fényében; hangsúlyozza, hogy a külső segítségnyújtási eszközök keretében további pénzügyi forrásokat kell elkülöníteni a nők egészségével kapcsolatos programok számára; rámutat arra, hogy az Európai Számvevőszék által a Szaharától délre fekvő afrikai területeken működő egészségügyi szolgálatoknak nyújtott EK fejlesztési támogatásról szóló, 2009. januárban közzétett különjelentés szerint abban a régióban az egészségügyi ágazatnak szánt juttatások 2000 óta nem növekedtek az egészségügyre fordított teljes EK támogatás arányában, miközben a millenniumi fejlesztési célok 2007-es haladási chartája az anyai elhalálozás továbbra is nagyon magas szintjét regisztrálja a régióban;

| 13. | rámutat arra, hogy a nemek közötti egyenlőség hatékony érvényesítése fokozottabb együttműködést kíván meg az adományozók és az érintettek között és a fejlesztési folyamat iránti fokozottabb elkötelezettséget a nemzeti kormányok részéről; kiemeli e tekintetben a nemek közötti egyenlőségnek a fejlesztésért és békéért történő előmozdítását szolgáló EK/ENSZ partnerség és a nemi kérdésekre reagáló költségvetési kezdeményezések hozzáadott értékét; üdvözli a nőkkel, a békével és a biztonsággal foglalkozó munkacsoport létrehozását, amelyről az S/RES/1325 (2000) és az S/RES/1820 (2008) számú biztonsági tanácsi határozatok uniós végrehajtására vonatkozó, fent említett átfogó megközelítés rendelkezik; |
| --- | --- |

13.

rámutat arra, hogy a nemek közötti egyenlőség hatékony érvényesítése fokozottabb együttműködést kíván meg az adományozók és az érintettek között és a fejlesztési folyamat iránti fokozottabb elkötelezettséget a nemzeti kormányok részéről; kiemeli e tekintetben a nemek közötti egyenlőségnek a fejlesztésért és békéért történő előmozdítását szolgáló EK/ENSZ partnerség és a nemi kérdésekre reagáló költségvetési kezdeményezések hozzáadott értékét; üdvözli a nőkkel, a békével és a biztonsággal foglalkozó munkacsoport létrehozását, amelyről az S/RES/1325 (2000) és az S/RES/1820 (2008) számú biztonsági tanácsi határozatok uniós végrehajtására vonatkozó, fent említett átfogó megközelítés rendelkezik;

| 14. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy ne csupán a nőkre, hanem azokra a nemek közötti kapcsolatokra is összpontosítsanak, amelyek a nemi egyenlőtlenségeket okozzák és állandósítják; úgy véli, hogy következésképpen, a projekteknek a férfiakat és a nőket egyaránt figyelembe kell venniük; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy ne csupán a nőkre, hanem azokra a nemek közötti kapcsolatokra is összpontosítsanak, amelyek a nemi egyenlőtlenségeket okozzák és állandósítják; úgy véli, hogy következésképpen, a projekteknek a férfiakat és a nőket egyaránt figyelembe kell venniük;

| 15. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak különös figyelmet kell fordítania a legkiszolgáltatottabb és a társadalomból kizárt nők szükségleteire, különösen a fogyatékkal élő, a menekült és a kisebbségi csoportokhoz tartozó nők körében; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak különös figyelmet kell fordítania a legkiszolgáltatottabb és a társadalomból kizárt nők szükségleteire, különösen a fogyatékkal élő, a menekült és a kisebbségi csoportokhoz tartozó nők körében;

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki további eljárásokat, követelményeket és mutatókat annak biztosítására, hogy teljesíti a nemek közötti esélyegyenlőség tekintetében vállalt kötelezettségeit a külpolitikájában; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki további eljárásokat, követelményeket és mutatókat annak biztosítására, hogy teljesíti a nemek közötti esélyegyenlőség tekintetében vállalt kötelezettségeit a külpolitikájában;

| 17. | úgy véli, hogy a 2006-ban létrehozott Európai Esélyegyenlőségi Intézetnek a lehető leghamarabb működőképessé kell válnia, és hogy megbízását a külpolitikákra is ki kell terjeszteni; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a 2006-ban létrehozott Európai Esélyegyenlőségi Intézetnek a lehető leghamarabb működőképessé kell válnia, és hogy megbízását a külpolitikákra is ki kell terjeszteni;

| 18. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsák végre „a konfliktusban és azt követően elkövetett nemi erőszak kezelését célzó cselekvésre felszólító brüsszeli felhívást”; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsák végre „a konfliktusban és azt követően elkövetett nemi erőszak kezelését célzó cselekvésre felszólító brüsszeli felhívást”;

| 19. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy lépjenek fel az emberkereskedelem megelőzése és felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy lépjenek fel az emberkereskedelem megelőzése és felszámolása érdekében;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a nemi erőszakot és a szexuális erőszakot háborús fegyverként alkalmazzák; hangsúlyozza, hogy ezeket háborús bűncselekményként és emberiség elleni bűncselekményként kellene büntetni; több támogatási programra hív fel ezen bűncselekmények áldozatai számára; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a nemi erőszakot és a szexuális erőszakot háborús fegyverként alkalmazzák; hangsúlyozza, hogy ezeket háborús bűncselekményként és emberiség elleni bűncselekményként kellene büntetni; több támogatási programra hív fel ezen bűncselekmények áldozatai számára;

| 21. | hangsúlyozza, hogy tőkét kell kovácsolni az EU és az ENSZ közötti partnerségből, támaszkodva ez utóbbinak a nemek közötti esélyegyenlőség előmozdítása és a nők szerepének megerősítése terén meglévő globális szakértelmére az EU politikák és segítségnyújtás hatékonyságának és hatásosságának fokozása érdekében, továbbá biztosítandó a partnerországoknak a releváns kötelezettségeik teljesítéséhez nyújtott külső segítség koherenciáját; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy tőkét kell kovácsolni az EU és az ENSZ közötti partnerségből, támaszkodva ez utóbbinak a nemek közötti esélyegyenlőség előmozdítása és a nők szerepének megerősítése terén meglévő globális szakértelmére az EU politikák és segítségnyújtás hatékonyságának és hatásosságának fokozása érdekében, továbbá biztosítandó a partnerországoknak a releváns kötelezettségeik teljesítéséhez nyújtott külső segítség koherenciáját;

A nemi esélyegyenlőség általános érvényesítése az EU döntéshozatalában

| 22. | úgy véli, hogy a nemi esélyegyenlőség kérdéseivel a Bizottságnál és a Tanácsnál jelenleg foglalkozó alkalmazottak száma nem megfelelő; felhívja e két intézményt, hogy rendeljenek több munkatársat az EU külső fellépésével foglalkozó struktúrákhoz, akik kifejezetten a nemi esélyegyenlőség érvényesítéséért és a nők szerepének megerősítéséért felelnének; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a nemi esélyegyenlőség kérdéseivel a Bizottságnál és a Tanácsnál jelenleg foglalkozó alkalmazottak száma nem megfelelő; felhívja e két intézményt, hogy rendeljenek több munkatársat az EU külső fellépésével foglalkozó struktúrákhoz, akik kifejezetten a nemi esélyegyenlőség érvényesítéséért és a nők szerepének megerősítéséért felelnének;

| 23. | megjegyzi, hogy a Bizottságon és a Tanácson belül a magas beosztásokban folyamatos a nők hiánya, és komolyabb erőfeszítésekre hív fel különösen arra vonatkozóan, hogy növeljék a nők számát az EU küldöttségek vezetői és az EU különleges képviselők körében; hangsúlyozza, hogy jövőbeli Külügyi Szolgálatban a nők és a férfiak jobb egyensúlyát kell biztosítani, különösen a magasabb beosztásokat illetően, és több munkatársnak kell foglalkoznia a nemi esélyegyenlőség kérdéseivel; |
| --- | --- |

23.

megjegyzi, hogy a Bizottságon és a Tanácson belül a magas beosztásokban folyamatos a nők hiánya, és komolyabb erőfeszítésekre hív fel különösen arra vonatkozóan, hogy növeljék a nők számát az EU küldöttségek vezetői és az EU különleges képviselők körében; hangsúlyozza, hogy jövőbeli Külügyi Szolgálatban a nők és a férfiak jobb egyensúlyát kell biztosítani, különösen a magasabb beosztásokat illetően, és több munkatársnak kell foglalkoznia a nemi esélyegyenlőség kérdéseivel;

| 24. | felhívja a tagállamokat, hogy több nőt integráljanak az EBVP missziókba és műveletekbe, és kéri, hogy növeljék a nők részvételét minden szinten, a tervezés és a végrehajtás minden szakaszában; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a nemi esélyegyenlőséggel kapcsolatos szakértelmet már a missziók vagy műveletek tervezésének kezdetén be kell vonni, valamint annak fontosságát, hogy a munkatársak a missziókhoz és műveletekhez történő telepítésük előtt szisztematikus és érdemi képzést kapjanak a nemi esélyegyenlőséggel kapcsolatban; |
| --- | --- |

24.

felhívja a tagállamokat, hogy több nőt integráljanak az EBVP missziókba és műveletekbe, és kéri, hogy növeljék a nők részvételét minden szinten, a tervezés és a végrehajtás minden szakaszában; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a nemi esélyegyenlőséggel kapcsolatos szakértelmet már a missziók vagy műveletek tervezésének kezdetén be kell vonni, valamint annak fontosságát, hogy a munkatársak a missziókhoz és műveletekhez történő telepítésük előtt szisztematikus és érdemi képzést kapjanak a nemi esélyegyenlőséggel kapcsolatban;

| 25. | megállapítja, hogy jelenleg komoly törekvés van arra, hogy az EBVP kultúrájában a nemi kérdések iránt érzékeny megközelítést érvényesítsenek, többek között az esélyegyenlőség e politikában történő általános érvényesítése kvantitatív dimenziójának kialakítása révén (pl. kérdőívek, kontroll-listák, a férfiak és nők számbavétele az EBVP műveletekben, stb.); hangsúlyozza azonban a kvalitatív koncepcionális keret kialakításának szükségességét is, amely azon társadalmi-gazdasági kontextus megértéséhez kell, amelyben sor kerül az EBVP missziók telepítésére (pl. a konfliktus területei), valamint a nemi szempontból érzékeny aggályok megértéséhez a műveletek és programok végrehajtása során; |
| --- | --- |

25.

megállapítja, hogy jelenleg komoly törekvés van arra, hogy az EBVP kultúrájában a nemi kérdések iránt érzékeny megközelítést érvényesítsenek, többek között az esélyegyenlőség e politikában történő általános érvényesítése kvantitatív dimenziójának kialakítása révén (pl. kérdőívek, kontroll-listák, a férfiak és nők számbavétele az EBVP műveletekben, stb.); hangsúlyozza azonban a kvalitatív koncepcionális keret kialakításának szükségességét is, amely azon társadalmi-gazdasági kontextus megértéséhez kell, amelyben sor kerül az EBVP missziók telepítésére (pl. a konfliktus területei), valamint a nemi szempontból érzékeny aggályok megértéséhez a műveletek és programok végrehajtása során;

| 26. | üdvözli egy nemi tanácsadó kinevezését szinte valamennyi EBVP misszióhoz, a fent említett 2006. novemberi tanácsi következtetésekkel összhangban; hangsúlyozza azonban, hogy az ilyen nemi tanácsadók munkáját alááshatja a konkrét uniós nemi politika hiánya – különösen a nemi kérdésekkel kapcsolatos tudatosság hiánya és/vagy e kérdés fontosságának elismerésére vonatkozó szándék hiánya –, valamint a nemi kérdésekkel kapcsolatos költségvetési tételek hiánya az EBVP missziók finanszírozásában; |
| --- | --- |

26.

üdvözli egy nemi tanácsadó kinevezését szinte valamennyi EBVP misszióhoz, a fent említett 2006. novemberi tanácsi következtetésekkel összhangban; hangsúlyozza azonban, hogy az ilyen nemi tanácsadók munkáját alááshatja a konkrét uniós nemi politika hiánya – különösen a nemi kérdésekkel kapcsolatos tudatosság hiánya és/vagy e kérdés fontosságának elismerésére vonatkozó szándék hiánya –, valamint a nemi kérdésekkel kapcsolatos költségvetési tételek hiánya az EBVP missziók finanszírozásában;

| 27. | méltatja azon kezdeményezéseket, hogy a nemi esélyegyenlőséggel kapcsolatos képzést nyújtsanak az EBVP missziókhoz és a megfelelő főhadiszállásokra telepített személyzetnek, valamint a Bizottság által munkatársainak képzése érdekében tett jelentős erőfeszítést, különösen a küldöttségeknél; megismétli, hogy az összes munkatársat megfelelő képzésben kell részesíteni az uniós külpolitikák tervezésének, programozásának és végrehajtásának minden szintjén; kéri a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy kötelező képzésben részesüljön minden munkatárs a missziókon és a küldöttségeknél, beleértve a vezetést is, és hogy kapjanak iránymutatást a nemi kérdéseket és a nők szerepének megerősítését illetően; |
| --- | --- |

27.

méltatja azon kezdeményezéseket, hogy a nemi esélyegyenlőséggel kapcsolatos képzést nyújtsanak az EBVP missziókhoz és a megfelelő főhadiszállásokra telepített személyzetnek, valamint a Bizottság által munkatársainak képzése érdekében tett jelentős erőfeszítést, különösen a küldöttségeknél; megismétli, hogy az összes munkatársat megfelelő képzésben kell részesíteni az uniós külpolitikák tervezésének, programozásának és végrehajtásának minden szintjén; kéri a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy kötelező képzésben részesüljön minden munkatárs a missziókon és a küldöttségeknél, beleértve a vezetést is, és hogy kapjanak iránymutatást a nemi kérdéseket és a nők szerepének megerősítését illetően;

| 28. | meggyőződése, hogy az EBVP missziók tervezésének figyelembe kell vennie a helyi női szervezetek bevonását is a békefolyamatba, annak érdekében, hogy építeni lehessen arra a sajátos hozzájárulásra, amelyet nyújtani képesek, és hogy elismerést nyerjen annak konkrét módja, ahogyan a nőket a konfliktusok érintik; |
| --- | --- |

28.

meggyőződése, hogy az EBVP missziók tervezésének figyelembe kell vennie a helyi női szervezetek bevonását is a békefolyamatba, annak érdekében, hogy építeni lehessen arra a sajátos hozzájárulásra, amelyet nyújtani képesek, és hogy elismerést nyerjen annak konkrét módja, ahogyan a nőket a konfliktusok érintik;

| 29. | hangsúlyozza, hogy jelenleg a kvóták nélkülözhetetlen eszközei a nemek közötti egyenlőség biztosításának a békével és a biztonsággal kapcsolatos missziókban, valamint a nemzeti és nemzetközi újjáépítési folyamatok keretében zajló döntéshozatalban, továbbá a nők politikai jelenléte garantálásának a tárgyalóasztalnál; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy jelenleg a kvóták nélkülözhetetlen eszközei a nemek közötti egyenlőség biztosításának a békével és a biztonsággal kapcsolatos missziókban, valamint a nemzeti és nemzetközi újjáépítési folyamatok keretében zajló döntéshozatalban, továbbá a nők politikai jelenléte garantálásának a tárgyalóasztalnál;

| 30. | hangsúlyozza a nemi kérdésekre érzékeny költségvetési tervezés fontosságát; rámutat arra, hogy a nemek közötti esélyegyenlőséget tematikus kérdésként kell kezelni a jelentős külső támogatási eszközökben, hogy külön előirányzatokat kell elkülöníteni a nemi kérdésekre, és hogy teljesítménymutatókat kell meghatározni annak mérésére, milyen hatékonyan kerül sor a rendelkezésre bocsátott források felhasználására; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza a nemi kérdésekre érzékeny költségvetési tervezés fontosságát; rámutat arra, hogy a nemek közötti esélyegyenlőséget tematikus kérdésként kell kezelni a jelentős külső támogatási eszközökben, hogy külön előirányzatokat kell elkülöníteni a nemi kérdésekre, és hogy teljesítménymutatókat kell meghatározni annak mérésére, milyen hatékonyan kerül sor a rendelkezésre bocsátott források felhasználására;

*

* *

| 31. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

31.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 298. E, 2006.12.8., 287. o.

(2)  HL C 314. E, 2006.12.21., 347. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0103.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0639.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/37

---

2009. május 7., csütörtökA Parlament új szerepe a Lisszaboni Szerződés kapcsán

P6_TA(2009)0373

Az Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a Parlament új szerepéről és a Lisszaboni Szerződés végrehajtásával kapcsolatos felelősségeiről (2008/2063(INI))

2010/C 212 E/08

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződést és az Európai Közösséget létrehozó szerződést módosító, 2007. december 13-án Lisszabonban aláírt szerződésre (Lisszaboni Szerződés),

tekintettel az Egységes Európai Okmánnyal és a Maastrichti, az Amszterdami és a Nizzai Szerződéssel módosított, az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Unió 2007. december 12-i Alapjogi Chartájára,

tekintettel az Európai Unió jövőjéről szóló, 2001. december 15-i laekeni nyilatkozatra,

tekintettel az Európai Alkotmány létrehozásáról szóló, 2004. október 29-én Rómában aláírt szerződésre,

tekintettel az Unió alkotmányozási folyamatának ütemtervéről szóló, 2007. június 7-i állásfoglalására (1),

tekintettel a kormányközi konferencia (IGC) összehívásáról (a EU-Szerződés 48. cikke) szóló, 2007. július 11-i állásfoglalására (2),

tekintettel a Lisszaboni Szerződésről szóló, 2008. február 20-i állásfoglalására (3),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, a Halászati Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, a Jogi Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményére (A6-0145/2009),

Új politikák

Új célok és horizontális záradékok

| 1. | üdvözli, hogy a Szerződés kötelező érvényűvé teszi az Alapjogi Chartát, és üdvözli az összes uniós polgárra és lakosra nézve megállapított jogok, szabadságok és alapelvek elismerését; hangsúlyozza, hogy a Parlament eltökélten biztosítani fogja a Charta teljes körű tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy a Szerződés kötelező érvényűvé teszi az Alapjogi Chartát, és üdvözli az összes uniós polgárra és lakosra nézve megállapított jogok, szabadságok és alapelvek elismerését; hangsúlyozza, hogy a Parlament eltökélten biztosítani fogja a Charta teljes körű tiszteletben tartását;

| 2. | üdvözli a képviseleten és részvételen alapuló demokrácia megerősítését, amely többek között az úgynevezett „polgári kezdeményezés” bevezetéséből fakad (a Lisszaboni Szerződéssel módosított EU-Szerződés 11. cikke (EUSz)), amely jelentős számú tagállam legalább egymillió uniós polgára számára lehetővé teszi, hogy a Bizottságtól jogi aktusra irányuló javaslat benyújtását kérje; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a képviseleten és részvételen alapuló demokrácia megerősítését, amely többek között az úgynevezett „polgári kezdeményezés” bevezetéséből fakad (a Lisszaboni Szerződéssel módosított EU-Szerződés 11. cikke (EUSz)), amely jelentős számú tagállam legalább egymillió uniós polgára számára lehetővé teszi, hogy a Bizottságtól jogi aktusra irányuló javaslat benyújtását kérje;

| 3. | üdvözli, hogy a környezetvédelem kiemelt helyet kapott az összes uniós politikában, és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz) 191. cikke kifejezett említést tesz az éghajlatváltozás elleni nemzetközi szintű küzdelemről; hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek továbbra is arra kell ösztönöznie az Európai Uniót, hogy vállaljon vezető szerepet az éghajlatváltozás és a globális felmelegedés elleni küzdelemmel kapcsolatos összes politikában; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy a környezetvédelem kiemelt helyet kapott az összes uniós politikában, és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz) 191. cikke kifejezett említést tesz az éghajlatváltozás elleni nemzetközi szintű küzdelemről; hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek továbbra is arra kell ösztönöznie az Európai Uniót, hogy vállaljon vezető szerepet az éghajlatváltozás és a globális felmelegedés elleni küzdelemmel kapcsolatos összes politikában;

| 4. | üdvözli, hogy az EUMSz a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség felépítését az alapvető jogok, valamint az Európai Unióban és tagállamaiban meglévő alapvető jogok és jogrend védelméhez köti (az EUMSz 67. cikke); |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy az EUMSz a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség felépítését az alapvető jogok, valamint az Európai Unióban és tagállamaiban meglévő alapvető jogok és jogrend védelméhez köti (az EUMSz 67. cikke);

| 5. | tudomásul veszi különösen a „magas versenyképességű, teljes foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociális” piacgazdaság létrehozását, „amely a környezet minőségének magas fokú védelmével és javításával párosul” (az EUSz 3. cikkének (3) bekezdése), amely ezáltal a belső piac megvalósításának célját más célkitűzésekkel köti össze; |
| --- | --- |

5.

tudomásul veszi különösen a „magas versenyképességű, teljes foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociális” piacgazdaság létrehozását, „amely a környezet minőségének magas fokú védelmével és javításával párosul” (az EUSz 3. cikkének (3) bekezdése), amely ezáltal a belső piac megvalósításának célját más célkitűzésekkel köti össze;

| 6. | elégedetten állapítja meg, hogy a nők és férfiak közötti egyenlőség az Unió értékei (az EUSz 2. cikke) és céljai (az EUSz 3. cikke (3) bekezdése) között szerepel; |
| --- | --- |

6.

elégedetten állapítja meg, hogy a nők és férfiak közötti egyenlőség az Unió értékei (az EUSz 2. cikke) és céljai (az EUSz 3. cikke (3) bekezdése) között szerepel;

| 7. | üdvözli, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 208. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az „Unió és a tagállamok fejlesztési együttműködési politikái kiegészítik és erősítik egymást”, míg az EK-Szerződés jelenleg hatályos 177. cikkének (1) bekezdése szerint „A Közösségnek a fejlesztési együttműködés terén folytatott politikája [...] kiegészíti a tagállamok által folytatott politikákat”; hangsúlyozza hogy az Unió ezáltal nagyobb szerepet fog betölteni a politikák meghatározására vonatkozó kezdeményezések terén, ami az adományozók jobb koordinációjához és a munka jobb megosztásához, valamint „a szegénység mérséklésére, idővel pedig annak felszámolására” irányuló segítségnyújtás nagyobb hatékonyságához vezet a millenniumi fejlesztési célok keretében, de egyúttal a Parlament felelősségének növekedésével is jár; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 208. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az „Unió és a tagállamok fejlesztési együttműködési politikái kiegészítik és erősítik egymást”, míg az EK-Szerződés jelenleg hatályos 177. cikkének (1) bekezdése szerint „A Közösségnek a fejlesztési együttműködés terén folytatott politikája [...] kiegészíti a tagállamok által folytatott politikákat”; hangsúlyozza hogy az Unió ezáltal nagyobb szerepet fog betölteni a politikák meghatározására vonatkozó kezdeményezések terén, ami az adományozók jobb koordinációjához és a munka jobb megosztásához, valamint „a szegénység mérséklésére, idővel pedig annak felszámolására” irányuló segítségnyújtás nagyobb hatékonyságához vezet a millenniumi fejlesztési célok keretében, de egyúttal a Parlament felelősségének növekedésével is jár;

| 8. | úgy véli, hogy a területi kohézió felvétele az Unió céljai közé (az EUSz 3. cikke) kiegészíti a gazdasági és a társadalmi kohézió céljátt, és az e területekre vonatkozó jogalapok bevezetése növelni fogja a Parlament illetékességét a fő uniós politikák területi hatásának értékelése terén; elégedetten állapítja meg, hogy az EUMSz 349. és 355. cikke megerősíti a legkülső régiók különleges státuszát; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a területi kohézió felvétele az Unió céljai közé (az EUSz 3. cikke) kiegészíti a gazdasági és a társadalmi kohézió céljátt, és az e területekre vonatkozó jogalapok bevezetése növelni fogja a Parlament illetékességét a fő uniós politikák területi hatásának értékelése terén; elégedetten állapítja meg, hogy az EUMSz 349. és 355. cikke megerősíti a legkülső régiók különleges státuszát;

| 9. | üdvözli a foglalkoztatás magas szintjére, a szociális védelemre, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint a közoktatás, a szakképzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére, a megkülönböztetés elleni küzdelemre és a környezetvédelemre vonatkozó horizontális rendelkezések bevezetését, amelyek az európai uniós politikák kialakításának alapját képező általános elvekként működnek majd (az EUMSz 9., 10. és 11. cikke); |
| --- | --- |

9.

üdvözli a foglalkoztatás magas szintjére, a szociális védelemre, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint a közoktatás, a szakképzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére, a megkülönböztetés elleni küzdelemre és a környezetvédelemre vonatkozó horizontális rendelkezések bevezetését, amelyek az európai uniós politikák kialakításának alapját képező általános elvekként működnek majd (az EUMSz 9., 10. és 11. cikke);

| 10. | üdvözli emellett azt is, hogy a fogyasztóvédelmet mint a többi kidolgozandó és megvalósítandó uniós politikában is érvényesülő, több területet átfogó feladatként megerősítették, és mint ilyen, az EUMSZ 12. cikke alapján már sokkal előkelőbb helyet foglal el; |
| --- | --- |

10.

üdvözli emellett azt is, hogy a fogyasztóvédelmet mint a többi kidolgozandó és megvalósítandó uniós politikában is érvényesülő, több területet átfogó feladatként megerősítették, és mint ilyen, az EUMSZ 12. cikke alapján már sokkal előkelőbb helyet foglal el;

| 11. | üdvözli az EUMSz 122. cikkében foglalt szolidaritási záradékot, amelynek értelmében a Tanács határozhat megfelelő intézkedésekről, ha az egyes termékekkel való ellátásban – ideértve különösképpen az energia területét – súlyos nehézségek merülnek fel; |
| --- | --- |

11.

üdvözli az EUMSz 122. cikkében foglalt szolidaritási záradékot, amelynek értelmében a Tanács határozhat megfelelő intézkedésekről, ha az egyes termékekkel való ellátásban – ideértve különösképpen az energia területét – súlyos nehézségek merülnek fel;

| 12. | üdvözli, hogy az EUMSz 214. cikke a humanitárius segítségnyújtást teljes értékű uniós politikaként ismeri el; álláspontja szerint az EUMSz ötödik rész III. címének 1. (fejlesztési együttműködés) és 3. fejezete (humanitárius segítségnyújtás) egyértelmű jogalapot biztosít a rendes jogalkotási eljárás hatálya alá tartozó fejlesztési és humanitárius segítségnyújtáshoz; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy az EUMSz 214. cikke a humanitárius segítségnyújtást teljes értékű uniós politikaként ismeri el; álláspontja szerint az EUMSz ötödik rész III. címének 1. (fejlesztési együttműködés) és 3. fejezete (humanitárius segítségnyújtás) egyértelmű jogalapot biztosít a rendes jogalkotási eljárás hatálya alá tartozó fejlesztési és humanitárius segítségnyújtáshoz;

| 13. | üdvözli ezenfelül az Európai Unió hatáskörének megerősítését a polgári védelem területén, hogy harmadik országokban eseti segítségnyújtást és katasztrófaenyhítést biztosítson (az EUMSz 214. cikke); |
| --- | --- |

13.

üdvözli ezenfelül az Európai Unió hatáskörének megerősítését a polgári védelem területén, hogy harmadik országokban eseti segítségnyújtást és katasztrófaenyhítést biztosítson (az EUMSz 214. cikke);

Új jogalapok

| 14. | hangsúlyozza, hogy az Unió külső fellépésének a Lisszaboni Szerződés értelmében történő kiszélesítése – beleértve a külpolitikával kapcsolatos területeket érintő új jogalapok és eszközök biztosítását (külső fellépés és közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)/európai biztonság- és védelempolitika) – új intézményközi egyensúlyt tesz szükségessé, amely a Parlament számára megfelelő demokratikus ellenőrzést biztosít; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy az Unió külső fellépésének a Lisszaboni Szerződés értelmében történő kiszélesítése – beleértve a külpolitikával kapcsolatos területeket érintő új jogalapok és eszközök biztosítását (külső fellépés és közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)/európai biztonság- és védelempolitika) – új intézményközi egyensúlyt tesz szükségessé, amely a Parlament számára megfelelő demokratikus ellenőrzést biztosít;

| 15. | üdvözli, hogy az energiával kapcsolatos kérdések az EUMSz harmadik részében a különálló XXI. cím hatálya alá tartoznak, és az e területre vonatkozó intézkedések így jogalappal rendelkeznek (az EUMSz 194. cikke); megállapítja azonban, hogy bár általános szabályként a rendes jogalkotási eljárást fogják követni, az energiaszerkezettel kapcsolatos döntések a tagállamok hatáskörében maradnak, míg az e területet érintő fiskális intézkedésekhez továbbra is csupán az Európai Parlamenttel folytatott konzultációra lesz szükség; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy az energiával kapcsolatos kérdések az EUMSz harmadik részében a különálló XXI. cím hatálya alá tartoznak, és az e területre vonatkozó intézkedések így jogalappal rendelkeznek (az EUMSz 194. cikke); megállapítja azonban, hogy bár általános szabályként a rendes jogalkotási eljárást fogják követni, az energiaszerkezettel kapcsolatos döntések a tagállamok hatáskörében maradnak, míg az e területet érintő fiskális intézkedésekhez továbbra is csupán az Európai Parlamenttel folytatott konzultációra lesz szükség;

| 16. | elégedetten veszi tudomásul az Unió általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal kapcsolatos közös értékeit, és üdvözli az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtására irányadó elvek és feltételek meghatározását a rendes jogalkotási eljárás keretében lehetővé tévő jogalapot (az EUMSz 14. cikke és az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyv); |
| --- | --- |

16.

elégedetten veszi tudomásul az Unió általános gazdasági érdekű szolgáltatásokkal kapcsolatos közös értékeit, és üdvözli az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtására irányadó elvek és feltételek meghatározását a rendes jogalkotási eljárás keretében lehetővé tévő jogalapot (az EUMSz 14. cikke és az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyv);

| 17. | úgy véli, hogy a Lisszaboni Szerződés által a közös kereskedelempolitika (KKP) terén bevezetett változások (az EUMSz 206. és 207. cikke) általánosan hozzájárulnak demokratikus legitimitásának és hatékonyságának növeléséhez, különösen a rendes jogalkotási eljárás és a valamennyi megállapodásra vonatkozó hozzájárulás követelményének bevezetésével; megállapítja, hogy a KKP alá tartozó valamennyi kérdés az Unió kizárólagos hatáskörébe fog kerülni, amelynek eredményeképpen a továbbiakban nem lesznek a Bizottság és a tagállamok által egyaránt megkötött vegyes kereskedelmi megállapodások; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a Lisszaboni Szerződés által a közös kereskedelempolitika (KKP) terén bevezetett változások (az EUMSz 206. és 207. cikke) általánosan hozzájárulnak demokratikus legitimitásának és hatékonyságának növeléséhez, különösen a rendes jogalkotási eljárás és a valamennyi megállapodásra vonatkozó hozzájárulás követelményének bevezetésével; megállapítja, hogy a KKP alá tartozó valamennyi kérdés az Unió kizárólagos hatáskörébe fog kerülni, amelynek eredményeképpen a továbbiakban nem lesznek a Bizottság és a tagállamok által egyaránt megkötött vegyes kereskedelmi megállapodások;

| 18. | elégedettségének ad hangot az európai űrpolitikára vonatkozó rendelkezés beillesztésével kapcsolatban (az EUMSz 189. cikke), és üdvözli a Parlamentnek és a Tanácsnak adott azon lehetőséget, hogy a rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadja az európai űrprogram kidolgozásához szükséges intézkedéseket; mindazonáltal úgy véli, hogy az említett cikkben szereplő megfogalmazás, „a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek bármilyen összehangolásának kizárása” akadályozhatja a közös európai űrpolitika végrehajtását; |
| --- | --- |

18.

elégedettségének ad hangot az európai űrpolitikára vonatkozó rendelkezés beillesztésével kapcsolatban (az EUMSz 189. cikke), és üdvözli a Parlamentnek és a Tanácsnak adott azon lehetőséget, hogy a rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadja az európai űrprogram kidolgozásához szükséges intézkedéseket; mindazonáltal úgy véli, hogy az említett cikkben szereplő megfogalmazás, „a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek bármilyen összehangolásának kizárása” akadályozhatja a közös európai űrpolitika végrehajtását;

| 19. | rámutat arra, hogy a Lisszaboni Szerződés új jogalapot tartalmaz, amely a szellemi tulajdonjogok védelme tekintetében az együttdöntést írja elő (az EUMSz 118. cikke); |
| --- | --- |

19.

rámutat arra, hogy a Lisszaboni Szerződés új jogalapot tartalmaz, amely a szellemi tulajdonjogok védelme tekintetében az együttdöntést írja elő (az EUMSz 118. cikke);

| 20. | üdvözli az ifjúságpolitika területére vonatkozó uniós intézkedések hatályának kibővítését, ösztönözve a fiatalok részvételét Európa demokratikus életében (az EUMSz 165. cikke); |
| --- | --- |

20.

üdvözli az ifjúságpolitika területére vonatkozó uniós intézkedések hatályának kibővítését, ösztönözve a fiatalok részvételét Európa demokratikus életében (az EUMSz 165. cikke);

| 21. | üdvözli az EUMSz 298. cikkében rögzített új jogalapot, amely előírja, hogy „feladataik ellátása során az Unió intézményei, szervei és hivatalai egy nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak”, mivel ez biztosítja az Unió igazgatási eljárására irányadó rendelet alapját; |
| --- | --- |

21.

üdvözli az EUMSz 298. cikkében rögzített új jogalapot, amely előírja, hogy „feladataik ellátása során az Unió intézményei, szervei és hivatalai egy nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak”, mivel ez biztosítja az Unió igazgatási eljárására irányadó rendelet alapját;

| 22. | üdvözli az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalások megelőzése és leküzdése terén hozott uniós intézkedések elfogadására vonatkozó jogalap megerősítését (az EUMSz 325. cikke); kiemeli, hogy a Lisszaboni Szerződés révén hatályát veszti az EK-Szerződés jelenlegi 280. cikkében foglalt azon rendelkezés, amely szerint az ilyen „intézkedések nem érintik sem a nemzeti büntetőjog alkalmazását, sem a nemzeti igazságszolgáltatást”. |
| --- | --- |

22.

üdvözli az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalások megelőzése és leküzdése terén hozott uniós intézkedések elfogadására vonatkozó jogalap megerősítését (az EUMSz 325. cikke); kiemeli, hogy a Lisszaboni Szerződés révén hatályát veszti az EK-Szerződés jelenlegi 280. cikkében foglalt azon rendelkezés, amely szerint az ilyen „intézkedések nem érintik sem a nemzeti büntetőjog alkalmazását, sem a nemzeti igazságszolgáltatást”.

| 23. | rámutat arra, hogy a Szerződés polgári és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos új rendelkezései közé tartozik a bírák, ügyészek és az igazságszolgáltatási alkalmazottak képzésének támogatását szolgáló intézkedések elfogadásának jogalapja (az EUMSz 81. és 82. cikke); |
| --- | --- |

23.

rámutat arra, hogy a Szerződés polgári és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos új rendelkezései közé tartozik a bírák, ügyészek és az igazságszolgáltatási alkalmazottak képzésének támogatását szolgáló intézkedések elfogadásának jogalapja (az EUMSz 81. és 82. cikke);

| 24. | hangsúlyozza, hogy a Lisszaboni Szerződés az Európai Ügyészség létrehozásának lehetőségéről is rendelkezik az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények leküzdése érdekében (az EUMSz 86. cikke); |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a Lisszaboni Szerződés az Európai Ügyészség létrehozásának lehetőségéről is rendelkezik az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények leküzdése érdekében (az EUMSz 86. cikke);

| 25. | üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés az Európai Unió belső és külső céljainak keretében kötelező érvényű rendelkezéseket vezet be a gyermekjogok védelmére (az EUSz 3. cikk (3) bekezdésének második albekezdése, illetve (5) bekezdése); |
| --- | --- |

25.

üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés az Európai Unió belső és külső céljainak keretében kötelező érvényű rendelkezéseket vezet be a gyermekjogok védelmére (az EUSz 3. cikk (3) bekezdésének második albekezdése, illetve (5) bekezdése);

| 26. | üdvözli, hogy az idegenforgalom új címként bekerült a Lisszaboni Szerződésbe (az EUMSz 195. cikke), előírván, hogy az Unió kiegészíti a tagállamok idegenforgalmi ágazatra vonatkozó intézkedéseit; ezenfelül üdvözli azt a rendelkezést, hogy az e cím alá tartozó jogalkotási javaslatok elfogadására a rendes jogalkotási eljárás alkalmazandó; |
| --- | --- |

26.

üdvözli, hogy az idegenforgalom új címként bekerült a Lisszaboni Szerződésbe (az EUMSz 195. cikke), előírván, hogy az Unió kiegészíti a tagállamok idegenforgalmi ágazatra vonatkozó intézkedéseit; ezenfelül üdvözli azt a rendelkezést, hogy az e cím alá tartozó jogalkotási javaslatok elfogadására a rendes jogalkotási eljárás alkalmazandó;

| 27. | üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés a sportot azon területek között szerepelteti, amelyek tekintetében jogalapot állapítottak meg (az EUMSz 165. cikke); különösen hangsúlyozza, hogy az Unió végre intézkedéseket hozhat a sport és különösen európai dimenziójának fejlesztése érdekében, és a többi európai politika végrehajtása során kellőképpen figyelembe veheti a sport különleges jellegét; |
| --- | --- |

27.

üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés a sportot azon területek között szerepelteti, amelyek tekintetében jogalapot állapítottak meg (az EUMSz 165. cikke); különösen hangsúlyozza, hogy az Unió végre intézkedéseket hozhat a sport és különösen európai dimenziójának fejlesztése érdekében, és a többi európai politika végrehajtása során kellőképpen figyelembe veheti a sport különleges jellegét;

A Parlament új hatáskörei

Új együttdöntési hatáskörök

| 28. | üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés a Parlament együttdöntési hatásköreinek kibővítésével számottevően meg fogja erősíteni az Európai Unió demokratikus legitimitását; |
| --- | --- |

28.

üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés a Parlament együttdöntési hatásköreinek kibővítésével számottevően meg fogja erősíteni az Európai Unió demokratikus legitimitását;

| 29. | üdvözli, hogy a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget teljes mértékben beépítették az EUMSz-be (67–89. cikk), hivatalosan megszüntetve a harmadik pillért; üdvözli, hogy a polgári igazságszolgáltatási, menedékjogi, bevándorlási és vízumpolitikák, valamint a büntetőügyekben folytatott igazságügyi és rendőrségi együttműködés területére a rendes jogalkotási eljárás fog vonatkozni; |
| --- | --- |

29.

üdvözli, hogy a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget teljes mértékben beépítették az EUMSz-be (67–89. cikk), hivatalosan megszüntetve a harmadik pillért; üdvözli, hogy a polgári igazságszolgáltatási, menedékjogi, bevándorlási és vízumpolitikák, valamint a büntetőügyekben folytatott igazságügyi és rendőrségi együttműködés területére a rendes jogalkotási eljárás fog vonatkozni;

| 30. | úgy véli, hogy a rendes jogalkotási eljárás bevezetése a közös agrárpolitika (KAP) területén javítja az Európai Unió demokratikus elszámoltathatóságát, mivel az Európai Parlament a Tanáccsal megegyező feltételek mellett társjogalkotói minőségben fog működni; hangsúlyozza, hogy az EUMSz 43. cikkének (2) bekezdése szerint a mezőgazdaság területére vonatkozó összes jogszabályra az együttdöntés lesz alkalmazandó, és hogy ez különösen a mezőgazdaság területére vonatkozó négy fő horizontális jogszabályt (az egységes közös piacszervezést, a közvetlen kifizetésekről szóló rendeletet, a vidékfejlesztésről szóló rendeletet és a KAP finanszírozását) érinti majd; ezenfelül rámutat arra, hogy a minőségről, a biogazdálkodásról és a támogatásról szóló jogszabályok szintén az EUMSz 43. cikke (2) bekezdésének hatálya alá fognak tartozni; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a rendes jogalkotási eljárás bevezetése a közös agrárpolitika (KAP) területén javítja az Európai Unió demokratikus elszámoltathatóságát, mivel az Európai Parlament a Tanáccsal megegyező feltételek mellett társjogalkotói minőségben fog működni; hangsúlyozza, hogy az EUMSz 43. cikkének (2) bekezdése szerint a mezőgazdaság területére vonatkozó összes jogszabályra az együttdöntés lesz alkalmazandó, és hogy ez különösen a mezőgazdaság területére vonatkozó négy fő horizontális jogszabályt (az egységes közös piacszervezést, a közvetlen kifizetésekről szóló rendeletet, a vidékfejlesztésről szóló rendeletet és a KAP finanszírozását) érinti majd; ezenfelül rámutat arra, hogy a minőségről, a biogazdálkodásról és a támogatásról szóló jogszabályok szintén az EUMSz 43. cikke (2) bekezdésének hatálya alá fognak tartozni;

| 31. | hangsúlyozza, hogy az EUMSZ. 43. cikkének (3) bekezdése értelmében a Tanácsra ruházott, intézkedések elfogadására szóló bármely hatáskör a rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően egy, az EUMSZ. 43. cikkének (2) bekezdése szerinti jogalkotási aktus előzetes jóváhagyásának függvénye, amely aktus meghatározza a Tanácsra ruházott hatáskörökkel járó feltételeket és korlátozásokat; úgy véli, hogy az EUMSZ. 43. cikkének (3) bekezdése nem szolgáltat jogalapot vagy olyan önálló hatáskört, amely lehetővé tenné a közös agrárpolitika területén jelenleg hatályban lévő tanácsi jogi aktusok bármelyikének elfogadását vagy módosítását; kéri a Tanácsot, hogy a Parlamenttel folytatott előzetes konzultáció hiányában tartózkodjék az EUMSZ. 43. cikkének (3) bekezdésében említett intézkedések bármelyikének elfogadásától; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy az EUMSZ. 43. cikkének (3) bekezdése értelmében a Tanácsra ruházott, intézkedések elfogadására szóló bármely hatáskör a rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően egy, az EUMSZ. 43. cikkének (2) bekezdése szerinti jogalkotási aktus előzetes jóváhagyásának függvénye, amely aktus meghatározza a Tanácsra ruházott hatáskörökkel járó feltételeket és korlátozásokat; úgy véli, hogy az EUMSZ. 43. cikkének (3) bekezdése nem szolgáltat jogalapot vagy olyan önálló hatáskört, amely lehetővé tenné a közös agrárpolitika területén jelenleg hatályban lévő tanácsi jogi aktusok bármelyikének elfogadását vagy módosítását; kéri a Tanácsot, hogy a Parlamenttel folytatott előzetes konzultáció hiányában tartózkodjék az EUMSZ. 43. cikkének (3) bekezdésében említett intézkedések bármelyikének elfogadásától;

| 32. | megállapítja, hogy a Lisszaboni Szerződés mélyreható változásokat vezet be a közös halászati politikára (KHP) vonatkozó döntéshozatali rendszerben és ennek elszámoltathatóságát is javítani fogja; üdvözli, hogy a Parlament és a Tanács fogja megállapítani – a rendes jogalkotási eljárás keretében – a KHP céljainak megvalósításához szükséges szabályokat (az EUMSz 43. cikkének (2) bekezdése); e tekintetben úgy véli, hogy a fogási lehetőségek meghatározásán és a kvóták elosztásán kívül az éves rendeletben hivatalosan szerepeltetett bármely témára – így például a technikai intézkedésekre vagy a halászati erőkifejtésre – és a regionális halászati szervezetek keretében elfogadott megállapodások beépítésére a rendes jogalkotási eljárásnak kell vonatkoznia, mivel ezek saját jogalappal rendelkeznek; |
| --- | --- |

32.

megállapítja, hogy a Lisszaboni Szerződés mélyreható változásokat vezet be a közös halászati politikára (KHP) vonatkozó döntéshozatali rendszerben és ennek elszámoltathatóságát is javítani fogja; üdvözli, hogy a Parlament és a Tanács fogja megállapítani – a rendes jogalkotási eljárás keretében – a KHP céljainak megvalósításához szükséges szabályokat (az EUMSz 43. cikkének (2) bekezdése); e tekintetben úgy véli, hogy a fogási lehetőségek meghatározásán és a kvóták elosztásán kívül az éves rendeletben hivatalosan szerepeltetett bármely témára – így például a technikai intézkedésekre vagy a halászati erőkifejtésre – és a regionális halászati szervezetek keretében elfogadott megállapodások beépítésére a rendes jogalkotási eljárásnak kell vonatkoznia, mivel ezek saját jogalappal rendelkeznek;

| 33. | üdvözli a rendes jogalkotási eljárás bevezetését a többoldalú felügyeleti eljárásra vonatkozó részletes szabályok elfogadása tekintetében (az EUMSz 121. cikkének (6) bekezdése), ami erősítheti a gazdasági koordinációt; |
| --- | --- |

33.

üdvözli a rendes jogalkotási eljárás bevezetését a többoldalú felügyeleti eljárásra vonatkozó részletes szabályok elfogadása tekintetében (az EUMSz 121. cikkének (6) bekezdése), ami erősítheti a gazdasági koordinációt;

| 34. | úgy gondolja, hogy az Európai Központi Banknak (EKB) mint uniós szervnek az elismerése megnöveli azon felelősségét, hogy a monetáris politikára vonatkozó határozatairól beszámoljon; üdvözli, hogy a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) és az Európai Központi Bank Alapokmányának több rendelkezése a Parlamenttel a KBER és az EKB Alapokmányának 40. cikke (2) bekezdésével összhangban folytatott konzultációt követően módosítható; megerősíti, hogy ez nem jelenti az EKB monetáris politikát illető függetlenségének csorbítását vagy a szerződésekben leszögezett prioritások megsértését; |
| --- | --- |

34.

úgy gondolja, hogy az Európai Központi Banknak (EKB) mint uniós szervnek az elismerése megnöveli azon felelősségét, hogy a monetáris politikára vonatkozó határozatairól beszámoljon; üdvözli, hogy a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) és az Európai Központi Bank Alapokmányának több rendelkezése a Parlamenttel a KBER és az EKB Alapokmányának 40. cikke (2) bekezdésével összhangban folytatott konzultációt követően módosítható; megerősíti, hogy ez nem jelenti az EKB monetáris politikát illető függetlenségének csorbítását vagy a szerződésekben leszögezett prioritások megsértését;

| 35. | úgy véli, hogy az EUMSz 182. cikke fejlődést jelent, mivel a benne foglalt többéves keretprogramra és az európai kutatási térség megvalósítására a rendes jogalkotási eljárás fog vonatkozni; megállapítja azonban, hogy az e cikkben említett egyedi programokat különleges jogalkotási eljárás révén fogják elfogadni, amihez pusztán az Európai Parlamenttel folytatott konzultációra van szükség (az EUMSz 182. cikkének (4) bekezdése); |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy az EUMSz 182. cikke fejlődést jelent, mivel a benne foglalt többéves keretprogramra és az európai kutatási térség megvalósítására a rendes jogalkotási eljárás fog vonatkozni; megállapítja azonban, hogy az e cikkben említett egyedi programokat különleges jogalkotási eljárás révén fogják elfogadni, amihez pusztán az Európai Parlamenttel folytatott konzultációra van szükség (az EUMSz 182. cikkének (4) bekezdése);

| 36. | üdvözli, hogy a strukturális alapok végrehajtása tekintetében a Lisszaboni Szerződés a Tanácséval egyenlő szerepet biztosít az Európai Parlament számára azáltal, hogy a jelenlegi hozzájárulási eljárást a rendes jogalkotási eljárás váltja fel; úgy véli, hogy ez a strukturális alapok tekintetében különösen a 2013 utáni időszakra nézve különösen jelentős, mivel fokozza az átláthatóságot és növeli ezen alapok elszámoltathatóságát a polgárokkal szemben; |
| --- | --- |

36.

üdvözli, hogy a strukturális alapok végrehajtása tekintetében a Lisszaboni Szerződés a Tanácséval egyenlő szerepet biztosít az Európai Parlament számára azáltal, hogy a jelenlegi hozzájárulási eljárást a rendes jogalkotási eljárás váltja fel; úgy véli, hogy ez a strukturális alapok tekintetében különösen a 2013 utáni időszakra nézve különösen jelentős, mivel fokozza az átláthatóságot és növeli ezen alapok elszámoltathatóságát a polgárokkal szemben;

| 37. | megállapítja, hogy a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést tiltó jogszabályok különleges jogalkotási eljárás alá fognak tartozni, és ezekhez a Parlament egyetértésére lesz szükség (az EUMSz 19. cikke); |
| --- | --- |

37.

megállapítja, hogy a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést tiltó jogszabályok különleges jogalkotási eljárás alá fognak tartozni, és ezekhez a Parlament egyetértésére lesz szükség (az EUMSz 19. cikke);

| 38. | üdvözli, hogy a rendes jogalkotási eljárás fog vonatkozni az emberkereskedelem, különösen a nők és gyermekek kereskedelme, valamint a szexuális kizsákmányolás elleni küzdelmet szolgáló intézkedésekre (az EUMSz 79. cikkének (2) bekezdése és 83. cikkének (1) bekezdése); |
| --- | --- |

38.

üdvözli, hogy a rendes jogalkotási eljárás fog vonatkozni az emberkereskedelem, különösen a nők és gyermekek kereskedelme, valamint a szexuális kizsákmányolás elleni küzdelmet szolgáló intézkedésekre (az EUMSz 79. cikkének (2) bekezdése és 83. cikkének (1) bekezdése);

| 39. | üdvözli a minősített többséggel történő döntéshozatal kiterjesztését az oktatás területére, beleértve a sportot is (az EUMSz 165. cikkének (4) bekezdése); |
| --- | --- |

39.

üdvözli a minősített többséggel történő döntéshozatal kiterjesztését az oktatás területére, beleértve a sportot is (az EUMSz 165. cikkének (4) bekezdése);

| 40. | üdvözli, hogy innentől kezdve az együttdöntés alkalmazandó az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatára (az EUMSz 336. cikke), mivel ez lehetővé fogja tenni a Parlament számára, hogy a Tanáccsal egyenlő feltételek mellett vegyen részt e szabályzat kiigazításában; |
| --- | --- |

40.

üdvözli, hogy innentől kezdve az együttdöntés alkalmazandó az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatára (az EUMSz 336. cikke), mivel ez lehetővé fogja tenni a Parlament számára, hogy a Tanáccsal egyenlő feltételek mellett vegyen részt e szabályzat kiigazításában;

Új költségvetési hatáskörök

| 41. | megállapítja, hogy a Lisszaboni Szerződés gyökeres fordulatot hoz az Unió pénzügyei terén, különösen az intézményközi kapcsolatok és a döntéshozatali folyamatok tekintetében; |
| --- | --- |

41.

megállapítja, hogy a Lisszaboni Szerződés gyökeres fordulatot hoz az Unió pénzügyei terén, különösen az intézményközi kapcsolatok és a döntéshozatali folyamatok tekintetében;

| 42. | rámutat arra, hogy a Tanácsnak és a Parlamentnek a saját források határain belül meg kell állapodnia a kiadás programozásáról, amely jogilag kötelezővé válik (az EUMSz 312. cikke); üdvözli, hogy a Parlamentnek és a Tanácsnak közösen kell elfogadnia a költségvetés egészét, a többéves pénzügyi keretnek megfelelően; üdvözli a kötelező és nem kötelező kiadások megkülönböztetésének megszüntetését (az EUMSz 314. cikke); üdvözli, hogy a költségvetési rendelet elfogadására a rendes jogalkotási eljárás fog vonatkozni (az EUMSz 322. cikke); |
| --- | --- |

42.

rámutat arra, hogy a Tanácsnak és a Parlamentnek a saját források határain belül meg kell állapodnia a kiadás programozásáról, amely jogilag kötelezővé válik (az EUMSz 312. cikke); üdvözli, hogy a Parlamentnek és a Tanácsnak közösen kell elfogadnia a költségvetés egészét, a többéves pénzügyi keretnek megfelelően; üdvözli a kötelező és nem kötelező kiadások megkülönböztetésének megszüntetését (az EUMSz 314. cikke); üdvözli, hogy a költségvetési rendelet elfogadására a rendes jogalkotási eljárás fog vonatkozni (az EUMSz 322. cikke);

| 43. | utal 2009. május 7-i állásfoglalására a Lisszaboni Szerződés pénzügyi vonatkozásairól (4); |
| --- | --- |

43.

utal 2009. május 7-i állásfoglalására a Lisszaboni Szerződés pénzügyi vonatkozásairól (4);

Új egyetértési eljárás

| 44. | üdvözli, hogy a minősített többséggel történő szavazás bevezetése, valamint az EUSz V. címe vagy az EUMSz alá tartozó meghatározott területen a rendes jogalkotási eljárás bevezetése tekintetében az egyszerűsített felülvizsgálati eljáráshoz a Parlament egyetértésére van szükség; |
| --- | --- |

44.

üdvözli, hogy a minősített többséggel történő szavazás bevezetése, valamint az EUSz V. címe vagy az EUMSz alá tartozó meghatározott területen a rendes jogalkotási eljárás bevezetése tekintetében az egyszerűsített felülvizsgálati eljáráshoz a Parlament egyetértésére van szükség;

| 45. | tudomásul veszi a tagállamok „kilépési záradékának” bevezetését (az EUSz 50. cikke); hangsúlyozza, hogy a valamely tagállam Unióból való kilépésének módját meghatározó megállapodás nem köthető meg, amíg a Parlament ki nem fejezte egyetértését; |
| --- | --- |

45.

tudomásul veszi a tagállamok „kilépési záradékának” bevezetését (az EUSz 50. cikke); hangsúlyozza, hogy a valamely tagállam Unióból való kilépésének módját meghatározó megállapodás nem köthető meg, amíg a Parlament ki nem fejezte egyetértését;

| 46. | üdvözli, hogy az Unió által aláírt nemzetközi megállapodások széles köréhez a Parlament egyetértésére van szükség; hangsúlyozza abbéli szándékát, hogy adott esetben felkéri a Tanácsot, hogy mindaddig ne kezdjen tárgyalásokat nemzetközi megállapodásokról, amíg a Parlament nem közölte az álláspontját, és tegye lehetővé a Parlament számára, hogy a felelős bizottság jelentése alapján a tárgyalások bármely szakaszában ajánlásokat fogadjon el, és ezeket a tárgyalások lezárása előtt figyelembe vegyék; |
| --- | --- |

46.

üdvözli, hogy az Unió által aláírt nemzetközi megállapodások széles köréhez a Parlament egyetértésére van szükség; hangsúlyozza abbéli szándékát, hogy adott esetben felkéri a Tanácsot, hogy mindaddig ne kezdjen tárgyalásokat nemzetközi megállapodásokról, amíg a Parlament nem közölte az álláspontját, és tegye lehetővé a Parlament számára, hogy a felelős bizottság jelentése alapján a tárgyalások bármely szakaszában ajánlásokat fogadjon el, és ezeket a tárgyalások lezárása előtt figyelembe vegyék;

| 47. | sürgeti, hogy a nem KKBP és a KKBP elemeket kombináló, bármely jövőbeli „vegyes” megállapodást rendes körülmények között a megállapodás fő tárgyához közvetlenül kapcsolódó egyetlen jogalap szerint kelljen kezelni; megállapítja, hogy a Parlamentnek joga lesz a konzultációhoz, kivéve, ha a megállapodás kizárólag a KKBP-hez kapcsolódik; |
| --- | --- |

47.

sürgeti, hogy a nem KKBP és a KKBP elemeket kombináló, bármely jövőbeli „vegyes” megállapodást rendes körülmények között a megállapodás fő tárgyához közvetlenül kapcsolódó egyetlen jogalap szerint kelljen kezelni; megállapítja, hogy a Parlamentnek joga lesz a konzultációhoz, kivéve, ha a megállapodás kizárólag a KKBP-hez kapcsolódik;

Új ellenőrzési hatáskörök

| 48. | üdvözli, hogy a Bizottság elnökét az Európai Tanács javaslata alapján az Európai Parlament fogja megválasztani, figyelembe véve az európai parlamenti választásokat; utal 2009. május 7-i állásfoglalására: a Lisszaboni Szerződés hatása az Európai Unió intézményi egyensúlyának fejlődésére (5); |
| --- | --- |

48.

üdvözli, hogy a Bizottság elnökét az Európai Tanács javaslata alapján az Európai Parlament fogja megválasztani, figyelembe véve az európai parlamenti választásokat; utal 2009. május 7-i állásfoglalására: a Lisszaboni Szerződés hatása az Európai Unió intézményi egyensúlyának fejlődésére (5);

| 49. | üdvözli, hogy a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének kinevezése az Európai Parlament egyetértési szavazatától fog függeni, a Bizottság mint testület más tagjainak kinevezésével egyetemben, és ezért a Parlamenttel szemben elszámoltatható lesz; |
| --- | --- |

49.

üdvözli, hogy a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének kinevezése az Európai Parlament egyetértési szavazatától fog függeni, a Bizottság mint testület más tagjainak kinevezésével egyetemben, és ezért a Parlamenttel szemben elszámoltatható lesz;

| 50. | üdvözli a Bíróság és a Törvényszék bíráinak és főtanácsnokainak kinevezésére vonatkozóan az EUMSz 255. cikkében előírt új eljárást, amely szerint a nemzeti kormányok határozathozatala előtt egy hét szakértőből álló testületnek – amelynek egyik tagját az Európai Parlament javasolja – kell véleményt adnia a jelöltek feladatuk ellátására való alkalmasságáról; |
| --- | --- |

50.

üdvözli a Bíróság és a Törvényszék bíráinak és főtanácsnokainak kinevezésére vonatkozóan az EUMSz 255. cikkében előírt új eljárást, amely szerint a nemzeti kormányok határozathozatala előtt egy hét szakértőből álló testületnek – amelynek egyik tagját az Európai Parlament javasolja – kell véleményt adnia a jelöltek feladatuk ellátására való alkalmasságáról;

| 51. | hangsúlyozza, hogy az európai külügyi szolgálatnak (EKSz) az EUSz 27. cikkének (3) bekezdése szerinti létrehozását illetően átláthatóságra és demokratikus ellenőrzésre van szükség, és emlékeztet az ennek létrehozásával kapcsolatos konzultációhoz való jogára; véleménye szerint az EKSz-nek igazgatási szempontból a Bizottságba kell betagozódnia; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy az európai külügyi szolgálatnak (EKSz) az EUSz 27. cikkének (3) bekezdése szerinti létrehozását illetően átláthatóságra és demokratikus ellenőrzésre van szükség, és emlékeztet az ennek létrehozásával kapcsolatos konzultációhoz való jogára; véleménye szerint az EKSz-nek igazgatási szempontból a Bizottságba kell betagozódnia;

| 52. | nagyobb egyértelműséget vár az EU különleges képviselőire vonatkozó kritériumok, illetve kinevezésük és értékelésük vonatkozásában, beleértve feladataik meghatározását és célját, megbízatásuk időtartamát, valamint az Unió jövőbeli küldöttségeivel való koordinációt és kiegészítő jellegüket; |
| --- | --- |

52.

nagyobb egyértelműséget vár az EU különleges képviselőire vonatkozó kritériumok, illetve kinevezésük és értékelésük vonatkozásában, beleértve feladataik meghatározását és célját, megbízatásuk időtartamát, valamint az Unió jövőbeli küldöttségeivel való koordinációt és kiegészítő jellegüket;

| 53. | hangsúlyozza, hogy az Európai Védelmi Ügynökséget (EVÜ) és az általa végzett tevékenységeket illetően átláthatóságra és demokratikus ellenőrzésre van szükség, nevezetesen az EVÜ vezető tisztségviselője és az Európai Parlament illetékes bizottsága közötti rendszeres információcsere biztosítása révén; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy az Európai Védelmi Ügynökséget (EVÜ) és az általa végzett tevékenységeket illetően átláthatóságra és demokratikus ellenőrzésre van szükség, nevezetesen az EVÜ vezető tisztségviselője és az Európai Parlament illetékes bizottsága közötti rendszeres információcsere biztosítása révén;

| 54. | üdvözli az új konzultációs szerepét, amellyel a Parlament a KBER és az EKB Alapokmányának 40. cikke (2) bekezdése szerint rendelkezni fog az EKB Kormányzótanácsa összetételének megváltoztatását illetően; |
| --- | --- |

54.

üdvözli az új konzultációs szerepét, amellyel a Parlament a KBER és az EKB Alapokmányának 40. cikke (2) bekezdése szerint rendelkezni fog az EKB Kormányzótanácsa összetételének megváltoztatását illetően;

| 55. | üdvözli, hogy az ügynökségekre, nevezetesen az Europolra és az Eurojustra fokozottabb parlamenti ellenőrzés fog vonatkozni (az EUMSz 85. és 88. cikke); ezért úgy véli, hogy a kutatási és technológiai fejlesztési közös vállalkozások felállítása (az EUMSZ 187. és 188. cikke) esetében a konzultációs eljárás fenntartása nem feltétlenül felel meg az ügynökségeket létrehozó uniós jogi aktus szellemének; |
| --- | --- |

55.

üdvözli, hogy az ügynökségekre, nevezetesen az Europolra és az Eurojustra fokozottabb parlamenti ellenőrzés fog vonatkozni (az EUMSz 85. és 88. cikke); ezért úgy véli, hogy a kutatási és technológiai fejlesztési közös vállalkozások felállítása (az EUMSZ 187. és 188. cikke) esetében a konzultációs eljárás fenntartása nem feltétlenül felel meg az ügynökségeket létrehozó uniós jogi aktus szellemének;

Új tájékoztatási jogok

| 56. | felhívja az Európai Tanács elnökét, hogy folyamatosan, teljes körűen tájékoztassa a Parlamentet az Európai Tanács üléseinek előkészületeiről, és az ülések eredményeiről lehetőség szerint két munkanapon belül (szükség esetén külön parlamenti ülésen) számoljon be; |
| --- | --- |

56.

felhívja az Európai Tanács elnökét, hogy folyamatosan, teljes körűen tájékoztassa a Parlamentet az Európai Tanács üléseinek előkészületeiről, és az ülések eredményeiről lehetőség szerint két munkanapon belül (szükség esetén külön parlamenti ülésen) számoljon be;

| 57. | felhívja a Tanács rotációs rendszerű elnökségének elnökét, hogy tájékoztassa a Parlamentet az elnökségi programokról és a várt eredményekről; |
| --- | --- |

57.

felhívja a Tanács rotációs rendszerű elnökségének elnökét, hogy tájékoztassa a Parlamentet az elnökségi programokról és a várt eredményekről;

| 58. | sürgeti a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy a Parlamenttel megfelelő módszerekről állapodjon meg arra nézve, hogy a Parlament az Unió külső fellépésével kapcsolatban teljes körű tájékoztatást kapjon és konzultáljanak vele, kellőképpen bevonva a Parlament minden olyan bizottságát, amely a főképviselő megbízatási körébe tartozó területekért felelős; |
| --- | --- |

58.

sürgeti a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy a Parlamenttel megfelelő módszerekről állapodjon meg arra nézve, hogy a Parlament az Unió külső fellépésével kapcsolatban teljes körű tájékoztatást kapjon és konzultáljanak vele, kellőképpen bevonva a Parlament minden olyan bizottságát, amely a főképviselő megbízatási körébe tartozó területekért felelős;

| 59. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi megállapodások megtárgyalása és megkötése tekintetében a Bizottságnak jogi kötelezettsége, hogy az EUMSz 218. cikkében említett, a Tanács által kinevezett különbizottsággal megegyező módon tájékoztassa a Parlamentet a tárgyalások előrehaladásáról; kéri, hogy ezt a tájékoztatást ugyanolyan terjedelemben és ugyanakkor nyújtsák, ahogyan és amikor azt a Tanács fenti cikk szerinti illetékes bizottsága esetében teszik; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy a nemzetközi megállapodások megtárgyalása és megkötése tekintetében a Bizottságnak jogi kötelezettsége, hogy az EUMSz 218. cikkében említett, a Tanács által kinevezett különbizottsággal megegyező módon tájékoztassa a Parlamentet a tárgyalások előrehaladásáról; kéri, hogy ezt a tájékoztatást ugyanolyan terjedelemben és ugyanakkor nyújtsák, ahogyan és amikor azt a Tanács fenti cikk szerinti illetékes bizottsága esetében teszik;

Új kezdeményezési jogok

| 60. | üdvözli a Parlament új szerepét a Szerződések módosításának kezdeményezését illetően; ezzel a joggal élni fog, és új elképzeléseket fog előterjeszteni Európa jövőjével kapcsolatban, amikor az új kihívások ezt szükségessé teszik; |
| --- | --- |

60.

üdvözli a Parlament új szerepét a Szerződések módosításának kezdeményezését illetően; ezzel a joggal élni fog, és új elképzeléseket fog előterjeszteni Európa jövőjével kapcsolatban, amikor az új kihívások ezt szükségessé teszik;

| 61. | üdvözli, hogy a Parlamentnek kezdeményezési joga lesz a saját összetételére vonatkozó javaslatok terén, tiszteletben tartva a Szerződésekben rögzített elveket (az EUSz 14. cikke); |
| --- | --- |

61.

üdvözli, hogy a Parlamentnek kezdeményezési joga lesz a saját összetételére vonatkozó javaslatok terén, tiszteletben tartva a Szerződésekben rögzített elveket (az EUSz 14. cikke);

| 62. | megállapítja, hogy a Lisszaboni Szerződés különleges jogalkotási eljárást vezet be a nem állandó vizsgálóbizottságok szabályait és hatásköreit megállapító rendelkezések elfogadására (az EUMSz 226. cikke); |
| --- | --- |

62.

megállapítja, hogy a Lisszaboni Szerződés különleges jogalkotási eljárást vezet be a nem állandó vizsgálóbizottságok szabályait és hatásköreit megállapító rendelkezések elfogadására (az EUMSz 226. cikke);

Új eljárások

A nemzeti parlamentek által végzett ellenőrzés

| 63. | üdvözli a nemzeti parlamentekre ruházott új jogokat, amelyek az Unió valamennyi jogszabályát illetően a szubszidiaritás elvének alkalmazására vonatkozó előzetes ellenőrzést szolgálják; álláspontja szerint az európai politikák nemzeti parlamentek általi ellenőrzésének megerősítése az Unió tevékenységeivel kapcsolatos lakossági tudatosságot is növelni fogja; |
| --- | --- |

63.

üdvözli a nemzeti parlamentekre ruházott új jogokat, amelyek az Unió valamennyi jogszabályát illetően a szubszidiaritás elvének alkalmazására vonatkozó előzetes ellenőrzést szolgálják; álláspontja szerint az európai politikák nemzeti parlamentek általi ellenőrzésének megerősítése az Unió tevékenységeivel kapcsolatos lakossági tudatosságot is növelni fogja;

| 64. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti parlamentek új előjogait a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésétől kezdődően teljes mértékben tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza, hogy a nemzeti parlamentek új előjogait a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésétől kezdődően teljes mértékben tiszteletben kell tartani;

| 65. | üdvözli a helyi és regionális hatóságok kötelezettségvállalását a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával kapcsolatban; tudomásul veszi a Régiók Bizottságának azon jogát, hogy keresetet indítson a Bíróság előtt, amennyiben úgy véli, hogy a szubszidiaritás elvének megsértésére került sor (a 2. jegyzőkönyv 8. cikkének (2) bekezdése); |
| --- | --- |

65.

üdvözli a helyi és regionális hatóságok kötelezettségvállalását a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával kapcsolatban; tudomásul veszi a Régiók Bizottságának azon jogát, hogy keresetet indítson a Bíróság előtt, amennyiben úgy véli, hogy a szubszidiaritás elvének megsértésére került sor (a 2. jegyzőkönyv 8. cikkének (2) bekezdése);

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

| 66. | nagyra értékeli a jogi aktusokra és a normák hierarchiájára vonatkozó új rendelkezésekből fakadó javulásokat, különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktus létrehozását (az EUMSz 290. cikke), amely lehetővé teszi a Bizottság felhatalmazását általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására, vagy valamely jogalkotási aktus nem alapvető rendelkezéseinek módosítására; rámutat arra, hogy a Parlamentnek és a Tanácsnak a jogalkotási aktusban kifejezetten meg kell határoznia a felhatalmazás céljait, tartalmát, hatályát és időtartamát; |
| --- | --- |

66.

nagyra értékeli a jogi aktusokra és a normák hierarchiájára vonatkozó új rendelkezésekből fakadó javulásokat, különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktus létrehozását (az EUMSz 290. cikke), amely lehetővé teszi a Bizottság felhatalmazását általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására, vagy valamely jogalkotási aktus nem alapvető rendelkezéseinek módosítására; rámutat arra, hogy a Parlamentnek és a Tanácsnak a jogalkotási aktusban kifejezetten meg kell határoznia a felhatalmazás céljait, tartalmát, hatályát és időtartamát;

| 67. | külön üdvözli az EUMSz. 290. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezést, amely előírja, hogy a Parlamentnek (és a Tanácsnak) joga legyen a hatáskör-átruházás visszavonására és az egyes felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ellen kifogások emelésére; |
| --- | --- |

67.

külön üdvözli az EUMSz. 290. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezést, amely előírja, hogy a Parlamentnek (és a Tanácsnak) joga legyen a hatáskör-átruházás visszavonására és az egyes felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ellen kifogások emelésére;

| 68. | megállapítja, hogy az EUMSz nem határoz meg jogalapot a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra vonatkozó keretintézkedéshez; javasolja azonban, hogy az intézmények standard szövegről állapodjanak meg az ilyen felhatalmazások esetére, amelyet a Bizottság rendszeresen beilleszthetne a jogalkotási aktusok tervezetébe; hangsúlyozza, hogy ez megőrizné a jogalkotó szabadságát; |
| --- | --- |

68.

megállapítja, hogy az EUMSz nem határoz meg jogalapot a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra vonatkozó keretintézkedéshez; javasolja azonban, hogy az intézmények standard szövegről állapodjanak meg az ilyen felhatalmazások esetére, amelyet a Bizottság rendszeresen beilleszthetne a jogalkotási aktusok tervezetébe; hangsúlyozza, hogy ez megőrizné a jogalkotó szabadságát;

| 69. | felkéri a Bizottságot annak tisztázására, hogy hogyan kívánja értelmezni a Lisszaboni Szerződést elfogadó kormányközi konferencia záróokmányához csatolt 39. nyilatkozatot, amely a pénzügyi szolgáltatások területén a szakértőkkel folytatott konzultációról szól, és hogyan kívánja alkalmazni ezt az értelmezést az EUMSz-ben szereplő, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról szóló rendelkezések mellett; |
| --- | --- |

69.

felkéri a Bizottságot annak tisztázására, hogy hogyan kívánja értelmezni a Lisszaboni Szerződést elfogadó kormányközi konferencia záróokmányához csatolt 39. nyilatkozatot, amely a pénzügyi szolgáltatások területén a szakértőkkel folytatott konzultációról szól, és hogyan kívánja alkalmazni ezt az értelmezést az EUMSz-ben szereplő, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról szóló rendelkezések mellett;

Végrehajtási aktusok

| 70. | megállapítja, hogy a Lisszaboni Szerződés hatályon kívül helyezi az EK-Szerződés jelenlegi, a végrehajtási hatáskörökről szóló 202. cikkét, és helyette az EUMSz 291. cikkében új eljárást – „végrehajtási aktusok” – vezet be, amely lehetőségét nyújt arra, hogy végrehajtási hatásköröket ruházzanak a Bizottságra olyan esetekben, amikor „valamely kötelező erejű uniós jogi aktus végrehajtásának egységes feltételek szerint kell történnie”; |
| --- | --- |

70.

megállapítja, hogy a Lisszaboni Szerződés hatályon kívül helyezi az EK-Szerződés jelenlegi, a végrehajtási hatáskörökről szóló 202. cikkét, és helyette az EUMSz 291. cikkében új eljárást – „végrehajtási aktusok” – vezet be, amely lehetőségét nyújt arra, hogy végrehajtási hatásköröket ruházzanak a Bizottságra olyan esetekben, amikor „valamely kötelező erejű uniós jogi aktus végrehajtásának egységes feltételek szerint kell történnie”;

| 71. | megállapítja, hogy az EUMSz 291. cikkének (3) bekezdése előírja a Parlament és a Tanács számára, hogy előre elfogadja a végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályozását; |
| --- | --- |

71.

megállapítja, hogy az EUMSz 291. cikkének (3) bekezdése előírja a Parlament és a Tanács számára, hogy előre elfogadja a végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályozását;

| 72. | megállapítja, hogy a Lisszaboni Szerződés már nem tartalmaz a jelenlegi komitológiai eljárásra vonatkozó alapot, és hogy a hatálybalépéséig el nem fogadott, függőben levő jogalkotási javaslatokat módosítani kell annak érdekében, hogy megfeleljenek az EUMSz 290. és 291. cikkében szereplő követelményeknek; |
| --- | --- |

72.

megállapítja, hogy a Lisszaboni Szerződés már nem tartalmaz a jelenlegi komitológiai eljárásra vonatkozó alapot, és hogy a hatálybalépéséig el nem fogadott, függőben levő jogalkotási javaslatokat módosítani kell annak érdekében, hogy megfeleljenek az EUMSz 290. és 291. cikkében szereplő követelményeknek;

| 73. | véleménye szerint a kezdeti időszakra vonatkozóan a Tanáccsal lehetne egyeztetni időközi megoldásról, hogy egy esetleges jogi hiányosság eredményeként semmiféle akadály ne keletkezhessen, és hogy a jogalkotó az új szabályozást a Bizottság javaslatainak kellő figyelembevételét követően elfogadhassa; |
| --- | --- |

73.

véleménye szerint a kezdeti időszakra vonatkozóan a Tanáccsal lehetne egyeztetni időközi megoldásról, hogy egy esetleges jogi hiányosság eredményeként semmiféle akadály ne keletkezhessen, és hogy a jogalkotó az új szabályozást a Bizottság javaslatainak kellő figyelembevételét követően elfogadhassa;

Az átmeneti időszak prioritásai

| 74. | felkéri a Bizottságot, hogy küldjön meg a társjogalkotóknak minden olyan, függőben levő javaslatot, amelyre új jogalapokat és megváltozott jogalkotási folyamatokat kell alkalmazni; |
| --- | --- |

74.

felkéri a Bizottságot, hogy küldjön meg a társjogalkotóknak minden olyan, függőben levő javaslatot, amelyre új jogalapokat és megváltozott jogalkotási folyamatokat kell alkalmazni;

| 75. | rámutat arra, hogy a Parlament fogja eldönteni, milyen álláspontot képvisel a rendes jogalkotási eljárás alá vont ügyekre vonatkozó konzultációs eljárások során már elfogadott véleményeket illetően, és ez korábbi álláspontjának megerősítését vagy új álláspont elfogadását vonhatja maga után; hangsúlyozza, hogy a véleményeknek a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontjaként történő bármiféle megerősítéséről a Parlament kizárólag a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően szavazhat; |
| --- | --- |

75.

rámutat arra, hogy a Parlament fogja eldönteni, milyen álláspontot képvisel a rendes jogalkotási eljárás alá vont ügyekre vonatkozó konzultációs eljárások során már elfogadott véleményeket illetően, és ez korábbi álláspontjának megerősítését vagy új álláspont elfogadását vonhatja maga után; hangsúlyozza, hogy a véleményeknek a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontjaként történő bármiféle megerősítéséről a Parlament kizárólag a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően szavazhat;

| 76. | ragaszkodik ahhoz, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséig a „harmadik pillérhez” tartozó, az alapvető jogokkal kapcsolatos dimenzióval rendelkező, még függőben lévő jogalkotási javaslatok elfogadását kizáró intézményközi megállapodást kössenek annak érdekében, hogy ezen ügyekben teljes körű igazságügyi ellenőrzést lehessen gyakorolni, míg az alapvető jogokra semmilyen vagy csak korlátozott hatással járó intézkedéseket a Szerződés hatálybalépése előtt is el lehetne fogadni; |
| --- | --- |

76.

ragaszkodik ahhoz, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséig a „harmadik pillérhez” tartozó, az alapvető jogokkal kapcsolatos dimenzióval rendelkező, még függőben lévő jogalkotási javaslatok elfogadását kizáró intézményközi megállapodást kössenek annak érdekében, hogy ezen ügyekben teljes körű igazságügyi ellenőrzést lehessen gyakorolni, míg az alapvető jogokra semmilyen vagy csak korlátozott hatással járó intézkedéseket a Szerződés hatálybalépése előtt is el lehetne fogadni;

Javaslatok

| 77. | felhívja a többi intézményt, hogy folytassanak tárgyalásokat az alábbiakra kiterjedő intézményközi megállapodás érdekében:






  a) | az Európai Unió által 2009 után elérendő fő célok, pl. a három politikai intézmény között a 2009-ben kezdődő parlamenti és bizottsági ciklusra vonatkozó munkaprogramról szóló keretmegállapodás formájában; |
| --- | --- | --- |

77.

felhívja a többi intézményt, hogy folytassanak tárgyalásokat az alábbiakra kiterjedő intézményközi megállapodás érdekében:

a)

az Európai Unió által 2009 után elérendő fő célok, pl. a három politikai intézmény között a 2009-ben kezdődő parlamenti és bizottsági ciklusra vonatkozó munkaprogramról szóló keretmegállapodás formájában;

| b) | az annak érdekében elfogadandó végrehajtási intézkedések, hogy az új Szerződés sikerrel járjon az intézmények és az uniós polgárok számára; |
| --- | --- |

b)

az annak érdekében elfogadandó végrehajtási intézkedések, hogy az új Szerződés sikerrel járjon az intézmények és az uniós polgárok számára;

| 78. | kéri, hogy tegyék naprakésszé a Parlament és a Tanács közötti intézményközi megállapodást, amely meghatározza a külpolitikai intézkedésekre vonatkozó munkakapcsolataikat, beleértve a bizalmas információk az EUSz 14. és 36. cikke és az EUMSz 295. cikke alapján való megosztását; |
| --- | --- |

78.

kéri, hogy tegyék naprakésszé a Parlament és a Tanács közötti intézményközi megállapodást, amely meghatározza a külpolitikai intézkedésekre vonatkozó munkakapcsolataikat, beleértve a bizalmas információk az EUSz 14. és 36. cikke és az EUMSz 295. cikke alapján való megosztását;

| 79. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vegyék fontolóra egy új intézményközi megállapodás megtárgyalását a Parlamenttel, amely a Parlament számára a nemzetközi megállapodások megkötéséhez vezető valamennyi szakaszban biztosítja részvételének lényegi meghatározását; |
| --- | --- |

79.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vegyék fontolóra egy új intézményközi megállapodás megtárgyalását a Parlamenttel, amely a Parlament számára a nemzetközi megállapodások megkötéséhez vezető valamennyi szakaszban biztosítja részvételének lényegi meghatározását;

| 80. | a többéves pénzügyi keretre (az EUMSz 312. cikke) és a költségvetési rendeletre (az EUMSz 322. cikke) vonatkozó új rendelkezésekre figyelemmel kéri, hogy vizsgálják felül a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodást; |
| --- | --- |

80.

a többéves pénzügyi keretre (az EUMSz 312. cikke) és a költségvetési rendeletre (az EUMSz 322. cikke) vonatkozó új rendelkezésekre figyelemmel kéri, hogy vizsgálják felül a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodást;

| 81. | úgy véli, hogy minden szükséges lépést meg kell tenni az európai információs és kommunikációs politika létrehozásához, és a három intézmény által a kommunikációról tett közös politikai nyilatkozatot az e cél elérése felé tett első lépésnek tekinti; |
| --- | --- |

81.

úgy véli, hogy minden szükséges lépést meg kell tenni az európai információs és kommunikációs politika létrehozásához, és a három intézmény által a kommunikációról tett közös politikai nyilatkozatot az e cél elérése felé tett első lépésnek tekinti;

| 82. | felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul terjesszen elő kezdeményezést a „polgári kezdeményezés” végrehajtására, egyértelmű, egyszerű és felhasználóbarát feltételeket állapítva meg e polgári jog gyakorlásához; utal 2009. május 7-i állásfoglalására a Bizottsághoz intézett arra vonatkozó felkéréssel, hogy nyújtson be a polgári kezdeményezés megvalósításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (6); |
| --- | --- |

82.

felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul terjesszen elő kezdeményezést a „polgári kezdeményezés” végrehajtására, egyértelmű, egyszerű és felhasználóbarát feltételeket állapítva meg e polgári jog gyakorlásához; utal 2009. május 7-i állásfoglalására a Bizottsághoz intézett arra vonatkozó felkéréssel, hogy nyújtson be a polgári kezdeményezés megvalósításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (6);

| 83. | felhívja a Bizottságot, hogy fogadjon el rendeleteket az EUMSz hatékony igazgatásról szóló 298. cikkének végrehajtására, amely választ fog adni a Parlament és az európai ombudsman régóta elhangzott, az európai igazgatásra irányadó, közös igazgatási jogi rendszerre vonatkozó felhívására; |
| --- | --- |

83.

felhívja a Bizottságot, hogy fogadjon el rendeleteket az EUMSz hatékony igazgatásról szóló 298. cikkének végrehajtására, amely választ fog adni a Parlament és az európai ombudsman régóta elhangzott, az európai igazgatásra irányadó, közös igazgatási jogi rendszerre vonatkozó felhívására;

| 84. | megállapítja, hogy a Lisszaboni Szerződés lehetővé teszi, hogy az Európai Fejlesztési Alapot bevonják az Unió költségvetésébe, aminek köszönhetően erősödik az uniós fejlesztési politika jelentős részének demokratikus legitimitása; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a 2008/2009-es félidős értékelés alkalmával tegyék meg az Európai Unió költségvetése szempontjából szükséges lépéseket; |
| --- | --- |

84.

megállapítja, hogy a Lisszaboni Szerződés lehetővé teszi, hogy az Európai Fejlesztési Alapot bevonják az Unió költségvetésébe, aminek köszönhetően erősödik az uniós fejlesztési politika jelentős részének demokratikus legitimitása; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a 2008/2009-es félidős értékelés alkalmával tegyék meg az Európai Unió költségvetése szempontjából szükséges lépéseket;

| 85. | az Unió nemzetközi szervezetekben betöltött státuszának sürgős felülvizsgálatát és megerősítését ajánlja, amint a Lisszaboni Szerződés hatályba lép és az Unió lép az Európai Közösségek helyébe; |
| --- | --- |

85.

az Unió nemzetközi szervezetekben betöltött státuszának sürgős felülvizsgálatát és megerősítését ajánlja, amint a Lisszaboni Szerződés hatályba lép és az Unió lép az Európai Közösségek helyébe;

| 86. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy állapodjon meg a Parlamenttel az elfogadott jogszabályok és az Alapjogi Charta, illetve a Szerződésekben szereplő – például a megkülönböztetés megelőzésére, a menedékkérők védelmére, az átláthatóság javítására, az adatvédelemre, a kisebbségi jogokra, valamint az áldozatok és gyanúsítottak jogaira vonatkozó politikákat illető – szabályok közötti következetességet biztosító stratégiáról; |
| --- | --- |

86.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy állapodjon meg a Parlamenttel az elfogadott jogszabályok és az Alapjogi Charta, illetve a Szerződésekben szereplő – például a megkülönböztetés megelőzésére, a menedékkérők védelmére, az átláthatóság javítására, az adatvédelemre, a kisebbségi jogokra, valamint az áldozatok és gyanúsítottak jogaira vonatkozó politikákat illető – szabályok közötti következetességet biztosító stratégiáról;

| 87. | arra kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy járuljanak hozzá az európai és nemzeti hatóságok közötti kapcsolatok javításához, különösen a jogalkotási és igazságügyi területen; |
| --- | --- |

87.

arra kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy járuljanak hozzá az európai és nemzeti hatóságok közötti kapcsolatok javításához, különösen a jogalkotási és igazságügyi területen;

| 88. | felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy biztosítsa a hatékony közös energiapolitika kialakítását, melynek célja az uniós tagállamok energiapiacainak hatékony összehangolása és e piacok fejlesztése, valamint – az energiaellátás forrásaira és útvonalaira összpontosítva – külső szempontok integrálása; |
| --- | --- |

88.

felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy biztosítsa a hatékony közös energiapolitika kialakítását, melynek célja az uniós tagállamok energiapiacainak hatékony összehangolása és e piacok fejlesztése, valamint – az energiaellátás forrásaira és útvonalaira összpontosítva – külső szempontok integrálása;

| 89. | felhívja a Tanácsot, hogy a Parlamenttel együtt mérlegelje, milyen módon lehetne kihasználni az EUMSz 127. cikkének (6) bekezdésében szereplő rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy az Európai Központi Bankra „a hitelintézetek és – a biztosítóintézetek kivételével – az egyéb pénzügyi szervezetek prudenciális felügyeletére” vonatkozóan külön feladatokat ruházzanak át; |
| --- | --- |

89.

felhívja a Tanácsot, hogy a Parlamenttel együtt mérlegelje, milyen módon lehetne kihasználni az EUMSz 127. cikkének (6) bekezdésében szereplő rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy az Európai Központi Bankra „a hitelintézetek és – a biztosítóintézetek kivételével – az egyéb pénzügyi szervezetek prudenciális felügyeletére” vonatkozóan külön feladatokat ruházzanak át;

| 90. | vállalja, hogy belső szervezetét a Szerződés által újonnan ráruházott feladatkörök gyakorlásának optimalizálása és ésszerűsítése céljából átalakítja; |
| --- | --- |

90.

vállalja, hogy belső szervezetét a Szerződés által újonnan ráruházott feladatkörök gyakorlásának optimalizálása és ésszerűsítése céljából átalakítja;

*

* *

| 91. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

91.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 125. E, 2008.5.22., 215. o.

(2)  HL C 175. E, 2008.7.10., 347. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0055.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0374.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0387.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0389.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/46

---

2009. május 7., csütörtökA Lisszaboni Szerződés pénzügyi vonatkozásai

P6_TA(2009)0374

Az Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a Lisszaboni Szerződés pénzügyi vonatkozásairól (2008/2054(INI))

2010/C 212 E/09

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződést és az Európai Közösséget létrehozó szerződést módosító, 2007. december 13-án aláírt Lisszaboni Szerződésre (továbbiakban: a Lisszaboni Szerződés),

tekintettel az Egységes Európai Okmánnyal, valamint a Maastrichti, az Amszterdami és a Nizzai Szerződéssel módosított, az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről (1),

tekintettel 2003. március 11-i állásfoglalására a költségvetési eljárás reformjáról: lehetséges alternatívák, tekintettel a szerződések felülvizsgálatára (2),

tekintettel 2007. március 29-i állásfoglalására az Európai Unió saját forrásainak jövőjéről (3),

tekintettel 2005. június 8-i állásfoglalására a kibővített Unió politikai kihívásairól és költségvetési eszközeiről (2007-2013) (4),

tekintettel a 2008. december 11–12-i Európai Tanács következtetéseire a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos munka újraindításához való megközelítésről,

tekintettel eljárási szabályzatának 45. cikkére,

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A6-0183/2009),

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés mélyreható változtatásokat vezet be az Unió finanszírozásában, különösen az intézményközi kapcsolatok és a döntéshozatali eljárások tekintetében, |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés mélyreható változtatásokat vezet be az Unió finanszírozásában, különösen az intézményközi kapcsolatok és a döntéshozatali eljárások tekintetében,

| B. | mivel a Szerződés egyértelmű hierarchiát állít fel az Unió pénzügyi és költségvetési életére irányadó alapvető aktusok között, ily módon elősegítve a döntéshozatali rendszer nagyon is szükséges tisztázását, |
| --- | --- |

B.

mivel a Szerződés egyértelmű hierarchiát állít fel az Unió pénzügyi és költségvetési életére irányadó alapvető aktusok között, ily módon elősegítve a döntéshozatali rendszer nagyon is szükséges tisztázását,

| C. | mivel a többéves pénzügyi keret, amely az Unió politikai prioritásait több éven keresztül programozott kiadásokra fordítja le, és meghatározza az Unió kiadásainak plafonértékét egy adott időszakra vonatkozóan, a Lisszaboni Szerződésben jogilag kötelező erejű aktussá válik, amely egy, a többéves pénzügyi keretet meghatározó rendelet elfogadására vonatkozó új speciális jogalapon alapul, |
| --- | --- |

C.

mivel a többéves pénzügyi keret, amely az Unió politikai prioritásait több éven keresztül programozott kiadásokra fordítja le, és meghatározza az Unió kiadásainak plafonértékét egy adott időszakra vonatkozóan, a Lisszaboni Szerződésben jogilag kötelező erejű aktussá válik, amely egy, a többéves pénzügyi keretet meghatározó rendelet elfogadására vonatkozó új speciális jogalapon alapul,

| D. | mivel az a tény, hogy egyfelől a pénzügyi keretek, másfelől az Európai Parlament törvényhozási ciklusa és a Bizottság megbízatásának időszaka nem esik egybe, mindeddig azt eredményezte, hogy a Parlament meg volt fosztva költségvetési hatáskörének egy részétől, mert gyakran kötve van az előző parlamenti ciklus alatt tárgyalt és elfogadott pénzügyi kerethez, |
| --- | --- |

D.

mivel az a tény, hogy egyfelől a pénzügyi keretek, másfelől az Európai Parlament törvényhozási ciklusa és a Bizottság megbízatásának időszaka nem esik egybe, mindeddig azt eredményezte, hogy a Parlament meg volt fosztva költségvetési hatáskörének egy részétől, mert gyakran kötve van az előző parlamenti ciklus alatt tárgyalt és elfogadott pénzügyi kerethez,

| E. | mivel, ha nem történik változás az ütemezésben, néhány Parlamentnek soha nem lesz módja alapvető költségvetési döntések meghozatalára, mivel az elődeik által elfogadott pénzügyi keret kiterjed a teljes szóban forgó parlamenti ciklusra, |
| --- | --- |

E.

mivel, ha nem történik változás az ütemezésben, néhány Parlamentnek soha nem lesz módja alapvető költségvetési döntések meghozatalára, mivel az elődeik által elfogadott pénzügyi keret kiterjed a teljes szóban forgó parlamenti ciklusra,

| F. | mivel az egyes költségvetési tételekben jelenleg rendelkezésre álló kevés mozgástér és a rugalmassági mechanizmusokra előirányzott jelentéktelen összegek nagyon megnehezítik az Unió számára, hogy megfelelő választ adhasson a váratlan politikai eseményekre, és ez az éves költségvetési eljárást megfoszthatja értelmétől, |
| --- | --- |

F.

mivel az egyes költségvetési tételekben jelenleg rendelkezésre álló kevés mozgástér és a rugalmassági mechanizmusokra előirányzott jelentéktelen összegek nagyon megnehezítik az Unió számára, hogy megfelelő választ adhasson a váratlan politikai eseményekre, és ez az éves költségvetési eljárást megfoszthatja értelmétől,

| G. | mivel a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése megköveteli, hogy az Unió pénzügyi és költségvetési döntéseiért felelős intézmények megállapodásra jussanak az új jogi aktusokkal és az új döntéshozatali eljárásokkal bevezetett mechanizmusokra történő optimális áttérésről, |
| --- | --- |

G.

mivel a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése megköveteli, hogy az Unió pénzügyi és költségvetési döntéseiért felelős intézmények megállapodásra jussanak az új jogi aktusokkal és az új döntéshozatali eljárásokkal bevezetett mechanizmusokra történő optimális áttérésről,

| H. | mivel a Gazdasági és Monetáris Unió zavartalan működése érdekében az EU költségvetését figyelembe kell venni a tagállamok költségvetési stratégiáinak koordinálása során, |
| --- | --- |

H.

mivel a Gazdasági és Monetáris Unió zavartalan működése érdekében az EU költségvetését figyelembe kell venni a tagállamok költségvetési stratégiáinak koordinálása során,

| I. | mivel a 2008. december 11-12-i Európai Tanács megerősítette, hogy szükség van a Lisszaboni Szerződésre a kibővült Unió hatékonyabb és demokratikusabb működésének – beleértve a nemzetközi ügyekben is – elősegítése érdekében, és mivel meghatározta a megközelítést és a jogi garanciákat, amelyek kezelni tudják az ír választók által kinyilvánított aggályokat, annak érdekében, hogy a Lisszaboni Szerződés 2009 végéig hatályba léphessen, tiszteletben tartva ugyanakkor a Szerződések céljait és célkitűzéseit, |
| --- | --- |

I.

mivel a 2008. december 11-12-i Európai Tanács megerősítette, hogy szükség van a Lisszaboni Szerződésre a kibővült Unió hatékonyabb és demokratikusabb működésének – beleértve a nemzetközi ügyekben is – elősegítése érdekében, és mivel meghatározta a megközelítést és a jogi garanciákat, amelyek kezelni tudják az ír választók által kinyilvánított aggályokat, annak érdekében, hogy a Lisszaboni Szerződés 2009 végéig hatályba léphessen, tiszteletben tartva ugyanakkor a Szerződések céljait és célkitűzéseit,

Átfogó értékelés

| 1. | üdvözli a Lisszaboni Szerződés által az Unió pénzügyeinek demokratikus ellenőrzése és átláthatósága terén elért eredményeket; felhívja a figyelmet arra, hogy az intézményközi egyeztetési mechanizmusokat és a belső együttműködési eljárásokat szükséges megerősíteni és adaptálni annak érdekében, hogy a Parlament teljes mértékben gyakorolhassa új hatásköreit; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Lisszaboni Szerződés által az Unió pénzügyeinek demokratikus ellenőrzése és átláthatósága terén elért eredményeket; felhívja a figyelmet arra, hogy az intézményközi egyeztetési mechanizmusokat és a belső együttműködési eljárásokat szükséges megerősíteni és adaptálni annak érdekében, hogy a Parlament teljes mértékben gyakorolhassa új hatásköreit;

Saját források

| 2. | sajnálja, hogy az Unió saját forrásai tekintetében a tagállamok nem éltek azzal a lehetőséggel, hogy létrehozzák a tényleges saját források méltányosabb, átláthatóbb, a polgárok által könnyebben megérthető és egy demokratikusabb döntéshozatali eljárásnak alávetett rendszerét; |
| --- | --- |

2.

sajnálja, hogy az Unió saját forrásai tekintetében a tagállamok nem éltek azzal a lehetőséggel, hogy létrehozzák a tényleges saját források méltányosabb, átláthatóbb, a polgárok által könnyebben megérthető és egy demokratikusabb döntéshozatali eljárásnak alávetett rendszerét;

| 3. | különösen sajnálja, hogy nem történt előrelépés a tekintetben, hogy a Parlament részt vehessen az Unió rendelkezésére álló saját források korlátai és jellege meghatározásának folyamatában; rámutat arra, hogy a bevételekre vonatkozó döntéshozatal és a kiadásokra vonatkozó döntéshozatal továbbra is külön van választva; |
| --- | --- |

3.

különösen sajnálja, hogy nem történt előrelépés a tekintetben, hogy a Parlament részt vehessen az Unió rendelkezésére álló saját források korlátai és jellege meghatározásának folyamatában; rámutat arra, hogy a bevételekre vonatkozó döntéshozatal és a kiadásokra vonatkozó döntéshozatal továbbra is külön van választva;

| 4. | üdvözli azonban az erőfeszítéseket annak biztosítására, hogy a saját forrásokra vonatkozó határozat végrehajtási intézkedéseinek elfogadására olyan sajátos jogalkotási eljárással kerülhet sor, ahol a Tanács csak a Parlament egyetértésének beszerzése után dönthet minősített többséggel; |
| --- | --- |

4.

üdvözli azonban az erőfeszítéseket annak biztosítására, hogy a saját forrásokra vonatkozó határozat végrehajtási intézkedéseinek elfogadására olyan sajátos jogalkotási eljárással kerülhet sor, ahol a Tanács csak a Parlament egyetértésének beszerzése után dönthet minősített többséggel;

| 5. | felhívja a Tanácsot, hogy ahol lehet, ezt a mechanizmust alkalmazza a döntéshozatali eljárás rugalmasabbá tétele érdekében; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Tanácsot, hogy ahol lehet, ezt a mechanizmust alkalmazza a döntéshozatali eljárás rugalmasabbá tétele érdekében;

Többéves pénzügyi keret

| 6. | üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés formális státuszt adott a többéves pénzügyi keretnek, amely jogilag kötelező erejű aktussá válik; rámutat arra, hogy a többéves pénzügyi keret ütemezi az Unió kiadásait, és megállapítja az uniós költekezés plafonértékét egy adott időszakra vonatkozóan, hozzájárulva ily módon a költségvetési fegyelem megerősítéséhez; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés formális státuszt adott a többéves pénzügyi keretnek, amely jogilag kötelező erejű aktussá válik; rámutat arra, hogy a többéves pénzügyi keret ütemezi az Unió kiadásait, és megállapítja az uniós költekezés plafonértékét egy adott időszakra vonatkozóan, hozzájárulva ily módon a költségvetési fegyelem megerősítéséhez;

| 7. | üdvözli azt a tényt, hogy a többéves pénzügyi keretet megállapító rendeletet a Parlamentnek és a Tanácsnak együtt kell majd jóváhagynia, egy speciális eljárás keretében; |
| --- | --- |

7.

üdvözli azt a tényt, hogy a többéves pénzügyi keretet megállapító rendeletet a Parlamentnek és a Tanácsnak együtt kell majd jóváhagynia, egy speciális eljárás keretében;

| 8. | sajnálja azonban, hogy a Lisszaboni Szerződés fenntartotta azt a követelményt, hogy a Tanácsnak egyhangúlag kell eljárnia a többéves pénzügyi keret elfogadásakor, ami a döntéshozatali eljárást nagyon nehézkessé teszi, és a „legkisebb közös nevezőn” alapuló tárgyalásokat ösztönzi; sürgeti ezért az Európai Tanácsot, hogy amint lehetséges éljen azon rendelkezés alkalmazásával, amely lehetővé teszi számára - egyhangú döntéshozatallal - a minősített többségű szavazásra való áttérést a többéves pénzügyi keret elfogadásakor; |
| --- | --- |

8.

sajnálja azonban, hogy a Lisszaboni Szerződés fenntartotta azt a követelményt, hogy a Tanácsnak egyhangúlag kell eljárnia a többéves pénzügyi keret elfogadásakor, ami a döntéshozatali eljárást nagyon nehézkessé teszi, és a „legkisebb közös nevezőn” alapuló tárgyalásokat ösztönzi; sürgeti ezért az Európai Tanácsot, hogy amint lehetséges éljen azon rendelkezés alkalmazásával, amely lehetővé teszi számára - egyhangú döntéshozatallal - a minősített többségű szavazásra való áttérést a többéves pénzügyi keret elfogadásakor;

| 9. | sajnálja továbbá, hogy az új eljárásban a Parlament csupán jóváhagyási joggal rendelkezik, és nem valódi együttdöntési jogkörrel; hangsúlyozza azonban, hogy a Lisszaboni Szerződés előírja az intézmények számára, hogy az egész eljárás során tegyenek meg minden szükséges intézkedést a végső siker biztosítása érdekében; felhívja ezért a Tanácsot, hogy már az eljárás kezdetén mutasson hajlandóságot strukturált politikai párbeszéd kialakítására a Parlamenttel az utóbbi prioritásainak teljes mértékű figyelembe vétele érdekében; |
| --- | --- |

9.

sajnálja továbbá, hogy az új eljárásban a Parlament csupán jóváhagyási joggal rendelkezik, és nem valódi együttdöntési jogkörrel; hangsúlyozza azonban, hogy a Lisszaboni Szerződés előírja az intézmények számára, hogy az egész eljárás során tegyenek meg minden szükséges intézkedést a végső siker biztosítása érdekében; felhívja ezért a Tanácsot, hogy már az eljárás kezdetén mutasson hajlandóságot strukturált politikai párbeszéd kialakítására a Parlamenttel az utóbbi prioritásainak teljes mértékű figyelembe vétele érdekében;

| 10. | megjegyzi, hogy a Lisszaboni Szerződés úgy rendelkezik, hogy a többéves pénzügyi keret nem csupán „a kötelezettségvállalási előirányzatok éves felső határértékeit [határozza meg] kiadási kategóriánként és a kifizetési előirányzatok éves felső határértékét”, hanem megállapítja „az éves költségvetési eljárás zavartalan lefolytatásához szükséges bármely egyéb rendelkezéseket” is (5); |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy a Lisszaboni Szerződés úgy rendelkezik, hogy a többéves pénzügyi keret nem csupán „a kötelezettségvállalási előirányzatok éves felső határértékeit [határozza meg] kiadási kategóriánként és a kifizetési előirányzatok éves felső határértékét”, hanem megállapítja „az éves költségvetési eljárás zavartalan lefolytatásához szükséges bármely egyéb rendelkezéseket” is (5);

A többéves pénzügyi keret időtartama

| 11. | üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés lehetővé teszi az öt évre szóló pénzügyi tervezést, ily módon, ha a szükséges változtatásokat bevezetik, a többéves pénzügyi keret egybeeshet a lehető legnagyobb mértékben a Parlament és a Bizottság mandátumával, amint azt a demokratikus logika megköveteli; hangsúlyozza, hogy sajátos mechanizmusokra lehet szükség a hosszabb távú pénzügyi időszakokra szóló egyedi politikák igényeinek való megfeleléshez; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés lehetővé teszi az öt évre szóló pénzügyi tervezést, ily módon, ha a szükséges változtatásokat bevezetik, a többéves pénzügyi keret egybeeshet a lehető legnagyobb mértékben a Parlament és a Bizottság mandátumával, amint azt a demokratikus logika megköveteli; hangsúlyozza, hogy sajátos mechanizmusokra lehet szükség a hosszabb távú pénzügyi időszakokra szóló egyedi politikák igényeinek való megfeleléshez;

| 12. | támogatja ezért az öt évre szóló többéves költségvetési keretre való áttérést, tisztában van azonban azzal, hogy nehéz lehet biztosítani a többéves pénzügyi keret, valamint az Európai Parlament és a Bizottság mandátumának teljes mértékű egybeesését, mivel úgy véli, hogy legalább egyéves tárgyalási időszakra lehet szükség annak lehetővé tételéhez, hogy minden egyes új Parlament és minden egyes új Bizottság alapvető pénzügypolitikai döntéseket hozhasson megbízatásának ideje alatt; |
| --- | --- |

12.

támogatja ezért az öt évre szóló többéves költségvetési keretre való áttérést, tisztában van azonban azzal, hogy nehéz lehet biztosítani a többéves pénzügyi keret, valamint az Európai Parlament és a Bizottság mandátumának teljes mértékű egybeesését, mivel úgy véli, hogy legalább egyéves tárgyalási időszakra lehet szükség annak lehetővé tételéhez, hogy minden egyes új Parlament és minden egyes új Bizottság alapvető pénzügypolitikai döntéseket hozhasson megbízatásának ideje alatt;

| 13. | nagyon kedvező véleménye van a többéves pénzügyi keretnek egy átfogó intézményközi stratégiai tervezési logikába való integrálásáról – mely megközelítést ráadásul a Lisszaboni Szerződés is megerősíti –, amint azt az Alkotmányügyi Bizottság intézményi egyensúlyról szóló jelentése (6) is javasolja; |
| --- | --- |

13.

nagyon kedvező véleménye van a többéves pénzügyi keretnek egy átfogó intézményközi stratégiai tervezési logikába való integrálásáról – mely megközelítést ráadásul a Lisszaboni Szerződés is megerősíti –, amint azt az Alkotmányügyi Bizottság intézményi egyensúlyról szóló jelentése (6) is javasolja;

| 14. | támogatja az említett jelentésben megfogalmazott javaslatot, hogy a biztosok új kollégiuma a „megbízatásának időszakára szóló program” benyújtásakor terjesszen elő javaslatokat a pénzügyi keretre vonatkozó irányvonalakról, amelyeket szükségesnek tart a mandátumára szóló politikai prioritások teljesítéséhez - mely prioritásokat a többéves költségvetési keretben tett javaslatai alapján kell kidolgozni, mihelyt megállapodás születik az intézmények között a parlamenti ciklusra szóló programról; |
| --- | --- |

14.

támogatja az említett jelentésben megfogalmazott javaslatot, hogy a biztosok új kollégiuma a „megbízatásának időszakára szóló program” benyújtásakor terjesszen elő javaslatokat a pénzügyi keretre vonatkozó irányvonalakról, amelyeket szükségesnek tart a mandátumára szóló politikai prioritások teljesítéséhez - mely prioritásokat a többéves költségvetési keretben tett javaslatai alapján kell kidolgozni, mihelyt megállapodás születik az intézmények között a parlamenti ciklusra szóló programról;

| 15. | úgy véli továbbá, hogy a plenáris vitákon és a parlamenti bizottságok előtti meghallgatásokon a Bizottság elnöki tisztségére jelölt személynek már abban a helyzetben kell lennie, hogy fel tudja vázolni az új Bizottság által megvalósítani kívánt politikai célkitűzések várható pénzügyi következményeit; |
| --- | --- |

15.

úgy véli továbbá, hogy a plenáris vitákon és a parlamenti bizottságok előtti meghallgatásokon a Bizottság elnöki tisztségére jelölt személynek már abban a helyzetben kell lennie, hogy fel tudja vázolni az új Bizottság által megvalósítani kívánt politikai célkitűzések várható pénzügyi következményeit;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a fent említett ötéves pénzügyi tervezésre való áttérés a jelenlegi többéves pénzügyi keret 2016 végéig történő meghosszabbítását igényelheti azért, hogy a következő öt évre szóló többéves pénzügyi keret legkésőbb 2017 elején hatályba léphessen (7); azt ajánlja, hogy a következő többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalásokat mindenképpen zárják le még 2016 első harmadévének végéig, hogy a 2017-re vonatkozó költségvetési eljárást már a 2017-ben hatályban lévő pénzügyi keret paraméterein belül lehessen lefolytatni; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a fent említett ötéves pénzügyi tervezésre való áttérés a jelenlegi többéves pénzügyi keret 2016 végéig történő meghosszabbítását igényelheti azért, hogy a következő öt évre szóló többéves pénzügyi keret legkésőbb 2017 elején hatályba léphessen (7); azt ajánlja, hogy a következő többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalásokat mindenképpen zárják le még 2016 első harmadévének végéig, hogy a 2017-re vonatkozó költségvetési eljárást már a 2017-ben hatályban lévő pénzügyi keret paraméterein belül lehessen lefolytatni;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a tárgyalásokat úgy kell lefolytatni, hogy az intézmények már az új többéves pénzügyi keret 2016-os hatályba lépésével számolhassanak; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a tárgyalásokat úgy kell lefolytatni, hogy az intézmények már az új többéves pénzügyi keret 2016-os hatályba lépésével számolhassanak;

| 18. | úgy véli, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret meghosszabbítását és kiigazítását is meg kell vizsgálni a következő félidős felülvizsgálat 2010-ben sorra kerülő elvégzése során; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret meghosszabbítását és kiigazítását is meg kell vizsgálni a következő félidős felülvizsgálat 2010-ben sorra kerülő elvégzése során;

Rugalmasság

| 19. | hangsúlyozza, hogy a többéves költségvetési keret jogilag kötelező jellege minden eddiginél nagyobb rugalmasságot követel, hogy az Unió kellően rugalmasan és hatékonyan reagálhasson a váratlan kihívásokra az Európai Unión belül és kívül egyaránt; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a többéves költségvetési keret jogilag kötelező jellege minden eddiginél nagyobb rugalmasságot követel, hogy az Unió kellően rugalmasan és hatékonyan reagálhasson a váratlan kihívásokra az Európai Unión belül és kívül egyaránt;

| 20. | felhívja a figyelmet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés rendelkezik a meglévő többéves pénzügyi keret legutolsó évre vonatkozó plafonértékeinek és egyéb rendelkezéseinek meghosszabbításáról, amennyiben az új többéves pénzügyi keretet nem fogadják el az előző keret lejárata előtt; ezt további érvnek tekinti a fokozott rugalmasság javára; |
| --- | --- |

20.

felhívja a figyelmet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés rendelkezik a meglévő többéves pénzügyi keret legutolsó évre vonatkozó plafonértékeinek és egyéb rendelkezéseinek meghosszabbításáról, amennyiben az új többéves pénzügyi keretet nem fogadják el az előző keret lejárata előtt; ezt további érvnek tekinti a fokozott rugalmasság javára;

| 21. | ezzel összefüggésben hangsúlyozza a rugalmassági mechanizmusok megerősítésének fontosságát az egyes tételeken belül és azok között, valamint egyedi rugalmassági eszközök révén, amelyek a határösszegeken túl is mozgósíthatóak; |
| --- | --- |

21.

ezzel összefüggésben hangsúlyozza a rugalmassági mechanizmusok megerősítésének fontosságát az egyes tételeken belül és azok között, valamint egyedi rugalmassági eszközök révén, amelyek a határösszegeken túl is mozgósíthatóak;

| 22. | rámutat arra, hogy a Költségvetési Bizottság ismertetni fogja nézeteit e kérdésekről a 2007–2013-as pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról szóló jelentésének elfogadásakor; |
| --- | --- |

22.

rámutat arra, hogy a Költségvetési Bizottság ismertetni fogja nézeteit e kérdésekről a 2007–2013-as pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról szóló jelentésének elfogadásakor;

Áttérés az intézményközi megállapodásról a többéves pénzügyi keretre

| 23. | felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy az intézmények még a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése előtt megfelelő időben megállapodásra jussanak a jelenlegi intézményközi megállapodásról egy jogalkotási aktusba foglalt többéves pénzügyi keretre történő áttérés mechanizmusáról, amint azt a Lisszaboni Szerződés előírja; emlékeztet arra, hogy a nemzeti parlamenteknek nyolc hétre van szükségük a jogalkotási aktusok tervezetének ellenőrzéséhez; |
| --- | --- |

23.

felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy az intézmények még a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése előtt megfelelő időben megállapodásra jussanak a jelenlegi intézményközi megállapodásról egy jogalkotási aktusba foglalt többéves pénzügyi keretre történő áttérés mechanizmusáról, amint azt a Lisszaboni Szerződés előírja; emlékeztet arra, hogy a nemzeti parlamenteknek nyolc hétre van szükségük a jogalkotási aktusok tervezetének ellenőrzéséhez;

| 24. | ezzel összefüggésben úgy véli, hogy meg kell állapodni az intézményközi megállapodásnak jelenleg részét képező rendelkezések közül, melyeket kell átvinni a többéves pénzügyi keretbe, melyeket kell a jövőbeli pénzügyi rendeletbe integrálni, és melyek indokolhatják egy költségvetési együttműködésről szóló – esetleg új rendelkezésekkel kibővített – intézményközi megállapodás fenntartását; rámutat arra, hogy a jelenlegi intézményközi megállapodás rendelkezéseinek ezen felosztási folyamata figyelembe kell, hogy vegye a magában a Lisszaboni Szerződésben meghatározott kritériumokat; |
| --- | --- |

24.

ezzel összefüggésben úgy véli, hogy meg kell állapodni az intézményközi megállapodásnak jelenleg részét képező rendelkezések közül, melyeket kell átvinni a többéves pénzügyi keretbe, melyeket kell a jövőbeli pénzügyi rendeletbe integrálni, és melyek indokolhatják egy költségvetési együttműködésről szóló – esetleg új rendelkezésekkel kibővített – intézményközi megállapodás fenntartását; rámutat arra, hogy a jelenlegi intézményközi megállapodás rendelkezéseinek ezen felosztási folyamata figyelembe kell, hogy vegye a magában a Lisszaboni Szerződésben meghatározott kritériumokat;

Éves költségvetési eljárás

| 25. | melegen üdvözli a kötelező kiadások (KK) és a nem kötelező kiadások (NKK) közötti különbségtétel eltörlését, aminek eredményeként a Parlamentnek immár joga van döntést hozni az Unió valamennyi kiadására vonatkozóan, a Tanáccsal egyenlő jogkörben; |
| --- | --- |

25.

melegen üdvözli a kötelező kiadások (KK) és a nem kötelező kiadások (NKK) közötti különbségtétel eltörlését, aminek eredményeként a Parlamentnek immár joga van döntést hozni az Unió valamennyi kiadására vonatkozóan, a Tanáccsal egyenlő jogkörben;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a KK és az NKK közötti különbségtétel eltörlése nem sérti az Uniónak a pénzügyi kötelezettségvállalásai betartására vonatkozó kötelezettségét, és üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés elismeri, hogy a Parlament, a Tanács és a Bizottság feladata biztosítani, hogy „az Unió harmadik felekkel szembeni jogi kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges pénzügyi eszközök rendelkezésre álljanak” (8); |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a KK és az NKK közötti különbségtétel eltörlése nem sérti az Uniónak a pénzügyi kötelezettségvállalásai betartására vonatkozó kötelezettségét, és üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés elismeri, hogy a Parlament, a Tanács és a Bizottság feladata biztosítani, hogy „az Unió harmadik felekkel szembeni jogi kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges pénzügyi eszközök rendelkezésre álljanak” (8);

| 27. | megjegyzi, hogy az éves költségvetési eljárásban hozott változásoknak az eljárás egyszerűsítését kell szolgálniuk, azzal, hogy meghatározzák az egyes intézmények általi egy olvasat elvét, és bevezetnek számos olyan mechanizmust, amelyek célja, hogy megkönnyítsék a költségvetési hatóság két ága számára a megállapodás elérését; hangsúlyozza, hogy e változásoknak a bürokrácia csökkenéséhez kell vezetniük; |
| --- | --- |

27.

megjegyzi, hogy az éves költségvetési eljárásban hozott változásoknak az eljárás egyszerűsítését kell szolgálniuk, azzal, hogy meghatározzák az egyes intézmények általi egy olvasat elvét, és bevezetnek számos olyan mechanizmust, amelyek célja, hogy megkönnyítsék a költségvetési hatóság két ága számára a megállapodás elérését; hangsúlyozza, hogy e változásoknak a bürokrácia csökkenéséhez kell vezetniük;

A Bizottság szerepe

| 28. | hangsúlyozza a Bizottságra ruházott szerep megerősítését; a Bizottság kezdeményezési jogot kap a költségvetési szférában, és módosíthatja a költségvetés-tervezetét mindaddig, amíg az egyeztető bizottságot össze nem hívják; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza a Bizottságra ruházott szerep megerősítését; a Bizottság kezdeményezési jogot kap a költségvetési szférában, és módosíthatja a költségvetés-tervezetét mindaddig, amíg az egyeztető bizottságot össze nem hívják;

| 29. | üdvözli, hogy a Szerződés is elismeri, hogy a Bizottság feladata minden szükséges kezdeményezés megtétele a Parlament és a Tanács álláspontjának összeegyeztetése érdekében az egyeztető bizottság eljárása során, felkéri tehát a Bizottságot, hogy töltse be teljes mértékben közvetítői szerepét a Parlament és a Tanács között a megállapodás biztosítása céljából; |
| --- | --- |

29.

üdvözli, hogy a Szerződés is elismeri, hogy a Bizottság feladata minden szükséges kezdeményezés megtétele a Parlament és a Tanács álláspontjának összeegyeztetése érdekében az egyeztető bizottság eljárása során, felkéri tehát a Bizottságot, hogy töltse be teljes mértékben közvetítői szerepét a Parlament és a Tanács között a megállapodás biztosítása céljából;

Teljesen új megközelítés

| 30. | felhívja a figyelmet arra, hogy az új eljárás a költségvetési tervezetnek csupán egyetlen olvasatáról rendelkezik minden egyes intézmény részéről; hangsúlyozza, hogy az új eljárás és az egy olvasat de facto nem fogja többé lehetővé tenni az intézmények számára, hogy álláspontjukat második olvasatban kiigazítsák, amint azt eddig megtehették; meg van győződve tehát arról, hogy ez az eljárás meg fogja követelni a Parlamenttől, hogy politikai prioritásait még egy korábbi szakaszban finomítsa, és hogy ennek megfelelően adaptálja operatív megközelítését és szervezési mechanizmusait annak érdekében, hogy elérhesse valamennyi kitűzött célját; |
| --- | --- |

30.

felhívja a figyelmet arra, hogy az új eljárás a költségvetési tervezetnek csupán egyetlen olvasatáról rendelkezik minden egyes intézmény részéről; hangsúlyozza, hogy az új eljárás és az egy olvasat de facto nem fogja többé lehetővé tenni az intézmények számára, hogy álláspontjukat második olvasatban kiigazítsák, amint azt eddig megtehették; meg van győződve tehát arról, hogy ez az eljárás meg fogja követelni a Parlamenttől, hogy politikai prioritásait még egy korábbi szakaszban finomítsa, és hogy ennek megfelelően adaptálja operatív megközelítését és szervezési mechanizmusait annak érdekében, hogy elérhesse valamennyi kitűzött célját;

| 31. | rámutat arra, hogy ezt az egy olvasatot kell felhasználni a Parlament politikai prioritásainak érvényesítésére, és ennek az olvasatnak a Tanáccsal való megállapodás lehetőségét is biztosítania kell, mire az egyeztető bizottság befejezi a munkáját (vagy lehetővé kell tenni, hogy a Parlament nagy többséggel újra elfogadhassa a módosításait, ha a Parlament jóváhagyja, a Tanács viszont elutasítja az egyeztető bizottság által készített szöveget); |
| --- | --- |

31.

rámutat arra, hogy ezt az egy olvasatot kell felhasználni a Parlament politikai prioritásainak érvényesítésére, és ennek az olvasatnak a Tanáccsal való megállapodás lehetőségét is biztosítania kell, mire az egyeztető bizottság befejezi a munkáját (vagy lehetővé kell tenni, hogy a Parlament nagy többséggel újra elfogadhassa a módosításait, ha a Parlament jóváhagyja, a Tanács viszont elutasítja az egyeztető bizottság által készített szöveget);

| 32. | ezzel összefüggésben hangsúlyozza a jelenlegihez hasonló pragmatikus menetrend betartásának fontosságát, sürgetve ugyanakkor, hogy az egyeztetést időben kell kezdeményezni; rámutat továbbá arra, hogy az intézmények közötti informális párbeszédet szolgáló mechanizmusok bevezetése lényeges a megállapodás elősegítéséhez még mielőtt az eljárás megkezdődik, majd alatta is végig; |
| --- | --- |

32.

ezzel összefüggésben hangsúlyozza a jelenlegihez hasonló pragmatikus menetrend betartásának fontosságát, sürgetve ugyanakkor, hogy az egyeztetést időben kell kezdeményezni; rámutat továbbá arra, hogy az intézmények közötti informális párbeszédet szolgáló mechanizmusok bevezetése lényeges a megállapodás elősegítéséhez még mielőtt az eljárás megkezdődik, majd alatta is végig;

| 33. | meggyőződése, hogy a Lisszaboni Szerződés megerősíti a Parlament hatásköreit, feltéve, hogy a Parlament biztosítja magának az eszközöket mind a szorosabb menetrend, mind pedig az új eljárás bevezetéséből fakadó, alapos előzetes tervezés iránti nagyobb igény hatékony kezeléséhez; |
| --- | --- |

33.

meggyőződése, hogy a Lisszaboni Szerződés megerősíti a Parlament hatásköreit, feltéve, hogy a Parlament biztosítja magának az eszközöket mind a szorosabb menetrend, mind pedig az új eljárás bevezetéséből fakadó, alapos előzetes tervezés iránti nagyobb igény hatékony kezeléséhez;

| 34. | véleménye szerint az első egyeztető ülést megelőző parlamenti állásfoglalás a jövőben fokozott jelentőséggel bír majd, mivel ez által a Parlament formálisan is kinyilváníthatja a következő költségvetési évre vonatkozó költségvetési prioritásait, anélkül, hogy kötnék a Tanács költségvetési tervezetre vonatkozó álláspontjával kapcsolatos taktikai megfontolások; úgy véli, hogy ez az állásfoglalás ily módon világos képet fog adni a többi intézménynek a Parlament prioritásairól még az intézményközi tárgyalások megkezdése előtt; hozzáteszi, hogy ez lehetőséget teremt az Európai Parlamentnek is, hogy kezdeti iránymutatásokat határozzon meg a kísérleti projektekre és előkészítő tevékenységekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

34.

véleménye szerint az első egyeztető ülést megelőző parlamenti állásfoglalás a jövőben fokozott jelentőséggel bír majd, mivel ez által a Parlament formálisan is kinyilváníthatja a következő költségvetési évre vonatkozó költségvetési prioritásait, anélkül, hogy kötnék a Tanács költségvetési tervezetre vonatkozó álláspontjával kapcsolatos taktikai megfontolások; úgy véli, hogy ez az állásfoglalás ily módon világos képet fog adni a többi intézménynek a Parlament prioritásairól még az intézményközi tárgyalások megkezdése előtt; hozzáteszi, hogy ez lehetőséget teremt az Európai Parlamentnek is, hogy kezdeti iránymutatásokat határozzon meg a kísérleti projektekre és előkészítő tevékenységekre vonatkozóan;

| 35. | rámutat arra, hogy ezek a prioritások igen hasznosak lesznek a Parlamentnek is, mind a költségvetési tervezet első olvasatára vonatkozó iránymutatásokként, mind pedig tárgyalási mandátumként az egyeztető bizottságba delegált küldöttsége számára; |
| --- | --- |

35.

rámutat arra, hogy ezek a prioritások igen hasznosak lesznek a Parlamentnek is, mind a költségvetési tervezet első olvasatára vonatkozó iránymutatásokként, mind pedig tárgyalási mandátumként az egyeztető bizottságba delegált küldöttsége számára;

| 36. | hangsúlyozza egy trilógus szervezésének fontosságát minden év júliusában annak érdekében, hogy mindegyik intézmény világos képet alkothasson a többi fél prioritásairól, és a Parlament tájékoztathassa a többi intézményt a költségvetés-tervezetről júliusban elfogadandó állásfoglalásának érdemi tartalmáról; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza egy trilógus szervezésének fontosságát minden év júliusában annak érdekében, hogy mindegyik intézmény világos képet alkothasson a többi fél prioritásairól, és a Parlament tájékoztathassa a többi intézményt a költségvetés-tervezetről júliusban elfogadandó állásfoglalásának érdemi tartalmáról;

| 37. | kiemeli a nemzeti parlamentek társbizottságaival való elmélyített párbeszéd kialakításának politikai értékét – mindegyik testület saját jogkörének tiszteletben tartása mellett – a költségvetés-tervezetről és a Parlamentnek az éves költségvetési eljárásra vonatkozó prioritásairól; |
| --- | --- |

37.

kiemeli a nemzeti parlamentek társbizottságaival való elmélyített párbeszéd kialakításának politikai értékét – mindegyik testület saját jogkörének tiszteletben tartása mellett – a költségvetés-tervezetről és a Parlamentnek az éves költségvetési eljárásra vonatkozó prioritásairól;

Egyeztető bizottság

| 38. | hangsúlyozza, hogy az egyeztető bizottságnak a jövőben fontos szerepe lesz olyan testületként, ahol megoldják a költségvetési hatóság két ága közötti politikai nézeteltéréseket; rámutat arra, hogy e bizottság feladata lesz, hogy huszonegy napon belül megállapodást érjen el egy kompromisszumos szövegről, amely hatályba is lép, ha a költségvetési hatóság nem utasítja el; úgy véli, hogy e bizottság tagjainak a legmagasabb politikai szintet kell képviselniük; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy az egyeztető bizottságnak a jövőben fontos szerepe lesz olyan testületként, ahol megoldják a költségvetési hatóság két ága közötti politikai nézeteltéréseket; rámutat arra, hogy e bizottság feladata lesz, hogy huszonegy napon belül megállapodást érjen el egy kompromisszumos szövegről, amely hatályba is lép, ha a költségvetési hatóság nem utasítja el; úgy véli, hogy e bizottság tagjainak a legmagasabb politikai szintet kell képviselniük;

| 39. | üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés meghatározó szerepet biztosít a Parlamentnek az eljárás végén; rámutat arra, hogy:






  — | az egyeztető bizottság szövege („közös tervezet”) nem tekinthető elfogadottnak, ha a Parlament (az összes képviselő többsége) elutasítja azt; |
| --- | --- | --- |

39.

üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés meghatározó szerepet biztosít a Parlamentnek az eljárás végén; rámutat arra, hogy:

—

az egyeztető bizottság szövege („közös tervezet”) nem tekinthető elfogadottnak, ha a Parlament (az összes képviselő többsége) elutasítja azt;

| — | ha a Tanács elutasítja a közös tervezetet, míg a Parlament jóváhagyja, akkor az változatlan formában lép hatályba, vagy a Parlament megerősítheti a költségvetés-tervezet saját olvasata során, minősített többséggel (az összes képviselők többsége és a leadott szavazatok 3/5-e) elfogadott módosításokat; |
| --- | --- |

—

ha a Tanács elutasítja a közös tervezetet, míg a Parlament jóváhagyja, akkor az változatlan formában lép hatályba, vagy a Parlament megerősítheti a költségvetés-tervezet saját olvasata során, minősített többséggel (az összes képviselők többsége és a leadott szavazatok 3/5-e) elfogadott módosításokat;

| 40. | hangsúlyozza, hogy kívánatos lenne, ha a Parlament küldöttségének elnöki tisztét az egyeztető bizottságban a Költségvetési Bizottság elnöke töltené be, tagjai között pedig – amennyiben szükséges, és nem sértve a tagok politikai pártok általi kinevezésének politikai jellegét,– e bizottság tagjain kívül a parlamenti szakbizottságok képviselői is helyet kapnának azokban az esetekben, ahol a táragyalások egy, a politikai területükhöz tartozó konkrét kérdést érintenek; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy kívánatos lenne, ha a Parlament küldöttségének elnöki tisztét az egyeztető bizottságban a Költségvetési Bizottság elnöke töltené be, tagjai között pedig – amennyiben szükséges, és nem sértve a tagok politikai pártok általi kinevezésének politikai jellegét,– e bizottság tagjain kívül a parlamenti szakbizottságok képviselői is helyet kapnának azokban az esetekben, ahol a táragyalások egy, a politikai területükhöz tartozó konkrét kérdést érintenek;

| 41. | felhívja a Tanácsot, hogy jusson gyorsan megállapodásra a Parlamenttel az egyeztető bizottság működésének módjáról; |
| --- | --- |

41.

felhívja a Tanácsot, hogy jusson gyorsan megállapodásra a Parlamenttel az egyeztető bizottság működésének módjáról;

| 42. | a maga részéről úgy véli, hogy az egyeztető bizottságnak legalább kétszer a legmagasabb politikai szinten kellene üléseznie, ha ez szükséges a megállapodás eléréséhez, üléseit pedig egy politikai előkészítő trilógusnak kellene megelőznie, a hagyományos mechanizmusnak megfelelően; megismétli annak szükségességét, hogy a Tanács képviselői e találkozókon politikai tárgyalási mandátummal rendelkezzenek; |
| --- | --- |

42.

a maga részéről úgy véli, hogy az egyeztető bizottságnak legalább kétszer a legmagasabb politikai szinten kellene üléseznie, ha ez szükséges a megállapodás eléréséhez, üléseit pedig egy politikai előkészítő trilógusnak kellene megelőznie, a hagyományos mechanizmusnak megfelelően; megismétli annak szükségességét, hogy a Tanács képviselői e találkozókon politikai tárgyalási mandátummal rendelkezzenek;

| 43. | javasolja, hogy ezeket az eljárásokat egy intézményközi előkészítő munkacsoport készítse elő, amelynek tagjai az általános előadó és a képviselőcsoportok képviselői a Parlament részéről, valamint a soros EU elnökséget betöltő ország állandó képviselője, akit elkísérhetnek a trojka másik két elnökségének képviselői is; |
| --- | --- |

43.

javasolja, hogy ezeket az eljárásokat egy intézményközi előkészítő munkacsoport készítse elő, amelynek tagjai az általános előadó és a képviselőcsoportok képviselői a Parlament részéről, valamint a soros EU elnökséget betöltő ország állandó képviselője, akit elkísérhetnek a trojka másik két elnökségének képviselői is;

| 44. | rámutat továbbá arra, hogy az intézményeknek megállapodásra kell jutniuk az egyeztető bizottság titkárságának összetételéről is, amelynek valószínűleg a költségvetési hatóság két ágának tisztviselői lesznek a tagjai, és a Bizottság segíti a munkájukat; |
| --- | --- |

44.

rámutat továbbá arra, hogy az intézményeknek megállapodásra kell jutniuk az egyeztető bizottság titkárságának összetételéről is, amelynek valószínűleg a költségvetési hatóság két ágának tisztviselői lesznek a tagjai, és a Bizottság segíti a munkájukat;

Mezőgazdasági kérdések

| 45. | felhívja a figyelmet arra, hogy az a szabály, amely szerint a Bizottság az egyeztető bizottság összehívása után többé nem módosíthatja a költésgvetés-tervezetét, kizárja a hagyományos őszi kiigazító levél alkalmazását az agrárpolitikára vonatkozó naprakész előrejelzések és azok költségvetési vonzatainak figyelembe vétele céljából; úgy véli, hogy ilyen körülmények között a legmegfelelőbb eljárás az volna, ha a Bizottság –szükség esetén – speciális költségvetés-módosítási tervezetet nyújtana be (mezőgazdasági költségvetés-módosítás), mihelyt véglegesítették valamennyi mezőgazdasági adatot; |
| --- | --- |

45.

felhívja a figyelmet arra, hogy az a szabály, amely szerint a Bizottság az egyeztető bizottság összehívása után többé nem módosíthatja a költésgvetés-tervezetét, kizárja a hagyományos őszi kiigazító levél alkalmazását az agrárpolitikára vonatkozó naprakész előrejelzések és azok költségvetési vonzatainak figyelembe vétele céljából; úgy véli, hogy ilyen körülmények között a legmegfelelőbb eljárás az volna, ha a Bizottság –szükség esetén – speciális költségvetés-módosítási tervezetet nyújtana be (mezőgazdasági költségvetés-módosítás), mihelyt véglegesítették valamennyi mezőgazdasági adatot;

Kapcsolat a jogalkotó hatósággal

| 46. | hangsúlyozza, hogy a Parlament költségvetési hatáskörének az Unió valamennyi kiadására történő kiterjesztése, párhuzamosan az együttdöntési eljárás szinte minden jogalkotásra történő kiszélesítésével, megköveteli a jogalkotási tevékenység költségvetési dimenziójának fokozottabb figyelembe vételét; ennek fényében lényegesnek tartja a Költségvetési Bizottság és a szektorális szakbizottságok közötti együttműködés fokozását, hogy megfelelő mértékben figyelembe vegyék a Parlament jogalkotási tevékenységének pénzügyi hatását, különösen a többéves pénzügyi keretre és az éves költségvetésre gyakorolt hatását; ennek megfelelően javasolja, hogy a pénzügyi vonatkozású kérdésekkel foglalkozó jogalkotási egyeztető bizottságokban vegyen részt a Költségvetési Bizottság egy tagja is; e célból felhívja a figyelmet a parlamenti reformmal foglalkozó munkacsoport munkájára, nem utolsó sorban a harmadik időközi jelentésben meghatározott parlamenti bizottságok közötti együttműködés sajátos formái tekintetében; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy a Parlament költségvetési hatáskörének az Unió valamennyi kiadására történő kiterjesztése, párhuzamosan az együttdöntési eljárás szinte minden jogalkotásra történő kiszélesítésével, megköveteli a jogalkotási tevékenység költségvetési dimenziójának fokozottabb figyelembe vételét; ennek fényében lényegesnek tartja a Költségvetési Bizottság és a szektorális szakbizottságok közötti együttműködés fokozását, hogy megfelelő mértékben figyelembe vegyék a Parlament jogalkotási tevékenységének pénzügyi hatását, különösen a többéves pénzügyi keretre és az éves költségvetésre gyakorolt hatását; ennek megfelelően javasolja, hogy a pénzügyi vonatkozású kérdésekkel foglalkozó jogalkotási egyeztető bizottságokban vegyen részt a Költségvetési Bizottság egy tagja is; e célból felhívja a figyelmet a parlamenti reformmal foglalkozó munkacsoport munkájára, nem utolsó sorban a harmadik időközi jelentésben meghatározott parlamenti bizottságok közötti együttműködés sajátos formái tekintetében;

| 47. | rámutat továbbá arra, hogy a Lisszaboni Szerződés kiterjeszti az Unió valamennyi intézményére a költségvetési fegyelem érvényesítésének kötelezettségét; rámutat arra, hogy a Parlament eljárási szabályzata már előír egy speciális eljárást ezen elv betartásának biztosítására; megítélése szerint ezt az eljárást működőképesebbé és hatékonyabbá kell tenni; |
| --- | --- |

47.

rámutat továbbá arra, hogy a Lisszaboni Szerződés kiterjeszti az Unió valamennyi intézményére a költségvetési fegyelem érvényesítésének kötelezettségét; rámutat arra, hogy a Parlament eljárási szabályzata már előír egy speciális eljárást ezen elv betartásának biztosítására; megítélése szerint ezt az eljárást működőképesebbé és hatékonyabbá kell tenni;

Költségvetési rendelet

| 48. | üdvözli, hogy a költségvetési rendelet az általános jogalkotási eljárásnak (együttdöntés) megfelelően, a Számvevőszék véleményének kikérése után, a Parlament és a Tanács által elfogadott rendeletté válik; |
| --- | --- |

48.

üdvözli, hogy a költségvetési rendelet az általános jogalkotási eljárásnak (együttdöntés) megfelelően, a Számvevőszék véleményének kikérése után, a Parlament és a Tanács által elfogadott rendeletté válik;

| 49. | rámutat arra, hogy a Lisszaboni Szerződés tartalmazza a jelenlegi intézményközi megállapodás azon rendelkezéseinek azonosítására alkalmazandó főbb rendelkezéseket, amelyeket meg kell tartani a jövőbeli megállapodásban, illetve amelyeket ehelyett a többéves pénzügyi keretbe kell integrálni; |
| --- | --- |

49.

rámutat arra, hogy a Lisszaboni Szerződés tartalmazza a jelenlegi intézményközi megállapodás azon rendelkezéseinek azonosítására alkalmazandó főbb rendelkezéseket, amelyeket meg kell tartani a jövőbeli megállapodásban, illetve amelyeket ehelyett a többéves pénzügyi keretbe kell integrálni;

| 50. | megjegyzi azonban, hogy a költségvetési rendeletbe kellene foglalni valamennyi olyan rendelkezést, amely szükséges a költségvetési eljárás meghatározásához, a Szerződés rendelkezéseivel összhangban (9); úgy véli, hogy ezek a rendelkezések kiterjednének az egyeztető bizottság működésére, az egyeztetést beindító mechanizmusra és természetesen a költségvetési rendelet azon rendelkezéseinek felfrissítésére is, amelyeket közvetlenül érintettek a Lisszaboni Szerződés által bevezetett változások (így a KK és az NKK közötti megkülönböztetés eltörlése, az előirányzatok átvitelére vonatkozó új költségvetési eljárás, stb.); |
| --- | --- |

50.

megjegyzi azonban, hogy a költségvetési rendeletbe kellene foglalni valamennyi olyan rendelkezést, amely szükséges a költségvetési eljárás meghatározásához, a Szerződés rendelkezéseivel összhangban (9); úgy véli, hogy ezek a rendelkezések kiterjednének az egyeztető bizottság működésére, az egyeztetést beindító mechanizmusra és természetesen a költségvetési rendelet azon rendelkezéseinek felfrissítésére is, amelyeket közvetlenül érintettek a Lisszaboni Szerződés által bevezetett változások (így a KK és az NKK közötti megkülönböztetés eltörlése, az előirányzatok átvitelére vonatkozó új költségvetési eljárás, stb.);

| 51. | létfontosságúnak tekinti, hogy az intézmények kellő időben politikai megállapodásra jussanak e kérdésekről, és így, mihelyt hatályba lép a Lisszaboni Szerződés, a költségvetési rendelet megkívánt módosításait mielőbb elfogadhassák az új eljárás alkalmazásával, továbbá, hogy ideiglenes megállapodásokkal tegyék lehetővé a költségvetési eljárás zavartalan folytatását; |
| --- | --- |

51.

létfontosságúnak tekinti, hogy az intézmények kellő időben politikai megállapodásra jussanak e kérdésekről, és így, mihelyt hatályba lép a Lisszaboni Szerződés, a költségvetési rendelet megkívánt módosításait mielőbb elfogadhassák az új eljárás alkalmazásával, továbbá, hogy ideiglenes megállapodásokkal tegyék lehetővé a költségvetési eljárás zavartalan folytatását;

| 52. | felhívja a Bizottságot, hogy kellő időben terjesszen elő javaslatot, amely lehetővé teszi a Parlament és a Tanács számára, hogy megállapodásra jussanak a jelenlegi intézményközi megállapodás érdemi rendelkezéseinek azonosítására alkalmas, a 49. bekezdésben említett kritériumok alkalmazásáról; |
| --- | --- |

52.

felhívja a Bizottságot, hogy kellő időben terjesszen elő javaslatot, amely lehetővé teszi a Parlament és a Tanács számára, hogy megállapodásra jussanak a jelenlegi intézményközi megállapodás érdemi rendelkezéseinek azonosítására alkalmas, a 49. bekezdésben említett kritériumok alkalmazásáról;

| 53. | úgy véli, hogy a költségvetési rendelet ezen változtatásait szigorúan külön kell tartani a rendelet 2010-re előirányozott hároméves felülvizsgálatától; |
| --- | --- |

53.

úgy véli, hogy a költségvetési rendelet ezen változtatásait szigorúan külön kell tartani a rendelet 2010-re előirányozott hároméves felülvizsgálatától;

Az intézményi változások és az Unió új hatásköreinek költségvetési hatása

| 54. | megállapítja, hogy a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése a bevezetendő intézményi újítások - különösen az Európai Tanács intézménnyé tétele, amit állandó elnökség létrehozása kísér, valamint a főképviselői tisztség és európai külügyi szolgálat létrehozása, mely utóbbi feladata a főképviselő munkájának támogatása lesz - révén is hatással lesz az Unió költségvetésére; |
| --- | --- |

54.

megállapítja, hogy a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése a bevezetendő intézményi újítások - különösen az Európai Tanács intézménnyé tétele, amit állandó elnökség létrehozása kísér, valamint a főképviselői tisztség és európai külügyi szolgálat létrehozása, mely utóbbi feladata a főképviselő munkájának támogatása lesz - révén is hatással lesz az Unió költségvetésére;

| 55. | megerősíti szándékát, hogy mostantól kezdve teljes mértékben gyakorolja költségvetési hatáskörét ezen intézményi újításokkal összefüggésben, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy kellő időben politikai megállapodásra jusson a Tanáccsal az Európai Tanács, és különösen annak állandó elnöksége, valamint a jövőbeli európai külügyi szolgálat finanszírozásáról; hangsúlyozza, hogy e szolgálat finanszírozásával kapcsolatos valamennyi aspektusnak a költségvetési hatóság felügyelete alatt kell maradnia; |
| --- | --- |

55.

megerősíti szándékát, hogy mostantól kezdve teljes mértékben gyakorolja költségvetési hatáskörét ezen intézményi újításokkal összefüggésben, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy kellő időben politikai megállapodásra jusson a Tanáccsal az Európai Tanács, és különösen annak állandó elnöksége, valamint a jövőbeli európai külügyi szolgálat finanszírozásáról; hangsúlyozza, hogy e szolgálat finanszírozásával kapcsolatos valamennyi aspektusnak a költségvetési hatóság felügyelete alatt kell maradnia;

| 56. | rámutat arra, hogy a KKBP és a közös biztonság- és védelmi politika keretében a Lisszaboni Szerződés olyan új eljárások bevezetéséről rendelkezik, amelyek biztosítják az uniós költségvetéshez való gyors hozzáférést és a tagállami hozzájárulások induló alapjának létrehozását; hangsúlyozza azonban, hogy főszabályként az EU minden külső fellépését közösségi előirányzatokból kell finanszírozni, és csak kivételesen – szükséghelyzetben – uniós költségvetésen kívüli hozzájárulások alapján; |
| --- | --- |

56.

rámutat arra, hogy a KKBP és a közös biztonság- és védelmi politika keretében a Lisszaboni Szerződés olyan új eljárások bevezetéséről rendelkezik, amelyek biztosítják az uniós költségvetéshez való gyors hozzáférést és a tagállami hozzájárulások induló alapjának létrehozását; hangsúlyozza azonban, hogy főszabályként az EU minden külső fellépését közösségi előirányzatokból kell finanszírozni, és csak kivételesen – szükséghelyzetben – uniós költségvetésen kívüli hozzájárulások alapján;

| 57. | megállapítja, hogy a Lisszaboni Szerződésnek az Unióra ruházott új speciális hatáskörök miatt is lesz – bár csak korlátozott – pénzügyi hatása; kifejezi készségét arra, hogy megfelelő helyzetben elemezze az új hatáskörök gyakorlásának gyakorlati következményeit; úgy véli, hogy e hatásköröket biztosan nem en bloc hajtják végre a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése után azonnal, hanem inkább fokozatosan, ahogy elkészülnek a releváns jogalkotási javaslatok; úgy véli azonban, hogy ezek finanszírozása nem történhet az Unió jelenlegi tevékenységeinek rovására; |
| --- | --- |

57.

megállapítja, hogy a Lisszaboni Szerződésnek az Unióra ruházott új speciális hatáskörök miatt is lesz – bár csak korlátozott – pénzügyi hatása; kifejezi készségét arra, hogy megfelelő helyzetben elemezze az új hatáskörök gyakorlásának gyakorlati következményeit; úgy véli, hogy e hatásköröket biztosan nem en bloc hajtják végre a Lisszaboni Szerződés hatályba lépése után azonnal, hanem inkább fokozatosan, ahogy elkészülnek a releváns jogalkotási javaslatok; úgy véli azonban, hogy ezek finanszírozása nem történhet az Unió jelenlegi tevékenységeinek rovására;

Koordináció a nemzeti költségvetésekkel

| 58. | meg kívánja hívni a nemzeti parlamenteket, hogy minden évben vegyenek részt egy nyilvános közös vitában a nemzeti és a közösségi költségvetési politikai iránymutatásokról, még az egyes költségvetés-tervezetek parlamenti megvitatását megelőzően, annak érdekében, hogy már a kezdetektől közös keretet hozzanak létre a tagállamok nemzeti politikáinak koordinálására, figyelembe véve ugyanakkor a közösségi hozzájárulást is; |
| --- | --- |

58.

meg kívánja hívni a nemzeti parlamenteket, hogy minden évben vegyenek részt egy nyilvános közös vitában a nemzeti és a közösségi költségvetési politikai iránymutatásokról, még az egyes költségvetés-tervezetek parlamenti megvitatását megelőzően, annak érdekében, hogy már a kezdetektől közös keretet hozzanak létre a tagállamok nemzeti politikáinak koordinálására, figyelembe véve ugyanakkor a közösségi hozzájárulást is;

| 59. | rámutat arra, hogy az EU költségvetési kiadásoknak az Unió főbb célkitűzéseinek fényében történő felosztására vonatkozó döntés szempontjából hasznos tájékoztatást jelentene, ha minden egyes tagállam évente közzétenné azon nemzeti és - adott esetben - regionális költségvetésekből származó előirányzatokat, amelyek hozzájárulnak e célkitűzések eléréséhez; |
| --- | --- |

59.

rámutat arra, hogy az EU költségvetési kiadásoknak az Unió főbb célkitűzéseinek fényében történő felosztására vonatkozó döntés szempontjából hasznos tájékoztatást jelentene, ha minden egyes tagállam évente közzétenné azon nemzeti és - adott esetben - regionális költségvetésekből származó előirányzatokat, amelyek hozzájárulnak e célkitűzések eléréséhez;

*

* *

| 60. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

60.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL C 61. E, 2004.3.10., 143. o.

(3)  HL C 27. E, 2008.1.31., 214. o.

(4)  HL C 124. E, 2006.5.25., 373. o.

(5)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. cikkének (3) bekezdése.

(6)  2009. március 18-i Dehaene jelentés a Lisszaboni Szerződésnek az Európai Unió intézményi egyensúlyának alakulására kifejtett hatásáról (A6-0142/2009).

(7)  A Költségvetési Bizottságnak a 2007-2013-as pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról szóló, 2009. február 26-i jelentéséből (A6-0110/2009) vett alábbi táblázatban leírt modellnek megfelelően:

| év | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| költségvetés elők. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |

év

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

költségvetés elők.

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

| parlamenti ciklus | 2004 / 2009 | 2009 / 2014 | 2014 / 2019 |
| --- | --- | --- | --- |
| többéves pü. keret | felülvizsg. 2007 / 2013 | 2013 / 2016 | 2017 / 2021 |

parlamenti ciklus

2004 / 2009

2009 / 2014

2014 / 2019

többéves pü. keret

felülvizsg. 2007 / 2013

2013 / 2016

2017 / 2021

(8)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 323. cikke.

(9)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint tartalmaznia kell „a pénzügyi szabályokat, amelyek meghatározzák nevezetesen a költségvetés megállapításával és végrehajtásával kapcsolatos eljárásokat”.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/54 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/54

---

2009. május 7., csütörtökA Moldovai Köztársaság helyzete

P6_TA(2009)0384

Az Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a Moldovai Köztársaság helyzetéről

2010/C 212 E/10

Az Európai Parlament,

tekintettel a Moldovai Köztársaságról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a moldovai parlamenti választásokról szóló, 2005. február 24-i állásfoglalására, (1) valamint az európai szomszédsági politikáról (ESZP) és a fekete-tengeri regionális együttműködésről szóló állásfoglalásaira,

tekintettel az EU–Moldovai Köztársaság Parlamenti Együttműködési Bizottság 2008. október 22–23-i ülésének zárónyilatkozatára és ajánlásaira,

tekintettel a Bizottság 2004. évi stratégiai dokumentumára, beleértve a Moldovai Köztársaságról szóló országjelentést is,

tekintettel a Moldovai Köztársaság és az Európai Unió között, 1994. november 28-án aláírt partnerségi és együttműködési megállapodásra, amely 1998. július 1-jén lépett hatályba,

tekintettel a 2008. december 3-i bizottsági közleményre a keleti partnerségről (COM(2008)0823),

tekintettel az Európai Unió által a Moldovai Köztársaságnak az európai szomszédsági és partnerségi eszköz (ENPI) keretében nyújtott támogatásra, beleértve a „Választási támogatás a Moldovai Köztársaság számára” című projekthez nyújtott támogatást, amely a szabad és tisztességes választások támogatásához nyújtott pénzügyi segítséget a Moldovai Köztársaságban,

tekintettel a hetedik EU–Moldova Együttműködési Tanács 2005. február 22-i ülésén elfogadott EU–Moldovai Köztársaság európai szomszédságpolitikai (ENP) cselekvési tervre, valamint a Moldovai Köztársaságról szóló éves haladási jelentésekre,

tekintettel a 2007-ben aláírt EU-Moldovai Köztársaság vízumkönnyítési megállapodásra,

tekintettel a Moldovai Köztársaságba küldött Nemzetközi Választási Megfigyelő Missziónak (IEOM) a 2009. április 5-i parlamenti választásokra vonatkozó előzetes megállapításokat és következtetéseket tartalmazó nyilatkozatára, valamint az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (EBESZ/ODIHR) által készített, a 2009. április 6-17. közötti időszakra vonatkozó, választások utáni jelentésre,

tekintettel a francia, a cseh és a svéd külügyminiszter 2009. április 9-i közös nyilatkozatára a Moldovai Köztársaság helyzetéről,

tekintettel a 2009. április 7-i és 8-i EU elnökségi nyilatkozatokra a Moldovai Köztársaság helyzetéről,

tekintettel a 2009. április 27–28-i Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának következtetéseire, valamint a Külügyi Bizottság 2009. április 28-án tartott ülésén az EU soros elnökségével e tárgyban sorra került eszmecserére,

tekintettel Javier Solana, az EU közös kül- és biztonságpolitikai főképviselője által 2009. április 7-én és 11-én kiadott nyilatkozatokra a Moldovai Köztársaság helyzetéről,

tekintettel Benita Ferrero-Waldner külügyi biztos által 2009. április 6-án, 7-én és 11-én kiadott nyilatkozatokra a Moldovai Köztársaság helyzetéről,

tekintettel az ENSZ Moldovai Köztársaságban működő fejlesztési képviselete által 2009. április 12-én kiadott nyilatkozatra,

tekintettel az Európa Tanács 2002. április 24-i 1280. sz. határozatára,

tekintettel az Amnesty International 2009. április 17-i„Moldova Memorandum”c. dokumentumára a Moldovai Köztársaság helyzetéről az 2009. április 7-i események alatt és után,

tekintettel a Parlament Moldovai Köztársaságba rendelt ad hoc küldöttségének jelentésére, amely 2009. április 26-29. között tett látogatást az országban,

tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az ENP és a rövidesen beindítandó keleti partnerségi program elismeri a Moldovai Köztársaság európai törekvéseit és Moldova mint olyan ország jelentőségét, amely mély történelmi, kulturális és gazdasági kapcsolatokat ápol az Európai Unió tagállamaival, |
| --- | --- |

A.

mivel az ENP és a rövidesen beindítandó keleti partnerségi program elismeri a Moldovai Köztársaság európai törekvéseit és Moldova mint olyan ország jelentőségét, amely mély történelmi, kulturális és gazdasági kapcsolatokat ápol az Európai Unió tagállamaival,

| B. | mivel az EU–Moldovai Köztársaság cselekvési terv célja a Moldovai Köztársaság politikai és intézményi reformjainak ösztönzése, beleértve a demokrácia és az emberi jogok, a jogállamiság, az igazságszolgáltatás függetlensége és a média szabadsága, valamint a jószomszédi kapcsolatok területein is, |
| --- | --- |

B.

mivel az EU–Moldovai Köztársaság cselekvési terv célja a Moldovai Köztársaság politikai és intézményi reformjainak ösztönzése, beleértve a demokrácia és az emberi jogok, a jogállamiság, az igazságszolgáltatás függetlensége és a média szabadsága, valamint a jószomszédi kapcsolatok területein is,

| C. | mivel 2009 júniusára kitűzött cél, hogy megkezdjék a tárgyalásokat a Moldovai Köztársaság és az EU közötti új megállapodásról az EU-Moldova Együttműködési Tanácsban, |
| --- | --- |

C.

mivel 2009 júniusára kitűzött cél, hogy megkezdjék a tárgyalásokat a Moldovai Köztársaság és az EU közötti új megállapodásról az EU-Moldova Együttműködési Tanácsban,

| D. | mivel a Moldovai Köztársaság az Európa Tanács és az EBESZ tagja, és így elkötelezte magát a demokrácia tényleges előmozdítása és az emberi jogok tiszteletben tartása mellett, többek között a kínzás, a kegyetlen bánásmód és az egyéb embertelen és megalázó bánásmód megelőzése és leküzdése terén, |
| --- | --- |

D.

mivel a Moldovai Köztársaság az Európa Tanács és az EBESZ tagja, és így elkötelezte magát a demokrácia tényleges előmozdítása és az emberi jogok tiszteletben tartása mellett, többek között a kínzás, a kegyetlen bánásmód és az egyéb embertelen és megalázó bánásmód megelőzése és leküzdése terén,

| E. | mivel 2009. április 5-én választásokat tartottak a Moldovai Köztársaságban, és mivel ezeket egy nemzetközi választási megfigyelő misszió kísérte figyelemmel, amely az EBESZ/ODIHR és az Európai Parlament, az EBESZ Parlamenti Közgyűlése és az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése képviselőiből állt, |
| --- | --- |

E.

mivel 2009. április 5-én választásokat tartottak a Moldovai Köztársaságban, és mivel ezeket egy nemzetközi választási megfigyelő misszió kísérte figyelemmel, amely az EBESZ/ODIHR és az Európai Parlament, az EBESZ Parlamenti Közgyűlése és az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése képviselőiből állt,

| F. | mivel a választásokat megelőző időszakban komoly aggodalom övezte a közszolgálati média kormányzati ellenőrzését, az ellenzéki vezetők és a magánmédia megfélemlítését és zaklatását, valamint az igazgatási erőforrásokkal a kormánypárt javára történő visszaélést, |
| --- | --- |

F.

mivel a választásokat megelőző időszakban komoly aggodalom övezte a közszolgálati média kormányzati ellenőrzését, az ellenzéki vezetők és a magánmédia megfélemlítését és zaklatását, valamint az igazgatási erőforrásokkal a kormánypárt javára történő visszaélést,

| G. | mivel 500 000 és 1 millió közötti moldovai él külföldön, és mivel a 2009. április 5-i választások előtt több olyan fellebbezést küldtek a moldovai hatóságoknak a külföldön élő moldovaiakat a szavazás jogától megfosztó intézkedések miatt, amelyeket aláírt számos nem kormányzati szervezet és a moldovai diaszpóra egyesületei, beleértve a Moldovai Köztársaság elnökének, a Parlament elnökének és a Moldovai Köztársaság miniszterelnökének címzett, 2009. februári fellebbezést is, és amelyeket figyelmen kívül hagytak; mivel a Moldovai Köztársaságon kívül élő moldovai szavazók száma nagyon korlátozott (22 000), |
| --- | --- |

G.

mivel 500 000 és 1 millió közötti moldovai él külföldön, és mivel a 2009. április 5-i választások előtt több olyan fellebbezést küldtek a moldovai hatóságoknak a külföldön élő moldovaiakat a szavazás jogától megfosztó intézkedések miatt, amelyeket aláírt számos nem kormányzati szervezet és a moldovai diaszpóra egyesületei, beleértve a Moldovai Köztársaság elnökének, a Parlament elnökének és a Moldovai Köztársaság miniszterelnökének címzett, 2009. februári fellebbezést is, és amelyeket figyelmen kívül hagytak; mivel a Moldovai Köztársaságon kívül élő moldovai szavazók száma nagyon korlátozott (22 000),

| H. | mivel a Dnyeszteren-túli szakadár régió de facto hatóságai nagyszámú moldovai állampolgárt megakadályoztak abban, hogy részt vegyenek a választásokon, |
| --- | --- |

H.

mivel a Dnyeszteren-túli szakadár régió de facto hatóságai nagyszámú moldovai állampolgárt megakadályoztak abban, hogy részt vegyenek a választásokon,

| I. | mivel a nemzetközi választási megfigyelő misszió előzetes megállapításaiban arra a következtetésre jutott, hogy a választások számos nemzetközi normának és kötelezettségvállalásnak megfeleltek, azonban további előrelépésekre van szükség a választási folyamat nem megfelelő adminisztratív beavatkozástól való mentességének és a közbizalom növelésének biztosítására, |
| --- | --- |

I.

mivel a nemzetközi választási megfigyelő misszió előzetes megállapításaiban arra a következtetésre jutott, hogy a választások számos nemzetközi normának és kötelezettségvállalásnak megfeleltek, azonban további előrelépésekre van szükség a választási folyamat nem megfelelő adminisztratív beavatkozástól való mentességének és a közbizalom növelésének biztosítására,

| J. | mivel az ellenzéki pártok és a „Koalíció 2009” néven ismert csoport a 2009. április 5-i választások során történt súlyos szabálytalanságokról tettek panaszt a szavazói jegyzékek és kiegészítő jegyzékek előkészítését, valamint a szavazatszámlálást és az eredmények regisztrálását illetően, |
| --- | --- |

J.

mivel az ellenzéki pártok és a „Koalíció 2009” néven ismert csoport a 2009. április 5-i választások során történt súlyos szabálytalanságokról tettek panaszt a szavazói jegyzékek és kiegészítő jegyzékek előkészítését, valamint a szavazatszámlálást és az eredmények regisztrálását illetően,

| K. | mivel a szavazatok újraszámlálása után a választások végső eredményét a Központi Választási Bizottság 2009. április 21-én tette közzé és az Alkotmánybíróság 2009. április 22-én érvényesítette, |
| --- | --- |

K.

mivel a szavazatok újraszámlálása után a választások végső eredményét a Központi Választási Bizottság 2009. április 21-én tette közzé és az Alkotmánybíróság 2009. április 22-én érvényesítette,

| L. | mivel a választásokat követő eseményeket erőszak és a moldovai kormány által folytatott, durva megfélemlítési és zaklatási kampány jellemezte, ami kétségeket támasztott a moldovai hatóságoknak a demokratikus értékek és az emberi jogok melletti elkötelezettségét, valamint az e hatóságokba vetett közbizalom meglétét illetően, |
| --- | --- |

L.

mivel a választásokat követő eseményeket erőszak és a moldovai kormány által folytatott, durva megfélemlítési és zaklatási kampány jellemezte, ami kétségeket támasztott a moldovai hatóságoknak a demokratikus értékek és az emberi jogok melletti elkötelezettségét, valamint az e hatóságokba vetett közbizalom meglétét illetően,

| M. | mivel a békés tüntetéseket a választások tisztaságával kapcsolatos kételyek és az állami – többek között a választási folyamatot irányító – intézményekkel kapcsolatos bizalmatlanság táplálta, és mivel a sajnálatos erőszakos és vandál cselekedeteket a hatóságok arra használták fel, hogy a civil társadalmat erőszakos és aránytalan válaszlépésekkel megfélemlítsék, valamint hogy tovább korlátozzák a moldovai polgárok már amúgy is törékeny alapvető jogait és szabadságjogait, |
| --- | --- |

M.

mivel a békés tüntetéseket a választások tisztaságával kapcsolatos kételyek és az állami – többek között a választási folyamatot irányító – intézményekkel kapcsolatos bizalmatlanság táplálta, és mivel a sajnálatos erőszakos és vandál cselekedeteket a hatóságok arra használták fel, hogy a civil társadalmat erőszakos és aránytalan válaszlépésekkel megfélemlítsék, valamint hogy tovább korlátozzák a moldovai polgárok már amúgy is törékeny alapvető jogait és szabadságjogait,

| N. | mivel elfogadott tény, hogy legalább 310 személyt tartóztattak le, és tartottak fogva; mivel a letartóztatottak közül egyeseket továbbra is börtönben tartanak, és mivel a fogva tartottak rendszeres bántalmazást szenvedtek el a rendőrőrsökön olyan mértékben, ami már kínzásnak minősülhet, |
| --- | --- |

N.

mivel elfogadott tény, hogy legalább 310 személyt tartóztattak le, és tartottak fogva; mivel a letartóztatottak közül egyeseket továbbra is börtönben tartanak, és mivel a fogva tartottak rendszeres bántalmazást szenvedtek el a rendőrőrsökön olyan mértékben, ami már kínzásnak minősülhet,

| O. | mivel a polgári személyek azonosítatlan rendőrségi egységek általi ütlegelése és indokolatlan letartóztatása úgy tűnt, hogy nem a helyzet lecsillapítására irányul, hanem inkább önkényes elnyomó intézkedésekhez vezet, |
| --- | --- |

O.

mivel a polgári személyek azonosítatlan rendőrségi egységek általi ütlegelése és indokolatlan letartóztatása úgy tűnt, hogy nem a helyzet lecsillapítására irányul, hanem inkább önkényes elnyomó intézkedésekhez vezet,

| P. | mivel a moldovai hatóságok által elkövetett súlyos emberi jogi jogsértések, a civil társadalom képviselőinek és a tüntetők indokolatlan zaklatása, valamint a jogállamiság és a Moldova által is aláírt releváns európai egyezmények semmibe vétele továbbra is folytatódik ebben az országban, |
| --- | --- |

P.

mivel a moldovai hatóságok által elkövetett súlyos emberi jogi jogsértések, a civil társadalom képviselőinek és a tüntetők indokolatlan zaklatása, valamint a jogállamiság és a Moldova által is aláírt releváns európai egyezmények semmibe vétele továbbra is folytatódik ebben az országban,

| Q. | mivel a moldovai kormány Romániát a választások utáni tüntetésekbe való beavatkozással vádolta, és kiutasította a román nagykövetet; mivel a moldovai kormány visszaállította a vízumkötelezettséget is ezen EU tagállam polgáraival szemben, |
| --- | --- |

Q.

mivel a moldovai kormány Romániát a választások utáni tüntetésekbe való beavatkozással vádolta, és kiutasította a román nagykövetet; mivel a moldovai kormány visszaállította a vízumkötelezettséget is ezen EU tagállam polgáraival szemben,

| R. | mivel hangsúlyozni kell, hogy nem derült fény olyan komoly jelzésekre vagy bizonyítékokra, amelyek alapján bármely EU tagállamot felelősséggel lehetne vádolni az elmúlt hetek erőszakos eseményeiért, |
| --- | --- |

R.

mivel hangsúlyozni kell, hogy nem derült fény olyan komoly jelzésekre vagy bizonyítékokra, amelyek alapján bármely EU tagállamot felelősséggel lehetne vádolni az elmúlt hetek erőszakos eseményeiért,

| S. | mivel valódi, kiegyensúlyozott partnerség csak közös értékek alapján alakítható ki, különösen a demokráciát, a jogállamiságot, valamint az emberi jogok és polgári szabadságjogok tiszteletben tartását illetően, |
| --- | --- |

S.

mivel valódi, kiegyensúlyozott partnerség csak közös értékek alapján alakítható ki, különösen a demokráciát, a jogállamiságot, valamint az emberi jogok és polgári szabadságjogok tiszteletben tartását illetően,

| T. | mivel a Keleti Partnerség programja révén az Európai Unió fokozottabb stabilitást, felelősségteljesebb kormányzást és gazdasági fejlődést próbál elérni a Moldovai Köztársaságban és a keleti határain fekvő többi országban, |
| --- | --- |

T.

mivel a Keleti Partnerség programja révén az Európai Unió fokozottabb stabilitást, felelősségteljesebb kormányzást és gazdasági fejlődést próbál elérni a Moldovai Köztársaságban és a keleti határain fekvő többi országban,

| 1. | hangsúlyozza az EU és a Moldovai Köztársaság közötti szorosabb kapcsolatok jelentőségét, és megerősíti, hogy továbbra is együttműködésre van szükség az európai kontinens fokozott stabilitásához, biztonságához és jólétéhez való hozzájárulás érdekében, valamint az új törésvonalak létrejöttének megakadályozására; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza az EU és a Moldovai Köztársaság közötti szorosabb kapcsolatok jelentőségét, és megerősíti, hogy továbbra is együttműködésre van szükség az európai kontinens fokozott stabilitásához, biztonságához és jólétéhez való hozzájárulás érdekében, valamint az új törésvonalak létrejöttének megakadályozására;

| 2. | megerősíti elkötelezettségét egy érdemleges és célorientált párbeszéd folytatása iránt a Moldovai Köztársasággal, de nagy jelentőséget tulajdonít annak, hogy a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása tekintetében határozott rendelkezéseket vezessenek be, miközben hangsúlyozza, hogy a kapcsolatok további – többek között egy új, megerősített megállapodás megkötése révén történő – megerősítését a moldovai hatóságok részéről a demokrácia és az emberi jogok melletti, valódi és tettekben is megnyilvánuló kötelezettségvállalástól kell függővé tenni; |
| --- | --- |

2.

megerősíti elkötelezettségét egy érdemleges és célorientált párbeszéd folytatása iránt a Moldovai Köztársasággal, de nagy jelentőséget tulajdonít annak, hogy a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása tekintetében határozott rendelkezéseket vezessenek be, miközben hangsúlyozza, hogy a kapcsolatok további – többek között egy új, megerősített megállapodás megkötése révén történő – megerősítését a moldovai hatóságok részéről a demokrácia és az emberi jogok melletti, valódi és tettekben is megnyilvánuló kötelezettségvállalástól kell függővé tenni;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi demokratikus normák betartása a választási folyamat előtt, alatt és után igen fontos a Moldovai Köztársaság és az Európai Unió közötti kapcsolatok további fejlesztése szempontjából; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a nemzetközi demokratikus normák betartása a választási folyamat előtt, alatt és után igen fontos a Moldovai Köztársaság és az Európai Unió közötti kapcsolatok további fejlesztése szempontjából;

| 4. | határozottan elítéli a tömeges zaklatási kampányokat, az emberi jogok durva megsértését és a moldovai kormány által a parlamenti választások után elkövetett minden egyéb jogellenes tevékenységet; |
| --- | --- |

4.

határozottan elítéli a tömeges zaklatási kampányokat, az emberi jogok durva megsértését és a moldovai kormány által a parlamenti választások után elkövetett minden egyéb jogellenes tevékenységet;

| 5. | sürgeti a moldovai hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget valamennyi jogellenes letartóztatásnak, és hogy a kormányzati tevékenységet az ország nemzetközi kötelezettségvállalásaival és kötelezettségeivel összhangban folytassák a demokráciát, a jogállamiságot és az emberi jogokat illetően; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a moldovai hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget valamennyi jogellenes letartóztatásnak, és hogy a kormányzati tevékenységet az ország nemzetközi kötelezettségvállalásaival és kötelezettségeivel összhangban folytassák a demokráciát, a jogállamiságot és az emberi jogokat illetően;

| 6. | különös aggodalmának ad hangot a jogellenes és önkényes letartóztatások, valamint a letartóztatott személyek emberi jogainak – különösen az élethez való jog, a fizikai bántalmazástól, embertelen vagy megalázó bánásmódtól, kínzástól vagy büntetéstől való mentességhez való jog, a szabadsághoz és biztonsághoz való jog, a tisztességes büntetőeljáráshoz való jog és a gyülekezési, az egyesülési és a szólásszabadsághoz való jog – gyakori megsértése miatt, valamint amiatt, hogy e visszaélések továbbra is folytatódnak; |
| --- | --- |

6.

különös aggodalmának ad hangot a jogellenes és önkényes letartóztatások, valamint a letartóztatott személyek emberi jogainak – különösen az élethez való jog, a fizikai bántalmazástól, embertelen vagy megalázó bánásmódtól, kínzástól vagy büntetéstől való mentességhez való jog, a szabadsághoz és biztonsághoz való jog, a tisztességes büntetőeljáráshoz való jog és a gyülekezési, az egyesülési és a szólásszabadsághoz való jog – gyakori megsértése miatt, valamint amiatt, hogy e visszaélések továbbra is folytatódnak;

| 7. | hangsúlyozza, hogy nemzeti párbeszédet kell létrehozni a kormány és az ellenzéki pártok részvételével, komoly erőfeszítéseket téve a demokratikus folyamatok és a demokratikus intézmények működésének alapvető javítása érdekében a Moldovai Köztársaságban, és hogy a párbeszédnek haladéktalanul orvosolnia kell a nemzetközi választási megfigyelő misszió megállapításaiban észrevételezett hiányosságokat; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy nemzeti párbeszédet kell létrehozni a kormány és az ellenzéki pártok részvételével, komoly erőfeszítéseket téve a demokratikus folyamatok és a demokratikus intézmények működésének alapvető javítása érdekében a Moldovai Köztársaságban, és hogy a párbeszédnek haladéktalanul orvosolnia kell a nemzetközi választási megfigyelő misszió megállapításaiban észrevételezett hiányosságokat;

| 8. | hangsúlyozza azonban, hogy a Moldovai Köztársaságban igen nagyok a belső feszültségek, és ezért sürgős szükség van arra, hogy független vizsgálóbizottságot hozzanak létre az EU, az Európa Tanács Kínzáselleni Bizottsága és független szakértők részvételével a vizsgálati folyamat pártatlanságának és átláthatóságának biztosítása céljából; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza azonban, hogy a Moldovai Köztársaságban igen nagyok a belső feszültségek, és ezért sürgős szükség van arra, hogy független vizsgálóbizottságot hozzanak létre az EU, az Európa Tanács Kínzáselleni Bizottsága és független szakértők részvételével a vizsgálati folyamat pártatlanságának és átláthatóságának biztosítása céljából;

| 9. | ragaszkodik ahhoz, hogy állítsák bíróság elé mindazokat, akiknek megállapították a felelősségét a fogva tartottak elleni brutális erőszak elkövetéséért; ragaszkodik továbbá ahhoz, hogy a vizsgálóbizottság megállapításai vezessenek a jogrendszer és a rendőrség valódi reformjához a Moldovai Köztársaságban; |
| --- | --- |

9.

ragaszkodik ahhoz, hogy állítsák bíróság elé mindazokat, akiknek megállapították a felelősségét a fogva tartottak elleni brutális erőszak elkövetéséért; ragaszkodik továbbá ahhoz, hogy a vizsgálóbizottság megállapításai vezessenek a jogrendszer és a rendőrség valódi reformjához a Moldovai Köztársaságban;

| 10. | kéri, hogy folytassanak külön vizsgálatot a választások utáni események során bekövetkező halálesetekkel, továbbá a fogva tartás ideje alatti nemi erőszakra és bántalmazásra vonatkozó valamennyi váddal, valamint a politikai indíttatású letartóztatásokkal – így például Anatol Mătăsaru és Gabriel Stati ügyével – kapcsolatban; |
| --- | --- |

10.

kéri, hogy folytassanak külön vizsgálatot a választások utáni események során bekövetkező halálesetekkel, továbbá a fogva tartás ideje alatti nemi erőszakra és bántalmazásra vonatkozó valamennyi váddal, valamint a politikai indíttatású letartóztatásokkal – így például Anatol Mătăsaru és Gabriel Stati ügyével – kapcsolatban;

| 11. | elítéli a moldovai hatóságok által újságírókkal, a civil társadalom képviselőivel és az ellenzéki pártokkal szemben folytatott zaklatási kampányt, különösen az újságírók letartóztatását és kiutasítását, az internetes oldalakhoz és a tévéállomásokhoz való hozzáférés megszakítását, a propaganda közszolgálati csatornákon való sugárzását és az ellenzéki képviselők közszolgálati médiához való hozzáférésének megtagadását; úgy véli, hogy e cselekedetek célja a Moldovai Köztársaság elszigetelése a belföldi és a nemzetközi médiától és a nyilvánosság ellenőrzésétől; fájlalja és elítéli, hogy e cenzúra a belügyminiszter és az igazságügy-miniszter által nem kormányzati szervezeteknek, politikai pártoknak és a tömegmédiának küldött levelek útján továbbfolytatódik; |
| --- | --- |

11.

elítéli a moldovai hatóságok által újságírókkal, a civil társadalom képviselőivel és az ellenzéki pártokkal szemben folytatott zaklatási kampányt, különösen az újságírók letartóztatását és kiutasítását, az internetes oldalakhoz és a tévéállomásokhoz való hozzáférés megszakítását, a propaganda közszolgálati csatornákon való sugárzását és az ellenzéki képviselők közszolgálati médiához való hozzáférésének megtagadását; úgy véli, hogy e cselekedetek célja a Moldovai Köztársaság elszigetelése a belföldi és a nemzetközi médiától és a nyilvánosság ellenőrzésétől; fájlalja és elítéli, hogy e cenzúra a belügyminiszter és az igazságügy-miniszter által nem kormányzati szervezeteknek, politikai pártoknak és a tömegmédiának küldött levelek útján továbbfolytatódik;

| 12. | határozottan elítéli a moldovai hatóságok döntését, hogy kiutasították a román nagykövetet, és vízumkötelezettséget vezettek be az európai unió ezen tagállamának polgáraival szemben; kitart amellett, hogy elfogadhatatlan az uniós polgárokkal szembeni, nemzeti hovatartozás alapján történő hátrányos megkülönböztetés, és felszólítja a moldovai hatóságokat, hogy állítsák vissza a vízummentességet a romániai állampolgárok számára; |
| --- | --- |

12.

határozottan elítéli a moldovai hatóságok döntését, hogy kiutasították a román nagykövetet, és vízumkötelezettséget vezettek be az európai unió ezen tagállamának polgáraival szemben; kitart amellett, hogy elfogadhatatlan az uniós polgárokkal szembeni, nemzeti hovatartozás alapján történő hátrányos megkülönböztetés, és felszólítja a moldovai hatóságokat, hogy állítsák vissza a vízummentességet a romániai állampolgárok számára;

| 13. | ugyanakkor sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a moldovai állampolgárok számára történő vízumkiadás feltételeinek, különösen a pénzügyi feltételek enyhítése és a szabályozottabb utazási feltételek megteremtése érdekében vizsgálják felül az EU-nak a Moldovai Köztársasággal szembeni vízumrendszerét; reméli azonban, hogy a moldovai állampolgárok nem arra fogják majd felhasználni a jobb vízum- és utazási rendszer előnyeit, hogy tömegesen kivándoroljanak az országból, hanem ez majd arra ösztönzi őket, hogy aktívan hozzájáruljanak hazájuk további fejlődéséhez; |
| --- | --- |

13.

ugyanakkor sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a moldovai állampolgárok számára történő vízumkiadás feltételeinek, különösen a pénzügyi feltételek enyhítése és a szabályozottabb utazási feltételek megteremtése érdekében vizsgálják felül az EU-nak a Moldovai Köztársasággal szembeni vízumrendszerét; reméli azonban, hogy a moldovai állampolgárok nem arra fogják majd felhasználni a jobb vízum- és utazási rendszer előnyeit, hogy tömegesen kivándoroljanak az országból, hanem ez majd arra ösztönzi őket, hogy aktívan hozzájáruljanak hazájuk további fejlődéséhez;

| 14. | megállapítja, hogy azon állítások, miszerint egy EU-tagállam részt vett az eseményekben, alaptalannak tűnnek, és az ad hoc küldöttségnek a Moldovai Köztársaságban tartott ülésein ezeket nem vitatták meg, és nem is ismételték meg; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy azon állítások, miszerint egy EU-tagállam részt vett az eseményekben, alaptalannak tűnnek, és az ad hoc küldöttségnek a Moldovai Köztársaságban tartott ülésein ezeket nem vitatták meg, és nem is ismételték meg;

| 15. | azonnali és érdemi bizonyítékot követel a moldovai kormánynak a tüntetők által állítólagosan elkövetett bűncselekményekkel és idegen kormányok részvételével kapcsolatban tett állításainak alátámasztására; |
| --- | --- |

15.

azonnali és érdemi bizonyítékot követel a moldovai kormánynak a tüntetők által állítólagosan elkövetett bűncselekményekkel és idegen kormányok részvételével kapcsolatban tett állításainak alátámasztására;

| 16. | tudomásul veszi a moldovai hatóságok nyilatkozatait, miszerint „a 2009. április 7-i állampuccskísérlettel” kapcsolatban büntetőeljárást indítanak, és felhív arra, hogy a vizsgálatot átlátható módon folytassák le, és tisztázzák a moldovai hatóságoknak egy vagy több harmadik ország ezen eseményekben való esetleges részvételére vonatkozó valamennyi állítását; |
| --- | --- |

16.

tudomásul veszi a moldovai hatóságok nyilatkozatait, miszerint „a 2009. április 7-i állampuccskísérlettel” kapcsolatban büntetőeljárást indítanak, és felhív arra, hogy a vizsgálatot átlátható módon folytassák le, és tisztázzák a moldovai hatóságoknak egy vagy több harmadik ország ezen eseményekben való esetleges részvételére vonatkozó valamennyi állítását;

| 17. | miközben elítéli az erőszak és a vandalizmus minden megnyilvánulását, elfogadhatatlannak tartja, hogy minden tiltakozást bűncselekménynek és egy állítólagos „alkotmányellenes összeesküvésnek” állítsanak be; úgy véli, hogy a békés tüntetéseket a választások tisztaságával kapcsolatos kételyek és az állami intézményekkel kapcsolatos bizalmatlanság, valamint a Moldovai Köztársaság társadalmi és gazdasági helyzetével való elégedetlenség jelentős mértékben táplálta; |
| --- | --- |

17.

miközben elítéli az erőszak és a vandalizmus minden megnyilvánulását, elfogadhatatlannak tartja, hogy minden tiltakozást bűncselekménynek és egy állítólagos „alkotmányellenes összeesküvésnek” állítsanak be; úgy véli, hogy a békés tüntetéseket a választások tisztaságával kapcsolatos kételyek és az állami intézményekkel kapcsolatos bizalmatlanság, valamint a Moldovai Köztársaság társadalmi és gazdasági helyzetével való elégedetlenség jelentős mértékben táplálta;

| 18. | úgy véli, hogy az ellenzéki pártokkal, a civil társadalommal és a nemzetközi szervezetek képviselőivel folytatott konstruktív párbeszéd az egyetlen út, amely a Moldovai Köztársaságot kivezeti a jelenlegi helyzetből; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az ellenzéki pártokkal, a civil társadalommal és a nemzetközi szervezetek képviselőivel folytatott konstruktív párbeszéd az egyetlen út, amely a Moldovai Köztársaságot kivezeti a jelenlegi helyzetből;

| 19. | hangsúlyozza, hogy új választások esetén konszenzusra lesz szükség az ellenzék és a kormány között a választási eljárást javító konkrét intézkedésekről; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy új választások esetén konszenzusra lesz szükség az ellenzék és a kormány között a választási eljárást javító konkrét intézkedésekről;

| 20. | ismételten hangsúlyozza az igazságszolgáltatás és a média függetlenségének jelentőségét, és további lépéseket sürget az összes média, köztük a Moldovai Rádió és Televízió szerkesztői függetlenségének biztosítására, valamint a ProTV csatornával szembeni megfélemlítések és az engedélyének meghosszabbításával kapcsolatos fenyegetések megszüntetésére, továbbá a moldovai választási törvény jelentős javítása érdekében, amelyek mind alapvető fontosságúak minden jövőbeli választási folyamat és a Moldovai Köztársaság demokratikus megszilárdítása szempontjából; |
| --- | --- |

20.

ismételten hangsúlyozza az igazságszolgáltatás és a média függetlenségének jelentőségét, és további lépéseket sürget az összes média, köztük a Moldovai Rádió és Televízió szerkesztői függetlenségének biztosítására, valamint a ProTV csatornával szembeni megfélemlítések és az engedélyének meghosszabbításával kapcsolatos fenyegetések megszüntetésére, továbbá a moldovai választási törvény jelentős javítása érdekében, amelyek mind alapvető fontosságúak minden jövőbeli választási folyamat és a Moldovai Köztársaság demokratikus megszilárdítása szempontjából;

| 21. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy a moldovai kormány semmilyen erőfeszítést nem tett annak érdekében, hogy az Európa Tanács Velencei Bizottsága javaslatainak megfelelően lehetővé tegye a szavazást a külföldön élő moldovai állampolgárok számára; sürgeti a moldovai hatóságokat, hogy megfelelő időben fogadják el az ehhez szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

21.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy a moldovai kormány semmilyen erőfeszítést nem tett annak érdekében, hogy az Európa Tanács Velencei Bizottsága javaslatainak megfelelően lehetővé tegye a szavazást a külföldön élő moldovai állampolgárok számára; sürgeti a moldovai hatóságokat, hogy megfelelő időben fogadják el az ehhez szükséges intézkedéseket;

| 22. | hangsúlyozza, hogy jelentős eltérések tapasztalhatók az EBESZ/ODIHR által a választások lebonyolításáról készített előzetes jelentés és a számos moldovai nem kormányzati szervezet széles körű szabálytalanságokkal kapcsolatos értékelése között; rámutat arra, hogy ezeket a jelentős eltéréseket figyelembe kell venni az EBESZ/ODIHR választási megfigyelő tevékenységeinek és a nemzetközi választási megfigyelő missziókhoz való EU hozzájárulás bármely jövőbeli felülvizsgálata során; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy jelentős eltérések tapasztalhatók az EBESZ/ODIHR által a választások lebonyolításáról készített előzetes jelentés és a számos moldovai nem kormányzati szervezet széles körű szabálytalanságokkal kapcsolatos értékelése között; rámutat arra, hogy ezeket a jelentős eltéréseket figyelembe kell venni az EBESZ/ODIHR választási megfigyelő tevékenységeinek és a nemzetközi választási megfigyelő missziókhoz való EU hozzájárulás bármely jövőbeli felülvizsgálata során;

| 23. | úgy véli, hogy a Moldovai Köztársaságban élőkkel szembeni hitelességének megőrzése érdekében az EU-t be kell vonni a jelenlegi helyzet proaktív, mélyreható és átfogó kezelésébe; sürgeti, hogy a Tanács fontolja meg egy jogállamiság-misszió Moldovai Köztársaságba való kiküldésének lehetőségét annak érdekében, hogy segítséget nyújtson a bűnüldöző hatóságoknak reformfolyamatuk végrehajtásában, különösen a rendőrség és az igazságszolgáltatás területén; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a Moldovai Köztársaságban élőkkel szembeni hitelességének megőrzése érdekében az EU-t be kell vonni a jelenlegi helyzet proaktív, mélyreható és átfogó kezelésébe; sürgeti, hogy a Tanács fontolja meg egy jogállamiság-misszió Moldovai Köztársaságba való kiküldésének lehetőségét annak érdekében, hogy segítséget nyújtson a bűnüldöző hatóságoknak reformfolyamatuk végrehajtásában, különösen a rendőrség és az igazságszolgáltatás területén;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk az európai szomszédsági politikai programot, és különösen a keleti partnerségre vonatkozó új programot a nagyobb stabilitás, a jobb kormányzás és kiegyensúlyozottabb gazdasági fejlődés érdekében a Moldovai Köztársaságban és az Unió keleti határain lévő más országokban; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk az európai szomszédsági politikai programot, és különösen a keleti partnerségre vonatkozó új programot a nagyobb stabilitás, a jobb kormányzás és kiegyensúlyozottabb gazdasági fejlődés érdekében a Moldovai Köztársaságban és az Unió keleti határain lévő más országokban;

| 25. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a Moldovai Köztársaság számára az emberi jogok és az alapvető szabadságok terén rendelkezésre álló uniós támogatás hatóköre szélesebb legyen, elsősorban a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze és az európai szomszédságpolitikai eszköz rendelkezéseinek teljes körű felhasználása révén; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be részletes jelentést az összes EU támogatás Moldovai Köztársaságban történő felhasználásáról, különös tekintettel a felelősségteljes kormányzás és a demokratikus fejlődés céljaira előirányzott támogatásokra; |
| --- | --- |

25.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a Moldovai Köztársaság számára az emberi jogok és az alapvető szabadságok terén rendelkezésre álló uniós támogatás hatóköre szélesebb legyen, elsősorban a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze és az európai szomszédságpolitikai eszköz rendelkezéseinek teljes körű felhasználása révén; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be részletes jelentést az összes EU támogatás Moldovai Köztársaságban történő felhasználásáról, különös tekintettel a felelősségteljes kormányzás és a demokratikus fejlődés céljaira előirányzott támogatásokra;

| 26. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy erősítsék meg az EU moldovai különmegbízottjának megbízatását, mind hatáskör, mind pedig eszközök tekintetében; |
| --- | --- |

26.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy erősítsék meg az EU moldovai különmegbízottjának megbízatását, mind hatáskör, mind pedig eszközök tekintetében;

| 27. | megismétli a Moldovai Köztársaság területi integritása iránti támogatását, és rámutat arra, hogy erőteljesebb uniós szerepvállalásra van szükség a Dnyeszteren-túli kérdésre vonatkozó megoldás megtalálása tekintetében; |
| --- | --- |

27.

megismétli a Moldovai Köztársaság területi integritása iránti támogatását, és rámutat arra, hogy erőteljesebb uniós szerepvállalásra van szükség a Dnyeszteren-túli kérdésre vonatkozó megoldás megtalálása tekintetében;

| 28. | ismételten hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak hatáskörén belül mindent meg kell tennie azért, hogy valódi európai jövőt ajánljon a Moldovai Köztársaság népének; sürget minden politikai erőt a Moldovai Köztársaságban és Moldova partnerországaiban, hogy ne éljenek vissza a jelenlegi instabil helyzettel, és ne térítsék le Moldovát az Európa felé vezető útról; |
| --- | --- |

28.

ismételten hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak hatáskörén belül mindent meg kell tennie azért, hogy valódi európai jövőt ajánljon a Moldovai Köztársaság népének; sürget minden politikai erőt a Moldovai Köztársaságban és Moldova partnerországaiban, hogy ne éljenek vissza a jelenlegi instabil helyzettel, és ne térítsék le Moldovát az Európa felé vezető útról;

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európa Tanács és az EBESZ Parlamenti Közgyűlésének, valamint a Moldovai Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

29.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európa Tanács és az EBESZ Parlamenti Közgyűlésének, valamint a Moldovai Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 304. E, 2005.12.1., 398. o.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/60 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/60

---

2009. május 7., csütörtökJelentés az emberi jogok helyzetéről a világban (2008) és az EU ezzel kapcsolatos politikája

P6_TA(2009)0385

Az Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása az emberi jogok helyzete a világban című 2008-as éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról (2008/2336(INI))

2010/C 212 E/11

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió 10. emberi jogi éves jelentésére (2008) (14146/1/2008 tanácsi dokumentum),

tekintettel az Európai Unióról szóló Szerződés 3., 6., 11., 13. és 19. cikkére, valamint az EK-Szerződés 177. és 300. cikkére,

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és valamennyi vonatkozó nemzetközi emberi jogi okmányra (1),

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének Alapokmányára,

tekintettel az ENSZ valamennyi emberi jogi egyezményére és azok fakultatív jegyzőkönyveire,

tekintettel a regionális emberi jogi okmányokra, ideértve különösen az emberi jogokról és a népek jogairól szóló afrikai chartát, az afrikai nők jogairól szóló fakultatív jegyzőkönyvet, az emberi jogokról szóló amerikai egyezményt és az emberi jogokról szóló arab chartát,

tekintettel a gázai övezet helyzetéről szóló, 2009. január 15-i állásfoglalására (2), valamint az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának a közel-keleti békefolyamatról szóló, 2009. január 27-i következtetéseire,

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság (ICC) Római Statútumának 2002. július 1-jei hatálybalépésére és a Parlament ICC-vel kapcsolatos állásfoglalásaira (3),

tekintettel az Európa Tanács emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló egyezményére és az Európai Uniónak az emberkereskedelem elleni küzdelemre és annak megelőzésére vonatkozó legjobb gyakorlatokról, normákról és eljárásokról szóló tervére (4),

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezménynek (ECHR) a halálbüntetés minden körülmények között történő eltörléséről szóló 13. sz. jegyzőkönyvére,

tekintettel a kínzás és más kegyetlen vagy megalázó bánásmód elleni ENSZ egyezményre (Kínzáselleni Egyezmény),

tekintettel a gyermekek jogairól szóló ENSZ egyezményre,

tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetéséről szóló ENSZ egyezményre és a fakultatív jegyzőkönyvére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (5),

tekintettel az AKCS-EK partnerségi megállapodásra és annak felülvizsgálatára (6),

tekintettel a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének (a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze) létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1889/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

tekintettel az emberi jogok globális helyzetére vonatkozó korábbi állásfoglalásaira,

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának (EJT) 5. és 7. ülésszakáról szóló, 2007. június 7-én (8) és 2008. február 21-én (9) elfogadott állásfoglalásaira, valamint az EJT-vel kapcsolatos tárgyalások eredményeiről szóló állásfoglalására,

tekintettel az európai uniós megállapodásokban foglalt emberi jogi és demokrácia klauzuláról szóló, 2006. február 14-i állásfoglalására (10),

tekintettel a halálbüntetésre vonatkozó egyetemes moratóriumra irányuló kezdeményezésről szóló, 2007. február 1-jei (11) és 2007. április 26-i (12) állásfoglalására, valamint az ENSZ Közgyűlésnek a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló, 2007. december 18-i 62/149. sz. határozatára,

tekintettel a női nemi szervek csonkításáról szóló, 2001. szeptember 20-i állásfoglalására (13), amely megerősíti, hogy az ilyen csonkítás bármely formája, akármilyen fokú is legyen, a nők elleni erőszakos cselekménynek minősül, és alapvető jogaik megsértését jelenti,

tekintettel a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédek és az emberi jogokkal kapcsolatos konzultációk működéséről szóló, 2007. szeptember 6-i állásfoglalására (14), ideértve a nők jogait is, amelyekkel minden emberi jogi párbeszéd során kifejezetten is foglalkozni kell,

tekintettel az EU szankcióknak az emberi jogok területén végrehajtott uniós fellépések és politikák részéként történő értékeléséről szóló, 2008. szeptember 4-i állásfoglalására (15),

tekintettel „A gyermek jogairól szóló EU stratégia felé” című, 2008. január 16-i állásfoglalására (16),

tekintettel 2006. július 6-i állásfoglalására (17) a véleménynyilvánítás szabadságáról az interneten,

tekintettel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésének sürgős eseteiről elfogadott valamennyi állásfoglalására,

tekintettel a Lisszabonban, 2007 decemberében tartott európai uniós NGO Emberi Jogi Fórumra,

tekintettel a fogyatékkal élő emberek jogairól szóló ENSZ egyezményre, amelyet az Európai Közösség és a tagállamok többsége 2007. március 30-án aláírt, és amely kötelezettségként írja elő, hogy a harmadik országok felé irányuló emberi jogi intézkedésekbe integrálják a fogyatékkal élő személyek érdekeit és aggályait is,

tekintettel az emberi jogi jogvédőkről szóló ENSZ nyilatkozatra és az ENSZ főtitkárnak az emberi jogi jogvédők helyzetével foglalkozó különleges képviselője tevékenységeire,

tekintettel a minden személy erőszakos eltűnés elleni védelméről szóló, 2006. decemberben elfogadott nemzetközi egyezményre,

tekintettel a következő európai uniós iránymutatásokra (18): a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdítása, gyermekek fegyveres konfliktusban, emberi jogi jogvédők, halálbüntetés, kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód, harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédek, a gyermek jogainak előmozdítása és védelme, a nők elleni erőszak és a nőkkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelem,

tekintettel az EU választási megfigyelői missziókról szóló, 2008. május 8-i állásfoglalására: célkitűzések, gyakorlatok és jövőbeni kihívások (19),

tekintettel 2009. január 14-i állásfoglalására az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának fejlődéséről, beleértve az EU szerepét (20),

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére és 112. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A6-0264/2009),

| A. | mivel az emberi jogok és e jogok védelme az emberi méltóság elismerésén alapul; mivel ezzel összefüggésben érdemes felidézni az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának nyitó sorait: „tekintettel arra, hogy az emberiség családja valamennyi tagja vele született méltóságának, valamint egyenlő és elidegeníthetetlen jogainak elismerése alkotja a szabadság, az igazság és a béke alapját a világon”, |
| --- | --- |

A.

mivel az emberi jogok és e jogok védelme az emberi méltóság elismerésén alapul; mivel ezzel összefüggésben érdemes felidézni az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának nyitó sorait: „tekintettel arra, hogy az emberiség családja valamennyi tagja vele született méltóságának, valamint egyenlő és elidegeníthetetlen jogainak elismerése alkotja a szabadság, az igazság és a béke alapját a világon”,

| B. | mivel a jog érvényesülése, a szabadság, a demokrácia és a jogállamiság az ember méltóságának valódi elismeréséből fakad, és mivel ennek elismerése az alapja minden emberi jognak, |
| --- | --- |

B.

mivel a jog érvényesülése, a szabadság, a demokrácia és a jogállamiság az ember méltóságának valódi elismeréséből fakad, és mivel ennek elismerése az alapja minden emberi jognak,

| C. | mivel a Tanács és a Bizottság által készített, az emberi jogokról szóló 10. EU éves jelentés (2008) általános áttekintést ad az uniós intézmények emberi jogokkal kapcsolatos tevékenységeiről az Európai Unión belül és kívül, |
| --- | --- |

C.

mivel a Tanács és a Bizottság által készített, az emberi jogokról szóló 10. EU éves jelentés (2008) általános áttekintést ad az uniós intézmények emberi jogokkal kapcsolatos tevékenységeiről az Európai Unión belül és kívül,

| D. | mivel ennek az állásfoglalásnak a célja a Bizottság, a Tanács és a Parlament emberi jogi tevékenységeinek vizsgálata, értékelése és bizonyos esetekben konstruktív kritika megfogalmazása, |
| --- | --- |

D.

mivel ennek az állásfoglalásnak a célja a Bizottság, a Tanács és a Parlament emberi jogi tevékenységeinek vizsgálata, értékelése és bizonyos esetekben konstruktív kritika megfogalmazása,

| E. | mivel az Európai Unió belső emberi jogi teljesítményének közvetlen hatása van hitelességére és arra a képességére, hogy hatékony külső emberi jogi politikát hajtson végre, |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Unió belső emberi jogi teljesítményének közvetlen hatása van hitelességére és arra a képességére, hogy hatékony külső emberi jogi politikát hajtson végre,

| F. | mivel erőfeszítéseket kell tenni és nagyobb figyelmet fordítani az alapvető emberi jogok, különösen a politikai jogok tiszteletben tartására a kétoldalú vagy regionális kereskedelmi megállapodások tárgyalása és végrehajtása során, még a fontos kereskedelmi partnerekkel kötött megállapodásoknál is, |
| --- | --- |

F.

mivel erőfeszítéseket kell tenni és nagyobb figyelmet fordítani az alapvető emberi jogok, különösen a politikai jogok tiszteletben tartására a kétoldalú vagy regionális kereskedelmi megállapodások tárgyalása és végrehajtása során, még a fontos kereskedelmi partnerekkel kötött megállapodásoknál is,

| G. | mivel szükséges tiszteletben tartani az emberi jogi klauzulákat az Európai Unió és harmadik országbeli partnerei által aláírt megállapodásokban, |
| --- | --- |

G.

mivel szükséges tiszteletben tartani az emberi jogi klauzulákat az Európai Unió és harmadik országbeli partnerei által aláírt megállapodásokban,

| H. | mivel az emberi jogokat előmozdító politikák továbbra is fenyegetésnek vannak kitéve a világ különféle régióiban, mivel az emberi jogok megsértése óhatatlanul együtt jár a jogsértők azon erőfeszítésével, hogy csökkentsék az e jogokat előmozdító bármely politika hatását, különösen azokban az országokban, ahol az emberi jogok megsértése kulcsfontosságú a nem demokratikus kormány hatalomban tartásához, |
| --- | --- |

H.

mivel az emberi jogokat előmozdító politikák továbbra is fenyegetésnek vannak kitéve a világ különféle régióiban, mivel az emberi jogok megsértése óhatatlanul együtt jár a jogsértők azon erőfeszítésével, hogy csökkentsék az e jogokat előmozdító bármely politika hatását, különösen azokban az országokban, ahol az emberi jogok megsértése kulcsfontosságú a nem demokratikus kormány hatalomban tartásához,

| 1. | úgy véli, hogy az EU-nak egy koherens és következetes politika felé kell haladnia az emberi jogok fenntartása és előmozdítása érdekében szerte a világon, és hangsúlyozza az ilyen politika hatékonyabb folytatásának szükségességét; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az EU-nak egy koherens és következetes politika felé kell haladnia az emberi jogok fenntartása és előmozdítása érdekében szerte a világon, és hangsúlyozza az ilyen politika hatékonyabb folytatásának szükségességét;

| 2. | megismétli azon meggyőződését, hogy az emberi jogok előmozdítása terén az előrelépés érdekében az EU közös kül- és biztonságpolitikáját (KKBP) meg kell erősíteni, és biztosítani kell, hogy az emberi jogok előmozdítását mint a KKBP egyik fő célkitűzését, amint azt az Európai Unióról szóló Szerződés 11. cikke rögzíti, szigorúan végrehajtsák az EU-nak a világ valamennyi országával folytatott párbeszédei és intézményi kapcsolatai keretében; |
| --- | --- |

2.

megismétli azon meggyőződését, hogy az emberi jogok előmozdítása terén az előrelépés érdekében az EU közös kül- és biztonságpolitikáját (KKBP) meg kell erősíteni, és biztosítani kell, hogy az emberi jogok előmozdítását mint a KKBP egyik fő célkitűzését, amint azt az Európai Unióról szóló Szerződés 11. cikke rögzíti, szigorúan végrehajtsák az EU-nak a világ valamennyi országával folytatott párbeszédei és intézményi kapcsolatai keretében;

| 3. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítést, és javítsák az Európai Unió arra való képességét, hogy gyorsan tudjon reagálni az emberi jogok harmadik országok általi megsértésére; hangsúlyozza, hogy a mai világban az EU fontos szerepet játszik az emberi jogok területén és nőnek az ezzel összefüggő elvárások; felhív egy közös EU emberi jogi irányvonalra mind külpolitikájában, mind pedig a határain belül; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítést, és javítsák az Európai Unió arra való képességét, hogy gyorsan tudjon reagálni az emberi jogok harmadik országok általi megsértésére; hangsúlyozza, hogy a mai világban az EU fontos szerepet játszik az emberi jogok területén és nőnek az ezzel összefüggő elvárások; felhív egy közös EU emberi jogi irányvonalra mind külpolitikájában, mind pedig a határain belül;

| 4. | további maximális éberségre hív fel az EU és harmadik országbeli partnerei által aláírt megállapodásokban foglalt emberi jogi klauzulák tiszteletben tartását illetően, valamint arra, hogy ilyen klauzulákat a jövőbeli megállapodásokba is következetesen illesszenek be; rámutat arra, hogy az emberi jogi klauzula, mivel lényeges elemnek minősül, a megállapodás valamennyi rendelkezésére irányadó; megismétli felhívását, hogy e klauzulát szisztematikusan kísérje valódi végrehajtási mechanizmus is; |
| --- | --- |

4.

további maximális éberségre hív fel az EU és harmadik országbeli partnerei által aláírt megállapodásokban foglalt emberi jogi klauzulák tiszteletben tartását illetően, valamint arra, hogy ilyen klauzulákat a jövőbeli megállapodásokba is következetesen illesszenek be; rámutat arra, hogy az emberi jogi klauzula, mivel lényeges elemnek minősül, a megállapodás valamennyi rendelkezésére irányadó; megismétli felhívását, hogy e klauzulát szisztematikusan kísérje valódi végrehajtási mechanizmus is;

Az Európai Unió 2008-as éves jelentése az emberi jogokról

| 5. | hangsúlyozza az Európai Unió emberi jogi éves jelentésének jelentőségét az EU emberi jogi politikájának elemzése és értékelése terén, és elismeri az uniós intézmények tevékenységeinek pozitív szerepét e területen; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza az Európai Unió emberi jogi éves jelentésének jelentőségét az EU emberi jogi politikájának elemzése és értékelése terén, és elismeri az uniós intézmények tevékenységeinek pozitív szerepét e területen;

| 6. | megismétli kérését, hogy több és jobb információt kell biztosítani a politikák értékeléséhez, és elemekre és iránymutatásokra kell javaslatot tenni az általános megközelítés javítására, az ellentmondások minimalizálására és a politikai prioritások országonkénti kiigazítására egy emberi jogi országstratégia vagy legalább is az országstratégia dokumentumokban egy emberi jogi fejezet elfogadása céljából; megismétli felhívását a harmadik országok emberi jogi helyzetével kapcsolatos uniós politikák, eszközök és kezdeményezések alkalmazásának és eredményeinek rendszeres időszakos értékelésére; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy konkrét számszerűsíthető mutatókat és követelményeket dolgozzanak ki e politikák hatékonyságának mérésére; |
| --- | --- |

6.

megismétli kérését, hogy több és jobb információt kell biztosítani a politikák értékeléséhez, és elemekre és iránymutatásokra kell javaslatot tenni az általános megközelítés javítására, az ellentmondások minimalizálására és a politikai prioritások országonkénti kiigazítására egy emberi jogi országstratégia vagy legalább is az országstratégia dokumentumokban egy emberi jogi fejezet elfogadása céljából; megismétli felhívását a harmadik országok emberi jogi helyzetével kapcsolatos uniós politikák, eszközök és kezdeményezések alkalmazásának és eredményeinek rendszeres időszakos értékelésére; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy konkrét számszerűsíthető mutatókat és követelményeket dolgozzanak ki e politikák hatékonyságának mérésére;

| 7. | üdvözli a 2008-as jelentésnek a Tanács és a Bizottság általi nyilvános bemutatását a Parlament Emberi Jogi Albizottságának 2008. november 4-én, az 1948. december 10-i Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 60. évfordulója alkalmából tartott ülésén, valamint a Parlament plenáris ülésén ugyanazon a napon, amikor átadták az éves „gondolatszabadságért” Szaharov-díjat is a kínai Hua Csiának; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a 2008-as jelentésnek a Tanács és a Bizottság általi nyilvános bemutatását a Parlament Emberi Jogi Albizottságának 2008. november 4-én, az 1948. december 10-i Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 60. évfordulója alkalmából tartott ülésén, valamint a Parlament plenáris ülésén ugyanazon a napon, amikor átadták az éves „gondolatszabadságért” Szaharov-díjat is a kínai Hua Csiának;

| 8. | ismét felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy azonosítsák a „különösen aggályos országokat”, ahol különösen nehéz előmozdítani az emberi jogokat, és azokat az országokat, ahol megsértik az emberi jogokat, és hogy e célból dolgozzanak ki kritériumokat, amelyek alapján mérni lehet az országokat emberi jogi teljesítményük függvényében, lehetővé téve ezáltal konkrét politikai prioritások megállapítását; |
| --- | --- |

8.

ismét felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy azonosítsák a „különösen aggályos országokat”, ahol különösen nehéz előmozdítani az emberi jogokat, és azokat az országokat, ahol megsértik az emberi jogokat, és hogy e célból dolgozzanak ki kritériumokat, amelyek alapján mérni lehet az országokat emberi jogi teljesítményük függvényében, lehetővé téve ezáltal konkrét politikai prioritások megállapítását;

| 9. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az emberi jogokról szóló éves jelentésük terjesztése és a lehető legszélesebb közönséghez történő eljuttatása érdekében; felhív nyilvános tájékoztatási kampányok tartására is az Európai Unió e területtel kapcsolatos profiljának erősítése céljából; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az emberi jogokról szóló éves jelentésük terjesztése és a lehető legszélesebb közönséghez történő eljuttatása érdekében; felhív nyilvános tájékoztatási kampányok tartására is az Európai Unió e területtel kapcsolatos profiljának erősítése céljából;

| 10. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy készítsenek rendszeres tanulmányokat az Európai Unió emberi jogokkal kapcsolatos tevékenységeinek társadalmi hatásairól és ismertségéről; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy készítsenek rendszeres tanulmányokat az Európai Unió emberi jogokkal kapcsolatos tevékenységeinek társadalmi hatásairól és ismertségéről;

| 11. | úgy véli, hogy a jelentés bemutatja, hogy a különböző tagállamokban végzett felmérések ellenére az Európai Unió nem végezte el a tagállamok gyakorlatainak értékelését a Bush elnökség alatti amerikai kormányzat által folytatott terrorizmusellenes politikával összefüggésben; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a jelentés bemutatja, hogy a különböző tagállamokban végzett felmérések ellenére az Európai Unió nem végezte el a tagállamok gyakorlatainak értékelését a Bush elnökség alatti amerikai kormányzat által folytatott terrorizmusellenes politikával összefüggésben;

| 12. | a perui kongresszus által 2008 áprilisában egyhangúlag elfogadott állásfoglalással összhangban felhívja a Tanácsot, hogy mérlegelje a Movimiento Revolucionario Túpac Amaru (Túpac Amaru Forradalmi Mozgalom) felvételét a terrorista szervezetek európai listájára; |
| --- | --- |

12.

a perui kongresszus által 2008 áprilisában egyhangúlag elfogadott állásfoglalással összhangban felhívja a Tanácsot, hogy mérlegelje a Movimiento Revolucionario Túpac Amaru (Túpac Amaru Forradalmi Mozgalom) felvételét a terrorista szervezetek európai listájára;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a világ közvéleményének széles rétegei szemében a bevándorlási politika kihívást képvisel az Európai Unió emberi jogi kérdésekkel kapcsolatos külpolitikai fellépéseinek hitelessége tekintetében; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a világ közvéleményének széles rétegei szemében a bevándorlási politika kihívást képvisel az Európai Unió emberi jogi kérdésekkel kapcsolatos külpolitikai fellépéseinek hitelessége tekintetében;

A Tanács és a Bizottság tevékenységei nemzetközi fórumokon az emberi jogok területén

| 14. | úgy véli, hogy a Tanács emberi jogi titkárságának mennyiségi és minőségi fejlesztése lehetővé tenné az Európai Unió számára, hogy tovább növelje profilját az emberi jogok előmozdítása és tiszteletben tartásának biztosítása terén külpolitikájában; várakozásai szerint a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő jövőbeni kinevezése, aki egyben a Bizottság alelnöke is lesz, jelentősen erősíthetné az EU koherenciáját és hatékonyságát, ha a Lisszaboni Szerződés hatályba lépne; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a Tanács emberi jogi titkárságának mennyiségi és minőségi fejlesztése lehetővé tenné az Európai Unió számára, hogy tovább növelje profilját az emberi jogok előmozdítása és tiszteletben tartásának biztosítása terén külpolitikájában; várakozásai szerint a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő jövőbeni kinevezése, aki egyben a Bizottság alelnöke is lesz, jelentősen erősíthetné az EU koherenciáját és hatékonyságát, ha a Lisszaboni Szerződés hatályba lépne;

| 15. | lényegesnek tartja, hogy – tekintettel az emberi jogi kérdések fontosságára a konfliktus- és konfliktus utáni helyzetekben – az Európai Unió valamennyi különmegbízottja a jövőben rendelkezzen olyan mandátummal, amely kifejezetten megemlíti az emberi jogok előmozdítását és tiszteletben tartásának biztosítását; |
| --- | --- |

15.

lényegesnek tartja, hogy – tekintettel az emberi jogi kérdések fontosságára a konfliktus- és konfliktus utáni helyzetekben – az Európai Unió valamennyi különmegbízottja a jövőben rendelkezzen olyan mandátummal, amely kifejezetten megemlíti az emberi jogok előmozdítását és tiszteletben tartásának biztosítását;

| 16. | megismétli a Bizottsághoz intézett kérését, hogy ösztönözze az Európai Unió tagállamait és azokat a harmadik országokat, amelyekkel csatlakozási tárgyalások vagy a kapcsolatok megerősítését célzó tárgyalások vannak folyamatban, hogy írják alá, és ratifikálják az ENSZ és az Európa Tanács valamennyi alapvető emberi jogi egyezményét és azok fakultatív jegyzőkönyveit, és működjenek együtt a nemzetközi emberi jogi eljárásokkal és mechanizmusokkal; különösen felhív arra, hogy az Európai Unió és az ENSZ EJT kössön keretmegállapodást az ENSZ egyezmények valamennyi tagállam általi ratifikálásának és végrehajtásának előmozdítása céljából; |
| --- | --- |

16.

megismétli a Bizottsághoz intézett kérését, hogy ösztönözze az Európai Unió tagállamait és azokat a harmadik országokat, amelyekkel csatlakozási tárgyalások vagy a kapcsolatok megerősítését célzó tárgyalások vannak folyamatban, hogy írják alá, és ratifikálják az ENSZ és az Európa Tanács valamennyi alapvető emberi jogi egyezményét és azok fakultatív jegyzőkönyveit, és működjenek együtt a nemzetközi emberi jogi eljárásokkal és mechanizmusokkal; különösen felhív arra, hogy az Európai Unió és az ENSZ EJT kössön keretmegállapodást az ENSZ egyezmények valamennyi tagállam általi ratifikálásának és végrehajtásának előmozdítása céljából;

| 17. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folytassák nyomatékos erőfeszítéseiket a Római Statútum egyetemes ratifikációjának és a szükséges nemzeti végrehajtási jogszabályok elfogadásának előmozdítására, összhangban a Tanácsnak a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2003. június 16-i 2003/444/KKBP közös álláspontjával (21) és a közös álláspont nyomon követésére irányuló, 2004. évi cselekvési tervvel; kéri, hogy az ilyen erőfeszítéseket terjesszék ki a Nemzetközi Büntetőbíróság kiváltságairól és mentességeiről szóló megállapodás ratifikálására és végrehajtására is, amely a Nemzetközi Büntetőbíróság számára fontos operatív eszköz; üdvözli, hogy a Római Statútum ratifikálása Madagaszkár, a Cook-szigetek és Suriname által, 2008-ban, az alapokmányt aláíró államok számát 108-ra emelte 2008. júliusban; követeli, hogy a Cseh Köztársaság mint az egyetlen uniós tagállam, amely még nem ratifikálta a Római Statútumot, végre tegye ezt meg, további késedelem nélkül (22); sürgeti Romániát, hogy vonja vissza az Egyesült Államokkal fennálló kétoldalú mentességi megállapodását; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folytassák nyomatékos erőfeszítéseiket a Római Statútum egyetemes ratifikációjának és a szükséges nemzeti végrehajtási jogszabályok elfogadásának előmozdítására, összhangban a Tanácsnak a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2003. június 16-i 2003/444/KKBP közös álláspontjával (21) és a közös álláspont nyomon követésére irányuló, 2004. évi cselekvési tervvel; kéri, hogy az ilyen erőfeszítéseket terjesszék ki a Nemzetközi Büntetőbíróság kiváltságairól és mentességeiről szóló megállapodás ratifikálására és végrehajtására is, amely a Nemzetközi Büntetőbíróság számára fontos operatív eszköz; üdvözli, hogy a Római Statútum ratifikálása Madagaszkár, a Cook-szigetek és Suriname által, 2008-ban, az alapokmányt aláíró államok számát 108-ra emelte 2008. júliusban; követeli, hogy a Cseh Köztársaság mint az egyetlen uniós tagállam, amely még nem ratifikálta a Római Statútumot, végre tegye ezt meg, további késedelem nélkül (22); sürgeti Romániát, hogy vonja vissza az Egyesült Államokkal fennálló kétoldalú mentességi megállapodását;

| 18. | felkéri az EU valamennyi elnökségét, hogy a harmadik országokkal tartott valamennyi uniós csúcstalálkozó és párbeszéd során vessék fel a Nemzetközi Büntetőbírósággal való együttműködés fontosságát, ideértve az EU-Oroszország csúcstalálkozót és az EU-Kína párbeszédeket is, és sürgeti az EU tagállamokat, hogy fokozzák együttműködésüket a Bírósággal, és kössenek kétoldalú megállapodásokat az ítéletek végrehajtásáról, valamint a tanúk és az áldozatok védelméről; elismeri továbbá az EU és a Nemzetközi Büntetőbíróság közötti együttműködési és segítségnyújtási megállapodást, és ennek alapján felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy adjanak meg a Bíróságnak minden szükséges segítséget a folyamatban levő ügyekben, beleértve a helyszíni támogatást is; ennek keretében üdvözli, hogy Belgium és Portugália 2008 májusában segítséget nyújtott Jean-Pierre Bemba letartóztatásához és a Nemzetközi Bíróságnak való átadásához; |
| --- | --- |

18.

felkéri az EU valamennyi elnökségét, hogy a harmadik országokkal tartott valamennyi uniós csúcstalálkozó és párbeszéd során vessék fel a Nemzetközi Büntetőbírósággal való együttműködés fontosságát, ideértve az EU-Oroszország csúcstalálkozót és az EU-Kína párbeszédeket is, és sürgeti az EU tagállamokat, hogy fokozzák együttműködésüket a Bírósággal, és kössenek kétoldalú megállapodásokat az ítéletek végrehajtásáról, valamint a tanúk és az áldozatok védelméről; elismeri továbbá az EU és a Nemzetközi Büntetőbíróság közötti együttműködési és segítségnyújtási megállapodást, és ennek alapján felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy adjanak meg a Bíróságnak minden szükséges segítséget a folyamatban levő ügyekben, beleértve a helyszíni támogatást is; ennek keretében üdvözli, hogy Belgium és Portugália 2008 májusában segítséget nyújtott Jean-Pierre Bemba letartóztatásához és a Nemzetközi Bíróságnak való átadásához;

| 19. | felhív a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló ENSZ egyezménynek az Európai Közösség és a tagállamai általi azonnali ratifikálására; ragaszkodik ahhoz, hogy fakultatív jegyzőkönyvét az egyezmény szerves részének tekintsék, és felhív az egyezményhez és a jegyzőkönyvhöz (23) való egyidejű csatlakozásra; |
| --- | --- |

19.

felhív a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló ENSZ egyezménynek az Európai Közösség és a tagállamai általi azonnali ratifikálására; ragaszkodik ahhoz, hogy fakultatív jegyzőkönyvét az egyezmény szerves részének tekintsék, és felhív az egyezményhez és a jegyzőkönyvhöz (23) való egyidejű csatlakozásra;

| 20. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy 2009-ben tovább erősítsék az Európai Unió és a tagállamok aktív fellépését az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos ügyekben a különféle nemzetközi fórumokon való részvételük során, ideértve az EJT-ben, az ENSZ Közgyűlésben, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) Miniszteri Tanácsában és az Európa Tanácsban folytatott munkát; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy 2009-ben tovább erősítsék az Európai Unió és a tagállamok aktív fellépését az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos ügyekben a különféle nemzetközi fórumokon való részvételük során, ideértve az EJT-ben, az ENSZ Közgyűlésben, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) Miniszteri Tanácsában és az Európa Tanácsban folytatott munkát;

| 21. | üdvözli az EIDHR által finanszírozott, az emberi jogi jogvédőkkel foglalkozó konferenciát, amelyre az Európai Parlamentben, Brüsszelben, 2008. október 7–8-án került sor, az Európai Parlament, a Bizottság és az ENSZ egyik fontos intézményközi kezdeményezéseként, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 60. évfordulója alkalmából; |
| --- | --- |

21.

üdvözli az EIDHR által finanszírozott, az emberi jogi jogvédőkkel foglalkozó konferenciát, amelyre az Európai Parlamentben, Brüsszelben, 2008. október 7–8-án került sor, az Európai Parlament, a Bizottság és az ENSZ egyik fontos intézményközi kezdeményezéseként, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 60. évfordulója alkalmából;

| 22. | üdvözli az Európai Unió és az Európa Tanács között, a 2007. májusában aláírt egyetértési nyilatkozat keretében megvalósuló együttműködést; üdvözli, hogy az EU elnökség, a Bizottság, az Európa Tanács főtitkára és az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága elnökének részvételével 2007. október 23-án és 2008. március 10-én négyoldalú értekezletet tartottak; újra megerősíti az együttműködés további előmozdításának fontosságát az emberi jogok, a jogállamiság és a pluralista demokrácia terén, amelyek közös értékei mindkét szervezetnek és valamennyi EU tagállamnak; |
| --- | --- |

22.

üdvözli az Európai Unió és az Európa Tanács között, a 2007. májusában aláírt egyetértési nyilatkozat keretében megvalósuló együttműködést; üdvözli, hogy az EU elnökség, a Bizottság, az Európa Tanács főtitkára és az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága elnökének részvételével 2007. október 23-án és 2008. március 10-én négyoldalú értekezletet tartottak; újra megerősíti az együttműködés további előmozdításának fontosságát az emberi jogok, a jogállamiság és a pluralista demokrácia terén, amelyek közös értékei mindkét szervezetnek és valamennyi EU tagállamnak;

| 23. | üdvözli a Bizottság és az Európa Tanács által 2008. június 18-án aláírt megállapodást az EU Alapjogi Ügynökségben folytatandó együttműködésről; rámutat arra, hogy a megállapodás előírja rendszeres találkozók szervezését, az információcserét és a tevékenységek koordinálását; |
| --- | --- |

23.

üdvözli a Bizottság és az Európa Tanács által 2008. június 18-án aláírt megállapodást az EU Alapjogi Ügynökségben folytatandó együttműködésről; rámutat arra, hogy a megállapodás előírja rendszeres találkozók szervezését, az információcserét és a tevékenységek koordinálását;

| 24. | üdvözli, hogy a 2008. május 19-30. között tartott dublini diplomáciai konferencia elfogadta a fürtös bombákról szóló egyezményt; aggódik amiatt, hogy nem minden EU tagállam írta alá az egyezményt a 2008. december 3-án, Oslóban rendezett aláírási konferencián, és felkéri őket, hogy ezt mihelyt lehet, tegyék meg (24); megjegyzi, hogy az egyezmény elrendeli a polgári lakosságnak elfogadhatatlan ártalmat okozó valamennyi fürtös bomba azonnali és feltétel nélküli betiltását; |
| --- | --- |

24.

üdvözli, hogy a 2008. május 19-30. között tartott dublini diplomáciai konferencia elfogadta a fürtös bombákról szóló egyezményt; aggódik amiatt, hogy nem minden EU tagállam írta alá az egyezményt a 2008. december 3-án, Oslóban rendezett aláírási konferencián, és felkéri őket, hogy ezt mihelyt lehet, tegyék meg (24); megjegyzi, hogy az egyezmény elrendeli a polgári lakosságnak elfogadhatatlan ártalmat okozó valamennyi fürtös bomba azonnali és feltétel nélküli betiltását;

| 25. | üdvözli Szerbia együttműködését Radovan Karadžić őrizetbe vételében és a volt Jugoszláviával foglalkozó Nemzetközi Büntetőtörvényszéknek (ICTY) való átadásában; aggodalommal jegyzi meg, hogy Ratko Mladić és Goran Hadžić továbbra is szabadlábon van, és még nem állították őket az ICTY elé; e tekintetben felhívja a szerb hatóságokat az ICTY-vel való teljes körű együttműködés biztosítására, aminek az összes még szabadlábon lévő vádlott őrizetbe vételéhez és átadásához kell vezetnie annak érdekében, hogy út nyíljon a stabilizációs és társulási megállapodás ratifikálására; |
| --- | --- |

25.

üdvözli Szerbia együttműködését Radovan Karadžić őrizetbe vételében és a volt Jugoszláviával foglalkozó Nemzetközi Büntetőtörvényszéknek (ICTY) való átadásában; aggodalommal jegyzi meg, hogy Ratko Mladić és Goran Hadžić továbbra is szabadlábon van, és még nem állították őket az ICTY elé; e tekintetben felhívja a szerb hatóságokat az ICTY-vel való teljes körű együttműködés biztosítására, aminek az összes még szabadlábon lévő vádlott őrizetbe vételéhez és átadásához kell vezetnie annak érdekében, hogy út nyíljon a stabilizációs és társulási megállapodás ratifikálására;

| 26. | ssürgeti valamennyi tagállamot, hogy teljes mértékben működjenek együtt a nemzetközi büntető igazságszolgáltatási mechanizmusokban, és különösen a szökésben lévők bíróság elé állításában; nagy aggodalommal jegyzi meg, hogy Szudán folyamatosan elmulasztja Ahmad Muhammad Harún („Ahmad Harún”) és Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman („Ali Kusajb”) őrizetbe vételét és a Nemzetközi Büntetőbíróságnak történő átadását, ezzel megszegve az ENSZ Biztonsági Tanács 1593. sz. határozata (2005) szerinti kötelezettségeit; határozottan elítéli Szudán megtorló intézkedéseit azt követően, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság letartóztatási parancsot adott ki al-Basír elnök ellen, és mélységes aggodalmát fejezi ki az ember jogok védelmezőivel szembeni közelmúltbeli fellépés miatt, amelynek következtében 2008 júniusában letartóztatták Mohamed esz-Szárit, akit 17 év börtönbüntetésre ítéltek a Nemzetközi Büntetőbírósággal folytatott együttműködéséért; üdvözli Haszan at-Turábi, a legnagyobb ellenzéki csoport, a Népi Kongresszus Pártja (PCP) vezetőjének szabadon bocsátását azon kijelentése miatti két hónapos fogvatartása után, amikor felszólította al-Basír elnököt, hogy vállalja a politikai felelősséget a Darfúrban elkövetett bűntettekért; végül, emlékeztet a Szudánról és a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2008. május 22-i állásfoglalására (25), és ismételten felhívja az EU elnökségeket és a tagállamokat, hogy cselekedjenek a 2008. márciusi EU nyilatkozatban kifejezett szándékuknak és a Szudánról szóló, 2008. júniusi tanácsi következtetéseknek megfelelően, mely utóbbi megállapítja, hogy az EU „készen áll arra, hogy intézkedéseket vegyen fontolóra olyan személyek ellen, akik felelősek a Nemzetközi Büntetőbírósággal való együtt nem működésért, amennyiben a Nemzetközi Büntetőbírósággal való együttműködésről szóló 1593. sz. ENSZ BT határozat szerinti kötelezettséget továbbra is semmibe veszik”; |
| --- | --- |

26.

ssürgeti valamennyi tagállamot, hogy teljes mértékben működjenek együtt a nemzetközi büntető igazságszolgáltatási mechanizmusokban, és különösen a szökésben lévők bíróság elé állításában; nagy aggodalommal jegyzi meg, hogy Szudán folyamatosan elmulasztja Ahmad Muhammad Harún („Ahmad Harún”) és Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman („Ali Kusajb”) őrizetbe vételét és a Nemzetközi Büntetőbíróságnak történő átadását, ezzel megszegve az ENSZ Biztonsági Tanács 1593. sz. határozata (2005) szerinti kötelezettségeit; határozottan elítéli Szudán megtorló intézkedéseit azt követően, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság letartóztatási parancsot adott ki al-Basír elnök ellen, és mélységes aggodalmát fejezi ki az ember jogok védelmezőivel szembeni közelmúltbeli fellépés miatt, amelynek következtében 2008 júniusában letartóztatták Mohamed esz-Szárit, akit 17 év börtönbüntetésre ítéltek a Nemzetközi Büntetőbírósággal folytatott együttműködéséért; üdvözli Haszan at-Turábi, a legnagyobb ellenzéki csoport, a Népi Kongresszus Pártja (PCP) vezetőjének szabadon bocsátását azon kijelentése miatti két hónapos fogvatartása után, amikor felszólította al-Basír elnököt, hogy vállalja a politikai felelősséget a Darfúrban elkövetett bűntettekért; végül, emlékeztet a Szudánról és a Nemzetközi Büntetőbíróságról szóló, 2008. május 22-i állásfoglalására (25), és ismételten felhívja az EU elnökségeket és a tagállamokat, hogy cselekedjenek a 2008. márciusi EU nyilatkozatban kifejezett szándékuknak és a Szudánról szóló, 2008. júniusi tanácsi következtetéseknek megfelelően, mely utóbbi megállapítja, hogy az EU „készen áll arra, hogy intézkedéseket vegyen fontolóra olyan személyek ellen, akik felelősek a Nemzetközi Büntetőbírósággal való együtt nem működésért, amennyiben a Nemzetközi Büntetőbírósággal való együttműködésről szóló 1593. sz. ENSZ BT határozat szerinti kötelezettséget továbbra is semmibe veszik”;

| 27. | üdvözli a legelső per 2009. január 26-i megnyitását a Nemzetközi Büntetőbíróság előtt, Thomas Lubanga, a Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) állampolgára ellen, és megjegyzi, hogy a nemzetközi büntetőjog történetében ez az első olyan per, ahol az áldozatok aktívan részt vesznek az eljárásban; ezzel összefüggésben sürgeti a Nemzetközi Büntetőbíróságot, hogy fokozza a kommunikációs erőfeszítéseit, hogy a válsághelyzetben levő országok közösségeit konstruktív közreműködésre vegye rá a Nemzetközi Büntetőbírósággal, amelynek célja, hogy előmozdítsa a mandátuma iránti megértést és támogatást, jól kezelje az elvárásokat, és lehetővé tegye e közösségek számára a nemzetközi büntető igazságszolgáltatási eljárás figyelemmel követését és megértését; üdvözli a KDK együttműködését Thomas Lubanga, Germain Katanga és Mathieu Ngudjolo átadásában a Nemzetközi Büntetőbíróságnak; helyteleníti azonban, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság Bosco Ntaganda ellen kiadott letartóztatási parancsát még nem hajtották végre, és felhívja az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának következő üléseit, hogy követelje Bosco Ntaganda azonnali letartóztatását és a Nemzetközi Büntetőbíróságnak történő átadását; aggodalommal jegyzi meg, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaságban a már eddig is ingatag helyzetet az Úr Ellenállási Hadserege (LRA) által elkövetett újabb támadások még tovább destabilizálták, amelyek során 2008. december 24. és 2009. január 13. között a Kongói Demokratikus Köztársaság északi részén legalább 620 polgári lakost brutális módon legyilkoltak, és több mint 160 gyermeket elraboltak; hangsúlyozza ezért, hogy sürgősen le kell tartóztatni az LRA parancsnokokat, amint azt a Parlament a Joseph Kony elleni vádemelésről és Nemzetközi Büntetőbíróság elé állításáról szóló, 2008. október 21-i állásfoglalásában (26) is követelte; aggodalommal jegyzi meg, hogy még mindig nem hajtották végre a Nemzetközi Büntetőbíróság által az ugandai LRA négy tagja ellen kiadott elfogatóparancsot sem; |
| --- | --- |

27.

üdvözli a legelső per 2009. január 26-i megnyitását a Nemzetközi Büntetőbíróság előtt, Thomas Lubanga, a Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) állampolgára ellen, és megjegyzi, hogy a nemzetközi büntetőjog történetében ez az első olyan per, ahol az áldozatok aktívan részt vesznek az eljárásban; ezzel összefüggésben sürgeti a Nemzetközi Büntetőbíróságot, hogy fokozza a kommunikációs erőfeszítéseit, hogy a válsághelyzetben levő országok közösségeit konstruktív közreműködésre vegye rá a Nemzetközi Büntetőbírósággal, amelynek célja, hogy előmozdítsa a mandátuma iránti megértést és támogatást, jól kezelje az elvárásokat, és lehetővé tegye e közösségek számára a nemzetközi büntető igazságszolgáltatási eljárás figyelemmel követését és megértését; üdvözli a KDK együttműködését Thomas Lubanga, Germain Katanga és Mathieu Ngudjolo átadásában a Nemzetközi Büntetőbíróságnak; helyteleníti azonban, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság Bosco Ntaganda ellen kiadott letartóztatási parancsát még nem hajtották végre, és felhívja az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának következő üléseit, hogy követelje Bosco Ntaganda azonnali letartóztatását és a Nemzetközi Büntetőbíróságnak történő átadását; aggodalommal jegyzi meg, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaságban a már eddig is ingatag helyzetet az Úr Ellenállási Hadserege (LRA) által elkövetett újabb támadások még tovább destabilizálták, amelyek során 2008. december 24. és 2009. január 13. között a Kongói Demokratikus Köztársaság északi részén legalább 620 polgári lakost brutális módon legyilkoltak, és több mint 160 gyermeket elraboltak; hangsúlyozza ezért, hogy sürgősen le kell tartóztatni az LRA parancsnokokat, amint azt a Parlament a Joseph Kony elleni vádemelésről és Nemzetközi Büntetőbíróság elé állításáról szóló, 2008. október 21-i állásfoglalásában (26) is követelte; aggodalommal jegyzi meg, hogy még mindig nem hajtották végre a Nemzetközi Büntetőbíróság által az ugandai LRA négy tagja ellen kiadott elfogatóparancsot sem;

| 28. | elégedetten veszi tudomásul az új amerikai kormány által tett első ígéretes kijelentéseket a Nemzetközi Büntetőbíróságról, amelyekben elismerik, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság „fontos és hiteles eszközévé válhat a Kongóban, Ugandában és Darfúrban elkövetett kegyetlenségekért felelős felső vezetés felelősségre vonására irányuló törekvéseknek” (27), és felhívja az USA-t, hogy ismételje meg az aláírását, és kötelezze el magát jobban a Nemzetközi Büntetőbíróság mellett, különösen az olyan helyzetekben való együttműködés által, amelyekben a Nemzetközi Büntetőbíróság vizsgálatot folytat vagy amelyekre vonatkozóan előzetes elemzést készít; |
| --- | --- |

28.

elégedetten veszi tudomásul az új amerikai kormány által tett első ígéretes kijelentéseket a Nemzetközi Büntetőbíróságról, amelyekben elismerik, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság „fontos és hiteles eszközévé válhat a Kongóban, Ugandában és Darfúrban elkövetett kegyetlenségekért felelős felső vezetés felelősségre vonására irányuló törekvéseknek” (27), és felhívja az USA-t, hogy ismételje meg az aláírását, és kötelezze el magát jobban a Nemzetközi Büntetőbíróság mellett, különösen az olyan helyzetekben való együttműködés által, amelyekben a Nemzetközi Büntetőbíróság vizsgálatot folytat vagy amelyekre vonatkozóan előzetes elemzést készít;

| 29. | ismét elégedetten tesz említést az őshonos népek jogairól szóló nyilatkozatnak az ENSZ Közgyűlés általi elfogadásáról, amely létrehozza a kereteket ahhoz, hogy az államok kirekesztés vagy megkülönböztetés nélkül védhessék és mozdíthassák elő az őshonos népek jogait; sürgeti azért a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a nyilatkozat végrehajtását, különösen az EIDHR-en keresztül, és közben különösen sürgesse valamennyi tagállamot, hogy sürgősen ratifikálják a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) az őshonos és törzsi népekről szóló 169. egyezményét, amely jogilag kötelező érvényű okmányként támogatja a szóban forgó nyilatkozatban lefektetett elveket; üdvözli ugyanakkor a Bizottságnak az őshonos népekre irányuló tevékenységeit, és üdvözli az „Őshonos és törzsi népek jogainak előmozdítása jogi tanácsadás, kapacitásépítés és párbeszéd révén” című projektet, amelyet a Bizottság és az ILO közös irányítású projektként kezdeményezett; megállapítja, hogy csaknem húsz évvel a hatálybelépése után mindössze három tagállam ratifikálta az ILO-egyzményt, nevezetesen Dánia, Hollandia és Spanyolország; következésképpen bátorítja azokat a kezdeményezéseket, amelyek e fontos jogalkotási eszköz ismertebbé válására és a hatékonyságának fokozására irányulnak, biztosítván ratifikálását valamennyi tagállam által; |
| --- | --- |

29.

ismét elégedetten tesz említést az őshonos népek jogairól szóló nyilatkozatnak az ENSZ Közgyűlés általi elfogadásáról, amely létrehozza a kereteket ahhoz, hogy az államok kirekesztés vagy megkülönböztetés nélkül védhessék és mozdíthassák elő az őshonos népek jogait; sürgeti azért a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a nyilatkozat végrehajtását, különösen az EIDHR-en keresztül, és közben különösen sürgesse valamennyi tagállamot, hogy sürgősen ratifikálják a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) az őshonos és törzsi népekről szóló 169. egyezményét, amely jogilag kötelező érvényű okmányként támogatja a szóban forgó nyilatkozatban lefektetett elveket; üdvözli ugyanakkor a Bizottságnak az őshonos népekre irányuló tevékenységeit, és üdvözli az „Őshonos és törzsi népek jogainak előmozdítása jogi tanácsadás, kapacitásépítés és párbeszéd révén” című projektet, amelyet a Bizottság és az ILO közös irányítású projektként kezdeményezett; megállapítja, hogy csaknem húsz évvel a hatálybelépése után mindössze három tagállam ratifikálta az ILO-egyzményt, nevezetesen Dánia, Hollandia és Spanyolország; következésképpen bátorítja azokat a kezdeményezéseket, amelyek e fontos jogalkotási eszköz ismertebbé válására és a hatékonyságának fokozására irányulnak, biztosítván ratifikálását valamennyi tagállam által;

| 30. | megismétli a romákra vonatkozó európai keretstratégia kidolgozására irányuló felhívását, tekintettel a roma közösségek sajátos szociális helyzetére az Európai Unióban, a tagjelölt országokban, valamint a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országokban; elégedetten veszi tudomásul a Bizottság első „EU-roma csúcstalálkozóját”, amelyre 2008 szeptemberében került sor a Bizottság és a francia elnökség közös védnöksége alatt, azzal a céllal, hogy előmozdítsa a határozott kötelezettségvállalást a konkrét problémák megoldása, és olyan mechanizmusok létrehozása mellett, amelyek révén biztosítható a romák helyzetének jobb megértése egész Európában; |
| --- | --- |

30.

megismétli a romákra vonatkozó európai keretstratégia kidolgozására irányuló felhívását, tekintettel a roma közösségek sajátos szociális helyzetére az Európai Unióban, a tagjelölt országokban, valamint a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országokban; elégedetten veszi tudomásul a Bizottság első „EU-roma csúcstalálkozóját”, amelyre 2008 szeptemberében került sor a Bizottság és a francia elnökség közös védnöksége alatt, azzal a céllal, hogy előmozdítsa a határozott kötelezettségvállalást a konkrét problémák megoldása, és olyan mechanizmusok létrehozása mellett, amelyek révén biztosítható a romák helyzetének jobb megértése egész Európában;

| 31. | üdvözli a Durban felülvizsgálati konferencián 2009. április 21-én elért konszenzust a rasszizmus elleni világkonferencia nyomon követéseként elfogadott záródokumentummal kapcsolatban, amely többek között teljes körűen védi a nemzetközi jog definíciója szerinti szólásszabadságot, ismételten és nyomatékosan felszólít a migránsok jogainak védelmére, valamint elismeri a többszörös és súlyosabb formájú megkülönböztetés előfordulását; elítéli Mahmud Ahmedinedzsád elnök beszédét, amely ellentétes volt a konferencia szellemével és céljával, azaz a rasszizmus legyőzésével; üdvözli az EJT-nek a Durban felülvizsgálati konferencia előkészítő bizottságaként eljáró érdemi ülésszakait, amelyekre 2008. április 21-tőlmájus 2-ig és 2008. október 6-tól17-ig került sor; |
| --- | --- |

31.

üdvözli a Durban felülvizsgálati konferencián 2009. április 21-én elért konszenzust a rasszizmus elleni világkonferencia nyomon követéseként elfogadott záródokumentummal kapcsolatban, amely többek között teljes körűen védi a nemzetközi jog definíciója szerinti szólásszabadságot, ismételten és nyomatékosan felszólít a migránsok jogainak védelmére, valamint elismeri a többszörös és súlyosabb formájú megkülönböztetés előfordulását; elítéli Mahmud Ahmedinedzsád elnök beszédét, amely ellentétes volt a konferencia szellemével és céljával, azaz a rasszizmus legyőzésével; üdvözli az EJT-nek a Durban felülvizsgálati konferencia előkészítő bizottságaként eljáró érdemi ülésszakait, amelyekre 2008. április 21-tőlmájus 2-ig és 2008. október 6-tól17-ig került sor;

| 32. | csalódottságának ad hangot amiatt, hogy a 2009. április 20–24. között Genfben megrendezett, a rasszizmus, a faji megkülönböztetés, az idegengyűlölet és az azzal kapcsolatos intolerancia elleni durbani felülvizsgálati konferencián (Durban II.) a Tanács nem vállalt vezető szerepet, a tagállamok pedig képtelenek voltak közös stratégiában megállapodni; mélységesen sajnálja az egység és az együttműködés hiányát, különösen az EU külpolitikájának az új uniós szerződés szerinti várható megerősödésének fényében; felhívja a Bizottságot és különösen a Tanácsot, hogy fejtse ki a Parlament számára, terveztek-e uniós stratégiát, illetve milyen erőfeszítéseket tettek egy közös álláspont elfogadása érdekében, valamint hogy tegyen jelentést a Durban II. konferencián történtekről és a konferencia eredményének következményeiről; |
| --- | --- |

32.

csalódottságának ad hangot amiatt, hogy a 2009. április 20–24. között Genfben megrendezett, a rasszizmus, a faji megkülönböztetés, az idegengyűlölet és az azzal kapcsolatos intolerancia elleni durbani felülvizsgálati konferencián (Durban II.) a Tanács nem vállalt vezető szerepet, a tagállamok pedig képtelenek voltak közös stratégiában megállapodni; mélységesen sajnálja az egység és az együttműködés hiányát, különösen az EU külpolitikájának az új uniós szerződés szerinti várható megerősödésének fényében; felhívja a Bizottságot és különösen a Tanácsot, hogy fejtse ki a Parlament számára, terveztek-e uniós stratégiát, illetve milyen erőfeszítéseket tettek egy közös álláspont elfogadása érdekében, valamint hogy tegyen jelentést a Durban II. konferencián történtekről és a konferencia eredményének következményeiről;

| 33. | üdvözli a Bizottság által, 2008 márciusában megszervezett második Európai Gyermekjogi Fórumot, amely az eltűnt gyermekekkel kapcsolatos riasztó mechanizmusok kérdésére, valamint a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés kérdéseire összpontosított, különös figyelemmel a roma gyermekekre; |
| --- | --- |

33.

üdvözli a Bizottság által, 2008 márciusában megszervezett második Európai Gyermekjogi Fórumot, amely az eltűnt gyermekekkel kapcsolatos riasztó mechanizmusok kérdésére, valamint a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés kérdéseire összpontosított, különös figyelemmel a roma gyermekekre;

| 34. | üdvözli a kultúrák közötti párbeszéd európai évét (2008), amelyet a Bizottság kezdeményezett, és az Európai Parlament és a Tanács határozatai által hoztak létre; megismétli, hogy a kultúrák közötti párbeszéd egyre fontosabb szerepet játszik az európai identitás és polgárság megerősítésében; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy nyújtsanak be a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítására irányuló stratégiákat, saját hatáskörükben mozdítsák elő a Civilizációk Szövetségének célkitűzéseit és továbbra is biztosítsák a szövetség politikai támogatását; |
| --- | --- |

34.

üdvözli a kultúrák közötti párbeszéd európai évét (2008), amelyet a Bizottság kezdeményezett, és az Európai Parlament és a Tanács határozatai által hoztak létre; megismétli, hogy a kultúrák közötti párbeszéd egyre fontosabb szerepet játszik az európai identitás és polgárság megerősítésében; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy nyújtsanak be a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítására irányuló stratégiákat, saját hatáskörükben mozdítsák elő a Civilizációk Szövetségének célkitűzéseit és továbbra is biztosítsák a szövetség politikai támogatását;

Az Egyesült Nemzetek Emberi Jogi Tanácsa (EJT)

| 35. | üdvözli az EJT munkáját, továbbá hangsúlyozza kulcsfontosságú szerepét az egész ENSZ struktúrán belül és arra való potenciálját, hogy értékes keretül szolgáljon az Európai Unió multilaterális emberi jogi erőfeszítéseihez; megjegyzi, hogy az új testületnek folyamatosan dolgoznia kell a nagyobb hitelesség megszerzésén; |
| --- | --- |

35.

üdvözli az EJT munkáját, továbbá hangsúlyozza kulcsfontosságú szerepét az egész ENSZ struktúrán belül és arra való potenciálját, hogy értékes keretül szolgáljon az Európai Unió multilaterális emberi jogi erőfeszítéseihez; megjegyzi, hogy az új testületnek folyamatosan dolgoznia kell a nagyobb hitelesség megszerzésén;

| 36. | hangsúlyozza, hogy a civil társadalom szervezeteinek szerepvállalása elengedhetetlen az EJT hatékonyságához; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a civil társadalom szervezeteinek szerepvállalása elengedhetetlen az EJT hatékonyságához;

| 37. | üdvözli az egyetemes időszakos felülvizsgálat kezdetét és a felülvizsgálat első körét, amelyre 2008. áprilisban és májusban került sor, és amely az eredmény-jelentéseknek az EJT 2008. júniusi plenáris ülése általi elfogadásával ért véget; megjegyzi, hogy az új mechanizmus első két ciklusának végrehajtása megerősítette az egyetemes időszakos felülvizsgálat potenciálját, és bízik abban, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálati mechanizmus végrehajtása további konkrét eredményeket és javulást ér el; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy szorosan kövessék figyelemmel az egyetemes időszakos felülvizsgálat kötelezettségvállalásait, és felhívja a Tanácsot, hogy konzultáljon a Parlamenttel ebben az ügyben; |
| --- | --- |

37.

üdvözli az egyetemes időszakos felülvizsgálat kezdetét és a felülvizsgálat első körét, amelyre 2008. áprilisban és májusban került sor, és amely az eredmény-jelentéseknek az EJT 2008. júniusi plenáris ülése általi elfogadásával ért véget; megjegyzi, hogy az új mechanizmus első két ciklusának végrehajtása megerősítette az egyetemes időszakos felülvizsgálat potenciálját, és bízik abban, hogy az egyetemes időszakos felülvizsgálati mechanizmus végrehajtása további konkrét eredményeket és javulást ér el; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy szorosan kövessék figyelemmel az egyetemes időszakos felülvizsgálat kötelezettségvállalásait, és felhívja a Tanácsot, hogy konzultáljon a Parlamenttel ebben az ügyben;

| 38. | megállapítja, hogy amint arra az éves jelentés is rámutat, az EU tagállamok kisebbségben vannak az EJT-ben; felhívja az EU intézményeket és a tagállamokat, hogy e helyzet megoldása érdekében tegyenek összehangolt lépéseket, és kössenek megfelelő szövetségeket azokkal az országokkal és nem állami szereplőkkel, amelyek folyamatosan kiállnak az emberi jogok egyetemes és oszthatatlan volta mellett; |
| --- | --- |

38.

megállapítja, hogy amint arra az éves jelentés is rámutat, az EU tagállamok kisebbségben vannak az EJT-ben; felhívja az EU intézményeket és a tagállamokat, hogy e helyzet megoldása érdekében tegyenek összehangolt lépéseket, és kössenek megfelelő szövetségeket azokkal az országokkal és nem állami szereplőkkel, amelyek folyamatosan kiállnak az emberi jogok egyetemes és oszthatatlan volta mellett;

| 39. | e tekintetben felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy erősítsék meg az EJT-én belül a más regionális csoportokhoz tartozó demokratikus kormányokkal való együttműködésüket annak érdekében, hogy az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában foglalt elvek tiszteletben tartását célzó kezdeményezések sikerének esélyét javítsák; kéri a Bizottságot, hogy készítsen éves jelentést az ENSZ-ben jellemző szavazási mintákról az emberi jogokat érintő ügyekben, és elemezze, hogy azokat miként befolyásolták az EU és a tagállamai, illetve a más ország-csoportok által alkalmazott politikák; |
| --- | --- |

39.

e tekintetben felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy erősítsék meg az EJT-én belül a más regionális csoportokhoz tartozó demokratikus kormányokkal való együttműködésüket annak érdekében, hogy az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában foglalt elvek tiszteletben tartását célzó kezdeményezések sikerének esélyét javítsák; kéri a Bizottságot, hogy készítsen éves jelentést az ENSZ-ben jellemző szavazási mintákról az emberi jogokat érintő ügyekben, és elemezze, hogy azokat miként befolyásolták az EU és a tagállamai, illetve a más ország-csoportok által alkalmazott politikák;

| 40. | megerősített együttműködésre hív fel az Európa Tanács és az Európai Unió között a kisebbségi jogok előmozdítása, valamint a regionális és kisebbségi nyelvek védelme terén, a diszkrimináció-ellenesség jogi eszközeinek felhasználásával a sokszínűség és a tolerancia előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

40.

megerősített együttműködésre hív fel az Európa Tanács és az Európai Unió között a kisebbségi jogok előmozdítása, valamint a regionális és kisebbségi nyelvek védelme terén, a diszkrimináció-ellenesség jogi eszközeinek felhasználásával a sokszínűség és a tolerancia előmozdítása érdekében;

| 41. | megerősíti a különleges eljárások és az országmandátumok létfontosságú voltát az EJT-ben; úgy véli, hogy a mandátumok megújítására irányuló folyamatnak átláthatónak kell lennie; üdvözli az ENSZ különleges eljárások új kézikönyvét, és szorgalmazza, hogy folytassák az olyan független és tapasztalt jelöltek kinevezésére irányuló erőfeszítéseket, akik kellően reprezentatívak, mind földrajzi, mind pedig nemi értelemben; tudomásul veszi a tematikus és országmandátumokkal kapcsolatos közelmúltbeli fejleményeket; üdvözli az újonnan létrehozott tematikus mandátumokat, amelyek a rabszolgaság jelenkori formáival, valamint a biztonságos ivóvízhez és köztisztasághoz való hozzáféréssel foglalkoznak; üdvözli, hogy a szudáni emberi jogi helyzettel foglalkozó különelőadó mandátumát 2009 júniusáig meghosszabbították; |
| --- | --- |

41.

megerősíti a különleges eljárások és az országmandátumok létfontosságú voltát az EJT-ben; úgy véli, hogy a mandátumok megújítására irányuló folyamatnak átláthatónak kell lennie; üdvözli az ENSZ különleges eljárások új kézikönyvét, és szorgalmazza, hogy folytassák az olyan független és tapasztalt jelöltek kinevezésére irányuló erőfeszítéseket, akik kellően reprezentatívak, mind földrajzi, mind pedig nemi értelemben; tudomásul veszi a tematikus és országmandátumokkal kapcsolatos közelmúltbeli fejleményeket; üdvözli az újonnan létrehozott tematikus mandátumokat, amelyek a rabszolgaság jelenkori formáival, valamint a biztonságos ivóvízhez és köztisztasághoz való hozzáféréssel foglalkoznak; üdvözli, hogy a szudáni emberi jogi helyzettel foglalkozó különelőadó mandátumát 2009 júniusáig meghosszabbították;

| 42. | üdvözli, hogy az EU kezdeményezte egy rendkívüli EJT-ülésszak megtartását Burmáról 2007 októberében, ami egy határozat elfogadásához vezetett 2008 júniusában, amely elítéli az emberi jogok szisztematikus és folyamatos megsértését és a gyermekkatonák toborzását Burmában, és sürgeti a burmai kormányt, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül valamennyi politikai foglyot bocsássa szabadon; |
| --- | --- |

42.

üdvözli, hogy az EU kezdeményezte egy rendkívüli EJT-ülésszak megtartását Burmáról 2007 októberében, ami egy határozat elfogadásához vezetett 2008 júniusában, amely elítéli az emberi jogok szisztematikus és folyamatos megsértését és a gyermekkatonák toborzását Burmában, és sürgeti a burmai kormányt, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül valamennyi politikai foglyot bocsássa szabadon;

Az Európai Unió emberi jogi iránymutatásai terén elért teljesítmény

| 43. | úgy véli, hogy a Lisszaboni Szerződés végső ratifikációjának késedelme ellenére az új európai külügyi szolgálat létrehozására irányuló előkészületeket proaktív módon fel kell használni arra, hogy harmonizálják a tagállamok és a Bizottság külföldi misszióinak megközelítéseit az emberi jogok terén, a struktúrák és a személyi állomány egymás közötti megosztásával, hogy valódi „európai uniós nagykövetségeket” hozzanak létre; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy a Lisszaboni Szerződés végső ratifikációjának késedelme ellenére az új európai külügyi szolgálat létrehozására irányuló előkészületeket proaktív módon fel kell használni arra, hogy harmonizálják a tagállamok és a Bizottság külföldi misszióinak megközelítéseit az emberi jogok terén, a struktúrák és a személyi állomány egymás közötti megosztásával, hogy valódi „európai uniós nagykövetségeket” hozzanak létre;

| 44. | tudomásul veszi a szlovén és a francia elnökség törekvését a gyermek jogairól szóló EU emberi jogi iránymutatások véglegesítésére; várakozással tekint annak elébe, hogy a következő évben megkapja a konkrét végrehajtási intézkedések tervezeteit, amelyek az alapvető iránymutatások által alkalmazott holisztikus és átfogó megközelítés végrehajtására fognak koncentrálni; |
| --- | --- |

44.

tudomásul veszi a szlovén és a francia elnökség törekvését a gyermek jogairól szóló EU emberi jogi iránymutatások véglegesítésére; várakozással tekint annak elébe, hogy a következő évben megkapja a konkrét végrehajtási intézkedések tervezeteit, amelyek az alapvető iránymutatások által alkalmazott holisztikus és átfogó megközelítés végrehajtására fognak koncentrálni;

| 45. | úgy véli, hogy meg kell tenni a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az EU missziók szisztematikusabb módon foglalkozzanak az emberi jogi kérdésekkel, például emberi jogi fókuszpontok kijelölésével, valamint azáltal, hogy az emberi jogokra és az azok végrehajtására vonatkozó iránymutatásokat beépítik az EU missziók személyzeti képzési programjaiba; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy meg kell tenni a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az EU missziók szisztematikusabb módon foglalkozzanak az emberi jogi kérdésekkel, például emberi jogi fókuszpontok kijelölésével, valamint azáltal, hogy az emberi jogokra és az azok végrehajtására vonatkozó iránymutatásokat beépítik az EU missziók személyzeti képzési programjaiba;

A nők helyzete, a nők elleni erőszak és a nők ellen elkövetett gyilkosságok

| 46. | üdvözli, hogy a francia elnökség 2008 második felében új prioritást adott a „nők” kérdéskörnek az Európai Unió emberi jogi tevékenységével összefüggésben; hangsúlyozza különösen az olyan tragikus jelenségek elleni harc szükségességét, mint a nők elleni erőszak (beleértve a nők körülmetélésének gyakorlatát) és a nők ellen elkövetett gyilkosságok (beleértve a nemek szerinti szelektív abortusz gyakorlatát); |
| --- | --- |

46.

üdvözli, hogy a francia elnökség 2008 második felében új prioritást adott a „nők” kérdéskörnek az Európai Unió emberi jogi tevékenységével összefüggésben; hangsúlyozza különösen az olyan tragikus jelenségek elleni harc szükségességét, mint a nők elleni erőszak (beleértve a nők körülmetélésének gyakorlatát) és a nők ellen elkövetett gyilkosságok (beleértve a nemek szerinti szelektív abortusz gyakorlatát);

| 47. | tekintve, hogy a nemzetközi közösség sikertelenül próbált pozitív változást elérni Zimbabwéban (emberi jogi katasztrófa), felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg ennek mögöttes okait, határozzanak meg hatékonyabb politikákat, és tájékoztassák a Parlamentet arról, hogy milyen intézkedéseket szándékoznak tenni, figyelembe véve az EU és tagállamai, valamint számos afrikai – különösen dél-afrikai – ország közötti kapcsolatok jellegét; |
| --- | --- |

47.

tekintve, hogy a nemzetközi közösség sikertelenül próbált pozitív változást elérni Zimbabwéban (emberi jogi katasztrófa), felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg ennek mögöttes okait, határozzanak meg hatékonyabb politikákat, és tájékoztassák a Parlamentet arról, hogy milyen intézkedéseket szándékoznak tenni, figyelembe véve az EU és tagállamai, valamint számos afrikai – különösen dél-afrikai – ország közötti kapcsolatok jellegét;

| 48. | üdvözli, hogy 2008. december 8-án új iránymutatásokat fogadtak el, ezzel átfogó stratégiát hozva létre a nők biztonságának garantálására irányuló EU fellépés megerősítésére, különösen a konfliktusok által sújtott országokban, de egyéb országokban is; sajnálja azonban, hogy a Parlamentet nem vonták be szorosabban az új iránymutatások kidolgozásába, és e tekintetben felhív egy mechanizmus létrehozására a Parlament véleményének jövőbeli kikérésére, mind az új iránymutatások kidolgozása, mind pedig értékelésük és felülvizsgálatuk során; |
| --- | --- |

48.

üdvözli, hogy 2008. december 8-án új iránymutatásokat fogadtak el, ezzel átfogó stratégiát hozva létre a nők biztonságának garantálására irányuló EU fellépés megerősítésére, különösen a konfliktusok által sújtott országokban, de egyéb országokban is; sajnálja azonban, hogy a Parlamentet nem vonták be szorosabban az új iránymutatások kidolgozásába, és e tekintetben felhív egy mechanizmus létrehozására a Parlament véleményének jövőbeli kikérésére, mind az új iránymutatások kidolgozása, mind pedig értékelésük és felülvizsgálatuk során;

| 49. | felhívja mindenesetre a figyelmet a nők emberi jogaival kapcsolatos uniós politikák és fellépések fejlesztése terén meglévő hiányosságokra; úgy találja, hogy e hiányosságokat tükrözi a Tanács jelentése is, amennyiben a különféle tematikus kérdések értékelésekor nem szolgál részletes adatokkal; |
| --- | --- |

49.

felhívja mindenesetre a figyelmet a nők emberi jogaival kapcsolatos uniós politikák és fellépések fejlesztése terén meglévő hiányosságokra; úgy találja, hogy e hiányosságokat tükrözi a Tanács jelentése is, amennyiben a különféle tematikus kérdések értékelésekor nem szolgál részletes adatokkal;

A halálbüntetés

| 50. | emlékeztet az ENSZ Közgyűlés által 2007. december 18-án elfogadott, a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló határozatra (62/149. határozat), amely a halálbüntetés alkalmazását illetően globális moratóriumra hív fel; hangsúlyozza, hogy a határozat azzal végződik, hogy felhívást intéz az Egyesült Nemzetek valamennyi tagállamához, hogy vezessenek be moratóriumot a kivégzésekre, a halálbüntetés eltörlése érdekében; |
| --- | --- |

50.

emlékeztet az ENSZ Közgyűlés által 2007. december 18-án elfogadott, a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló határozatra (62/149. határozat), amely a halálbüntetés alkalmazását illetően globális moratóriumra hív fel; hangsúlyozza, hogy a határozat azzal végződik, hogy felhívást intéz az Egyesült Nemzetek valamennyi tagállamához, hogy vezessenek be moratóriumot a kivégzésekre, a halálbüntetés eltörlése érdekében;

| 51. | üdvözli az EU nevében az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság elnöke, valamint az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének elnöke, a Miniszterek Bizottságának elnöke és a főtitkára által 2008. október 10-én aláírt halálbüntetés elleni közös nyilatkozatot - az aláírásra a „halálbüntetés elleni európai napon” került sor, amit minden év október 10-én ünnepelnek; megerősíti, hogy a halálbüntetés tilalma egyike az Európai Unió Alapjogi Chartája kulcsfontosságú rendelkezéseinek, a Charta 2. cikke kifejezetten úgy rendelkezik, hogy „senki sem ítélhető halálra, vagy végezhető ki”; |
| --- | --- |

51.

üdvözli az EU nevében az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság elnöke, valamint az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének elnöke, a Miniszterek Bizottságának elnöke és a főtitkára által 2008. október 10-én aláírt halálbüntetés elleni közös nyilatkozatot - az aláírásra a „halálbüntetés elleni európai napon” került sor, amit minden év október 10-én ünnepelnek; megerősíti, hogy a halálbüntetés tilalma egyike az Európai Unió Alapjogi Chartája kulcsfontosságú rendelkezéseinek, a Charta 2. cikke kifejezetten úgy rendelkezik, hogy „senki sem ítélhető halálra, vagy végezhető ki”;

| 52. | üdvözli a halálbüntetésről szóló EU iránymutatások felülvizsgált és aktualizált változatát; megerősíti, hogy az EU minden körülmények között ellenzi a halálbüntetést, és ismét hangsúlyozza, hogy a halálbüntetés eltörlése hozzájárul az emberi méltóság megerősítéséhez, és az emberi jogok progresszív fejlődéséhez; |
| --- | --- |

52.

üdvözli a halálbüntetésről szóló EU iránymutatások felülvizsgált és aktualizált változatát; megerősíti, hogy az EU minden körülmények között ellenzi a halálbüntetést, és ismét hangsúlyozza, hogy a halálbüntetés eltörlése hozzájárul az emberi méltóság megerősítéséhez, és az emberi jogok progresszív fejlődéséhez;

| 53. | felhívja az elnökséget, hogy ösztönözze Olaszországot, Lettországot, Lengyelországot és Spanyolországot, amelyek bár aláírták, de nem ratifikálták az ECHR 13. jegyzőkönyvét a halálbüntetés minden körülmények közötti eltörléséről, hogy ezt tegyék meg; elismeri e tekintetben, hogy a halálbüntetésről szóló iránymutatásokat koherensebben lehetne végrehajtani, ha a tagállamok az ilyen jegyzőkönyveket és egyezményeket aláírnák és ratifikálnák; |
| --- | --- |

53.

felhívja az elnökséget, hogy ösztönözze Olaszországot, Lettországot, Lengyelországot és Spanyolországot, amelyek bár aláírták, de nem ratifikálták az ECHR 13. jegyzőkönyvét a halálbüntetés minden körülmények közötti eltörléséről, hogy ezt tegyék meg; elismeri e tekintetben, hogy a halálbüntetésről szóló iránymutatásokat koherensebben lehetne végrehajtani, ha a tagállamok az ilyen jegyzőkönyveket és egyezményeket aláírnák és ratifikálnák;

| 54. | üdvözli, hogy a halálbüntetés visszaszorulóban van, miután azt minden bűncselekményre vonatkozóan eltörölte Ruanda és Üzbegisztán is 2008-ban; üdvözli az iráni büntetőtörvénykönyv tervezetét, amely tiltja a megkövezéses büntetéseket, és sürgeti az iráni parlamentet, hogy úgy zárja le a büntetőtörvénykönyvet, hogy az a megkövezés teljes tilalmáról rendelkezzen; elítéli, hogy az iráni rezsim még mindig alkalmazza a halálbüntetést, és kivégez 18 éven aluli vádlottakat is (különösen azokat, akiknek egyedüli „bűne” a sharia jog szerint az, hogy homoszexuális kapcsolatot folytattak); hangsúlyozza, hogy Irán az egyetlen olyan ország, amely 2008-ban fiatalkorú jogsértőket végzett ki; mélységesen aggasztja, hogy Iránban legalább 130 fiatalkorú jogsértőre vár halálbüntetés; ismételt elítéli, hogy az iráni rendszer növekvő mértékben alkalmazza a halálbüntetést, amely Iránt rögtön Kína után, a második helyre teszi a legnagyobb számú kivégzésekkel rendelkező országok ligatáblázatában; megjegyzi, hogy Guatemalában nem szabtak ki halálbüntetést; aggályának ad azonban hangot annak lehetősége miatt, hogy a halálbüntetést elkezdhetik újra alkalmazni; sürgeti a guatemalai kormányt, ezzel szemben, hogy valóban kötelezze el magát a halálbüntetésre vonatkozó egyetemes moratórium mellett; üdvözli azonban Colom elnök 2008. márciusi döntéseit, amelyek a halálbüntetés eltörléséhez vezethetnek Guatemalában; kifejezi aggályát a halálbüntetés megtartása miatt a perui belső jogban; megjegyzi, hogy 2007 óta a Legfelsőbb Bíróság valamennyi halálbüntetéses ügyet felülvizsgál Kínában; továbbra is aggódik azonban amiatt, hogy még mindig Kína hajtja végre a legnagyobb számú kivégzést a világon; elítéli a halálbüntetés gyakorlatát Belaruszban, amely az egyetlen olyan ország Európában, ahol még alkalmazzák a halálbüntetést, és ily módon szembeszegül az európai értékekkel; |
| --- | --- |

54.

üdvözli, hogy a halálbüntetés visszaszorulóban van, miután azt minden bűncselekményre vonatkozóan eltörölte Ruanda és Üzbegisztán is 2008-ban; üdvözli az iráni büntetőtörvénykönyv tervezetét, amely tiltja a megkövezéses büntetéseket, és sürgeti az iráni parlamentet, hogy úgy zárja le a büntetőtörvénykönyvet, hogy az a megkövezés teljes tilalmáról rendelkezzen; elítéli, hogy az iráni rezsim még mindig alkalmazza a halálbüntetést, és kivégez 18 éven aluli vádlottakat is (különösen azokat, akiknek egyedüli „bűne” a sharia jog szerint az, hogy homoszexuális kapcsolatot folytattak); hangsúlyozza, hogy Irán az egyetlen olyan ország, amely 2008-ban fiatalkorú jogsértőket végzett ki; mélységesen aggasztja, hogy Iránban legalább 130 fiatalkorú jogsértőre vár halálbüntetés; ismételt elítéli, hogy az iráni rendszer növekvő mértékben alkalmazza a halálbüntetést, amely Iránt rögtön Kína után, a második helyre teszi a legnagyobb számú kivégzésekkel rendelkező országok ligatáblázatában; megjegyzi, hogy Guatemalában nem szabtak ki halálbüntetést; aggályának ad azonban hangot annak lehetősége miatt, hogy a halálbüntetést elkezdhetik újra alkalmazni; sürgeti a guatemalai kormányt, ezzel szemben, hogy valóban kötelezze el magát a halálbüntetésre vonatkozó egyetemes moratórium mellett; üdvözli azonban Colom elnök 2008. márciusi döntéseit, amelyek a halálbüntetés eltörléséhez vezethetnek Guatemalában; kifejezi aggályát a halálbüntetés megtartása miatt a perui belső jogban; megjegyzi, hogy 2007 óta a Legfelsőbb Bíróság valamennyi halálbüntetéses ügyet felülvizsgál Kínában; továbbra is aggódik azonban amiatt, hogy még mindig Kína hajtja végre a legnagyobb számú kivégzést a világon; elítéli a halálbüntetés gyakorlatát Belaruszban, amely az egyetlen olyan ország Európában, ahol még alkalmazzák a halálbüntetést, és ily módon szembeszegül az európai értékekkel;

Kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód

| 55. | sürgeti valamennyi EU tagállamot, amely még nem írta alá és/vagy nem ratifikálta a kínzás elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyvét (OPCAT), hogy ezt a legsürgősebben tegye meg; |
| --- | --- |

55.

sürgeti valamennyi EU tagállamot, amely még nem írta alá és/vagy nem ratifikálta a kínzás elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyvét (OPCAT), hogy ezt a legsürgősebben tegye meg;

| 56. | továbbra is aggódik az Európai Unió azon tagállamainak az emberi jogok melletti valódi elkötelezettsége miatt, amelyek megtagadják a személyek erőszakos eltűnés elleni védelméről szóló, fent említett nemzetközi egyezmény aláírását; üdvözli, hogy Argentína 2008 májusában ratifikálta az egyezményt, és felszólítja az Európai Unió valamennyi tagállamát, amelyek ezt még nem tették meg, hogy az egyezményt haladéktalanul írják alá, és ratifikálják (28); |
| --- | --- |

56.

továbbra is aggódik az Európai Unió azon tagállamainak az emberi jogok melletti valódi elkötelezettsége miatt, amelyek megtagadják a személyek erőszakos eltűnés elleni védelméről szóló, fent említett nemzetközi egyezmény aláírását; üdvözli, hogy Argentína 2008 májusában ratifikálta az egyezményt, és felszólítja az Európai Unió valamennyi tagállamát, amelyek ezt még nem tették meg, hogy az egyezményt haladéktalanul írják alá, és ratifikálják (28);

| 57. | üdvözli a Tanács által 2001 áprilisában elfogadott, és 2008-ban aktualizált EU iránymutatásokat a kínzásról, amelyek célja operatív eszközt biztosítani az EU számára a harmadik országokkal való kapcsolataiban minden szinten és a multilaterális emberi jogi fórumokon is annak érdekében, hogy támogassa és megerősítse a világ minden részén a kínzás és a kegyetlen bánásmód megelőzésére és megszüntetésére irányuló, folyamatban lévő erőfeszítéseket; megismétli, hogy az EU szilárdan elkötelezett a kínzás és a kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód abszolút tilalmának fenntartása mellett; |
| --- | --- |

57.

üdvözli a Tanács által 2001 áprilisában elfogadott, és 2008-ban aktualizált EU iránymutatásokat a kínzásról, amelyek célja operatív eszközt biztosítani az EU számára a harmadik országokkal való kapcsolataiban minden szinten és a multilaterális emberi jogi fórumokon is annak érdekében, hogy támogassa és megerősítse a világ minden részén a kínzás és a kegyetlen bánásmód megelőzésére és megszüntetésére irányuló, folyamatban lévő erőfeszítéseket; megismétli, hogy az EU szilárdan elkötelezett a kínzás és a kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód abszolút tilalmának fenntartása mellett;

| 58. | elvárja, hogy a Tanács és a Bizottság bővítsék együttműködésüket az Európa Tanáccsal abból a célból, hogy létrehozzanak egy egész Európára kiterjedő, kínzástól és a kegyetlen bánásmód más formáitól mentes övezetet, világos jeleként annak, hogy az európai országok szilárdan elkötelezettek elsősorban saját határaikon belül az ilyen gyakorlat megszüntetése mellett, követendő példát mutatva ezáltal a világ más országainak is, ahol sajnálatos módon ez a gyakorlat még létezik; |
| --- | --- |

58.

elvárja, hogy a Tanács és a Bizottság bővítsék együttműködésüket az Európa Tanáccsal abból a célból, hogy létrehozzanak egy egész Európára kiterjedő, kínzástól és a kegyetlen bánásmód más formáitól mentes övezetet, világos jeleként annak, hogy az európai országok szilárdan elkötelezettek elsősorban saját határaikon belül az ilyen gyakorlat megszüntetése mellett, követendő példát mutatva ezáltal a világ más országainak is, ahol sajnálatos módon ez a gyakorlat még létezik;

| 59. | üdvözli a kínzás és más kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódról vagy büntetésről szóló EU iránymutatások értékelését, amely ezen a területen az intézkedések további megerősítésére irányuló új ajánlásokat és végrehajtási intézkedéseket tartalmaz; elégedetten veszi tudomásul „A kínzásról és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódról vagy büntetésről szóló EU iránymutatások végrehajtása” című tanulmányban foglalt ajánlások beépítését, mely tanulmányt a Parlament Emberi Jogi Albizottságának 2007. június 28-án, a COHOM-nak pedig 2007 decemberében mutattak be; elégedetten veszi tudomásul az iránymutatások végrehajtásának vizsgálatából levont következtetéseket; üdvözli a végrehajtási intézkedéseket, amelyek célja e tekintetben iránymutatást nyújtani az EU misszióinak és a Bizottság delegációinak; ebben az összefüggésben üdvözli az egyedi esetekre vonatkozó fellépés sajátos kritériumait, és sajnálja az olyan intézkedések hiányát, amelyek megakadályoznák személyek olyan országoknak történő átadását, ahol kínzásnak vagy más embertelen vagy megalázó büntetés veszélyének lehetnek kitéve; e tekintetben ismét sürgeti az EU-t, hogy feleljen meg a kínzással és kegyetlen bánásmóddal kapcsolatos nemzetközi és regionális okmányokban lefektetett normáknak és szabályoknak; |
| --- | --- |

59.

üdvözli a kínzás és más kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódról vagy büntetésről szóló EU iránymutatások értékelését, amely ezen a területen az intézkedések további megerősítésére irányuló új ajánlásokat és végrehajtási intézkedéseket tartalmaz; elégedetten veszi tudomásul „A kínzásról és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódról vagy büntetésről szóló EU iránymutatások végrehajtása” című tanulmányban foglalt ajánlások beépítését, mely tanulmányt a Parlament Emberi Jogi Albizottságának 2007. június 28-án, a COHOM-nak pedig 2007 decemberében mutattak be; elégedetten veszi tudomásul az iránymutatások végrehajtásának vizsgálatából levont következtetéseket; üdvözli a végrehajtási intézkedéseket, amelyek célja e tekintetben iránymutatást nyújtani az EU misszióinak és a Bizottság delegációinak; ebben az összefüggésben üdvözli az egyedi esetekre vonatkozó fellépés sajátos kritériumait, és sajnálja az olyan intézkedések hiányát, amelyek megakadályoznák személyek olyan országoknak történő átadását, ahol kínzásnak vagy más embertelen vagy megalázó büntetés veszélyének lehetnek kitéve; e tekintetben ismét sürgeti az EU-t, hogy feleljen meg a kínzással és kegyetlen bánásmóddal kapcsolatos nemzetközi és regionális okmányokban lefektetett normáknak és szabályoknak;

| 60. | üdvözli az EU társtámogatását élvező, az ENSZ Közgyűlés által 2008. március 4-én elfogadott 62/148. határozatot a kínzásról és más kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódról vagy büntetésről, emlékeztetve arra, hogy a kínzástól és más kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódtól vagy büntetéstől való mentesség olyan alapvető jog, amelyet minden körülmények között védeni kell; megjegyzi, hogy az Európai Unió emberi jogi parlamenti bizottságainak hálózata 2008. június 25-én tartotta második ülését az Európai Parlamentben, Manfred Nowak, a kínzással foglalkozó ENSZ különleges előadó jelenlétében, különös figyelmet fordítva a kínzás elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

60.

üdvözli az EU társtámogatását élvező, az ENSZ Közgyűlés által 2008. március 4-én elfogadott 62/148. határozatot a kínzásról és más kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódról vagy büntetésről, emlékeztetve arra, hogy a kínzástól és más kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódtól vagy büntetéstől való mentesség olyan alapvető jog, amelyet minden körülmények között védeni kell; megjegyzi, hogy az Európai Unió emberi jogi parlamenti bizottságainak hálózata 2008. június 25-én tartotta második ülését az Európai Parlamentben, Manfred Nowak, a kínzással foglalkozó ENSZ különleges előadó jelenlétében, különös figyelmet fordítva a kínzás elleni küzdelemre;

| 61. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folytassák a diplomáciai démarche-ok gyakorlatát az Európai Unió valamennyi nemzetközi partnerével szemben a kínzás és az embertelen bánásmód betiltásáról, valamint a kínzás túlélőinek nyújtandó rehabilitációs támogatásról szóló nemzetközi egyezmények ratifikálását és végrehajtását illetően; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a kínzás és az embertelen bánásmód elleni küzdelmet tekintsék az EU emberi jogi politikája kiemelt prioritásának, különösen az EU iránymutatások és valamennyi más EU eszköz, mint például az EIDHR fokozott végrehajtásával, és annak biztosításával, hogy a tagállamok tartózkodjanak diplomáciai biztosítékok olyan harmadik országoktól való elfogadásától, ahol valós veszélye van annak, hogy embereket kínzásnak vagy embertelen bánásmódnak vetnek alá; |
| --- | --- |

61.

sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folytassák a diplomáciai démarche-ok gyakorlatát az Európai Unió valamennyi nemzetközi partnerével szemben a kínzás és az embertelen bánásmód betiltásáról, valamint a kínzás túlélőinek nyújtandó rehabilitációs támogatásról szóló nemzetközi egyezmények ratifikálását és végrehajtását illetően; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a kínzás és az embertelen bánásmód elleni küzdelmet tekintsék az EU emberi jogi politikája kiemelt prioritásának, különösen az EU iránymutatások és valamennyi más EU eszköz, mint például az EIDHR fokozott végrehajtásával, és annak biztosításával, hogy a tagállamok tartózkodjanak diplomáciai biztosítékok olyan harmadik országoktól való elfogadásától, ahol valós veszélye van annak, hogy embereket kínzásnak vagy embertelen bánásmódnak vetnek alá;

| 62. | megjegyzi a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható egyes áruk kereskedelméről szóló, 2005. június 27-i 1236/2005/EK tanácsi rendelet (29) fontosságát, amely megtiltja az olyan áruk exportját és importját, amelyeknek a halálbüntetés, kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljából történő alkalmazáson kívül, más gyakorlati haszna nincs, és amely 2006. július 30-án lépett hatályba; sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy végezzék el e rendelet tagállamok általi végrehajtásának értékelését, és vizsgálják meg a rendelet hatálya kiterjesztésének lehetőségét; |
| --- | --- |

62.

megjegyzi a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható egyes áruk kereskedelméről szóló, 2005. június 27-i 1236/2005/EK tanácsi rendelet (29) fontosságát, amely megtiltja az olyan áruk exportját és importját, amelyeknek a halálbüntetés, kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljából történő alkalmazáson kívül, más gyakorlati haszna nincs, és amely 2006. július 30-án lépett hatályba; sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy végezzék el e rendelet tagállamok általi végrehajtásának értékelését, és vizsgálják meg a rendelet hatálya kiterjesztésének lehetőségét;

| 63. | elítéli, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaságban 1 350 000 lakóhelyét elhagyni kényszerült személy él, ideértve az Észak-Kivuban tartózkodó 850 000 ilyen személyt is; ismételt hangsúlyozza a sürgős fellépés szükségességét egy mindenre kiterjedő vizsgálat formájában, amelynek célja, hogy igazságszolgáltatás elé állítsák a CNDP (Nemzeti Kongresszus a Nép Védelméért) és a Mai Mai fegyveresek által, 2008 novemberében, Kiwanjaban meggyilkolt mintegy 150 ember haláláért felelős elkövetőket; felszólítja a Kongói Demokratikus Köztársaság és Ruanda kormányát, hogy biztosítsák teljes körű támogatásukat a MONUC (ENSZ misszió a Kongói Demokratikus Köztársaságban) számára a régióban, békefenntartói mandátumának teljesítése terén, és tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy megvédjék a térségbeli polgári lakosokat a máig előforduló erőszaktól és súlyos atrocitásoktól; továbbá kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy támogassák a naponta előforduló súlyos nemzetközi humanitárius jogi jogsértések kivizsgálását, beleértve a nemi erőszak, az önkényes gyilkosságok és a kínzás eseteit, és vizsgálják meg egy olyan határozott EU stratégia végrehajtásának szükségességét, amely elősegítheti a változást a régióban; |
| --- | --- |

63.

elítéli, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaságban 1 350 000 lakóhelyét elhagyni kényszerült személy él, ideértve az Észak-Kivuban tartózkodó 850 000 ilyen személyt is; ismételt hangsúlyozza a sürgős fellépés szükségességét egy mindenre kiterjedő vizsgálat formájában, amelynek célja, hogy igazságszolgáltatás elé állítsák a CNDP (Nemzeti Kongresszus a Nép Védelméért) és a Mai Mai fegyveresek által, 2008 novemberében, Kiwanjaban meggyilkolt mintegy 150 ember haláláért felelős elkövetőket; felszólítja a Kongói Demokratikus Köztársaság és Ruanda kormányát, hogy biztosítsák teljes körű támogatásukat a MONUC (ENSZ misszió a Kongói Demokratikus Köztársaságban) számára a régióban, békefenntartói mandátumának teljesítése terén, és tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy megvédjék a térségbeli polgári lakosokat a máig előforduló erőszaktól és súlyos atrocitásoktól; továbbá kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy támogassák a naponta előforduló súlyos nemzetközi humanitárius jogi jogsértések kivizsgálását, beleértve a nemi erőszak, az önkényes gyilkosságok és a kínzás eseteit, és vizsgálják meg egy olyan határozott EU stratégia végrehajtásának szükségességét, amely elősegítheti a változást a régióban;

| 64. | továbbra is mélységesen aggasztja a súlyos humanitárius válság Zimbabwéban, a kolerajárvány és az, hogy a Mugabe-rezsim nem hajlandó hatékony választ adni e válságra; felhívja továbbá a Tanácsot és a Bizottságot, hogy nyíltan ítélje el a Mugabe-rezsim intézkedéseit, és – egy hosszú távú humanitárius segélyprogram formájában – erősítsék meg a zimbabwei nép melletti elkötelezettségüket; elítéli továbbá az emberi jogi jogvédőknek és a civil társadalom tagjainak – többek között Jestina Mukokonak – a Mugabe-rendszer általi megfélemlítését és fogva tartását, és felhív arra, hogy e tettek elkövetőit állítsák igazságszolgáltatás elé; |
| --- | --- |

64.

továbbra is mélységesen aggasztja a súlyos humanitárius válság Zimbabwéban, a kolerajárvány és az, hogy a Mugabe-rezsim nem hajlandó hatékony választ adni e válságra; felhívja továbbá a Tanácsot és a Bizottságot, hogy nyíltan ítélje el a Mugabe-rezsim intézkedéseit, és – egy hosszú távú humanitárius segélyprogram formájában – erősítsék meg a zimbabwei nép melletti elkötelezettségüket; elítéli továbbá az emberi jogi jogvédőknek és a civil társadalom tagjainak – többek között Jestina Mukokonak – a Mugabe-rendszer általi megfélemlítését és fogva tartását, és felhív arra, hogy e tettek elkövetőit állítsák igazságszolgáltatás elé;

A gyermekek jogai

| 65. | ismételten hangsúlyozza a „gyermekek fegyveres konfliktusban” EU iránymutatások végrehajtásának szükségességét; sürgeti valamennyi államot, hogy fogadják el a 2007. évi párizsi kötelezettségvállalásokat, hogy megvédjék a gyermekeket a törvénytelen toborzástól vagy attól, hogy őket fegyveres erők vagy felfegyverzett csoportok használják; |
| --- | --- |

65.

ismételten hangsúlyozza a „gyermekek fegyveres konfliktusban” EU iránymutatások végrehajtásának szükségességét; sürgeti valamennyi államot, hogy fogadják el a 2007. évi párizsi kötelezettségvállalásokat, hogy megvédjék a gyermekeket a törvénytelen toborzástól vagy attól, hogy őket fegyveres erők vagy felfegyverzett csoportok használják;

| 66. | üdvözli ezen iránymutatások 2008. június 16-án elfogadott frissített változatát, és elégedetten jegyzi meg, hogy az EU utasította nagyköveteit, hogy a 13 prioritást élvező országot illetően egyedi stratégiákat állapítsanak meg az iránymutatásokban meghatározott hat új tematikus kérdés végrehajtására, melyek a következők: toborzás, gyilkolás és csonkítás, iskolák és kórházak elleni támadások, humanitárius hozzáférés megakadályozása, szexuális és nemi alapú erőszak, nemi erőszak és visszaélés; |
| --- | --- |

66.

üdvözli ezen iránymutatások 2008. június 16-án elfogadott frissített változatát, és elégedetten jegyzi meg, hogy az EU utasította nagyköveteit, hogy a 13 prioritást élvező országot illetően egyedi stratégiákat állapítsanak meg az iránymutatásokban meghatározott hat új tematikus kérdés végrehajtására, melyek a következők: toborzás, gyilkolás és csonkítás, iskolák és kórházak elleni támadások, humanitárius hozzáférés megakadályozása, szexuális és nemi alapú erőszak, nemi erőszak és visszaélés;

| 67. | üdvözli a gyermekek, különösen a fegyveres konfliktusban érintett gyermekek jogairól szóló európai tanácsi következtetések 2008. júniusi elfogadását; megjegyzi, hogy a Tanács felhívta a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is biztosítsák az emberi jogi, biztonsági és fejlesztési politikák és programok koherenciáját, egymást kiegészítő jellegét és koordinálását annak érdekében, hogy a fegyveres konfliktus gyermekekre gyakorolt rövid-, közép- és hosszú távú hatásait hatékony, fenntartható és átfogó módon lehessen kezelni; |
| --- | --- |

67.

üdvözli a gyermekek, különösen a fegyveres konfliktusban érintett gyermekek jogairól szóló európai tanácsi következtetések 2008. júniusi elfogadását; megjegyzi, hogy a Tanács felhívta a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is biztosítsák az emberi jogi, biztonsági és fejlesztési politikák és programok koherenciáját, egymást kiegészítő jellegét és koordinálását annak érdekében, hogy a fegyveres konfliktus gyermekekre gyakorolt rövid-, közép- és hosszú távú hatásait hatékony, fenntartható és átfogó módon lehessen kezelni;

| 68. | üdvözli a felülvizsgált kontroll-lista EU általi elfogadását 2008. júniusban, amelynek célja a fegyveres konfliktusokban érintett gyermekek védelmének az európai biztonsági és védelmi politikába történő integrálása; megjegyzi, hogy ez érdemi javulást jelent, különösen a gyermekvédelem meghatározásának kidolgozásában, a fegyveres konfliktusban érintett gyermekekre vonatkozó specifikus képzésben, a figyelemmel kísérésben és jelentéstételben, a láthatóság és a tudatosság javításában, valamint a helyszínen speciális szakértők alkalmazásának és a missziók/műveletek és Brüsszel közötti szakértői kommunikáció kibővítésének lehetőségében; |
| --- | --- |

68.

üdvözli a felülvizsgált kontroll-lista EU általi elfogadását 2008. júniusban, amelynek célja a fegyveres konfliktusokban érintett gyermekek védelmének az európai biztonsági és védelmi politikába történő integrálása; megjegyzi, hogy ez érdemi javulást jelent, különösen a gyermekvédelem meghatározásának kidolgozásában, a fegyveres konfliktusban érintett gyermekekre vonatkozó specifikus képzésben, a figyelemmel kísérésben és jelentéstételben, a láthatóság és a tudatosság javításában, valamint a helyszínen speciális szakértők alkalmazásának és a missziók/műveletek és Brüsszel közötti szakértői kommunikáció kibővítésének lehetőségében;

| 69. | üdvözli az elnökségi kezdeményezéseket a fegyveres konfliktusban érintett gyermekekre vonatkozóan; tudomásul veszi a szlovén elnökség által, 2008 áprilisában megrendezett konferenciát: „A hatás növelése a helyszínen – a civil szervezetek és az EU együttműködése a fegyveres konfliktusokban érintett gyermekek tematikus területén”; |
| --- | --- |

69.

üdvözli az elnökségi kezdeményezéseket a fegyveres konfliktusban érintett gyermekekre vonatkozóan; tudomásul veszi a szlovén elnökség által, 2008 áprilisában megrendezett konferenciát: „A hatás növelése a helyszínen – a civil szervezetek és az EU együttműködése a fegyveres konfliktusokban érintett gyermekek tematikus területén”;

| 70. | tudomásul veszi az ENSZ Közgyűlés által, 2008. február 22-én elfogadott határozatot a gyermekekről és a fegyveres konfliktusról, valamint az ENSZ főtitkár különleges képviselőjének jelentését; nyomatékosan elítéli a gyermekek toborzását és fegyveres konfliktusban való alkalmazásukat Csádban és Irakban; |
| --- | --- |

70.

tudomásul veszi az ENSZ Közgyűlés által, 2008. február 22-én elfogadott határozatot a gyermekekről és a fegyveres konfliktusról, valamint az ENSZ főtitkár különleges képviselőjének jelentését; nyomatékosan elítéli a gyermekek toborzását és fegyveres konfliktusban való alkalmazásukat Csádban és Irakban;

| 71. | üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanács „gyermekek és a fegyveres konfliktus” témával foglalkozó munkacsoportjának éves jelentését és következtetéseit; nyomatékosan elítéli a gyermekek jogainak súlyos megsértését és a gyermekek folyamatos felhasználását fegyveres konfliktusokban Sri Lankán, Burmában, a Fülöp-szigeteken, Szomáliában, Kongóban és Burundiban; |
| --- | --- |

71.

üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanács „gyermekek és a fegyveres konfliktus” témával foglalkozó munkacsoportjának éves jelentését és következtetéseit; nyomatékosan elítéli a gyermekek jogainak súlyos megsértését és a gyermekek folyamatos felhasználását fegyveres konfliktusokban Sri Lankán, Burmában, a Fülöp-szigeteken, Szomáliában, Kongóban és Burundiban;

| 72. | üdvözli, hogy 16 EU tagállam (30) aláírta a fegyveres erőszakról és fejlesztésről szóló Genfi Nyilatkozatot, 97-re növelve ezáltal az aláíró államok számát; sürgeti azt a 11 EU tagállamot, amelyek még nem írták alá a Genfi Nyilatkozatot, hogy ezt a lehető leghamarabb tegyék meg; |
| --- | --- |

72.

üdvözli, hogy 16 EU tagállam (30) aláírta a fegyveres erőszakról és fejlesztésről szóló Genfi Nyilatkozatot, 97-re növelve ezáltal az aláíró államok számát; sürgeti azt a 11 EU tagállamot, amelyek még nem írták alá a Genfi Nyilatkozatot, hogy ezt a lehető leghamarabb tegyék meg;

| 73. | felhívja azokat a tagállamokat, amelyek még nem írták alá és nem ratifikálták a gyermek jogairól szóló egyezmény (31) fakultatív jegyzőkönyveit, hogy ezt késedelem nélkül tegyék meg; |
| --- | --- |

73.

felhívja azokat a tagállamokat, amelyek még nem írták alá és nem ratifikálták a gyermek jogairól szóló egyezmény (31) fakultatív jegyzőkönyveit, hogy ezt késedelem nélkül tegyék meg;

| 74. | üdvözli, hogy 2008-ban a Bizottság a „Befektetés az emberekbe” című tematikus program keretében pályázatot hirdetett civil szervezetek projektjei számára a fegyveres konfliktusokban érintett gyermekek és a gyermekkereskedelem témájában; kéri a Bizottságot, hogy továbbra is fordítson különleges figyelmet a fegyveres konfliktusban érintett gyermekek helyzetére; |
| --- | --- |

74.

üdvözli, hogy 2008-ban a Bizottság a „Befektetés az emberekbe” című tematikus program keretében pályázatot hirdetett civil szervezetek projektjei számára a fegyveres konfliktusokban érintett gyermekek és a gyermekkereskedelem témájában; kéri a Bizottságot, hogy továbbra is fordítson különleges figyelmet a fegyveres konfliktusban érintett gyermekek helyzetére;

Emberi jogi jogvédők

| 75. | üdvözli az emberi jogi jogvédőkről 2008. október 7-8-án tartott konferenciát; megerősíti az Európai Unió elkötelezettségét az emberi jogi jogvédők védelmének javítása iránt az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában felvázolt jövőkép megvalósítására irányuló küzdelmük során; |
| --- | --- |

75.

üdvözli az emberi jogi jogvédőkről 2008. október 7-8-án tartott konferenciát; megerősíti az Európai Unió elkötelezettségét az emberi jogi jogvédők védelmének javítása iránt az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában felvázolt jövőkép megvalósítására irányuló küzdelmük során;

| 76. | felhívja a figyelmet arra, hogy világszerte gyermekek milliói válnak szexuális visszaélések vagy kizsákmányolás áldozatává; kéri a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent a gyermekekkel szembeni visszaélések és szexuális kizsákmányolás megelőzése és leküzdése, az ilyen kizsákmányolás és visszaélések áldozatai jogainak védelme, valamint a gyermekekkel szembeni szexuális kizsákmányolás és szexuális visszaélés elleni küzdelem terén folytatott nemzeti és nemzetközi együttműködés előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

76.

felhívja a figyelmet arra, hogy világszerte gyermekek milliói válnak szexuális visszaélések vagy kizsákmányolás áldozatává; kéri a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent a gyermekekkel szembeni visszaélések és szexuális kizsákmányolás megelőzése és leküzdése, az ilyen kizsákmányolás és visszaélések áldozatai jogainak védelme, valamint a gyermekekkel szembeni szexuális kizsákmányolás és szexuális visszaélés elleni küzdelem terén folytatott nemzeti és nemzetközi együttműködés előmozdítása érdekében;

| 77. | üdvözli a Miniszterek Tanácsa által 2008. február 6-án elfogadott Nyilatkozatot az Európa Tanácsnak az emberi jogi jogvédők védelmének javítására és tevékenységeik előmozdítására irányuló fellépéséről; |
| --- | --- |

77.

üdvözli a Miniszterek Tanácsa által 2008. február 6-án elfogadott Nyilatkozatot az Európa Tanácsnak az emberi jogi jogvédők védelmének javítására és tevékenységeik előmozdítására irányuló fellépéséről;

| 78. | üdvözli, hogy az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) 2006-ban létrehozta az emberi jogi jogvédők fókuszpontját abból a célból, hogy figyelemmel kövesse az emberi jogok helyzetét valamennyi EBESZ tagországban; sürgeti az EU intézményeket, hogy fokozzák az emberi jogi jogvédőknek nyújtott támogatásukat egy fókuszpont létrehozásával az Európai Parlamentben, a Tanácsban és a Bizottságban is, az egyedi esetek nyomon követésének, valamint a más nemzetközi és európai szervezetekkel való koordináció javítása céljából; |
| --- | --- |

78.

üdvözli, hogy az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) 2006-ban létrehozta az emberi jogi jogvédők fókuszpontját abból a célból, hogy figyelemmel kövesse az emberi jogok helyzetét valamennyi EBESZ tagországban; sürgeti az EU intézményeket, hogy fokozzák az emberi jogi jogvédőknek nyújtott támogatásukat egy fókuszpont létrehozásával az Európai Parlamentben, a Tanácsban és a Bizottságban is, az egyedi esetek nyomon követésének, valamint a más nemzetközi és európai szervezetekkel való koordináció javítása céljából;

| 79. | üdvözli az emberi jogi jogvédőkről szóló EU iránymutatások 2008. évi felülvizsgált változatát; kiemeli, hogy rendelkezéseket építettek be annak érdekében, hogy javítsák az EU missziók által az emberi jogi jogvédőknek biztosított támogatást és védelmet, például az iránymutatások végrehajtására vonatkozó helyi stratégiákkal, helyi emberi jogi munkacsoportokkal, valamint évente legalább egyszer találkozók szervezésével az emberi jogi jogvédők és diplomaták között; üdvözli ugyanakkor, hogy lehetővé tették sürgősségi vízumok kiadását és ideiglenes menedék nyújtását az EU tagállamokban, a harmadik országokban veszélyben levő emberi jogi jogvédők gyors megsegítését és védelmét szolgáló intézkedésekként; |
| --- | --- |

79.

üdvözli az emberi jogi jogvédőkről szóló EU iránymutatások 2008. évi felülvizsgált változatát; kiemeli, hogy rendelkezéseket építettek be annak érdekében, hogy javítsák az EU missziók által az emberi jogi jogvédőknek biztosított támogatást és védelmet, például az iránymutatások végrehajtására vonatkozó helyi stratégiákkal, helyi emberi jogi munkacsoportokkal, valamint évente legalább egyszer találkozók szervezésével az emberi jogi jogvédők és diplomaták között; üdvözli ugyanakkor, hogy lehetővé tették sürgősségi vízumok kiadását és ideiglenes menedék nyújtását az EU tagállamokban, a harmadik országokban veszélyben levő emberi jogi jogvédők gyors megsegítését és védelmét szolgáló intézkedésekként;

| 80. | ismét felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy konkrétan is fontolják meg az emberi jogi jogvédők számára nyújtható veszélyhelyzeti vízumok ügyét az új közösségi vízumkódexbe egyértelmű utalás beillesztésével az emberi jogi jogvédők különleges helyzetére, ezáltal konkrét és gyorsított vízumkiadási eljárást létrehozva, amely építhet az ír és a spanyol kormány tapasztalataira e kérdésben; tudomásul veszi az azonnali veszélynek kitett vagy védelmet igénylő emberi jogi jogvédők ideiglenes áthelyezése céljából kibocsátható vízumokról folyó tárgyalást, és felhívja a COHOM-ot, hogy tegyen további lépéseket; úgy véli, hogy az emberi jogi jogvédők érdekében tett EU démarche-ok bizalmas jellege néha hasznos, de kéri, hogy a bizalmas minősítés ellenére az Unió helyi alkalmazottai rendszeresen és bizalmasan adjanak meg minden hasznos tájékoztatást e démarche-okra vonatkozóan a helyszínen működő nem kormányzati szervezeteknek, az emberi jogi jogvédőknek és a családjuknak; |
| --- | --- |

80.

ismét felhívja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy konkrétan is fontolják meg az emberi jogi jogvédők számára nyújtható veszélyhelyzeti vízumok ügyét az új közösségi vízumkódexbe egyértelmű utalás beillesztésével az emberi jogi jogvédők különleges helyzetére, ezáltal konkrét és gyorsított vízumkiadási eljárást létrehozva, amely építhet az ír és a spanyol kormány tapasztalataira e kérdésben; tudomásul veszi az azonnali veszélynek kitett vagy védelmet igénylő emberi jogi jogvédők ideiglenes áthelyezése céljából kibocsátható vízumokról folyó tárgyalást, és felhívja a COHOM-ot, hogy tegyen további lépéseket; úgy véli, hogy az emberi jogi jogvédők érdekében tett EU démarche-ok bizalmas jellege néha hasznos, de kéri, hogy a bizalmas minősítés ellenére az Unió helyi alkalmazottai rendszeresen és bizalmasan adjanak meg minden hasznos tájékoztatást e démarche-okra vonatkozóan a helyszínen működő nem kormányzati szervezeteknek, az emberi jogi jogvédőknek és a családjuknak;

| 81. | utal a Belaruszról szóló, 2008. október 13-i tanácsi következtetésekre és az elnökség által 2008. szeptember 30-án kiadott nyilatkozatra az abban a hónapban, Belaruszban megtartott parlamenti választásokról; sajnálja, hogy a választások nem feleltek meg a nemzetközi normáknak és az EBESZ demokratikus kritériumainak; üdvözli az utolsó nemzetközileg elismert politikai fogoly, Aljakszandr Kazulin szabadon bocsátását a választások előtt; továbbra is aggasztja azonban, hogy legalább 10 aktivista még mindig „korlátozott szabadság” büntetését tölti, ami számukra csak az otthoni vagy a munkahelyükön történő tartózkodást teszi lehetővé; továbbra is súlyosan aggályosnak találja az emberi jogi helyzetet Belaruszban; |
| --- | --- |

81.

utal a Belaruszról szóló, 2008. október 13-i tanácsi következtetésekre és az elnökség által 2008. szeptember 30-án kiadott nyilatkozatra az abban a hónapban, Belaruszban megtartott parlamenti választásokról; sajnálja, hogy a választások nem feleltek meg a nemzetközi normáknak és az EBESZ demokratikus kritériumainak; üdvözli az utolsó nemzetközileg elismert politikai fogoly, Aljakszandr Kazulin szabadon bocsátását a választások előtt; továbbra is aggasztja azonban, hogy legalább 10 aktivista még mindig „korlátozott szabadság” büntetését tölti, ami számukra csak az otthoni vagy a munkahelyükön történő tartózkodást teszi lehetővé; továbbra is súlyosan aggályosnak találja az emberi jogi helyzetet Belaruszban;

| 82. | elítéli, hogy a kínai kormány az olimpiai játékok előtt megszigorította az emberi jogi jogvédőkre alkalmazott korlátozásokat: eltiltották őket a telefonos vagy internetes kommunikációtól, követték mozgásukat, és különböző fokú házi őrizetnek, példátlan felügyeletnek és ellenőrzéseknek vetették alá őket, aminek következtében számos aktivista inkább munkájának elhalasztását vagy felfüggesztését választotta az olimpiai játékok végéig; |
| --- | --- |

82.

elítéli, hogy a kínai kormány az olimpiai játékok előtt megszigorította az emberi jogi jogvédőkre alkalmazott korlátozásokat: eltiltották őket a telefonos vagy internetes kommunikációtól, követték mozgásukat, és különböző fokú házi őrizetnek, példátlan felügyeletnek és ellenőrzéseknek vetették alá őket, aminek következtében számos aktivista inkább munkájának elhalasztását vagy felfüggesztését választotta az olimpiai játékok végéig;

| 83. | különösen felhívja a figyelmet arra, hogy az interneten megvalósuló szólásszabadság milyen jelentős hatást gyakorolhat a zárt közösségekre, és felhívja az EU-t, hogy világszerte támogassa a rendszerbíráló internetes újságírókat (cyber dissidents); ennek megfelelően kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy – az EU külkereskedelmi politikájának részeként – foglalkozzon az európai társaságok által harmadik országokban nyújtott internet- és IT szolgáltatásokat sújtó valamennyi korlátozással, és tekintse az e szolgáltatások nyújtásának minden szükségtelen korlátozását kereskedelmi akadálynak; |
| --- | --- |

83.

különösen felhívja a figyelmet arra, hogy az interneten megvalósuló szólásszabadság milyen jelentős hatást gyakorolhat a zárt közösségekre, és felhívja az EU-t, hogy világszerte támogassa a rendszerbíráló internetes újságírókat (cyber dissidents); ennek megfelelően kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy – az EU külkereskedelmi politikájának részeként – foglalkozzon az európai társaságok által harmadik országokban nyújtott internet- és IT szolgáltatásokat sújtó valamennyi korlátozással, és tekintse az e szolgáltatások nyújtásának minden szükségtelen korlátozását kereskedelmi akadálynak;

| 84. | súlyosan aggasztja, hogy Irán 2008-ban is folytatta a független emberi jogi jogvédők és a civil társadalom tagjainak elnyomását, és hogy továbbra is folytatódtak a súlyos emberi jogi jogsértések; elítéli az emberi jogi jogvédők önkényes őrizetbe vételét, kínzását és bebörtönzését munkájuk miatt, a „nemzetbiztonsággal ellentétes tevékenységek” vádjával; sajnálja a tanárok és akadémikusok ellen irányuló jelenlegi kormánypolitikát, amely elzárja a diákokat a felsőoktatáshoz való hozzáféréstől, és elítéli a diákaktivisták üldözését és bebörtönzését; |
| --- | --- |

84.

súlyosan aggasztja, hogy Irán 2008-ban is folytatta a független emberi jogi jogvédők és a civil társadalom tagjainak elnyomását, és hogy továbbra is folytatódtak a súlyos emberi jogi jogsértések; elítéli az emberi jogi jogvédők önkényes őrizetbe vételét, kínzását és bebörtönzését munkájuk miatt, a „nemzetbiztonsággal ellentétes tevékenységek” vádjával; sajnálja a tanárok és akadémikusok ellen irányuló jelenlegi kormánypolitikát, amely elzárja a diákokat a felsőoktatáshoz való hozzáféréstől, és elítéli a diákaktivisták üldözését és bebörtönzését;

| 85. | aggodalmának ad hangot a nicaraguai és venezuelai emberi jogi helyzet, valamint az ezekben az országokban működő számos emberi jogi szervezetet ellen elkövetett támadások és zaklatás miatt; felhívja a nicaraguai és a venezuelai kormányt és hatóságokat, hogy lépjenek fel a demokratikus jogok és szabadságok és a jogállamiság védelmében; |
| --- | --- |

85.

aggodalmának ad hangot a nicaraguai és venezuelai emberi jogi helyzet, valamint az ezekben az országokban működő számos emberi jogi szervezetet ellen elkövetett támadások és zaklatás miatt; felhívja a nicaraguai és a venezuelai kormányt és hatóságokat, hogy lépjenek fel a demokratikus jogok és szabadságok és a jogállamiság védelmében;

| 86. | megismétli a Szaharov-díjas kubai Oswaldo Payá Sardiñas és „Damas de Blanco” („Asszonyok Fehérben”) elnevezésű csoport tekintetében fenntartott álláspontját; elfogadhatatlannak tartja, hogy egy olyan ország, amellyel az Európai Unió a legkülönbözőbb területeken, köztük az emberi jogok területén is újraindította a politikai párbeszédet, most megtagadja annak engedélyezését, hogy Oswaldo Payá és a Damas de Blanco részt vegyenek a díj 20. évfordulója alkalmából rendezett ünnepségen; határozottan elítéli a Szaharov-díjasokat érő módszeres erőszakot és rendszeres zaklatást; e tekintetben felszólítja a kubai kormányt, hogy haladéktalanul bocsásson szabadon minden politikai foglyot és meggyőződése miatt bebörtönzött személyt, valamint ismerje el valamennyi kubainak az országba való szabad belépéshez és az ország elhagyásához való jogát; |
| --- | --- |

86.

megismétli a Szaharov-díjas kubai Oswaldo Payá Sardiñas és „Damas de Blanco” („Asszonyok Fehérben”) elnevezésű csoport tekintetében fenntartott álláspontját; elfogadhatatlannak tartja, hogy egy olyan ország, amellyel az Európai Unió a legkülönbözőbb területeken, köztük az emberi jogok területén is újraindította a politikai párbeszédet, most megtagadja annak engedélyezését, hogy Oswaldo Payá és a Damas de Blanco részt vegyenek a díj 20. évfordulója alkalmából rendezett ünnepségen; határozottan elítéli a Szaharov-díjasokat érő módszeres erőszakot és rendszeres zaklatást; e tekintetben felszólítja a kubai kormányt, hogy haladéktalanul bocsásson szabadon minden politikai foglyot és meggyőződése miatt bebörtönzött személyt, valamint ismerje el valamennyi kubainak az országba való szabad belépéshez és az ország elhagyásához való jogát;

Iránymutatások a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédekről és elismert konzultációkról

| 87. | tudomásul veszi a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédekről szóló iránymutatásoknak a francia soros elnökség alatt elfogadott felülvizsgált változatát; ismét felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kezdeményezzék ezen iránymutatások átfogó, az egyes párbeszédek elmélyített elemzésén és az így kapott eredményeken alapuló értékelését, és ennek érdekében dolgozzanak ki egyértelmű mutatókat az egyes párbeszédek hatásának értékeléséhez, valamint kritériumokat a párbeszédek kezdeményezésére, megszüntetésére és újrafelvételére vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy továbbra is szükség van az informális intézményközi ülések megtartására az egyes párbeszédek előtt és után, az intézmények közötti információcsere növelése, és szükség esetén a koordináció javítása érdekében; e tekintetben rámutat arra, hogy az emberi jogi stratégiák országonkénti alapon történő elfogadása elő fogja segíteni az EU emberi jogi politika koherenciájának javítását; |
| --- | --- |

87.

tudomásul veszi a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédekről szóló iránymutatásoknak a francia soros elnökség alatt elfogadott felülvizsgált változatát; ismét felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kezdeményezzék ezen iránymutatások átfogó, az egyes párbeszédek elmélyített elemzésén és az így kapott eredményeken alapuló értékelését, és ennek érdekében dolgozzanak ki egyértelmű mutatókat az egyes párbeszédek hatásának értékeléséhez, valamint kritériumokat a párbeszédek kezdeményezésére, megszüntetésére és újrafelvételére vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy továbbra is szükség van az informális intézményközi ülések megtartására az egyes párbeszédek előtt és után, az intézmények közötti információcsere növelése, és szükség esetén a koordináció javítása érdekében; e tekintetben rámutat arra, hogy az emberi jogi stratégiák országonkénti alapon történő elfogadása elő fogja segíteni az EU emberi jogi politika koherenciájának javítását;

| 88. | ezzel összefüggésben ismét hangsúlyozza a Parlamentnek a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédek és emberi jogokkal kapcsolatos konzultációk működéséről szóló, 2007. szeptember 6-i állásfoglalásában foglalt javaslatokat; |
| --- | --- |

88.

ezzel összefüggésben ismét hangsúlyozza a Parlamentnek a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédek és emberi jogokkal kapcsolatos konzultációk működéséről szóló, 2007. szeptember 6-i állásfoglalásában foglalt javaslatokat;

| 89. | sajnálja, hogy Kína elhalasztotta a XI. EU-Kína csúcstalálkozót a Dalai Láma európai látogatása miatt; hangsúlyozza az Európai Unió és Kína közötti emberi jogi párbeszéd radikális intenzívebbé tételének és újragondolásának szükségességét; nyugtalanságának ad hangot az emberi jogok súlyos megsértése miatt Kínában, és hangsúlyozza, hogy a rezsim által a 2008. augusztusi olimpiai játékok előtt tett ígéretek ellenére az emberi jogokkal kapcsolatos helyzet ténylegesen nem javult; rámutat továbbá arra, hogy az egyesülési szabadságot, a szólásszabadságot és a vallásszabadságot érintő korlátozásokat tovább szigorították; határozottan elítéli a tibetiek elleni fellépést a 2008. március 10-én kezdődött és egész Tibeten végigsöprő tiltakozási hullámot követően, valamint a kínai kormány elnyomását, amely azóta fokozódott Tibetben, és felhív egy őszinte és eredményorientált párbeszéd újbóli megkezdésére a két fél között, a „tibeti nép valódi autonómiájáról szóló memorandum” alapján; megjegyzi, hogy bár a kínai kormány ismételten biztosítékát adta abbéli szándékának, hogy ratifikálja a polgári és politikai jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányt, a ratifikálás még mindig függőben van; hivatkozik a Parlament 2008. január 17-i állásfoglalására (32) Hu Csia kínai másként gondolkodó letartóztatásáról, aki 2008-ban megkapta a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjat; felhívja a kínai kormányt, hogy Hu Csiát azonnal bocsássa szabadon, és szüntesse meg a felesége, Zeng Csin-Jan és a lánya házi őrizetét; elítéli a „Charta 08” petíció aláíróival szembeni megtorlási hullámot, mely dokumentum demokratikus reformokra hív fel Kínában, és követeli a 2008. december 9. óta fogva tartott másként gondolkodó, Liu Hsziao-Po szabadon bocsátását; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a jogrendszer továbbra önkényes és gyakran politikai indíttatású beavatkozásoknak van kitéve, ideértve az államtitkok rendszerét, amely megakadályozza a felelősségteljes kormányzás és az olyan rendszer kialakításához szükséges átláthatóságot, amelyben a jog uralkodik; ezzel összefüggésben helyteleníti azon jogászok szisztematikus büntetését, akik megpróbálják a kínai jogrendszert Kína saját törvényeivel és polgárainak jogaival összhangban működtetni; megállapítja, hogy Kínában az internetes szabadság még mindig nagyon gyenge, és e tekintetben kéri az internetes tartalomszolgáltatást nyújtó európai vállalkozásokat, hogy tartózkodjanak attól, hogy külföldi tisztviselőknek olyan információt adjanak ki, amely személy szerint azonosítja a szóban forgó szolgáltatás konkrét felhasználóját, kivéve ha erre az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatával összhangban, a külföldi jog érvényesítésére irányuló legitim célból kerül sor; |
| --- | --- |

89.

sajnálja, hogy Kína elhalasztotta a XI. EU-Kína csúcstalálkozót a Dalai Láma európai látogatása miatt; hangsúlyozza az Európai Unió és Kína közötti emberi jogi párbeszéd radikális intenzívebbé tételének és újragondolásának szükségességét; nyugtalanságának ad hangot az emberi jogok súlyos megsértése miatt Kínában, és hangsúlyozza, hogy a rezsim által a 2008. augusztusi olimpiai játékok előtt tett ígéretek ellenére az emberi jogokkal kapcsolatos helyzet ténylegesen nem javult; rámutat továbbá arra, hogy az egyesülési szabadságot, a szólásszabadságot és a vallásszabadságot érintő korlátozásokat tovább szigorították; határozottan elítéli a tibetiek elleni fellépést a 2008. március 10-én kezdődött és egész Tibeten végigsöprő tiltakozási hullámot követően, valamint a kínai kormány elnyomását, amely azóta fokozódott Tibetben, és felhív egy őszinte és eredményorientált párbeszéd újbóli megkezdésére a két fél között, a „tibeti nép valódi autonómiájáról szóló memorandum” alapján; megjegyzi, hogy bár a kínai kormány ismételten biztosítékát adta abbéli szándékának, hogy ratifikálja a polgári és politikai jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányt, a ratifikálás még mindig függőben van; hivatkozik a Parlament 2008. január 17-i állásfoglalására (32) Hu Csia kínai másként gondolkodó letartóztatásáról, aki 2008-ban megkapta a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjat; felhívja a kínai kormányt, hogy Hu Csiát azonnal bocsássa szabadon, és szüntesse meg a felesége, Zeng Csin-Jan és a lánya házi őrizetét; elítéli a „Charta 08” petíció aláíróival szembeni megtorlási hullámot, mely dokumentum demokratikus reformokra hív fel Kínában, és követeli a 2008. december 9. óta fogva tartott másként gondolkodó, Liu Hsziao-Po szabadon bocsátását; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a jogrendszer továbbra önkényes és gyakran politikai indíttatású beavatkozásoknak van kitéve, ideértve az államtitkok rendszerét, amely megakadályozza a felelősségteljes kormányzás és az olyan rendszer kialakításához szükséges átláthatóságot, amelyben a jog uralkodik; ezzel összefüggésben helyteleníti azon jogászok szisztematikus büntetését, akik megpróbálják a kínai jogrendszert Kína saját törvényeivel és polgárainak jogaival összhangban működtetni; megállapítja, hogy Kínában az internetes szabadság még mindig nagyon gyenge, és e tekintetben kéri az internetes tartalomszolgáltatást nyújtó európai vállalkozásokat, hogy tartózkodjanak attól, hogy külföldi tisztviselőknek olyan információt adjanak ki, amely személy szerint azonosítja a szóban forgó szolgáltatás konkrét felhasználóját, kivéve ha erre az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatával összhangban, a külföldi jog érvényesítésére irányuló legitim célból kerül sor;

| 90. | továbbra is aggasztja, hogy az emberi jogokról Iránnal folytatott párbeszéd 2004 óta megszakadt, ami az emberi jogi helyzet javításában bármiféle pozitív előrelépés és Irán részéről az együttműködés hiányának köszönhető; kéri az iráni hatóságokat, hogy folytassák ezt a párbeszédet minden olyan civil társadalmi szereplő támogatásának érdekében, akik elkötelezettek a demokrácia mellett, valamint, hogy békés, erőszakmentes eszközökkel erősítsék meg azokat a meglévő folyamatokat, amelyek előmozdíthatják a demokratikus, intézményi és alkotmányos reformokat, biztosítsák e reformok fenntarthatóságát, és konszolidálják valamennyi iráni emberi jogi jogvédő és a civil társadalom képviselőinek részvételét a politikai döntéshozatali folyamatokban, megerősítve az általános politikai diskurzusban játszott szerepüket; mélységesen aggasztja, hogy 2008-ban Iránban az emberi jogi helyzet rosszabbodott, és a szólás és gyülekezés szabadságát továbbra is korlátozzák; ezzel összefüggésben mélységesen aggasztja az újságírók, írók, tudósok, nőjogi és emberi jogi aktivisták elnyomása; változatlanul aggályosnak tartja az iráni etnikai és vallási kisebbségek elnyomását; elítéli Iránban a halálbüntetés növekvő – többek között fiatalkorúak tekintetében is történő – alkalmazását; |
| --- | --- |

90.

továbbra is aggasztja, hogy az emberi jogokról Iránnal folytatott párbeszéd 2004 óta megszakadt, ami az emberi jogi helyzet javításában bármiféle pozitív előrelépés és Irán részéről az együttműködés hiányának köszönhető; kéri az iráni hatóságokat, hogy folytassák ezt a párbeszédet minden olyan civil társadalmi szereplő támogatásának érdekében, akik elkötelezettek a demokrácia mellett, valamint, hogy békés, erőszakmentes eszközökkel erősítsék meg azokat a meglévő folyamatokat, amelyek előmozdíthatják a demokratikus, intézményi és alkotmányos reformokat, biztosítsák e reformok fenntarthatóságát, és konszolidálják valamennyi iráni emberi jogi jogvédő és a civil társadalom képviselőinek részvételét a politikai döntéshozatali folyamatokban, megerősítve az általános politikai diskurzusban játszott szerepüket; mélységesen aggasztja, hogy 2008-ban Iránban az emberi jogi helyzet rosszabbodott, és a szólás és gyülekezés szabadságát továbbra is korlátozzák; ezzel összefüggésben mélységesen aggasztja az újságírók, írók, tudósok, nőjogi és emberi jogi aktivisták elnyomása; változatlanul aggályosnak tartja az iráni etnikai és vallási kisebbségek elnyomását; elítéli Iránban a halálbüntetés növekvő – többek között fiatalkorúak tekintetében is történő – alkalmazását;

| 91. | sajnálja, hogy az Európai Unió-Oroszország emberi jogi konzultációk nem vezettek eredményre; sajnálja, hogy az orosz hatóságok elutasították a részvételt a konzultációk előkészítése érdekében hazai és nemzetközi civil szervezetek bevonásával megtartott kerekasztal találkozókon; megjegyzi, hogy a konzultációk során az Európai Unió emberi jogokkal kapcsolatos aggályokat vetett fel, különösen a szólás és a gyülekezés szabadságával, a civil társadalom működésével, a kisebbségi jogokkal, a rasszizmus és idegengyűlölet elleni fellépéssel, a gyermekek és nők jogaival, valamint az EU és Oroszország nemzetközi emberi jogi kötelezettségeivel kapcsolatban; sajnálja, hogy ennek ellenére az Európai Uniónak nem sikerült változást elérnie Oroszország politikájában, különös tekintettel a büntetlenségre és a bíróságok függetlenségére, az emberi jogi jogvédőkkel és politikai foglyokkal, többek között Mihail Hodorkovszkijjal kapcsolatos bánásmódra, a média függetlenségére és a szólásszabadságra, az etnikai és vallási kisebbségekkel való bánásmódra, a fegyveres erőknél a jogállamiság tiszteletben tartására és az emberi jogok védelmére, a szexuális orientáción alapuló megkülönböztetésre és más kérdésekre; hivatkozik a 2008. június 19-i állásfoglalására (33) a 2008. június 26-27-i, Hanti-Manszijszk-i EU-Oroszország csúcstalálkozóról; ismét hangot ad aggályainak az emberi jogi jogvédők rosszabbodó helyzete, valamint a civil szervezetek regisztrációjával és tevékenységeik végzésével kapcsolatos nehézségek miatt; megismétli a szélsőségek elleni törvény miatti aggályait, amely érintheti az információ szabad áramlását, és ahhoz vezethet, hogy az orosz hatóságok tovább korlátozzák a független újságírók és a politikai ellenzékiek szólásszabadsághoz fűződő jogait; további aggályának ad hangot az Amnesty International 2008. évi jelentésével összhangban amiatt, hogy az Ügyész Hivatala továbbra sem tartja tiszteletben Mihail Hodorkovszkij és társa, Platon Lebegyev tisztességes, a nemzetközi normáknak megfelelő tárgyaláshoz fűződő jogait, és mélységesen sajnálja az egykori Jukosz alelnökkel, Vaszilij Alekszanjannal szemben tanúsított bánásmódot, tekintettel arra, hogy miután nem volt hajlandó hamis vallomást tenni Mihail Hodorkovszkij ellen, az orosz hatóságok hagyták, hogy egészségi állapota kritikus mértékig leromoljon; csatlakozik az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének az orosz hatóságokhoz intézett felhívásához, hogy „éljenek minden rendelkezésre álló törvényes eszközzel” Igor Szutjagin és Valentin Danilov szabadon bocsátásának biztosítása érdekében; üdvözli Mihail Trepaskin szabadon bocsátását; mélységesen sajnálja, hogy törölni kellett az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) választási megfigyelő misszióját, amelynek a 2008. márciusi oroszországi elnökválasztást kellett volna figyelemmel kísérnie, amiatt, hogy az orosz hatóságok korlátozták e misszió tevékenységét; |
| --- | --- |

91.

sajnálja, hogy az Európai Unió-Oroszország emberi jogi konzultációk nem vezettek eredményre; sajnálja, hogy az orosz hatóságok elutasították a részvételt a konzultációk előkészítése érdekében hazai és nemzetközi civil szervezetek bevonásával megtartott kerekasztal találkozókon; megjegyzi, hogy a konzultációk során az Európai Unió emberi jogokkal kapcsolatos aggályokat vetett fel, különösen a szólás és a gyülekezés szabadságával, a civil társadalom működésével, a kisebbségi jogokkal, a rasszizmus és idegengyűlölet elleni fellépéssel, a gyermekek és nők jogaival, valamint az EU és Oroszország nemzetközi emberi jogi kötelezettségeivel kapcsolatban; sajnálja, hogy ennek ellenére az Európai Uniónak nem sikerült változást elérnie Oroszország politikájában, különös tekintettel a büntetlenségre és a bíróságok függetlenségére, az emberi jogi jogvédőkkel és politikai foglyokkal, többek között Mihail Hodorkovszkijjal kapcsolatos bánásmódra, a média függetlenségére és a szólásszabadságra, az etnikai és vallási kisebbségekkel való bánásmódra, a fegyveres erőknél a jogállamiság tiszteletben tartására és az emberi jogok védelmére, a szexuális orientáción alapuló megkülönböztetésre és más kérdésekre; hivatkozik a 2008. június 19-i állásfoglalására (33) a 2008. június 26-27-i, Hanti-Manszijszk-i EU-Oroszország csúcstalálkozóról; ismét hangot ad aggályainak az emberi jogi jogvédők rosszabbodó helyzete, valamint a civil szervezetek regisztrációjával és tevékenységeik végzésével kapcsolatos nehézségek miatt; megismétli a szélsőségek elleni törvény miatti aggályait, amely érintheti az információ szabad áramlását, és ahhoz vezethet, hogy az orosz hatóságok tovább korlátozzák a független újságírók és a politikai ellenzékiek szólásszabadsághoz fűződő jogait; további aggályának ad hangot az Amnesty International 2008. évi jelentésével összhangban amiatt, hogy az Ügyész Hivatala továbbra sem tartja tiszteletben Mihail Hodorkovszkij és társa, Platon Lebegyev tisztességes, a nemzetközi normáknak megfelelő tárgyaláshoz fűződő jogait, és mélységesen sajnálja az egykori Jukosz alelnökkel, Vaszilij Alekszanjannal szemben tanúsított bánásmódot, tekintettel arra, hogy miután nem volt hajlandó hamis vallomást tenni Mihail Hodorkovszkij ellen, az orosz hatóságok hagyták, hogy egészségi állapota kritikus mértékig leromoljon; csatlakozik az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének az orosz hatóságokhoz intézett felhívásához, hogy „éljenek minden rendelkezésre álló törvényes eszközzel” Igor Szutjagin és Valentin Danilov szabadon bocsátásának biztosítása érdekében; üdvözli Mihail Trepaskin szabadon bocsátását; mélységesen sajnálja, hogy törölni kellett az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) választási megfigyelő misszióját, amelynek a 2008. márciusi oroszországi elnökválasztást kellett volna figyelemmel kísérnie, amiatt, hogy az orosz hatóságok korlátozták e misszió tevékenységét;

| 92. | tudomásul veszi a Földközi-tenger déli partvidékén fekvő országokat (Marokkó, Tunézia, Libanon, Jordánia, Egyiptom, Izrael és a Palesztin Hatóság) érintő emberi jogi albizottságok meglétét az európai szomszédsági politikával összefüggésben, és kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy hozzanak létre emberi jogi albizottságokat valamennyi szomszédos országgal; megismétli a parlamenti képviselőkhöz intézett felhívását, hogy kapcsolódjanak be az ilyen albizottságok üléseinek előkészítésébe, és kapjanak tájékoztatást azok eredményeiről; üdvözli az érintett országokban a Bizottság küldöttségei, Brüsszelben pedig annak illetékes osztályai által a civil társadalommal mind előtte, mind pedig utána folytatott konzultációt; megkérdőjelezi ugyanakkor az alkalmazott módszer – különösen az albizottságokon belül folytatott tárgyalások értékelési kritériumainak – hatékonyságát és koherenciáját; úgy véli hogy ezeknek az albizottságoknak lehetővé kell tenniük a cselekvési tervben leírt emberi jogi kérdések különös nyomon követését, azonban hangsúlyozza, hogy az emberi jogokról folytatott tárgyalásoknak semmiképpen sem szabad ezekre az albizottságokra korlátozódniuk, és hangsúlyozza az emberi jogokkal kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó többi albizottsággal, például a migrációs albizottsággal való együttműködés fontosságát; rávilágít annak szükségességére, hogy ezeket a kérdéseket a legmagasabb szinten is a politikai párbeszéd részévé kell tenni, hogy javuljon az EU politikájának koherenciája ezen a téren; meggyőződése, hogy az európai szomszédsági politika kialakítása és szerkezete (cselekvési terv, nyomon követési jelentés, albizottságok) valódi lendületet adhat az emberi jogok előmozdításának, ha az Európai Unió valódi politikai szándékot tanúsít az emberi jogok elsődlegességének koherens, szisztematikus és több területre kiterjedő módon történő tiszteletben tartása terén; következésképpen úgy véli, hogy az emberi jogok és a demokratikus elvek tiszteletben tartása az Európai Unió és harmadik országok közötti kapcsolatok megerősítésének előfeltétele; a Líbiával megkötendő keretmegállapodás összefüggésében kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kellő figyelmet fordítson az emberi jogokkal kapcsolatos párbeszédre és együttműködésre; |
| --- | --- |

92.

tudomásul veszi a Földközi-tenger déli partvidékén fekvő országokat (Marokkó, Tunézia, Libanon, Jordánia, Egyiptom, Izrael és a Palesztin Hatóság) érintő emberi jogi albizottságok meglétét az európai szomszédsági politikával összefüggésben, és kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy hozzanak létre emberi jogi albizottságokat valamennyi szomszédos országgal; megismétli a parlamenti képviselőkhöz intézett felhívását, hogy kapcsolódjanak be az ilyen albizottságok üléseinek előkészítésébe, és kapjanak tájékoztatást azok eredményeiről; üdvözli az érintett országokban a Bizottság küldöttségei, Brüsszelben pedig annak illetékes osztályai által a civil társadalommal mind előtte, mind pedig utána folytatott konzultációt; megkérdőjelezi ugyanakkor az alkalmazott módszer – különösen az albizottságokon belül folytatott tárgyalások értékelési kritériumainak – hatékonyságát és koherenciáját; úgy véli hogy ezeknek az albizottságoknak lehetővé kell tenniük a cselekvési tervben leírt emberi jogi kérdések különös nyomon követését, azonban hangsúlyozza, hogy az emberi jogokról folytatott tárgyalásoknak semmiképpen sem szabad ezekre az albizottságokra korlátozódniuk, és hangsúlyozza az emberi jogokkal kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó többi albizottsággal, például a migrációs albizottsággal való együttműködés fontosságát; rávilágít annak szükségességére, hogy ezeket a kérdéseket a legmagasabb szinten is a politikai párbeszéd részévé kell tenni, hogy javuljon az EU politikájának koherenciája ezen a téren; meggyőződése, hogy az európai szomszédsági politika kialakítása és szerkezete (cselekvési terv, nyomon követési jelentés, albizottságok) valódi lendületet adhat az emberi jogok előmozdításának, ha az Európai Unió valódi politikai szándékot tanúsít az emberi jogok elsődlegességének koherens, szisztematikus és több területre kiterjedő módon történő tiszteletben tartása terén; következésképpen úgy véli, hogy az emberi jogok és a demokratikus elvek tiszteletben tartása az Európai Unió és harmadik országok közötti kapcsolatok megerősítésének előfeltétele; a Líbiával megkötendő keretmegállapodás összefüggésében kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kellő figyelmet fordítson az emberi jogokkal kapcsolatos párbeszédre és együttműködésre;

| 93. | határozottan elítéli a közelmúltban Gázában bekövetkezett katonai eszkalációt és a humanitárius helyzet további romlását, ugyanakkor feltétel nélküli együttérzését fejezi ki a dél-izraeli polgári lakosság iránt; sürgeti a feleket az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1860. (2009) határozatának teljes körű végrehajtására, a tartós tűzszünet biztosítása érdekében; hangsúlyozza a hatékony elszámoltathatóság sürgető szükségességét a nemzetközi humanitárius jog megszegése esetén; e tekintetben üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának határozatát egy független tényfeltáró misszió felállításáról, amelynek feladata a közelmúltbeli gázai konfliktus során bármely oldalon elkövetett háborús bűnök és súlyos emberi jogi jogsértések kivizsgálása; sürgeti valamennyi felet az ENSZ emberi jogi ügyeket vizsgáló megbízottaival való együttműködésre; tudomásul veszi a Külkapcsolatok Tanácsa 2009. január 27-i kötelezettségvállalását e vizsgálatok szoros nyomon követésére vonatkozóan, és kéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal való szoros egyeztetés mellett határozzon a vizsgálatok eredményeinek ismertté válását követően teendő további lépésekről; |
| --- | --- |

93.

határozottan elítéli a közelmúltban Gázában bekövetkezett katonai eszkalációt és a humanitárius helyzet további romlását, ugyanakkor feltétel nélküli együttérzését fejezi ki a dél-izraeli polgári lakosság iránt; sürgeti a feleket az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1860. (2009) határozatának teljes körű végrehajtására, a tartós tűzszünet biztosítása érdekében; hangsúlyozza a hatékony elszámoltathatóság sürgető szükségességét a nemzetközi humanitárius jog megszegése esetén; e tekintetben üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának határozatát egy független tényfeltáró misszió felállításáról, amelynek feladata a közelmúltbeli gázai konfliktus során bármely oldalon elkövetett háborús bűnök és súlyos emberi jogi jogsértések kivizsgálása; sürgeti valamennyi felet az ENSZ emberi jogi ügyeket vizsgáló megbízottaival való együttműködésre; tudomásul veszi a Külkapcsolatok Tanácsa 2009. január 27-i kötelezettségvállalását e vizsgálatok szoros nyomon követésére vonatkozóan, és kéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal való szoros egyeztetés mellett határozzon a vizsgálatok eredményeinek ismertté válását követően teendő további lépésekről;

| 94. | elismeri az EU-Üzbegisztán emberi jogi párbeszéd második fordulóját, amelyre 2008. június 5-én került sor; tudomásul veszi a sajtószabadságról szóló szemináriumot, amelyet Taskentben, 2008. október 2-3-án tartottak; úgy véli azonban, hogy a szeminárium nem tudta elérni az eredeti szándékok szerinti célját, azaz nyílt vita biztosítását az emberi jogok megsértéséről és a sajtó szabadságáról Üzbegisztánban; megjegyzi, hogy az andidzsáni mészárlás független nemzetközi kivizsgálása még mindig nem történt meg, és az emberi jogi helyzet sem javult Üzbegisztánban; üdvözli két emberi jogi jogvédő, Dilmurod Muhiddinov és Mamaradzsab Nazarov szabadon bocsátását; elítéli, hogy politikai indíttatású vádakkal fogva tartanak egyes emberi jogi jogvédőket és független újságírókat, és sürgeti az üzbég hatóságokat, hogy bocsássanak szabadon minden emberi jogi jogvédőt és más politikai foglyot; megismétli mélységes aggodalmát Szalidzson Abdurahmanov független újságíró, és Agzam Turgunov emberi jogi aktivista bebörtönzése miatt; tudomásul veszi az Üzbegisztánról szóló, 2008. október 13-i tanácsi következtetéseket; sürgeti az üzbég hatóságokat, hogy fogadják el a Human Rights Watch új ország-igazgatójának akkreditációját, és engedélyezzék e szervezet, illetve más nemzetközi és nem kormányzati szervezetek akadálymentes működését; kéri Üzbegisztánt, hogy teljes körűen és hatékonyan működjön együtt az ENSZ kínzással és a szólásszabadsággal foglalkozó különleges előadóival, és vonja vissza az üzbegisztáni civil szervezetek regisztrációjára és működésére vonatkozó korlátozásokat; tudomásul veszi, hogy a Tanács úgy döntött, nem újítja meg a 2007/734/KKBP közös álláspontban (34) említett egyes személyekre vonatkozó utazási korlátozásokat, amelyeket a Tanács 2007. október 15-16-i és 2008. április 29-i következtetéseivel összhangban felfüggesztettek; üdvözli, hogy a Tanács viszont úgy döntött, hogy 12 hónapos időtartamra megújítja az említett közös álláspontban elrendelt fegyverszállítási tilalmat; felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vizsgálják felül az általános emberi jogi helyzetet Üzbegisztánban; megismétli a politikai foglyok azonnali szabadon bocsátására vonatkozó felhívását; tudomásul veszi az EU elnökség által az egyedi esetekről, 2008. december 17-én tett nyilatkozatot; |
| --- | --- |

94.

elismeri az EU-Üzbegisztán emberi jogi párbeszéd második fordulóját, amelyre 2008. június 5-én került sor; tudomásul veszi a sajtószabadságról szóló szemináriumot, amelyet Taskentben, 2008. október 2-3-án tartottak; úgy véli azonban, hogy a szeminárium nem tudta elérni az eredeti szándékok szerinti célját, azaz nyílt vita biztosítását az emberi jogok megsértéséről és a sajtó szabadságáról Üzbegisztánban; megjegyzi, hogy az andidzsáni mészárlás független nemzetközi kivizsgálása még mindig nem történt meg, és az emberi jogi helyzet sem javult Üzbegisztánban; üdvözli két emberi jogi jogvédő, Dilmurod Muhiddinov és Mamaradzsab Nazarov szabadon bocsátását; elítéli, hogy politikai indíttatású vádakkal fogva tartanak egyes emberi jogi jogvédőket és független újságírókat, és sürgeti az üzbég hatóságokat, hogy bocsássanak szabadon minden emberi jogi jogvédőt és más politikai foglyot; megismétli mélységes aggodalmát Szalidzson Abdurahmanov független újságíró, és Agzam Turgunov emberi jogi aktivista bebörtönzése miatt; tudomásul veszi az Üzbegisztánról szóló, 2008. október 13-i tanácsi következtetéseket; sürgeti az üzbég hatóságokat, hogy fogadják el a Human Rights Watch új ország-igazgatójának akkreditációját, és engedélyezzék e szervezet, illetve más nemzetközi és nem kormányzati szervezetek akadálymentes működését; kéri Üzbegisztánt, hogy teljes körűen és hatékonyan működjön együtt az ENSZ kínzással és a szólásszabadsággal foglalkozó különleges előadóival, és vonja vissza az üzbegisztáni civil szervezetek regisztrációjára és működésére vonatkozó korlátozásokat; tudomásul veszi, hogy a Tanács úgy döntött, nem újítja meg a 2007/734/KKBP közös álláspontban (34) említett egyes személyekre vonatkozó utazási korlátozásokat, amelyeket a Tanács 2007. október 15-16-i és 2008. április 29-i következtetéseivel összhangban felfüggesztettek; üdvözli, hogy a Tanács viszont úgy döntött, hogy 12 hónapos időtartamra megújítja az említett közös álláspontban elrendelt fegyverszállítási tilalmat; felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vizsgálják felül az általános emberi jogi helyzetet Üzbegisztánban; megismétli a politikai foglyok azonnali szabadon bocsátására vonatkozó felhívását; tudomásul veszi az EU elnökség által az egyedi esetekről, 2008. december 17-én tett nyilatkozatot;

| 95. | üdvözli, hogy az Európai Unió és Türkmenisztán 2008 júliusában megtartotta az emberi jogi párbeszéd első fordulóját; üdvözli az aggályok felvetését a türkmenisztáni emberi jogi helyzettel kapcsolatban, különös tekintettel a szólás és gyülekezés szabadságára, a bíróságok függetlenségére és a civil társadalom működésére; utal a Közép-Ázsiára vonatkozó EU stratégiáról szóló, 2008. február 20-i állásfoglalására (35), és megerősíti, hogy Türkmenisztánnak haladást kell elérnie a kulcsterületeken ahhoz, hogy az EU megkösse az ideiglenes megállapodást, többek között azáltal, hogy szabad és akadálymentes hozzáférést biztosít a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságának, a nemzetközi normáknak megfelelően elvégzi az oktatási rendszer reformját, feltétel nélkül szabadon bocsát minden politikai foglyot és lelkiismereti meggyőződése miatt bebörtönzött foglyot, eltöröl minden kormányzati utazás-korlátozást, és valamennyi nem kormányzati szervezet és emberi jogi testület számára lehetővé teszi, hogy szabadon működjenek az országban; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az ideiglenes megállapodás aláírása előtt világosan fogalmazza meg az emberi jogok terén teendő konkrét előrelépéseket, és ennek céljából fogadjon el egy, a teljesítés konkrét ütemezését tartalmazó ütemtervet; |
| --- | --- |

95.

üdvözli, hogy az Európai Unió és Türkmenisztán 2008 júliusában megtartotta az emberi jogi párbeszéd első fordulóját; üdvözli az aggályok felvetését a türkmenisztáni emberi jogi helyzettel kapcsolatban, különös tekintettel a szólás és gyülekezés szabadságára, a bíróságok függetlenségére és a civil társadalom működésére; utal a Közép-Ázsiára vonatkozó EU stratégiáról szóló, 2008. február 20-i állásfoglalására (35), és megerősíti, hogy Türkmenisztánnak haladást kell elérnie a kulcsterületeken ahhoz, hogy az EU megkösse az ideiglenes megállapodást, többek között azáltal, hogy szabad és akadálymentes hozzáférést biztosít a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságának, a nemzetközi normáknak megfelelően elvégzi az oktatási rendszer reformját, feltétel nélkül szabadon bocsát minden politikai foglyot és lelkiismereti meggyőződése miatt bebörtönzött foglyot, eltöröl minden kormányzati utazás-korlátozást, és valamennyi nem kormányzati szervezet és emberi jogi testület számára lehetővé teszi, hogy szabadon működjenek az országban; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az ideiglenes megállapodás aláírása előtt világosan fogalmazza meg az emberi jogok terén teendő konkrét előrelépéseket, és ennek céljából fogadjon el egy, a teljesítés konkrét ütemezését tartalmazó ütemtervet;

| 96. | támogatja a Tanács készségét arra, hogy emberi jogi párbeszédet hozzon létre valamennyi fennmaradó közép-ázsiai országgal; kéri, hogy a párbeszédek legyenek eredményorientáltak, és teljes mértékben álljanak összhangban a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédekre vonatkozó EU iránymutatásokkal, garantálva a civil társadalom és az Európai Parlament részvételét; kéri, hogy a párbeszédek létrehozása járjon együtt megfelelő erőforrások biztosításával a Tanács és a Bizottság titkárságán belül; |
| --- | --- |

96.

támogatja a Tanács készségét arra, hogy emberi jogi párbeszédet hozzon létre valamennyi fennmaradó közép-ázsiai országgal; kéri, hogy a párbeszédek legyenek eredményorientáltak, és teljes mértékben álljanak összhangban a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédekre vonatkozó EU iránymutatásokkal, garantálva a civil társadalom és az Európai Parlament részvételét; kéri, hogy a párbeszédek létrehozása járjon együtt megfelelő erőforrások biztosításával a Tanács és a Bizottság titkárságán belül;

| 97. | megjegyzi mind Törökország, mind az EU elkötelezettségének fontosságát Törökország csatlakozási folyamata mellett a Törökországban folyamatban lévő emberi jogi reformok szempontjából; a szólásszabadság felé tett pozitív lépésnek tekinti Törökországban a kormány azon döntését, hogy engedélyezi a kurd televízió közvetítéseit; ugyanakkor sajnálja, hogy a kurd nyelv használata még mindig be van tiltva a parlamentben és a politikai kampányok során; megismétli hogy, további jogalkotási reformokra van szükség a kisebbségek és a teljes szólásszabadság tiszteletben tartásának és védelmének biztosítására, mind a jogban, mind pedig a gyakorlatban, az emberi jogokról szóló európai egyezménnyel és az Emberi Jogok Európai Bíróságának esetjogával összhangban; aggodalommal jegyzi meg, hogy nem történt előrehaladás bizonyos emberi jogi dokumentumok – különösen az OPCAT, a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ egyezmény, valamint az emberi jogokról szóló európai egyezmény 4., 7. és 12. kiegészítő jegyzőkönyve – ratifikálása tekintetében; |
| --- | --- |

97.

megjegyzi mind Törökország, mind az EU elkötelezettségének fontosságát Törökország csatlakozási folyamata mellett a Törökországban folyamatban lévő emberi jogi reformok szempontjából; a szólásszabadság felé tett pozitív lépésnek tekinti Törökországban a kormány azon döntését, hogy engedélyezi a kurd televízió közvetítéseit; ugyanakkor sajnálja, hogy a kurd nyelv használata még mindig be van tiltva a parlamentben és a politikai kampányok során; megismétli hogy, további jogalkotási reformokra van szükség a kisebbségek és a teljes szólásszabadság tiszteletben tartásának és védelmének biztosítására, mind a jogban, mind pedig a gyakorlatban, az emberi jogokról szóló európai egyezménnyel és az Emberi Jogok Európai Bíróságának esetjogával összhangban; aggodalommal jegyzi meg, hogy nem történt előrehaladás bizonyos emberi jogi dokumentumok – különösen az OPCAT, a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ egyezmény, valamint az emberi jogokról szóló európai egyezmény 4., 7. és 12. kiegészítő jegyzőkönyve – ratifikálása tekintetében;

| 98. | sürgeti az új pakisztáni kormányt, hogy tegyen megfelelő lépéseket az emberi jogi helyzet javítása érdekében Pakisztánban; hivatkozik az Amnesty International azon kérésére, amely arra sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy a korábbi elnök, Pervez Musharraf által, 2007-ben törvénytelenül hivatalukból eltávolított bírákat helyezze vissza; üdvözli, hogy az EU független választási megfigyelő missziót küldött a 2008. február-i általános parlamenti választásokra; elégedetten jegyzi meg, hogy a választásokon érvényesült a verseny, és azok eredményeképpen növekedett a demokratikus folyamat iránti közbizalom; megjegyzi, hogy az EU elkötelezett a demokratikus intézmények megerősítésének támogatása mellett, és felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy támogassák a bíróság és az ügyvédek által a demokráciáért indított mozgalmat, különösen néhány képviselőjük, például Choudhry úr meghívásával; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a Pakisztánnal való, folytatódó párbeszéd keretében az emberi jogok képezzék az EU egyik fő prioritását; |
| --- | --- |

98.

sürgeti az új pakisztáni kormányt, hogy tegyen megfelelő lépéseket az emberi jogi helyzet javítása érdekében Pakisztánban; hivatkozik az Amnesty International azon kérésére, amely arra sürgeti a pakisztáni kormányt, hogy a korábbi elnök, Pervez Musharraf által, 2007-ben törvénytelenül hivatalukból eltávolított bírákat helyezze vissza; üdvözli, hogy az EU független választási megfigyelő missziót küldött a 2008. február-i általános parlamenti választásokra; elégedetten jegyzi meg, hogy a választásokon érvényesült a verseny, és azok eredményeképpen növekedett a demokratikus folyamat iránti közbizalom; megjegyzi, hogy az EU elkötelezett a demokratikus intézmények megerősítésének támogatása mellett, és felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy támogassák a bíróság és az ügyvédek által a demokráciáért indított mozgalmat, különösen néhány képviselőjük, például Choudhry úr meghívásával; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a Pakisztánnal való, folytatódó párbeszéd keretében az emberi jogok képezzék az EU egyik fő prioritását;

| 99. | üdvözli, hogy a Tanács javasolja emberi jogi párbeszédek indítását számos latin-amerikai országgal; hangsúlyozza, hogy e párbeszédeknek együtt kell járniuk olyan határozott, konkrét és elérhető emberi jogi követelményekkel, amelyek az uniós intézményekre is egyformán kötelezettségeket rónak az érintett országokkal fennálló kapcsolataik terén; hangsúlyozza a közép-amerikai országok bevonásának kívánatos voltát; tudomásul veszi a polgári és politikai jogokról szóló nemzetközi egyezségokmány és a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló nemzetközi egyezségokmány aláírását a kubai kormány által 2008 februárjában; felhív ezen egyezségokmányok fenntartások nélküli ratifikálására; kéri a kubai kormányt, hogy bocsássa szabadon valamennyi politikai foglyot, és tartsa tiszteletben az aláírt szerződések által védett jogokat; tudomásul veszi a Tanács 2008. június 20-i határozatát, amely megszünteti a Kubával szembeni informális szankciókat; megjegyzi, hogy a Tanács 2009-ben határoz arról, hogy folytat-e politikai párbeszédet Kubával, ami attól függ, hogy az emberi jogok tekintetében történtek-e jelentős előrelépések; |
| --- | --- |

99.

üdvözli, hogy a Tanács javasolja emberi jogi párbeszédek indítását számos latin-amerikai országgal; hangsúlyozza, hogy e párbeszédeknek együtt kell járniuk olyan határozott, konkrét és elérhető emberi jogi követelményekkel, amelyek az uniós intézményekre is egyformán kötelezettségeket rónak az érintett országokkal fennálló kapcsolataik terén; hangsúlyozza a közép-amerikai országok bevonásának kívánatos voltát; tudomásul veszi a polgári és politikai jogokról szóló nemzetközi egyezségokmány és a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló nemzetközi egyezségokmány aláírását a kubai kormány által 2008 februárjában; felhív ezen egyezségokmányok fenntartások nélküli ratifikálására; kéri a kubai kormányt, hogy bocsássa szabadon valamennyi politikai foglyot, és tartsa tiszteletben az aláírt szerződések által védett jogokat; tudomásul veszi a Tanács 2008. június 20-i határozatát, amely megszünteti a Kubával szembeni informális szankciókat; megjegyzi, hogy a Tanács 2009-ben határoz arról, hogy folytat-e politikai párbeszédet Kubával, ami attól függ, hogy az emberi jogok tekintetében történtek-e jelentős előrelépések;

| 100. | felhívja Oroszországot mint megszálló hatalmat Grúziában, hogy védelmezze az emberi jogokat Abháziában és Dél-Oszétiában, ideértve a polgároknak az otthonaikba történő visszatéréshez fűződő jogát; felhívja valamennyi felet, hogy folytassák a 2008. augusztus 12-i és szeptember 8-i megállapodások szerinti kötelezettségvállalásaik teljesítését; kéri az összes érintett kormányt, hogy továbbra is biztosítsanak részletes térképeket és tájékoztatást a konfliktus által érintett területekről, amelyekre fürtös bombákat lőttek, hogy elősegítsék e területek megtisztítását a fürtös lövedékektől, és azokat biztonságossá tegyék a civilek számára; úgy véli, hogy mindkét kormánynak tájékoztatási kampányokkal kell biztosítania a közvélemény tájékoztatását a fel nem robbant anyagok veszélyeiről; felhívja a felelős közigazgatásokat, hogy járuljanak hozzá nemzetközi emberi jogi megfigyelők Dél-Oszétiába és Abháziába küldéséhez; |
| --- | --- |

100.

felhívja Oroszországot mint megszálló hatalmat Grúziában, hogy védelmezze az emberi jogokat Abháziában és Dél-Oszétiában, ideértve a polgároknak az otthonaikba történő visszatéréshez fűződő jogát; felhívja valamennyi felet, hogy folytassák a 2008. augusztus 12-i és szeptember 8-i megállapodások szerinti kötelezettségvállalásaik teljesítését; kéri az összes érintett kormányt, hogy továbbra is biztosítsanak részletes térképeket és tájékoztatást a konfliktus által érintett területekről, amelyekre fürtös bombákat lőttek, hogy elősegítsék e területek megtisztítását a fürtös lövedékektől, és azokat biztonságossá tegyék a civilek számára; úgy véli, hogy mindkét kormánynak tájékoztatási kampányokkal kell biztosítania a közvélemény tájékoztatását a fel nem robbant anyagok veszélyeiről; felhívja a felelős közigazgatásokat, hogy járuljanak hozzá nemzetközi emberi jogi megfigyelők Dél-Oszétiába és Abháziába küldéséhez;

| 101. | aggodalmát fejezi ki a burmai emberi jogi helyzet javulásának hiánya miatt, különös tekintettel a 2010-ben tartandó, közelgő választásokra; elítéli, hogy a közelmúltban a burmai ellenzék több mint száz tagját tartóztatták le, és ítélték el kirakatperekben, és elítéli a rájuk kiszabott drákói büntetéseket; sürgeti a burmai kormányt, hogy haladéktalanul bocsássa szabadon az összes politikai foglyot; úgy véli, hogy a Parlamentnek egy nehézsúlyú missziót kellene Burmába küldenie, látván, hogy a jelenlegi emberi jogi helyzet az összes szankció ellenére sem javul, és hogy fokozni kell a burmai rezsimre gyakorolt nemzetközi nyomást; |
| --- | --- |

101.

aggodalmát fejezi ki a burmai emberi jogi helyzet javulásának hiánya miatt, különös tekintettel a 2010-ben tartandó, közelgő választásokra; elítéli, hogy a közelmúltban a burmai ellenzék több mint száz tagját tartóztatták le, és ítélték el kirakatperekben, és elítéli a rájuk kiszabott drákói büntetéseket; sürgeti a burmai kormányt, hogy haladéktalanul bocsássa szabadon az összes politikai foglyot; úgy véli, hogy a Parlamentnek egy nehézsúlyú missziót kellene Burmába küldenie, látván, hogy a jelenlegi emberi jogi helyzet az összes szankció ellenére sem javul, és hogy fokozni kell a burmai rezsimre gyakorolt nemzetközi nyomást;

A Tanács és a Bizottság tevékenységeinek általános vizsgálata, beleértve a két elnökség teljesítményét is

| 102. | kéri a Tanács elnökségét, hogy az emberi jogi szempontból különösen aggályos országokra összpontosítson; |
| --- | --- |

102.

kéri a Tanács elnökségét, hogy az emberi jogi szempontból különösen aggályos országokra összpontosítson;

| 103. | üdvözli a kultúrák közötti párbeszéd európai éve (2008) keretében sorra kerülő eseményeket és vitákat, és elégedetten veszi tudomásul a két elnökség alatt tett kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

103.

üdvözli a kultúrák közötti párbeszéd európai éve (2008) keretében sorra kerülő eseményeket és vitákat, és elégedetten veszi tudomásul a két elnökség alatt tett kezdeményezéseket;

| 104. | üdvözli a francia elnökség és a Bizottság által, 2008. december 10-én megrendezett Európai Unió NGO Emberi Jogi Fórumot az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 60. évfordulójának témájáról, amely különösen a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetésre összpontosított; |
| --- | --- |

104.

üdvözli a francia elnökség és a Bizottság által, 2008. december 10-én megrendezett Európai Unió NGO Emberi Jogi Fórumot az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 60. évfordulójának témájáról, amely különösen a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetésre összpontosított;

| 105. | nagyobb erőfeszítésekre és határozottabb fellépésre hív fel az Európai Unió részéről, amelyek célja politikai megállapodás elérése a darfúri konfliktusban és egy globális békemegállapodás végrehajtásának elősegítése; hangsúlyozza a büntetlenség felszámolásának szükségességét és az ENSZ Biztonsági Tanács szankcióinak alkalmazását; üdvözli, hogy az Európai Unió támogatja a Nemzetközi Büntetőbíróság által Darfurral kapcsolatban kiadott elfogatóparancsokat, amelyeket a lehető legsürgősebben végre kell hajtani; |
| --- | --- |

105.

nagyobb erőfeszítésekre és határozottabb fellépésre hív fel az Európai Unió részéről, amelyek célja politikai megállapodás elérése a darfúri konfliktusban és egy globális békemegállapodás végrehajtásának elősegítése; hangsúlyozza a büntetlenség felszámolásának szükségességét és az ENSZ Biztonsági Tanács szankcióinak alkalmazását; üdvözli, hogy az Európai Unió támogatja a Nemzetközi Büntetőbíróság által Darfurral kapcsolatban kiadott elfogatóparancsokat, amelyeket a lehető legsürgősebben végre kell hajtani;

| 106. | üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanács 2008. szeptember 24-i 1834. sz. határozatát, amely 2009. márciusig meghosszabbítja a Közép-Afrikai Köztársaságba és Csádba küldött ENSZ-misszió mandátumát, valamint az ENSZ azon szándékát, hogy engedélyezze egy ENSZ katonai komponens telepítését a EUFOR Csád/KAK felváltására Csádban és a Közép-Afrikai Köztársaságban; |
| --- | --- |

106.

üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanács 2008. szeptember 24-i 1834. sz. határozatát, amely 2009. márciusig meghosszabbítja a Közép-Afrikai Köztársaságba és Csádba küldött ENSZ-misszió mandátumát, valamint az ENSZ azon szándékát, hogy engedélyezze egy ENSZ katonai komponens telepítését a EUFOR Csád/KAK felváltására Csádban és a Közép-Afrikai Köztársaságban;

| 107. | üdvözli, hogy a Tanács létrehozza és rendszeresen frissíti azon országok (az úgynevezett „fordulóponton lévő országok”) listáját, amelyekkel kapcsolatban további összehangolt erőfeszítéseket kell tenni a gyermekekre és a fegyveres konfliktusokra, a halálbüntetésre és az emberi jogi jogvédőkre vonatkozó EU iránymutatások végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

107.

üdvözli, hogy a Tanács létrehozza és rendszeresen frissíti azon országok (az úgynevezett „fordulóponton lévő országok”) listáját, amelyekkel kapcsolatban további összehangolt erőfeszítéseket kell tenni a gyermekekre és a fegyveres konfliktusokra, a halálbüntetésre és az emberi jogi jogvédőkre vonatkozó EU iránymutatások végrehajtása érdekében;

| 108. | megismétli azon kérését, hogy a harmadik országokkal az emberi jogokról és a demokráciáról folytatott tárgyalásokon, a vonatkozó okmányokban, dokumentumokban és jelentésekben, ideértve az emberi jogok helyzetéről szóló éves jelentéseket is, kifejezetten is foglalkozzanak a megkülönböztetés kérdésével, ideértve az etnikai, nemzeti és nyelvi kisebbségek, a vallásszabadság kérdéseit - köztük a bármilyen vallással szembeni intolerancia kérdését és a kisebbségi vallások elleni megkülönböztető gyakorlatokat - a kasztalapú megkülönböztetést, az őshonos népek jogainak védelmét és előmozdítását, a nők emberi jogait, a gyermekek jogait, a fogyatékkal élő személyek, többek között a szellemi fogyatékkal élő személyek jogait, valamint a bármilyen szexuális orientációjú
  és nemi identitású
  emberek jogait, adott esetben teljes mértékben bevonva szervezeteiket mind az Európai Unióban, mind a harmadik országokban; |
| --- | --- |

108.

megismétli azon kérését, hogy a harmadik országokkal az emberi jogokról és a demokráciáról folytatott tárgyalásokon, a vonatkozó okmányokban, dokumentumokban és jelentésekben, ideértve az emberi jogok helyzetéről szóló éves jelentéseket is, kifejezetten is foglalkozzanak a megkülönböztetés kérdésével, ideértve az etnikai, nemzeti és nyelvi kisebbségek, a vallásszabadság kérdéseit - köztük a bármilyen vallással szembeni intolerancia kérdését és a kisebbségi vallások elleni megkülönböztető gyakorlatokat - a kasztalapú megkülönböztetést, az őshonos népek jogainak védelmét és előmozdítását, a nők emberi jogait, a gyermekek jogait, a fogyatékkal élő személyek, többek között a szellemi fogyatékkal élő személyek jogait, valamint a bármilyen szexuális orientációjú
  és nemi identitású
  emberek jogait, adott esetben teljes mértékben bevonva szervezeteiket mind az Európai Unióban, mind a harmadik országokban;

| 109. | tudomásul veszi a francia elnökség „Unió a Mediterrán Térségért” elnevezésű kezdeményezését, mint új kihívást a mediterrán térségben a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a Földközi-tengeri térségre vonatkozó új kezdeményezések Unió általi kidolgozása nem vezethet ahhoz, hogy csökkenjen a térségbeli demokráciával és az emberi jogokkal kapcsolatban szükséges reformok előmozdítására fordított figyelem és e reformok prioritása; |
| --- | --- |

109.

tudomásul veszi a francia elnökség „Unió a Mediterrán Térségért” elnevezésű kezdeményezését, mint új kihívást a mediterrán térségben a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a Földközi-tengeri térségre vonatkozó új kezdeményezések Unió általi kidolgozása nem vezethet ahhoz, hogy csökkenjen a térségbeli demokráciával és az emberi jogokkal kapcsolatban szükséges reformok előmozdítására fordított figyelem és e reformok prioritása;

A Bizottság külső támogatási programjai, valamint a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR)

| 110. | üdvözli, hogy a Parlament prioritásait figyelembe vették az EIDHR 2007. és 2008. évi programozási dokumentumaiban; |
| --- | --- |

110.

üdvözli, hogy a Parlament prioritásait figyelembe vették az EIDHR 2007. és 2008. évi programozási dokumentumaiban;

| 111. | felhív az elektronikus kivonatok aktualizálására, amelyek célja, hogy a földrajzilag és tematikusan szervezett valamennyi EDIHR projektet lefedjék; |
| --- | --- |

111.

felhív az elektronikus kivonatok aktualizálására, amelyek célja, hogy a földrajzilag és tematikusan szervezett valamennyi EDIHR projektet lefedjék;

| 112. | elégedetten veszi tudomásul az emberi jogi jogvédőknek nyújtandó támogatás új célkitűzésének hatálya alá tartozó projektek benyújtása iránt megnyilvánuló érdeklődést és a védelmükre irányuló sürgős intézkedés lehetőségét; tudomásul veszi, hogy a Bizottság 11 kedvezményezettet választott ki e projektek végrehajtására, és várakozásai szerint a tényleges tevékenységek 2009 elején kezdődnek meg; |
| --- | --- |

112.

elégedetten veszi tudomásul az emberi jogi jogvédőknek nyújtandó támogatás új célkitűzésének hatálya alá tartozó projektek benyújtása iránt megnyilvánuló érdeklődést és a védelmükre irányuló sürgős intézkedés lehetőségét; tudomásul veszi, hogy a Bizottság 11 kedvezményezettet választott ki e projektek végrehajtására, és várakozásai szerint a tényleges tevékenységek 2009 elején kezdődnek meg;

| 113. | ismét felhívja a Bizottságot, hogy az EIDHR végrehajtásával megbízott személyi állomány szintjét igazítsa ki mind a központban, mind a delegációknál, figyelembe véve az új eszköz sajátosságait és problémáit; |
| --- | --- |

113.

ismét felhívja a Bizottságot, hogy az EIDHR végrehajtásával megbízott személyi állomány szintjét igazítsa ki mind a központban, mind a delegációknál, figyelembe véve az új eszköz sajátosságait és problémáit;

| 114. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa az összhangot az Unió politikai prioritásai és az általa támogatott projektek és programok között, különösen a harmadik országokkal kapcsolatos kétoldalú programozással összefüggésben; |
| --- | --- |

114.

felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa az összhangot az Unió politikai prioritásai és az általa támogatott projektek és programok között, különösen a harmadik országokkal kapcsolatos kétoldalú programozással összefüggésben;

Választási támogatás és választási megfigyelés

| 115. | elégedetten veszi tudomásul, hogy az EU növekvő mértékben él a választási támogatás és a választási megfigyelés alkalmazásával a demokrácia előmozdítására harmadik országokban, erősítve ezáltal az emberi jogok, az alapvető szabadságok és a jogállamiság tiszteletben tartását, tovább azt, hogy e missziók minőségét és függetlenségét széles körben elismerik; |
| --- | --- |

115.

elégedetten veszi tudomásul, hogy az EU növekvő mértékben él a választási támogatás és a választási megfigyelés alkalmazásával a demokrácia előmozdítására harmadik országokban, erősítve ezáltal az emberi jogok, az alapvető szabadságok és a jogállamiság tiszteletben tartását, tovább azt, hogy e missziók minőségét és függetlenségét széles körben elismerik;

| 116. | hangsúlyozza, hogy a teljes választási ciklusra kiterjedő, mind a választási támogatásra mind a választási megfigyelésre vonatkozó átfogó EU módszertan nagyok sikeres volt az EU számára, és az EU-t vezető nemzetközi választási megfigyelő szervezetté tette; |
| --- | --- |

116.

hangsúlyozza, hogy a teljes választási ciklusra kiterjedő, mind a választási támogatásra mind a választási megfigyelésre vonatkozó átfogó EU módszertan nagyok sikeres volt az EU számára, és az EU-t vezető nemzetközi választási megfigyelő szervezetté tette;

| 117. | üdvözli az EU első választási megfigyelési kézikönyvét, amelyet 2008 áprilisában adtak ki; elégedetten veszi tudomásul a nemi kérdésekről szóló külön fejezetet; megjegyzi, hogy az új kézikönyv átfogó áttekintést nyújt az EU választási megfigyelő misszióinak módszertanáról, és leírást arról, hogy a missziókat miként tervezik, telepítik és hajtják végre, valamint arról, hogy a nemzetközi normákat miként alkalmazzák az értékelés és a jelentéstétel során; |
| --- | --- |

117.

üdvözli az EU első választási megfigyelési kézikönyvét, amelyet 2008 áprilisában adtak ki; elégedetten veszi tudomásul a nemi kérdésekről szóló külön fejezetet; megjegyzi, hogy az új kézikönyv átfogó áttekintést nyújt az EU választási megfigyelő misszióinak módszertanáról, és leírást arról, hogy a missziókat miként tervezik, telepítik és hajtják végre, valamint arról, hogy a nemzetközi normákat miként alkalmazzák az értékelés és a jelentéstétel során;

| 118. | felhív a fokozott elővigyázatosságra azon országok kiválasztási kritériumai tekintetében, amelyekben választási támogatásra/választási megfigyelésre kerül sor, továbbá a nemzetközi szinten meghatározott módszertan és szabályok betartására, különösen a misszió független jellegét illetően; |
| --- | --- |

118.

felhív a fokozott elővigyázatosságra azon országok kiválasztási kritériumai tekintetében, amelyekben választási támogatásra/választási megfigyelésre kerül sor, továbbá a nemzetközi szinten meghatározott módszertan és szabályok betartására, különösen a misszió független jellegét illetően;

| 119. | megismétli felhívásait, hogy a választási folyamatot - beleértve a választás előtti és utáni fázisokat egyaránt - építsék be az érintett harmadik országokkal folytatott politikai párbeszéd különböző szintjeibe az EU politikák koherenciájának biztosítása, valamint az emberi jogok és a demokrácia kulcsszerepének megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

119.

megismétli felhívásait, hogy a választási folyamatot - beleértve a választás előtti és utáni fázisokat egyaránt - építsék be az érintett harmadik országokkal folytatott politikai párbeszéd különböző szintjeibe az EU politikák koherenciájának biztosítása, valamint az emberi jogok és a demokrácia kulcsszerepének megerősítése érdekében;

Az emberi jogok általános érvényesítése

| 120. | felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is kísérje szoros figyelemmel az „általános preferenciarendszer plusz” (GSP+) szerinti kedvezmények olyan országoknak történő nyújtását, amelyek súlyos hiányosságokat mutattak a legfontosabb munkaügyi normákkal kapcsolatos nyolc ILO egyezmény végrehajtásában, a polgári és politikai jogok megsértése vagy börtönmunka alkalmazása miatt; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki kritériumokat annak meghatározására, hogy mikor kell a GSP-t visszavonni emberi jogi okokból; |
| --- | --- |

120.

felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is kísérje szoros figyelemmel az „általános preferenciarendszer plusz” (GSP+) szerinti kedvezmények olyan országoknak történő nyújtását, amelyek súlyos hiányosságokat mutattak a legfontosabb munkaügyi normákkal kapcsolatos nyolc ILO egyezmény végrehajtásában, a polgári és politikai jogok megsértése vagy börtönmunka alkalmazása miatt; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki kritériumokat annak meghatározására, hogy mikor kell a GSP-t visszavonni emberi jogi okokból;

Gazdasági, szociális és kulturális jogok

| 121. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági, szociális és kulturális jogok éppen olyan fontosak, mint a polgári és politikai jogok; hangsúlyozza az EU elkötelezettségét a millenniumi fejlesztési célok elérésének támogatása mellett, amint azt a 2007. decemberben és 2008. júniusban tartott Európai Tanács következtetései kifejtik; |
| --- | --- |

121.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági, szociális és kulturális jogok éppen olyan fontosak, mint a polgári és politikai jogok; hangsúlyozza az EU elkötelezettségét a millenniumi fejlesztési célok elérésének támogatása mellett, amint azt a 2007. decemberben és 2008. júniusban tartott Európai Tanács következtetései kifejtik;

| 122. | felhívja az EU-t, hogy érvényesítse a gazdasági, szociális és kulturális jogok védelmét is a harmadik országokkal fennálló külkapcsolataiban, rendszeresen vegye fel ezeket a jogokat a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédek és konzultációk napirendjére, és gyakoroljon nyomást a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló nemzetközi egyezségokmány fakultatív jegyzőkönyvének végrehajtása érdekében, különös tekintettel az egyéni panaszeljárás hatékony működésére; |
| --- | --- |

122.

felhívja az EU-t, hogy érvényesítse a gazdasági, szociális és kulturális jogok védelmét is a harmadik országokkal fennálló külkapcsolataiban, rendszeresen vegye fel ezeket a jogokat a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédek és konzultációk napirendjére, és gyakoroljon nyomást a gazdasági, szociális és kulturális jogokról szóló nemzetközi egyezségokmány fakultatív jegyzőkönyvének végrehajtása érdekében, különös tekintettel az egyéni panaszeljárás hatékony működésére;

| 123. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy biztosítsák a gazdasági, szociális és kulturális jogok koherenciáját az EU fejlesztési, külkereskedelmi és emberi jogi politikáiban, és e célból hozzanak létre egy szolgálatközi munkacsoportot e jogokról; |
| --- | --- |

123.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy biztosítsák a gazdasági, szociális és kulturális jogok koherenciáját az EU fejlesztési, külkereskedelmi és emberi jogi politikáiban, és e célból hozzanak létre egy szolgálatközi munkacsoportot e jogokról;

| 124. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogok közé tartozik az élelemhez, a megfelelő lakhatáshoz, az oktatáshoz, a vízhez, a földhöz, a tisztességes munkához, a szociális biztonsághoz, valamint a szakszervezet-alakításhoz fűződő jog is, és különösen fontos annak biztosítása, hogy ezeket a jogokat a rendkívül veszélyeztetett csoportok is élvezhessék, mint például a legkevésbé fejlett, a konfliktus utáni helyzetben lévő vagy a feltörekvő országok lakossága, az őshonos népek, a klímaváltozás menekültjei, a migránsok stb; |
| --- | --- |

124.

hangsúlyozza, hogy az emberi jogok közé tartozik az élelemhez, a megfelelő lakhatáshoz, az oktatáshoz, a vízhez, a földhöz, a tisztességes munkához, a szociális biztonsághoz, valamint a szakszervezet-alakításhoz fűződő jog is, és különösen fontos annak biztosítása, hogy ezeket a jogokat a rendkívül veszélyeztetett csoportok is élvezhessék, mint például a legkevésbé fejlett, a konfliktus utáni helyzetben lévő vagy a feltörekvő országok lakossága, az őshonos népek, a klímaváltozás menekültjei, a migránsok stb;

| 125. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen külön erőfeszítéseket az élelemhez való jog biztosítása érdekében a jelenlegi élelmiszer- és általános gazdasági válságban; |
| --- | --- |

125.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen külön erőfeszítéseket az élelemhez való jog biztosítása érdekében a jelenlegi élelmiszer- és általános gazdasági válságban;

| 126. | hangsúlyozza a vállalati társadalmi felelősségvállalás előmozdításának és annak szükségességét, hogy az EU-tagállamokban székhellyel rendelkező transznacionális vállalatokat arra kötelezzék, hogy a harmadik országokban folytatott tevékenységük során is tartsák tiszteletben a releváns ILO szabályokat; |
| --- | --- |

126.

hangsúlyozza a vállalati társadalmi felelősségvállalás előmozdításának és annak szükségességét, hogy az EU-tagállamokban székhellyel rendelkező transznacionális vállalatokat arra kötelezzék, hogy a harmadik országokban folytatott tevékenységük során is tartsák tiszteletben a releváns ILO szabályokat;

| 127. | elégedetten veszi tudomásul, hogy a GSP+ rendszer - az emberi jogok és a nemzetközi kereskedelem összekapcsolása révén - ösztönzi a fenntartható fejlődést és a felelősségteljes kormányzást, és felhív az alapvető elem klauzula betartásának hatékony figyelemmel kísérésére; |
| --- | --- |

127.

elégedetten veszi tudomásul, hogy a GSP+ rendszer - az emberi jogok és a nemzetközi kereskedelem összekapcsolása révén - ösztönzi a fenntartható fejlődést és a felelősségteljes kormányzást, és felhív az alapvető elem klauzula betartásának hatékony figyelemmel kísérésére;

| 128. | ismételt felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek uniós kezdeményezéseket nemzetközi szinten a szexuális orientáción és a nemi identitáson alapuló üldözés és megkülönböztetés elleni küzdelem terén, például azzal, hogy előmozdítják egy e kérdésről szóló ENSZ határozat elfogadását, és támogatást nyújtanak az egyenlőséget és diszkrimináció-mentességet előmozdító nem kormányzati szervezeteknek és szereplőknek; |
| --- | --- |

128.

ismételt felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek uniós kezdeményezéseket nemzetközi szinten a szexuális orientáción és a nemi identitáson alapuló üldözés és megkülönböztetés elleni küzdelem terén, például azzal, hogy előmozdítják egy e kérdésről szóló ENSZ határozat elfogadását, és támogatást nyújtanak az egyenlőséget és diszkrimináció-mentességet előmozdító nem kormányzati szervezeteknek és szereplőknek;

Az Európai Parlament emberi jogi esetekben tett beavatkozásainak hatékonysága

| 129. | elvárja, hogy állásfoglalásait és az emberi jogi kérdésekkel kapcsolatos más kulcsfontosságú dokumentumokat lefordítsák a célterületen beszélt nyelvre; |
| --- | --- |

129.

elvárja, hogy állásfoglalásait és az emberi jogi kérdésekkel kapcsolatos más kulcsfontosságú dokumentumokat lefordítsák a célterületen beszélt nyelvre;

| 130. | üdvözli az ENSZ Közgyűlésén 2008. december 18-án bemutatott és 66 állam, köztük az Európai Unió valamennyi tagállama által támogatott, áttörést jelenő nyilatkozatot, amely megerősíti, hogy az emberi jogok nemzetközi védelme a szexuális orientációra és a nemi identitásra is kiterjed, valamint megerősíti a megkülönböztetésmentesség elvét, amelynek értelmében az emberi jogok szexuális orientációra és nemi identitásra való tekintet nélkül minden embert megilletnek; |
| --- | --- |

130.

üdvözli az ENSZ Közgyűlésén 2008. december 18-án bemutatott és 66 állam, köztük az Európai Unió valamennyi tagállama által támogatott, áttörést jelenő nyilatkozatot, amely megerősíti, hogy az emberi jogok nemzetközi védelme a szexuális orientációra és a nemi identitásra is kiterjed, valamint megerősíti a megkülönböztetésmentesség elvét, amelynek értelmében az emberi jogok szexuális orientációra és nemi identitásra való tekintet nélkül minden embert megilletnek;

| 131. | felhívja a Tanácsot, hogy adjon érdemi választ a Parlament hivatalos közleményeiben kifejezett kívánságokra és aggályokra, különös tekintettel a sürgősségi állásfoglalásokra; |
| --- | --- |

131.

felhívja a Tanácsot, hogy adjon érdemi választ a Parlament hivatalos közleményeiben kifejezett kívánságokra és aggályokra, különös tekintettel a sürgősségi állásfoglalásokra;

| 132. | emlékezteti a harmadik országokba látogató parlamenti küldöttségeket, hogy szisztematikusan vegyenek napirendre egy parlamentközi vitát az emberi jogi helyzetről, valamint találkozókat az emberi jogi jogvédőkkel, hogy első kézből szerezzenek tudomást az érintett ország emberi jogi helyzetéről, és szükség esetén nemzetközi ismertséget és védelmet is biztosíthassanak számukra; |
| --- | --- |

132.

emlékezteti a harmadik országokba látogató parlamenti küldöttségeket, hogy szisztematikusan vegyenek napirendre egy parlamentközi vitát az emberi jogi helyzetről, valamint találkozókat az emberi jogi jogvédőkkel, hogy első kézből szerezzenek tudomást az érintett ország emberi jogi helyzetéről, és szükség esetén nemzetközi ismertséget és védelmet is biztosíthassanak számukra;

| 133. | meggyőződése, hogy csak egy, a Parlamenten belüli megerősített emberi jogi szerv képes előmozdítani a koherens, hatékony, szisztematikus és több területre kiterjedő emberi jogi politikát a Parlamenten belül, valamint a Tanács és a Bizottság irányában, különösen a Lisszaboni Szerződés külpolitikára vonatkozó rendelkezései tekintetében; |
| --- | --- |

133.

meggyőződése, hogy csak egy, a Parlamenten belüli megerősített emberi jogi szerv képes előmozdítani a koherens, hatékony, szisztematikus és több területre kiterjedő emberi jogi politikát a Parlamenten belül, valamint a Tanács és a Bizottság irányában, különösen a Lisszaboni Szerződés külpolitikára vonatkozó rendelkezései tekintetében;

| 134. | üdvözli a Szaharov Hálózat létrehozását, amint azt a Szaharov-díj 20. évfordulóján bejelentették; úgy véli, hogy gyorsan döntést kellene hozni a Hálózat működésének szabályairól, és rendelkezésre bocsátani a célkitűzéseinek eléréséhez szükséges forrásokat; ismételten kéri, hogy a Szaharov-díj valamennyi kitüntetettje, és különösen Aung Szan Szú Kji, Oswaldo José Payá Sardiñas, a kubai Damas de Blanco csoport és Hu Csia eljuthasson az uniós intézményekbe; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem érkezett érdemi válasz az Európai Unió által az alapvető szabadságok, különösen a szólásszabadság és a politikai egyesülés szabadsága tiszteletben tartásával kapcsolatban a kínai, a burmai és a kubai hatóságokhoz intézett felhívásokra; |
| --- | --- |

134.

üdvözli a Szaharov Hálózat létrehozását, amint azt a Szaharov-díj 20. évfordulóján bejelentették; úgy véli, hogy gyorsan döntést kellene hozni a Hálózat működésének szabályairól, és rendelkezésre bocsátani a célkitűzéseinek eléréséhez szükséges forrásokat; ismételten kéri, hogy a Szaharov-díj valamennyi kitüntetettje, és különösen Aung Szan Szú Kji, Oswaldo José Payá Sardiñas, a kubai Damas de Blanco csoport és Hu Csia eljuthasson az uniós intézményekbe; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem érkezett érdemi válasz az Európai Unió által az alapvető szabadságok, különösen a szólásszabadság és a politikai egyesülés szabadsága tiszteletben tartásával kapcsolatban a kínai, a burmai és a kubai hatóságokhoz intézett felhívásokra;

*

* *

| 135. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok és a tagjelölt országok kormányának és parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek Szervezetének, az Európa Tanácsnak és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek, valamint az állásfoglalásban említett országok és területek kormányának. |
| --- | --- |

135.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok és a tagjelölt országok kormányának és parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek Szervezetének, az Európa Tanácsnak és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek, valamint az állásfoglalásban említett országok és területek kormányának.

---

(1)  Valamennyi releváns alapszöveghez ld. a Külügyi Bizottság A6-0128/2007 jelentésének III. mellékletében foglalt táblázatot.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0025.

(3)  HL C 379., 1998.12.7., 265. o.; HL C 262., 2001.9.18., 262. o.; HL C 293. E, 2002.11.28., 88. o.; HL C 271. E, 2003.11.12., 576. o.; Elfogadott szövegek, 2008. május 22., P6_TA(2008)0238; Elfogadott szövegek, 2008. október 21., P6_TA(2008)0496.

(4)  HL C 311., 2005.12.9., 1. o.

(5)  HL C 303., 2007.12.14., 1. o.

(6)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.; HL L 209., 2005.8.11., 27. o.

(7)  HL L 386., 2006.12.29., 1. o.

(8)  HL C 125. E, 2008.5.22., 220. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0065.

(10)  HL C 290. E, 2006.11.29., 107. o.

(11)  HL C 250. E, 2007.10.25., 91. o.

(12)  HL C 74. E, 2008.3.20., 775. o.

(13)  HL C 77. E, 2002.3.28., 126. o.

(14)  HL C 187. E, 2008.7.24., 214. o.

(15)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0405.

(16)  HL C 41. E, 2009.2.19., 24. o.

(17)  HL C 303. E, 2006.12.13., 879. o.

(18)  HL C 327., 2005.12.23., 4. o.

(19)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0194.

(20)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0021.

(21)  HL L 150., 2003.6.18., 67. o.

(22)  2008. július 18-án 85 állam nem ratifikálta még a Római Statútumot: Algéria, Angola, Örményország, Azerbajdzsán, Bahama-szigetek, Bahrein, Banglades, Belarusz, Bhután, Brunei, Kamerun, Zöld-foki szigetek, Chile, Kína, Elefántcsontpart, Kuba, Cseh Köztársaság, Koreai Demokratikus Népköztársaság, Egyiptom, El Salvador, Egyenlítői-Guinea, Eritrea, Etiópia, Grenada, Guatemala, Guinea-Bissau, Haiti, India, Indonézia, Irán, Irak, Izrael, Jamaica, Kazahsztán, Kiribati, Kuvait, Kirgizisztán, Laosz, Libanon, Líbia, Malajzia, Maldív-szigetek, Mauritánia, Mikronézia Szövetségi Államai, Moldova, Monaco, Marokkó, Mozambik, Mianmar/Burma, Nepál, Nicaragua, Omán, Pakisztán, Palau, Pápua-Új-Guinea, Fülöp-szigetek, Katar, Orosz Föderáció, Ruanda, Santa Lucia, Sao Tome és Principe, Szaúd-Arábia, Seychelle-szigetek, Szingapúr, Salamon-szigetek, Szomália, Sri Lanka, Szudán, Szváziföld, Szíria, Thaiföld, Togo, Tonga, Tunézia, Törökország, Türkmenisztán, Tuvalu, Ukrajna, Egyesült Arab Emirátusok, Amerikai Egyesült Államok, Üzbegisztán, Vanuatu, Vietnám, Jemen, Zimbabwe.

(23)  2008. novemberéig Ausztria, Magyarország, Szlovénia és Spanyolország ratifikálta mind az egyezményt, mind a fakultatív jegyzőkönyvet.

(24)  Az EU tagállamok közül Ciprus, Észtország, Finnország, Görögország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Románia és Szlovákia nem írta még alá az egyezményt.

(25)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0238.

(26)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0496.

(27)  Az Egyesült Államok állandó képviselője, Susan E. Rice nagykövet nyilatkozata a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásáról, a Biztonsági Tanács 2009. január 29-i ülésén.

(28)  Az egyezményt aláírta (2008. novemberi állapot): Belgium, Dánia, Németország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Írország, Olaszország, Ciprus, Litvánia, Luxemburg, Málta, Hollandia, Ausztria, Portugália, Szlovákia, Szlovénia, Finnország, Svédország (csak öt ország – Albánia, Argentina, Franciaország, Honduras és Mexikó – ratifikálta az egyezményt, melynek hatálybalépéséhez 20 ratifikálás szükséges).

(29)  HL L 200., 2005.7.30., 1. o.

(30)  Bulgária, Németország, Írország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Magyarország, Hollandia, Ausztria, Portugália, Románia, Szlovénia, Svédország, Finnország és az Egyesült Királyság.

(31)  A gyermek jogairól szóló egyezmény a gyermekkereskedelemről, gyermekprostitúcióról és gyermekpornográfiáról szóló fakultatív jegyzőkönyve (2008. novemberi állapot): nem ratifikálta a Cseh Köztársaság, Németország, Írország, Luxemburg, Magyarország, Málta, Finnország és az Egyesült Királyság.A gyermek jogairól szóló egyezménynek a gyermekek fegyveres konfliktusban való részvételéről szóló fakultatív jegyzőkönyve (2008. novemberi állapot): nem ratifikálta Észtország, Hollandia és Magyarország.

(32)  HL C 41. E, 2009.2.19., 82. o.

(33)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0309.

(34)  A Tanács 2007. november 13-i 2007/734/KKBP közös álláspontja az Üzbegisztánnal szembeni korlátozó intézkedésekről (HL L 295., 2007.11.14., 34. o.)

(35)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0059.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/82

---

2009. május 7., csütörtökAz Európai Unió intézményi egyensúlya

P6_TA(2009)0387

Az Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása: a Lisszaboni Szerződés hatása az Európai Unió intézményi egyensúlyának fejlődésére (2008/2073(INI))

2010/C 212 E/12

Az Európai Parlament,

tekintettel az Elnökök Értekezlete 2008. március 6-i határozatára,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Közösséget létrehozó szerződés módosításáról szóló Lisszaboni Szerződésre, amelyet 2007. december 13-án írták alá,

tekintettel a Lisszaboni Szerződésről szóló, 2008. február 20-i állásfoglalására (1),

tekintettel az Európai Tanács 2008. december 11-i és 12-i következtetéseire,

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0142/2009),

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés megszilárdítja az Unió intézményi egyensúlyát, abban az értelemben, hogy megerősíti valamennyi politikai intézmény alapvető funkcióit, ezáltal erősítve az intézményi keretrendszerben betöltött szerepeiket, amelyben az intézmények közötti együttműködés az Unió integrációs folyamata sikerének kulcsfontosságú eleme, |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés megszilárdítja az Unió intézményi egyensúlyát, abban az értelemben, hogy megerősíti valamennyi politikai intézmény alapvető funkcióit, ezáltal erősítve az intézményi keretrendszerben betöltött szerepeiket, amelyben az intézmények közötti együttműködés az Unió integrációs folyamata sikerének kulcsfontosságú eleme,

| B. | mivel a Lisszaboni Szerződés a korábbi „közösségi módszert” kiigazítva és megerősítve „uniós módszerré” alakítja, amelynek lényege az alábbi:






  — | az Európai Tanács határozza meg az általános politikai irányokat és prioritásokat, |
| --- | --- | --- |

B.

mivel a Lisszaboni Szerződés a korábbi „közösségi módszert” kiigazítva és megerősítve „uniós módszerré” alakítja, amelynek lényege az alábbi:

—

az Európai Tanács határozza meg az általános politikai irányokat és prioritásokat,

| — | a Bizottság előmozdítja az Unió általános érdekeit, és ennek érdekében megteszi a megfelelő kezdeményezéseket, |
| --- | --- |

—

a Bizottság előmozdítja az Unió általános érdekeit, és ennek érdekében megteszi a megfelelő kezdeményezéseket,

| — | az Európai Parlament és a Tanács közösen látják el a jogalkotási és költségvetési feladatokat a Bizottság javaslatai alapján, |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács közösen látják el a jogalkotási és költségvetési feladatokat a Bizottság javaslatai alapján,

| C. | mivel a Lisszaboni Szerződés az Uniónak ezt a különleges döntéshozatali módszerét terjeszti ki a jogalkotási és költségvetési feladatok újabb területeire, |
| --- | --- |

C.

mivel a Lisszaboni Szerződés az Uniónak ezt a különleges döntéshozatali módszerét terjeszti ki a jogalkotási és költségvetési feladatok újabb területeire,

| D. | mivel a Lisszaboni Szerződés rendelkezik arról, hogy az Európai Tanács egyhangúlag és az Európai Parlament egyetértésével a minősített többségi szavazást és a rendes jogalkotási eljárást kiterjeszthesse, ezáltal megerősítve az uniós módszert, |
| --- | --- |

D.

mivel a Lisszaboni Szerződés rendelkezik arról, hogy az Európai Tanács egyhangúlag és az Európai Parlament egyetértésével a minősített többségi szavazást és a rendes jogalkotási eljárást kiterjeszthesse, ezáltal megerősítve az uniós módszert,

| E. | mivel – bár a Lisszaboni Szerződés célja az Európai Tanács elnökségének és a Tanács összetartozásának egyszerűsítése és fokozása – az Európai Tanács különálló elnöksége és a Külügyi Tanács (valamint az Eurogroup) együttélése a Tanács más formációinak elnökségét jellemző rotációs rendszer fenntartásával együtt kezdetben valószínűleg bonyolultabbá teszik az Unió működését, |
| --- | --- |

E.

mivel – bár a Lisszaboni Szerződés célja az Európai Tanács elnökségének és a Tanács összetartozásának egyszerűsítése és fokozása – az Európai Tanács különálló elnöksége és a Külügyi Tanács (valamint az Eurogroup) együttélése a Tanács más formációinak elnökségét jellemző rotációs rendszer fenntartásával együtt kezdetben valószínűleg bonyolultabbá teszik az Unió működését,

| F. | mivel a nemek közötti egyenlőség elvéből az következik, hogy az Európai Unió legfontosabb politikai pozícióiba való kinevezési eljárások során tiszteletben tartják a nők és férfiak közszereplői tisztségekben való egyenlő képviseletét, |
| --- | --- |

F.

mivel a nemek közötti egyenlőség elvéből az következik, hogy az Európai Unió legfontosabb politikai pozícióiba való kinevezési eljárások során tiszteletben tartják a nők és férfiak közszereplői tisztségekben való egyenlő képviseletét,

| G. | mivel a Bizottság elnökének megválasztására vonatkozó új eljárás szükségessé teszi a választási eredmények átgondolását, valamint az Európai Tanács és az Európai Parlament képviselői közötti megfelelő konzultációkat, mielőtt az Európai Tanács elnökjelöltet állítana, |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság elnökének megválasztására vonatkozó új eljárás szükségessé teszi a választási eredmények átgondolását, valamint az Európai Tanács és az Európai Parlament képviselői közötti megfelelő konzultációkat, mielőtt az Európai Tanács elnökjelöltet állítana,

| H. | mivel a döntéshozatali eljárással kapcsolatos intézményközi együttműködés megszervezése kulcsfontosságú lesz az uniós tevékenység sikere szempontjából, |
| --- | --- |

H.

mivel a döntéshozatali eljárással kapcsolatos intézményközi együttműködés megszervezése kulcsfontosságú lesz az uniós tevékenység sikere szempontjából,

| I. | mivel a Lisszaboni Szerződés elismeri a többéves stratégiai és az éves működési programokat az intézmények közötti kiegyensúlyozott viszony és a döntéshozatali eljárások hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, és hangsúlyozza a Bizottság fő programozási feladatok kezdeményezőjeként való fellépését, |
| --- | --- |

I.

mivel a Lisszaboni Szerződés elismeri a többéves stratégiai és az éves működési programokat az intézmények közötti kiegyensúlyozott viszony és a döntéshozatali eljárások hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, és hangsúlyozza a Bizottság fő programozási feladatok kezdeményezőjeként való fellépését,

| J. | mivel a jelenlegi hétéves pénzügyi programozás azt jelenti, hogy az Európai Parlament és a Bizottság a teljes jogalkotási ciklus és mandátumuk ideje alatt időnként nem hozhatnak majd alapvető politikai és pénzügyi döntéseket az elődjeik által elfogadott és a mandátumuk végéig tartó keret határai közé szorítva, erre azonban megoldást jelenthet a Parlament és a Bizottság mandátumával egybeeső ötéves pénzügyi programozás Lisszaboni Szerződés által kínált lehetősége, |
| --- | --- |

J.

mivel a jelenlegi hétéves pénzügyi programozás azt jelenti, hogy az Európai Parlament és a Bizottság a teljes jogalkotási ciklus és mandátumuk ideje alatt időnként nem hozhatnak majd alapvető politikai és pénzügyi döntéseket az elődjeik által elfogadott és a mandátumuk végéig tartó keret határai közé szorítva, erre azonban megoldást jelenthet a Parlament és a Bizottság mandátumával egybeeső ötéves pénzügyi programozás Lisszaboni Szerződés által kínált lehetősége,

| K. | mivel a Lisszaboni Szerződés egy új és átfogó megközelítést vezet be az Unió külpolitikája felé – jóllehet a döntéshozatali eljárások külön mechanizmusaival a közös kül- és biztonságpolitikához (KKBP) kapcsolódó ügyek vonatkozásában –, valamint egy különleges külső szolgálat támogatásával létrehozza a Bizottság alelnöke (főképviselő) kettős posztját, amely ezen új és integrált megközelítés működőképessé tételének kulcsfontosságú tényezője, |
| --- | --- |

K.

mivel a Lisszaboni Szerződés egy új és átfogó megközelítést vezet be az Unió külpolitikája felé – jóllehet a döntéshozatali eljárások külön mechanizmusaival a közös kül- és biztonságpolitikához (KKBP) kapcsolódó ügyek vonatkozásában –, valamint egy különleges külső szolgálat támogatásával létrehozza a Bizottság alelnöke (főképviselő) kettős posztját, amely ezen új és integrált megközelítés működőképessé tételének kulcsfontosságú tényezője,

| L. | mivel a Lisszaboni Szerződés bevezeti az Unió külső képviseletének új rendszerét, amelyről különböző szinteken lényegében az Európai Tanács elnöke, a Bizottság elnöke és a Bizottság alelnöke (főképviselő) gondoskodnak, és amely alapos összehangolást és szoros együttműködést kíván az e képviseletekért felelős különböző felek között a hatáskörök káros összeütközéseinek és a feladatvégzés fölösleges megkettőzésének elkerülése érdekében, |
| --- | --- |

L.

mivel a Lisszaboni Szerződés bevezeti az Unió külső képviseletének új rendszerét, amelyről különböző szinteken lényegében az Európai Tanács elnöke, a Bizottság elnöke és a Bizottság alelnöke (főképviselő) gondoskodnak, és amely alapos összehangolást és szoros együttműködést kíván az e képviseletekért felelős különböző felek között a hatáskörök káros összeütközéseinek és a feladatvégzés fölösleges megkettőzésének elkerülése érdekében,

| M. | mivel az Európai Tanács 2008. december 11–12-i ülésén egyetértett abban, hogy a Lisszaboni Szerződés év végéig történő hatálybalépése esetén megtenné a szükséges jogi intézkedéseket a Bizottság jelenlegi összetételének – tagállamonként egy tag – megőrzése érdekében, |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Tanács 2008. december 11–12-i ülésén egyetértett abban, hogy a Lisszaboni Szerződés év végéig történő hatálybalépése esetén megtenné a szükséges jogi intézkedéseket a Bizottság jelenlegi összetételének – tagállamonként egy tag – megőrzése érdekében,

Általános értékelés

| 1. | üdvözli a Lisszaboni Szerződésben foglalt intézményi újításokat, amelyek egy megújult és megerősített intézményi egyensúly feltételeit teremtik meg az Unióban, hatékonyabb, nyitottabb és demokratikusabb működést lehetővé téve az intézmények számára, és képessé téve az Uniót arra, hogy a polgárok elvárásaihoz közelebb álló, jobb eredményeket érjen el, és hogy a nemzetközi életben betöltött globális szerepét kiteljesíthesse; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Lisszaboni Szerződésben foglalt intézményi újításokat, amelyek egy megújult és megerősített intézményi egyensúly feltételeit teremtik meg az Unióban, hatékonyabb, nyitottabb és demokratikusabb működést lehetővé téve az intézmények számára, és képessé téve az Uniót arra, hogy a polgárok elvárásaihoz közelebb álló, jobb eredményeket érjen el, és hogy a nemzetközi életben betöltött globális szerepét kiteljesíthesse;

| 2. | hangsúlyozza, hogy valamennyi intézmény fő feladatai támogatást élveznek, lehetővé téve, hogy mindegyikük hatékonyabb módon fejleszthesse szerepét, ugyanakkor figyelmeztet arra, hogy az új intézményi keret megköveteli, hogy minden egyes intézmény részt vegyen a többi intézménnyel folytatott állandó együttműködésben annak érdekében, hogy előremutató eredményeket érhessenek el az Unió egésze számára; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy valamennyi intézmény fő feladatai támogatást élveznek, lehetővé téve, hogy mindegyikük hatékonyabb módon fejleszthesse szerepét, ugyanakkor figyelmeztet arra, hogy az új intézményi keret megköveteli, hogy minden egyes intézmény részt vegyen a többi intézménnyel folytatott állandó együttműködésben annak érdekében, hogy előremutató eredményeket érhessenek el az Unió egésze számára;

A döntéshozatal különleges, az intézményközi egyensúly alapjául szolgáló „uniós módszerének” megerősítése

| 3. | üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés a „közösség módszer” lényeges elemeit, így a Bizottság kezdeményezési, valamint az Európai Parlament és a Tanács közös döntéshozatali jogát megtartja és megerősíti, abban az értelemben, hogy:






  — | az Európai Tanács olyan intézménnyé válik, amelynek az Unió irányvonalának meghatározásában és az Unió ösztönzésében betöltött különleges szerepe megerősödik, meghatározva az Unió stratégiai céljait és prioritásait, de nem beleavatkozva az Unió jogalkotási és költségvetési jogköreinek rendes gyakorlásába; |
| --- | --- | --- |

3.

üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés a „közösség módszer” lényeges elemeit, így a Bizottság kezdeményezési, valamint az Európai Parlament és a Tanács közös döntéshozatali jogát megtartja és megerősíti, abban az értelemben, hogy:

—

az Európai Tanács olyan intézménnyé válik, amelynek az Unió irányvonalának meghatározásában és az Unió ösztönzésében betöltött különleges szerepe megerősödik, meghatározva az Unió stratégiai céljait és prioritásait, de nem beleavatkozva az Unió jogalkotási és költségvetési jogköreinek rendes gyakorlásába;

| — | a Bizottságnak, az európai tevékenységek előmozdítójának szerepe megerősödik, és ezáltal biztossá válik, hogy a jogalkotási kezdeményezésre vonatkozó monopóliuma, nevezetesen a költségvetési eljárásban, érintetlen marad (sőt megerősödik). |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak, az európai tevékenységek előmozdítójának szerepe megerősödik, és ezáltal biztossá válik, hogy a jogalkotási kezdeményezésre vonatkozó monopóliuma, nevezetesen a költségvetési eljárásban, érintetlen marad (sőt megerősödik).

| — | az Európai Parlamentnek mint a jogalkotó hatóság egyik ágának hatásköre növekszik, mivel a rendes jogalkotási eljárás (ahogyan a jelenlegi együttdöntési eljárást hívják majd) általános szabállyá válik (hacsak az alapszerződések ki nem kötik különleges jogalkotási eljárás alkalmazását), amelyet az európai jogalkotás csaknem valamennyi területére, így a bel- és igazságügyre is kiterjesztenek; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlamentnek mint a jogalkotó hatóság egyik ágának hatásköre növekszik, mivel a rendes jogalkotási eljárás (ahogyan a jelenlegi együttdöntési eljárást hívják majd) általános szabállyá válik (hacsak az alapszerződések ki nem kötik különleges jogalkotási eljárás alkalmazását), amelyet az európai jogalkotás csaknem valamennyi területére, így a bel- és igazságügyre is kiterjesztenek;

| — | a Tanácsnak mint a jogalkotó hatóság másik ágának szerepe is megőrződik és megerősítést nyer – néhány fontos területen hangsúlyozottabb szereppel – különösen annak eredményeként, hogy a Lisszaboni Szerződés tisztázza, hogy az Európai Tanács nem láthat el jogalkotási feladatokat; |
| --- | --- |

—

a Tanácsnak mint a jogalkotó hatóság másik ágának szerepe is megőrződik és megerősítést nyer – néhány fontos területen hangsúlyozottabb szereppel – különösen annak eredményeként, hogy a Lisszaboni Szerződés tisztázza, hogy az Európai Tanács nem láthat el jogalkotási feladatokat;

| — | az új költségvetési eljárás ugyancsak a közös döntéshozatali eljárásra fog épülni az Európai Parlament és a Tanács azonos mértékű részvétele mellett, és lefedi majd a kiadások valamennyi típusát, valamint az Európai Parlament és a Tanács a többéves pénzügyi keretről is közösen határoznak majd, mindkét esetben a Bizottság kezdeményezésére; |
| --- | --- |

—

az új költségvetési eljárás ugyancsak a közös döntéshozatali eljárásra fog épülni az Európai Parlament és a Tanács azonos mértékű részvétele mellett, és lefedi majd a kiadások valamennyi típusát, valamint az Európai Parlament és a Tanács a többéves pénzügyi keretről is közösen határoznak majd, mindkét esetben a Bizottság kezdeményezésére;

| — | a jogalkotási és a felhatalmazáson alapuló aktusok közötti különbségtétel, valamint a Bizottság különleges végrehajtó szerepének elismerése a jogalkotói hatóság két ágának egyenlő mértékű ellenőrzése mellett javítani fogják az európai jogalkotás minőségét; az Európai Parlament új szerepet játszik a hatáskörök Bizottságra történő átruházásában, valamint a felhatalmazáson alapuló aktusok kapcsán betöltött felügyeletben; |
| --- | --- |

—

a jogalkotási és a felhatalmazáson alapuló aktusok közötti különbségtétel, valamint a Bizottság különleges végrehajtó szerepének elismerése a jogalkotói hatóság két ágának egyenlő mértékű ellenőrzése mellett javítani fogják az európai jogalkotás minőségét; az Európai Parlament új szerepet játszik a hatáskörök Bizottságra történő átruházásában, valamint a felhatalmazáson alapuló aktusok kapcsán betöltött felügyeletben;

| — | tekintettel az Unió szerződésalkotói jogkörére, a Bizottságnak a tárgyalások levezetésére vonatkozó képességet illető szerepe (a Bizottság alelnökével (főképviselő) szoros együttműködésben) elismerést nyert, és az Európai Parlament beleegyezése lesz szükséges ahhoz, hogy a Tanács szinte valamennyi nemzetközi megállapodást megköthesse; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió szerződésalkotói jogkörére, a Bizottságnak a tárgyalások levezetésére vonatkozó képességet illető szerepe (a Bizottság alelnökével (főképviselő) szoros együttműködésben) elismerést nyert, és az Európai Parlament beleegyezése lesz szükséges ahhoz, hogy a Tanács szinte valamennyi nemzetközi megállapodást megköthesse;

| 4. | üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés meghatározza, hogy az Európai Tanács egyhangúlag és az Európai Parlament beleegyezésével újabb területekre terjesztheti ki a minősített többséggel történő döntéshozatalt és a rendes jogalkotási eljárást, feltéve hogy a nemzeti parlamenteknek nem lesz ellenvetésük; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés meghatározza, hogy az Európai Tanács egyhangúlag és az Európai Parlament beleegyezésével újabb területekre terjesztheti ki a minősített többséggel történő döntéshozatalt és a rendes jogalkotási eljárást, feltéve hogy a nemzeti parlamenteknek nem lesz ellenvetésük;

| 5. | hangsúlyozza, hogy ezek az „áthidaló” záradékok egészében véve az „uniós módszer” legszélesebb körben való alkalmazása felé mutató valódi trendről tesznek tanúságot, és következésképpen kéri az Európai Tanácsot, hogy a lehető legnagyobb mértékben használja ki ezeket a szerződés által nyújtott lehetőségeket; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy ezek az „áthidaló” záradékok egészében véve az „uniós módszer” legszélesebb körben való alkalmazása felé mutató valódi trendről tesznek tanúságot, és következésképpen kéri az Európai Tanácsot, hogy a lehető legnagyobb mértékben használja ki ezeket a szerződés által nyújtott lehetőségeket;

| 6. | fenntartja, hogy a Lisszaboni Szerződés által bevezetett valamennyi intézményi és eljárási újítás a különböző eljárásokban részt vevő intézmények szoros és állandó együttműködését kívánja, a szerződésben meghatározott új mechanizmusok, különösen az intézményközi megállapodások által nyújtott előnyök teljes mértékű kihasználásával; |
| --- | --- |

6.

fenntartja, hogy a Lisszaboni Szerződés által bevezetett valamennyi intézményi és eljárási újítás a különböző eljárásokban részt vevő intézmények szoros és állandó együttműködését kívánja, a szerződésben meghatározott új mechanizmusok, különösen az intézményközi megállapodások által nyújtott előnyök teljes mértékű kihasználásával;

Az Európai Parlament

| 7. | határozottan üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés teljes mértékben elismeri az Európai Parlamentet mint az Unió jogalkotó és költségvetési hatósága két ágának egyikét, miközben az Unió működése szempontjából lényeges számos politikai döntés meghozatalában betöltött szerepét is elismeri, valamint politikai ellenőrzéssel kapcsolatos funkcióját is megerősíti, sőt kisebb mértékben, de kiterjeszti a KKBP-re is; |
| --- | --- |

7.

határozottan üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés teljes mértékben elismeri az Európai Parlamentet mint az Unió jogalkotó és költségvetési hatósága két ágának egyikét, miközben az Unió működése szempontjából lényeges számos politikai döntés meghozatalában betöltött szerepét is elismeri, valamint politikai ellenőrzéssel kapcsolatos funkcióját is megerősíti, sőt kisebb mértékben, de kiterjeszti a KKBP-re is;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az Európai Parlament szerepének elismerése a többi intézmény teljes körű együttműködését kívánja, nevezetesen a tekintetben, hogy a Parlamentet kellő időben ellátják azon feladatai teljesítéséhez szükséges dokumentumokkal, amelyeket a Tanáccsal egyenrangú félként végez, valamint annak biztosítása kapcsán, hogy ugyanazon feltételek mellett vehessen részt a más intézményekben tartott illetékes munkacsoportokban és üléseken, mint a döntéshozatali eljárás többi szereplője; kéri a három intézményt, hogy tűzzék ki célul az ezen területek legjobb gyakorlatainak megteremtésére irányuló intézményközi megállapodások létrehozását a kölcsönös együttműködés javítására; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az Európai Parlament szerepének elismerése a többi intézmény teljes körű együttműködését kívánja, nevezetesen a tekintetben, hogy a Parlamentet kellő időben ellátják azon feladatai teljesítéséhez szükséges dokumentumokkal, amelyeket a Tanáccsal egyenrangú félként végez, valamint annak biztosítása kapcsán, hogy ugyanazon feltételek mellett vehessen részt a más intézményekben tartott illetékes munkacsoportokban és üléseken, mint a döntéshozatali eljárás többi szereplője; kéri a három intézményt, hogy tűzzék ki célul az ezen területek legjobb gyakorlatainak megteremtésére irányuló intézményközi megállapodások létrehozását a kölcsönös együttműködés javítására;

| 9. | fenntartja, hogy az Európai Parlamentnek magának kell végrehajtania a szükséges belső reformokat annak érdekében, hogy felépítését, eljárásait és munkamódszereit az új hatáskörökhöz, valamint a Lisszaboni Szerződésből eredő megerősített programozási követelményekhez és az intézményközi együttműködéshez igazítsa (2); érdeklődéssel várja a parlamenti reformmal foglalkozó munkacsoport következtetéseit, és emlékeztet arra, hogy illetékes bizottsága jelenleg munkálkodik eljárási szabályzatának átdolgozásán, hogy azt a Lisszaboni Szerződéshez igazítsa (3); |
| --- | --- |

9.

fenntartja, hogy az Európai Parlamentnek magának kell végrehajtania a szükséges belső reformokat annak érdekében, hogy felépítését, eljárásait és munkamódszereit az új hatáskörökhöz, valamint a Lisszaboni Szerződésből eredő megerősített programozási követelményekhez és az intézményközi együttműködéshez igazítsa (2); érdeklődéssel várja a parlamenti reformmal foglalkozó munkacsoport következtetéseit, és emlékeztet arra, hogy illetékes bizottsága jelenleg munkálkodik eljárási szabályzatának átdolgozásán, hogy azt a Lisszaboni Szerződéshez igazítsa (3);

| 10. | üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés a szerződések felülvizsgálatára vonatkozó kezdeményezési jogot kiterjeszti az Európai Parlamentre, elismeri, hogy a Parlamentnek joga van a konventben való részvételre, és hogy a Parlament beleegyezésére van szükség abban az esetben, ha az Európai Tanács úgy véli, hogy semmi sem indokolja a konvent összehívását; úgy véli, hogy ez az elismerés amellett szól, hogy tiszteletben tartsák az Európai Parlamentnek a kormányközi konferencián (IGC) való teljes mértékű részvételéhez való jogát, amely a Bizottságéhoz hasonló feltételek mellett valósul meg; úgy véli, hogy a korábbi két kormányközi konferencia tapasztalataira építve az intézményközi megállapodás a jövőben meghatározhatná a kormányközi konferencia megszervezésének irányvonalait, nevezetesen az Európai Parlament részvételével és az átláthatósággal kapcsolatos kérdéseket illetően; |
| --- | --- |

10.

üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés a szerződések felülvizsgálatára vonatkozó kezdeményezési jogot kiterjeszti az Európai Parlamentre, elismeri, hogy a Parlamentnek joga van a konventben való részvételre, és hogy a Parlament beleegyezésére van szükség abban az esetben, ha az Európai Tanács úgy véli, hogy semmi sem indokolja a konvent összehívását; úgy véli, hogy ez az elismerés amellett szól, hogy tiszteletben tartsák az Európai Parlamentnek a kormányközi konferencián (IGC) való teljes mértékű részvételéhez való jogát, amely a Bizottságéhoz hasonló feltételek mellett valósul meg; úgy véli, hogy a korábbi két kormányközi konferencia tapasztalataira építve az intézményközi megállapodás a jövőben meghatározhatná a kormányközi konferencia megszervezésének irányvonalait, nevezetesen az Európai Parlament részvételével és az átláthatósággal kapcsolatos kérdéseket illetően;

| 11. | figyelembe veszi az átmeneti intézkedéseket az Európai Parlament összetétele tekintetében; úgy véli, hogy ezen intézkedések végrehajtása megkívánja az elsődleges jog módosítását; felkéri a tagállamokat, hogy hozzák meg a szükséges jogi intézkedéseket annak érdekében, hogy a 2009 júniusában előzetesen megválaszthassanak még 18 képviselőt, hogy ők a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséig megfigyelőként részt vehessenek az Európai Parlament ülésein; emlékeztet arra ugyanakkor, hogy ezek a képviselők teljes hatáskörrel egy megállapodás szerinti időpont után, az elsődleges jogban véghezvitt módosítások ratifikációjának befejeztével rendelkeznek; emlékezteti a Tanácsot, hogy a Parlament az Európai Parlament összetétele tekintetében a Lisszaboni Szerződés értelmében (EUSz. 14. cikke (2) bekezdése) értelmében fontos kezdeményezési és jóváhagyási jogokat nyer, amelyeket maradéktalanul érvényesíteni is kíván; |
| --- | --- |

11.

figyelembe veszi az átmeneti intézkedéseket az Európai Parlament összetétele tekintetében; úgy véli, hogy ezen intézkedések végrehajtása megkívánja az elsődleges jog módosítását; felkéri a tagállamokat, hogy hozzák meg a szükséges jogi intézkedéseket annak érdekében, hogy a 2009 júniusában előzetesen megválaszthassanak még 18 képviselőt, hogy ők a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséig megfigyelőként részt vehessenek az Európai Parlament ülésein; emlékeztet arra ugyanakkor, hogy ezek a képviselők teljes hatáskörrel egy megállapodás szerinti időpont után, az elsődleges jogban véghezvitt módosítások ratifikációjának befejeztével rendelkeznek; emlékezteti a Tanácsot, hogy a Parlament az Európai Parlament összetétele tekintetében a Lisszaboni Szerződés értelmében (EUSz. 14. cikke (2) bekezdése) értelmében fontos kezdeményezési és jóváhagyási jogokat nyer, amelyeket maradéktalanul érvényesíteni is kíván;

Az Európai Tanács szerepe

| 12. | úgy véli, hogy az Európai Tanács teljes jogú és független, a szerződésekben egyértelműen megfogalmazott konkrét hatáskörökkel rendelkező intézményként való hivatalos elismerése azt is jelenti, hogy az Európai Tanács szerepkörében újra hangsúlyos szerepet kap a szükséges politikai lendület biztosításának és az uniós tevékenységek általános irányai és céljai meghatározásának alapvető feladata; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az Európai Tanács teljes jogú és független, a szerződésekben egyértelműen megfogalmazott konkrét hatáskörökkel rendelkező intézményként való hivatalos elismerése azt is jelenti, hogy az Európai Tanács szerepkörében újra hangsúlyos szerepet kap a szükséges politikai lendület biztosításának és az uniós tevékenységek általános irányai és céljai meghatározásának alapvető feladata;

| 13. | ugyancsak üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés hangsúlyozza az Európai Tanácsnak a szerződések felülvizsgálatában, valamint az Unió politikai élete számára alapvető fontossággal bíró, – így például a legfontosabb politikai posztokra történő kinevezésekről, a különböző döntéshozatali eljárások kapcsán létrejövő politikai blokádok feloldásáról és a rugalmassági mechanizmusok alkalmazásáról szóló – bizonyos döntések során betöltött kulcsfontosságú szerepét, amely döntéseket az Európai Tanács részvételével vagy maga az Európai Tanács fogad el; |
| --- | --- |

13.

ugyancsak üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés hangsúlyozza az Európai Tanácsnak a szerződések felülvizsgálatában, valamint az Unió politikai élete számára alapvető fontossággal bíró, – így például a legfontosabb politikai posztokra történő kinevezésekről, a különböző döntéshozatali eljárások kapcsán létrejövő politikai blokádok feloldásáról és a rugalmassági mechanizmusok alkalmazásáról szóló – bizonyos döntések során betöltött kulcsfontosságú szerepét, amely döntéseket az Európai Tanács részvételével vagy maga az Európai Tanács fogad el;

| 14. | továbbá úgy véli, hogy mivel az Európai Tanács immár az uniós intézményi struktúra része, szükség van kötelezettségei egyértelműbb és pontosabb meghatározására – beleértve tevékenységeinek esetleges bírósági ellenőrzését – különös figyelemmel az EUMSz 265. cikkére; |
| --- | --- |

14.

továbbá úgy véli, hogy mivel az Európai Tanács immár az uniós intézményi struktúra része, szükség van kötelezettségei egyértelműbb és pontosabb meghatározására – beleértve tevékenységeinek esetleges bírósági ellenőrzését – különös figyelemmel az EUMSz 265. cikkére;

| 15. | hangsúlyozza, hogy az Európai Tanácsnak különleges vezető szerepet kell játszania a külső fellépésekben, különösen a KKBP-t illetően, amelyek során létfontosságúak a Tanács azon feladatai, amelyek a stratégiai érdekek, a célok és az adott külpolitika általános iránymutatásainak meghatározására vonatkoznak; hangsúlyozza ezzel összefüggésben annak szükségességét, hogy a Tanácsot, a Bizottság elnökét és a Bizottság alelnökét (főképviselő) fokozott mértékben vonják be az Európai Tanács munkájának előkészítésébe e területen; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy az Európai Tanácsnak különleges vezető szerepet kell játszania a külső fellépésekben, különösen a KKBP-t illetően, amelyek során létfontosságúak a Tanács azon feladatai, amelyek a stratégiai érdekek, a célok és az adott külpolitika általános iránymutatásainak meghatározására vonatkoznak; hangsúlyozza ezzel összefüggésben annak szükségességét, hogy a Tanácsot, a Bizottság elnökét és a Bizottság alelnökét (főképviselő) fokozott mértékben vonják be az Európai Tanács munkájának előkészítésébe e területen;

| 16. | fenntartja, hogy az Európai Parlament és az Európai Tanács közötti intézményközi együttműködés javításának szükségessége azoknak a feltételeknek a tökéletesítése mellett szól, amelyeknek megfelelően vesz részt az Európai Parlament elnöke az Európai Tanáccsal folytatott vitákban, és amelyekkel a két intézmény közötti kapcsolatokról szóló politikai megállapodásban lehetne foglalkozni; úgy véli, hogy hasznos lenne, ha az Európai Tanács belső eljárási szabályzatában hasonlóképpen formálissá tenné e feltételeket; |
| --- | --- |

16.

fenntartja, hogy az Európai Parlament és az Európai Tanács közötti intézményközi együttműködés javításának szükségessége azoknak a feltételeknek a tökéletesítése mellett szól, amelyeknek megfelelően vesz részt az Európai Parlament elnöke az Európai Tanáccsal folytatott vitákban, és amelyekkel a két intézmény közötti kapcsolatokról szóló politikai megállapodásban lehetne foglalkozni; úgy véli, hogy hasznos lenne, ha az Európai Tanács belső eljárási szabályzatában hasonlóképpen formálissá tenné e feltételeket;

Az Európai Tanács elnökségének állandósítása

| 17. | üdvözli az Európai Tanács hosszú távra szóló, állandó elnöki tisztségének létrehozását, ami elősegíti annak biztosítását, hogy az intézmény munkája és ezáltal az uniós fellépések nagyobb folytonosságot, hatékonyságot és következetességet mutassanak; hangsúlyozza, hogy az Európai Tanács elnökének kinevezésére a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után mielőbb sort kell keríteni, hogy fenntartható legyen az újonnan megválasztott Parlament és az új Bizottság mandátumának ideje közötti kapcsolat; |
| --- | --- |

17.

üdvözli az Európai Tanács hosszú távra szóló, állandó elnöki tisztségének létrehozását, ami elősegíti annak biztosítását, hogy az intézmény munkája és ezáltal az uniós fellépések nagyobb folytonosságot, hatékonyságot és következetességet mutassanak; hangsúlyozza, hogy az Európai Tanács elnökének kinevezésére a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után mielőbb sort kell keríteni, hogy fenntartható legyen az újonnan megválasztott Parlament és az új Bizottság mandátumának ideje közötti kapcsolat;

| 18. | hangsúlyozza az Európai Tanács elnökének az Unió intézményi életében betöltendő lényeges szerepét, amelyet nem mint az Európai Unió, hanem az Európai Tanács elnöke töltene be, akinek feladata a Tanács munkájának előbbre vitele, a munka előkészítésének és folyamatosságának biztosítása, a tagok közötti egyetértés előmozdítása, jelentések készítése az Európai Parlament számára, valamint az Unió külső képviselete a KKBP-vel kapcsolatban tanácsi szinten és a Bizottság alelnöke (főképviselő) szerepeinek sérelme nélkül; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza az Európai Tanács elnökének az Unió intézményi életében betöltendő lényeges szerepét, amelyet nem mint az Európai Unió, hanem az Európai Tanács elnöke töltene be, akinek feladata a Tanács munkájának előbbre vitele, a munka előkészítésének és folyamatosságának biztosítása, a tagok közötti egyetértés előmozdítása, jelentések készítése az Európai Parlament számára, valamint az Unió külső képviselete a KKBP-vel kapcsolatban tanácsi szinten és a Bizottság alelnöke (főképviselő) szerepeinek sérelme nélkül;

| 19. | emlékeztet arra, hogy az Európai Tanács üléseinek előkészítését és munkájának folyamatosságát az Európai Tanács elnökének kell biztosítania a Bizottság elnökével együttműködésben és az Általános Ügyek Tanácsa munkájára alapozva, amely feltételezi az Európai Tanács elnökének és az Általános Ügyek Tanácsa elnökségének kapcsolatba kerülését és szoros együttműködését; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy az Európai Tanács üléseinek előkészítését és munkájának folyamatosságát az Európai Tanács elnökének kell biztosítania a Bizottság elnökével együttműködésben és az Általános Ügyek Tanácsa munkájára alapozva, amely feltételezi az Európai Tanács elnökének és az Általános Ügyek Tanácsa elnökségének kapcsolatba kerülését és szoros együttműködését;

| 20. | ezzel összefüggésben úgy véli, hogy lényeges az Európai Tanács elnöke és a Bizottság elnöke, a rotációs elven működő elnökség, és – az Unió KKBP-t illető ügyeinek külső képviselete tekintetében – a Bizottság alelnöke (főképviselő) közötti kiegyensúlyozott és együttműködő kapcsolat megléte; |
| --- | --- |

20.

ezzel összefüggésben úgy véli, hogy lényeges az Európai Tanács elnöke és a Bizottság elnöke, a rotációs elven működő elnökség, és – az Unió KKBP-t illető ügyeinek külső képviselete tekintetében – a Bizottság alelnöke (főképviselő) közötti kiegyensúlyozott és együttműködő kapcsolat megléte;

| 21. | emlékeztet arra, hogy bár a Lisszaboni Szerződés szerint az Európai Tanácsot a Tanács Főtitkárságának kell segítenie, az Európai Tanács egyedi kiadásait a költségvetés elkülönített részében kell meghatározni, amely ugyancsak tartalmazza az Európai Tanács elnökére – akit a saját kabinetjének kell segítenie – vonatkozó, méltányos feltételek mellett létrehozott egyedi allokációkat; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet arra, hogy bár a Lisszaboni Szerződés szerint az Európai Tanácsot a Tanács Főtitkárságának kell segítenie, az Európai Tanács egyedi kiadásait a költségvetés elkülönített részében kell meghatározni, amely ugyancsak tartalmazza az Európai Tanács elnökére – akit a saját kabinetjének kell segítenie – vonatkozó, méltányos feltételek mellett létrehozott egyedi allokációkat;

A Tanács

| 22. | üdvözli azokat a lépéseket, amelyeket a Lisszaboni Szerződés tesz azért, hogy a Tanácsot a jogalkotó és költségvetési hatóság második ágának tekintse, amely – noha néhány területen nagyobb befolyással bírva – az Európai Parlamenttel osztja meg a döntéshozatali feladatok legnagyobb részét egy olyan intézményi rendszerben, amely egy kétkamarás parlamentáris logika alapján folyamatosan jött létre; |
| --- | --- |

22.

üdvözli azokat a lépéseket, amelyeket a Lisszaboni Szerződés tesz azért, hogy a Tanácsot a jogalkotó és költségvetési hatóság második ágának tekintse, amely – noha néhány területen nagyobb befolyással bírva – az Európai Parlamenttel osztja meg a döntéshozatali feladatok legnagyobb részét egy olyan intézményi rendszerben, amely egy kétkamarás parlamentáris logika alapján folyamatosan jött létre;

| 23. | hangsúlyozza az Általános Ügyek Tanácsának és így elnökének a Lisszaboni Szerződés által biztosított fontos szerepét, a különböző tanácsi formációk munkája összehangoltságának és folyamatosságának, valamint az Európai Tanács – elnökével és a Bizottság elnökével együttműködésben folytatott – munkája előkészítésének és folyamatosságának biztosítására; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza az Általános Ügyek Tanácsának és így elnökének a Lisszaboni Szerződés által biztosított fontos szerepét, a különböző tanácsi formációk munkája összehangoltságának és folyamatosságának, valamint az Európai Tanács – elnökével és a Bizottság elnökével együttműködésben folytatott – munkája előkészítésének és folyamatosságának biztosítására;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a Tanács a KKBP előkészítésében, meghatározásában és végrehajtásában játszott különleges szerepe megkívánja az Általános Ügyek Tanácsának elnöke és a Külügyi Tanács elnöki tisztét betöltő bizottsági alelnök (főképviselő), valamint azok és az Európai Tanács elnöke közötti fokozott együttműködést; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a Tanács a KKBP előkészítésében, meghatározásában és végrehajtásában játszott különleges szerepe megkívánja az Általános Ügyek Tanácsának elnöke és a Külügyi Tanács elnöki tisztét betöltő bizottsági alelnök (főképviselő), valamint azok és az Európai Tanács elnöke közötti fokozott együttműködést;

| 25. | kifejezi meggyőződését, hogy az Általános Ügyek Tanácsa és a Külügyi Tanács szerepének Lisszaboni Szerződés általi elkülönítése e két tanácsi formáció különböző összetételét teszi szükségessé, különösen azért, mert a Lisszaboni Szerződés által módosított szerződésekben foglalt, az Unió külkapcsolataira vonatkozó tágabb értelmezés egyre inkább korlátozza a kettős mandátum meglétét mindkét tanácsi formációban; ezért véleménye szerint kívánatos, hogy a Külügyi Tanács miniszterei elsődlegesen a Külügyi Tanács tevékenységeire összpontosítsanak; |
| --- | --- |

25.

kifejezi meggyőződését, hogy az Általános Ügyek Tanácsa és a Külügyi Tanács szerepének Lisszaboni Szerződés általi elkülönítése e két tanácsi formáció különböző összetételét teszi szükségessé, különösen azért, mert a Lisszaboni Szerződés által módosított szerződésekben foglalt, az Unió külkapcsolataira vonatkozó tágabb értelmezés egyre inkább korlátozza a kettős mandátum meglétét mindkét tanácsi formációban; ezért véleménye szerint kívánatos, hogy a Külügyi Tanács miniszterei elsődlegesen a Külügyi Tanács tevékenységeire összpontosítsanak;

| 26. | ezzel összefüggésben úgy véli, hogy szükséges lehet, hogy a tanácsi elnökséget betöltő tagállam miniszterelnöke/államfője személyesen elnököljön az Általános Ügyek Tanácsában és biztosítsa megfelelő működését, mivel az Általános Ügyek Tanácsa felelős a különböző tanácsi formációk összehangolásáért, és ez dönt a prioritásokról és azoknak a konfliktusoknak a megoldásáról, amelyeket jelenleg túl gyorsan az Európai Tanács elé visznek; |
| --- | --- |

26.

ezzel összefüggésben úgy véli, hogy szükséges lehet, hogy a tanácsi elnökséget betöltő tagállam miniszterelnöke/államfője személyesen elnököljön az Általános Ügyek Tanácsában és biztosítsa megfelelő működését, mivel az Általános Ügyek Tanácsa felelős a különböző tanácsi formációk összehangolásáért, és ez dönt a prioritásokról és azoknak a konfliktusoknak a megoldásáról, amelyeket jelenleg túl gyorsan az Európai Tanács elé visznek;

| 27. | felismeri a különböző tanácsi formációk közötti együttműködéssel kapcsolatos nehézségeket, amelyek az elnökség új rendszeréből következnek, és hangsúlyozza ezen kockázatok elkerülésére tekintettel az „új” 18 hónapos állandósult „trojkák” (három elnökségből álló csoport) fontosságát, amelyek a különböző tanácsi formációk (kivéve a Külügyi Tanács és az Eurogroup) és a COREPER elnökségi tisztjein osztoznak annak érdekében, hogy biztosítsák a Tanács egésze munkájának koherenciáját, összehangoltságát és folytonosságát, valamint az Európai Parlamenttel hozott közös határozat alapján a jogalkotási és költségvetési eljárások zökkenőmentes lebonyolításához szükséges intézményközi együttműködést; |
| --- | --- |

27.

felismeri a különböző tanácsi formációk közötti együttműködéssel kapcsolatos nehézségeket, amelyek az elnökség új rendszeréből következnek, és hangsúlyozza ezen kockázatok elkerülésére tekintettel az „új” 18 hónapos állandósult „trojkák” (három elnökségből álló csoport) fontosságát, amelyek a különböző tanácsi formációk (kivéve a Külügyi Tanács és az Eurogroup) és a COREPER elnökségi tisztjein osztoznak annak érdekében, hogy biztosítsák a Tanács egésze munkájának koherenciáját, összehangoltságát és folytonosságát, valamint az Európai Parlamenttel hozott közös határozat alapján a jogalkotási és költségvetési eljárások zökkenőmentes lebonyolításához szükséges intézményközi együttműködést;

| 28. | alapvető fontosságúnak tartja, hogy a trojkák közös mandátumuk révén intenzív és állandó együttműködést alakítsanak ki; hangsúlyozza valamennyi 18 hónapos trojka közös operatív programjának fontosságát az Unió működése szempontjából, ahogyan azt ezen állásfoglalás (51) bekezdése is kifejti; felhívja a trojkákat, hogy közös mandátumuk kezdetén mutassák be a Parlament plenáris ülésén közös operatív programjukat, amely tartalmazza jogalkotási tanácskozásaik ütemezésére vonatkozó javaslataikat; |
| --- | --- |

28.

alapvető fontosságúnak tartja, hogy a trojkák közös mandátumuk révén intenzív és állandó együttműködést alakítsanak ki; hangsúlyozza valamennyi 18 hónapos trojka közös operatív programjának fontosságát az Unió működése szempontjából, ahogyan azt ezen állásfoglalás (51) bekezdése is kifejti; felhívja a trojkákat, hogy közös mandátumuk kezdetén mutassák be a Parlament plenáris ülésén közös operatív programjukat, amely tartalmazza jogalkotási tanácskozásaik ütemezésére vonatkozó javaslataikat;

| 29. | úgy véli, hogy a tanácsi elnökséget betöltő tagállam miniszterelnöke/államfője kulcsfontosságú szerepet játszik az elnökségi csoportok kohéziójának és a különböző tanácsi formációk kohéziójának megteremtésében, valamint az Európai Tanáccsal való, a Tanács munkájának előkészítését és folytonosságát illető szükséges együttműködés biztosításában; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a tanácsi elnökséget betöltő tagállam miniszterelnöke/államfője kulcsfontosságú szerepet játszik az elnökségi csoportok kohéziójának és a különböző tanácsi formációk kohéziójának megteremtésében, valamint az Európai Tanáccsal való, a Tanács munkájának előkészítését és folytonosságát illető szükséges együttműködés biztosításában;

| 30. | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a tanácsi elnökséget betöltő tagállam miniszterelnökének/államfőjének az Európai Parlamenttel folytatott, az elnökség tevékenységeivel kapcsolatos párbeszéd kitüntetett résztvevőjének kell lennie; úgy véli, hogy fel kell kérni a Parlament plenáris ülésén való felszólalásra, ahol előadja az elnökségi tevékenységek programját, összesíti a hathónapos időszak alatt elért eredményeket, valamint vitára bocsáthat bármely, az elnökségi mandátum alatt felmerülő lényeges politikai kérdést; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a tanácsi elnökséget betöltő tagállam miniszterelnökének/államfőjének az Európai Parlamenttel folytatott, az elnökség tevékenységeivel kapcsolatos párbeszéd kitüntetett résztvevőjének kell lennie; úgy véli, hogy fel kell kérni a Parlament plenáris ülésén való felszólalásra, ahol előadja az elnökségi tevékenységek programját, összesíti a hathónapos időszak alatt elért eredményeket, valamint vitára bocsáthat bármely, az elnökségi mandátum alatt felmerülő lényeges politikai kérdést;

| 31. | hangsúlyozza, hogy az Unió fejlődésének jelenlegi szakaszában továbbra is a biztonságot és a védelmet érintő kérdések képezik a KKBP szerves részét, és úgy véli, hogy mint ilyeneknek a Külügyi Tanács hatáskörén belül kell maradniuk, amelyet adott esetben a védelmi miniszterek részvételével a Bizottság alelnöke (főképviselő) elnököl; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy az Unió fejlődésének jelenlegi szakaszában továbbra is a biztonságot és a védelmet érintő kérdések képezik a KKBP szerves részét, és úgy véli, hogy mint ilyeneknek a Külügyi Tanács hatáskörén belül kell maradniuk, amelyet adott esetben a védelmi miniszterek részvételével a Bizottság alelnöke (főképviselő) elnököl;

A Bizottság

| 32. | üdvözli a Bizottság mint az uniós tevékenységeket az alábbiak révén előmozdító „motor” nélkülözhetetlen szerepének megerősítését:






  — | a jogalkotás-kezdeményezési hatáskörének kvázi-monopóliumának elismerése, amelyet a KKBP mellett az Unió valamennyi tevékenységi területére kiterjesztenek, és amelyet különösen a pénzügyi témák kapcsán erősítenek meg; |
| --- | --- | --- |

32.

üdvözli a Bizottság mint az uniós tevékenységeket az alábbiak révén előmozdító „motor” nélkülözhetetlen szerepének megerősítését:

—

a jogalkotás-kezdeményezési hatáskörének kvázi-monopóliumának elismerése, amelyet a KKBP mellett az Unió valamennyi tevékenységi területére kiterjesztenek, és amelyet különösen a pénzügyi témák kapcsán erősítenek meg;

| — | a jogalkotó és költségvetési hatóság két ága közötti megállapodást elősegítő szerepének erősítése; |
| --- | --- |

—

a jogalkotó és költségvetési hatóság két ága közötti megállapodást elősegítő szerepének erősítése;

| — | az Unió „végrehajtójaként” betöltött szerepének erősítése minden olyan esetben, amikor az európai uniós jogszabályok rendelkezéseinek végrehajtásához közös megközelítésre van szükség; a Tanács kizárólag KKBP-val kapcsolatos ügyekben tölt be ilyen szerepet és csak jogszabályokban meghatározott, megfelelően indokolt esetekben; |
| --- | --- |

—

az Unió „végrehajtójaként” betöltött szerepének erősítése minden olyan esetben, amikor az európai uniós jogszabályok rendelkezéseinek végrehajtásához közös megközelítésre van szükség; a Tanács kizárólag KKBP-val kapcsolatos ügyekben tölt be ilyen szerepet és csak jogszabályokban meghatározott, megfelelően indokolt esetekben;

| 33. | üdvözli továbbá az elnöki pozíció biztosok kollégiumán belüli megerősödését, különös tekintettel a biztosok elnökkel szembeni intézményi elszámoltathatóságára és a Bizottság belső szerveződésére, mely megteremti a Bizottságnak az elnök általi vezetéséhez szükséges feltételeket és megerősíti a Bizottság kohézióját; úgy véli, hogy ezt a megerősödést fokozni lehet az államfők vagy a kormányzatok közti megállapodás – amely a tagállamonként egy bizottsági tag rendszerének megőrzésére irányul – tekintetében; |
| --- | --- |

33.

üdvözli továbbá az elnöki pozíció biztosok kollégiumán belüli megerősödését, különös tekintettel a biztosok elnökkel szembeni intézményi elszámoltathatóságára és a Bizottság belső szerveződésére, mely megteremti a Bizottságnak az elnök általi vezetéséhez szükséges feltételeket és megerősíti a Bizottság kohézióját; úgy véli, hogy ezt a megerősödést fokozni lehet az államfők vagy a kormányzatok közti megállapodás – amely a tagállamonként egy bizottsági tag rendszerének megőrzésére irányul – tekintetében;

A Bizottság elnökének megválasztása

| 34. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság elnökének az Európai Tanács javaslatára történő, az Európai Parlament általi megválasztása határozott politikai jelleget ad az elnök kinevezésének; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság elnökének az Európai Tanács javaslatára történő, az Európai Parlament általi megválasztása határozott politikai jelleget ad az elnök kinevezésének;

| 35. | kiemeli, hogy e kinevezési mód fokozza majd a Bizottság elnökének demokratikus legitimitását és megerősíti a pozícióját mind a Bizottságon belül (a többi biztossal meglévő belső kapcsolatait illetően), mind általánosságban az intézményközi kapcsolatok terén; |
| --- | --- |

35.

kiemeli, hogy e kinevezési mód fokozza majd a Bizottság elnökének demokratikus legitimitását és megerősíti a pozícióját mind a Bizottságon belül (a többi biztossal meglévő belső kapcsolatait illetően), mind általánosságban az intézményközi kapcsolatok terén;

| 36. | úgy véli, hogy a Bizottság elnökének e megerősített legitimitása a Bizottság egészének előnyére is válik azáltal, hogy megerősíti azt a képességét, hogy az általános európai érdek független előmozdítójaként lépjen fel, valamint az európai szintű fellépés hajtóerejeként működjön; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy a Bizottság elnökének e megerősített legitimitása a Bizottság egészének előnyére is válik azáltal, hogy megerősíti azt a képességét, hogy az általános európai érdek független előmozdítójaként lépjen fel, valamint az európai szintű fellépés hajtóerejeként működjön;

| 37. | ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy az a tény, hogy az Európai Tanács minősített többséggel jelöltet javasolhat a Bizottság elnöki posztjára, és hogy e jelölt Európai Parlament általi kiválasztásához az Európai Parlament tagjai többségének szavazata szükséges, további ösztönzőt jelent a folyamatban részt vevő valamennyi fél számára, hogy megteremtsék a folyamat sikeréhez szükséges párbeszédet; |
| --- | --- |

37.

ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy az a tény, hogy az Európai Tanács minősített többséggel jelöltet javasolhat a Bizottság elnöki posztjára, és hogy e jelölt Európai Parlament általi kiválasztásához az Európai Parlament tagjai többségének szavazata szükséges, további ösztönzőt jelent a folyamatban részt vevő valamennyi fél számára, hogy megteremtsék a folyamat sikeréhez szükséges párbeszédet;

| 38. | emlékeztet arra, hogy az Európai Tanácsot köti a Lisszaboni Szerződés, hogy „vegye figyelembe az európai parlamenti választásokat” és a jelölt kiválasztása előtt „tartson megfelelő konzultációkat”, melyek nem hivatalos kapcsolatokat jelentenek a két intézmény között; emlékeztet arra is, hogy a Lisszaboni Szerződést elfogadó kormányközi konferencia záróokmányához csatolt 11. sz. nyilatkozat (4) ebben az összefüggésben az Európai Parlament és az Európai Tanács képviselői közötti „legmegfelelőbbnek tekintett keretek közötti konzultációk” megtartására szólít fel; |
| --- | --- |

38.

emlékeztet arra, hogy az Európai Tanácsot köti a Lisszaboni Szerződés, hogy „vegye figyelembe az európai parlamenti választásokat” és a jelölt kiválasztása előtt „tartson megfelelő konzultációkat”, melyek nem hivatalos kapcsolatokat jelentenek a két intézmény között; emlékeztet arra is, hogy a Lisszaboni Szerződést elfogadó kormányközi konferencia záróokmányához csatolt 11. sz. nyilatkozat (4) ebben az összefüggésben az Európai Parlament és az Európai Tanács képviselői közötti „legmegfelelőbbnek tekintett keretek közötti konzultációk” megtartására szólít fel;

| 39. | javasolja, hogy az Európai Tanács bízza meg elnökét (egyedül vagy küldöttséggel) a konzultációk lefolytatásával, és hogy az Európai Tanács elnöke konzultáljon az Európai Parlament elnökével az Európai Parlamenten belüli képviselőcsoportok valamennyi vezetőjének – akiket lehetőség szerint az európai politikai pártok vezetői (vagy küldöttségei) kísérnek – részvételével tartandó szükséges ülések megszervezése céljából, és ezt követően az Európai Tanács elnöke tegyen jelentést az Európai Tanácsnak; |
| --- | --- |

39.

javasolja, hogy az Európai Tanács bízza meg elnökét (egyedül vagy küldöttséggel) a konzultációk lefolytatásával, és hogy az Európai Tanács elnöke konzultáljon az Európai Parlament elnökével az Európai Parlamenten belüli képviselőcsoportok valamennyi vezetőjének – akiket lehetőség szerint az európai politikai pártok vezetői (vagy küldöttségei) kísérnek – részvételével tartandó szükséges ülések megszervezése céljából, és ezt követően az Európai Tanács elnöke tegyen jelentést az Európai Tanácsnak;

Kinevezési eljárás

| 40. | úgy véli, hogy az Európai Tanács, illetve a Bizottság elnöki tisztségének, valamint a Bizottság alelnöki (főképviselő) posztjának betöltésére felkért személyek kiválasztásakor elsősorban a jelölteknek a feladat szempontjából releváns képességeit kell figyelembe venni; emellett elismeri, hogy a fent említett záróokmányhoz (5) csatolt 6. sz. nyilatkozat értelmében figyelembe kell venni az Unió és tagállamai földrajzi és demográfiai sokféleségének tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy az Európai Tanács, illetve a Bizottság elnöki tisztségének, valamint a Bizottság alelnöki (főképviselő) posztjának betöltésére felkért személyek kiválasztásakor elsősorban a jelölteknek a feladat szempontjából releváns képességeit kell figyelembe venni; emellett elismeri, hogy a fent említett záróokmányhoz (5) csatolt 6. sz. nyilatkozat értelmében figyelembe kell venni az Unió és tagállamai földrajzi és demográfiai sokféleségének tiszteletben tartását;

| 41. | ezen kívül úgy véli, hogy az Európai Unió legfontosabb politikai posztjaira történő kinevezések esetében a tagállamoknak és az európai politikai családoknak nem csupán a földrajzi és demográfiai egyensúly kritériumait kell figyelembe venniük, hanem a politikai és a nemek közötti egyensúlyon alapuló kritériumokat is; |
| --- | --- |

41.

ezen kívül úgy véli, hogy az Európai Unió legfontosabb politikai posztjaira történő kinevezések esetében a tagállamoknak és az európai politikai családoknak nem csupán a földrajzi és demográfiai egyensúly kritériumait kell figyelembe venniük, hanem a politikai és a nemek közötti egyensúlyon alapuló kritériumokat is;

| 42. | úgy véli, hogy ebben az összefüggésben a kinevezési eljárásra az európai parlamenti választásokat követően kellene sort keríteni annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a választási eredményeket, melyek elsődleges szerepet játszanak a Bizottság elnökének kiválasztásában; kiemeli, hogy csak az elnök megválasztása után lesz lehetséges a szükséges egyensúly biztosítása; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy ebben az összefüggésben a kinevezési eljárásra az európai parlamenti választásokat követően kellene sort keríteni annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a választási eredményeket, melyek elsődleges szerepet játszanak a Bizottság elnökének kiválasztásában; kiemeli, hogy csak az elnök megválasztása után lesz lehetséges a szükséges egyensúly biztosítása;

| 43. | ebben az összefüggésben az alábbi kinevezési eljárást és ütemtervet javasolja lehetséges modellként, melyet elfogadhat az Európai Parlament és az Európai Tanács:






  — | az európai parlamenti választásokat követő 1. és 2. hét: az Európai Parlament képviselőcsoportjainak felállítása; |
| --- | --- | --- |

43.

ebben az összefüggésben az alábbi kinevezési eljárást és ütemtervet javasolja lehetséges modellként, melyet elfogadhat az Európai Parlament és az Európai Tanács:

—

az európai parlamenti választásokat követő 1. és 2. hét: az Európai Parlament képviselőcsoportjainak felállítása;

| — | a választásokat követő 3. hét: az Európai Tanács elnöke és az Európai Parlament elnöke közötti konzultációk, melyeket az Európai Tanács elnöke és a képviselőcsoportok elnökei közötti külön tanácskozások követnek (lehetőség szerint az európai politikai pártok elnökeinek vagy a szűk körű küldöttségeknek a részvételével); |
| --- | --- |

—

a választásokat követő 3. hét: az Európai Tanács elnöke és az Európai Parlament elnöke közötti konzultációk, melyeket az Európai Tanács elnöke és a képviselőcsoportok elnökei közötti külön tanácskozások követnek (lehetőség szerint az európai politikai pártok elnökeinek vagy a szűk körű küldöttségeknek a részvételével);

| — | a választásokat követő 4. hét: az előző preambulumbekezdésben említett konzultációk eredményeinek figyelembevételével az Európai Tanács megnevezi a Bizottság elnökjelöltjét; |
| --- | --- |

—

a választásokat követő 4. hét: az előző preambulumbekezdésben említett konzultációk eredményeinek figyelembevételével az Európai Tanács megnevezi a Bizottság elnökjelöltjét;

| — | a választásokat követő 5. és 6. hét: a Bizottság elnökjelöltje és a képviselőcsoportok közötti kapcsolatfelvétel; a jelölt nyilatkozatai és politikai iránymutatásainak bemutatása az Európai Parlamentnek; az Európai Parlament szavaz a Bizottság elnökjelöltjéről; |
| --- | --- |

—

a választásokat követő 5. és 6. hét: a Bizottság elnökjelöltje és a képviselőcsoportok közötti kapcsolatfelvétel; a jelölt nyilatkozatai és politikai iránymutatásainak bemutatása az Európai Parlamentnek; az Európai Parlament szavaz a Bizottság elnökjelöltjéről;

| — | július/augusztus/szeptember: a Bizottság megválasztott elnöke megállapodik az Európai Tanáccsal a Bizottság alelnökének (főképviselő) kinevezéséről és javaslatot tesz a biztosjelöltek (beleértve a Bizottság alelnökét (főképviselő)) listájára; |
| --- | --- |

—

július/augusztus/szeptember: a Bizottság megválasztott elnöke megállapodik az Európai Tanáccsal a Bizottság alelnökének (főképviselő) kinevezéséről és javaslatot tesz a biztosjelöltek (beleértve a Bizottság alelnökét (főképviselő)) listájára;

| — | szeptember: a Tanács elfogadja a biztosjelöltek listáját a (beleértve a Bizottság alelnökét (főképviselő)); |
| --- | --- |

—

szeptember: a Tanács elfogadja a biztosjelöltek listáját a (beleértve a Bizottság alelnökét (főképviselő));

| — | szeptember/október: a biztosjelöltek és a Bizottság alelnökjelöltje (főképviselő) Európai Parlament előtti meghallgatása; |
| --- | --- |

—

szeptember/október: a biztosjelöltek és a Bizottság alelnökjelöltje (főképviselő) Európai Parlament előtti meghallgatása;

| — | október: a biztosok testülete bemutatkozik a Parlamentnek és ismerteti programját; szavazás a testület egészéről (beleértve a Bizottság alelnökét (főképviselő)); az Európai Tanács jóváhagyja az új Bizottságot; az új Bizottság hivatalba lép; |
| --- | --- |

—

október: a biztosok testülete bemutatkozik a Parlamentnek és ismerteti programját; szavazás a testület egészéről (beleértve a Bizottság alelnökét (főképviselő)); az Európai Tanács jóváhagyja az új Bizottságot; az új Bizottság hivatalba lép;

| — | november: az Európai Tanács kinevezi elnökét; |
| --- | --- |

—

november: az Európai Tanács kinevezi elnökét;

| 44. | kiemeli, hogy a javasolt forgatókönyvet legkésőbb 2014-től kell alkalmazni; |
| --- | --- |

44.

kiemeli, hogy a javasolt forgatókönyvet legkésőbb 2014-től kell alkalmazni;

| 45. | úgy véli, hogy a Lisszaboni Szerződés 2009 végéig történő esetleges hatálybalépése politikai megállapodást követel meg az Európai Tanács és a Parlament között annak biztosítása érdekében, hogy a soron következő Bizottság elnökének kiválasztási eljárása és a jövőbeni Bizottság kinevezési eljárása minden esetben tiszteletben tartja a Lisszaboni Szerződés által az Európai Parlament tekintetében e téren elismert új hatáskörök lényegét; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy a Lisszaboni Szerződés 2009 végéig történő esetleges hatálybalépése politikai megállapodást követel meg az Európai Tanács és a Parlament között annak biztosítása érdekében, hogy a soron következő Bizottság elnökének kiválasztási eljárása és a jövőbeni Bizottság kinevezési eljárása minden esetben tiszteletben tartja a Lisszaboni Szerződés által az Európai Parlament tekintetében e téren elismert új hatáskörök lényegét;

| 46. | úgy véli, hogy amennyiben az Európai Tanács a 2009. júniusi európai parlamenti választásokat (6) követően elindítja az új Bizottság elnökének kinevezési eljárását, annak megfelelően tekintetbe kell vennie a Lisszaboni Szerződés értelmében a képviselőcsoportok újonnan megválasztott képviselőivel folytatandó politikai konzultációs folyamat informális befejezéséhez szükséges időkeretet; úgy véli, hogy e feltételek mellett új előjogai lényegét maradéktalanul tiszteletben tartanák, és az Európai Parlament jóváhagyhatná a Bizottság elnökének kinevezését; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy amennyiben az Európai Tanács a 2009. júniusi európai parlamenti választásokat (6) követően elindítja az új Bizottság elnökének kinevezési eljárását, annak megfelelően tekintetbe kell vennie a Lisszaboni Szerződés értelmében a képviselőcsoportok újonnan megválasztott képviselőivel folytatandó politikai konzultációs folyamat informális befejezéséhez szükséges időkeretet; úgy véli, hogy e feltételek mellett új előjogai lényegét maradéktalanul tiszteletben tartanák, és az Európai Parlament jóváhagyhatná a Bizottság elnökének kinevezését;

| 47. | hangsúlyozza, hogy az új testület kinevezése tekintetében az eljárást kizárólag az írországi második népszavazás eredményei ismeretében lehet elindítani; rámutat arra, hogy így az intézmények teljes mértékben tisztában lennének azzal a jövőbeni jogi környezettel, amelyben az új Bizottság megbízatását gyakorolná, és megfelelően figyelembe vehetnék az eljárással kapcsolatos hatásköreiket, valamint az új Bizottság összetételét, felépítését és hatáskörét; a népszavazás pozitív eredménye esetén az új testületnek – ideértve az elnököt és a Bizottság alelnökét (főképviselő) – az Európai Parlament általi hivatalos jóváhagyására kizárólag a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után kerülhet sor; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy az új testület kinevezése tekintetében az eljárást kizárólag az írországi második népszavazás eredményei ismeretében lehet elindítani; rámutat arra, hogy így az intézmények teljes mértékben tisztában lennének azzal a jövőbeni jogi környezettel, amelyben az új Bizottság megbízatását gyakorolná, és megfelelően figyelembe vehetnék az eljárással kapcsolatos hatásköreiket, valamint az új Bizottság összetételét, felépítését és hatáskörét; a népszavazás pozitív eredménye esetén az új testületnek – ideértve az elnököt és a Bizottság alelnökét (főképviselő) – az Európai Parlament általi hivatalos jóváhagyására kizárólag a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után kerülhet sor;

| 48. | emlékeztet arra, hogy amennyiben az írországi második népszavazás nem zárul pozitív eredménnyel, a Nizzai Szerződést minden esetben teljes mértékben alkalmazni fogják, valamint hogy a következő Bizottságot azon rendelkezések szerint kell megalakítani, amelyek szerint tagjainak száma kevesebb mint a tagállamok száma; hangsúlyozza, hogy ebben az esetben az Tanácsnak döntést kell hoznia a csökkentett méretű Bizottság tagjainak pontos számáról; hangsúlyozza az Európai Parlament politikai akaratát a rendelkezések szigorú figyelembevételének biztosítása tekintetében; |
| --- | --- |

48.

emlékeztet arra, hogy amennyiben az írországi második népszavazás nem zárul pozitív eredménnyel, a Nizzai Szerződést minden esetben teljes mértékben alkalmazni fogják, valamint hogy a következő Bizottságot azon rendelkezések szerint kell megalakítani, amelyek szerint tagjainak száma kevesebb mint a tagállamok száma; hangsúlyozza, hogy ebben az esetben az Tanácsnak döntést kell hoznia a csökkentett méretű Bizottság tagjainak pontos számáról; hangsúlyozza az Európai Parlament politikai akaratát a rendelkezések szigorú figyelembevételének biztosítása tekintetében;

Programozás

| 49. | úgy véli, hogy a programozásra – mind stratégiai, mind operatív szinten – szükség lesz az uniós fellépés hatékonyságának és koherenciájának biztosításához; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy a programozásra – mind stratégiai, mind operatív szinten – szükség lesz az uniós fellépés hatékonyságának és koherenciájának biztosításához;

| 50. | következésképpen üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés fokozottan felhív a programozásra – mely a cselekvőképesség fokozásának eszköze – és javasolja, hogy a több párhuzamos programozási gyakorlatot az alábbi elvek alapján szervezzék:






  — | az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak meg kell állapodnia egy olyan jogalkotási „szerződésről” vagy „programról”, mely a bizottsági mandátum kezdetekor ismertetésre kerülő széles körű stratégiai célokon és prioritásokon alapul, melyek az Európai Parlament és a Tanács közös vitájának tárgyát képezik annak érdekében, hogy (lehetőleg külön intézményközi megállapodás formájában, még ha ez jogilag nem is kötelező érvényű) megállapodást érjenek el a három intézmény között az ötéves jogalkotási ciklus közös céljairól és prioritásairól; |
| --- | --- | --- |

50.

következésképpen üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés fokozottan felhív a programozásra – mely a cselekvőképesség fokozásának eszköze – és javasolja, hogy a több párhuzamos programozási gyakorlatot az alábbi elvek alapján szervezzék:

—

az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak meg kell állapodnia egy olyan jogalkotási „szerződésről” vagy „programról”, mely a bizottsági mandátum kezdetekor ismertetésre kerülő széles körű stratégiai célokon és prioritásokon alapul, melyek az Európai Parlament és a Tanács közös vitájának tárgyát képezik annak érdekében, hogy (lehetőleg külön intézményközi megállapodás formájában, még ha ez jogilag nem is kötelező érvényű) megállapodást érjenek el a három intézmény között az ötéves jogalkotási ciklus közös céljairól és prioritásairól;

| — | e szerződés vagy program alapján a Bizottságnak tovább kell fejlesztenie elképzeléseit a pénzügyi programozásra vonatkozóan és a választásokat követő év júniusának végéig elő kell terjesztenie javaslatait egy öt évre szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozóan – melyet a vonatkozó programok megvalósításához szükséges jogalkotási javaslatok jegyzéke kísér –, melyet a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek kell megvitatnia és elfogadnia ugyanazon év végéig a szerződésekben meghatározott eljárásnak megfelelően; |
| --- | --- |

—

e szerződés vagy program alapján a Bizottságnak tovább kell fejlesztenie elképzeléseit a pénzügyi programozásra vonatkozóan és a választásokat követő év júniusának végéig elő kell terjesztenie javaslatait egy öt évre szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozóan – melyet a vonatkozó programok megvalósításához szükséges jogalkotási javaslatok jegyzéke kísér –, melyet a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek kell megvitatnia és elfogadnia ugyanazon év végéig a szerződésekben meghatározott eljárásnak megfelelően;

| — | ez lehetővé tenné az Unió számára, hogy az öt évre szóló többéves pénzügyi keret már az N+2 (vagy N+3) év (7) kezdetén hatályba léphessen és ezáltal az Európai Parlament és a Bizottság dönthessen „saját” programozásáról; |
| --- | --- |

—

ez lehetővé tenné az Unió számára, hogy az öt évre szóló többéves pénzügyi keret már az N+2 (vagy N+3) év (7) kezdetén hatályba léphessen és ezáltal az Európai Parlament és a Bizottság dönthessen „saját” programozásáról;

| 51. | úgy véli, hogy az ötéves pénzügyi és politikai programozási rendszer irányába történő elmozdulás a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodásban (8) szereplő jelenlegi pénzügyi keret 2015/2016 végéig való meghosszabbítását és kiigazítását teszi szükségessé, a következő pénzügyi keret pedig 2016/2017 elején lép hatályba (9); |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy az ötéves pénzügyi és politikai programozási rendszer irányába történő elmozdulás a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodásban (8) szereplő jelenlegi pénzügyi keret 2015/2016 végéig való meghosszabbítását és kiigazítását teszi szükségessé, a következő pénzügyi keret pedig 2016/2017 elején lép hatályba (9);

| 52. | a jogalkotási szerződés/program alapján és a többéves pénzügyi keret figyelembevételével az alábbiakat javasolja:






  — | a Bizottság benyújtja éves munka- és jogalkotási programját az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak közös vita céljából, mely lehetővé teszi a Bizottság számára a szükséges kiigazítások elvégzését; |
| --- | --- | --- |

52.

a jogalkotási szerződés/program alapján és a többéves pénzügyi keret figyelembevételével az alábbiakat javasolja:

—

a Bizottság benyújtja éves munka- és jogalkotási programját az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak közös vita céljából, mely lehetővé teszi a Bizottság számára a szükséges kiigazítások elvégzését;

| — | az Általános Ügyek Tanácsa – az Európai Parlamenttel folytatott párbeszédet követően – elfogadja a három elnökség egyes csoportjai tevékenységeire vonatkozó azon közös operatív programot megbízatásuk teljes 18 hónapos időszakára, mely keretként szolgál az egyes elnökségek 6 hónapos időszakra vonatkozó operatív programja számára; |
| --- | --- |

—

az Általános Ügyek Tanácsa – az Európai Parlamenttel folytatott párbeszédet követően – elfogadja a három elnökség egyes csoportjai tevékenységeire vonatkozó azon közös operatív programot megbízatásuk teljes 18 hónapos időszakára, mely keretként szolgál az egyes elnökségek 6 hónapos időszakra vonatkozó operatív programja számára;

Külkapcsolatok

| 53. | kiemeli annak az új dimenziónak a fontosságát, mellyel a Lisszaboni Szerződés gazdagítja az Unió egészének külső fellépését – beleértve a KKBP-t is –, mely az Unió jogi személyiségével és az e területre vonatkozó intézményi innovációkkal (nevezetesen a „kettős szerepet” betöltő bizottsági alelnök (főképviselő), illetve az Európai Külügyi Szolgálat (EEAS) létrehozása) együtt döntő tényező lehetne az Unió e területre vonatkozó koherenciája és hatékonysága szempontjából és jelentősen növelhetné globális szereplőként való ismertségét; |
| --- | --- |

53.

kiemeli annak az új dimenziónak a fontosságát, mellyel a Lisszaboni Szerződés gazdagítja az Unió egészének külső fellépését – beleértve a KKBP-t is –, mely az Unió jogi személyiségével és az e területre vonatkozó intézményi innovációkkal (nevezetesen a „kettős szerepet” betöltő bizottsági alelnök (főképviselő), illetve az Európai Külügyi Szolgálat (EEAS) létrehozása) együtt döntő tényező lehetne az Unió e területre vonatkozó koherenciája és hatékonysága szempontjából és jelentősen növelhetné globális szereplőként való ismertségét;

| 54. | emlékeztet arra, hogy meg kell nevezni a külügyi döntések elfogadásának alapjául szolgáló jogalapot annak érdekében, hogy könnyebb legyen az elfogadásuk során követett és a végrehajtásuk során követendő eljárás kijelölése; |
| --- | --- |

54.

emlékeztet arra, hogy meg kell nevezni a külügyi döntések elfogadásának alapjául szolgáló jogalapot annak érdekében, hogy könnyebb legyen az elfogadásuk során követett és a végrehajtásuk során követendő eljárás kijelölése;

A Bizottság alelnöke (főképviselő)

| 55. | úgy véli, hogy a kettős szerepet betöltő bizottsági alelnök (főképviselő) posztjának létrehozása alapvető lépést jelent az Unió összes külső fellépése összhangjának, hatékonyságának és láthatóságának biztosítása irányába; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy a kettős szerepet betöltő bizottsági alelnök (főképviselő) posztjának létrehozása alapvető lépést jelent az Unió összes külső fellépése összhangjának, hatékonyságának és láthatóságának biztosítása irányába;

| 56. | kiemeli, hogy a főképviselőt/alelnököt az Európai Tanácsnak kell kineveznie minősített többséggel, a Bizottság elnökének egyetértésével és – mivel egyúttal a Bizottság alelnöke is – az Európai Parlament és a biztosok kollégiuma egészének jóváhagyásával; kéri a Bizottság elnökét, biztosítsa, hogy a Bizottság teljes körűen gyakorolja hatáskörét ezen a területen, figyelembe véve, hogy a Bizottság alelnökeként a főképviselő alapvető szerepet fog betölteni a kollégium összetartásának és jó teljesítményének biztosításában, és hogy a Bizottság elnökének politikai és intézményi kötelessége annak biztosítása, hogy az alelnök rendelkezzen a kollégium integrálásához szükséges kapacitásokkal; hangsúlyozza továbbá, hogy az Európai Tanácsnak tudatában kell lennie a Bizottság alelnöke (főképviselő) szerepe e vetületének és a folyamat kezdetétől a Bizottság elnökével való szükséges konzultációk irányába kell haladnia a folyamat sikeres lezárása érdekében; emlékeztet arra, hogy teljes körűen értékeli majd a kinevezett bizottsági alelnök (főképviselő) politikai és intézményi kapacitásait az új Bizottság kinevezésével kapcsolatos hatáskörén belül; |
| --- | --- |

56.

kiemeli, hogy a főképviselőt/alelnököt az Európai Tanácsnak kell kineveznie minősített többséggel, a Bizottság elnökének egyetértésével és – mivel egyúttal a Bizottság alelnöke is – az Európai Parlament és a biztosok kollégiuma egészének jóváhagyásával; kéri a Bizottság elnökét, biztosítsa, hogy a Bizottság teljes körűen gyakorolja hatáskörét ezen a területen, figyelembe véve, hogy a Bizottság alelnökeként a főképviselő alapvető szerepet fog betölteni a kollégium összetartásának és jó teljesítményének biztosításában, és hogy a Bizottság elnökének politikai és intézményi kötelessége annak biztosítása, hogy az alelnök rendelkezzen a kollégium integrálásához szükséges kapacitásokkal; hangsúlyozza továbbá, hogy az Európai Tanácsnak tudatában kell lennie a Bizottság alelnöke (főképviselő) szerepe e vetületének és a folyamat kezdetétől a Bizottság elnökével való szükséges konzultációk irányába kell haladnia a folyamat sikeres lezárása érdekében; emlékeztet arra, hogy teljes körűen értékeli majd a kinevezett bizottsági alelnök (főképviselő) politikai és intézményi kapacitásait az új Bizottság kinevezésével kapcsolatos hatáskörén belül;

| 57. | kiemeli, hogy az Európai Külügyi Szolgálatnak (EEAS) alapvető szerepe lesz a Bizottság alelnöke (főképviselő) tevékenységeinek támogatásában és fontos összetevője lesz az Unió külső fellépése új integrált megközelítése sikerének; hangsúlyozza, hogy az új szolgálat létrehozásához a Bizottság alelnöke (főképviselő) hivatalos javaslatára lesz szükség, melyet csak hivatalba lépését követően adhat, és melyet a Tanács csak a Bizottság jóváhagyása után és az Európai Parlament véleményét követően fogadhat el; kinyilvánítja azon szándékát, hogy teljes körűen gyakorolja költségvetési hatásköreit az EEAS létrehozásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

57.

kiemeli, hogy az Európai Külügyi Szolgálatnak (EEAS) alapvető szerepe lesz a Bizottság alelnöke (főképviselő) tevékenységeinek támogatásában és fontos összetevője lesz az Unió külső fellépése új integrált megközelítése sikerének; hangsúlyozza, hogy az új szolgálat létrehozásához a Bizottság alelnöke (főképviselő) hivatalos javaslatára lesz szükség, melyet csak hivatalba lépését követően adhat, és melyet a Tanács csak a Bizottság jóváhagyása után és az Európai Parlament véleményét követően fogadhat el; kinyilvánítja azon szándékát, hogy teljes körűen gyakorolja költségvetési hatásköreit az EEAS létrehozásával kapcsolatban;

| 58. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság alelnökének (főképviselő) feladatai rendkívül megterhelőek és szoros együttműködést feltételeznek a többi intézménnyel, különösen a Bizottság elnökével, akivel szemben politikailag elszámoltatható a Bizottság illetékességi körébe tartozó külkapcsolati kérdésekben, a Tanács soros elnökségével, valamint az Európai Tanács elnökével; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság alelnökének (főképviselő) feladatai rendkívül megterhelőek és szoros együttműködést feltételeznek a többi intézménnyel, különösen a Bizottság elnökével, akivel szemben politikailag elszámoltatható a Bizottság illetékességi körébe tartozó külkapcsolati kérdésekben, a Tanács soros elnökségével, valamint az Európai Tanács elnökével;

| 59. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság alelnöki (főképviselő) posztjának létrehozását eredményező célok elérése nagyban függ majd a Bizottság elnöke és a Bizottság alelnöke (főképviselő) közötti politikai bizalmon alapuló kapcsolatoktól, valamint a Bizottság alelnökének (főképviselő) azon képességétől, hogy eredményesen együttműködjön az Európai Tanács elnökével, a váltakozó tanácsi elnökséggel és a koordinálása alatt álló, az Unió külső fellépéséhez kapcsolódó különleges hatáskörök gyakorlásával megbízott többi biztossal; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság alelnöki (főképviselő) posztjának létrehozását eredményező célok elérése nagyban függ majd a Bizottság elnöke és a Bizottság alelnöke (főképviselő) közötti politikai bizalmon alapuló kapcsolatoktól, valamint a Bizottság alelnökének (főképviselő) azon képességétől, hogy eredményesen együttműködjön az Európai Tanács elnökével, a váltakozó tanácsi elnökséggel és a koordinálása alatt álló, az Unió külső fellépéséhez kapcsolódó különleges hatáskörök gyakorlásával megbízott többi biztossal;

| 60. | kéri a Bizottságot és a Bizottság alelnökét (főképviselő), hogy teljes mértékben használja ki azt a lehetőséget, hogy közös kezdeményezések terjeszthetők elő a külkapcsolatok területén annak érdekében, hogy erősödjön a kohézió az Unió külső fellépésének különböző területein és fokozódjon annak lehetősége, hogy a Tanács elfogadja e kezdeményezéseket, különösen a KKBP-vel kapcsolatosan; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza a kül- és biztonságpolitikai intézkedések parlamenti felügyeletének szükségességét; |
| --- | --- |

60.

kéri a Bizottságot és a Bizottság alelnökét (főképviselő), hogy teljes mértékben használja ki azt a lehetőséget, hogy közös kezdeményezések terjeszthetők elő a külkapcsolatok területén annak érdekében, hogy erősödjön a kohézió az Unió külső fellépésének különböző területein és fokozódjon annak lehetősége, hogy a Tanács elfogadja e kezdeményezéseket, különösen a KKBP-vel kapcsolatosan; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza a kül- és biztonságpolitikai intézkedések parlamenti felügyeletének szükségességét;

| 61. | fenntartja azt a véleményét, hogy bizonyos gyakorlati intézkedéseket kell hozni a Bizottság alelnöke (főképviselő) tehermentesítésére;






  — | a Bizottság alelnökének (főképviselő) javaslatot kell tennie különleges megbízottak kinevezésére – akik a Lisszaboni Szerződés (az EU-Szerződés 33. cikke) szerint meghatározott egyértelmű megbízatással rendelkeznek – annak érdekében, hogy segítsék őt a KKBP-vel kapcsolatban a hatáskörébe tartozó konkrét területeken (a Tanács által kinevezett különleges megbízottakat az Európai Parlamentnek is meg kell hallgatnia és tevékenységükről rendszeresen tájékoztatniuk kell az Európai Parlamentet); |
| --- | --- | --- |

61.

fenntartja azt a véleményét, hogy bizonyos gyakorlati intézkedéseket kell hozni a Bizottság alelnöke (főképviselő) tehermentesítésére;

—

a Bizottság alelnökének (főképviselő) javaslatot kell tennie különleges megbízottak kinevezésére – akik a Lisszaboni Szerződés (az EU-Szerződés 33. cikke) szerint meghatározott egyértelmű megbízatással rendelkeznek – annak érdekében, hogy segítsék őt a KKBP-vel kapcsolatban a hatáskörébe tartozó konkrét területeken (a Tanács által kinevezett különleges megbízottakat az Európai Parlamentnek is meg kell hallgatnia és tevékenységükről rendszeresen tájékoztatniuk kell az Európai Parlamentet);

| — | a KKBP-n kívüli tevékenységeit össze kell hangolnia az adott területekért felelős biztosokkal és szükség esetén delegálnia kell rájuk az Európai Unió említett területeken való nemzetközi képviseletéhez kapcsolódó feladatait; |
| --- | --- |

—

a KKBP-n kívüli tevékenységeit össze kell hangolnia az adott területekért felelős biztosokkal és szükség esetén delegálnia kell rájuk az Európai Unió említett területeken való nemzetközi képviseletéhez kapcsolódó feladatait;

| — | a Bizottság alelnökének (főképviselő) esetről-esetre, a betöltött hatáskör függvényében kell határoznia arról, hogy ki képviseli távollétében; |
| --- | --- |

—

a Bizottság alelnökének (főképviselő) esetről-esetre, a betöltött hatáskör függvényében kell határoznia arról, hogy ki képviseli távollétében;

Képviselet

| 62. | úgy véli, hogy a Lisszaboni Szerződés hatékony, összetett, működő rendszert határoz meg az Unió külképviseletére vonatkozóan és azt javasolja, hogy ezt az alábbi iránymutatások szerint tagolják:






  — | az Európai Tanács elnöke képviseli az Uniót államfői vagy kormányfői szinten a KKBP-be tartozó kérdéseket illetően, nem rendelkezik azonban hatáskörrel politikai tárgyalások folytatására az Unió nevében, az ugyanis a Bizottság alelnökének (főképviselő) feladata; felkérhető azon különleges funkció betöltésére is, hogy az Európai Tanácsot képviselje bizonyos nemzetközi eseményeken; |
| --- | --- | --- |

62.

úgy véli, hogy a Lisszaboni Szerződés hatékony, összetett, működő rendszert határoz meg az Unió külképviseletére vonatkozóan és azt javasolja, hogy ezt az alábbi iránymutatások szerint tagolják:

—

az Európai Tanács elnöke képviseli az Uniót államfői vagy kormányfői szinten a KKBP-be tartozó kérdéseket illetően, nem rendelkezik azonban hatáskörrel politikai tárgyalások folytatására az Unió nevében, az ugyanis a Bizottság alelnökének (főképviselő) feladata; felkérhető azon különleges funkció betöltésére is, hogy az Európai Tanácsot képviselje bizonyos nemzetközi eseményeken;

| — | a Bizottság elnöke látja el az Unió legmagasabb szintű képviseletét az Unió külkapcsolatainak összességét vagy az Unió külső fellépésének hatálya alá tartozó konkrét ágazati politikákat (külkereskedelem stb.) illetően (kivéve a KKBP-be tartozó ügyeket); a Bizottság alelnöke (főképviselő) vagy az illetékes/megbízott biztos is betöltheti ezt a funkciót a Bizottság felügyelete alatt; |
| --- | --- |

—

a Bizottság elnöke látja el az Unió legmagasabb szintű képviseletét az Unió külkapcsolatainak összességét vagy az Unió külső fellépésének hatálya alá tartozó konkrét ágazati politikákat (külkereskedelem stb.) illetően (kivéve a KKBP-be tartozó ügyeket); a Bizottság alelnöke (főképviselő) vagy az illetékes/megbízott biztos is betöltheti ezt a funkciót a Bizottság felügyelete alatt;

| — | a Bizottság alelnöke (főképviselő) képviseli az Uniót miniszteri szinten vagy Unió általános külső fellépésével kapcsolatosan nemzetközi szervezetekben; a Külügyi Tanács elnökének külső képviseletét is ellátja; |
| --- | --- |

—

a Bizottság alelnöke (főképviselő) képviseli az Uniót miniszteri szinten vagy Unió általános külső fellépésével kapcsolatosan nemzetközi szervezetekben; a Külügyi Tanács elnökének külső képviseletét is ellátja;

| 63. | úgy véli, hogy az Általános Ügyek Tanácsa elnökét (nevezetesen az elnökséget betöltő tagállam miniszterelnökét) vagy a Tanács egy konkrét ágazati formációja elnökét többé nem kellene felkérni az Unió külső képviseletével kapcsolatos feladatok ellátására; |
| --- | --- |

63.

úgy véli, hogy az Általános Ügyek Tanácsa elnökét (nevezetesen az elnökséget betöltő tagállam miniszterelnökét) vagy a Tanács egy konkrét ágazati formációja elnökét többé nem kellene felkérni az Unió külső képviseletével kapcsolatos feladatok ellátására;

| 64. | kiemeli az Unió külső képviseletéből adódó különféle feladatok ellátásáért felelős különböző felek közötti koordináció és együttműködés fontosságát annak érdekében, hogy elkerülhetők legyenek a hatásköri konfliktusok, és biztosítható legyen az Unió külső koherenciája és ismertsége; |
| --- | --- |

64.

kiemeli az Unió külső képviseletéből adódó különféle feladatok ellátásáért felelős különböző felek közötti koordináció és együttműködés fontosságát annak érdekében, hogy elkerülhetők legyenek a hatásköri konfliktusok, és biztosítható legyen az Unió külső koherenciája és ismertsége;

*

* *

| 65. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és az Alkotmányügyi Bizottság jelentését a Tanácsnak és a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

65.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és az Alkotmányügyi Bizottság jelentését a Tanácsnak és a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0055.

(2)  A Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a Parlament új szerepéről és a Lisszaboni Szerződés végrehajtásával kapcsolatos felelősségeiről (Leinen-jelentés), P6_TA(2009)0373.

(3)  A Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása a Parlament eljárási szabályzatának általános felülvizsgálatáról P6_TA(2009)0359 és az eljárási szabályzat Lisszaboni Szerződésnek megfelelő kiigazításáról (A6-0277/2009) (Corbett-jelentés).

(4)  Az Európai Unióról szóló Szerződés 17. cikke (6) és (7) bekezdéséről szóló 11. sz. nyilatkozat.

(5)  Az Európai Unióról szóló Szerződés 15. cikke (5) és (6), 17. cikke (6) és (7) bekezdéséről szóló 6. sz. nyilatkozat

(6)  Ahogy az a Bizottság kijelölésről szóló nyilatkozatban is szerepel, az Európai Tanács következtetései, 2008. december 11. és 12.

(7)  Az „n” az „európai parlamenti választások évét” jelenti.

(8)  A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről (HL C 139., 2006.6.14., 1. o.).

(9)  A 2007–2013-as időszakra szóló pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról szóló, 2009. március 25-i állásfoglalás (Böge-jelentés), elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0174; és a Lisszaboni Szerződés pénzügyi vetületeiről szóló, 2009. május 7-i állásfoglalás (Guy-Quint-jelentés) P6_TA(2009)0374.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/94 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/94

---

2009. május 7., csütörtökAz Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti kapcsolatok fejlődése a Lisszaboni Szerződés fényében

P6_TA(2009)0388

Az Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a Lisszaboni Szerződés fényében az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti kapcsolatok fejlődéséről (2008/2120(INI))

2010/C 212 E/13

Az Európai Parlament,

tekintettel az Amszterdami Szerződéshez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyvre,

tekintettel az Amszterdami Szerződéshez csatolt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyvre,

tekintettel a Lisszaboni Szerződésre, különösen az Európai Unióról szóló szerződés 12. cikkére,

tekintettel a Lisszaboni Szerződéshez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyvre, különösen 9. cikkére,

tekintettel a Lisszaboni Szerződéshez csatolt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyvre,

tekintettel az európai integráció folyamán az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti kapcsolatokról szóló 2002. február 7-i állásfoglalásra (1),

tekintettel a közösségi ügyekben a kormányok és parlamentek közötti kapcsolatokról szóló, 2003. január 27-i iránymutatásokra (útmutató jellegű minimumszabványok) (a „koppenhágai parlamenti iránymutatások”) (2), amelyeket az Európai Unió parlamentjei közösségi és európai ügyekkel foglalkozó bizottságainak (COSAC) XXVIII. konferenciáján fogadtak el,

tekintettel az Európai Unióban a parlamentek közötti együttműködésről szóló, 2008. június 21-i iránymutatásokra (3),

tekintettel az XL COSAC találkozó 2008. november 4-i párizsi ülésének következtetéseire, különösen 1. pontjára,

tekintettel az ír parlament „Írország jövője az Európai Unióban” elnevezésű albizottságának 2008. novemberi jelentésére, és különösen az összefoglalás 29–37. bekezdésére, amelyben széles körűen szorgalmazzák a nemzeti kormányok mint a Tanács tagjai fölötti parlamenti ellenőrzés megerősítését,

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0133/2009),

| A. | mivel az Európai Parlament által a nemzeti parlamentekhez fűződő kapcsolatok tárgyában elfogadott legújabb állásfoglalás 2002-re nyúlik vissza, és ezért itt az idő az újraértékelésre, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament által a nemzeti parlamentekhez fűződő kapcsolatok tárgyában elfogadott legújabb állásfoglalás 2002-re nyúlik vissza, és ezért itt az idő az újraértékelésre,

| B. | mivel a polgárokat uniós szinten közvetlenül képviselik az Európai Parlamentben, a tagállamokat pedig a Tanácsban a kormányaik képviselik, amelyeket a nemzeti parlamentjeik demokratikusan felelősségre vonhatnak (lásd az EU-Szerződés 10. cikke (2) bekezdését a Lisszaboni Szerződésben szereplő változatban); az Európai Unió szükséges parlamentárissá tételének ezért két pilléren kell nyugodnia: egyrészt az Európai Parlament jogköreinek kibővítésén az Unió valamennyi határozata tekintetében, másrészt pedig a nemzeti parlamentek jogköreinek erősítésén mindenkori kormányaik vonatkozásában, |
| --- | --- |

B.

mivel a polgárokat uniós szinten közvetlenül képviselik az Európai Parlamentben, a tagállamokat pedig a Tanácsban a kormányaik képviselik, amelyeket a nemzeti parlamentjeik demokratikusan felelősségre vonhatnak (lásd az EU-Szerződés 10. cikke (2) bekezdését a Lisszaboni Szerződésben szereplő változatban); az Európai Unió szükséges parlamentárissá tételének ezért két pilléren kell nyugodnia: egyrészt az Európai Parlament jogköreinek kibővítésén az Unió valamennyi határozata tekintetében, másrészt pedig a nemzeti parlamentek jogköreinek erősítésén mindenkori kormányaik vonatkozásában,

| C. | mivel az Európai Konvent keretében kiváló együttműködés jött létre a nemzeti parlamenti képviselők és az európai parlamenti képviselők között, illetve ezek és a csatlakozó országok parlamenti képviselői között, |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Konvent keretében kiváló együttműködés jött létre a nemzeti parlamenti képviselők és az európai parlamenti képviselők között, illetve ezek és a csatlakozó országok parlamenti képviselői között,

| D. | mivel a mérlegelési időszakban bizonyos témák tekintetében a parlamentek konferenciájának megtartása jó gyakorlatnak bizonyult, következésképpen ezzel a gyakorlattal egy új konvent összehívásánál vagy hasonló alkalmakkor is élni lehetne, |
| --- | --- |

D.

mivel a mérlegelési időszakban bizonyos témák tekintetében a parlamentek konferenciájának megtartása jó gyakorlatnak bizonyult, következésképpen ezzel a gyakorlattal egy új konvent összehívásánál vagy hasonló alkalmakkor is élni lehetne,

| E. | mivel az elmúlt évek során javultak és sokoldalúbbá váltak az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti kapcsolatok, és egyre növekvő számú tevékenységre kerül sor mind a teljes parlamentek szintjén, mind pedig a parlamenti bizottságok szintjén, |
| --- | --- |

E.

mivel az elmúlt évek során javultak és sokoldalúbbá váltak az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti kapcsolatok, és egyre növekvő számú tevékenységre kerül sor mind a teljes parlamentek szintjén, mind pedig a parlamenti bizottságok szintjén,

| F. | mivel a kapcsolatok jövőbeni alakulásának figyelembe kell vennie a különféle létező gyakorlatok előnyeit és hátrányait, |
| --- | --- |

F.

mivel a kapcsolatok jövőbeni alakulásának figyelembe kell vennie a különféle létező gyakorlatok előnyeit és hátrányait,

| G. | mivel a Lisszaboni Szerződés keretében a nemzeti parlamenteknek – különösen a szubszidiaritás elvére tekintettel – adott új hatáskörök arra ösztönzik a parlamenteket, hogy korai szakaszban bekapcsolódjanak az uniós szintű politikák megfogalmazásának folyamatába, |
| --- | --- |

G.

mivel a Lisszaboni Szerződés keretében a nemzeti parlamenteknek – különösen a szubszidiaritás elvére tekintettel – adott új hatáskörök arra ösztönzik a parlamenteket, hogy korai szakaszban bekapcsolódjanak az uniós szintű politikák megfogalmazásának folyamatába,

| H. | mivel a parlamentek közötti együttműködés valamennyi formájának összhangban kell lennie két alapvető elvvel: a fokozott hatékonyság és a parlamenti demokratizálás elvével, |
| --- | --- |

H.

mivel a parlamentek közötti együttműködés valamennyi formájának összhangban kell lennie két alapvető elvvel: a fokozott hatékonyság és a parlamenti demokratizálás elvével,

| I. | mivel az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek elsődleges feladata és funkciója a jogalkotási döntéshozatalban való részvétel és a politikai döntések ellenőrzése nemzeti, illetve európai szinten; mivel ez nem teszi feleslegessé a közjó érdekében folytatott szoros együttműködést, különösen az uniós jog nemzeti jogba való átültetésének vonatkozásában, |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek elsődleges feladata és funkciója a jogalkotási döntéshozatalban való részvétel és a politikai döntések ellenőrzése nemzeti, illetve európai szinten; mivel ez nem teszi feleslegessé a közjó érdekében folytatott szoros együttműködést, különösen az uniós jog nemzeti jogba való átültetésének vonatkozásában,

| J. | mivel célszerű politikai iránymutatásokat kidolgozni, amelyek alapján az Európai Parlament képviselői és szervei meghatározhatják a nemzeti parlamentekhez fűződő kapcsolatokkal és a Lisszaboni Szerződés nemzeti parlamentekre vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásával összefüggő jövőbeni fellépést, |
| --- | --- |

J.

mivel célszerű politikai iránymutatásokat kidolgozni, amelyek alapján az Európai Parlament képviselői és szervei meghatározhatják a nemzeti parlamentekhez fűződő kapcsolatokkal és a Lisszaboni Szerződés nemzeti parlamentekre vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásával összefüggő jövőbeni fellépést,

A Lisszaboni Szerződés hozzájárulása a kapcsolatok fejlődéséhez

| 1. | üdvözli a Lisszaboni Szerződés – a „parlamentek szerződése” – alapján a nemzeti parlamenteket megillető kötelezettségeket és jogokat, amelyek növelik ezek szerepét az Európai Unió politikai folyamataiban; úgy véli, hogy ezek a jogok három kategóriára bonthatók: | Tájékoztatás az alábbiakról:






  — | a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség vonatkozásában folytatott politikák értékelése; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

üdvözli a Lisszaboni Szerződés – a „parlamentek szerződése” – alapján a nemzeti parlamenteket megillető kötelezettségeket és jogokat, amelyek növelik ezek szerepét az Európai Unió politikai folyamataiban; úgy véli, hogy ezek a jogok három kategóriára bonthatók:

Tájékoztatás az alábbiakról:

—

a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség vonatkozásában folytatott politikák értékelése;

| — | a belbiztonsági állandó bizottság eljárásai; |
| --- | --- |

—

a belbiztonsági állandó bizottság eljárásai;

| — | a Szerződések módosítására irányuló javaslatok; |
| --- | --- |

—

a Szerződések módosítására irányuló javaslatok;

| — | uniós tagság iránti kérelmek; |
| --- | --- |

—

uniós tagság iránti kérelmek;

| — | a Szerződés egyszerűsített felülvizsgálatai (hat hónappal korábban); |
| --- | --- |

—

a Szerződés egyszerűsített felülvizsgálatai (hat hónappal korábban);

| — | a Szerződést kiegészítő intézkedésekre irányuló javaslatok; |
| --- | --- |

—

a Szerződést kiegészítő intézkedésekre irányuló javaslatok;

| | Aktív részvétel az alábbiakban:






  — | az Unió megfelelő működése (általános rendelkezés); |
| --- | --- | --- |

Aktív részvétel az alábbiakban:

—

az Unió megfelelő működése (általános rendelkezés);

| — | az Europol és az Eurojust Európai Parlamenttel közös ellenőrzése; |
| --- | --- |

—

az Europol és az Eurojust Európai Parlamenttel közös ellenőrzése;

| — | a Szerződés változásaival foglalkozó konventek; |
| --- | --- |

—

a Szerződés változásaival foglalkozó konventek;

| | Tiltakozások az alábbiak ellen:






  — | a szubszidiaritás elvének nem megfelelő jogszabályok, a „sárga lap” és a „piros lap” eljárásán keresztül; |
| --- | --- | --- |

Tiltakozások az alábbiak ellen:

—

a szubszidiaritás elvének nem megfelelő jogszabályok, a „sárga lap” és a „piros lap” eljárásán keresztül;

| — | a Szerződés egyszerűsített eljárás keretében végrehajtott változtatásai; |
| --- | --- |

—

a Szerződés egyszerűsített eljárás keretében végrehajtott változtatásai;

| — | igazságügyi együttműködési intézkedések polgárjogi ügyekben (családjog); |
| --- | --- |

—

igazságügyi együttműködési intézkedések polgárjogi ügyekben (családjog);

| — | a szubszidiaritás elvének megsértése, kereset benyújtásával a Bíróságnál (ha a nemzeti jog megengedi); |
| --- | --- |

—

a szubszidiaritás elvének megsértése, kereset benyújtásával a Bíróságnál (ha a nemzeti jog megengedi);

Jelenlegi kapcsolatok

| 2. | elégedettséggel állapítja meg, hogy az elmúlt években kedvezően fejlődtek kapcsolatai a nemzeti parlamentekkel és a nemzeti parlamenti képviselőkkel – azonban ez még mindig nem éri el a megfelelő szintet –, különösen a közös tevékenységek következő formáin keresztül:






  — | közös parlamenti találkozók valamelyik bizottság feladatkörén túlmutató horizontális kérdésekben; |
| --- | --- | --- |

2.

elégedettséggel állapítja meg, hogy az elmúlt években kedvezően fejlődtek kapcsolatai a nemzeti parlamentekkel és a nemzeti parlamenti képviselőkkel – azonban ez még mindig nem éri el a megfelelő szintet –, különösen a közös tevékenységek következő formáin keresztül:

—

közös parlamenti találkozók valamelyik bizottság feladatkörén túlmutató horizontális kérdésekben;

| — | rendszeres vegyesbizottsági ülések félévente legalább kétszer; |
| --- | --- |

—

rendszeres vegyesbizottsági ülések félévente legalább kétszer;

| — | eseti parlamentközi ülések bizottsági szinten az Európai Parlament vagy a Tanács elnöki tisztjét betöltő tagállam parlamentjének kezdeményezésére; |
| --- | --- |

—

eseti parlamentközi ülések bizottsági szinten az Európai Parlament vagy a Tanács elnöki tisztjét betöltő tagállam parlamentjének kezdeményezésére;

| — | parlamentközi ülések a bizottsági elnökök szintjén; |
| --- | --- |

—

parlamentközi ülések a bizottsági elnökök szintjén;

| — | együttműködés a parlamenti elnökök szintjén az Európai Unió parlamenti elnökeinek konferenciáján belül; |
| --- | --- |

—

együttműködés a parlamenti elnökök szintjén az Európai Unió parlamenti elnökeinek konferenciáján belül;

| — | a nemzeti parlamenti képviselők látogatásai az Európai Parlamentbe a megfelelő szakbizottságok ülésein való részvétel céljából; |
| --- | --- |

—

a nemzeti parlamenti képviselők látogatásai az Európai Parlamentbe a megfelelő szakbizottságok ülésein való részvétel céljából;

| — | az európai szintű politikai csoportokon és pártokon belüli ülések, amelyeken a valamennyi tagállamból érkező politikusok találkoznak az Európai Parlament képviselőivel; |
| --- | --- |

—

az európai szintű politikai csoportokon és pártokon belüli ülések, amelyeken a valamennyi tagállamból érkező politikusok találkoznak az Európai Parlament képviselőivel;

Jövőbeni kapcsolatok

| 3. | véleménye szerint ki kell dolgozni az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti, a jogalkotást megelőző és azt követő párbeszéd új formáit; |
| --- | --- |

3.

véleménye szerint ki kell dolgozni az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti, a jogalkotást megelőző és azt követő párbeszéd új formáit;

| 4. | ösztönzi a nemzeti parlamenteket azon erőfeszítéseik fokozására, amelyek a nemzeti kormányok elszámoltatására irányulnak az uniós pénzeszközök elköltésének irányítása tekintetében; felkéri a nemzeti parlamenteket, hogy ellenőrizzék a nemzeti hatásvizsgálatok minőségét, valamint azt, hogy a nemzeti kormányok hogyan ültetik át az uniós jogszabályokat a nemzeti jogba és nemzeti, regionális és politikai szinten hogyan hajtják végre az uniós politikákat és finanszírozási programokat; kéri a nemzeti parlamenteket, hogy szigorúan kövessék nyomon a lisszaboni napirend nemzeti cselekvési terveiről szóló jelentéstételt; |
| --- | --- |

4.

ösztönzi a nemzeti parlamenteket azon erőfeszítéseik fokozására, amelyek a nemzeti kormányok elszámoltatására irányulnak az uniós pénzeszközök elköltésének irányítása tekintetében; felkéri a nemzeti parlamenteket, hogy ellenőrizzék a nemzeti hatásvizsgálatok minőségét, valamint azt, hogy a nemzeti kormányok hogyan ültetik át az uniós jogszabályokat a nemzeti jogba és nemzeti, regionális és politikai szinten hogyan hajtják végre az uniós politikákat és finanszírozási programokat; kéri a nemzeti parlamenteket, hogy szigorúan kövessék nyomon a lisszaboni napirend nemzeti cselekvési terveiről szóló jelentéstételt;

| 5. | helyénvalónak tartja, hogy támogatást nyújtson a nemzeti parlamenteknek a jogszabály-tervezetek általuk történő ellenőrzésében azoknak az uniós törvényhozók általi mérlegelése előtt, valamint a kormányaik hatékony ellenőrzésében a Tanácsban folytatott tevékenységeik során; |
| --- | --- |

5.

helyénvalónak tartja, hogy támogatást nyújtson a nemzeti parlamenteknek a jogszabály-tervezetek általuk történő ellenőrzésében azoknak az uniós törvényhozók általi mérlegelése előtt, valamint a kormányaik hatékony ellenőrzésében a Tanácsban folytatott tevékenységeik során;

| 6. | kijelenti, hogy a megfelelő szakbizottságok rendszeres kétoldalú vegyesbizottsági ülései és az Európai Parlament meghívása alapján tartott, bizottsági szintű, eseti parlamentközi ülések lehetővé teszik, hogy az aktuális vagy tervbe vett jogszabályokkal és politikai kezdeményezésekkel kapcsolatban korai szakaszban párbeszédre kerüljön sor, és ezeket ezért fenn kell tartani, és módszeresen a megfelelő bizottságok állandó hálózatává kell fejleszteni; úgy véli, hogy ezeket az üléseket eseti kétoldalú bizottsági ülések előzhetik meg vagy követhetik, amelyek a sajátos nemzeti problémákkal foglalkozhatnak; úgy véli továbbá, hogy a bizottsági elnökök konferenciáját meg lehetne bízni azzal, hogy a nemzeti parlamentekkel együttműködve kidolgozzanak és koordináljanak egy, a szakbizottságok tevékenységére irányuló programot; |
| --- | --- |

6.

kijelenti, hogy a megfelelő szakbizottságok rendszeres kétoldalú vegyesbizottsági ülései és az Európai Parlament meghívása alapján tartott, bizottsági szintű, eseti parlamentközi ülések lehetővé teszik, hogy az aktuális vagy tervbe vett jogszabályokkal és politikai kezdeményezésekkel kapcsolatban korai szakaszban párbeszédre kerüljön sor, és ezeket ezért fenn kell tartani, és módszeresen a megfelelő bizottságok állandó hálózatává kell fejleszteni; úgy véli, hogy ezeket az üléseket eseti kétoldalú bizottsági ülések előzhetik meg vagy követhetik, amelyek a sajátos nemzeti problémákkal foglalkozhatnak; úgy véli továbbá, hogy a bizottsági elnökök konferenciáját meg lehetne bízni azzal, hogy a nemzeti parlamentekkel együttműködve kidolgozzanak és koordináljanak egy, a szakbizottságok tevékenységére irányuló programot;

| 7. | megállapítja, hogy az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek szakbizottsági elnökeinek ülései – mint például a Külügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság elnökeinek ülései – a résztvevők korlátozott száma miatt az információ-megosztás és a véleménycsere eszközeiként is szolgálnak; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek szakbizottsági elnökeinek ülései – mint például a Külügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság elnökeinek ülései – a résztvevők korlátozott száma miatt az információ-megosztás és a véleménycsere eszközeiként is szolgálnak;

| 8. | az a véleménye, hogy a fent említettektől különböző együttműködési formák hatékonyan hozzájárulhatnának az európai politikai térség megteremtéséhez, és ezeket tovább kell fejleszteni, és változatosabbá kell tenni; |
| --- | --- |

8.

az a véleménye, hogy a fent említettektől különböző együttműködési formák hatékonyan hozzájárulhatnának az európai politikai térség megteremtéséhez, és ezeket tovább kell fejleszteni, és változatosabbá kell tenni;

| 9. | ebben az összefüggésben a nemzeti parlamentek szintjén üdvözölné az olyan újításokat, mint például ha feljogosítanák az európai parlamenti képviselőket arra, hogy évente egyszer felkérés alapján felszólaljanak a nemzeti parlamentek plenáris ülésein, hogy tanácsadói szerepben részt vegyenek az európai ügyekkel foglalkozó bizottságok ülésein, hogy részt vegyenek a szakbizottsági üléseken, ha ezek az Európai Unió vonatkozó jogszabályait vitatják meg, vagy hogy tanácsadói szerepben részt vegyenek a vonatkozó politikai csoportok ülésein; |
| --- | --- |

9.

ebben az összefüggésben a nemzeti parlamentek szintjén üdvözölné az olyan újításokat, mint például ha feljogosítanák az európai parlamenti képviselőket arra, hogy évente egyszer felkérés alapján felszólaljanak a nemzeti parlamentek plenáris ülésein, hogy tanácsadói szerepben részt vegyenek az európai ügyekkel foglalkozó bizottságok ülésein, hogy részt vegyenek a szakbizottsági üléseken, ha ezek az Európai Unió vonatkozó jogszabályait vitatják meg, vagy hogy tanácsadói szerepben részt vegyenek a vonatkozó politikai csoportok ülésein;

| 10. | ajánlja, hogy a szakbizottságok a nemzeti parlamentek megfelelő bizottságaival, az európai parlamenti előadókkal, valamint a nemzeti parlamentekben lévő tárgyalófeleikkel együtt tartandó ülések megszervezésére megfelelő költségvetést kapjanak, és ajánlja annak a lehetőségnek a megvizsgálását, hogy megteremtsék a nemzeti parlamenti és az európai parlamenti szakbizottságok előadói közötti videokonferenciák technikai feltételeit; |
| --- | --- |

10.

ajánlja, hogy a szakbizottságok a nemzeti parlamentek megfelelő bizottságaival, az európai parlamenti előadókkal, valamint a nemzeti parlamentekben lévő tárgyalófeleikkel együtt tartandó ülések megszervezésére megfelelő költségvetést kapjanak, és ajánlja annak a lehetőségnek a megvizsgálását, hogy megteremtsék a nemzeti parlamenti és az európai parlamenti szakbizottságok előadói közötti videokonferenciák technikai feltételeit;

| 11. | úgy véli, hogy a nemzeti parlamenteknek a Lisszaboni Szerződésben előírt, a szubszidiaritás elvének való megfeleléssel kapcsolatos megnövekedett hatáskörei lehetővé fogják tenni az európai jogalkotás korai szakaszban való befolyásolását és ellenőrzését, és hozzá fognak járulni az EU szintjén a jobb jogalkotáshoz, valamint a jogszabályok jobb koherenciájához; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a nemzeti parlamenteknek a Lisszaboni Szerződésben előírt, a szubszidiaritás elvének való megfeleléssel kapcsolatos megnövekedett hatáskörei lehetővé fogják tenni az európai jogalkotás korai szakaszban való befolyásolását és ellenőrzését, és hozzá fognak járulni az EU szintjén a jobb jogalkotáshoz, valamint a jogszabályok jobb koherenciájához;

| 12. | kijelenti, hogy a nemzeti parlamentek első alkalommal kaptak olyan meghatározott szerepet európai uniós ügyekben, amely elkülönül nemzeti kormányuk szerepétől, hozzájárul a szigorúbb demokratikus ellenőrzéshez, és közelebb viszi az Uniót a polgárokhoz; |
| --- | --- |

12.

kijelenti, hogy a nemzeti parlamentek első alkalommal kaptak olyan meghatározott szerepet európai uniós ügyekben, amely elkülönül nemzeti kormányuk szerepétől, hozzájárul a szigorúbb demokratikus ellenőrzéshez, és közelebb viszi az Uniót a polgárokhoz;

| 13. | emlékeztet arra, hogy a nemzeti parlamenteknek mindenekelőtt a vonatkozó alkotmányos szabályokkal és jogszabályokkal összhangban kell ellenőrzést gyakorolniuk a nemzeti kormányok felett; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy a nemzeti parlamenteknek mindenekelőtt a vonatkozó alkotmányos szabályokkal és jogszabályokkal összhangban kell ellenőrzést gyakorolniuk a nemzeti kormányok felett;

| 14. | kiemeli, hogy a nemzeti parlamentek az uniós jog átültetésének fontos szereplői, és hogy nagyon fontos lenne egy mechanizmus létrehozása e terület legjobb gyakorlatainak kicserélésére; |
| --- | --- |

14.

kiemeli, hogy a nemzeti parlamentek az uniós jog átültetésének fontos szereplői, és hogy nagyon fontos lenne egy mechanizmus létrehozása e terület legjobb gyakorlatainak kicserélésére;

| 15. | ezzel összefüggésben megállapítja, hogy az információk parlamentek közötti cseréjére szolgáló elektronikus platform, az IPEX honlap (4) létrehozása nagy előrelépést jelent, mivel az EU dokumentumainak nemzeti parlamenti, illetve európai parlamenti szinten történő ellenőrzésére és adott esetben azoknak a nemzeti jogba való, nemzeti parlamentek általi átültetésére valós időben kerülhet sor; ezért szükségesnek tartja ennek az Európai Parlament által technikailag létrehozott és irányított rendszernek a megfelelő finanszírozását; |
| --- | --- |

15.

ezzel összefüggésben megállapítja, hogy az információk parlamentek közötti cseréjére szolgáló elektronikus platform, az IPEX honlap (4) létrehozása nagy előrelépést jelent, mivel az EU dokumentumainak nemzeti parlamenti, illetve európai parlamenti szinten történő ellenőrzésére és adott esetben azoknak a nemzeti jogba való, nemzeti parlamentek általi átültetésére valós időben kerülhet sor; ezért szükségesnek tartja ennek az Európai Parlament által technikailag létrehozott és irányított rendszernek a megfelelő finanszírozását;

| 16. | tervbe veszi a nemzeti parlamentek és a Bizottság közötti, jogalkotás előtti párbeszéd módszeresebb nyomon követését (az úgynevezett „Barroso-kezdeményezés”) annak érdekében, hogy a jogalkotási folyamat korai szakaszában tájékoztatást kapjon a nemzeti parlamentek álláspontjáról; felszólítja a nemzeti parlamenteket, hogy az ennek keretében benyújtott álláspontokat ezzel egyidejűleg az Európai Parlament részére is juttassák el; |
| --- | --- |

16.

tervbe veszi a nemzeti parlamentek és a Bizottság közötti, jogalkotás előtti párbeszéd módszeresebb nyomon követését (az úgynevezett „Barroso-kezdeményezés”) annak érdekében, hogy a jogalkotási folyamat korai szakaszában tájékoztatást kapjon a nemzeti parlamentek álláspontjáról; felszólítja a nemzeti parlamenteket, hogy az ennek keretében benyújtott álláspontokat ezzel egyidejűleg az Európai Parlament részére is juttassák el;

| 17. | üdvözli azokat az eredményeket, amelyeket az utóbbi években értek el az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti együttműködés fejlesztése tekintetében a külpolitika, a biztonság és a védelem területén; |
| --- | --- |

17.

üdvözli azokat az eredményeket, amelyeket az utóbbi években értek el az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti együttműködés fejlesztése tekintetében a külpolitika, a biztonság és a védelem területén;

| 18. | elismeri, hogy a nemzeti parlamentek fontos szerepet játszanak a közös kül- és biztonságpolitikáról (KKBP) és európai biztonsági és védelmi politikáról (EBVP) folytatott nemzeti viták szereplőinek tájékoztatásában; |
| --- | --- |

18.

elismeri, hogy a nemzeti parlamentek fontos szerepet játszanak a közös kül- és biztonságpolitikáról (KKBP) és európai biztonsági és védelmi politikáról (EBVP) folytatott nemzeti viták szereplőinek tájékoztatásában;

| 19. | megismétli a KKBP-re és az EBVP-re vonatkozó pénzügyi intézkedések nem megfelelő parlamenti elszámoltathatóságával kapcsolatos aggodalmait, továbbá megállapítja, hogy ebből kifolyólag javítani kell az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti együttműködést az ilyen politikák valamennyi vonatkozása demokratikus ellenőrzésének elérése érdekében (5); |
| --- | --- |

19.

megismétli a KKBP-re és az EBVP-re vonatkozó pénzügyi intézkedések nem megfelelő parlamenti elszámoltathatóságával kapcsolatos aggodalmait, továbbá megállapítja, hogy ebből kifolyólag javítani kell az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti együttműködést az ilyen politikák valamennyi vonatkozása demokratikus ellenőrzésének elérése érdekében (5);

| 20. | az összehangoltság és a hatékonyság, valamint a kettős munkavégzés elkerülése érdekében kéri a Nyugat-európai Unió (NYEU) Parlamenti Közgyűlésének feloszlatását, amint a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével a NYEU teljes mértékben és végérvényesen az Európai Unió részévé válik; |
| --- | --- |

20.

az összehangoltság és a hatékonyság, valamint a kettős munkavégzés elkerülése érdekében kéri a Nyugat-európai Unió (NYEU) Parlamenti Közgyűlésének feloszlatását, amint a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével a NYEU teljes mértékben és végérvényesen az Európai Unió részévé válik;

A COSAC szerepe

| 21. | az a véleménye, hogy a COSAC jövőbeni politikai szerepét az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti szoros együttműködésben kell majd meghatározni, és hogy a COSAC-nak az Amszterdami Szerződéshez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyvvel összhangban továbbra is elsősorban a nemzeti kormányok ellenőrzésével kapcsolatos általános politikai kérdésekkel és legjobb gyakorlatokkal összefüggő információcsere és vita fórumának kell maradnia (6); úgy ítéli meg, hogy az információknak és a vitának másodsorban a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térséggel összefüggő jogalkotási tevékenységekre és a szubszidiaritás elvének európai uniós szinten történő tiszteletben tartására kell összpontosulnia; |
| --- | --- |

21.

az a véleménye, hogy a COSAC jövőbeni politikai szerepét az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti szoros együttműködésben kell majd meghatározni, és hogy a COSAC-nak az Amszterdami Szerződéshez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyvvel összhangban továbbra is elsősorban a nemzeti kormányok ellenőrzésével kapcsolatos általános politikai kérdésekkel és legjobb gyakorlatokkal összefüggő információcsere és vita fórumának kell maradnia (6); úgy ítéli meg, hogy az információknak és a vitának másodsorban a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térséggel összefüggő jogalkotási tevékenységekre és a szubszidiaritás elvének európai uniós szinten történő tiszteletben tartására kell összpontosulnia;

| 22. | határozott szándéka, hogy teljes mértékben betölti szerepét, teljesíti feladatait a COSAC működésével kapcsolatban, és továbbra is technikai támogatást nyújt a COSAC titkárságának és a nemzeti parlamentek képviselőinek; |
| --- | --- |

22.

határozott szándéka, hogy teljes mértékben betölti szerepét, teljesíti feladatait a COSAC működésével kapcsolatban, és továbbra is technikai támogatást nyújt a COSAC titkárságának és a nemzeti parlamentek képviselőinek;

| 23. | emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek COSAC-on belüli tevékenységeinek kiegészítő jellegűeknek kell lenniük, és ezeket kívülről nem szabad töredezetté tenni vagy ezekkel visszaélni; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek COSAC-on belüli tevékenységeinek kiegészítő jellegűeknek kell lenniük, és ezeket kívülről nem szabad töredezetté tenni vagy ezekkel visszaélni;

| 24. | úgy véli, hogy szakbizottságait erőteljesebben be kell vonni a COSAC üléseinek előkészítésébe és az ottani képviseletbe; úgy véli, hogy küldöttségét az Alkotmányügyi Bizottság elnökének kell vezetnie, és ennek a kérdéses COSAC-ülés napirendjén szereplő pontokkal foglalkozó szakbizottságok elnökeiből és előadóiból kell állnia; kívánatosnak tartja, hogy az elnökök konferenciáját, illetve a képviselőket minden ülés után tájékoztassák a COSAC-ülések lefolyásáról és eredményeiről; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy szakbizottságait erőteljesebben be kell vonni a COSAC üléseinek előkészítésébe és az ottani képviseletbe; úgy véli, hogy küldöttségét az Alkotmányügyi Bizottság elnökének kell vezetnie, és ennek a kérdéses COSAC-ülés napirendjén szereplő pontokkal foglalkozó szakbizottságok elnökeiből és előadóiból kell állnia; kívánatosnak tartja, hogy az elnökök konferenciáját, illetve a képviselőket minden ülés után tájékoztassák a COSAC-ülések lefolyásáról és eredményeiről;

*

* *

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

25.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Az Alkotmányügyi Bizottság A5-0023/2002 sz. jelentése (a Napolitano jelentés) alapján elfogadva (HL C 284. E, 2002.11.21., 322. o.).

(2)  HL C 154., 2003.7.2., 1. o.

(3)  Az Európai Unió parlamenti elnökei konferenciájának 2008. június 20–21-i, lisszaboni ülésén elfogadott felülvizsgált változat.

(4)  IPEX: Interparliamentary EU Information Exchange (EU Interparlamentáris Elektronikus Információcsere), hivatalosan 2006 júliusától működik.

(5)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (HL C 139., 2006.6.14., 1. o.) és az Európai Unióról szóló szerződés 28. cikkének (3) bekezdése.

(6)  Lásd a kormányok és parlamentek közötti, közösségi ügyekkel összefüggő kapcsolatokra vonatkozó fent említett iránymutatásokat (útmutató jellegű minimumszabványok).

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/99 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/99

---

2009. május 7., csütörtökAz állampolgári kezdeményezések végrehajtása

P6_TA(2009)0389

Az Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása, a Bizottsághoz intézett arra vonatkozó felkéréssel, hogy nyújtson be a polgári kezdeményezés megvalósításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (2008/2169(INI))

2010/C 212 E/14

Az Európai Parlament,

tekintettel az EK-Szerződés 192. cikkének második bekezdésére,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Közösséget létrehozó szerződés módosításáról szóló Lisszaboni Szerződésre, amelyet 2007. december 13-án írtak alá Lisszabonban,

tekintettel az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződésre (1),

tekintettel a Lisszaboni Szerződésről szóló, 2008. február 20-i állásfoglalására (2),

tekintettel „A mérlegelés időszaka: az Európai Unióról folytatott vita értékelésének szerkezete, témái és kerete” című, 2006. január 19-i állásfoglalására (3),

tekintettel eljárási szabályzata 39. és 45. cikkére,

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményére (A6-0043/2009),

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés bevezeti a polgári kezdeményezést, amelynek értelmében legalább egymillió uniós polgár, akik egyben a tagállamok egy jelentős számának állampolgárai, kezdeményezheti, hogy a Bizottság – hatáskörén belül – terjesszen elő megfelelő javaslatot azokban az ügyekben, amelyekben a polgárok megítélése szerint a Szerződések végrehajtásához uniós jogi aktus elfogadására van szükség – EU-Szerződés, 11. cikk, (4) bekezdés, Lisszaboni Szerződés szerinti változat (EUSZ); |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés bevezeti a polgári kezdeményezést, amelynek értelmében legalább egymillió uniós polgár, akik egyben a tagállamok egy jelentős számának állampolgárai, kezdeményezheti, hogy a Bizottság – hatáskörén belül – terjesszen elő megfelelő javaslatot azokban az ügyekben, amelyekben a polgárok megítélése szerint a Szerződések végrehajtásához uniós jogi aktus elfogadására van szükség – EU-Szerződés, 11. cikk, (4) bekezdés, Lisszaboni Szerződés szerinti változat (EUSZ);

| B. | mivel ezáltal egymillió uniós polgár ugyanolyan – a Bizottsághoz intézett, jogalkotási javaslat előterjesztésére irányuló – felkéréshez való jogot fog kapni, mint amilyennel a Tanács az Európai Közösségek 1957. évi megalapítása óta (eredetileg az EGK-Szerződés 152. cikke, jelenleg az EK-Szerződés [EKSZ] 208. cikke, a jövőben az Európai Unió működéséről szóló szerződés [EUMSZ] 241. cikke) és az Európai Parlament a Maastrichti Szerződés 1993. évi hatálybalépése óta (jelenleg az EKSZ 192. cikke, a jövőben az EUMSZ 225. cikke) rendelkezik; |
| --- | --- |

B.

mivel ezáltal egymillió uniós polgár ugyanolyan – a Bizottsághoz intézett, jogalkotási javaslat előterjesztésére irányuló – felkéréshez való jogot fog kapni, mint amilyennel a Tanács az Európai Közösségek 1957. évi megalapítása óta (eredetileg az EGK-Szerződés 152. cikke, jelenleg az EK-Szerződés [EKSZ] 208. cikke, a jövőben az Európai Unió működéséről szóló szerződés [EUMSZ] 241. cikke) és az Európai Parlament a Maastrichti Szerződés 1993. évi hatálybalépése óta (jelenleg az EKSZ 192. cikke, a jövőben az EUMSZ 225. cikke) rendelkezik;

| C. | mivel a polgárok az Európai Unió szuverén jogai gyakorlásának közvetlen részeseivé válnak azáltal, hogy első alkalommal vonják be őket az európai jogalkotási javaslatok kezdeményezésébe; |
| --- | --- |

C.

mivel a polgárok az Európai Unió szuverén jogai gyakorlásának közvetlen részeseivé válnak azáltal, hogy első alkalommal vonják be őket az európai jogalkotási javaslatok kezdeményezésébe;

| D. | mivel az EUSZ 11. cikke (4) bekezdése, mint az Unió demokratikus életében való részvételre vonatkozó jogból (EUSZ, 10. cikk, (3) bekezdés) eredő rendelkezés célja a polgári kezdeményezésben való részvételhez való egyéni jog megalapozása; |
| --- | --- |

D.

mivel az EUSZ 11. cikke (4) bekezdése, mint az Unió demokratikus életében való részvételre vonatkozó jogból (EUSZ, 10. cikk, (3) bekezdés) eredő rendelkezés célja a polgári kezdeményezésben való részvételhez való egyéni jog megalapozása;

| E. | mivel a kezdeményezési jog gyakran összekeveredik a petíciós joggal; mivel szükséges biztosítani, hogy a polgárok teljes mértékben tisztában legyenek e két jog közötti különbséggel, különösen azért, mert a petíciós jog az Európai Parlament, a polgári kezdeményezés pedig a Bizottság felé irányul; |
| --- | --- |

E.

mivel a kezdeményezési jog gyakran összekeveredik a petíciós joggal; mivel szükséges biztosítani, hogy a polgárok teljes mértékben tisztában legyenek e két jog közötti különbséggel, különösen azért, mert a petíciós jog az Európai Parlament, a polgári kezdeményezés pedig a Bizottság felé irányul;

| F. | mivel az uniós intézmények és a tagállamok kötelesek megteremteni az uniós polgárok részvételhez való joga zökkenőmentes, átlátható és hatékony gyakorlásának feltételeit; |
| --- | --- |

F.

mivel az uniós intézmények és a tagállamok kötelesek megteremteni az uniós polgárok részvételhez való joga zökkenőmentes, átlátható és hatékony gyakorlásának feltételeit;

| G. | mivel a polgári kezdeményezésekre alkalmazandó eljárásokra és feltételekre vonatkozó rendelkezéseket – ideértve azt is, hogy a kezdeményezésnek legkevesebb hány tagállam polgáraitól kell származnia – a Parlament és a Tanács a megfelelő jogalkotási eljárásnak megfelelően, rendeletben állapítja meg (EUMSZ. 24. cikk, (1) bekezdés); |
| --- | --- |

G.

mivel a polgári kezdeményezésekre alkalmazandó eljárásokra és feltételekre vonatkozó rendelkezéseket – ideértve azt is, hogy a kezdeményezésnek legkevesebb hány tagállam polgáraitól kell származnia – a Parlament és a Tanács a megfelelő jogalkotási eljárásnak megfelelően, rendeletben állapítja meg (EUMSZ. 24. cikk, (1) bekezdés);

| H. | mivel az említett rendelet meghozatala és végrehajtása során különösen az egyenlőséghez, a jó ügyintézéshez és a jogi védelemhez való alapvető jogokat kell biztosítani; |
| --- | --- |

H.

mivel az említett rendelet meghozatala és végrehajtása során különösen az egyenlőséghez, a jó ügyintézéshez és a jogi védelemhez való alapvető jogokat kell biztosítani;

| I. | mivel az alatt, hogy „a kezdeményezésnek legkevesebb hány tagállam polgáraitól kell származnia” (EUMSZ, 24. cikk, első albekezdés) a „tagállamok jelentős számát” (EUSZ, 11. cikk, (4) bekezdés) kell érteni; |
| --- | --- |

I.

mivel az alatt, hogy „a kezdeményezésnek legkevesebb hány tagállam polgáraitól kell származnia” (EUMSZ, 24. cikk, első albekezdés) a „tagállamok jelentős számát” (EUSZ, 11. cikk, (4) bekezdés) kell érteni;

| J. | mivel a tagállamok minimális számának meghatározása nem lehet önkényes, hanem a rendelet céljához kell igazodnia és a Szerződés más rendelkezéseire való hivatkozással kell értelmezni, az értékelési ellentmondások elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

J.

mivel a tagállamok minimális számának meghatározása nem lehet önkényes, hanem a rendelet céljához kell igazodnia és a Szerződés más rendelkezéseire való hivatkozással kell értelmezni, az értékelési ellentmondások elkerülése érdekében;

| K. | mivel a rendelet célja annak biztosítása, hogy az európai jogalkotási eljárás kiindulási pontját ne külön nemzeti érdekek, hanem közös európai érdekek határozzák meg; |
| --- | --- |

K.

mivel a rendelet célja annak biztosítása, hogy az európai jogalkotási eljárás kiindulási pontját ne külön nemzeti érdekek, hanem közös európai érdekek határozzák meg;

| L. | mivel az EUMSZ 76. cikke utal arra, hogy a tagállamok egynegyedének kezdeményezésére létrejött jogalkotási javaslat a közös európai érdekek megfelelő figyelembevételének vélelmét foglalja magában; mivel ezáltal egy ilyen minimum számot kikezdhetetlennek lehet tekinteni; |
| --- | --- |

L.

mivel az EUMSZ 76. cikke utal arra, hogy a tagállamok egynegyedének kezdeményezésére létrejött jogalkotási javaslat a közös európai érdekek megfelelő figyelembevételének vélelmét foglalja magában; mivel ezáltal egy ilyen minimum számot kikezdhetetlennek lehet tekinteni;

| M. | mivel a rendelet célja csak akkor teljesül, ha a valamennyi fenti tagállamból érkező támogató nyilatkozatoknak egy minimális számához kötik; |
| --- | --- |

M.

mivel a rendelet célja csak akkor teljesül, ha a valamennyi fenti tagállamból érkező támogató nyilatkozatoknak egy minimális számához kötik;

| N. | mivel az EUSZ 11. cikkének (4) bekezdéséből, amely egymillió uniós polgárt határoz meg a mintegy 500 millió embert számláló uniós lakosságból, következtetni lehet arra, hogy a lakosság 1/500 része reprezentatívnak tekintendő; |
| --- | --- |

N.

mivel az EUSZ 11. cikkének (4) bekezdéséből, amely egymillió uniós polgárt határoz meg a mintegy 500 millió embert számláló uniós lakosságból, következtetni lehet arra, hogy a lakosság 1/500 része reprezentatívnak tekintendő;

| O. | mivel az EUSZ 11. cikkének (4) bekezdése az összes uniós polgárra vonatkozik; |
| --- | --- |

O.

mivel az EUSZ 11. cikkének (4) bekezdése az összes uniós polgárra vonatkozik;

| P. | mivel azonban a demokratikus részvételhez való jog bármilyen korlátozásának és az életkor alapján történő bármilyen nem egyenlő elbánásnak összhangban kell állnia az arányosság elvével; |
| --- | --- |

P.

mivel azonban a demokratikus részvételhez való jog bármilyen korlátozásának és az életkor alapján történő bármilyen nem egyenlő elbánásnak összhangban kell állnia az arányosság elvével;

| Q. | mivel ezen kívül el kell kerülni az ellentmondó értelmezéseket, amelyek például akkor adódnának, ha az európai parlamenti választásokon való részvétel alsó korhatára alacsonyabb lenne, mint a polgári kezdeményezésben való részvétel alsó korhatára; |
| --- | --- |

Q.

mivel ezen kívül el kell kerülni az ellentmondó értelmezéseket, amelyek például akkor adódnának, ha az európai parlamenti választásokon való részvétel alsó korhatára alacsonyabb lenne, mint a polgári kezdeményezésben való részvétel alsó korhatára;

| R. | mivel a sikeres polgári kezdeményezések kötelezik a Bizottságot, hogy foglalkozzon a törekvésükkel, és hozzon határozatot arról, hogy előterjeszt-e megfelelő jogalkotási javaslatot, és ha igen, milyen terjedelemben; |
| --- | --- |

R.

mivel a sikeres polgári kezdeményezések kötelezik a Bizottságot, hogy foglalkozzon a törekvésükkel, és hozzon határozatot arról, hogy előterjeszt-e megfelelő jogalkotási javaslatot, és ha igen, milyen terjedelemben;

| S. | mivel a kezdeményezéseknek lehetőség szerint egy vagy több megfelelő jogalapra kellene hivatkozniuk a Bizottság által benyújtandó jogszabályi javaslat tekintetében; |
| --- | --- |

S.

mivel a kezdeményezéseknek lehetőség szerint egy vagy több megfelelő jogalapra kellene hivatkozniuk a Bizottság által benyújtandó jogszabályi javaslat tekintetében;

| T. | mivel a polgári kezdeményezések csak akkor léphetnek előre, ha elfogadhatóak az alábbiak tekintetében:






  — | tartalmazzák a Bizottság arra történő felhívását, hogy terjesszen elő uniós jogalkotási javaslatot, |
| --- | --- | --- |

T.

mivel a polgári kezdeményezések csak akkor léphetnek előre, ha elfogadhatóak az alábbiak tekintetében:

—

tartalmazzák a Bizottság arra történő felhívását, hogy terjesszen elő uniós jogalkotási javaslatot,

| — | az érintett területeken az Unió jogalkotási hatáskörrel, a Bizottság pedig javaslattételi joggal rendelkezik, és |
| --- | --- |

—

az érintett területeken az Unió jogalkotási hatáskörrel, a Bizottság pedig javaslattételi joggal rendelkezik, és

| — | a kért jogszabály nyilvánvalóan nem ellentétes az Unióban alkalmazott általános jogelvekkel; |
| --- | --- |

—

a kért jogszabály nyilvánvalóan nem ellentétes az Unióban alkalmazott általános jogelvekkel;

| U. | mivel a polgári kezdeményezés akkor sikeres, ha a fentiek értelmében elfogadható és ha abban az értelemben reprezentatív, hogy legalább egymillió uniós polgár támogatja, akik jelentős számú tagállam állampolgárai, |
| --- | --- |

U.

mivel a polgári kezdeményezés akkor sikeres, ha a fentiek értelmében elfogadható és ha abban az értelemben reprezentatív, hogy legalább egymillió uniós polgár támogatja, akik jelentős számú tagállam állampolgárai,

| V. | mivel a Bizottság feladata annak megvizsgálása, hogy a sikeres polgári kezdeményezés feltételei teljesülnek-e; |
| --- | --- |

V.

mivel a Bizottság feladata annak megvizsgálása, hogy a sikeres polgári kezdeményezés feltételei teljesülnek-e;

| W. | mivel a polgári kezdeményezés megszervezéséhez még a támogató nyilatkozatok begyűjtése előtt kívánatos jogi bizonyságot szerezni a polgári kezdeményezés elfogadhatóságáról; |
| --- | --- |

W.

mivel a polgári kezdeményezés megszervezéséhez még a támogató nyilatkozatok begyűjtése előtt kívánatos jogi bizonyságot szerezni a polgári kezdeményezés elfogadhatóságáról;

| X. | mivel a támogató nyilatkozatok hitelességének vizsgálatát nem végezheti el a Bizottság, és ezért ezt a feladatot a tagállamoknak kell vállalniuk; mivel azonban a tagállamok kötelezettségei e tekintetben csak az EUSZ 11. cikke (4) bekezdésének hatálya alá tartozó kezdeményezésekre vonatkoznak, és semmilyen körülmények között nem vonatkoznak a fent említett indokok alapján elfogadhatatlan kezdeményezésekre; mivel a tagállamoknak még a támogató nyilatkozatok begyűjtése előtt kívánatos jogi bizonyságot szerezni a polgári kezdeményezés elfogadhatóságáról; |
| --- | --- |

X.

mivel a támogató nyilatkozatok hitelességének vizsgálatát nem végezheti el a Bizottság, és ezért ezt a feladatot a tagállamoknak kell vállalniuk; mivel azonban a tagállamok kötelezettségei e tekintetben csak az EUSZ 11. cikke (4) bekezdésének hatálya alá tartozó kezdeményezésekre vonatkoznak, és semmilyen körülmények között nem vonatkoznak a fent említett indokok alapján elfogadhatatlan kezdeményezésekre; mivel a tagállamoknak még a támogató nyilatkozatok begyűjtése előtt kívánatos jogi bizonyságot szerezni a polgári kezdeményezés elfogadhatóságáról;

| Y. | mivel a polgári kezdeményezés Bizottság általi elfogadhatóságának vizsgálata azonban kizárólag a fent említett jogi indokokra korlátozódik és semmilyen esetben nem vehet figyelembe politikai szempontokat; mivel ez biztosítja, hogy a Bizottság egymaga nem dönthet szabadon politikai megfontolások alapján arról, hogy egy polgári kezdeményezés elfogadható-e vagy sem; |
| --- | --- |

Y.

mivel a polgári kezdeményezés Bizottság általi elfogadhatóságának vizsgálata azonban kizárólag a fent említett jogi indokokra korlátozódik és semmilyen esetben nem vehet figyelembe politikai szempontokat; mivel ez biztosítja, hogy a Bizottság egymaga nem dönthet szabadon politikai megfontolások alapján arról, hogy egy polgári kezdeményezés elfogadható-e vagy sem;

| Z. | mivel célszerűnek tűnik a polgári kezdeményezés eljárásának a következő öt szakaszra történő bontása:






  — | a kezdeményezés bejelentése, |
| --- | --- | --- |

Z.

mivel célszerűnek tűnik a polgári kezdeményezés eljárásának a következő öt szakaszra történő bontása:

—

a kezdeményezés bejelentése,

| — | támogató nyilatkozatok gyűjtése, |
| --- | --- |

—

támogató nyilatkozatok gyűjtése,

| — | a kezdeményezés benyújtása, |
| --- | --- |

—

a kezdeményezés benyújtása,

| — | a Bizottság állásfoglalása, |
| --- | --- |

—

a Bizottság állásfoglalása,

| — | annak vizsgálata, hogy a kért jogszabály összhangban van-e a Szerződésekkel; |
| --- | --- |

—

annak vizsgálata, hogy a kért jogszabály összhangban van-e a Szerződésekkel;

| AA. | mivel a polgári kezdeményezés a nyilvánosság szuverén hatalmának a jogalkotás terén való gyakorlása, és ezért vonatkozik rá az átláthatóság elve; mivel ez azt jelenti, hogy a polgári kezdeményezés szervezőinek nyilvánosan fel kell vállalniuk az elszámoltathatóságot a finanszírozás, beleértve a finanszírozás forrásai tekintetében; |
| --- | --- |

AA.

mivel a polgári kezdeményezés a nyilvánosság szuverén hatalmának a jogalkotás terén való gyakorlása, és ezért vonatkozik rá az átláthatóság elve; mivel ez azt jelenti, hogy a polgári kezdeményezés szervezőinek nyilvánosan fel kell vállalniuk az elszámoltathatóságot a finanszírozás, beleértve a finanszírozás forrásai tekintetében;

| AB. | mivel a polgári kezdeményezés eljárásának ellenőrzése a Parlament politikai feladata; |
| --- | --- |

AB.

mivel a polgári kezdeményezés eljárásának ellenőrzése a Parlament politikai feladata;

| AC. | mivel ez a feladat a polgári kezdeményezésről szóló rendelet végrehajtását érinti, valamint a Bizottság politikai állásfoglalását a polgári kezdeményezésben benyújtott felhívás vonatkozásában; |
| --- | --- |

AC.

mivel ez a feladat a polgári kezdeményezésről szóló rendelet végrehajtását érinti, valamint a Bizottság politikai állásfoglalását a polgári kezdeményezésben benyújtott felhívás vonatkozásában;

| AD. | mivel fontos biztosítani a polgári kezdeményezésben a Bizottságnak benyújtott felkérés és az Európai Parlament demokratikusan jóváhagyott prioritásai és javaslatai közötti összeegyeztethetőséget; |
| --- | --- |

AD.

mivel fontos biztosítani a polgári kezdeményezésben a Bizottságnak benyújtott felkérés és az Európai Parlament demokratikusan jóváhagyott prioritásai és javaslatai közötti összeegyeztethetőséget;

| 1. | kéri a Bizottságot, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után haladéktalanul terjesszen elő az Európai Unió működéséről szóló szerződés 24. cikkén alapuló, a polgári kezdeményezésről szóló rendeletre vonatkozó javaslatot; |
| --- | --- |

1.

kéri a Bizottságot, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után haladéktalanul terjesszen elő az Európai Unió működéséről szóló szerződés 24. cikkén alapuló, a polgári kezdeményezésről szóló rendeletre vonatkozó javaslatot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek során az ezen állásfoglalás mellékletében ismertetett ajánlásokat megfelelően vegye figyelembe; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek során az ezen állásfoglalás mellékletében ismertetett ajánlásokat megfelelően vegye figyelembe;

| 3. | felszólít, hogy a rendelet legyen egyértelmű, egyszerű és felhasználóbarát, és tartalmazza a polgári kezdeményezés meghatározásával kapcsolatos gyakorlati elemeket annak érdekében, hogy azt ne lehessen összetéveszteni a petíciós joggal; |
| --- | --- |

3.

felszólít, hogy a rendelet legyen egyértelmű, egyszerű és felhasználóbarát, és tartalmazza a polgári kezdeményezés meghatározásával kapcsolatos gyakorlati elemeket annak érdekében, hogy azt ne lehessen összetéveszteni a petíciós joggal;

| 4. | megvizsgálja, az említett rendelet elfogadását követően azonnal, a polgári kezdeményezés ellenőrzésére irányuló hatékony rendszer létrehozását; |
| --- | --- |

4.

megvizsgálja, az említett rendelet elfogadását követően azonnal, a polgári kezdeményezés ellenőrzésére irányuló hatékony rendszer létrehozását;

*

* *

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 310., 2004.12.16., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0055.

(3)  HL C 287. E, 2006.11.24., 306. o.

---

2009. május 7., csütörtökMELLÉKLET

AJÁNLÁSOK A POLGÁRI KEZDEMÉNYEZÉSEKRE ALKALMAZANDÓ ELJÁRÁSOKRÓL ÉS FELTÉTELEKRŐL SZÓLÓ EURÓPAI PARLAMENTI ÉS TANÁCSI RENDELETRE IRÁNYULÓ BIZOTTSÁGI JAVASLATHOZ

A tagállamok minimális számának megállapítása

| 1. | A polgári kezdeményezésben részt vevő uniós polgároknak a tagállamok legalább egynegyedéből kell kikerülniük. |
| --- | --- |

1.

A polgári kezdeményezésben részt vevő uniós polgároknak a tagállamok legalább egynegyedéből kell kikerülniük.

| 2. | Ez a követelmény csak akkor teljesül, ha az érintett tagállamok mindegyikében a lakosság legalább 1/500 része támogatja a kezdeményezést. |
| --- | --- |

2.

Ez a követelmény csak akkor teljesül, ha az érintett tagállamok mindegyikében a lakosság legalább 1/500 része támogatja a kezdeményezést.

A résztvevők alsó korhatárának meghatározása

| 3. | Valamennyi, tagállama jogszabályaival összhangban választásra jogosult uniós polgár részt vehet egy polgári kezdeményezésben. |
| --- | --- |

3.

Valamennyi, tagállama jogszabályaival összhangban választásra jogosult uniós polgár részt vehet egy polgári kezdeményezésben.

Az eljárás kialakítása

| 4. | A polgári kezdeményezés eljárása az alábbi öt szakaszt foglalja magában:






  — | a kezdeményezés bejelentése, |
| --- | --- | --- |

4.

A polgári kezdeményezés eljárása az alábbi öt szakaszt foglalja magában:

—

a kezdeményezés bejelentése,

| — | támogató nyilatkozatok gyűjtése, |
| --- | --- |

—

támogató nyilatkozatok gyűjtése,

| — | a kezdeményezés benyújtása, |
| --- | --- |

—

a kezdeményezés benyújtása,

| — | a Bizottság állásfoglalása, |
| --- | --- |

—

a Bizottság állásfoglalása,

| — | annak vizsgálata, hogy a kért jogszabály összhangban van-e a Szerződésekkel. |
| --- | --- |

—

annak vizsgálata, hogy a kért jogszabály összhangban van-e a Szerződésekkel.

| 5. | A polgári kezdeményezés első szakasza azzal kezdődik, hogy a szervezők a polgári kezdeményezést bejelentik a Bizottságnak, és azzal zárul, hogy a Bizottság hivatalos döntést hoz a polgári kezdeményezés bejelentésének sikerességéről. E szakaszt az alábbiak jellemzik:






  a) | A polgári kezdeményezést a szervezőknek szabályszerűen be kell jelenteniük a Bizottságnak. A bejelentésnél meg kell adni valamennyi szervező nevét, születési idejét, állampolgárságát és lakcímét, valamint a polgári kezdeményezés szó szerinti szövegét az Európai Unió valamely hivatalos nyelvén. |
| --- | --- | --- |

5.

A polgári kezdeményezés első szakasza azzal kezdődik, hogy a szervezők a polgári kezdeményezést bejelentik a Bizottságnak, és azzal zárul, hogy a Bizottság hivatalos döntést hoz a polgári kezdeményezés bejelentésének sikerességéről. E szakaszt az alábbiak jellemzik:

a)

A polgári kezdeményezést a szervezőknek szabályszerűen be kell jelenteniük a Bizottságnak. A bejelentésnél meg kell adni valamennyi szervező nevét, születési idejét, állampolgárságát és lakcímét, valamint a polgári kezdeményezés szó szerinti szövegét az Európai Unió valamely hivatalos nyelvén.

| b) | A Bizottság megvizsgálja, hogy a bejelentett polgári kezdeményezés formailag elfogadható-e. A polgári kezdeményezés formailag elfogadható, amennyiben megfelel a következő négy feltételnek:






  — | tartalmazza a Bizottság felkérését arra, hogy az Uniónak javaslatot tegyen egy jogi aktus elfogadására, |
| --- | --- | --- |

b)

A Bizottság megvizsgálja, hogy a bejelentett polgári kezdeményezés formailag elfogadható-e. A polgári kezdeményezés formailag elfogadható, amennyiben megfelel a következő négy feltételnek:

—

tartalmazza a Bizottság felkérését arra, hogy az Uniónak javaslatot tegyen egy jogi aktus elfogadására,

| — | az Unió az Unió alapját képező Szerződések értelmében hatáskörrel rendelkezik egy ilyen jogi aktus elfogadására, |
| --- | --- |

—

az Unió az Unió alapját képező Szerződések értelmében hatáskörrel rendelkezik egy ilyen jogi aktus elfogadására,

| — | a Bizottság az Unió alapját képező szerződés értelmében hatáskörrel rendelkezik arra vonatkozóan, hogy javaslatot terjesszen be egy ilyen jogi aktusra, |
| --- | --- |

—

a Bizottság az Unió alapját képező szerződés értelmében hatáskörrel rendelkezik arra vonatkozóan, hogy javaslatot terjesszen be egy ilyen jogi aktusra,

| — | a kért jogszabály nyilvánvalóan nem ellentétes az Unióban alkalmazott általános jogelvekkel. |
| --- | --- |

—

a kért jogszabály nyilvánvalóan nem ellentétes az Unióban alkalmazott általános jogelvekkel.

A Bizottság a szervezőknek biztosítja az Európai Unió alapjogi chartájának 41. cikke szerinti segítséget annak biztosítása végett, hogy a bejelentett kezdeményezések elfogadhatóak legyenek. Emellett a Bizottság tájékoztatja a polgári kezdeményezés szervezőit az érintett polgári kezdeményezés tárgyára vonatkozó jelenlegi és tervezett jogszabálytervezetekről és azokról az ugyanezen, vagy részben azonos tárgyban már sikeresen benyújtott polgári kezdeményezésekről.

| c) | A polgári kezdeményezés benyújtásától számított két hónapon belül a Bizottság köteles határozni a kezdeményezés elfogadhatóságáról és nyilvántartásba vételéről. A nyilvántartásba vétel csak jogi indokkal utasítható el, politikai szempontok alapján erre semmiképpen nincs lehetőség. |
| --- | --- |

c)

A polgári kezdeményezés benyújtásától számított két hónapon belül a Bizottság köteles határozni a kezdeményezés elfogadhatóságáról és nyilvántartásba vételéről. A nyilvántartásba vétel csak jogi indokkal utasítható el, politikai szempontok alapján erre semmiképpen nincs lehetőség.

| d) | A határozat címzettjei a szervezők mint egyének, valamint a nyilvánosság. A határozatról a szervezők értesítést kapnak, és a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. A határozatról az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a tagállamokat haladéktalanul tájékoztatják. |
| --- | --- |

d)

A határozat címzettjei a szervezők mint egyének, valamint a nyilvánosság. A határozatról a szervezők értesítést kapnak, és a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. A határozatról az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a tagállamokat haladéktalanul tájékoztatják.

| e) | A határozatot az Európai Unió Bírósága vagy az Európai Ombudsman az uniós jog vonatkozó rendelkezései értelmében utólag felülvizsgálhatja. Ez megfelelően érvényes akkor is, ha a Bizottság elmulasztja a döntéshozatalt. |
| --- | --- |

e)

A határozatot az Európai Unió Bírósága vagy az Európai Ombudsman az uniós jog vonatkozó rendelkezései értelmében utólag felülvizsgálhatja. Ez megfelelően érvényes akkor is, ha a Bizottság elmulasztja a döntéshozatalt.

| f) | A Bizottság a honlapján nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartást vezet a sikeresen bejelentett polgári kezdeményezésekről. |
| --- | --- |

f)

A Bizottság a honlapján nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartást vezet a sikeresen bejelentett polgári kezdeményezésekről.

| g) | A polgári kezdeményezés szervezői bármikor visszavonhatják a polgári kezdeményezést. Ez esetben úgy tekintendő, hogy nem jelentették be, és törlik a fent említett bizottsági nyilvántartásból. |
| --- | --- |

g)

A polgári kezdeményezés szervezői bármikor visszavonhatják a polgári kezdeményezést. Ez esetben úgy tekintendő, hogy nem jelentették be, és törlik a fent említett bizottsági nyilvántartásból.

| 6. | A polgári kezdeményezés második szakasza a sikeresen bejelentett polgári kezdeményezés egyéni támogató nyilatkozatainak összegyűjtését, valamint az egyéni támogató nyilatkozatok összegyűjtése eredményének tagállamok általi hivatalos tanúsítását foglalja magában. E szakaszt az alábbiak jellemzik:






  a) | A tagállamok rendelkeznek egy olyan hatékony eljárásról, amely a polgári kezdeményezésre vonatkozó, szabályszerű támogató nyilatkozatok összegyűjtésére és e gyűjtés eredményének hivatalos megerősítésére szolgál. |
| --- | --- | --- |

6.

A polgári kezdeményezés második szakasza a sikeresen bejelentett polgári kezdeményezés egyéni támogató nyilatkozatainak összegyűjtését, valamint az egyéni támogató nyilatkozatok összegyűjtése eredményének tagállamok általi hivatalos tanúsítását foglalja magában. E szakaszt az alábbiak jellemzik:

a)

A tagállamok rendelkeznek egy olyan hatékony eljárásról, amely a polgári kezdeményezésre vonatkozó, szabályszerű támogató nyilatkozatok összegyűjtésére és e gyűjtés eredményének hivatalos megerősítésére szolgál.

| b) | A támogató nyilatkozat akkor tekinthető szabályszerűnek, ha azt a támogató nyilatkozatok összegyűjtésére megszabott határidőn belül, az érintett tagállami és uniós jog vonatkozó rendelkezéseivel összhangban jelentették be. A támogató nyilatkozatok összegyűjtésére rendelkezésre álló határidő egy év. Első napja a polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételéről szóló határozat keltét követő harmadik hónap első napja. |
| --- | --- |

b)

A támogató nyilatkozat akkor tekinthető szabályszerűnek, ha azt a támogató nyilatkozatok összegyűjtésére megszabott határidőn belül, az érintett tagállami és uniós jog vonatkozó rendelkezéseivel összhangban jelentették be. A támogató nyilatkozatok összegyűjtésére rendelkezésre álló határidő egy év. Első napja a polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételéről szóló határozat keltét követő harmadik hónap első napja.

| c) | A támogató személyeknek egyénileg kell nyilatkozniuk támogatásukról, általában személyes (saját kezű vagy adott esetben elektronikus) aláírás révén. A nyilatkozatnak tartalmaznia kell legalább a támogató személy nevét, születési idejét, lakcímét és állampolgárságát. Amennyiben valamely személy több állampolgársággal rendelkezik, ezek közül csak egy, általa szabadon megválasztottat kell megjelölnie.
  A személyes adatok adatvédelmet élveznek, amelyért a polgári kezdeményezés szervezői felelősek. |
| --- | --- |

c)

A támogató személyeknek egyénileg kell nyilatkozniuk támogatásukról, általában személyes (saját kezű vagy adott esetben elektronikus) aláírás révén. A nyilatkozatnak tartalmaznia kell legalább a támogató személy nevét, születési idejét, lakcímét és állampolgárságát. Amennyiben valamely személy több állampolgársággal rendelkezik, ezek közül csak egy, általa szabadon megválasztottat kell megjelölnie.

A személyes adatok adatvédelmet élveznek, amelyért a polgári kezdeményezés szervezői felelősek.

| d) | A polgári kezdeményezés támogatásáról szóló nyilatkozat csak egyszer adható le. Minden egyes támogató nyilatkozat tartalmazza a támogató személy eskü hatályával bíró külön nyilatkozatát arról, hogy ugyanazon polgári kezdeményezésre korábban nem adott le támogató nyilatkozatot. |
| --- | --- |

d)

A polgári kezdeményezés támogatásáról szóló nyilatkozat csak egyszer adható le. Minden egyes támogató nyilatkozat tartalmazza a támogató személy eskü hatályával bíró külön nyilatkozatát arról, hogy ugyanazon polgári kezdeményezésre korábban nem adott le támogató nyilatkozatot.

| e) | A támogató nyilatkozat a támogató nyilatkozatok összegyűjtésére rendelkezésre álló határidő lejárta előtt visszavonható. A támogató nyilatkozat ezt követően úgy tekintendő, mintha meg sem tették volna. A szervezőknek erről valamennyi támogató személyt tájékoztatniuk kell. Minden támogató nyilatkozatnak tartalmaznia kell a támogató személy külön nyilatkozatát arról, hogy e tájékoztatást megkapta. |
| --- | --- |

e)

A támogató nyilatkozat a támogató nyilatkozatok összegyűjtésére rendelkezésre álló határidő lejárta előtt visszavonható. A támogató nyilatkozat ezt követően úgy tekintendő, mintha meg sem tették volna. A szervezőknek erről valamennyi támogató személyt tájékoztatniuk kell. Minden támogató nyilatkozatnak tartalmaznia kell a támogató személy külön nyilatkozatát arról, hogy e tájékoztatást megkapta.

| f) | A szervezőktől minden támogató személy megkapja támogató nyilatkozata másolatát, továbbá az eskü hatályával bíró nyilatkozata és a visszavonási lehetőség tudomásul vételéről szóló nyilatkozata másolatát. |
| --- | --- |

f)

A szervezőktől minden támogató személy megkapja támogató nyilatkozata másolatát, továbbá az eskü hatályával bíró nyilatkozata és a visszavonási lehetőség tudomásul vételéről szóló nyilatkozata másolatát.

| g) | A tagállamok a támogató nyilatkozatokról szóló igazolások vizsgálata után két hónapon belül hivatalos tanúsítványt állítanak ki a polgári kezdeményezés szervezői részére a szabályszerűen tett nyilatkozatok számáról, a támogató személyek állampolgársága szerint felsorolva. Megfelelő intézkedésekkel biztosítják, hogy az egyes támogató nyilatkozatokat csak egyetlen tagállam vonatkozásában tanúsítsák, és hogy a különböző tagállamok vagy ugyanazon tagállam különböző helyszínei miatti többszörös tanúsítást hatékonyan kiküszöböljék.
  A személyes adatok adatvédelmet élveznek, amelyért a tagállamok érintett hatóságai felelősek. |
| --- | --- |

g)

A tagállamok a támogató nyilatkozatokról szóló igazolások vizsgálata után két hónapon belül hivatalos tanúsítványt állítanak ki a polgári kezdeményezés szervezői részére a szabályszerűen tett nyilatkozatok számáról, a támogató személyek állampolgársága szerint felsorolva. Megfelelő intézkedésekkel biztosítják, hogy az egyes támogató nyilatkozatokat csak egyetlen tagállam vonatkozásában tanúsítsák, és hogy a különböző tagállamok vagy ugyanazon tagállam különböző helyszínei miatti többszörös tanúsítást hatékonyan kiküszöböljék.

A személyes adatok adatvédelmet élveznek, amelyért a tagállamok érintett hatóságai felelősek.

| 7. | A polgári kezdeményezés harmadik szakasza azzal kezdődik, hogy a szervezők a polgári kezdeményezést benyújtják a Bizottságnak, és azzal zárul, hogy a Bizottság hivatalos határozatot hoz a polgári kezdeményezés benyújtásának sikerességéről. E szakaszt az alábbiak jellemzik:






  a) | A polgári kezdeményezést a szervezőknek szabályszerűen be kell nyújtaniuk a Bizottságnak. A benyújtáskor csatolni kell a tagállamok által a leadott támogató nyilatkozatok számára vonatkozóan kiállított tanúsítványokat is. |
| --- | --- | --- |

7.

A polgári kezdeményezés harmadik szakasza azzal kezdődik, hogy a szervezők a polgári kezdeményezést benyújtják a Bizottságnak, és azzal zárul, hogy a Bizottság hivatalos határozatot hoz a polgári kezdeményezés benyújtásának sikerességéről. E szakaszt az alábbiak jellemzik:

a)

A polgári kezdeményezést a szervezőknek szabályszerűen be kell nyújtaniuk a Bizottságnak. A benyújtáskor csatolni kell a tagállamok által a leadott támogató nyilatkozatok számára vonatkozóan kiállított tanúsítványokat is.

| b) | A Bizottság megvizsgálja a benyújtott polgári kezdeményezés reprezentativitását. A polgári kezdeményezés az alábbi esetben reprezentatív:






  — | ha legalább egymillió uniós polgár támogatja, |
| --- | --- | --- |

b)

A Bizottság megvizsgálja a benyújtott polgári kezdeményezés reprezentativitását. A polgári kezdeményezés az alábbi esetben reprezentatív:

—

ha legalább egymillió uniós polgár támogatja,

| — | akik a tagállamok legalább egynegyedének állampolgárai közül kerülnek ki, |
| --- | --- |

—

akik a tagállamok legalább egynegyedének állampolgárai közül kerülnek ki,

| — | és az egyes tagállamok állampolgárainak száma legalább az adott tagállam lakosságának 1/500 részét képviseli. |
| --- | --- |

—

és az egyes tagállamok állampolgárainak száma legalább az adott tagállam lakosságának 1/500 részét képviseli.

| c) | A polgári kezdeményezés benyújtásától számított két hónapon belül a Bizottság köteles határozni a kezdeményezés benyújtásának sikerességéről. E határozatnak kötelezően meg kell állapítania, hogy a polgári kezdeményezés reprezentatív-e vagy sem. A kezdeményezés benyújtása csak jogi indokkal utasítható el, politikai szempontok alapján erre semmiképpen nincs lehetőség. |
| --- | --- |

c)

A polgári kezdeményezés benyújtásától számított két hónapon belül a Bizottság köteles határozni a kezdeményezés benyújtásának sikerességéről. E határozatnak kötelezően meg kell állapítania, hogy a polgári kezdeményezés reprezentatív-e vagy sem. A kezdeményezés benyújtása csak jogi indokkal utasítható el, politikai szempontok alapján erre semmiképpen nincs lehetőség.

| d) | A határozat címzettjei a szervezők mint egyének, valamint a nyilvánosság. A határozatról a szervezők értesítést kapnak, és a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. A határozatról az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a tagállamokat haladéktalanul tájékoztatják. |
| --- | --- |

d)

A határozat címzettjei a szervezők mint egyének, valamint a nyilvánosság. A határozatról a szervezők értesítést kapnak, és a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. A határozatról az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a tagállamokat haladéktalanul tájékoztatják.

| e) | A határozatot az Európai Unió Bírósága vagy az Európai Ombudsman az uniós jog vonatkozó rendelkezései értelmében utólag felülvizsgálhatja. Ez megfelelően érvényes akkor is, ha a Bizottság elmulaszt határozatot hozni. |
| --- | --- |

e)

A határozatot az Európai Unió Bírósága vagy az Európai Ombudsman az uniós jog vonatkozó rendelkezései értelmében utólag felülvizsgálhatja. Ez megfelelően érvényes akkor is, ha a Bizottság elmulaszt határozatot hozni.

| f) | A Bizottság honlapján nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartást vezet a sikeresen benyújtott polgári kezdeményezésekről. |
| --- | --- |

f)

A Bizottság honlapján nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartást vezet a sikeresen benyújtott polgári kezdeményezésekről.

| 8. | A polgári kezdeményezés negyedik szakasza azt az időszakot foglalja magában, amelynek során a Bizottság tartalmilag foglalkozik a polgári kezdeményezés céljával, és azzal zárul le, hogy a Bizottság hivatalosan állást foglal a polgári kezdeményezésben foglalt azon felkéréssel kapcsolatban, hogy a Bizottság jogi aktusra irányuló javaslatot terjesszen elő. E szakaszt az alábbiak jellemzik:






  a) | A sikeresen benyújtott polgári kezdeményezés arra kötelezi a Bizottságot, hogy tartalmilag foglalkozzon a polgári kezdeményezés céljával. |
| --- | --- | --- |

8.

A polgári kezdeményezés negyedik szakasza azt az időszakot foglalja magában, amelynek során a Bizottság tartalmilag foglalkozik a polgári kezdeményezés céljával, és azzal zárul le, hogy a Bizottság hivatalosan állást foglal a polgári kezdeményezésben foglalt azon felkéréssel kapcsolatban, hogy a Bizottság jogi aktusra irányuló javaslatot terjesszen elő. E szakaszt az alábbiak jellemzik:

a)

A sikeresen benyújtott polgári kezdeményezés arra kötelezi a Bizottságot, hogy tartalmilag foglalkozzon a polgári kezdeményezés céljával.

| b) | Ennek keretében a Bizottság meghallgatja a polgári kezdeményezés szervezőit, és lehetőséget ad számukra, hogy a polgári kezdeményezésben felvetett kérdéseket részletesen ismertessék. |
| --- | --- |

b)

Ennek keretében a Bizottság meghallgatja a polgári kezdeményezés szervezőit, és lehetőséget ad számukra, hogy a polgári kezdeményezésben felvetett kérdéseket részletesen ismertessék.

| c) | A Bizottság három hónapon belül köteles határozatot hozni a polgári kezdeményezésben foglalt felkérésről. Amennyiben nem szándékozik javaslatot előterjeszteni, döntéséről indokolást nyújt be a Parlamentnek és a szervezőknek. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság három hónapon belül köteles határozatot hozni a polgári kezdeményezésben foglalt felkérésről. Amennyiben nem szándékozik javaslatot előterjeszteni, döntéséről indokolást nyújt be a Parlamentnek és a szervezőknek.

| d) | A határozat címzettjei a szervezők mint egyének, valamint a nyilvánosság. A határozatról a szervezők értesítést kapnak, és a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. A határozatról az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a tagállamokat haladéktalanul tájékoztatják. |
| --- | --- |

d)

A határozat címzettjei a szervezők mint egyének, valamint a nyilvánosság. A határozatról a szervezők értesítést kapnak, és a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. A határozatról az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a tagállamokat haladéktalanul tájékoztatják.

| e) | Ha a Bizottság elmulasztja a döntéshozatalt a polgári kezdeményezésben benyújtott felkérésről, azt az Európai Unió Bírósága vagy az Európai Ombudsman az uniós jog vonatkozó rendelkezései értelmében utólag felülvizsgálhatja. |
| --- | --- |

e)

Ha a Bizottság elmulasztja a döntéshozatalt a polgári kezdeményezésben benyújtott felkérésről, azt az Európai Unió Bírósága vagy az Európai Ombudsman az uniós jog vonatkozó rendelkezései értelmében utólag felülvizsgálhatja.

Az átláthatóság elve

| 9. | A sikeresen bejelentett polgári kezdeményezés szervezői kötelesek, az eljárás lezárulását követő megfelelő időn belül, jelentést benyújtani a Bizottságnak a kezdeményezés finanszírozásáról, beleértve a finanszírozás forrásait is (átláthatósági jelentés). A Bizottság megvizsgálja a jelentést és véleménnyel ellátva közzéteszi. |
| --- | --- |

9.

A sikeresen bejelentett polgári kezdeményezés szervezői kötelesek, az eljárás lezárulását követő megfelelő időn belül, jelentést benyújtani a Bizottságnak a kezdeményezés finanszírozásáról, beleértve a finanszírozás forrásait is (átláthatósági jelentés). A Bizottság megvizsgálja a jelentést és véleménnyel ellátva közzéteszi.

| 10. | A Bizottság általában csak a formailag helyesen benyújtott átláthatósági jelentést követően kezdi meg a polgári kezdeményezés tartalmának vizsgálatát. |
| --- | --- |

10.

A Bizottság általában csak a formailag helyesen benyújtott átláthatósági jelentést követően kezdi meg a polgári kezdeményezés tartalmának vizsgálatát.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/106 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/106

---

2009. május 7., csütörtökBizottsági rendelettervezet a REACH-ről, a XVII. melléklet tekintetében

P6_TA(2009)0390

Az Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló bizottsági rendelettervezetről a XVII. melléklet tekintetében

2010/C 212 E/15

Az Európai Parlament,

tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) és az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), s különösen annak 131. cikkére,

tekintettel a munkájuk során azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló, 1983. szeptember 19-i 83/447/EGK tanácsi irányelvre (második egyedi irányelv a 80/1107/EGK irányelv 8. cikke értelmében) (2),

tekintettel a poliklórozott bifenilek és a poliklórozott terfenilek (PCB/PCT) ártalmatlanításáról szóló, 1996. szeptember 16-i 96/59/EK tanácsi irányelvre (3),

tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló bizottsági rendelettervezetre a XVII. melléklet tekintetében („a bizottsági rendelettervezet”),

tekintettel az 1907/2006/EK rendelet 133. cikkében említett bizottsági véleményre,

tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (4) 5a. cikke (3) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az 1907/2006/EK rendelet 2009. június 1-jével hatályon kívül helyezi az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és használatának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/769/EGK tanácsi irányelvet, és ezen irányelv helyébe lép, |
| --- | --- |

A.

mivel az 1907/2006/EK rendelet 2009. június 1-jével hatályon kívül helyezi az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és használatának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/769/EGK tanácsi irányelvet, és ezen irányelv helyébe lép,

| B. | mivel a bizottsági rendelettervezet mellékletével módosított 1907/2006/EK rendelet XVII. mellékletét kívánják az egyes veszélyes anyagok és készítmények korlátozásairól szóló 76/769/EGK irányelv I. mellékletének helyébe léptetni, |
| --- | --- |

B.

mivel a bizottsági rendelettervezet mellékletével módosított 1907/2006/EK rendelet XVII. mellékletét kívánják az egyes veszélyes anyagok és készítmények korlátozásairól szóló 76/769/EGK irányelv I. mellékletének helyébe léptetni,

| C. | mivel az 1907/2006/EK rendelet 67. cikke megállapítja, hogy anyagok, keverékek vagy árucikkek csak akkor gyárthatók, hozhatók forgalomba és használhatók fel, ha megfelelnek a XVII. mellékletben rájuk vonatkozóan megállapított korlátozások feltételeinek, |
| --- | --- |

C.

mivel az 1907/2006/EK rendelet 67. cikke megállapítja, hogy anyagok, keverékek vagy árucikkek csak akkor gyárthatók, hozhatók forgalomba és használhatók fel, ha megfelelnek a XVII. mellékletben rájuk vonatkozóan megállapított korlátozások feltételeinek,

| D. | mivel a bizottsági rendelettervezet melléklete 2. pontjának 6. alpontja az azbesztszálak és azbesztszálakat tartalmazó termékek forgalomba hozatalára és használatára vonatkozó tilalmat ki kívánja terjeszteni e szálak és az e szálakat tartalmazó árucikkek gyártására, |
| --- | --- |

D.

mivel a bizottsági rendelettervezet melléklete 2. pontjának 6. alpontja az azbesztszálak és azbesztszálakat tartalmazó termékek forgalomba hozatalára és használatára vonatkozó tilalmat ki kívánja terjeszteni e szálak és az e szálakat tartalmazó árucikkek gyártására,

| E. | mivel a bizottsági rendelettervezet melléklete 2. pontjának 6. alpontja fenntartja az azbesztszálak tilalma alóli mentességeket:






  — | a már 2005. január 1-je előtt beszerelt vagy üzembe helyezett, azbesztszálakat tartalmazó árucikkekre vonatkozóan, az emberi egészség magas szintű védelmét biztosító specifikus feltételek mellett, valamint |
| --- | --- | --- |

E.

mivel a bizottsági rendelettervezet melléklete 2. pontjának 6. alpontja fenntartja az azbesztszálak tilalma alóli mentességeket:

—

a már 2005. január 1-je előtt beszerelt vagy üzembe helyezett, azbesztszálakat tartalmazó árucikkekre vonatkozóan, az emberi egészség magas szintű védelmét biztosító specifikus feltételek mellett, valamint

| — | a létező elektrolízis berendezésekben található, krizolitot tartalmazó membránokra vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

a létező elektrolízis berendezésekben található, krizolitot tartalmazó membránokra vonatkozóan,

| F. | mivel az elektrolízis-membránok kivételével új azbesztet nem lehet a közösségi piacon forgalomba hozni, és mivel léteznek a munkavállalókat kifejezetten az azbesztmentesítési munkálatok során érő kitettségekkel kapcsolatos kockázatokra vonatkozó közösségi munkavédelmi előírások, és sajnos nincsenek közösségi előírások az azbeszttartalmú árucikkek megtisztítására vonatkozóan, ezáltal mindez a tagállamok hatáskörébe tartozik, |
| --- | --- |

F.

mivel az elektrolízis-membránok kivételével új azbesztet nem lehet a közösségi piacon forgalomba hozni, és mivel léteznek a munkavállalókat kifejezetten az azbesztmentesítési munkálatok során érő kitettségekkel kapcsolatos kockázatokra vonatkozó közösségi munkavédelmi előírások, és sajnos nincsenek közösségi előírások az azbeszttartalmú árucikkek megtisztítására vonatkozóan, ezáltal mindez a tagállamok hatáskörébe tartozik,

| G. | mivel az azbeszt továbbra is jelentős számú – az azbesztszálaknak való kitettségből adódó – betegségért felelős, |
| --- | --- |

G.

mivel az azbeszt továbbra is jelentős számú – az azbesztszálaknak való kitettségből adódó – betegségért felelős,

| H. | mivel a 96/59/EK irányelv a tagállamokat terhelő kötelezettségeket állapított meg a PCB-ket tartalmazó felszerelések megtisztítására vagy ártalmatlanítására és/vagy a használt PCB-k ártalmatlanítására a teljes felszámolásuk érdekében; mivel a Közösségnek hasonló intézkedéseket kell hoznia az azbesztszálakra vonatkozóan, |
| --- | --- |

H.

mivel a 96/59/EK irányelv a tagállamokat terhelő kötelezettségeket állapított meg a PCB-ket tartalmazó felszerelések megtisztítására vagy ártalmatlanítására és/vagy a használt PCB-k ártalmatlanítására a teljes felszámolásuk érdekében; mivel a Közösségnek hasonló intézkedéseket kell hoznia az azbesztszálakra vonatkozóan,

| I. | mivel a közösségi jogszabályok hat azbeszt ásványra (krokidolit, amozit, antofillit, aktinolit, tremolit és krizotil) terjednek ki, de nem terjednek ki olyan azbesztszerű ásványokra, mint a richterit és a winchite, jóllehet ezek legalább olyan ártalmasnak tekinthetők, mint a tremolit, az amozit vagy a krokidolit, és a szigetelőanyagokban hasonlóképpen használhatják őket, |
| --- | --- |

I.

mivel a közösségi jogszabályok hat azbeszt ásványra (krokidolit, amozit, antofillit, aktinolit, tremolit és krizotil) terjednek ki, de nem terjednek ki olyan azbesztszerű ásványokra, mint a richterit és a winchite, jóllehet ezek legalább olyan ártalmasnak tekinthetők, mint a tremolit, az amozit vagy a krokidolit, és a szigetelőanyagokban hasonlóképpen használhatják őket,

| J. | mivel a membránokra vonatkozó mentességgel élő tagállamok jelentéseinek beérkezését követően a Bizottság felülvizsgálja a mentességet, és felkéri az Ügynökséget, hogy az 1907/2006/EK rendelet 69. cikkével összhangban készítsen dokumentációt a krizolitot tartalmazó membránok forgalomba hozatalának és felhasználásának megtiltása érdekében, |
| --- | --- |

J.

mivel a membránokra vonatkozó mentességgel élő tagállamok jelentéseinek beérkezését követően a Bizottság felülvizsgálja a mentességet, és felkéri az Ügynökséget, hogy az 1907/2006/EK rendelet 69. cikkével összhangban készítsen dokumentációt a krizolitot tartalmazó membránok forgalomba hozatalának és felhasználásának megtiltása érdekében,

| K. | mivel egyes érdekeltek azzal érvelnek, hogy az eltérést most kell megszüntetni, mert már léteznek helyettesítő technológiák (azbesztmentes membránok), és a legtöbb európai vegyipari gyártó használja őket, |
| --- | --- |

K.

mivel egyes érdekeltek azzal érvelnek, hogy az eltérést most kell megszüntetni, mert már léteznek helyettesítő technológiák (azbesztmentes membránok), és a legtöbb európai vegyipari gyártó használja őket,

| L. | mivel az emberi egészség védelmének leghatékonyabb módja valóban az lenne, ha mentességek nélkül betiltanák a krizotil azbesztszálak és az e szálakat tartalmazó termékek használatát, |
| --- | --- |

L.

mivel az emberi egészség védelmének leghatékonyabb módja valóban az lenne, ha mentességek nélkül betiltanák a krizotil azbesztszálak és az e szálakat tartalmazó termékek használatát,

| M. | mivel a krizotil azbesztszálak fennmaradó felhasználásai tekintetében már rendelkezésre állnak helyettesítők vagy alternatívák, amelyek nem minősülnek rákkeltőnek, és amelyeket kevésbé veszélyesnek tekintenek, |
| --- | --- |

M.

mivel a krizotil azbesztszálak fennmaradó felhasználásai tekintetében már rendelkezésre állnak helyettesítők vagy alternatívák, amelyek nem minősülnek rákkeltőnek, és amelyeket kevésbé veszélyesnek tekintenek,

| N. | mivel a krizotil azbeszt membránokra vonatkozó eltérés felülvizsgálata (5) során – amelyre a 76/769/EGK irányelv értelmében került sor – egészségügyi és gazdasági hatásokat egyaránt vizsgáltak és figyelembe vettek a Bizottság rendelettervezetében megállapított, a tagállamok nagy többsége által támogatott differenciált megközelítésben, |
| --- | --- |

N.

mivel a krizotil azbeszt membránokra vonatkozó eltérés felülvizsgálata (5) során – amelyre a 76/769/EGK irányelv értelmében került sor – egészségügyi és gazdasági hatásokat egyaránt vizsgáltak és figyelembe vettek a Bizottság rendelettervezetében megállapított, a tagállamok nagy többsége által támogatott differenciált megközelítésben,

| 1. | tekintettel:






  — | a bizottsági rendelettervezet által alkalmazott megközelítésre az azbesztszálak középtávon történő fokozatos kivonása tekintetében, |
| --- | --- | --- |

1.

tekintettel:

—

a bizottsági rendelettervezet által alkalmazott megközelítésre az azbesztszálak középtávon történő fokozatos kivonása tekintetében,

| — | a krizotil azbeszt membránokra vonatkozó eltérés felülvizsgálatára, amelyet az 1999/77/EK bizottsági irányelv értelmében végeztek el, és |
| --- | --- |

—

a krizotil azbeszt membránokra vonatkozó eltérés felülvizsgálatára, amelyet az 1999/77/EK bizottsági irányelv értelmében végeztek el, és

| — | a bizottsági rendelettervezetnek 2008. február 20-án az 1907/2006/EK rendelet 133. cikkében említett bizottságban történő elfogadása alkalmából adott bizottsági nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

a bizottsági rendelettervezetnek 2008. február 20-án az 1907/2006/EK rendelet 133. cikkében említett bizottságban történő elfogadása alkalmából adott bizottsági nyilatkozatra,

tartózkodik a rendelettervezet elfogadásának ellenzésétől;

| 2. | tudomásul veszi a krizotil azbeszt membránokra vonatkozó eltérés felülvizsgálatát, és hangsúlyozza, hogy a nagyfeszültségű berendezéseket eredményesen lehet üzemeltetni helyettesítő anyagokkal, és e berendezések egy részét már átalakították az EU-ban; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a krizotil azbeszt membránokra vonatkozó eltérés felülvizsgálatát, és hangsúlyozza, hogy a nagyfeszültségű berendezéseket eredményesen lehet üzemeltetni helyettesítő anyagokkal, és e berendezések egy részét már átalakították az EU-ban;

| 3. | hangsúlyozza, hogy jelenleg még négy tagállam használ azbeszt membránokat kisfeszültségű berendezésekben, amelyekre vonatkozóan nem állnak rendelkezésre helyettesítő membránanyagok az érintett vállalatok által végzett jelentős kutatási program ellenére; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy jelenleg még négy tagállam használ azbeszt membránokat kisfeszültségű berendezésekben, amelyekre vonatkozóan nem állnak rendelkezésre helyettesítő membránanyagok az érintett vállalatok által végzett jelentős kutatási program ellenére;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a krizotil azbeszt membránokra vonatkozó eltérés felülvizsgálata szerint a munkavállalókat érő kitettség lehetősége csak akkor áll fenn, amikor a membránokat (amelyek élettartama legfeljebb 10 év) ki kell cserélni, mert az elektrolízisre használt cellák hermetikusan le vannak zárva az üzemeltetés során a klórgáz visszatartása érdekében, és az ipari jelentések szerint a krizotilre vonatkozó munkavállalói kitettségi határértékeket teljes mértékben tiszteletben tartják; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a krizotil azbeszt membránokra vonatkozó eltérés felülvizsgálata szerint a munkavállalókat érő kitettség lehetősége csak akkor áll fenn, amikor a membránokat (amelyek élettartama legfeljebb 10 év) ki kell cserélni, mert az elektrolízisre használt cellák hermetikusan le vannak zárva az üzemeltetés során a klórgáz visszatartása érdekében, és az ipari jelentések szerint a krizotilre vonatkozó munkavállalói kitettségi határértékeket teljes mértékben tiszteletben tartják;

| 5. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot a 83/477/EGK irányelv szigorú végrehajtásának biztosítására; |
| --- | --- |

5.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot a 83/477/EGK irányelv szigorú végrehajtásának biztosítására;

| 6. | sajnálja, hogy mostanáig nem volt lehetséges az 1907/2006/EK rendelet XVII. mellékletét módosító bizottsági rendelettervezet melléklete 2. pontjának 6. alpontja szerinti tilalom alól mentesített árucikkek európai listájának létrehozása; |
| --- | --- |

6.

sajnálja, hogy mostanáig nem volt lehetséges az 1907/2006/EK rendelet XVII. mellékletét módosító bizottsági rendelettervezet melléklete 2. pontjának 6. alpontja szerinti tilalom alól mentesített árucikkek európai listájának létrehozása;

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy a vonatkozó nemzeti intézkedések közlése után haladéktalanul, legkésőbb 2012. január 1-jéig hozza létre a fenti listát; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot, hogy a vonatkozó nemzeti intézkedések közlése után haladéktalanul, legkésőbb 2012. január 1-jéig hozza létre a fenti listát;

| 8. | sürgeti a Bizottságot, hogy 2009 végéig terjesszen elő jogalkotási javaslatot az azbesztszálak ellenőrzött ártalmatlanítására és az azbesztszálakat tartalmazó berendezések megtisztítására vagy ártalmatlanítására vonatkozóan a teljes felszámolásuk érdekében; |
| --- | --- |

8.

sürgeti a Bizottságot, hogy 2009 végéig terjesszen elő jogalkotási javaslatot az azbesztszálak ellenőrzött ártalmatlanítására és az azbesztszálakat tartalmazó berendezések megtisztítására vagy ártalmatlanítására vonatkozóan a teljes felszámolásuk érdekében;

| 9. | ezen kívül sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre stratégiát az azbeszt összes formájának és az azbesztszálak összes felhasználásának 2015-ig történő betiltására, beleértve a megfelelő exportkövetelményeket a hulladékszállításról szóló 2006. június 14-i 1013/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban, valamint a hulladékról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben megállapított közelség elvének figyelembevételével, mivel az azbeszt továbbra is jelentős számú – az azbesztszálaknak való kitettséghez kapcsolódó – betegségért felelős; |
| --- | --- |

9.

ezen kívül sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre stratégiát az azbeszt összes formájának és az azbesztszálak összes felhasználásának 2015-ig történő betiltására, beleértve a megfelelő exportkövetelményeket a hulladékszállításról szóló 2006. június 14-i 1013/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban, valamint a hulladékról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben megállapított közelség elvének figyelembevételével, mivel az azbeszt továbbra is jelentős számú – az azbesztszálaknak való kitettséghez kapcsolódó – betegségért felelős;

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen készítsen jelentést a Parlament számára a bizottsági rendelettervezetről; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen készítsen jelentést a Parlament számára a bizottsági rendelettervezetről;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 396. 2006.12.30., 1. o.

(2)  HL L 263. 1983.9.24., 25. o.

(3)  HL L 243. 1996.9.24., 31. o.

(4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

(5)  http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/markrestr/index_en.htm

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/109 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/109

---

2009. május 7., csütörtökIrán, Roxana Saberi ügye

P6_TA(2009)0391

Az Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása Iránról, Roxana Saberi ügyéről

2010/C 212 E/16

Az Európai Parlament,

tekintettel az Iránról, különösen az emberi jogok kérdéséről szóló korábbi állásfoglalásaira,

tekintettel az ENSZ közgyűlésének az Iráni Iszlám Köztársaságban az emberi jogok helyzetéről szóló 2008. december 18-i, 63/191 sz. határozatára,

tekintettel az ENSZ főtitkárának az Iráni Iszlám Köztársaságban az emberi jogok helyzetéről szóló 2008. október 1-jei jelentésére,

tekintettel az EU elnökségének 2009. április 10-i, Roxana Saberi ügyének fejleményeiről szóló nyilatkozatára, valamint az elnökségnek az EU nevében tett 2009. április 20-i, Roxana Saberi elítélésére vonatkozó nyilatkozatára,

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, az ENSZ Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, valamint a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyeknek az Iráni Iszlám Köztársaság is részes fele,

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére

| A. | mivel az Iráni Forradalmi Bíróság 2009. április 18-án kémkedés vádjával nyolcéves börtönbüntetésre ítélte Roxana Saberi amerikai-iráni származású újságírónőt, aki számos szervezetnek, köztük az ABC rádiónak, a BBC-nek, a South African Broadcasting Corporationnek és az NPR-nek is tudósított, |
| --- | --- |

A.

mivel az Iráni Forradalmi Bíróság 2009. április 18-án kémkedés vádjával nyolcéves börtönbüntetésre ítélte Roxana Saberi amerikai-iráni származású újságírónőt, aki számos szervezetnek, köztük az ABC rádiónak, a BBC-nek, a South African Broadcasting Corporationnek és az NPR-nek is tudósított,

| B. | mivel Roxana Saberi öt hétig nem fordulhatott ügyvédhez, és az ellene lefolytatott tárgyalás nem volt tisztességes és átlátható, |
| --- | --- |

B.

mivel Roxana Saberi öt hétig nem fordulhatott ügyvédhez, és az ellene lefolytatott tárgyalás nem volt tisztességes és átlátható,

| C. | mivel Roxana Saberi ügyvédje az ítélet ellen fellebbezést nyújtott be, miután védence valamennyi ellene felhozott vád tekintetében ártatlannak vallotta magát, |
| --- | --- |

C.

mivel Roxana Saberi ügyvédje az ítélet ellen fellebbezést nyújtott be, miután védence valamennyi ellene felhozott vád tekintetében ártatlannak vallotta magát,

| D. | mivel Roxana Saberi éhségsztrájkot folytatott, és 2009. május 1-jén állítólag igen legyengült állapotban az Evin börtönkórházba került, |
| --- | --- |

D.

mivel Roxana Saberi éhségsztrájkot folytatott, és 2009. május 1-jén állítólag igen legyengült állapotban az Evin börtönkórházba került,

| E. | mivel az „egymillió aláírás” elnevezésű, az egyenjogúságért folytatott kampány egyik tagját, Maryam Malek újságírónőt, a mozgalom számos tagjához hasonlóan, 2009. április 25-én letartóztatták, és mivel családja nem tudja kifizetni szabadon bocsátása fejében a 200 millió riál (több mint 10 000 euró) összegben megállapított óvadékot, |
| --- | --- |

E.

mivel az „egymillió aláírás” elnevezésű, az egyenjogúságért folytatott kampány egyik tagját, Maryam Malek újságírónőt, a mozgalom számos tagjához hasonlóan, 2009. április 25-én letartóztatták, és mivel családja nem tudja kifizetni szabadon bocsátása fejében a 200 millió riál (több mint 10 000 euró) összegben megállapított óvadékot,

| F. | mivel a munka nemzetközi ünnepén, 2009. május 1-jén a biztonsági és rendészeti erők Irán különböző részein erőszakkal verték le a tíz független munkavállalói szervezet által szervezett békés tüntetéseket, és mivel állítólag száznál több embert tartóztattak le, |
| --- | --- |

F.

mivel a munka nemzetközi ünnepén, 2009. május 1-jén a biztonsági és rendészeti erők Irán különböző részein erőszakkal verték le a tíz független munkavállalói szervezet által szervezett békés tüntetéseket, és mivel állítólag száznál több embert tartóztattak le,

| G. | mivel 2009. május 1-jén az iráni hatóságok a központi Rasht börtönben kivégezték Delara Darabit annak ellenére, hogy a főbíró 2009. április 19-én a kivégzés két hónappal történő elhalasztását rendelte el, és mivel nem ő volt az első idén kivégzett személy, akit annak ellenére elítéltek, hogy tettét állítólag18 éves kora előtt követte el, |
| --- | --- |

G.

mivel 2009. május 1-jén az iráni hatóságok a központi Rasht börtönben kivégezték Delara Darabit annak ellenére, hogy a főbíró 2009. április 19-én a kivégzés két hónappal történő elhalasztását rendelte el, és mivel nem ő volt az első idén kivégzett személy, akit annak ellenére elítéltek, hogy tettét állítólag18 éves kora előtt követte el,

| H. | mivel az emberi jogok általános helyzete Iránban 2005 óta folyamatosan romlik minden téren és tekintetben, különösen, ami a polgári jogok és politikai szabadságok gyakorlását illeti, annak ellenére, hogy Irán e téren különböző nemzetközi eszközök keretében vállalta, hogy előmozdítja az emberi jogok és alapvető szabadságok ügyét, és védi ezeket, |
| --- | --- |

H.

mivel az emberi jogok általános helyzete Iránban 2005 óta folyamatosan romlik minden téren és tekintetben, különösen, ami a polgári jogok és politikai szabadságok gyakorlását illeti, annak ellenére, hogy Irán e téren különböző nemzetközi eszközök keretében vállalta, hogy előmozdítja az emberi jogok és alapvető szabadságok ügyét, és védi ezeket,

| 1. | elítéli az Iráni Forradalmi Bíróság 2009. április 18-án Roxana Saberi ellen hozott megalapozatlan ítéletét; |
| --- | --- |

1.

elítéli az Iráni Forradalmi Bíróság 2009. április 18-án Roxana Saberi ellen hozott megalapozatlan ítéletét;

| 2. | mély aggodalmát fejezi ki Roxana Saberi romló egészségi állapota miatt; |
| --- | --- |

2.

mély aggodalmát fejezi ki Roxana Saberi romló egészségi állapota miatt;

| 3. | sürgeti fellebbviteli bíróságot, hogy 2009. május 12-i tárgyalásán azonnal és feltétel nélkül engedjék szabadon Roxana Saberit, mivel a tárgyalást zárt ajtók mögött, a nemzetközi normáknak megfelelő törvényes eljárás nélkül folytatták le, valamint ejtsék az ellene felhozott összes vádat; |
| --- | --- |

3.

sürgeti fellebbviteli bíróságot, hogy 2009. május 12-i tárgyalásán azonnal és feltétel nélkül engedjék szabadon Roxana Saberit, mivel a tárgyalást zárt ajtók mögött, a nemzetközi normáknak megfelelő törvényes eljárás nélkül folytatták le, valamint ejtsék az ellene felhozott összes vádat;

| 4. | megdöbbenését fejezi ki Dilara Darabi tisztességtelen bírósági tárgyalása és kivégzése miatt, és elborzad a nemzetközi törvények semmibevétele és a fiatalkorú bűnelkövetők folyamatos kivégzése láttán, annak ellenére, hogy az iráni hatóságok garanciát vállaltak arra, hogy Irán már felhagyott ezzel az embertelen gyakorlattal; felhívja az iráni hatóságokat, hogy tartsák magukat a fiatalkorú bűnözők kivégzésének leállítása érdekében tett kötelezettségvállalásukhoz; |
| --- | --- |

4.

megdöbbenését fejezi ki Dilara Darabi tisztességtelen bírósági tárgyalása és kivégzése miatt, és elborzad a nemzetközi törvények semmibevétele és a fiatalkorú bűnelkövetők folyamatos kivégzése láttán, annak ellenére, hogy az iráni hatóságok garanciát vállaltak arra, hogy Irán már felhagyott ezzel az embertelen gyakorlattal; felhívja az iráni hatóságokat, hogy tartsák magukat a fiatalkorú bűnözők kivégzésének leállítása érdekében tett kötelezettségvállalásukhoz;

| 5. | elítéli az iráni hatóságok által gyakorolt, óvadék ellenében történő ideiglenes szabadlábra helyezés rendszerét, így kísérelve meg a kritikát gyakorló állampolgárok által tett nyilvános kijelentések vagy békés célú reformmozgalmak elnyomását, és felszólít Maryam Malek azonnali szabadon bocsátására; |
| --- | --- |

5.

elítéli az iráni hatóságok által gyakorolt, óvadék ellenében történő ideiglenes szabadlábra helyezés rendszerét, így kísérelve meg a kritikát gyakorló állampolgárok által tett nyilvános kijelentések vagy békés célú reformmozgalmak elnyomását, és felszólít Maryam Malek azonnali szabadon bocsátására;

| 6. | emlékeztet arra, hogy számos munkajogi aktivista, többek között Mansour Osanloo, Ebrahim Maddadi, Farzad Kamangar és Ghaleb Hosseini továbbra is börtönben van csak azért, mert kitart a tisztességes munkaügyi gyakorlatokra irányuló kötelezettségvállalása mellett, és újra felszólít azonnali szabadon bocsátásukra; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy számos munkajogi aktivista, többek között Mansour Osanloo, Ebrahim Maddadi, Farzad Kamangar és Ghaleb Hosseini továbbra is börtönben van csak azért, mert kitart a tisztességes munkaügyi gyakorlatokra irányuló kötelezettségvállalása mellett, és újra felszólít azonnali szabadon bocsátásukra;

| 7. | sürgeti az iráni hatóságokat, hogy tegyenek eleget az Irán által ratifikált összes nemzetközi emberi jogi eszköznek, különösen a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának és az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának, amelyek garantálják a tisztességes bírósági tárgyaláshoz való jogot; ebben az összefüggésben ragaszkodik hozzá, hogy Iráni Iszlám Köztársaságsürgősen törölje el a megkövezést. Súlyosan elítéli Vali Azad nemrég történt, megkövezés általi kivégzését, és súlyos aggodalmát fejezi ki Mohammad Ali Navid Khamami és Ashraf Kalhori függőben lévő halálos ítélete miatt; |
| --- | --- |

7.

sürgeti az iráni hatóságokat, hogy tegyenek eleget az Irán által ratifikált összes nemzetközi emberi jogi eszköznek, különösen a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának és az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának, amelyek garantálják a tisztességes bírósági tárgyaláshoz való jogot; ebben az összefüggésben ragaszkodik hozzá, hogy Iráni Iszlám Köztársaságsürgősen törölje el a megkövezést. Súlyosan elítéli Vali Azad nemrég történt, megkövezés általi kivégzését, és súlyos aggodalmát fejezi ki Mohammad Ali Navid Khamami és Ashraf Kalhori függőben lévő halálos ítélete miatt;

| 8. | felhívja a Tanács elnökségét és a tagállamok Iránba delegált diplomáciai képviselőit, hogy haladéktalanul tegyenek összehangolt lépéseket valamennyi fenti eset tekintetében; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Tanács elnökségét és a tagállamok Iránba delegált diplomáciai képviselőit, hogy haladéktalanul tegyenek összehangolt lépéseket valamennyi fenti eset tekintetében;

| 9. | ismételten felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folytassák az iráni emberi jogi helyzet vizsgálatát, és 2009 első felében nyújtsanak be az ügyről átfogó jelentést a Parlamentnek, |
| --- | --- |

9.

ismételten felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folytassák az iráni emberi jogi helyzet vizsgálatát, és 2009 első felében nyújtsanak be az ügyről átfogó jelentést a Parlamentnek,

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának, az iráni Legfelsőbb Bíróság elnökének és az Iráni Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának, az iráni Legfelsőbb Bíróság elnökének és az Iráni Iszlám Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/111 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/111

---

2009. május 7., csütörtökMadagaszkár

P6_TA(2009)0392

Az Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása a madagaszkári helyzetről

2010/C 212 E/17

Az Európai Parlament,

tekintettel az EU nevében az Elnökség által 2009. március 17-én és 20-án tett nyilatkozatokra,

tekintettel a Mauritánián és a Conakryban (Guineában) az elmúlt hónapokban történt katonai hatalomátvételre és az ezek miatt a nemzetközi közösség által bevezetett szankciókra,

tekintettel a madagaszkári nemzetközi kapcsolattartó csoport 2009. április 30-án Addisz-Ababában rendezett alakuló tanácsozására,

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel 2009. március 17-én két hónapos keserű küzdelem után a hadsereg támogatásával Andry Rajoelina, a főváros (Antananarivo) volt polgármestere államcsínyt követett el Madagaszkáron, |
| --- | --- |

A.

mivel 2009. március 17-én két hónapos keserű küzdelem után a hadsereg támogatásával Andry Rajoelina, a főváros (Antananarivo) volt polgármestere államcsínyt követett el Madagaszkáron,

| B. | mivel az Andry Rajoelina által vezetett Átmeneti Főhatóság felfüggesztette a nemzetgyűlés és a szenátus működését, és Marc Ravalomanana, a demokratikusan megválasztott elnök a lázadók nyomására elhagyni kényszerült Madagaszkárt, |
| --- | --- |

B.

mivel az Andry Rajoelina által vezetett Átmeneti Főhatóság felfüggesztette a nemzetgyűlés és a szenátus működését, és Marc Ravalomanana, a demokratikusan megválasztott elnök a lázadók nyomására elhagyni kényszerült Madagaszkárt,

| C. | mivel Rajoelinát 2007 decemberében választották a főváros, Antananarivo polgármesterévé, de 2009 februárjában az előző kormány távozásra kényszerítette, |
| --- | --- |

C.

mivel Rajoelinát 2007 decemberében választották a főváros, Antananarivo polgármesterévé, de 2009 februárjában az előző kormány távozásra kényszerítette,

| D. | mivel a közfelháborodást tovább fokozta az előző kormány azon terve, miszerint az ország déli részén 405 000 hektárnyi földterületet ad bérbe egy koreai cégnek intenzív művelés céljára, |
| --- | --- |

D.

mivel a közfelháborodást tovább fokozta az előző kormány azon terve, miszerint az ország déli részén 405 000 hektárnyi földterületet ad bérbe egy koreai cégnek intenzív művelés céljára,

| E. | mivel ez az alkotmányellenes kormányváltás a demokratizálódási folyamatot újra visszaveti a kontinensen, ami megerősíti az afrikai államcsínyek újbóli feltámadásával kapcsolatos, az Afrikai Unió Közgyűlésének 2009. február 1-4-ig Addisz-Ababában tartott 12. rendes ülésén kifejezett félelmeket, |
| --- | --- |

E.

mivel ez az alkotmányellenes kormányváltás a demokratizálódási folyamatot újra visszaveti a kontinensen, ami megerősíti az afrikai államcsínyek újbóli feltámadásával kapcsolatos, az Afrikai Unió Közgyűlésének 2009. február 1-4-ig Addisz-Ababában tartott 12. rendes ülésén kifejezett félelmeket,

| F. | mivel a megválasztott elnök által kinevezett Manandafy Rakotonirina miniszterelnök és kormánya más tagjainak önkényes letartóztatására, |
| --- | --- |

F.

mivel a megválasztott elnök által kinevezett Manandafy Rakotonirina miniszterelnök és kormánya más tagjainak önkényes letartóztatására,

| G. | mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa és azon nemzetközi szervezetek, amelyeknek Madagaszkár tagja nem ismerik el a jelenlegi hatalmat, és az alkotmányos kormány visszaállítására szólítanak fel, |
| --- | --- |

G.

mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa és azon nemzetközi szervezetek, amelyeknek Madagaszkár tagja nem ismerik el a jelenlegi hatalmat, és az alkotmányos kormány visszaállítására szólítanak fel,

| H. | mivel Madagaszkár tagságát felfüggesztették a regionális szervezetekben – az Afrikai Unióban (AU), a Dél-afrikai Fejlesztési Közösségben (SADC) – és a Frankofón Országok Nemzetközi Szervezetében, illetve a Parlamentközi Unióban is, mivel az Európai Unió, az Amerikai Egyesült Államok, Norvégia és Franciaország elítélték a jogrend és alkotmányos rend államcsínnyel történt megsértését és felfüggesztették a segítségnyújtást, |
| --- | --- |

H.

mivel Madagaszkár tagságát felfüggesztették a regionális szervezetekben – az Afrikai Unióban (AU), a Dél-afrikai Fejlesztési Közösségben (SADC) – és a Frankofón Országok Nemzetközi Szervezetében, illetve a Parlamentközi Unióban is, mivel az Európai Unió, az Amerikai Egyesült Államok, Norvégia és Franciaország elítélték a jogrend és alkotmányos rend államcsínnyel történt megsértését és felfüggesztették a segítségnyújtást,

| I. | mivel az Afrika-EU Párbeszéd keretében a 2009. április 28-án Luxembourgban az Afrikai és EU Trojkák 12. miniszteri találkozója nemzeti választások megrendezésére és az alkotmányos rend helyreállítására szólított fel, |
| --- | --- |

I.

mivel az Afrika-EU Párbeszéd keretében a 2009. április 28-án Luxembourgban az Afrikai és EU Trojkák 12. miniszteri találkozója nemzeti választások megrendezésére és az alkotmányos rend helyreállítására szólított fel,

| J. | mivel Andry Rajoelina de facto államfővé történő kinevezésének napjától kezdve emberek tízezrei vettek részt békés a fővárosi demonstrációkban, amely megmozdulásokat azonban a hadsereg erőszakosan visszaszorított, |
| --- | --- |

J.

mivel Andry Rajoelina de facto államfővé történő kinevezésének napjától kezdve emberek tízezrei vettek részt békés a fővárosi demonstrációkban, amely megmozdulásokat azonban a hadsereg erőszakosan visszaszorított,

| K. | mivel az alkotmányos rend helyreállításának a következő célokon és elveken kell alapulnia: világos menetrend a szabad, tisztességes és átlátható választások megrendezése felé; az ország összes politikai és társadalmi szempontból érdekelt felének, így Marc Ravalomanana elnök és más jelentős közéleti személyek bevonása; a madagaszkári pártok közötti megegyezés előmozdítása; a madagaszkári alkotmány tiszteletben tartása; és az Afrikai Unió eszközeinek és Madagaszkár nemzetközi kötelezettségeinek történő megfelelés; |
| --- | --- |

K.

mivel az alkotmányos rend helyreállításának a következő célokon és elveken kell alapulnia: világos menetrend a szabad, tisztességes és átlátható választások megrendezése felé; az ország összes politikai és társadalmi szempontból érdekelt felének, így Marc Ravalomanana elnök és más jelentős közéleti személyek bevonása; a madagaszkári pártok közötti megegyezés előmozdítása; a madagaszkári alkotmány tiszteletben tartása; és az Afrikai Unió eszközeinek és Madagaszkár nemzetközi kötelezettségeinek történő megfelelés;

| L. | mivel a madagaszkári nemzetközi kapcsolattartó csoport fent említett alakuló tanácskozásán az ENSZ, az Afrikai Unió és az Európai Unió mellett számos regionális szervezet és ország is részt vett annak érdekében, hogy összehangolják a nemzetközi közösség erőfeszítéseit, elősegítve ezáltal az alkotmányos rend mielőbbi visszaállását Madagaszkárban; |
| --- | --- |

L.

mivel a madagaszkári nemzetközi kapcsolattartó csoport fent említett alakuló tanácskozásán az ENSZ, az Afrikai Unió és az Európai Unió mellett számos regionális szervezet és ország is részt vett annak érdekében, hogy összehangolják a nemzetközi közösség erőfeszítéseit, elősegítve ezáltal az alkotmányos rend mielőbbi visszaállását Madagaszkárban;

| M. | mivel az ENSZ felhívást tett közzé, amelyben 35,7 millió dolláros humanitárius segítséget kér az ország számára, számolva a politikai patthelyzet miatti zavarok következményeként az év hátralévő részében fellépő élelmiszerhiánnyal; |
| --- | --- |

M.

mivel az ENSZ felhívást tett közzé, amelyben 35,7 millió dolláros humanitárius segítséget kér az ország számára, számolva a politikai patthelyzet miatti zavarok következményeként az év hátralévő részében fellépő élelmiszerhiánnyal;

| N. | mivel a lakosság nagy része napi 1 dollárnál kevesebből él, és a szűkös jövedelmek miatt a legtöbb háztartás csak korlátozottan fér hozzá az élelmiszerekhez, a vízhez, a higiéniai szolgáltatásokhoz, az egészségügyhöz és az oktatáshoz; |
| --- | --- |

N.

mivel a lakosság nagy része napi 1 dollárnál kevesebből él, és a szűkös jövedelmek miatt a legtöbb háztartás csak korlátozottan fér hozzá az élelmiszerekhez, a vízhez, a higiéniai szolgáltatásokhoz, az egészségügyhöz és az oktatáshoz;

| O. | mivel az országot három egymást követő évben aszály és ciklonok sújtották, és gyenge volt a termés, ami miatt felszöktek az élelmiszerárak, és krónikusan bizonytalanná vált az élelmiszerellátás; |
| --- | --- |

O.

mivel az országot három egymást követő évben aszály és ciklonok sújtották, és gyenge volt a termés, ami miatt felszöktek az élelmiszerárak, és krónikusan bizonytalanná vált az élelmiszerellátás;

| 1. | határozottan elítéli az államcsínyt és minden olyan kísérletet, amelynek célja a hatalom nem demokratikus úton történő megszerzése; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli az államcsínyt és minden olyan kísérletet, amelynek célja a hatalom nem demokratikus úton történő megszerzése;

| 2. | felszólít az ország törvényes és demokratikus rendjének azonnali visszaállítására, és sürgeti a madagaszkári feleket, hogy a válság megoldása során teljes mértékben tartsák tiszteletben Madagaszkár alkotmányának rendelkezéseit; |
| --- | --- |

2.

felszólít az ország törvényes és demokratikus rendjének azonnali visszaállítására, és sürgeti a madagaszkári feleket, hogy a válság megoldása során teljes mértékben tartsák tiszteletben Madagaszkár alkotmányának rendelkezéseit;

| 3. | sajnálatát fejezi ki a nemzetgyűlés és a szenátus működésének felfüggesztése miatt, és felhív azok haladéktalan visszaállítására, továbbá szorgalmazza, hogy az új demokratikus parlamenti választásokig tartsák tiszteletben a parlamenti képviselők megbízatását és mentességeit; |
| --- | --- |

3.

sajnálatát fejezi ki a nemzetgyűlés és a szenátus működésének felfüggesztése miatt, és felhív azok haladéktalan visszaállítására, továbbá szorgalmazza, hogy az új demokratikus parlamenti választásokig tartsák tiszteletben a parlamenti képviselők megbízatását és mentességeit;

| 4. | felhívja a nemzetközi közösséget, hogy fokozza erőfeszítéseit a madagaszkári politikai erőszak leállítása érdekében; |
| --- | --- |

4.

felhívja a nemzetközi közösséget, hogy fokozza erőfeszítéseit a madagaszkári politikai erőszak leállítása érdekében;

| 5. | úgy véli, hogy a stabilitás, a jólét és a demokratikus szabadságok csak konszenzuson alapuló, széles körű párbeszéden keresztül biztosíthatók, amely az ország sokrétű – gazdasági, társadalmi, politikai és környezeti – problémáinak kiváltó okait kezeli, amelyet valamennyi fél elfogad, és amely elvezet a madagaszkári lakosság véleményének közvetlen meghallgatásához; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a stabilitás, a jólét és a demokratikus szabadságok csak konszenzuson alapuló, széles körű párbeszéden keresztül biztosíthatók, amely az ország sokrétű – gazdasági, társadalmi, politikai és környezeti – problémáinak kiváltó okait kezeli, amelyet valamennyi fél elfogad, és amely elvezet a madagaszkári lakosság véleményének közvetlen meghallgatásához;

| 6. | felhív valamennyi politikai szereplőt, hogy kezeljék kiemelt kérdésként a helyes kormányzást és a szegénység elleni küzdelmet annak érdekében, hogy többek között az alapvető egészségügyi ellátás, az oktatás és a munkahelyteremtés tekintetében egy stabil és fenntartható fejlesztési politika megteremtésén keresztül javítani lehessen a javak elosztását és a lakosság életszínvonalát; |
| --- | --- |

6.

felhív valamennyi politikai szereplőt, hogy kezeljék kiemelt kérdésként a helyes kormányzást és a szegénység elleni küzdelmet annak érdekében, hogy többek között az alapvető egészségügyi ellátás, az oktatás és a munkahelyteremtés tekintetében egy stabil és fenntartható fejlesztési politika megteremtésén keresztül javítani lehessen a javak elosztását és a lakosság életszínvonalát;

| 7. | támogatja a regionális szervezetek kezdeményezéseit és az Afrikai Unió határozatát a Madagaszkári Nemzetközi Kapcsolattartó Csoport operatív ágának Antananarivóban történő létrehozásáról, az Afrikai Unió bizottságának elnöke, Ablassé Ouedraogo különmegbízottjának elnökletével; |
| --- | --- |

7.

támogatja a regionális szervezetek kezdeményezéseit és az Afrikai Unió határozatát a Madagaszkári Nemzetközi Kapcsolattartó Csoport operatív ágának Antananarivóban történő létrehozásáról, az Afrikai Unió bizottságának elnöke, Ablassé Ouedraogo különmegbízottjának elnökletével;

| 8. | felhívja az Afrikai Unió madagaszkári különmegbízottját, hogy a nemzetközi közösség antananarivói képviselőivel együttműködve és az Afrikai Unió és az ENSZ égisze alatt már megkezdődött viták fényében vegye fel a kapcsolatot valamennyi madagaszkári féllel, és jusson egyezségre velük az alkotmányos rend gyors visszaállításának módjáról és eszközeiről; |
| --- | --- |

8.

felhívja az Afrikai Unió madagaszkári különmegbízottját, hogy a nemzetközi közösség antananarivói képviselőivel együttműködve és az Afrikai Unió és az ENSZ égisze alatt már megkezdődött viták fényében vegye fel a kapcsolatot valamennyi madagaszkári féllel, és jusson egyezségre velük az alkotmányos rend gyors visszaállításának módjáról és eszközeiről;

| 9. | felhívja a figyelmet az ország humanitárius helyzetének romlására, ami a jelenlegi politikai fejlemények nyomán tovább súlyosbodott, és sürgeti a nemzetközi közösséget és különösen az Európai Uniót, hogy a madagaszkári lakosság szenvedéseinek enyhítése érdekében nyújtson fokozott humanitárius segítséget; |
| --- | --- |

9.

felhívja a figyelmet az ország humanitárius helyzetének romlására, ami a jelenlegi politikai fejlemények nyomán tovább súlyosbodott, és sürgeti a nemzetközi közösséget és különösen az Európai Uniót, hogy a madagaszkári lakosság szenvedéseinek enyhítése érdekében nyújtson fokozott humanitárius segítséget;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak, a Madagaszkári Köztársaság legitim hatóságainak, az Átmeneti Főhatóságnak, az ENSZ főtitkárának, az Afrikai Uniónak, a Dél-afrikai Fejlesztési Közösségnek (SADC), az Európai Közösség Humanitárius Hivatalának (ECHO), a Központi Szükséghelyzeti Válaszalapnak (CERF) és az ENSZ Humanitárius Ügyek Koordinációs Hivatalának. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak, a Madagaszkári Köztársaság legitim hatóságainak, az Átmeneti Főhatóságnak, az ENSZ főtitkárának, az Afrikai Uniónak, a Dél-afrikai Fejlesztési Közösségnek (SADC), az Európai Közösség Humanitárius Hivatalának (ECHO), a Központi Szükséghelyzeti Válaszalapnak (CERF) és az ENSZ Humanitárius Ügyek Koordinációs Hivatalának.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/113 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/113

---

2009. május 7., csütörtökManuel Rosales venezuelai ügye

P6_TA(2009)0393

Az Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása Manuel Rosales ügyéről Venezuelában

2010/C 212 E/18

Az Európai Parlament,

tekintettel a venezuelai helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a 2007. május 24-i állásfoglalására a „Radio Caracas Televízió” venezuelai csatorna ügyéről (1), valamint a 2008. október 23-i állásfoglalására a politikai eltiltásokról (2);

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel Venezuelában igen feszült a politikai helyzet, amely az utóbbi időben aggasztó mértékű tekintélyelvű túlkapásokban érhető nyomon, amelyek az ellenzék, a demokratikusan megválasztott polgármesterek és kormányzók, a diákmozgalmak és az újságírók politikai és büntetőjogi üldöztetésében, fenyegetésében, megfélemlítésében és rágalmazásában nyilvánulnak meg, és a demokrácia szabályainak megváltoztatása, a különböző államhatalmak függetlenségének teljes hiánya és a Venezuelai Bolivári Köztársaság alkotmánya és törtvényei iránti szinte alig létező tisztelet folytán lehetségesek, |
| --- | --- |

A.

mivel Venezuelában igen feszült a politikai helyzet, amely az utóbbi időben aggasztó mértékű tekintélyelvű túlkapásokban érhető nyomon, amelyek az ellenzék, a demokratikusan megválasztott polgármesterek és kormányzók, a diákmozgalmak és az újságírók politikai és büntetőjogi üldöztetésében, fenyegetésében, megfélemlítésében és rágalmazásában nyilvánulnak meg, és a demokrácia szabályainak megváltoztatása, a különböző államhatalmak függetlenségének teljes hiánya és a Venezuelai Bolivári Köztársaság alkotmánya és törtvényei iránti szinte alig létező tisztelet folytán lehetségesek,

| B. | mivel Manuel Rosalest, az ellenzék vezetőjét, az egykori elnökjelöltet, Zulia tartomány volt kormányzóját és Maracaibo város jelenlegi, demokratikusan megválasztott polgármesterét Chavez elnök több alkalommal nyilvánosan börtönbüntetéssel fenyegette, és ennek nyomán végül bírósági eljárást indítottak ellene egy 2004-es feljelentés alapján, amely szerint zuliai kormányzósága idején hiányos adóbevallást nyújtott be, az eljárás pedig a politikai üldöztetés egyértelmű esetének ismertetőjegyét viseli magán, amennyiben nem tartják tiszteletben a releváns eljárási normákat, és nem biztosítják a megfelelő jogi garanciákat, és amelyben előre meghatározott, egyértelműen politikai ítélet születik, |
| --- | --- |

B.

mivel Manuel Rosalest, az ellenzék vezetőjét, az egykori elnökjelöltet, Zulia tartomány volt kormányzóját és Maracaibo város jelenlegi, demokratikusan megválasztott polgármesterét Chavez elnök több alkalommal nyilvánosan börtönbüntetéssel fenyegette, és ennek nyomán végül bírósági eljárást indítottak ellene egy 2004-es feljelentés alapján, amely szerint zuliai kormányzósága idején hiányos adóbevallást nyújtott be, az eljárás pedig a politikai üldöztetés egyértelmű esetének ismertetőjegyét viseli magán, amennyiben nem tartják tiszteletben a releváns eljárási normákat, és nem biztosítják a megfelelő jogi garanciákat, és amelyben előre meghatározott, egyértelműen politikai ítélet születik,

| C. | mivel Manuel Rosales a szomszédos Peruban kért politikai menedéket az elszenvedett politikai üldöztetés elől, és a perui hatóságok – tekintettel az ügy politikai és humanitárius vonatkozásaira – biztosították is számára a menedéket, amire válaszul Venezuela haladéktalanul visszahívta perui nagykövetét, |
| --- | --- |

C.

mivel Manuel Rosales a szomszédos Peruban kért politikai menedéket az elszenvedett politikai üldöztetés elől, és a perui hatóságok – tekintettel az ügy politikai és humanitárius vonatkozásaira – biztosították is számára a menedéket, amire válaszul Venezuela haladéktalanul visszahívta perui nagykövetét,

| D. | mivel a vádak mögött kétség kívül az ellenzéki vezető ellen felhozott politikai indokok húzódnak meg, és mivel a végrehajtó hatalom javarészt ellenőrzése alatt tartja az igazságszolgáltatást; mivel a venezuelai kormány olyan új intézkedések megtételére törekszik, amelyek nagymértékben csökkentik az igazságszolgáltatás függetlenségét és szinte lehetetlenné teszik tisztességes eljárások lefolytatását Venezuelában, |
| --- | --- |

D.

mivel a vádak mögött kétség kívül az ellenzéki vezető ellen felhozott politikai indokok húzódnak meg, és mivel a végrehajtó hatalom javarészt ellenőrzése alatt tartja az igazságszolgáltatást; mivel a venezuelai kormány olyan új intézkedések megtételére törekszik, amelyek nagymértékben csökkentik az igazságszolgáltatás függetlenségét és szinte lehetetlenné teszik tisztességes eljárások lefolytatását Venezuelában,

| E. | mivel Raúl Isaías Baduelt, nyugalmazott tábornokot, aki a közelmúltban még Chavez elnök védelmi minisztere volt, majd ellenzék oldalára állt, 2009. április 2-án a katonai hírszerzés fegyveres ügynökei letartóztatták; mivel immár az ellenzék tagjaként azzal vádolják, hogy védelmi miniszteri megbízatása alatt feltételezhetően lopott a fegyveres erőktől, |
| --- | --- |

E.

mivel Raúl Isaías Baduelt, nyugalmazott tábornokot, aki a közelmúltban még Chavez elnök védelmi minisztere volt, majd ellenzék oldalára állt, 2009. április 2-án a katonai hírszerzés fegyveres ügynökei letartóztatták; mivel immár az ellenzék tagjaként azzal vádolják, hogy védelmi miniszteri megbízatása alatt feltételezhetően lopott a fegyveres erőktől,

| F. | mivel a 2008. november 23-án demokratikusan megválasztott Antonio Ledezma, ellenzéki vezető és Caracas főpolgármestere, nem kezdhette meg munkáját, mivel a kormánypalotában lévő főpolgármesteri hivatal helyiségeit bolívári csoportok törvényellenesen elfoglalták, és ez idáig a venzuelai belügyminisztérium hatóságai semmit sem tettek eltávolításuk érdekében; mivel Chávez elnök a közelmúltban a fővárosra vonatkozó törvényt fogadtatott el, amely közvetlenül érinti a főpolgármester hatáskörét, mivel lehetővé teszi, hogy a köztársaság elnöke a caracasi kormányzat élére szabadon kinevezhessen egy magas rangú tisztviselőt, akinek a caracasi főpolgármester is alárendeltje lesz, ezáltal gyakorlatilag elveszítve a közpénzekkel való gazdálkodás, a fejlesztési tervek kidolgozása és végrehajtása, valamint a főváros decentralizált intézményeinek irányítása terén meglévő összes hatáskörét, |
| --- | --- |

F.

mivel a 2008. november 23-án demokratikusan megválasztott Antonio Ledezma, ellenzéki vezető és Caracas főpolgármestere, nem kezdhette meg munkáját, mivel a kormánypalotában lévő főpolgármesteri hivatal helyiségeit bolívári csoportok törvényellenesen elfoglalták, és ez idáig a venzuelai belügyminisztérium hatóságai semmit sem tettek eltávolításuk érdekében; mivel Chávez elnök a közelmúltban a fővárosra vonatkozó törvényt fogadtatott el, amely közvetlenül érinti a főpolgármester hatáskörét, mivel lehetővé teszi, hogy a köztársaság elnöke a caracasi kormányzat élére szabadon kinevezhessen egy magas rangú tisztviselőt, akinek a caracasi főpolgármester is alárendeltje lesz, ezáltal gyakorlatilag elveszítve a közpénzekkel való gazdálkodás, a fejlesztési tervek kidolgozása és végrehajtása, valamint a főváros decentralizált intézményeinek irányítása terén meglévő összes hatáskörét,

| G. | mivel Caracas főpolgármestere – azon túl, hogy gyakorlatilag minden hatalmától megfosztották – közvetlenül a köztársaság elnöke által szított, erőszakos üldözési, fenyegetési, megfélemlítési és rágalmazási hadjárat áldozatává vált, |
| --- | --- |

G.

mivel Caracas főpolgármestere – azon túl, hogy gyakorlatilag minden hatalmától megfosztották – közvetlenül a köztársaság elnöke által szított, erőszakos üldözési, fenyegetési, megfélemlítési és rágalmazási hadjárat áldozatává vált,

| H. | mivel 2009. márciusában a köztársasági elnök parancsára több, elsősorban az ellenzék vezetése alatt álló régiókban található kikötőt és repülőteret megszálltak a katonák egy olyan törvény következményeképpen, amely ezen infrastruktúrák irányítását a venezuelai kormány kezébe adja; mivel ezen intézkedés célja a politikai ellenfelek pénzügyi korlátozása és gazdasági ellehetetlenítése; mivel a Venezuelai Bolivári Köztársaság alkotmánya 164. cikkének (10) bekezdése értelmében a kikötők, a repülőterek, az utak és az autópályák igazgatása a központi vezetéssel együttműködésben a tartományi kormányok kizárólagos hatáskörébe tartozik, és semmiképpen sem a központi kormányzat kizárólagos feladata, |
| --- | --- |

H.

mivel 2009. márciusában a köztársasági elnök parancsára több, elsősorban az ellenzék vezetése alatt álló régiókban található kikötőt és repülőteret megszálltak a katonák egy olyan törvény következményeképpen, amely ezen infrastruktúrák irányítását a venezuelai kormány kezébe adja; mivel ezen intézkedés célja a politikai ellenfelek pénzügyi korlátozása és gazdasági ellehetetlenítése; mivel a Venezuelai Bolivári Köztársaság alkotmánya 164. cikkének (10) bekezdése értelmében a kikötők, a repülőterek, az utak és az autópályák igazgatása a központi vezetéssel együttműködésben a tartományi kormányok kizárólagos hatáskörébe tartozik, és semmiképpen sem a központi kormányzat kizárólagos feladata,

| I. | mivel Marjori Calderón bíró, a Venezuelai Egyesült Szocialista Párt (PSUV) egy magas rangú tisztviselőjének neje, által a közelmúltban hozott, eddig egyedülálló politikai ítélet következtében Ivan Simonovis, Lázaro Forero és Henry Vivas rendőrfőkapitányokat, valamint a fővárosi rendőrség főfelügyelőségének nyolc tisztviselőét hitelt érdemlő bizonyítékok nélkül harmincéves börtönbüntetésre ítélték, amely a venezuelai büntetőtörvénykönyv szerint adható legsúlyosabb büntetés; mivel ezeket a személyeket öt éven keresztül olyan cellákban tartották előzetes letartóztatásban, amelyekben nem volt természetes fény; mivel ez a szabálytalanságoktól hemzsegő, a vádlottak igazságszolgáltatással kapcsolatos legalapvetőbb eljárási jogait is semmibe vevő eljárás a leghosszabbnak bizonyult Venezuela történetében; mivel a 2002. április 11-én elkövetetett 19 bűncselekmény – amelyek közül hárommal most terhelő bizonyítékok hiányában is az elítélteket vádolják – többsége máig büntetlenül maradt annak ellenére, hogy számos tanúvallomás, tévéfelvétel és írásos bizonyíték áll rendelkezésre, amelyek bizonyítják a tökéletesen azonosítható bolívári fegyveresek felelősségét, |
| --- | --- |

I.

mivel Marjori Calderón bíró, a Venezuelai Egyesült Szocialista Párt (PSUV) egy magas rangú tisztviselőjének neje, által a közelmúltban hozott, eddig egyedülálló politikai ítélet következtében Ivan Simonovis, Lázaro Forero és Henry Vivas rendőrfőkapitányokat, valamint a fővárosi rendőrség főfelügyelőségének nyolc tisztviselőét hitelt érdemlő bizonyítékok nélkül harmincéves börtönbüntetésre ítélték, amely a venezuelai büntetőtörvénykönyv szerint adható legsúlyosabb büntetés; mivel ezeket a személyeket öt éven keresztül olyan cellákban tartották előzetes letartóztatásban, amelyekben nem volt természetes fény; mivel ez a szabálytalanságoktól hemzsegő, a vádlottak igazságszolgáltatással kapcsolatos legalapvetőbb eljárási jogait is semmibe vevő eljárás a leghosszabbnak bizonyult Venezuela történetében; mivel a 2002. április 11-én elkövetetett 19 bűncselekmény – amelyek közül hárommal most terhelő bizonyítékok hiányában is az elítélteket vádolják – többsége máig büntetlenül maradt annak ellenére, hogy számos tanúvallomás, tévéfelvétel és írásos bizonyíték áll rendelkezésre, amelyek bizonyítják a tökéletesen azonosítható bolívári fegyveresek felelősségét,

| J. | mivel a köztársasági elnök jelentős számú magas pozícióban lévő külföldi tekintetében többször is becsmérlő és sértő nyilatkozatokat tett, és mivel amikor saját országában bírálták, haladéktalanul elrendelte az őt bíráló külföldiek kiutasítását, beleértve az Európai Parlament egyik képviselőjének erőszakos kiutasítását is, |
| --- | --- |

J.

mivel a köztársasági elnök jelentős számú magas pozícióban lévő külföldi tekintetében többször is becsmérlő és sértő nyilatkozatokat tett, és mivel amikor saját országában bírálták, haladéktalanul elrendelte az őt bíráló külföldiek kiutasítását, beleértve az Európai Parlament egyik képviselőjének erőszakos kiutasítását is,

| K. | mivel Chávez elnök 2009 februárjában újabb népszavazást erőszakolt ki az elnök és a választott képviselők határozatlan időre szóló újraválasztására, annak ellenére, hogy 2007 decemberében elvesztette a többek között ugyanebben az ügyben tartott, az alkotmányos reformról szóló népszavazást, és ezzel megsértette a venezuelai alkotmányt, amely megtiltja, hogy ugyanabban a jogalkotási ciklusban ugyanazt a reformtervezetet többször benyújtsák, |
| --- | --- |

K.

mivel Chávez elnök 2009 februárjában újabb népszavazást erőszakolt ki az elnök és a választott képviselők határozatlan időre szóló újraválasztására, annak ellenére, hogy 2007 decemberében elvesztette a többek között ugyanebben az ügyben tartott, az alkotmányos reformról szóló népszavazást, és ezzel megsértette a venezuelai alkotmányt, amely megtiltja, hogy ugyanabban a jogalkotási ciklusban ugyanazt a reformtervezetet többször benyújtsák,

| L. | mivel a venezuelai hatóságok nem tartották kívánatosnak annak a hivatalos európai parlamenti delegációnak a jelenlétét, amely tervbe vette, hogy 2009 márciusának első hetében látogatást tesz az országba azután, hogy ezek a venezuelai hatóságok a látogatást számos alkalommal indokolatlanul elhalasztották, |
| --- | --- |

L.

mivel a venezuelai hatóságok nem tartották kívánatosnak annak a hivatalos európai parlamenti delegációnak a jelenlétét, amely tervbe vette, hogy 2009 márciusának első hetében látogatást tesz az országba azután, hogy ezek a venezuelai hatóságok a látogatást számos alkalommal indokolatlanul elhalasztották,

| 1. | komoly aggodalmának ad hangot a venezuelai demokrácia helyzetének és minőségének romlása miatt, melyet a köztársaság elnökének hatalmi koncentrációja és a növekvő önkényuralom következtében az összeomlás komoly veszélye fenyeget; |
| --- | --- |

1.

komoly aggodalmának ad hangot a venezuelai demokrácia helyzetének és minőségének romlása miatt, melyet a köztársaság elnökének hatalmi koncentrációja és a növekvő önkényuralom következtében az összeomlás komoly veszélye fenyeget;

| 2. | szolidaritását fejezi ki mindazokkal, akik politikai üldözés áldozatai Venezuelában, melyet manapság Manuel Rosales személye jelképez; üdvözli a perui kormány azon döntését, hogy politikai menedékjogot biztosít Manuel Rosales számára; határozottan elutasítja a fenyegetést, az erőszakot, a hatalommal való visszaélést, a becsületsértést, valamint az igazságügyi szervek politikai fegyverként való, az ellenzék megfélemlítése és eltávolítása céljából történő használatát; |
| --- | --- |

2.

szolidaritását fejezi ki mindazokkal, akik politikai üldözés áldozatai Venezuelában, melyet manapság Manuel Rosales személye jelképez; üdvözli a perui kormány azon döntését, hogy politikai menedékjogot biztosít Manuel Rosales számára; határozottan elutasítja a fenyegetést, az erőszakot, a hatalommal való visszaélést, a becsületsértést, valamint az igazságügyi szervek politikai fegyverként való, az ellenzék megfélemlítése és eltávolítása céljából történő használatát;

| 3. | emlékeztet arra, hogy ahogyan azt az Amerikai Államok Szervezetének (AÁSZ) Amerikaközi Demokratikus Chartája elrendeli, egy demokráciában az eredendő törvényesség mellett, amelyet a választások során szereznek és szilárdítanak meg, léteznie kell a hatalom törvényes gyakorlásának is, amelyet a teljes mértékben demokratikus működés biztosítása érdekében az adott szabályok, a hatályos alkotmány és törvények, valamint a jogállamiság mindenkori tiszteletben tartása alapoz meg, továbbá arra, hogy a békés és demokratikus politikai ellenzék tiszteletben tartása is a demokrácia része kell, hogy legyen, főképpen akkor, ha azt népi felhatalmazással választották meg; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy ahogyan azt az Amerikai Államok Szervezetének (AÁSZ) Amerikaközi Demokratikus Chartája elrendeli, egy demokráciában az eredendő törvényesség mellett, amelyet a választások során szereznek és szilárdítanak meg, léteznie kell a hatalom törvényes gyakorlásának is, amelyet a teljes mértékben demokratikus működés biztosítása érdekében az adott szabályok, a hatályos alkotmány és törvények, valamint a jogállamiság mindenkori tiszteletben tartása alapoz meg, továbbá arra, hogy a békés és demokratikus politikai ellenzék tiszteletben tartása is a demokrácia része kell, hogy legyen, főképpen akkor, ha azt népi felhatalmazással választották meg;

| 4. | felhívja az ország hatóságait, elsősorban a köztársaság elnökét, hogy politikai tevékenységét a párbeszéd, a jogállamiság és az alkotmányos rend tiszteletben tartása jegyében folytassa, és tolerálja a politikai ellenzéket oly módon, hogy a közéletben teret és megfelelő képviseletet biztosít a venezuelai társadalom által választott és óhajtott különböző politikai alternatívák számára; |
| --- | --- |

4.

felhívja az ország hatóságait, elsősorban a köztársaság elnökét, hogy politikai tevékenységét a párbeszéd, a jogállamiság és az alkotmányos rend tiszteletben tartása jegyében folytassa, és tolerálja a politikai ellenzéket oly módon, hogy a közéletben teret és megfelelő képviseletet biztosít a venezuelai társadalom által választott és óhajtott különböző politikai alternatívák számára;

| 5. | továbbá sürgeti a venezuelai kormányt, hogy tegyen eleget a Venezuela által is aláírt és ratifikált nemzetközi egyezmények, többek között az emberi jogokról szóló amerikai egyezmény előírásainak, különös tekintettel az említett egyezmény 23. cikkének (1) bekezdésében, valamint a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányának 2. és 25. cikkeiben található, a politikai jogokra vonatkozó rendelkezésekre; |
| --- | --- |

5.

továbbá sürgeti a venezuelai kormányt, hogy tegyen eleget a Venezuela által is aláírt és ratifikált nemzetközi egyezmények, többek között az emberi jogokról szóló amerikai egyezmény előírásainak, különös tekintettel az említett egyezmény 23. cikkének (1) bekezdésében, valamint a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányának 2. és 25. cikkeiben található, a politikai jogokra vonatkozó rendelkezésekre;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek, a Mercosur Parlamentnek és a Venezuelai Bolivári Köztársaság kormányának és nemzetgyűlésének. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek, a Mercosur Parlamentnek és a Venezuelai Bolivári Köztársaság kormányának és nemzetgyűlésének.

---

(1)  HL C 102. E, 2008.4.24., 484. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0525.

---

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/116

---

2009. május 7., csütörtökEurópai uniós büntetőjogi térség kialakítása

P6_TA(2009)0386

Az Európai Parlament 2009. május 7-i ajánlása a Tanácshoz egy európai uniós büntetőjogi térség kialakításáról (2009/2012(INI))

2010/C 212 E/19

Az Európai Parlament,

tekintettel a PPE-DE képviselőcsoport nevében Panayiotis Demetriou által előterjesztett, egy európai uniós büntetőjogi térség kialakításáról szóló, a Tanácshoz intézett ajánlásra irányuló javaslatra (B6-0335/2008),

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 6. és 29. cikkére, 31. cikke (1) bekezdésének c) pontjára és 34. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára, az Európai Unió Alapjogi Chartájára, nevezetesen 47. 48., 49. és 50. cikkére, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló európai egyezményre, nevezetesen 5., 6., 7. és 13. cikkére,

tekintettel a Bizottság 2003. február 19-i zöld könyvére az Európai Unió területén folytatott büntetőeljárások gyanúsítottjaira és vádlottjaira vonatkozó eljárási garanciákról (COM(2003)0075) és a 2006. április 26-i zöld könyvére az ártatlanság vélelméről (COM(2006)0174), valamint az Európai Unió területén folytatott büntetőeljárások során biztosított egyes eljárási jogokról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2004)0328) és a Parlament erről szóló, 2005. április 12-i álláspontjára (1),

tekintettel az Európai Parlamentnek a Tanácshoz intézett, az Európai Unióban fogva tartottak jogairól szóló, 2004. március 9-i ajánlására (2),

tekintettel a 2008. november 27-i 2008/909/IB tanácsi kerethatározatra a kölcsönös elismerés elvének a büntetőügyekben hozott, szabadságvesztés büntetéseket kiszabó vagy szabadságelvonással járó intézkedéseket elrendelő ítéletekre, az Európai Unióban való végrehajtásuk céljából történő alkalmazásáról (3), és a Parlament erről szóló, 2008. szeptember 2-i álláspontjára (4),

tekintettel az Európa Tanácsnak az igazságszolgáltatás hatékonyságával foglalkozó európai bizottsága (CEPEJ) 2008. évi jelentésére, amelynek a címe: „Európai igazságügyi rendszerek: Az igazságszolgáltatás hatékonysága”,

tekintettel a 2008. február 4-i bizottsági közleményre az EU igazságügyi politikáinak és gyakorlatának megvitatására szolgáló fórum létrehozásáról (COM(2008)0038),

tekintettel a 2008. november 27-28-i Bel- és Igazságügyi Tanács következtetéseire az Európai Unió igazságügyi minisztériumai közötti jogalkotási együttműködési hálózat létrehozásáról,

tekintettel a Francia Köztársaságnak az európai igazságügyi képzési hálózat létrehozásáról szóló tanácsi határozat elfogadására irányuló kezdeményezésére (5), a Parlament erről szóló, 2002. szeptember 24-i álláspontjára (6), az Európai Unióban folyó igazságügyi képzésről szóló, 2006. június 29-i bizottsági közleményre (COM(2006)0356), valamint a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalásra a bírák, ügyészek és igazságügyi alkalmazottak Európai Unión belüli képzéséről (7),

tekintettel egy valódi európai uniós igazságügyi kultúra létrehozása érdekében hozott, az európai igazságügyi rendszerben a nemzeti bíró szerepéről szóló 2008. július 9-i állásfoglalására (8),

tekintettel a 2007. október 23-i bizottsági közleményre az Eurojustnak és az Európai Igazságügyi Hálózatnak a szervezett bűnözés és a terrorizmus ellen az Európai Unióban folytatott küzdelemben játszott szerepéről (COM(2007)0644), a 2002/187/IB tanácsi határozat egységes szerkezetbe foglalt változatára a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából a Eurojust létrehozásáról (5347/2009), a 2008. december 16-i 2008/976/IB tanácsi határozatra az Európai Igazságügyi Hálózatról (9) és a Parlament erről szóló, 2008. szeptember 2-i álláspontjára (10),

tekintettel a 2008. december 18-i 2008/978/IB tanácsi kerethatározatra a büntetőeljárások során felhasználandó tárgyak, dokumentumok és adatok megszerzéséhez szükséges európai bizonyítás-felvételi parancsról (11) és a Parlament erről szóló, 2008. október 21-i álláspontjára (12),

tekintettel az „Elemzés a büntetőügyekben történő kölcsönös elismerés jövőjéről az Európai Unióban” című, az Université Libre de Bruxelles által a közelmúltban kiadott tanulmányra (13),

tekintettel a kölcsönös elismerés elvének az Európai Unió tagállamai közötti, az ideiglenes letartóztatás alternatívájaként felügyeleti intézkedést elrendelő határozatokra történő alkalmazásáról szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslatra (17506/2008),

tekintettel az értékelő jelentésekre az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló 2002/584/IB tanácsi kerethatározat alkalmazásáról (14),

tekintettel a 2008. november 20-i bizottsági közleményre, amelynek címe: „A szervezett bűnözésből származó jövedelmek - biztosítani, hogy »a bűnözés nem kifizetődő«” (COM(2008)0766),

tekintettel az „Úton az európai e-igazságügyi stratégia felé” című, 2008. május 30-i bizottsági közleményre (COM(2008)0329), az e-igazságügyi stratégiáról szóló tanácsi következtetésekre, az e-igazságügyi stratégiáról szóló, 2008. december 18-i parlamenti állásfoglalásra, a Bizottságnak szóló ajánlásokkal együtt (15), valamint a 2008/XX/IB kerethatározat 11. cikke alkalmazásában az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer (ECRIS) létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2008. október 9-i parlamenti álláspontra (16) és a 2008. november 27-28-i Bel- és Igazságügyi Tanács-ülésen elfogadott tanácsi következtetésekre a francia elnökség ideje alatt az e-igazságügy terén tett haladásról szóló jelentésről,

tekintettel a Tanácshoz intézett korábbi ajánlásaira (17),

tekintettel a Lisszaboni Szerződésre, nevezetesen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 4. fejezetének 82-86. cikkére (büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés),

tekintettel arra, hogy meg kell határozni az európai uniós büntetőjogi térség kialakításának legjobb módját,

tekintettel a jövőbeni stockholmi program kidolgozására,

tekintettel arra, hogy fokozni kell az ebben a témában a nemzeti parlamentekkel, a civil társadalommal és az igazságügyi hatóságokkal folytatott párbeszédet,

tekintettel eljárási szabályzata 114. cikkének (3) bekezdésére és 94. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0262/2009),

| A. | mivel az igazságszolgáltatás a tagállamok nemzeti hatáskörébe tartozik, |
| --- | --- |

A.

mivel az igazságszolgáltatás a tagállamok nemzeti hatáskörébe tartozik,

| B. | mivel a Lisszaboni Szerződésre tekintettel hangsúlyozni kell, hogy mihelyt hatályba lép, ki fogja szélesíteni az EU hatáskörét a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén, és be fogja vezetni az együttdöntési jogalkotási eljárást ezen a területen, a pillér-rendszer eltörlésével, |
| --- | --- |

B.

mivel a Lisszaboni Szerződésre tekintettel hangsúlyozni kell, hogy mihelyt hatályba lép, ki fogja szélesíteni az EU hatáskörét a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén, és be fogja vezetni az együttdöntési jogalkotási eljárást ezen a területen, a pillér-rendszer eltörlésével,

| C. | mivel a hágai program – a tamperei programhoz hasonlóan – prioritásként határozta meg az európai igazságügyi térség létrehozását, és hangsúlyozta, hogy az igazságügy megerősítésének előfeltétele a bizalomépítés, a kölcsönös bizalom, a kölcsönös elismerési programok végrehajtása, a büntetőeljárások során biztosított eljárási jogokra vonatkozó egyenértékű normák kidolgozása, a jogszabályok közelítése – annak érdekében, hogy a bűnözők ne húzhassanak hasznot az igazságügyi rendszerek közötti különbségekből, és hogy biztosítani lehessen a polgárok biztonságát, függetlenül attól, hogy az EU-ban hol tartózkodnak – és a Eurojust fejlesztésének előmozdítása érdekében, |
| --- | --- |

C.

mivel a hágai program – a tamperei programhoz hasonlóan – prioritásként határozta meg az európai igazságügyi térség létrehozását, és hangsúlyozta, hogy az igazságügy megerősítésének előfeltétele a bizalomépítés, a kölcsönös bizalom, a kölcsönös elismerési programok végrehajtása, a büntetőeljárások során biztosított eljárási jogokra vonatkozó egyenértékű normák kidolgozása, a jogszabályok közelítése – annak érdekében, hogy a bűnözők ne húzhassanak hasznot az igazságügyi rendszerek közötti különbségekből, és hogy biztosítani lehessen a polgárok biztonságát, függetlenül attól, hogy az EU-ban hol tartózkodnak – és a Eurojust fejlesztésének előmozdítása érdekében,

| D. | mivel a hágai program 2007. évi végrehajtásáról szóló, 2008. július 2-i bizottsági jelentés (COM(2008)0373) szerint a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén meglehetősen kevés előrelépést értek el, ennek következtében a politikákat blokkolták és késleltették, ami az elfogadott eszközök csökkenő számában is tükröződik, miközben más területeken, például a polgári ügyekben folytatott együttműködés, a határellenőrzés, a legális és illegális migráció és a menekültügyi politikák területén kielégítő fejleményeket regisztráltak, |
| --- | --- |

D.

mivel a hágai program 2007. évi végrehajtásáról szóló, 2008. július 2-i bizottsági jelentés (COM(2008)0373) szerint a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén meglehetősen kevés előrelépést értek el, ennek következtében a politikákat blokkolták és késleltették, ami az elfogadott eszközök csökkenő számában is tükröződik, miközben más területeken, például a polgári ügyekben folytatott együttműködés, a határellenőrzés, a legális és illegális migráció és a menekültügyi politikák területén kielégítő fejleményeket regisztráltak,

| E. | mivel a büntetőeljárások számos és lényeges következménnyel járnak a bűncselekmények sértettjei, a gyanúsítottak és a vádlottak alapvető szabadságai tekintetében, |
| --- | --- |

E.

mivel a büntetőeljárások számos és lényeges következménnyel járnak a bűncselekmények sértettjei, a gyanúsítottak és a vádlottak alapvető szabadságai tekintetében,

| F. | mivel a jogok – mint például a tisztességes eljáráshoz való jog, az ártatlanság vélelme, a védelemhez való jog, a bűncselekmények sértettjeinek jogai, a ne bis in idem elve, valamint az előzetes letartóztatásra vonatkozó minimális eljárási biztosítékok – védelme kiemelt fontosságú a büntetőeljárások során, |
| --- | --- |

F.

mivel a jogok – mint például a tisztességes eljáráshoz való jog, az ártatlanság vélelme, a védelemhez való jog, a bűncselekmények sértettjeinek jogai, a ne bis in idem elve, valamint az előzetes letartóztatásra vonatkozó minimális eljárási biztosítékok – védelme kiemelt fontosságú a büntetőeljárások során,

| G. | mivel a bűnügyi kérdéseket érintő napi igazságügyi együttműködés még mindig az olyan kölcsönös segítségnyújtási eszközökön alapul, mint például a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló 2000. évi egyezmény és a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló 1959. évi európa tanácsi egyezmény, |
| --- | --- |

G.

mivel a bűnügyi kérdéseket érintő napi igazságügyi együttműködés még mindig az olyan kölcsönös segítségnyújtási eszközökön alapul, mint például a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló 2000. évi egyezmény és a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló 1959. évi európa tanácsi egyezmény,

| H. | mivel az európai jog céljainak és elveinek határain belül a kölcsönös elismerés elve magában foglalja azt, hogy amikor egy tagállamban egy illetékes igazságügyi hatóság kihirdet egy határozatot, akkor az a határozat teljes mértékben és közvetlenül érvényes az Unió egész területén, és azon tagállam igazságügyi hatóságai, amelynek a területén végre lehet hajtani a határozatot, úgy vesznek részt a határozat végrehajtásában, mintha az adott tagállamban hirdették volna ki a határozatot, kivéve, ha az az eszköz, amelynek keretében a határozat végrehajtásra kerül, korlátozza a végrehajtást, |
| --- | --- |

H.

mivel az európai jog céljainak és elveinek határain belül a kölcsönös elismerés elve magában foglalja azt, hogy amikor egy tagállamban egy illetékes igazságügyi hatóság kihirdet egy határozatot, akkor az a határozat teljes mértékben és közvetlenül érvényes az Unió egész területén, és azon tagállam igazságügyi hatóságai, amelynek a területén végre lehet hajtani a határozatot, úgy vesznek részt a határozat végrehajtásában, mintha az adott tagállamban hirdették volna ki a határozatot, kivéve, ha az az eszköz, amelynek keretében a határozat végrehajtásra kerül, korlátozza a végrehajtást,

| I. | mivel a kölcsönös elismerés elvének – amelyet a tamperei Európai Tanács óta az igazságügyi együttműködés sarokkövének tekintenek – megvalósítása távolról sem megfelelő mértékű, és a fenti elvet egységes eljárási garanciákkal és biztosítékokkal kell kiegészíteni, |
| --- | --- |

I.

mivel a kölcsönös elismerés elvének – amelyet a tamperei Európai Tanács óta az igazságügyi együttműködés sarokkövének tekintenek – megvalósítása távolról sem megfelelő mértékű, és a fenti elvet egységes eljárási garanciákkal és biztosítékokkal kell kiegészíteni,

| J. | mivel ahol megvalósították, a kölcsönös elismerés elve – csakúgy, mint az európai elfogatóparancs – hatékonynak és nagy hozzáadott értékkel rendelkezőnek bizonyult az Európai Unióban történő igazságügyi együttműködés tekintetében, |
| --- | --- |

J.

mivel ahol megvalósították, a kölcsönös elismerés elve – csakúgy, mint az európai elfogatóparancs – hatékonynak és nagy hozzáadott értékkel rendelkezőnek bizonyult az Európai Unióban történő igazságügyi együttműködés tekintetében,

| K. | mivel a teljes mértékben hatékony megvalósítás tekintetében a kölcsönös elismerés elve nagymértékben függ egy olyan közös európai igazságügyi kultúra létrehozásától, amely a kölcsönös bizalmon, a közös elveken, az együttműködésen és bizonyos szintű harmonizáción – például bizonyos bűncselekmények meghatározásában és a szankciók terén – alapul, továbbá függ az alapvető jogok tényleges védelmétől, különös tekintettel az eljárási jogokra, a fogva tartási feltételek és a fogva tartásra vonatkozó felülvizsgálat minimum követelményeire, a fogvatartottak jogaira és az egyének által igénybe vehető jogorvoslati mechanizmusokra, |
| --- | --- |

K.

mivel a teljes mértékben hatékony megvalósítás tekintetében a kölcsönös elismerés elve nagymértékben függ egy olyan közös európai igazságügyi kultúra létrehozásától, amely a kölcsönös bizalmon, a közös elveken, az együttműködésen és bizonyos szintű harmonizáción – például bizonyos bűncselekmények meghatározásában és a szankciók terén – alapul, továbbá függ az alapvető jogok tényleges védelmétől, különös tekintettel az eljárási jogokra, a fogva tartási feltételek és a fogva tartásra vonatkozó felülvizsgálat minimum követelményeire, a fogvatartottak jogaira és az egyének által igénybe vehető jogorvoslati mechanizmusokra,

| L. | mivel a bírók, az ügyészek, a védőügyvédek és az igazságszolgáltatásban részt vevő egyéb személyek igazságügyi képzése kulcsfontosságú szerepet játszik a kölcsönös bizalom kiépítésében és a közös európai igazságügyi kultúra kialakításában, de emellett az ügyészség és a védelem érdekei közötti megfelelő egyensúly fokozásában, továbbá a határon átnyúló esetekben a folyamatosság és a hatékony védelem biztosításában is, |
| --- | --- |

L.

mivel a bírók, az ügyészek, a védőügyvédek és az igazságszolgáltatásban részt vevő egyéb személyek igazságügyi képzése kulcsfontosságú szerepet játszik a kölcsönös bizalom kiépítésében és a közös európai igazságügyi kultúra kialakításában, de emellett az ügyészség és a védelem érdekei közötti megfelelő egyensúly fokozásában, továbbá a határon átnyúló esetekben a folyamatosság és a hatékony védelem biztosításában is,

| M. | mivel sok lépést tettek az igazságügyi képzés terén, különösen az európai igazságügyi képzési hálózat (EJTN) által nyújtott hozzájárulásnak és a tevékenységeinek köszönhetően, |
| --- | --- |

M.

mivel sok lépést tettek az igazságügyi képzés terén, különösen az európai igazságügyi képzési hálózat (EJTN) által nyújtott hozzájárulásnak és a tevékenységeinek köszönhetően,

| N. | mivel az eddig elért fontos eredmények ellenére az EJTN szerepét a szervezeti felépítésével kapcsolatos kötöttségek és a megfelelő források hiánya korlátozták, |
| --- | --- |

N.

mivel az eddig elért fontos eredmények ellenére az EJTN szerepét a szervezeti felépítésével kapcsolatos kötöttségek és a megfelelő források hiánya korlátozták,

| O. | mivel – tekintettel a fent említett helyzetre – az igazságügyi hatóságok nem rendelkeznek azokkal a képzési eszközökkel, amelyek az uniós jogszabályok megfelelő alkalmazásához szükségesek, és mivel a bírói testületeknek csak nagyon kis része részesülhet az EU-ra összpontosító igazságügyi képzésben, |
| --- | --- |

O.

mivel – tekintettel a fent említett helyzetre – az igazságügyi hatóságok nem rendelkeznek azokkal a képzési eszközökkel, amelyek az uniós jogszabályok megfelelő alkalmazásához szükségesek, és mivel a bírói testületeknek csak nagyon kis része részesülhet az EU-ra összpontosító igazságügyi képzésben,

| P. | mivel az uniós büntetőjogi térség kialakítására irányuló jövőbeni fellépés kizárólag az uniós politikák és jogi eszközök végrehajtásának tárgyilagos, pártatlan, átlátható, gondos és folyamatos ellenőrzésén, valamint a tagállamok igazságszolgáltatásának minőségén és hatékonyságán alapulhat, |
| --- | --- |

P.

mivel az uniós büntetőjogi térség kialakítására irányuló jövőbeni fellépés kizárólag az uniós politikák és jogi eszközök végrehajtásának tárgyilagos, pártatlan, átlátható, gondos és folyamatos ellenőrzésén, valamint a tagállamok igazságszolgáltatásának minőségén és hatékonyságán alapulhat,

| Q. | mivel jelenleg nincs az EU-ban átfogó, állandó és egyértelmű ellenőrzése a büntető igazságszolgáltatási uniós politikáknak, sem az igazságszolgáltatás minőségének és hatékonyságának, |
| --- | --- |

Q.

mivel jelenleg nincs az EU-ban átfogó, állandó és egyértelmű ellenőrzése a büntető igazságszolgáltatási uniós politikáknak, sem az igazságszolgáltatás minőségének és hatékonyságának,

| R. | mivel az ilyen ellenőrzés az „EU döntéshozók” számára alapvető volna a legmegfelelőbb jogalkotási intézkedések kidolgozása során, egyúttal fokozná az egymás igazságügyi rendszerei iránti kölcsönös bizalmat, |
| --- | --- |

R.

mivel az ilyen ellenőrzés az „EU döntéshozók” számára alapvető volna a legmegfelelőbb jogalkotási intézkedések kidolgozása során, egyúttal fokozná az egymás igazságügyi rendszerei iránti kölcsönös bizalmat,

| S. | mivel az értékelési rendszernek száma kellene vennie a meglévő értékelési rendszereket az erőfeszítések és az eredmények megkettőzése nélkül, és aktív szerepet kell biztosítania a Parlament számára, |
| --- | --- |

S.

mivel az értékelési rendszernek száma kellene vennie a meglévő értékelési rendszereket az erőfeszítések és az eredmények megkettőzése nélkül, és aktív szerepet kell biztosítania a Parlament számára,

| T. | mivel a közelmúltban létrehozott „igazságügyi fórum” jelentősen hozzájárulhat az uniós jogalkotási kezdeményezések előzetes értékelési szakaszához, |
| --- | --- |

T.

mivel a közelmúltban létrehozott „igazságügyi fórum” jelentősen hozzájárulhat az uniós jogalkotási kezdeményezések előzetes értékelési szakaszához,

| U. | mivel az európai uniós fellépés koherenciájának és következetességének – az alapvető jogok megőrzése mellett történő – biztosítása érdekében a megfelelő eljárások, köztük a hatásvizsgálatok révén nyilvános konzultációt kell folytatni az uniós jogalkotási eszközök elfogadására irányuló javaslatok és kezdeményezések Bizottság vagy tagállamok általi előterjesztése előtt, |
| --- | --- |

U.

mivel az európai uniós fellépés koherenciájának és következetességének – az alapvető jogok megőrzése mellett történő – biztosítása érdekében a megfelelő eljárások, köztük a hatásvizsgálatok révén nyilvános konzultációt kell folytatni az uniós jogalkotási eszközök elfogadására irányuló javaslatok és kezdeményezések Bizottság vagy tagállamok általi előterjesztése előtt,

| V. | mivel a tagállami igazságügyi hatóságok közötti folyamatos információ-, gyakorlat- és tapasztalatcsere alapvetően hozzájárul a kölcsönös bizalmon alapuló környezet kialakításához, amint azt az igazságügyi hatóságok csereprogramjával elért figyelemreméltó eredmények mutatják, |
| --- | --- |

V.

mivel a tagállami igazságügyi hatóságok közötti folyamatos információ-, gyakorlat- és tapasztalatcsere alapvetően hozzájárul a kölcsönös bizalmon alapuló környezet kialakításához, amint azt az igazságügyi hatóságok csereprogramjával elért figyelemreméltó eredmények mutatják,

| W. | mivel a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén még mindig nincs megfelelő átfogó adatvédelmi rendszer, és egy ilyen rendszer hiányában az adatfeldolgozás által érintett személyek jogait gondosan szabályozni kell minden egyes jogalkotási eszközben, |
| --- | --- |

W.

mivel a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén még mindig nincs megfelelő átfogó adatvédelmi rendszer, és egy ilyen rendszer hiányában az adatfeldolgozás által érintett személyek jogait gondosan szabályozni kell minden egyes jogalkotási eszközben,

| X. | mivel a hatékonyság érdekében az uniós büntetőjogi térségnek az uniós politikák végrehajtása, valamint az információk és javaslatok terjesztése és megvitatása során – az alapvető jogok tiszteletben tartása mellett – ki kell használnia az új technológiák nyújtotta előnyöket és alkalmaznia kell az internetes eszközöket, |
| --- | --- |

X.

mivel a hatékonyság érdekében az uniós büntetőjogi térségnek az uniós politikák végrehajtása, valamint az információk és javaslatok terjesztése és megvitatása során – az alapvető jogok tiszteletben tartása mellett – ki kell használnia az új technológiák nyújtotta előnyöket és alkalmaznia kell az internetes eszközöket,

| Y. | mivel a nemzeti bíróságoknak a nemzetközi bűnözés elleni küzdelemben, valamint az alapvető jogok és szabadságok védelmezésében játszott szerepe egyre jelentősebb, |
| --- | --- |

Y.

mivel a nemzeti bíróságoknak a nemzetközi bűnözés elleni küzdelemben, valamint az alapvető jogok és szabadságok védelmezésében játszott szerepe egyre jelentősebb,

| Z. | mivel az olyan koordinációs szervek, mint a Eurojust bebizonyították, hogy tényleges hozzáadott értéket nyújtanak, és a nemzetközi bűnözés elleni fellépésük figyelemre méltóan kibővült annak ellenére, hogy a hatásköreik még mindig túlzottan korlátozottak, és egyes tagállamok úgy tűnik, vonakodnak megosztani meg információt ebben a kontextusban, |
| --- | --- |

Z.

mivel az olyan koordinációs szervek, mint a Eurojust bebizonyították, hogy tényleges hozzáadott értéket nyújtanak, és a nemzetközi bűnözés elleni fellépésük figyelemre méltóan kibővült annak ellenére, hogy a hatásköreik még mindig túlzottan korlátozottak, és egyes tagállamok úgy tűnik, vonakodnak megosztani meg információt ebben a kontextusban,

| AA. | mivel védőügyvédekre vonatkozó koordináció nincsen, ezért ezt uniós szinten kell támogatni és jóváhagyni, |
| --- | --- |

AA.

mivel védőügyvédekre vonatkozó koordináció nincsen, ezért ezt uniós szinten kell támogatni és jóváhagyni,

| AB. | mivel a maffiák és általában a szervezett bűnözés transznacionális jelenséggé vált, amely társadalmi, kulturális, gazdasági és politikai hatást is gyakorol a tagállamokra és a szomszédos országokra, és amely ellen társadalmi szinten is küzdeni kell, együttműködve a civil társadalommal és a demokratikus intézményekkel, |
| --- | --- |

AB.

mivel a maffiák és általában a szervezett bűnözés transznacionális jelenséggé vált, amely társadalmi, kulturális, gazdasági és politikai hatást is gyakorol a tagállamokra és a szomszédos országokra, és amely ellen társadalmi szinten is küzdeni kell, együttműködve a civil társadalommal és a demokratikus intézményekkel,

| 1. | a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz:






  a) | tekintettel arra, hogy az uniós büntetőjogi térségnek az alapvető jogok tiszteletben tartásán kell alapulnia, kezdjen újra dolgozni az alapvető jogok védelmén, és konkrétan az alábbiakat fogadja el haladéktalanul:






  — | a büntetőeljárások során alkalmazott eljárási biztosítékokra vonatkozó ambiciózus jogi eszköz, amely az ártatlanság vélelmén alapul, például a „jogokról való tájékoztatáshoz (levél a jogokról)” való jog, a jogi tanácsadáshoz való jog, és szükség esetén az ingyenes jogi tanácsadáshoz való jog mind a tárgyalás előtt, mind a tárgyalás közben, a bizonyítékok előterjesztéséhez való jog, a vádak jellegéről és/vagy indokairól és/vagy a gyanú megalapozottságáról a gyanúsított/vádlott által beszélt nyelven történő tájékoztatáshoz való jog, az összes lényeges dokumentumhoz a gyanúsított/vádlott által beszélt nyelven történő hozzáféréshez való jog, a tolmácshoz való jog; a meghallgatáshoz való jog és a védelemhez való jog, azon gyanúsítottak/vádlottak védelme, akik nem képesek megérteni vagy követni az eljárást, a fiatalkorú gyanúsítottak/vádlottak fogva tartásának, körülményeinek és védelmének minimális normái, valamint az egyének számára hatékony és hozzáférhető jogorvoslati mechanizmusok; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz:

a)

tekintettel arra, hogy az uniós büntetőjogi térségnek az alapvető jogok tiszteletben tartásán kell alapulnia, kezdjen újra dolgozni az alapvető jogok védelmén, és konkrétan az alábbiakat fogadja el haladéktalanul:

—

a büntetőeljárások során alkalmazott eljárási biztosítékokra vonatkozó ambiciózus jogi eszköz, amely az ártatlanság vélelmén alapul, például a „jogokról való tájékoztatáshoz (levél a jogokról)” való jog, a jogi tanácsadáshoz való jog, és szükség esetén az ingyenes jogi tanácsadáshoz való jog mind a tárgyalás előtt, mind a tárgyalás közben, a bizonyítékok előterjesztéséhez való jog, a vádak jellegéről és/vagy indokairól és/vagy a gyanú megalapozottságáról a gyanúsított/vádlott által beszélt nyelven történő tájékoztatáshoz való jog, az összes lényeges dokumentumhoz a gyanúsított/vádlott által beszélt nyelven történő hozzáféréshez való jog, a tolmácshoz való jog; a meghallgatáshoz való jog és a védelemhez való jog, azon gyanúsítottak/vádlottak védelme, akik nem képesek megérteni vagy követni az eljárást, a fiatalkorú gyanúsítottak/vádlottak fogva tartásának, körülményeinek és védelmének minimális normái, valamint az egyének számára hatékony és hozzáférhető jogorvoslati mechanizmusok;

| — | átfogó jogi keret, amely a bűncselekmények sértettjei számára a legszélesebb körű védelmet, köztük a megfelelő kárpótlást és a tanúvédelmet biztosítja, különösen a szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyekben; |
| --- | --- |

—

átfogó jogi keret, amely a bűncselekmények sértettjei számára a legszélesebb körű védelmet, köztük a megfelelő kárpótlást és a tanúvédelmet biztosítja, különösen a szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyekben;

| — | a büntetőeljárásokban a bizonyítékok elfogadhatóságára vonatkozó jogi eszköz; |
| --- | --- |

—

a büntetőeljárásokban a bizonyítékok elfogadhatóságára vonatkozó jogi eszköz;

| — | a fogva tartási és börtönkörülmények minimumszabványait és az EU-ban a fogvatartottak jogainak – köztük a kommunikációhoz és konzuli segítséghez való jog – közös felsorolását rögzítő intézkedések, |
| --- | --- |

—

a fogva tartási és börtönkörülmények minimumszabványait és az EU-ban a fogvatartottak jogainak – köztük a kommunikációhoz és konzuli segítséghez való jog – közös felsorolását rögzítő intézkedések,

| — | arra irányuló intézkedések, hogy elsődleges ösztönzője és támogatója legyen a civil társadalom és a civil intézmények szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseinek, továbbá fellépés azzal a céllal, hogy elfogadásra kerüljön a nemzetközi bűnszervezetek pénzeszközeinek és tulajdonának elkobzásáról és szociális célokra történő felhasználásáról szóló jogi eszköz, |
| --- | --- |

—

arra irányuló intézkedések, hogy elsődleges ösztönzője és támogatója legyen a civil társadalom és a civil intézmények szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseinek, továbbá fellépés azzal a céllal, hogy elfogadásra kerüljön a nemzetközi bűnszervezetek pénzeszközeinek és tulajdonának elkobzásáról és szociális célokra történő felhasználásáról szóló jogi eszköz,

| b) | mivel a kölcsönös elismerés elve képezi azt a sarokkövet, amelyen a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés alapul, haladéktalanul fogadja el azokat az uniós jogi eszközöket, amelyekre ennek végrehajtásához még szükség van, továbbá biztosítsa az eljárási jogokra vonatkozó egyenértékű normák kidolgozását és a büntetőeljárás bizonyos aspektusaira vonatkozó minimumszabályok közelítését, |
| --- | --- |

b)

mivel a kölcsönös elismerés elve képezi azt a sarokkövet, amelyen a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés alapul, haladéktalanul fogadja el azokat az uniós jogi eszközöket, amelyekre ennek végrehajtásához még szükség van, továbbá biztosítsa az eljárási jogokra vonatkozó egyenértékű normák kidolgozását és a büntetőeljárás bizonyos aspektusaira vonatkozó minimumszabályok közelítését,

| c) | a büntetőjog terén a tagállamokkal együtt ténylegesen hajtsák végre a kölcsönös elismerés elvét, és fordítsanak kellő figyelmet az európai elfogatóparancs megvalósítása és napi alkalmazása tekintetében felmerülő nehézségekre és eredményekre, valamint győződjenek meg arról, hogy az elv alkalmazásakor a tagállamok tiszteletben tartják az alapvető jogokat és az általános jogelveket, amint azokat az EU-szerződés 6. cikke meghatározza; |
| --- | --- |

c)

a büntetőjog terén a tagállamokkal együtt ténylegesen hajtsák végre a kölcsönös elismerés elvét, és fordítsanak kellő figyelmet az európai elfogatóparancs megvalósítása és napi alkalmazása tekintetében felmerülő nehézségekre és eredményekre, valamint győződjenek meg arról, hogy az elv alkalmazásakor a tagállamok tiszteletben tartják az alapvető jogokat és az általános jogelveket, amint azokat az EU-szerződés 6. cikke meghatározza;

| d) | felhívja a tagállamokat, hogy az európai elfogatóparancsról szóló kerethatározat végrehajtása során alkalmazzák az arányosság elvét, és felhívja a figyelmet az olyan egyéb jogi eszközökre, mint például a videokonferencia segítségével történő meghallgatás, amely megfelelő garanciák mellett alkalmasnak bizonyulhat bizonyos esetekben, |
| --- | --- |

d)

felhívja a tagállamokat, hogy az európai elfogatóparancsról szóló kerethatározat végrehajtása során alkalmazzák az arányosság elvét, és felhívja a figyelmet az olyan egyéb jogi eszközökre, mint például a videokonferencia segítségével történő meghallgatás, amely megfelelő garanciák mellett alkalmasnak bizonyulhat bizonyos esetekben,

| e) | az Európai Parlamenttel együttműködésben mérje fel az Európai Unión belül a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés jelenlegi állapotát mind a hiányosságok, mind az eredmények tekintetében, |
| --- | --- |

e)

az Európai Parlamenttel együttműködésben mérje fel az Európai Unión belül a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés jelenlegi állapotát mind a hiányosságok, mind az eredmények tekintetében,

| f) | a Bizottsággal és a Parlamenttel együtt hozzon létre egy (jogászokból álló) szakértői bizottságot, melynek feladata az összes tagállam büntetőjogi rendszerei közötti hasonlóságokat és különbségeket vizsgáló tanulmány készítése, valamint terjesszen elő az uniós büntetőjogi térség kidolgozására irányuló javaslatokat, amelyek egyensúlyt teremtenek a büntetőeljárások eredményessége és az egyéni jogok védelme között, |
| --- | --- |

f)

a Bizottsággal és a Parlamenttel együtt hozzon létre egy (jogászokból álló) szakértői bizottságot, melynek feladata az összes tagállam büntetőjogi rendszerei közötti hasonlóságokat és különbségeket vizsgáló tanulmány készítése, valamint terjesszen elő az uniós büntetőjogi térség kidolgozására irányuló javaslatokat, amelyek egyensúlyt teremtenek a büntetőeljárások eredményessége és az egyéni jogok védelme között,

| g) | a Bizottsággal és a Parlamenttel közösen, valamint az Európa Tanács vonatkozó bizottságaival, például a CEPEJ bizottsággal, és a büntetőjogi kérdésekkel foglalkozó meglévő európai hálózatokkal együttműködésben hozzon létre egy, az EU e téren fennálló politikáinak és jogi eszközeinek végrehajtását, valamint az igazságszolgáltatás minőségét és hatékonyságát, tisztességességét és méltányosságát tárgyilagosan, pártatlanul, átláthatóan, átfogóan, horizontálisan és folyamatosan ellenőrző és értékelő rendszert, amely figyelembe veszi az Európai Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlatának a tagállamok általi végrehajtási szintjét is, amely számára modellként a szakértői értékelési rendszer szolgál, és amely évente legalább egyszer megbízható jelentéseket tud készíteni. Az értékelő rendszernek különösen a következőket kell elvégeznie:






  — | politikai és technikai szintből álló értékelési hálózat létrehozása, |
| --- | --- | --- |

g)

a Bizottsággal és a Parlamenttel közösen, valamint az Európa Tanács vonatkozó bizottságaival, például a CEPEJ bizottsággal, és a büntetőjogi kérdésekkel foglalkozó meglévő európai hálózatokkal együttműködésben hozzon létre egy, az EU e téren fennálló politikáinak és jogi eszközeinek végrehajtását, valamint az igazságszolgáltatás minőségét és hatékonyságát, tisztességességét és méltányosságát tárgyilagosan, pártatlanul, átláthatóan, átfogóan, horizontálisan és folyamatosan ellenőrző és értékelő rendszert, amely figyelembe veszi az Európai Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlatának a tagállamok általi végrehajtási szintjét is, amely számára modellként a szakértői értékelési rendszer szolgál, és amely évente legalább egyszer megbízható jelentéseket tud készíteni. Az értékelő rendszernek különösen a következőket kell elvégeznie:

—

politikai és technikai szintből álló értékelési hálózat létrehozása,

| — | a meglévő értékelési rendszerek felülvizsgálata alapján a következők azonosítása: prioritások, alkalmazási kör, kritériumok és módszerek, figyelemmel arra, hogy az értékelésnek nem szabad elméletinek lennie, hanem az EU politikáinak helyi és az igazságszolgáltatás napi irányítására gyakorolt hatását, valamint az igazságszolgáltatás minőségét, hatékonyságát, egységességét és korrektségét kell értékelnie, figyelembe véve az Európai Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlatának a tagállamok általi végrehajtási szintjét is, |
| --- | --- |

—

a meglévő értékelési rendszerek felülvizsgálata alapján a következők azonosítása: prioritások, alkalmazási kör, kritériumok és módszerek, figyelemmel arra, hogy az értékelésnek nem szabad elméletinek lennie, hanem az EU politikáinak helyi és az igazságszolgáltatás napi irányítására gyakorolt hatását, valamint az igazságszolgáltatás minőségét, hatékonyságát, egységességét és korrektségét kell értékelnie, figyelembe véve az Európai Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlatának a tagállamok általi végrehajtási szintjét is,

| — | a meglévő értékelési rendszerekkel a duplikáció elkerülése és a szinergiák előmozdítása, |
| --- | --- |

—

a meglévő értékelési rendszerekkel a duplikáció elkerülése és a szinergiák előmozdítása,

| — | vegyes megközelítés használata, amely egyrészt statisztikai és jogalkotási információból, másrészt az uniós eszközök alkalmazásának helyszíni értékeléséből áll, |
| --- | --- |

—

vegyes megközelítés használata, amely egyrészt statisztikai és jogalkotási információból, másrészt az uniós eszközök alkalmazásának helyszíni értékeléséből áll,

| — | összehasonlítható adatok gyűjtése, és amennyire lehetséges, a már rendelkezésre álló adatok számba vétele, |
| --- | --- |

—

összehasonlítható adatok gyűjtése, és amennyire lehetséges, a már rendelkezésre álló adatok számba vétele,

| — | a Parlament szoros bevonása az értékelési rendszer politikai és technikai szintjén egyaránt, |
| --- | --- |

—

a Parlament szoros bevonása az értékelési rendszer politikai és technikai szintjén egyaránt,

| h) | a Bizottsággal és a Parlamenttel együtt vegye számba az igazságügyi képzés jelenlegi helyzetét az Európai Unióban, továbbá a képzés hiányosságait és szükségleteit, és – a szükségtelen párhuzamos erőfeszítések elkerülésével –haladéktalanul hozzon intézkedéseket egy valódi európai uniós igazságügyi kultúra létrehozásának ösztönzése érdekében egy olyan európai igazságügyi iskola bírák, ügyészek és védőügyvédek számára történő létrehozása révén, amelyre a következők jellemzők:






  — | a meglévő európai igazságügyi képzési hálózatból kiindulva, és egy európai uniós, a meglévő ügynökségekkel összekapcsolt intézet kialakítása felé haladva, szilárd és megfelelő struktúrával hozzák létre, amelyen belül kiemelt szerepet kell biztosítani a nemzeti igazságügyi iskoláknak és igazságügyi hálózatoknak és más szervezeteknek, pl. az Európai Jogi Akadémiának
  ,
  valamint a védelemhez való joggal foglalkozó szervezeteknek, a Bizottsággal együttműködésben, |
| --- | --- | --- |

h)

a Bizottsággal és a Parlamenttel együtt vegye számba az igazságügyi képzés jelenlegi helyzetét az Európai Unióban, továbbá a képzés hiányosságait és szükségleteit, és – a szükségtelen párhuzamos erőfeszítések elkerülésével –haladéktalanul hozzon intézkedéseket egy valódi európai uniós igazságügyi kultúra létrehozásának ösztönzése érdekében egy olyan európai igazságügyi iskola bírák, ügyészek és védőügyvédek számára történő létrehozása révén, amelyre a következők jellemzők:

—

a meglévő európai igazságügyi képzési hálózatból kiindulva, és egy európai uniós, a meglévő ügynökségekkel összekapcsolt intézet kialakítása felé haladva, szilárd és megfelelő struktúrával hozzák létre, amelyen belül kiemelt szerepet kell biztosítani a nemzeti igazságügyi iskoláknak és igazságügyi hálózatoknak és más szervezeteknek, pl. az Európai Jogi Akadémiának
  ,
  valamint a védelemhez való joggal foglalkozó szervezeteknek, a Bizottsággal együttműködésben,

| — | irányítja és továbbfejleszti az igazságügyi hatóságok közötti csereprogramokat, |
| --- | --- |

—

irányítja és továbbfejleszti az igazságügyi hatóságok közötti csereprogramokat,

| — | közös tanterveket dolgoz ki az igazságügyi képzés számára, amelyek biztosítják a releváns európai komponens jelenlétét a különböző jogterületeknek megfelelően, |
| --- | --- |

—

közös tanterveket dolgoz ki az igazságügyi képzés számára, amelyek biztosítják a releváns európai komponens jelenlétét a különböző jogterületeknek megfelelően,

| — | önkéntes alapon kezdő és folytatólagos képzést nyújt az európai bíráknak, ügyészeknek és védőügyvédeknek, |
| --- | --- |

—

önkéntes alapon kezdő és folytatólagos képzést nyújt az európai bíráknak, ügyészeknek és védőügyvédeknek,

| — | erősíti az igazságügyi hatóságok, jogászok és más érintett szereplők nyelvi készségeit, |
| --- | --- |

—

erősíti az igazságügyi hatóságok, jogászok és más érintett szereplők nyelvi készségeit,

| — | ilyen képzést nyújt a tagjelölt országoknak és más olyan országoknak is, amelyekkel az EU együttműködési és partnerségi megállapodásokat kötött, |
| --- | --- |

—

ilyen képzést nyújt a tagjelölt országoknak és más olyan országoknak is, amelyekkel az EU együttműködési és partnerségi megállapodásokat kötött,

| i) | sürgeti a tagállamokat, hogy haladéktalanul hajtsák végre teljes mértékben a Eurojust megerősítéséről, valamint a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából a Eurojust létrehozásáról szóló, 2002/187/IB határozat módosításáról szóló tanácsi határozatot (5613/2008) (18), hogy bátorítsák a nemzeti hatóságokat a Eurojust bevonására az együttműködési eljárás korai szakaszában, és hogy lépjenek túl az információcserével szembeni ellenérzéseiken, teljes mértékben működjenek együtt a nemzeti szinten megvalósított együttműködéshez hasonlóan, és felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a Eurojustot, hogy teljes mértékben vonják be a Parlamentet a Eurojust megvalósításáról szóló határozat korrekt végrehajtására irányuló jövőbeli tevékenységekbe, |
| --- | --- |

i)

sürgeti a tagállamokat, hogy haladéktalanul hajtsák végre teljes mértékben a Eurojust megerősítéséről, valamint a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából a Eurojust létrehozásáról szóló, 2002/187/IB határozat módosításáról szóló tanácsi határozatot (5613/2008) (18), hogy bátorítsák a nemzeti hatóságokat a Eurojust bevonására az együttműködési eljárás korai szakaszában, és hogy lépjenek túl az információcserével szembeni ellenérzéseiken, teljes mértékben működjenek együtt a nemzeti szinten megvalósított együttműködéshez hasonlóan, és felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a Eurojustot, hogy teljes mértékben vonják be a Parlamentet a Eurojust megvalósításáról szóló határozat korrekt végrehajtására irányuló jövőbeli tevékenységekbe,

| j) | dolgozza ki a fent említett határozat végrehajtási tervét, különös tekintettel az Eurojust hatásköreire az alábbiak vonatkozásában:






  — | a joghatósági konfliktusok feloldása, |
| --- | --- | --- |

j)

dolgozza ki a fent említett határozat végrehajtási tervét, különös tekintettel az Eurojust hatásköreire az alábbiak vonatkozásában:

—

a joghatósági konfliktusok feloldása,

| — | a nyomozások és bűnvádi eljárások folytatására vonatkozó hatáskör, |
| --- | --- |

—

a nyomozások és bűnvádi eljárások folytatására vonatkozó hatáskör,

| k) | tegyen lépéseket egy átfogó, a bűnözés EU-n belüli helyzetéről szóló jelentés évente történő közzétételére, amely konszolidálja a speciális területekre, mint például az OCTA-ra (szervezett bűnözésre vonatkozó fenyegetésértékelés) vonatkozó jelentéseket és az Eurojust éves jelentéseit, stb., |
| --- | --- |

k)

tegyen lépéseket egy átfogó, a bűnözés EU-n belüli helyzetéről szóló jelentés évente történő közzétételére, amely konszolidálja a speciális területekre, mint például az OCTA-ra (szervezett bűnözésre vonatkozó fenyegetésértékelés) vonatkozó jelentéseket és az Eurojust éves jelentéseit, stb.,

| l) | felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak tovább a Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Svéd Királyság – a büntetőeljárásokban előforduló joghatósági összeütközések megelőzéséről és rendezéséről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó – kezdeményezésén a gyanúsított vagy vádlott tájékoztatáshoz és az eljárásba történő bevonáshoz fűződő jogainak a büntető joghatóság kiválasztási eljárásának (5208/2009) minden szakaszában történő tiszteletben tartása mellett, és a Tanácsban folytatott tárgyalásokon elért előrelépések alapján ismét konzultáljanak a Parlamenttel, |
| --- | --- |

l)

felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak tovább a Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Svéd Királyság – a büntetőeljárásokban előforduló joghatósági összeütközések megelőzéséről és rendezéséről szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó – kezdeményezésén a gyanúsított vagy vádlott tájékoztatáshoz és az eljárásba történő bevonáshoz fűződő jogainak a büntető joghatóság kiválasztási eljárásának (5208/2009) minden szakaszában történő tiszteletben tartása mellett, és a Tanácsban folytatott tárgyalásokon elért előrelépések alapján ismét konzultáljanak a Parlamenttel,

| m) | fordítson kellő figyelmet az új technológiák által nyújtott előnyökre a magas szintű közbiztonság biztosítása érdekében, és teljes mértékben aknázza ki az Internet által az információterjesztésre kínálkozó lehetőségeket, erősítse meg a közelmúltban létrehozott „Igazságügyi Fórum” szerepét, ösztönözze új tanulási módszerek (e-tanulás) kifejlesztését, gyűjtsön és osszon meg adatokat, ezáltal aktualizálja és erősítse meg a létező adatbázisokat, például a vámügyi adatbázisokat, amelyek létfontosságúak a csempészet és az emberkereskedelem elleni küzdelem szempontjából, ugyanakkor biztosítsa az alapjogok tiszteletben tartását, és különösen az egyének magánéletének magas szintű védelmét tekintettel a személyes adatok büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében történő feldolgozására, |
| --- | --- |

m)

fordítson kellő figyelmet az új technológiák által nyújtott előnyökre a magas szintű közbiztonság biztosítása érdekében, és teljes mértékben aknázza ki az Internet által az információterjesztésre kínálkozó lehetőségeket, erősítse meg a közelmúltban létrehozott „Igazságügyi Fórum” szerepét, ösztönözze új tanulási módszerek (e-tanulás) kifejlesztését, gyűjtsön és osszon meg adatokat, ezáltal aktualizálja és erősítse meg a létező adatbázisokat, például a vámügyi adatbázisokat, amelyek létfontosságúak a csempészet és az emberkereskedelem elleni küzdelem szempontjából, ugyanakkor biztosítsa az alapjogok tiszteletben tartását, és különösen az egyének magánéletének magas szintű védelmét tekintettel a személyes adatok büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében történő feldolgozására,

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, és tájékoztatásul a Bizottságnak is. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, és tájékoztatásul a Bizottságnak is.

---

(1)  HL C 33. E, 2006.2.9., 159. o.

(2)  HL C 102. E, 2004.4.28., 154. o.

(3)  HL L 327., 2008.12.5., 27. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0381.

(5)  HL C 18., 2001.1.19., 9. o.

(6)  HL C 273. E, 2003.11.14., 99. o.

(7)  HL C 299., 2008.11.22., 1. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0352.

(9)  HL L 348., 2008.12.24., 130. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0384 és P6_TA(2008)0380.

(11)  HL L 350., 2008.12.30., 72. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0486.

(13)  Gisèle Vernimmen-Van Tiggelen és Laura Surano, Európai Tanulmányok Intézete, Université Libre de Bruxelles ECLAN – Európai Büntetőjogi Akadémiai Hálózat.

(14)  COM(2006)0008 és a következő tanácsi dokumentumok: 8409/2008, 10330/1/2008, 7024/1/2008, 7301/2/2008, 9617/2/2008, 9927/2/2008, 13416/2/2008, 15691/2/2008 és 17220/1/2008.

(15)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0637.

(16)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0465.

(17)  Az Európai Parlamentnek a Tanácshoz és az Európai Tanácshoz intézett, 2004. október 14-i ajánlása a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség jövőjéről, valamint a legitimitásának és hatékonyságának megerősítéséhez szükséges intézkedésekről (HL C 166. E, 2005.7.7., 58. o.), valamint az Európai Parlamentnek a Tanácshoz intézett, 2005. február 22-i ajánlása a büntető igazságszolgáltatás minőségéről és a büntetőjognak a tagállamokban történő összehangolásáról (HL C 304. E, 2005.12.1., 109. o.).

(18)  Még nem tették közzé a Hivatalos Lapban.

---

VÉLEMÉNYEK

Európai Parlament

2009. május 5., kedd

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/123 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/123

---

2009. május 5., keddA paraolimpia az Európai Unióban

P6_TA(2009)0347

Az Európai Parlament nyilatkozata az Európai Unióban a paraolimpia támogatásáról

2010/C 212 E/20

Az Európai Parlament,

tekintettel eljárási szabályzata 116. cikkére,

| A. | mivel az Európai Paraolimpia sportolási és társadalmi lehetőségeket kínál a szellemi fogyatékkal élő felnőttek és gyermekek számára, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Paraolimpia sportolási és társadalmi lehetőségeket kínál a szellemi fogyatékkal élő felnőttek és gyermekek számára,

| B. | mivel valamennyi tagállamban létrehoztak paraolimpiai programokat közel félmillió sportolóval, |
| --- | --- |

B.

mivel valamennyi tagállamban létrehoztak paraolimpiai programokat közel félmillió sportolóval,

| C. | mivel az Európai Paraolimpia a határokon átívelő sport és az önkéntesség előmozdítása, a fogyatékosokra vonatkozó sztereotípiák ledöntése, a közegészségügy biztosítása és a kirekesztettek társadalmi tevékenységekbe való bevonása révén a mindennapokban hajt végre uniós politikát, |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Paraolimpia a határokon átívelő sport és az önkéntesség előmozdítása, a fogyatékosokra vonatkozó sztereotípiák ledöntése, a közegészségügy biztosítása és a kirekesztettek társadalmi tevékenységekbe való bevonása révén a mindennapokban hajt végre uniós politikát,

| D. | mivel az Európai Paraolimpia két fontos eseménynek ad otthont: az európai paraolimpiai nyári játékokat 2010-ben Lengyelországban, Varsóban, a paraolimpiai nyári világjátékokat 2011-ben Görögországban, Athénban fogják megrendezni, |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Paraolimpia két fontos eseménynek ad otthont: az európai paraolimpiai nyári játékokat 2010-ben Lengyelországban, Varsóban, a paraolimpiai nyári világjátékokat 2011-ben Görögországban, Athénban fogják megrendezni,

| E. | mivel az EU pénzügyi támogatást nyújtott a 2003-as írországi paraolimpiai nyári világjátékokra, |
| --- | --- |

E.

mivel az EU pénzügyi támogatást nyújtott a 2003-as írországi paraolimpiai nyári világjátékokra,

| 1. | úgy véli, hogy a paraolimpiai tevékenységek biztosítása helyi, nemzeti és nemzetközi szinten jelentős forrásokat igényel, |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a paraolimpiai tevékenységek biztosítása helyi, nemzeti és nemzetközi szinten jelentős forrásokat igényel,

| 2. | tudomásul veszi, hogy az Európai Paraolimpia pénzügyi támogatást igényel az Európai Bizottságtól a 2010-es varsói nyári európai játékok és a 2011-es athéni nyári világjátékok finanszírozására, |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi, hogy az Európai Paraolimpia pénzügyi támogatást igényel az Európai Bizottságtól a 2010-es varsói nyári európai játékok és a 2011-es athéni nyári világjátékok finanszírozására,

| 3. | elismeri, hogy az Európában megrendezendő események a sportolók, a családok és a tágabb közösség javát szolgálják; |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy az Európában megrendezendő események a sportolók, a családok és a tágabb közösség javát szolgálják;

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy támogassa a 2010-es varsói és a 2011-es athéni játékokat, |
| --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot, hogy támogassa a 2010-es varsói és a 2011-es athéni játékokat,

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen nyilatkozatot, az aláírók nevével együtt a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen nyilatkozatot, az aláírók nevével együtt a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2009. május 5., kedd

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/124 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/124

---

2009. május 5., keddAldo Patriciello képviselői mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelem

P6_TA(2009)0337

Az Európai Parlament 2009. május 5-i határozata Aldo Patriciello kiváltságainak és mentességeinek fenntartására irányuló kérelemről (2009/2021(IMM))

2010/C 212 E/21

Az Európai Parlament,

tekintettel Aldo Patriciellonak a 2009. március 9-i plenáris ülésen bejelentett, saját mentelmi jogának az Iserniai Kerületi Bíróság melletti ügyészség által jelenleg folytatott nyomozás miatti fenntartására irányuló kérelmére,

tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyvének 9. és 10. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i és 2008. október 21-i ítéletére (1),

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (3) bekezdésére és 7. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0286/2009),

| 1. | úgy határoz, hogy fenntartja Aldo Patriciello kiváltságait és mentességeit; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy fenntartja Aldo Patriciello kiváltságait és mentességeit;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését az Olasz Köztársaság megfelelő hatóságainak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését az Olasz Köztársaság megfelelő hatóságainak.

---

(1)  101/63 sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964., 383. o.), 149/85. sz. Wybot kontra Faure és társai ügy (EBHT 1986., 2 391.o.), valamint a C-200/07 és C-201/07. sz. Marra kontra De Gregorio és Clemente egyesített ügyek, az EBHT-ban még nem tették közzé.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/125 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/125

---

2009. május 5., keddUmberto Bossi képviselői kiváltságainak és mentességeinek fenntartására irányuló kérelem

P6_TA(2009)0338

Az Európai Parlament 2009. május 5-i határozata az Umberto Bossi kiváltságainak és mentességeinek fenntartására irányuló kérelemről (2009/2020(IMM))

2010/C 212 E/22

Az Európai Parlament,

tekintettel Umberto Bossi 2009. február 19-i, a 2009. március 9-i plenáris ülésen bejelentett, saját mentelmi jogának a Verbaniai Kerületi Bíróság melletti ügyészség által jelenleg folytatott nyomozás miatti fenntartására irányuló kérelmére,

tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 9. és 10. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i és 2008. október 21-i ítéletére (1),

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (3) bekezdésére és 7. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0269/2009),

| 1. | úgy határoz, hogy fenntartja Umberto Bossi kiváltságait és mentességeit; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy fenntartja Umberto Bossi kiváltságait és mentességeit;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését az Olasz Köztársaság megfelelő hatóságainak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését az Olasz Köztársaság megfelelő hatóságainak.

---

(1)  101/63 sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy [1964] EBHT 195., 149/85. sz. Wybot kontra Faure és társai ügy [1986] EBHT 2391., valamint a C-200/07 és C-201/07. sz. Marra kontra De Gregorio és Clemente egyesített ügyek, amelyek az EBHT-ben még nem jelentek meg.

---

2009. május 6., szerda

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/126 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/126

---

2009. május 6., szerdaAz bizottságok feladatai

P6_TA(2009)0348

Az Európai Parlament 2009. május 6-i határozata az állandó bizottságok hatásköreiről és feladatairól

2010/C 212 E/23

Az Európai Parlament,

tekintettel az Elnökök Értekezlete által előterjesztett javaslatra,

tekintettel eljárási szabályzata 174. cikkére,

| 1. | úgy határoz, hogy felállítja a következő állandó bizottságokat:






  I. | Külügyi Bizottság |
| --- | --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy felállítja a következő állandó bizottságokat:

I.

Külügyi Bizottság

| II. | Fejlesztési Bizottság |
| --- | --- |

II.

Fejlesztési Bizottság

| III. | Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság |
| --- | --- |

III.

Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság

| IV. | Költségvetési Bizottság |
| --- | --- |

IV.

Költségvetési Bizottság

| V. | Költségvetési Ellenőrző Bizottság |
| --- | --- |

V.

Költségvetési Ellenőrző Bizottság

| VI. | Gazdasági és Monetáris Bizottság |
| --- | --- |

VI.

Gazdasági és Monetáris Bizottság

| VII. | Foglalkoztatási és Szociális Bizottság |
| --- | --- |

VII.

Foglalkoztatási és Szociális Bizottság

| VIII. | Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság |
| --- | --- |

VIII.

Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság

| IX. | Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság |
| --- | --- |

IX.

Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

| X. | Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság |
| --- | --- |

X.

Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság

| XI. | Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság |
| --- | --- |

XI.

Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

| XII. | Regionális Fejlesztési Bizottság |
| --- | --- |

XII.

Regionális Fejlesztési Bizottság

| XIII. | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság |
| --- | --- |

XIII.

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság

| XIV. | Halászati Bizottság |
| --- | --- |

XIV.

Halászati Bizottság

| XV. | Kulturális és Oktatási Bizottság |
| --- | --- |

XV.

Kulturális és Oktatási Bizottság

| XVI. | Jogi Bizottság |
| --- | --- |

XVI.

Jogi Bizottság

| XVII. | Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság |
| --- | --- |

XVII.

Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

| XVIII. | Alkotmányügyi Bizottság |
| --- | --- |

XVIII.

Alkotmányügyi Bizottság

| XIX. | Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság |
| --- | --- |

XIX.

Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság

| XX. | Petíciós Bizottság; |
| --- | --- |

XX.

Petíciós Bizottság;

| 2. | úgy határoz, hogy eljárási szabályzata VI. melléklete helyébe a következő szöveget lépteti:

  2009. május 6., szerda„VI. MELLÉKLET
  Az állandó bizottságok hatásköre és felelőssége:


  I.
     
  Külügyi Bizottság


  A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:






  1. | a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) és az európai biztonsági és védelmi politika (EBVP). Ebben az összefüggésben a bizottságot biztonság- és védelempolitikai albizottság támogatja, |
| --- | --- | --- |

2.

úgy határoz, hogy eljárási szabályzata VI. melléklete helyébe a következő szöveget lépteti:

2009. május 6., szerda„VI. MELLÉKLET

Az állandó bizottságok hatásköre és felelőssége:

I.
     
  Külügyi Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

1.

a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) és az európai biztonsági és védelmi politika (EBVP). Ebben az összefüggésben a bizottságot biztonság- és védelempolitikai albizottság támogatja,

| 2. | a hatáskörébe tartozó ügyekben az Európai Unió egyéb intézményeivel és szerveivel, az ENSZ-szel és egyéb nemzetközi szervezetekkel, valamint parlamentközi közgyűlésekkel való kapcsolattartás, |
| --- | --- |

2.

a hatáskörébe tartozó ügyekben az Európai Unió egyéb intézményeivel és szerveivel, az ENSZ-szel és egyéb nemzetközi szervezetekkel, valamint parlamentközi közgyűlésekkel való kapcsolattartás,

| 3. | a politikai kapcsolatok megerősítése harmadik – különösen az Unióval közvetlenül szomszédos – országokkal együttműködési és támogatási programok, illetve nemzetközi megállapodások, úgymint társulási és partnerségi megállapodások révén, |
| --- | --- |

3.

a politikai kapcsolatok megerősítése harmadik – különösen az Unióval közvetlenül szomszédos – országokkal együttműködési és támogatási programok, illetve nemzetközi megállapodások, úgymint társulási és partnerségi megállapodások révén,

| 4. | az európai államok Unióhoz történő csatlakozására vonatkozó tárgyalások megnyitása, figyelemmel kísérése és lezárása, |
| --- | --- |

4.

az európai államok Unióhoz történő csatlakozására vonatkozó tárgyalások megnyitása, figyelemmel kísérése és lezárása,

| 5. | harmadik országokban az emberi jogokat, a kisebbségek védelmét és a demokratikus értékek támogatását érintő ügyek. Ezzel összefüggésben a bizottságot emberi jogi albizottság segíti. A vonatkozó szabályok sérelme nélkül az egyéb bizottságok, illetve szervek ezen területen hatáskörrel rendelkező képviselőit, illetve tagjait hívják meg az albizottság ülésein való részvételre. |
| --- | --- |

5.

harmadik országokban az emberi jogokat, a kisebbségek védelmét és a demokratikus értékek támogatását érintő ügyek. Ezzel összefüggésben a bizottságot emberi jogi albizottság segíti. A vonatkozó szabályok sérelme nélkül az egyéb bizottságok, illetve szervek ezen területen hatáskörrel rendelkező képviselőit, illetve tagjait hívják meg az albizottság ülésein való részvételre.

A bizottság koordinálja a hatáskörébe tartozó parlamenti vegyes bizottságok és parlamenti együttműködési bizottságok, valamint a parlamentközi küldöttségek és eseti küldöttségek, továbbá a választási megfigyelők munkáját.

II.
     
  Fejlesztési Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | az Unió fejlesztési és együttműködési politikájának fejlesztése, végrehajtása és ellenőrzése, különösen:






  a) | fejlődő országokkal kétoldalú és nemzetközi szervezetekben, illetve parlamentközi fórumokon folytatott politikai párbeszéd, |
| --- | --- | --- |

1.

az Unió fejlesztési és együttműködési politikájának fejlesztése, végrehajtása és ellenőrzése, különösen:

a)

fejlődő országokkal kétoldalú és nemzetközi szervezetekben, illetve parlamentközi fórumokon folytatott politikai párbeszéd,

| b) | a fejlődő országoknak nyújtott támogatás, és együttműködési megállapodások a fejlődő országokkal, |
| --- | --- |

b)

a fejlődő országoknak nyújtott támogatás, és együttműködési megállapodások a fejlődő országokkal,

| c) | a demokratikus értékek, a felelősségteljes kormányzás és az emberi jogok támogatása a fejlődő országokban, |
| --- | --- |

c)

a demokratikus értékek, a felelősségteljes kormányzás és az emberi jogok támogatása a fejlődő országokban,

| 2. | az AKCS-EU partnerségi megállapodással kapcsolatos ügyek és az illetékes szervekkel való kapcsolattartás, |
| --- | --- |

2.

az AKCS-EU partnerségi megállapodással kapcsolatos ügyek és az illetékes szervekkel való kapcsolattartás,

| 3. | a Parlament részvétele a választási megfigyelő missziókban, adott esetben más illetékes bizottságokkal, illetve küldöttségekkel együttműködve. |
| --- | --- |

3.

a Parlament részvétele a választási megfigyelő missziókban, adott esetben más illetékes bizottságokkal, illetve küldöttségekkel együttműködve.

A bizottság koordinálja a hatáskörébe tartozó parlamenti, parlamentközi és eseti küldöttségek munkáját.

III.
     
  Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

az Unió közös kereskedelempolitikájának és külső gazdasági kapcsolatainak létrehozásával és végrehajtásával kapcsolatos ügyek, különösen:

| 1. | a harmadik országokkal és regionális szervezetekkel való pénzügyi, gazdasági és kereskedelmi kapcsolattartás, |
| --- | --- |

1.

a harmadik országokkal és regionális szervezetekkel való pénzügyi, gazdasági és kereskedelmi kapcsolattartás,

| 2. | a nemzetközi jog által szabályozott területekre vonatkozó műszaki harmonizációs és szabványosítási intézkedések, |
| --- | --- |

2.

a nemzetközi jog által szabályozott területekre vonatkozó műszaki harmonizációs és szabványosítási intézkedések,

| 3. | kapcsolatok az illetékes nemzetközi szervezetekkel, valamint az Unión kívül a regionális gazdasági és kereskedelmi integrációt támogató szervezetekkel, |
| --- | --- |

3.

kapcsolatok az illetékes nemzetközi szervezetekkel, valamint az Unión kívül a regionális gazdasági és kereskedelmi integrációt támogató szervezetekkel,

| 4. | a Kereskedelmi Világszervezettel (WTO) való kapcsolattartás, beleértve annak parlamenti közgyűlését. |
| --- | --- |

4.

a Kereskedelmi Világszervezettel (WTO) való kapcsolattartás, beleértve annak parlamenti közgyűlését.

A bizottság kapcsolatot tart fenn a harmadik országokkal fennálló kapcsolatok gazdasági és kereskedelmi vonatkozásaiért felelős parlamentközi és eseti küldöttségekkel.

IV.
     
  Költségvetési Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | az Unió bevételeinek és kiadásainak többéves pénzügyi kerete és az Unió saját forrásainak rendszere, |
| --- | --- |

1.

az Unió bevételeinek és kiadásainak többéves pénzügyi kerete és az Unió saját forrásainak rendszere,

| 2. | a Parlament költségvetési előjogai, azaz az Unió költségvetésének, valamint az e területre vonatkozó intézményközi megállapodások tárgyalása és végrehajtása, |
| --- | --- |

2.

a Parlament költségvetési előjogai, azaz az Unió költségvetésének, valamint az e területre vonatkozó intézményközi megállapodások tárgyalása és végrehajtása,

| 3. | a Parlament költségvetési előirányzatai az eljárási szabályzatban megállapított eljárásoknak megfelelően, |
| --- | --- |

3.

a Parlament költségvetési előirányzatai az eljárási szabályzatban megállapított eljárásoknak megfelelően,

| 4. | a decentralizált szervek költségvetése, |
| --- | --- |

4.

a decentralizált szervek költségvetése,

| 5. | az Európai Beruházási Bank pénzügyi tevékenységei, |
| --- | --- |

5.

az Európai Beruházási Bank pénzügyi tevékenységei,

| 6. | az Európai Fejlesztési Alap bevonása a költségvetésbe, az AKCS-EU partnerségi megállapodásért felelős bizottság hatásköreinek sérelme nélkül, |
| --- | --- |

6.

az Európai Fejlesztési Alap bevonása a költségvetésbe, az AKCS-EU partnerségi megállapodásért felelős bizottság hatásköreinek sérelme nélkül,

| 7. | valamennyi közösségi jogi aktus többéves pénzügyi keretre gyakorolt pénzügyi hatásai, illetve az azzal való összeegyeztethetősége az illetékes bizottság hatásköreinek sérelme nélkül, |
| --- | --- |

7.

valamennyi közösségi jogi aktus többéves pénzügyi keretre gyakorolt pénzügyi hatásai, illetve az azzal való összeegyeztethetősége az illetékes bizottság hatásköreinek sérelme nélkül,

| 8. | a 72. cikk (1) bekezdése ellenében a folyó költségvetés nyomon követése és végrehajtásának értékelése, az előirányzatok átcsoportosítása, a létszámtervre vonatkozó eljárások, igazgatási előirányzatok, valamint az épületekkel kapcsolatos, jelentős pénzügyi hatással járó projektekre vonatkozó vélemények, |
| --- | --- |

8.

a 72. cikk (1) bekezdése ellenében a folyó költségvetés nyomon követése és végrehajtásának értékelése, az előirányzatok átcsoportosítása, a létszámtervre vonatkozó eljárások, igazgatási előirányzatok, valamint az épületekkel kapcsolatos, jelentős pénzügyi hatással járó projektekre vonatkozó vélemények,

| 9. | a költségvetési rendelet, kivéve a költségvetés végrehajtásával, irányításával és ellenőrzésével kapcsolatos ügyeket. |
| --- | --- |

9.

a költségvetési rendelet, kivéve a költségvetés végrehajtásával, irányításával és ellenőrzésével kapcsolatos ügyeket.

V.
     
  Költségvetési Ellenőrző Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | az Unió és az Európai Fejlesztési Alap költségvetése végrehajtásának ellenőrzése, valamint a Parlament által hozott mentesítő határozat, beleértve a belső mentesítési eljárást, valamint az e döntésekkel kapcsolatos, illetve azokat végrehajtó intézkedéseket, |
| --- | --- |

1.

az Unió és az Európai Fejlesztési Alap költségvetése végrehajtásának ellenőrzése, valamint a Parlament által hozott mentesítő határozat, beleértve a belső mentesítési eljárást, valamint az e döntésekkel kapcsolatos, illetve azokat végrehajtó intézkedéseket,

| 2. | az Unió, az Unió intézményeinek és az általa finanszírozott szervek számláinak és mérlegeinek lezárása, ismertetése és könyvvizsgálata, beleértve az áthúzódó előirányzatok megállapítását és az egyenlegek elkészítését is, |
| --- | --- |

2.

az Unió, az Unió intézményeinek és az általa finanszírozott szervek számláinak és mérlegeinek lezárása, ismertetése és könyvvizsgálata, beleértve az áthúzódó előirányzatok megállapítását és az egyenlegek elkészítését is,

| 3. | az Európai Beruházási Bank pénzügyi tevékenységeinek ellenőrzése, |
| --- | --- |

3.

az Európai Beruházási Bank pénzügyi tevékenységeinek ellenőrzése,

| 4. | a közösségi finanszírozás különböző formái hatékonyságának felügyelete az Unió politikáinak végrehajtása során, |
| --- | --- |

4.

a közösségi finanszírozás különböző formái hatékonyságának felügyelete az Unió politikáinak végrehajtása során,

| 5. | az Unió költségvetésének végrehajtása során a csalás és szabálytalanságok vizsgálata, ezen ügyek megakadályozására, illetve üldözésére, valamint általában az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére irányuló intézkedések, |
| --- | --- |

5.

az Unió költségvetésének végrehajtása során a csalás és szabálytalanságok vizsgálata, ezen ügyek megakadályozására, illetve üldözésére, valamint általában az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére irányuló intézkedések,

| 6. | a Számvevőszékkel való kapcsolattartás, a Számvevőszék tagjainak kinevezése és jelentéseinek vizsgálata, |
| --- | --- |

6.

a Számvevőszékkel való kapcsolattartás, a Számvevőszék tagjainak kinevezése és jelentéseinek vizsgálata,

| 7. | a költségvetési rendelet a költségvetés végrehajtása, irányítása és ellenőrzése tekintetében. |
| --- | --- |

7.

a költségvetési rendelet a költségvetés végrehajtása, irányítása és ellenőrzése tekintetében.

VI.
     
  Gazdasági és Monetáris Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | az Unió gazdasági és monetáris politikái, a Gazdasági és Monetáris Unió működése, és az európai monetáris és pénzügyi rendszer (beleértve a megfelelő intézményekkel, illetve szervezetekkel való kapcsolattartást), |
| --- | --- |

1.

az Unió gazdasági és monetáris politikái, a Gazdasági és Monetáris Unió működése, és az európai monetáris és pénzügyi rendszer (beleértve a megfelelő intézményekkel, illetve szervezetekkel való kapcsolattartást),

| 2. | a tőke és a kifizetések szabad mozgása (a határokon átnyúló fizetési műveletek, az egységes fizetési térség, a fizetési mérleg, a tőkemozgások, a hitelnyújtási és hitelfelvételi politika, a harmadik országokból származó tőke mozgásának ellenőrzése, az Uniós tőke exportjának ösztönzésére szolgáló intézkedések), |
| --- | --- |

2.

a tőke és a kifizetések szabad mozgása (a határokon átnyúló fizetési műveletek, az egységes fizetési térség, a fizetési mérleg, a tőkemozgások, a hitelnyújtási és hitelfelvételi politika, a harmadik országokból származó tőke mozgásának ellenőrzése, az Uniós tőke exportjának ösztönzésére szolgáló intézkedések),

| 3. | a nemzetközi monetáris és pénzügyi rendszer (beleértve a pénzügyi és monetáris intézményekkel és szervezetekkel való kapcsolattartást), |
| --- | --- |

3.

a nemzetközi monetáris és pénzügyi rendszer (beleértve a pénzügyi és monetáris intézményekkel és szervezetekkel való kapcsolattartást),

| 4. | a versenyre, valamint az állami támogatásra vonatkozó szabályok, |
| --- | --- |

4.

a versenyre, valamint az állami támogatásra vonatkozó szabályok,

| 5. | adórendelkezések, |
| --- | --- |

5.

adórendelkezések,

| 6. | a pénzügyi szolgáltatások, intézmények és piacok szabályozása és felügyelete, beleértve a pénzügyi jelentéseket, a könyvvizsgálatot, a számviteli szabályokat, a vállalatirányítást és egyéb társasági jogra vonatkozó ügyeket, amelyek a pénzügyi szolgáltatásokat különösen érintik. |
| --- | --- |

6.

a pénzügyi szolgáltatások, intézmények és piacok szabályozása és felügyelete, beleértve a pénzügyi jelentéseket, a könyvvizsgálatot, a számviteli szabályokat, a vállalatirányítást és egyéb társasági jogra vonatkozó ügyeket, amelyek a pénzügyi szolgáltatásokat különösen érintik.

VII.
     
  Foglalkoztatási és Szociális Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | a foglalkoztatáspolitika és a szociálpolitika valamennyi ága, azaz a munkakörülmények, a társadalombiztosítás és a szociális védelem, |
| --- | --- |

1.

a foglalkoztatáspolitika és a szociálpolitika valamennyi ága, azaz a munkakörülmények, a társadalombiztosítás és a szociális védelem,

| 2. | egészségügyi és biztonsági intézkedések a munkahelyen, |
| --- | --- |

2.

egészségügyi és biztonsági intézkedések a munkahelyen,

| 3. | az Európai Szociális Alap, |
| --- | --- |

3.

az Európai Szociális Alap,

| 4. | szakképzési politika, beleértve a szakmai képesítéseket, |
| --- | --- |

4.

szakképzési politika, beleértve a szakmai képesítéseket,

| 5. | a munkavállalók és nyugdíjasok szabad mozgása, |
| --- | --- |

5.

a munkavállalók és nyugdíjasok szabad mozgása,

| 6. | társadalmi párbeszéd, |
| --- | --- |

6.

társadalmi párbeszéd,

| 7. | a munkahelyi és a munkaerőpiacon tapasztalható megkülönböztetés valamennyi formája, kivéve a nemek közötti megkülönböztetést, |
| --- | --- |

7.

a munkahelyi és a munkaerőpiacon tapasztalható megkülönböztetés valamennyi formája, kivéve a nemek közötti megkülönböztetést,

| 8. | kapcsolatok a következőkkel:






  — | Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (CEDEFOP), |
| --- | --- | --- |

8.

kapcsolatok a következőkkel:

—

Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (CEDEFOP),

| — | Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért, |
| --- | --- |

—

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért,

| — | Európai Képzési Alapítvány, |
| --- | --- |

—

Európai Képzési Alapítvány,

| — | Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség, |
| --- | --- |

—

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség,

valamint a más illetékes EU szervekkel és nemzetközi szervezetekkel való kapcsolattartás.

VIII.
     
  Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | környezetpolitika és környezetvédelmi intézkedések, különösen:






  a) | lég-, talaj- és vízszennyezés, a hulladék feldolgozása és újrahasznosítása, veszélyes anyagok és készítmények, zajhatár, éghajlatváltozás, a biológiai sokféleség védelme, |
| --- | --- | --- |

1.

környezetpolitika és környezetvédelmi intézkedések, különösen:

a)

lég-, talaj- és vízszennyezés, a hulladék feldolgozása és újrahasznosítása, veszélyes anyagok és készítmények, zajhatár, éghajlatváltozás, a biológiai sokféleség védelme,

| b) | fenntartható fejlődés, |
| --- | --- |

b)

fenntartható fejlődés,

| c) | környezetvédelmi célú nemzetközi és regionális intézkedések és megállapodások, |
| --- | --- |

c)

környezetvédelmi célú nemzetközi és regionális intézkedések és megállapodások,

| d) | környezeti károk helyreállítása, |
| --- | --- |

d)

környezeti károk helyreállítása,

| e) | polgári védelem, |
| --- | --- |

e)

polgári védelem,

| f) | az Európai Környezetvédelmi Ügynökség, |
| --- | --- |

f)

az Európai Környezetvédelmi Ügynökség,

| g) | a Vegyi Anyagokkal Foglalkozó Európai Ügynökség |
| --- | --- |

g)

a Vegyi Anyagokkal Foglalkozó Európai Ügynökség

| 2. | közegészségügy, különösen:






  a) | programok és sajátos intézkedések a közegészségügy területén, |
| --- | --- | --- |

2.

közegészségügy, különösen:

a)

programok és sajátos intézkedések a közegészségügy területén,

| b) | gyógyszeripari és kozmetikai termékek, |
| --- | --- |

b)

gyógyszeripari és kozmetikai termékek,

| c) | a bioterrorizmus egészségügyi vonatkozásai, |
| --- | --- |

c)

a bioterrorizmus egészségügyi vonatkozásai,

| d) | az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség és az Európai Járványmegelőzési és Ellenőrzési Központ, |
| --- | --- |

d)

az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség és az Európai Járványmegelőzési és Ellenőrzési Központ,

| 3. | élelmiszerbiztonsági kérdések, különösen:






  a) | az élelmiszerek címkézése és biztonsága, |
| --- | --- | --- |

3.

élelmiszerbiztonsági kérdések, különösen:

a)

az élelmiszerek címkézése és biztonsága,

| b) | az emberi egészségre kockázatot jelentő anyagok elleni védelemre vonatkozó állat-egészségügyi jogszabályok; élelmiszerek és élelmiszergyártó rendszerek közegészségügyi ellenőrzése, |
| --- | --- |

b)

az emberi egészségre kockázatot jelentő anyagok elleni védelemre vonatkozó állat-egészségügyi jogszabályok; élelmiszerek és élelmiszergyártó rendszerek közegészségügyi ellenőrzése,

| c) | az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság, valamint az Európai Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal. |
| --- | --- |

c)

az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság, valamint az Európai Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal.

IX.
     
  Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | az Unió iparpolitikája és az új technológiák alkalmazása, beleértve a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó intézkedéseket, |
| --- | --- |

1.

az Unió iparpolitikája és az új technológiák alkalmazása, beleértve a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó intézkedéseket,

| 2. | az Unió kutatáspolitikája, beleértve a kutatási eredmények terjesztését és hasznosítását, |
| --- | --- |

2.

az Unió kutatáspolitikája, beleértve a kutatási eredmények terjesztését és hasznosítását,

| 3. | űrkutatás-politika, |
| --- | --- |

3.

űrkutatás-politika,

| 4. | a Közös Kutatóközpont, a Központi Nukleáris Mérési Hivatal, a JET, az ITER (nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor) tevékenysége és az e területen működő más projektek, |
| --- | --- |

4.

a Közös Kutatóközpont, a Központi Nukleáris Mérési Hivatal, a JET, az ITER (nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor) tevékenysége és az e területen működő más projektek,

| 5. | az energiapolitikával általában, valamint az energiaellátás biztonságával és az energia hatékonyságával kapcsolatos közösségi intézkedések, beleértve transzeurópai hálózatok létrehozását és fejlesztését az energiaipari infrastruktúra ágazatban, |
| --- | --- |

5.

az energiapolitikával általában, valamint az energiaellátás biztonságával és az energia hatékonyságával kapcsolatos közösségi intézkedések, beleértve transzeurópai hálózatok létrehozását és fejlesztését az energiaipari infrastruktúra ágazatban,

| 6. | az Euratom-Szerződés és az Euratom Ellátási Ügynökség, a nukleáris biztonság, az erőművek leállítása és a hulladék ártalmatlanítása a nukleáris ágazatban, |
| --- | --- |

6.

az Euratom-Szerződés és az Euratom Ellátási Ügynökség, a nukleáris biztonság, az erőművek leállítása és a hulladék ártalmatlanítása a nukleáris ágazatban,

| 7. | az információs társadalom és az információtechnológia, beleértve a transzeurópai hálózatok létrehozását és fejlesztését a távközlési infrastruktúra ágazatban. |
| --- | --- |

7.

az információs társadalom és az információtechnológia, beleértve a transzeurópai hálózatok létrehozását és fejlesztését a távközlési infrastruktúra ágazatban.

X.
     
  Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | a nemzeti jogszabályok közösségi szintű összehangolása a belső piac és a vámunió területén, különösen:






  a) | az áruk szabad mozgása, beleértve a műszaki szabványok harmonizációját is, |
| --- | --- | --- |

1.

a nemzeti jogszabályok közösségi szintű összehangolása a belső piac és a vámunió területén, különösen:

a)

az áruk szabad mozgása, beleértve a műszaki szabványok harmonizációját is,

| b) | a letelepedési jog, |
| --- | --- |

b)

a letelepedési jog,

| c) | a szolgáltatásnyújtás szabadsága, a pénzügyi és a postai ágazat kivételével, |
| --- | --- |

c)

a szolgáltatásnyújtás szabadsága, a pénzügyi és a postai ágazat kivételével,

| 2. | a belső piac működését gátló esetleges akadályok azonosítására és felszámolására irányuló intézkedések, |
| --- | --- |

2.

a belső piac működését gátló esetleges akadályok azonosítására és felszámolására irányuló intézkedések,

| 3. | a fogyasztók gazdasági érdekeinek előmozdítása és védelme, kivéve a közegészségügyi és élelmiszer-biztonsági kérdéseket, a belső piac létrehozásával összefüggésben. |
| --- | --- |

3.

a fogyasztók gazdasági érdekeinek előmozdítása és védelme, kivéve a közegészségügyi és élelmiszer-biztonsági kérdéseket, a belső piac létrehozásával összefüggésben.

XI.
     
  Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | a vasúti, közúti, belvízi, tengeri és légi közlekedésre vonatkozó közös politika kidolgozásával kapcsolatos ügyek, különösen:






  a) | az Európai Unión belül a közlekedésre alkalmazandó közös szabályok, |
| --- | --- | --- |

1.

a vasúti, közúti, belvízi, tengeri és légi közlekedésre vonatkozó közös politika kidolgozásával kapcsolatos ügyek, különösen:

a)

az Európai Unión belül a közlekedésre alkalmazandó közös szabályok,

| b) | transzeurópai hálózatok létrehozása és fejlesztése a közlekedési infrastruktúra ágazatban |
| --- | --- |

b)

transzeurópai hálózatok létrehozása és fejlesztése a közlekedési infrastruktúra ágazatban

| c) | közlekedési szolgáltatások és a közlekedés területén harmadik országokkal való kapcsolattartás, |
| --- | --- |

c)

közlekedési szolgáltatások és a közlekedés területén harmadik országokkal való kapcsolattartás,

| d) | közlekedésbiztonság, |
| --- | --- |

d)

közlekedésbiztonság,

| e) | nemzetközi közlekedési szervekkel és szervezetekkel való kapcsolattartás, |
| --- | --- |

e)

nemzetközi közlekedési szervekkel és szervezetekkel való kapcsolattartás,

| 2. | a postai szolgáltatások, |
| --- | --- |

2.

a postai szolgáltatások,

| 3. | az idegenforgalom. |
| --- | --- |

3.

az idegenforgalom.

XII.
     
  Regionális Fejlesztési Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

regionális és kohéziós politika, különösen:

| a) | az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap és az Unió regionális politikájának egyéb eszközei, |
| --- | --- |

a)

az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap és az Unió regionális politikájának egyéb eszközei,

| b) | egyéb uniós politikák gazdasági és társadalmi összetartásra való hatásának értékelése, |
| --- | --- |

b)

egyéb uniós politikák gazdasági és társadalmi összetartásra való hatásának értékelése,

| c) | az Unió strukturális eszközeinek összehangolása, |
| --- | --- |

c)

az Unió strukturális eszközeinek összehangolása,

| d) | a legkülső régiók és szigetek, valamint a határokon átnyúló és régiók közötti együttműködés, |
| --- | --- |

d)

a legkülső régiók és szigetek, valamint a határokon átnyúló és régiók közötti együttműködés,

| e) | kapcsolattartás a Régiók Bizottságával, a régiók közötti együttműködés szervezeteivel, továbbá a helyi és regionális hatóságokkal. |
| --- | --- |

e)

kapcsolattartás a Régiók Bizottságával, a régiók közötti együttműködés szervezeteivel, továbbá a helyi és regionális hatóságokkal.

XIII.
     
  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | a közös agrárpolitika működése és fejlesztése, |
| --- | --- |

1.

a közös agrárpolitika működése és fejlesztése,

| 2. | vidékfejlesztés, beleértve a megfelelő pénzügyi eszközök működését, |
| --- | --- |

2.

vidékfejlesztés, beleértve a megfelelő pénzügyi eszközök működését,

| 3. | a következő területeket érintő jogszabályok:






  a) | állat- és növényegészségügy, állati takarmányok, feltéve, hogy ezen intézkedések nem az emberi egészségre kockázatot jelentő anyagok elleni védelmet szolgálják, |
| --- | --- | --- |

3.

a következő területeket érintő jogszabályok:

a)

állat- és növényegészségügy, állati takarmányok, feltéve, hogy ezen intézkedések nem az emberi egészségre kockázatot jelentő anyagok elleni védelmet szolgálják,

| b) | állattenyésztés és az állatok jólléte, |
| --- | --- |

b)

állattenyésztés és az állatok jólléte,

| 4. | a mezőgazdasági termékek minőségének javítása, |
| --- | --- |

4.

a mezőgazdasági termékek minőségének javítása,

| 5. | a mezőgazdasági nyersanyagellátás, |
| --- | --- |

5.

a mezőgazdasági nyersanyagellátás,

| 6. | a Közösségi Növényfajta-hivatal, |
| --- | --- |

6.

a Közösségi Növényfajta-hivatal,

| 7. | erdészet. |
| --- | --- |

7.

erdészet.

XIV.
     
  Halászati Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | a közös halászati politika működése és fejlesztése, valamint irányítása, |
| --- | --- |

1.

a közös halászati politika működése és fejlesztése, valamint irányítása,

| 2. | a halászati erőforrások megőrzése, |
| --- | --- |

2.

a halászati erőforrások megőrzése,

| 3. | a halászati termékek piacának közös szervezése, |
| --- | --- |

3.

a halászati termékek piacának közös szervezése,

| 4. | a strukturális politika a halászat és akvakultúra ágazat területén, beleértve a halászati orientációs pénzügyi eszközöket is, |
| --- | --- |

4.

a strukturális politika a halászat és akvakultúra ágazat területén, beleértve a halászati orientációs pénzügyi eszközöket is,

| 5. | nemzetközi halászati megállapodások. |
| --- | --- |

5.

nemzetközi halászati megállapodások.

XV.
     
  Kulturális és Oktatási Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | az Európai Unió kulturális vonatkozásai, különösen:






  a) | a tudás és a kultúra terjesztésének fejlesztése, |
| --- | --- | --- |

1.

az Európai Unió kulturális vonatkozásai, különösen:

a)

a tudás és a kultúra terjesztésének fejlesztése,

| b) | a kulturális és nyelvi sokszínűség védelme és támogatása, |
| --- | --- |

b)

a kulturális és nyelvi sokszínűség védelme és támogatása,

| c) | a kulturális örökség megőrzése és védelme, kulturális csereprogramok és művészi alkotások, |
| --- | --- |

c)

a kulturális örökség megőrzése és védelme, kulturális csereprogramok és művészi alkotások,

| 2. | az Unió oktatáspolitikája, beleértve az európai felsőoktatási térséget, az európai iskolák rendszerének és az egész életen át tartó tanulásnak a támogatását, |
| --- | --- |

2.

az Unió oktatáspolitikája, beleértve az európai felsőoktatási térséget, az európai iskolák rendszerének és az egész életen át tartó tanulásnak a támogatását,

| 3. | az audiovizuális politika és az információs társadalom kulturális és oktatási vonatkozásai, |
| --- | --- |

3.

az audiovizuális politika és az információs társadalom kulturális és oktatási vonatkozásai,

| 4. | ifjúságpolitika, valamint a sport- és szabadidő-politika kidolgozása, |
| --- | --- |

4.

ifjúságpolitika, valamint a sport- és szabadidő-politika kidolgozása,

| 5. | tájékoztatási és médiapolitika, |
| --- | --- |

5.

tájékoztatási és médiapolitika,

| 6. | együttműködés harmadik országokkal a kultúra és az oktatás területén, valamint a megfelelő nemzetközi szervezetekkel és intézményekkel való kapcsolattartás. |
| --- | --- |

6.

együttműködés harmadik országokkal a kultúra és az oktatás területén, valamint a megfelelő nemzetközi szervezetekkel és intézményekkel való kapcsolattartás.

XVI.
     
  Jogi Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | az európai jog értelmezése és alkalmazása, az európai uniós jogszabályok és az elsődleges joganyag közötti összhang, különösen a jogalap megválasztása és a szubszidiaritás és arányosság elvének betartása, |
| --- | --- |

1.

az európai jog értelmezése és alkalmazása, az európai uniós jogszabályok és az elsődleges joganyag közötti összhang, különösen a jogalap megválasztása és a szubszidiaritás és arányosság elvének betartása,

| 2. | a nemzetközi jog értelmezése és alkalmazása, amennyiben az Európai Uniót érinti, |
| --- | --- |

2.

a nemzetközi jog értelmezése és alkalmazása, amennyiben az Európai Uniót érinti,

| 3. | a közösségi jog egyszerűsítése, különösen a hivatalos kodifikációra irányuló jogalkotási javaslatok, |
| --- | --- |

3.

a közösségi jog egyszerűsítése, különösen a hivatalos kodifikációra irányuló jogalkotási javaslatok,

| 4. | a Parlament jogainak és kiváltságainak védelme, beleértve a Bíróság és az Elsőfokú Bíróság eljárásaiban való részvételt, |
| --- | --- |

4.

a Parlament jogainak és kiváltságainak védelme, beleértve a Bíróság és az Elsőfokú Bíróság eljárásaiban való részvételt,

| 5. | olyan közösségi jogszabályok, amelyek befolyásolják a tagállamok jogrendjét, különösen a következő területeken:






  a) | polgári és kereskedelmi jog, |
| --- | --- | --- |

5.

olyan közösségi jogszabályok, amelyek befolyásolják a tagállamok jogrendjét, különösen a következő területeken:

a)

polgári és kereskedelmi jog,

| b) | társasági jog, |
| --- | --- |

b)

társasági jog,

| c) | szellemi tulajdonjog, |
| --- | --- |

c)

szellemi tulajdonjog,

| d) | eljárásjog, |
| --- | --- |

d)

eljárásjog,

| 6. | a polgári ügyekben történő igazságügyi és közigazgatási együttműködést érintő intézkedések, |
| --- | --- |

6.

a polgári ügyekben történő igazságügyi és közigazgatási együttműködést érintő intézkedések,

| 7. | környezeti felelősség, illetve a környezeti bűncselekményekkel szembeni szankciók, |
| --- | --- |

7.

környezeti felelősség, illetve a környezeti bűncselekményekkel szembeni szankciók,

| 8. | az új technológiákkal kapcsolatos etikai kérdések, az illetékes bizottságokkal zajló társbizottsági eljárásban, |
| --- | --- |

8.

az új technológiákkal kapcsolatos etikai kérdések, az illetékes bizottságokkal zajló társbizottsági eljárásban,

| 9. | a képviselők jogállása és az Európai Közösségek személyzeti szabályzata, |
| --- | --- |

9.

a képviselők jogállása és az Európai Közösségek személyzeti szabályzata,

| 10. | kiváltságok és mentességek, valamint a képviselők mandátumvizsgálata, |
| --- | --- |

10.

kiváltságok és mentességek, valamint a képviselők mandátumvizsgálata,

| 11. | a Bíróság szervezete és alapokmánya, |
| --- | --- |

11.

a Bíróság szervezete és alapokmánya,

| 12. | a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal. |
| --- | --- |

12.

a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal.

XVII.
     
  Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | az Unió területén az állampolgári jogok, az emberi jogok és az alapvető jogok védelme, beleértve a kisebbségek védelmét, ahogy azt a Szerződések és az Európai Unió alapjogi chartája megállapítja, |
| --- | --- |

1.

az Unió területén az állampolgári jogok, az emberi jogok és az alapvető jogok védelme, beleértve a kisebbségek védelmét, ahogy azt a Szerződések és az Európai Unió alapjogi chartája megállapítja,

| 2. | a nemek közötti, illetve a munkahelyi, valamint a munkaerő-piaci megkülönböztetésen kívül a megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemhez szükséges intézkedések, |
| --- | --- |

2.

a nemek közötti, illetve a munkahelyi, valamint a munkaerő-piaci megkülönböztetésen kívül a megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemhez szükséges intézkedések,

| 3. | az átláthatóságra és a természetes személyek védelmére vonatkozó jogszabályok, tekintettel a személyes adatok kezelésére, |
| --- | --- |

3.

az átláthatóságra és a természetes személyek védelmére vonatkozó jogszabályok, tekintettel a személyes adatok kezelésére,

| 4. | a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozása és fejlesztése, különösen:






  a) | a személyek beutazását és mozgását, a bevándorlást, a menedékjogot, érintő intézkedések, |
| --- | --- | --- |

4.

a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozása és fejlesztése, különösen:

a)

a személyek beutazását és mozgását, a bevándorlást, a menedékjogot, érintő intézkedések,

| b) | a közös külső határok integrált irányítására vonatkozó intézkedések, |
| --- | --- |

b)

a közös külső határok integrált irányítására vonatkozó intézkedések,

| c) | a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos intézkedések, |
| --- | --- |

c)

a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos intézkedések,

| 5. | a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja, és a Rasszizmus és az Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja, az Europol, az Eurojust, a Cepol és ugyanezen a területen működő más szervek, hivatalok és ügynökségek, |
| --- | --- |

5.

a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja, és a Rasszizmus és az Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja, az Europol, az Eurojust, a Cepol és ugyanezen a területen működő más szervek, hivatalok és ügynökségek,

| 6. | azon kockázat megállapítása, hogy a tagállamok által közösen vallott elveket valamely tagállam súlyosan megsérti. |
| --- | --- |

6.

azon kockázat megállapítása, hogy a tagállamok által közösen vallott elveket valamely tagállam súlyosan megsérti.

XVIII.
     
  Alkotmányügyi Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | az európai integrációs folyamat intézményi vonatkozásai, különösen az egyezmények és a kormányközi konferenciák előkészítésének és lefolytatásának keretében, |
| --- | --- |

1.

az európai integrációs folyamat intézményi vonatkozásai, különösen az egyezmények és a kormányközi konferenciák előkészítésének és lefolytatásának keretében,

| 2. | az EU-Szerződés végrehajtása és működésének értékelése, |
| --- | --- |

2.

az EU-Szerződés végrehajtása és működésének értékelése,

| 3. | az Unió bővítésére irányuló tárgyalások intézményi következményei, |
| --- | --- |

3.

az Unió bővítésére irányuló tárgyalások intézményi következményei,

| 4. | intézményközi kapcsolatok, beleértve – a plenáris ülésen történő elfogadásuk tekintetében – az eljárási szabályzat 120. cikkének (2) bekezdésével összhangban az intézményközi megállapodások vizsgálatát, |
| --- | --- |

4.

intézményközi kapcsolatok, beleértve – a plenáris ülésen történő elfogadásuk tekintetében – az eljárási szabályzat 120. cikkének (2) bekezdésével összhangban az intézményközi megállapodások vizsgálatát,

| 5. | egységes választási eljárás, |
| --- | --- |

5.

egységes választási eljárás,

| 6. | európai szintű politikai pártok, az Elnökség hatáskörének sérelme nélkül, |
| --- | --- |

6.

európai szintű politikai pártok, az Elnökség hatáskörének sérelme nélkül,

| 7. | a tagállamok közös elveinek egy tagállam által történő súlyos és tartós megsértésének megállapítása, |
| --- | --- |

7.

a tagállamok közös elveinek egy tagállam által történő súlyos és tartós megsértésének megállapítása,

| 8. | az eljárási szabályzat értelmezése és alkalmazása, és az ahhoz javasolt módosítások. |
| --- | --- |

8.

az eljárási szabályzat értelmezése és alkalmazása, és az ahhoz javasolt módosítások.

XIX.
     
  Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | a nők jogainak meghatározása, támogatása és védelme az Unióban és a kapcsolódó közösségi intézkedésekben, |
| --- | --- |

1.

a nők jogainak meghatározása, támogatása és védelme az Unióban és a kapcsolódó közösségi intézkedésekben,

| 2. | a nők jogainak előmozdítása harmadik országokban, |
| --- | --- |

2.

a nők jogainak előmozdítása harmadik országokban,

| 3. | az esélyegyenlőségi politika, beleértve a férfiak és nők munkaerő-piaci esélyegyenlőségét és az egyenlő munkahelyi bánásmódot, |
| --- | --- |

3.

az esélyegyenlőségi politika, beleértve a férfiak és nők munkaerő-piaci esélyegyenlőségét és az egyenlő munkahelyi bánásmódot,

| 4. | a nemen alapuló megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetése, |
| --- | --- |

4.

a nemen alapuló megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetése,

| 5. | a nemek közötti esélyegyenlőség alapelvének megvalósítása és továbbfejlesztése valamennyi politika területén, |
| --- | --- |

5.

a nemek közötti esélyegyenlőség alapelvének megvalósítása és továbbfejlesztése valamennyi politika területén,

| 6. | a nők jogait érintő nemzetközi megállapodások és egyezmények nyomon követése és végrehajtása, |
| --- | --- |

6.

a nők jogait érintő nemzetközi megállapodások és egyezmények nyomon követése és végrehajtása,

| 7. | nőket érintő tájékoztatáspolitika. |
| --- | --- |

7.

nőket érintő tájékoztatáspolitika.

XX.
     
  Petíciós Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | petíciók, |
| --- | --- |

1.

petíciók,

| 2. | kapcsolattartás az európai ombudsmannal.”; |
| --- | --- |

2.

kapcsolattartás az európai ombudsmannal.”;

| 3. | úgy határoz, hogy ez a határozat a hetedik parlamenti ciklus első ülésének első napján lép hatályba; |
| --- | --- |

3.

úgy határoz, hogy ez a határozat a hetedik parlamenti ciklus első ülésének első napján lép hatályba;

| 4. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatásul küldje meg ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatásul küldje meg ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/136 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/136

---

2009. május 6., szerdaA parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek

P6_TA(2009)0349

Az Európai Parlament 2009. május 6-i határozata a parlamentközi küldöttségek, a parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságokba és a többoldalú parlamenti közgyűlésekbe delegált küldöttségek számáról

2010/C 212 E/24

Az Európai Parlament,

tekintettel az Elnökök Értekezlete által előterjesztett javaslatra

tekintettel eljárási szabályzata 188. és 190. cikkére,

tekintettel az Uniónak a nem uniós országokkal kötött társulási, együttműködési és egyéb megállapodásaira,

törekedve arra, hogy megerősítsék a parlamenti demokráciát a parlamentek közötti folyamatos párbeszéd fenntartása révén,

| 1. | úgy határoz, hogy a küldöttségek és azok regionális csoportjainak száma a következőképpen alakul:

  a)   Európa, a Nyugat-Balkán és Törökország

  Delegált küldöttségek:






  — | az EU–Horvátország Parlamenti Vegyes Bizottságba delegált küldöttség |
| --- | --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy a küldöttségek és azok regionális csoportjainak száma a következőképpen alakul:

a)   Európa, a Nyugat-Balkán és Törökország

Delegált küldöttségek:

—

az EU–Horvátország Parlamenti Vegyes Bizottságba delegált küldöttség

| — | az EU–Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság Parlamenti Vegyes Bizottságba delegált küldöttség |
| --- | --- |

—

az EU–Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság Parlamenti Vegyes Bizottságba delegált küldöttség

| — | az EU–Törökország Parlamenti Vegyes Bizottságba delegált küldöttség |
| --- | --- |

—

az EU–Törökország Parlamenti Vegyes Bizottságba delegált küldöttség

A Svájccal, Izlanddal és Norvégiával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, valamint az Európai Gazdasági Térség (EGT) parlamenti vegyes bizottságába delegált küldöttség

Az Albániával, Bosznia-Hercegovinával, Szerbiával, Montenegróval és Koszovóval fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség

b)   Oroszország, a „Keleti Partnerség” államai, Közép-Ázsia és Mongólia

Az EU–Oroszország Parlamenti Együttműködési Bizottságba delegált küldöttség,

Az EU–Ukrajna Parlamenti Együttműködési Bizottságba delegált küldöttség,

Az EU–Moldova Parlamenti Együttműködési Bizottságba delegált küldöttség,

A Belarusszal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

Az EU-Örményország, EU–Azerbajdzsán és EU–Grúzia Parlamenti Együttműködési Bizottságaiba delegált küldöttség,

Az EU–Kazahsztán, EU–Kirgizisztán és EU–Üzbegisztán Parlamenti Együttműködési Bizottságokba delegált és a Tádzsikisztánnal, Türkmenisztánnal és Mongóliával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

c)   Magreb, Masrek, Izrael, Palesztina

Az alábbiakkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségek:

| — | Az Izraellel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, |
| --- | --- |

—

Az Izraellel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

| — | A Palesztin Törvényhozó Tanáccsal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, |
| --- | --- |

—

A Palesztin Törvényhozó Tanáccsal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

| — | A Maghreb-országokkal és az Arab Maghreb Unióval fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, |
| --- | --- |

—

A Maghreb-országokkal és az Arab Maghreb Unióval fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

| — | A Mashreq-országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség. |
| --- | --- |

—

A Mashreq-országokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség.

d)   az Arab-félsziget, Irak, Irán

Az alábbiakkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségek:

| — | Az Arab-félszigettel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, |
| --- | --- |

—

Az Arab-félszigettel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

| — | Az Irakkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, |
| --- | --- |

—

Az Irakkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

| — | Az Iránnal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség. |
| --- | --- |

—

Az Iránnal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség.

e)   Az amerikai kontinens

Az alábbiakkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségek:

| — | Az amerikai Egyesült Államokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, |
| --- | --- |

—

Az amerikai Egyesült Államokkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

| — | A Kanadával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, |
| --- | --- |

—

A Kanadával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

| — | A Közép-Amerikával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, |
| --- | --- |

—

A Közép-Amerikával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

| — | Az Andok Közösség országaival fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, |
| --- | --- |

—

Az Andok Közösség országaival fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

| — | A Mercosurral fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, |
| --- | --- |

—

A Mercosurral fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

Az EU–Mexikó Parlamenti Vegyes Bizottságba delegált küldöttség,

Az EU–Chile Parlamenti Vegyes Bizottságba delegált küldöttség,

f)   Az ázsiai és csendes-óceáni térség

Az alábbiakkal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttségek:

| — | A Japánnal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, |
| --- | --- |

—

A Japánnal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

| — | A Kínai Népköztársasággal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, |
| --- | --- |

—

A Kínai Népköztársasággal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

| — | Az Indiával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, |
| --- | --- |

—

Az Indiával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

| — | Az Afganisztánnal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, |
| --- | --- |

—

Az Afganisztánnal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

| — | A Közép-Amerikával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, |
| --- | --- |

—

A Közép-Amerikával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

| — | A délkelet-ázsiai országokkal és a Délkelet-ázsiai nemzetek Szövetségével (ASEAN) fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, |
| --- | --- |

—

A délkelet-ázsiai országokkal és a Délkelet-ázsiai nemzetek Szövetségével (ASEAN) fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

| — | A Koreai-félszigettel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, |
| --- | --- |

—

A Koreai-félszigettel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

| — | Az Ausztráliával és Új-Zélanddal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség. |
| --- | --- |

—

Az Ausztráliával és Új-Zélanddal fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség.

g)   Afrika

| — | A Dél-Afrikával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, |
| --- | --- |

—

A Dél-Afrikával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség,

| — | A Pánafrikai Parlamenttel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség. |
| --- | --- |

—

A Pánafrikai Parlamenttel fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség.

h)   Többoldalú közgyűlések

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésébe delegált küldöttség,

Az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlésbe delegált küldöttség,

Az Euro-Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésbe delegált küldöttség,

Az Euronest Parlamenti Közgyűlésbe delegált küldöttség,

A NATO Parlamenti Közgyűlésével fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség, amely a Biztonsági és Védelmi Albizottság tagjaiból fog állni

| 2. | (a) | úgy határoz, hogy az EPA parlamenti bizottságok kizárólag a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság tagjaiból fognak állni – biztosítva a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság illetékes bizottságként betöltött vezető szerepének fenntartását –, és hogy e bizottságoknak aktívan össze kell hangolniuk munkájukat az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűléssel (JPA). |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

úgy határoz, hogy az EPA parlamenti bizottságok kizárólag a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság tagjaiból fognak állni – biztosítva a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság illetékes bizottságként betöltött vezető szerepének fenntartását –, és hogy e bizottságoknak aktívan össze kell hangolniuk munkájukat az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűléssel (JPA).

| (b) | úgy határoz, hogy az Euro-mediterrán, az Euro–Latin-amerikai és az Euronest parlamenti közgyűlések tagjait kizárólag az egyes közgyűlésekhez tartozó kétoldalú vagy szubregionális küldöttségekből lehet kiválasztani. |
| --- | --- |

(b)

úgy határoz, hogy az Euro-mediterrán, az Euro–Latin-amerikai és az Euronest parlamenti közgyűlések tagjait kizárólag az egyes közgyűlésekhez tartozó kétoldalú vagy szubregionális küldöttségekből lehet kiválasztani.

| 3. | emlékeztet az Elnökök Értekezletének határozatára, amelynek értelmében létrehozzák az Euronest Parlamenti Közgyűlést, amely kapcsolatot teremt az Európai Parlament és Ukrajna, Moldova, Fehéroroszország, Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia parlamentjei között; úgy határoz, hogy Fehéroroszország tekintetében az Elnökök Értekezlete javaslatokat fog benyújtani Fehéroroszországnak az Euronest Parlamenti Közgyűlésben való részvételére vonatkozóan. |
| --- | --- |

3.

emlékeztet az Elnökök Értekezletének határozatára, amelynek értelmében létrehozzák az Euronest Parlamenti Közgyűlést, amely kapcsolatot teremt az Európai Parlament és Ukrajna, Moldova, Fehéroroszország, Örményország, Azerbajdzsán és Grúzia parlamentjei között; úgy határoz, hogy Fehéroroszország tekintetében az Elnökök Értekezlete javaslatokat fog benyújtani Fehéroroszországnak az Euronest Parlamenti Közgyűlésben való részvételére vonatkozóan.

| 4. | úgy határoz, hogy Küldöttségi Elnökök Értekezletének össze kell állítania azt az éves munkarendtervezetet, amelyet a Külügyi Bizottsággal, a Fejlesztési Bizottsággal és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsággal folytatott konzultációt követően az Elnökök Értekezlete hagy jóvá, azzal feltétellel, hogy az Elnökök Értekezlete úgy is határozhat, hogy átszervezi a naptári beosztást a politikai eseményekre való reagálás érdekében; |
| --- | --- |

4.

úgy határoz, hogy Küldöttségi Elnökök Értekezletének össze kell állítania azt az éves munkarendtervezetet, amelyet a Külügyi Bizottsággal, a Fejlesztési Bizottsággal és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsággal folytatott konzultációt követően az Elnökök Értekezlete hagy jóvá, azzal feltétellel, hogy az Elnökök Értekezlete úgy is határozhat, hogy átszervezi a naptári beosztást a politikai eseményekre való reagálás érdekében;

| 5. | úgy határoz, hogy a képviselőcsoportok és a független képviselők állandó póttagokat jelölhetnek ki valamennyi delegációban való alkalmazásuk érdekében, és hogy a póttagok száma nem haladhatja meg a csoportokat vagy független képviselőket képviselő rendes tagok létszámát; |
| --- | --- |

5.

úgy határoz, hogy a képviselőcsoportok és a független képviselők állandó póttagokat jelölhetnek ki valamennyi delegációban való alkalmazásuk érdekében, és hogy a póttagok száma nem haladhatja meg a csoportokat vagy független képviselőket képviselő rendes tagok létszámát;

| 6. | úgy határoz, hogy a küldöttségi munkában érintett bizottságokkal való együttműködést és az azokkal folytatott konzultációt oly módon fokozzák, hogy e testületek számára a szokásos munkahelyeken együttes üléseket szerveznek; |
| --- | --- |

6.

úgy határoz, hogy a küldöttségi munkában érintett bizottságokkal való együttműködést és az azokkal folytatott konzultációt oly módon fokozzák, hogy e testületek számára a szokásos munkahelyeken együttes üléseket szerveznek;

| 7. | a gyakorlatban arra fog törekedni, hogy egy vagy több bizottsági előadó/elnök ugyanígy részt vehessen a küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságok, a parlamenti vegyes bizottságok és a többoldalú parlamenti közgyűlések eljárásaiban; és úgy határoz, hogy az Elnök – a küldöttség és az illetékes bizottság elnökének együttes kérelmére – hagyja jóvá az ilyen típusú küldöttségeket; |
| --- | --- |

7.

a gyakorlatban arra fog törekedni, hogy egy vagy több bizottsági előadó/elnök ugyanígy részt vehessen a küldöttségek, a parlamenti együttműködési bizottságok, a parlamenti vegyes bizottságok és a többoldalú parlamenti közgyűlések eljárásaiban; és úgy határoz, hogy az Elnök – a küldöttség és az illetékes bizottság elnökének együttes kérelmére – hagyja jóvá az ilyen típusú küldöttségeket;

| 8. | úgy határoz, hogy ez a határozat a hetedik parlamenti ciklus első ülésén lép életbe. |
| --- | --- |

8.

úgy határoz, hogy ez a határozat a hetedik parlamenti ciklus első ülésén lép életbe.

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/140 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/140

---

2009. május 6., szerdaA petíciós eljárás (az eljárási szabályzat VIII. címének módosítása)

P6_TA(2009)0353

Az Európai Parlament 2009. május 6-i határozata az eljárási szabályzat módosításáról a petíciós folyamat tekintetében (2006/2209(REG))

2010/C 212 E/25

Az Európai Parlament,

tekintettel elnöke 2006. július 20-i levelére,

tekintettel eljárási szabályzata 201. és 202. cikkére,

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére és a Petíciós Bizottság véleményére (A6-0027/2009),

| 1. | úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát;

| 2. | rámutat arra, hogy e módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba, kivéve az (új) 193a. cikkre vonatkozó módosítást, amely a Szerződés vonatkozó rendelkezésének hatálybalépését követő első napon lép hatályba; |
| --- | --- |

2.

rámutat arra, hogy e módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba, kivéve az (új) 193a. cikkre vonatkozó módosítást, amely a Szerződés vonatkozó rendelkezésének hatálybalépését követő első napon lép hatályba;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak tájékoztatás céljából. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak tájékoztatás céljából.

| HATÁLYOS SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| A Parlament eljárási szabályzata


  191 cikk – 2 a bekezdés (új) |
| | (2a) | Ha a petíciót több természetes vagy jogi személy írja alá, az aláírók kijelölnek egy képviselőt és helyetteseket, akik az e cím alkalmazásában a petíció benyújtóinak tekintendők.



  Ha nem jelölnek ki képviselőt, az első aláírót vagy egy másik megfelelő személyt kell a petíció benyújtójának tekinteni. |

HATÁLYOS SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

A Parlament eljárási szabályzata

191 cikk – 2 a bekezdés (új)

(2a)

Ha nem jelölnek ki képviselőt, az első aláírót vagy egy másik megfelelő személyt kell a petíció benyújtójának tekinteni.

Módosítás 2

A Parlament eljárási szabályzata

191 cikk – 2 b bekezdés (új)

| (2b) | A petíció bármelyik benyújtója bármikor visszavonhatja a petíció támogatását.



  Ha a petíció valamennyi benyújtója visszavonja támogatását, a petíció semmis. |
| --- | --- |

(2b)

Ha a petíció valamennyi benyújtója visszavonja támogatását, a petíció semmis.

Módosítás 3

A Parlament eljárási szabályzata

191 cikk – 3 bekezdés

| (3) | A petíciót az Európai Unió hivatalos nyelveinek egyikén, írásban kell megfogalmazni. |
| --- | --- |

(3)

A petíciót az Európai Unió hivatalos nyelveinek egyikén, írásban kell megfogalmazni.

| (3) | A petíciót az Európai Unió egyik hivatalos nyelvén, írásban kell megfogalmazni. |
| --- | --- |

(3)

A petíciót az Európai Unió egyik hivatalos nyelvén, írásban kell megfogalmazni.

A más nyelven megfogalmazott petíciót csak abban az esetben veszik figyelembe, ha ahhoz a petíciót benyújtó személy az
  Európai Unió
  hivatalos
  nyelveinek
  egyikén megfogalmazott fordítást
  vagy összefoglalót
  mellékel.
  A Parlament munkája a fordításon vagy összefoglalón alapul.
  A Parlamentnek a petíciót benyújtó személlyel folytatott levelezése azon a hivatalos nyelven zajlik, amelyen a fordítás
  vagy az összefoglaló
  készült.

A más nyelven írt petíciót csak abban az esetben veszik figyelembe, ha ahhoz a petíció benyújtója fordítást mellékel a hivatalos
  nyelvek
  egyikén. A Parlamentnek a petíció benyújtójával folytatott levelezése azon a hivatalos nyelven zajlik, amelyen a fordítás készült.

Az Elnökség dönthet úgy, hogy a petíciókat vagy a petíciók benyújtóival folytatott levelezést egy adott tagállamban használt más nyelveken is meg lehet fogalmazni.

Módosítás 4

A Parlament eljárási szabályzata

191 cikk – 5 bekezdés

| (5) | A nyilvántartásba vett petíciókat az elnök az illetékes bizottsághoz utalja, amely először
  megvizsgálja, hogy a nyilvántartásba vett petíció az Európai Unió tevékenységi körét érinti-e. |
| --- | --- |

(5)

A nyilvántartásba vett petíciókat az elnök az illetékes bizottsághoz utalja, amely először
  megvizsgálja, hogy a nyilvántartásba vett petíció az Európai Unió tevékenységi körét érinti-e.

| (5) | A nyilvántartásba vett petíciókat az elnök az illetékes bizottsághoz utalja, amely először
  az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. cikkével összhangban megállapítja a petíció elfogadhatóságát vagy el nem fogadhatóságát
  .


  Ha az illetékes bizottság nem jut egyetértésre a petíció elfogadhatóságát illetően, a bizottsági tagok legalább egynegyedének kérelme alapján a petíciót elfogadhatónak kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

(5)

A nyilvántartásba vett petíciókat az elnök az illetékes bizottsághoz utalja, amely először
  az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. cikkével összhangban megállapítja a petíció elfogadhatóságát vagy el nem fogadhatóságát
  .

Ha az illetékes bizottság nem jut egyetértésre a petíció elfogadhatóságát illetően, a bizottsági tagok legalább egynegyedének kérelme alapján a petíciót elfogadhatónak kell nyilvánítani.

Módosítás 5

A Parlament eljárási szabályzata

191 cikk – 6 bekezdés

| (6) | A bizottság által elfogadhatatlannak nyilvánított petíciókat irattárba helyezik, és a petíciót benyújtó személyt tájékoztatják a határozatról és annak indokairól. |
| --- | --- |

(6)

A bizottság által elfogadhatatlannak nyilvánított petíciókat irattárba helyezik, és a petíciót benyújtó személyt tájékoztatják a határozatról és annak indokairól.

| (6) | A bizottság által elfogadhatatlannak nyilvánított petíciókat irattárba helyezik, és a petíció benyújtóját tájékoztatják a határozatról és indokairól.
  Adott esetben alternatív megoldási lehetőségeket lehet javasolni. |
| --- | --- |

(6)

A bizottság által elfogadhatatlannak nyilvánított petíciókat irattárba helyezik, és a petíció benyújtóját tájékoztatják a határozatról és indokairól.
  Adott esetben alternatív megoldási lehetőségeket lehet javasolni.

Módosítás 6

A Parlament eljárási szabályzata

191 cikk – 7 bekezdés

| (7) | Ilyen esetekben a bizottság javasolhatja a petíciót benyújtó személynek, hogy forduljon az érintett tagállam vagy az Európai Unió illetékes hatóságához. |
| --- | --- |

(7)

törölve

Módosítás 7

A Parlament eljárási szabályzata

191 cikk – 8 bekezdés

| (8) | Ha a petíciót benyújtó személy nem kéri a petíció bizalmas kezelését, a petíciót nyilvános nyilvántartásba veszik
  . |
| --- | --- |

(8)

Ha a petíciót benyújtó személy nem kéri a petíció bizalmas kezelését, a petíciót nyilvános nyilvántartásba veszik
  .

| (8) | A petíciók nyilvántartásba vételüket követően fő szabályként nyilvános dokumentummá válnak, és a petíciót benyújtó személy nevét és a petíció tartalmát a Parlament az átláthatóság biztosítása érdekében közzéteheti
  . |
| --- | --- |

(8)

A petíciók nyilvántartásba vételüket követően fő szabályként nyilvános dokumentummá válnak, és a petíciót benyújtó személy nevét és a petíció tartalmát a Parlament az átláthatóság biztosítása érdekében közzéteheti
  .

Módosítás 8

A Parlament eljárási szabályzata

191 cikk – 8 a bekezdés (új)

| (8a) | A (8) bekezdés rendelkezéseitől eltérően, petíció benyújtója a magánélet védelme érdekében kérheti nevének bizalmas kezelését, amit a Parlamentnek tiszteletben kell tartania.



  Ha a petíció benyújtójának panaszát azért nem lehet kivizsgálni, mert kérte nevének elhallgatását, akkor a további lépésekről a petíció benyújtójával konzultálni kell. |
| --- | --- |

(8a)

Ha a petíció benyújtójának panaszát azért nem lehet kivizsgálni, mert kérte nevének elhallgatását, akkor a további lépésekről a petíció benyújtójával konzultálni kell.

Módosítás 9

A Parlament eljárási szabályzata

191 cikk – 8 b bekezdés (új)

| (8b) | A petíció benyújtója kérheti petíciójának bizalmas kezelését; ebben az esetben a Parlament megfelelő intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy a petíció tartalma ne kerüljön nyilvánosságra. A petíció benyújtóját tájékoztatják e rendelkezés pontos alkalmazási feltételeiről. |
| --- | --- |

(8b)

Módosítás 10

A Parlament eljárási szabályzata

192 cikk – -1 bekezdés (új)

| (-1) | Az elfogadható petíciókat az illetékes bizottság szokásos tevékenysége keretében megvizsgálja, rendes ülésen tartott vita, vagy írásbeli eljárás keretében. A petíció benyújtóit meg lehet hívni a bizottság üléseire, ha a petíciót megvitatják, illetve saját maguk is kérhetik részvételüket. Az elnök engedélyezheti a petíció benyújtóinak felszólalását. |
| --- | --- |

(-1)

Módosítás 11

A Parlament eljárási szabályzata

192 cikk – 1 bekezdés

| (1) | Az illetékes
  bizottság határozhat úgy, hogy
  az általa
  elfogadhatónak nyilvánított
  petíciókról
  jelentést készít,
  vagy más módon véleményt nyilvánít
  . |
| --- | --- |

(1)

Az illetékes
  bizottság határozhat úgy, hogy
  az általa
  elfogadhatónak nyilvánított
  petíciókról
  jelentést készít,
  vagy más módon véleményt nyilvánít
  .

| (1) | A
  bizottság határozhat úgy, hogy
  a 45. cikk (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően saját kezdeményezésű
  jelentést készít
  egy
  elfogadhatónak nyilvánított
  petícióról
  ,
  vagy egy rövid állásfoglalási indítványt terjeszt a Parlament elé, feltéve, hogy ez ellen az Elnökök Értekezlete nem emel kifogást
  .
  Ezen állásfoglalási indítványok bekerülnek a bizottsági elfogadást követően legkésőbb nyolc héten belül sorra kerülő ülés napirendtervezetébe. Hacsak az Elnökök Értekezlete nem dönt kivételesen a 131a. cikk alkalmazása mellett, az állásfoglalási indítványokat egyszeri, vita nélküli szavazásra bocsátják. |
| --- | --- |

(1)

A
  bizottság határozhat úgy, hogy
  a 45. cikk (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően saját kezdeményezésű
  jelentést készít
  egy
  elfogadhatónak nyilvánított
  petícióról
  ,
  vagy egy rövid állásfoglalási indítványt terjeszt a Parlament elé, feltéve, hogy ez ellen az Elnökök Értekezlete nem emel kifogást
  .
  Ezen állásfoglalási indítványok bekerülnek a bizottsági elfogadást követően legkésőbb nyolc héten belül sorra kerülő ülés napirendtervezetébe. Hacsak az Elnökök Értekezlete nem dönt kivételesen a 131a. cikk alkalmazása mellett, az állásfoglalási indítványokat egyszeri, vita nélküli szavazásra bocsátják.

A bizottság,
  különösen a hatályos jog megváltoztatására irányuló petíciók esetén
  , a 46. cikk
  alapján
  más bizottságok véleményét is kikérheti.

A 46.
  cikkel és a VI. melléklettel összhangban
  a bizottság
  a vizsgált kérdésben kifejezetten illetékes
  más bizottságok véleményét is kikérheti.

Módosítás 12

A Parlament eljárási szabályzata

192 cikk – 2 bekezdés

| (2) | Elektronikus nyilvántartást készítenek, amelyben a polgárok a petíciót benyújtó személyt támogatásukról biztosíthatják azáltal, hogy a saját elektronikus aláírásukat az elfogadhatónak nyilvánított és a nyilvántartásba felvett petícióhoz mellékelik. |
| --- | --- |

(2)

Elektronikus nyilvántartást készítenek, amelyben a polgárok a petíciót benyújtó személyt támogatásukról biztosíthatják azáltal, hogy a saját elektronikus aláírásukat az elfogadhatónak nyilvánított és a nyilvántartásba felvett petícióhoz mellékelik.

| (2) | Elektronikus nyilvántartást készítenek, amelyben a polgárok a petíció benyújtóját támogatásukról biztosíthatják azáltal, hogy a saját elektronikus aláírásukat az elfogadhatónak nyilvánított és a nyilvántartásba felvett petícióhoz mellékelik,
  vagy támogatásukat visszavonhatják. |
| --- | --- |

(2)

Elektronikus nyilvántartást készítenek, amelyben a polgárok a petíció benyújtóját támogatásukról biztosíthatják azáltal, hogy a saját elektronikus aláírásukat az elfogadhatónak nyilvánított és a nyilvántartásba felvett petícióhoz mellékelik,
  vagy támogatásukat visszavonhatják.

Módosítás 13

A Parlament eljárási szabályzata

192 cikk – 3 bekezdés

| (3) | Petíciók
  megvizsgálása
  vagy ténymegállapítás céljából a bizottság
  intézkedhet a petíciót benyújtó személyek meghallgatásáról, vagy általános meghallgatást
  szervezhet,
  illetve ténymegállapítás céljából képviselőket küldhet a helyszínre
  . |
| --- | --- |

(3)

Petíciók
  megvizsgálása
  vagy ténymegállapítás céljából a bizottság
  intézkedhet a petíciót benyújtó személyek meghallgatásáról, vagy általános meghallgatást
  szervezhet,
  illetve ténymegállapítás céljából képviselőket küldhet a helyszínre
  .

| (3) | Petíciók
  kivizsgálása
  , ténymegállapítás vagy
  megoldások keresése
  céljából a bizottság szervezhet
  tényfeltáró látogatásokat a petíció által érintett tagállamokba vagy régiókba.




  A látogatásokról a résztvevők jelentést készítenek. A jelentéseket a bizottsági jóváhagyást követően az Európai Parlament elnökének továbbítják. |
| --- | --- |

(3)

Petíciók
  kivizsgálása
  , ténymegállapítás vagy
  megoldások keresése
  céljából a bizottság szervezhet
  tényfeltáró látogatásokat a petíció által érintett tagállamokba vagy régiókba.

A látogatásokról a résztvevők jelentést készítenek. A jelentéseket a bizottsági jóváhagyást követően az Európai Parlament elnökének továbbítják.

Módosítás 14

A Parlament eljárási szabályzata

192 cikk – 4 bekezdés

| (4) | A bizottság,
  véleményének előkészítéséhez
  , felkérheti a Bizottságot
  dokumentumok benyújtására, tájékoztatás nyújtására, és az eszközeihez való hozzáférés lehetővé tételére. |
| --- | --- |

(4)

A bizottság,
  véleményének előkészítéséhez
  , felkérheti a Bizottságot
  dokumentumok benyújtására, tájékoztatás nyújtására, és az eszközeihez való hozzáférés lehetővé tételére.

| (4) | A bizottság felkérheti a Bizottságot,
  hogy nyújtson számára segítséget, különösen a közösségi jog alkalmazásával és tiszteletben tartásával kapcsolatos részletes felvilágosítás, valamint a petíció tárgyával kapcsolatos valamennyi információ és dokumentum átadása révén
  .
  A Bizottság képviselőit meg kell hívni a bizottság üléseire
  . |
| --- | --- |

(4)

A bizottság felkérheti a Bizottságot,
  hogy nyújtson számára segítséget, különösen a közösségi jog alkalmazásával és tiszteletben tartásával kapcsolatos részletes felvilágosítás, valamint a petíció tárgyával kapcsolatos valamennyi információ és dokumentum átadása révén
  .
  A Bizottság képviselőit meg kell hívni a bizottság üléseire
  .

Módosítás 15

A Parlament eljárási szabályzata

192 cikk – 5 bekezdés

| (5) | A bizottság
  szükség esetén állásfoglalási indítványokat nyújt be a Parlamentnek az általa vizsgált petíciókról
  . |
| --- | --- |

(5)

A bizottság
  szükség esetén állásfoglalási indítványokat nyújt be a Parlamentnek az általa vizsgált petíciókról
  .

| (5) | A bizottság
  kérheti, hogy az Európai Parlament elnöke intézkedésre vagy válaszadásra továbbítsa véleményét vagy ajánlását a Bizottságnak, a Tanácsnak vagy az adott tagállami hatóságnak
  . |
| --- | --- |

(5)

A bizottság
  kérheti, hogy az Európai Parlament elnöke intézkedésre vagy válaszadásra továbbítsa véleményét vagy ajánlását a Bizottságnak, a Tanácsnak vagy az adott tagállami hatóságnak
  .

A bizottság ezenkívül kérelmezheti, hogy az elnök továbbítsa véleményét a Bizottsághoz vagy a Tanácshoz.

Módosítás 16

A Parlament eljárási szabályzata

192 cikk – 7 bekezdés

| (7) | Az elnök a petíciót benyújtó személyeket
  értesíti a határozatokról és indokaikról. |
| --- | --- |

(7)

Az elnök a petíciót benyújtó személyeket
  értesíti a határozatokról és indokaikról.

| (7) | A petíció benyújtóját tájékoztatják a bizottság határozatáról és a határozat indokairól
  .


  Az elfogadható petíciót megvizsgálásának befejezését követően lezártnak nyilvánítják, és erről tájékoztatják a petíció benyújtóját. |
| --- | --- |

(7)

A petíció benyújtóját tájékoztatják a bizottság határozatáról és a határozat indokairól
  .

Az elfogadható petíciót megvizsgálásának befejezését követően lezártnak nyilvánítják, és erről tájékoztatják a petíció benyújtóját.

Módosítás 17

A Parlament eljárási szabályzata

193 a cikk (új)

193 a. cikk

A polgárok kezdeményezései

Amikor a Parlament tájékoztatást kap arról, hogy a Bizottságot az EU-Szerződés 11. cikkének (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően felkérték egy jogi aktusra irányuló javaslat előterjesztésére, a Petíciós Bizottság megvizsgálja, hogy ez jellegénél fogva befolyással van-e tevékenységeire, és adott esetben értesíti erről azokat a személyeket, akik kapcsolódó ügyekben petíciót nyújtottak be.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/145 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/145

---

2009. május 6., szerdaAz eljárási szabályzat általános felülvizsgálata

P6_TA(2009)0359

Az Európai Parlament 2009. május 6-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának általános felülvizsgálatáról (2007/2124(REG)

2010/C 212 E/26

Az Európai Parlament,

tekintettel eljárási szabályzata 201. és 202. cikkére,

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A6-0273/2009),

| 1. | úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát;

| 2. | úgy határoz, hogy az együttdöntési ügyek tárgyalására vonatkozó, az Elnökök Értekezlete által 2008. szeptember 18-án jóváhagyott magatartási kódexet XVIe. mellékletként belefoglalja eljárási szabályzatába; |
| --- | --- |

2.

úgy határoz, hogy az együttdöntési ügyek tárgyalására vonatkozó, az Elnökök Értekezlete által 2008. szeptember 18-án jóváhagyott magatartási kódexet XVIe. mellékletként belefoglalja eljárási szabályzatába;

| 3. | úgy határoz, hogy a módosítások a hetedik parlamenti ciklus első napján lépnek hatályba; |
| --- | --- |

3.

úgy határoz, hogy a módosítások a hetedik parlamenti ciklus első napján lépnek hatályba;

| 4. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| HATÁLYOS SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  9 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés |
| (1) | A Parlament a képviselők pénzügyi érdekeltségeire vonatkozó átláthatósági szabályokat
  határozhat
  meg, amelyeket mellékletként csatolnak az eljárási szabályzathoz. |

HATÁLYOS SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

9 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

(1)

A Parlament a képviselők pénzügyi érdekeltségeire vonatkozó átláthatósági szabályokat
  határozhat
  meg, amelyeket mellékletként csatolnak az eljárási szabályzathoz.

| (1) | A Parlament a képviselők pénzügyi érdekeltségeire vonatkozó átláthatósági szabályokat
  határoz
  meg, amelyeket mellékletként csatolni kell az eljárási szabályzathoz. |
| --- | --- |

(1)

A Parlament a képviselők pénzügyi érdekeltségeire vonatkozó átláthatósági szabályokat
  határoz
  meg, amelyeket mellékletként csatolni kell az eljárási szabályzathoz.

Módosítás 2

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

10 a cikk (új)

10a. cikk

Megfigyelők

| (1) | Az Európai Unióhoz való csatlakozási szerződés aláírásakor az elnök az Elnökök Értekezletének jóváhagyásával felkérheti a csatlakozó ország parlamentjét, hogy az adott országnak járó képviselői helyekkel megegyező számú, a nemzeti parlamentben képviselői tisztet betöltő megfigyelőt küldjön az Európai Parlamentbe. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | A megfigyelők a csatlakozási szerződés hatálybalépéséig részt vesznek a Parlament munkájában, és a bizottságok és képviselőcsoportok ülésein felszólalhatnak. Szavazati joguk nincs, és választott tisztséget sem tölthetnek be a Parlamentben. Részvételük a Parlament munkájára jogkövetkezménnyel nem járhat. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Megfigyelői tevékenységük során a felmerülő költségek megtérítése és a Parlament létesítményei által nyújtott szolgáltatások igénybevétele tekintetében ugyanabban a bánásmódban kell részesíteni őket, mint az európai parlamenti képviselőket. |
| --- | --- |

(3)

Módosítás 51

A Parlament eljárási szabályzata

11. cikk

A korelnök

Ideiglenes elnök

| (1) | A 127. cikk (2) bekezdésében meghatározott, valamint az elnök és az Elnökség megválasztása céljából tartott bármely más ülésen az elnök megválasztásáig
  korelnökként a jelen levő legidősebb
  képviselő elnököl. |
| --- | --- |

(1)

A 127. cikk (2) bekezdésében meghatározott, valamint az elnök és az Elnökség megválasztása céljából tartott bármely más ülésen az elnök megválasztásáig
  korelnökként a jelen levő legidősebb
  képviselő elnököl.

| (1) | A 127. cikk (2) bekezdésében meghatározott, valamint az elnök és az Elnökség megválasztása céljából tartott bármely más ülésen az elnök megválasztásáig
  a leköszönő elnök, illetve távollétében – a rangsor szerint – valamelyik leköszönő alelnök, illetve az alelnökök távollétében a leghosszabb ideje hivatalban lévő
  képviselő elnököl. |
| --- | --- |

(1)

A 127. cikk (2) bekezdésében meghatározott, valamint az elnök és az Elnökség megválasztása céljából tartott bármely más ülésen az elnök megválasztásáig
  a leköszönő elnök, illetve távollétében – a rangsor szerint – valamelyik leköszönő alelnök, illetve az alelnökök távollétében a leghosszabb ideje hivatalban lévő
  képviselő elnököl.

| (2) | Amíg
  a korelnök
  elnököl, nem lehet olyan ügyeket megvitatni, amelyek tárgya nem az elnökválasztás vagy a mandátumok vizsgálata. |
| --- | --- |

(2)

Amíg
  a korelnök
  elnököl, nem lehet olyan ügyeket megvitatni, amelyek tárgya nem az elnökválasztás vagy a mandátumok vizsgálata.

| (2) | Amíg
  az elnöki feladatokat az (1) bekezdésnek megfelelően ideiglenesen ellátó képviselő
  elnököl, nem lehet olyan ügyeket megvitatni, amelyek tárgya nem az elnökválasztás vagy a mandátumok vizsgálata. |
| --- | --- |

(2)

Amíg
  az elnöki feladatokat az (1) bekezdésnek megfelelően ideiglenesen ellátó képviselő
  elnököl, nem lehet olyan ügyeket megvitatni, amelyek tárgya nem az elnökválasztás vagy a mandátumok vizsgálata.

Az elnök 3. cikk (2) bekezdése második albekezdésében említett jogköreit
  a korelnök
  gyakorolja.
  A korelnök
  irányítása alatt a mandátumok vizsgálatával kapcsolatosan felmerülő minden más ügyet a mandátumvizsgáló-bizottsághoz utalják.

Az elnök 3. cikk (2) bekezdése második albekezdésében említett jogköreit az elnöki feladatokat az (1) bekezdésnek megfelelően ideiglenesen ellátó képviselő gyakorolja.
  Az ő
  irányítása alatt a mandátumok vizsgálatával kapcsolatosan felmerülő minden más ügyet a mandátumvizsgáló-bizottsághoz utalják.

Módosítás 52

A Parlament eljárási szabályzata

13. cikk

| (1) | Először az elnököt választják meg. A jelöléseket a szavazás valamennyi fordulója előtt a
  korelnöknek
  adják át, aki ezeket kihirdeti a Parlamentben. Ha három fordulót követően egy jelölt sem nyerte el a leadott szavazatok abszolút többségét, a negyedik fordulóban az a két képviselő szerepel, akik a harmadik fordulóban a legtöbb szavazatot kapták. Szavazategyenlőség esetén az idősebb jelöltet nyilvánítják megválasztottnak. |
| --- | --- |

(1)

Először az elnököt választják meg. A jelöléseket a szavazás valamennyi fordulója előtt a
  korelnöknek
  adják át, aki ezeket kihirdeti a Parlamentben. Ha három fordulót követően egy jelölt sem nyerte el a leadott szavazatok abszolút többségét, a negyedik fordulóban az a két képviselő szerepel, akik a harmadik fordulóban a legtöbb szavazatot kapták. Szavazategyenlőség esetén az idősebb jelöltet nyilvánítják megválasztottnak.

| (1) | Először az elnököt választják meg. A jelöléseket a szavazás valamennyi fordulója előtt
  az elnöki feladatokat
  a
  11. cikknek megfelelően ideiglenesen ellátó képviselőnek
  adják át, aki ezeket kihirdeti a Parlamentben. Ha három fordulót követően egy jelölt sem nyerte el a leadott szavazatok abszolút többségét, a negyedik fordulóban az a két képviselő szerepel, akik a harmadik fordulóban a legtöbb szavazatot kapták. Szavazategyenlőség esetén az idősebb jelöltet nyilvánítják megválasztottnak. |
| --- | --- |

(1)

Először az elnököt választják meg. A jelöléseket a szavazás valamennyi fordulója előtt
  az elnöki feladatokat
  a
  11. cikknek megfelelően ideiglenesen ellátó képviselőnek
  adják át, aki ezeket kihirdeti a Parlamentben. Ha három fordulót követően egy jelölt sem nyerte el a leadott szavazatok abszolút többségét, a negyedik fordulóban az a két képviselő szerepel, akik a harmadik fordulóban a legtöbb szavazatot kapták. Szavazategyenlőség esetén az idősebb jelöltet nyilvánítják megválasztottnak.

| (2) | Amint az elnököt megválasztották, a
  korelnök
  átadja neki az elnökséget. Kizárólag a megválasztott elnök tarthat megnyitóbeszédet. |
| --- | --- |

(2)

Amint az elnököt megválasztották, a
  korelnök
  átadja neki az elnökséget. Kizárólag a megválasztott elnök tarthat megnyitóbeszédet.

| (2) | Amint az elnököt megválasztották,
  az elnöki feladatokat
  a
  11. cikknek megfelelően ideiglenesen ellátó képviselő
  átadja neki az elnökséget. Kizárólag a megválasztott elnök tarthat megnyitóbeszédet. |
| --- | --- |

(2)

Amint az elnököt megválasztották,
  az elnöki feladatokat
  a
  11. cikknek megfelelően ideiglenesen ellátó képviselő
  átadja neki az elnökséget. Kizárólag a megválasztott elnök tarthat megnyitóbeszédet.

Módosítás 3

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

24 cikk – 4 a bekezdés (új)

| (4a) | Az Elnökök Értekezlete felelős a főbb témákról az európai civil társadalommal folytatott strukturált konzultáció megszervezéséért. Rendezhet többek között nyilvános vitákat az általános európai jelentőségű témákról az érdeklődő polgárok részvételével. Az Elnökség a konzultáció végrehajtásáért felelős alelnököt nevez ki, aki jelentést tesz az Elnökök Értekezletének. |
| --- | --- |

(4a)

Módosítás 4

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

28 cikk – 2 bekezdés

| (2) | Bármely képviselő jogosult kérdést feltenni az Elnökség, az Elnökök Értekezlete és a quaestorok munkájával kapcsolatban. Az ilyen kérdéseket az elnökhöz kell írásban benyújtani; a kérdéseket a benyújtástól számított harminc napon belül a
  Parlamenti Közlönyben
  a válaszokkal együtt közzéteszik. |
| --- | --- |

(2)

Bármely képviselő jogosult kérdést feltenni az Elnökség, az Elnökök Értekezlete és a quaestorok munkájával kapcsolatban. Az ilyen kérdéseket az elnökhöz kell írásban benyújtani; a kérdéseket a benyújtástól számított harminc napon belül a
  Parlamenti Közlönyben
  a válaszokkal együtt közzéteszik.

| (2) | Bármely képviselő jogosult kérdést feltenni az Elnökség, az Elnökök Értekezlete és a quaestorok munkájával kapcsolatban. Az ilyen kérdéseket az elnökhöz kell írásban benyújtani
  , és arról a képviselőket tájékoztatni kell
  ; a kérdéseket a benyújtástól számított harminc napon belül a
  Parlament honlapján
  a válaszokkal együtt közzé kell tenni. |
| --- | --- |

(2)

Bármely képviselő jogosult kérdést feltenni az Elnökség, az Elnökök Értekezlete és a quaestorok munkájával kapcsolatban. Az ilyen kérdéseket az elnökhöz kell írásban benyújtani
  , és arról a képviselőket tájékoztatni kell
  ; a kérdéseket a benyújtástól számított harminc napon belül a
  Parlament honlapján
  a válaszokkal együtt közzé kell tenni.

Módosítás 5

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

30 a cikk (új)

30a. cikk

Közös munkacsoportok

| (1) | A parlamenti képviselők közös munkacsoportokat vagy egyéb, nem hivatalos csoportosulásokat hozhatnak létre, hogy a parlamenti bizottságok tagjainak munkájára támaszkodva nem hivatalos eszmecseréket tartsanak a különböző képviselőcsoportokat érintő kérdésekkel kapcsolatban, valamint ösztönözzék a képviselők és a civil társadalom közötti kapcsolattartást. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ezek a csoportosulások nem végezhetnek olyan tevékenységet, amely a Parlament és testületei hivatalos tevékenységeivel összetéveszthető. A létrehozásukra vonatkozóan az Elnökség által elfogadott szabályok tiszteletben tartása mellett a képviselőcsoportok logisztikai támogatást nyújtva elősegíthetik tevékenységüket. A csoportosulások az I. melléklet értelmében kötelesek nyilatkozni minden külső támogatásról. |
| --- | --- |

(2)

Módosítás 6

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

36 cikk – 1 bekezdés

| (1) | A 40. cikk sérelme nélkül az illetékes bizottság megvizsgálja, hogy a Bizottság javaslata vagy bármely jogalkotási természetű dokumentum pénzügyi szempontból összeegyeztethető-e a pénzügyi
  tervvel
  . |
| --- | --- |

(1)

A 40. cikk sérelme nélkül az illetékes bizottság megvizsgálja, hogy a Bizottság javaslata vagy bármely jogalkotási természetű dokumentum pénzügyi szempontból összeegyeztethető-e a pénzügyi
  tervvel
  .

| (1) | A 40. cikk sérelme nélkül az illetékes bizottság megvizsgálja, hogy a Bizottság javaslata vagy bármely jogalkotási természetű dokumentum pénzügyi szempontból összeegyeztethető-e a
  többéves
  pénzügyi
  kerettel
  . |
| --- | --- |

(1)

A 40. cikk sérelme nélkül az illetékes bizottság megvizsgálja, hogy a Bizottság javaslata vagy bármely jogalkotási természetű dokumentum pénzügyi szempontból összeegyeztethető-e a
  többéves
  pénzügyi
  kerettel
  .

(Az egész szöveget érintő módosítás: a „pénzügyi terv” szavak helyébe az eljárási szabályzat teljes szövegében a „többéves pénzügyi keret” szavak lépnek.)

Módosítás 7

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

39 cikk – 1 bekezdés

| (1) | A Parlament az illetékes bizottság saját kezdeményezésű jelentése alapján készült állásfoglalás elfogadásával az EK-Szerződés 192. cikk második bekezdése értelmében felkérheti a Bizottságot megfelelő, új jogszabály elfogadására vagy meglévő jogszabály módosítására irányuló javaslatok benyújtására. Az állásfoglalást a parlamenti képviselők többségének szavazatával fogadják el. A Parlament egyúttal határidőt tűzhet az ilyen javaslat benyújtására. |
| --- | --- |

(1)

A Parlament az illetékes bizottság saját kezdeményezésű jelentése alapján készült állásfoglalás elfogadásával az EK-Szerződés 192. cikk második bekezdése értelmében felkérheti a Bizottságot megfelelő, új jogszabály elfogadására vagy meglévő jogszabály módosítására irányuló javaslatok benyújtására. Az állásfoglalást a parlamenti képviselők többségének szavazatával fogadják el. A Parlament egyúttal határidőt tűzhet az ilyen javaslat benyújtására.

| (1) | A Parlament az illetékes bizottság saját kezdeményezésű jelentése alapján készült állásfoglalás elfogadásával az EK-Szerződés 192. cikk második bekezdése értelmében felkérheti a Bizottságot megfelelő, új jogszabály elfogadására vagy meglévő jogszabály módosítására irányuló javaslatok benyújtására. Az állásfoglalást
  a zárószavazáson
  a parlamenti képviselők többségének szavazatával fogadják el. A Parlament egyúttal határidőt tűzhet az ilyen javaslat benyújtására. |
| --- | --- |

(1)

A Parlament az illetékes bizottság saját kezdeményezésű jelentése alapján készült állásfoglalás elfogadásával az EK-Szerződés 192. cikk második bekezdése értelmében felkérheti a Bizottságot megfelelő, új jogszabály elfogadására vagy meglévő jogszabály módosítására irányuló javaslatok benyújtására. Az állásfoglalást
  a zárószavazáson
  a parlamenti képviselők többségének szavazatával fogadják el. A Parlament egyúttal határidőt tűzhet az ilyen javaslat benyújtására.

Módosítás 8

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

45 cikk – 2 bekezdés

| (2) | A saját kezdeményezésű jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokat a Parlament a 131a. cikk szerinti rövid ismertetési eljárásban vitatja meg. Az ilyen állásfoglalási indítványokhoz
  nem
  fogadhatók el módosítások a plenáris ülésen történő megvitatás alkalmából,
  kivéve
  , ha azokat az előadó új információ figyelembevétele céljából terjesztette elő;
  ugyanakkor
  alternatív állásfoglalási indítványokat elő
  lehet terjeszteni
  a 151. cikk (4) bekezdésének megfelelően. Ez a bekezdés nem alkalmazható, ha a jelentés tárgya alkalmas kiemelt plenáris vitára, ha a jelentést a 38a. vagy a 39. cikkben említett kezdeményezési jog alapján készítették, vagy ha a jelentés az Elnökök Értekezlete által megállapított kritériumok szerint stratégiai jelentésnek tekinthető. |
| --- | --- |

(2)

A saját kezdeményezésű jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokat a Parlament a 131a. cikk szerinti rövid ismertetési eljárásban vitatja meg. Az ilyen állásfoglalási indítványokhoz
  nem
  fogadhatók el módosítások a plenáris ülésen történő megvitatás alkalmából,
  kivéve
  , ha azokat az előadó új információ figyelembevétele céljából terjesztette elő;
  ugyanakkor
  alternatív állásfoglalási indítványokat elő
  lehet terjeszteni
  a 151. cikk (4) bekezdésének megfelelően. Ez a bekezdés nem alkalmazható, ha a jelentés tárgya alkalmas kiemelt plenáris vitára, ha a jelentést a 38a. vagy a 39. cikkben említett kezdeményezési jog alapján készítették, vagy ha a jelentés az Elnökök Értekezlete által megállapított kritériumok szerint stratégiai jelentésnek tekinthető.

| (2) | A saját kezdeményezésű jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokat a Parlament a 131a. cikk szerinti rövid ismertetési eljárásban vitatja meg. Az ilyen állásfoglalási indítványokhoz
  csak akkor
  fogadhatók el módosítások a plenáris ülésen történő megvitatás alkalmából, ha azokat az előadó új információ figyelembevétele céljából terjesztette elő
  , vagy legalább a parlamenti képviselők egytizede terjeszti elő
  .
  A képviselőcsoportok
  alternatív állásfoglalási indítványokat
  terjeszthetnek
  elő a 151. cikk (4) bekezdésének megfelelően. Ez a bekezdés nem alkalmazható, ha a jelentés tárgya alkalmas kiemelt plenáris vitára, ha a jelentést a 38a. vagy a 39. cikkben említett kezdeményezési jog alapján készítették, vagy ha a jelentés az Elnökök Értekezlete által megállapított kritériumok szerint stratégiai jelentésnek tekinthető. |
| --- | --- |

(2)

A saját kezdeményezésű jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokat a Parlament a 131a. cikk szerinti rövid ismertetési eljárásban vitatja meg. Az ilyen állásfoglalási indítványokhoz
  csak akkor
  fogadhatók el módosítások a plenáris ülésen történő megvitatás alkalmából, ha azokat az előadó új információ figyelembevétele céljából terjesztette elő
  , vagy legalább a parlamenti képviselők egytizede terjeszti elő
  .
  A képviselőcsoportok
  alternatív állásfoglalási indítványokat
  terjeszthetnek
  elő a 151. cikk (4) bekezdésének megfelelően. Ez a bekezdés nem alkalmazható, ha a jelentés tárgya alkalmas kiemelt plenáris vitára, ha a jelentést a 38a. vagy a 39. cikkben említett kezdeményezési jog alapján készítették, vagy ha a jelentés az Elnökök Értekezlete által megállapított kritériumok szerint stratégiai jelentésnek tekinthető.

Módosítás 9

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

47 cikk –3 francia bekezdés

| — | az érintett bizottsági elnökök, előadók és a vélemények előadói közösen
  törekszenek
  a szöveg azon
  területeinek azonosítására
  , amelyek kizárólagos vagy közös hatáskörükbe tartoznak, és megállapodnak az együttműködés pontos módjáról; |
| --- | --- |

—

az érintett bizottsági elnökök, előadók és a vélemények előadói közösen
  törekszenek
  a szöveg azon
  területeinek azonosítására
  , amelyek kizárólagos vagy közös hatáskörükbe tartoznak, és megállapodnak az együttműködés pontos módjáról;

| — | az érintett bizottsági elnökök, előadók és a vélemények előadói közösen
  azonosítják
  a szöveg azon
  területeit
  , amelyek kizárólagos vagy közös hatáskörükbe tartoznak, és megállapodnak az együttműködés pontos módjáról;
  a hatáskörök meghatározása kapcsán felmerülő vitás kérdések esetén az érintett bizottságok bármelyikének kérésére az ügyet az Elnökök Értekezlete elé kell terjeszteni, amely határoz a hatáskörök kérdésében, illetve dönthet úgy is, hogy a 47a. cikkben említett, közös bizottsági ülésekkel lefolytatott eljárást kell alkalmazni; a 179. cikk (2) bekezdésének második és harmadik mondata értelemszerűen alkalmazandó; |
| --- | --- |

—

az érintett bizottsági elnökök, előadók és a vélemények előadói közösen
  azonosítják
  a szöveg azon
  területeit
  , amelyek kizárólagos vagy közös hatáskörükbe tartoznak, és megállapodnak az együttműködés pontos módjáról;
  a hatáskörök meghatározása kapcsán felmerülő vitás kérdések esetén az érintett bizottságok bármelyikének kérésére az ügyet az Elnökök Értekezlete elé kell terjeszteni, amely határoz a hatáskörök kérdésében, illetve dönthet úgy is, hogy a 47a. cikkben említett, közös bizottsági ülésekkel lefolytatott eljárást kell alkalmazni; a 179. cikk (2) bekezdésének második és harmadik mondata értelemszerűen alkalmazandó;

Módosítás 10

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

47 cikk –4 francia bekezdés

| — | az illetékes bizottság szavazás nélkül fogad el módosításokat a társbizottságtól, ha azok olyan ügyekre vonatkoznak,
  amelyeket a VI. melléklet alapján az illetékes bizottság elnöke – a társbizottság elnökével való konzultációt követően –
  a társbizottság kizárólagos hatáskörébe
  tartozónak ítél, és amelyek nem mondanak ellent a jelentés többi részének
  .
  Az illetékes bizottság elnöke figyelembe veszi a harmadik franciabekezdés értelmében létrejött megállapodásokat; |
| --- | --- |

—

az illetékes bizottság szavazás nélkül fogad el módosításokat a társbizottságtól, ha azok olyan ügyekre vonatkoznak,
  amelyeket a VI. melléklet alapján az illetékes bizottság elnöke – a társbizottság elnökével való konzultációt követően –
  a társbizottság kizárólagos hatáskörébe
  tartozónak ítél, és amelyek nem mondanak ellent a jelentés többi részének
  .
  Az illetékes bizottság elnöke figyelembe veszi a harmadik franciabekezdés értelmében létrejött megállapodásokat;

| — | az illetékes bizottság szavazás nélkül fogad el módosításokat a társbizottságtól, ha azok olyan ügyekre vonatkoznak,
  amelyek
  a társbizottság kizárólagos hatáskörébe
  tartoznak
  .
  Ha az illetékes bizottság és a társbizottság közös hatáskörébe tartozó ügyekre irányuló módosításokat az illetékes bizottság elutasítja, a társbizottság közvetlenül benyújthatja azokat a Parlamentnek; |
| --- | --- |

—

az illetékes bizottság szavazás nélkül fogad el módosításokat a társbizottságtól, ha azok olyan ügyekre vonatkoznak,
  amelyek
  a társbizottság kizárólagos hatáskörébe
  tartoznak
  .
  Ha az illetékes bizottság és a társbizottság közös hatáskörébe tartozó ügyekre irányuló módosításokat az illetékes bizottság elutasítja, a társbizottság közvetlenül benyújthatja azokat a Parlamentnek;

Módosítás 11

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

47 a cikk (új)

47a. cikk

Közös bizottsági ülésekkel lefolytatott eljárás

Ha a 46. cikk (1) bekezdésében és a 47. cikkben említett feltételek teljesülnek, kiemelkedő fontosságú ügyek esetén az Elnökök Értekezlete dönthet úgy, hogy közös bizottsági ülésekkel lefolytatott eljárást és együttes szavazást kell alkalmazni. Ebben az esetben az illetékes előadók közös jelentéstervezetet készítenek, amelyet az illetékes bizottságok elnökeinek közös elnökletével tartott közös bizottsági üléseken vizsgálnak és szavaznak meg. Az érintett bizottságok bizottságközi munkacsoportokat állíthatnak fel a közös bizottsági ülések és a szavazás előkészítése céljából.

Módosítás 12

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

51 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

A jogalkotási állásfoglalás-tervezet elfogadásával
  a konzultációs eljárás
  lezártnak tekintendő. Ha a Parlament nem fogadja el a jogalkotási állásfoglalást, a javaslatot visszautalják az illetékes bizottsághoz.

A jogalkotási állásfoglalás-tervezet elfogadásával
  az első olvasat
  lezártnak tekintendő. Ha a Parlament nem fogadja el a jogalkotási állásfoglalást, a javaslatot visszautalják az illetékes bizottsághoz.

Módosítás 13

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

51 cikk – 3 bekezdés

| (3) | A javaslat Parlament által jóváhagyott szövegét és a kapcsolódó állásfoglalást az elnök a Parlament
  véleményeként
  továbbítja a Tanácshoz és a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(3)

A javaslat Parlament által jóváhagyott szövegét és a kapcsolódó állásfoglalást az elnök a Parlament
  véleményeként
  továbbítja a Tanácshoz és a Bizottsághoz.

| (3) | A javaslat Parlament által jóváhagyott szövegét és a kapcsolódó állásfoglalást az elnök a Parlament
  álláspontjaként
  továbbítja a Tanácshoz és a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(3)

A javaslat Parlament által jóváhagyott szövegét és a kapcsolódó állásfoglalást az elnök a Parlament
  álláspontjaként
  továbbítja a Tanácshoz és a Bizottsághoz.

(Az egész szöveget érintő módosítás: az együttdöntési eljárásra vonatkozó valamennyi rendelkezésben a „Parlament véleménye” kifejezést a „Parlament álláspontja” kifejezés váltja fel az eljárási szabályzat teljes szövegében.)

Módosítás 14

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

52 cikk – 1 bekezdés

| (1) | Ha a Bizottság javaslata nem szerzi meg a leadott szavazatok többségét, az elnök a jogalkotási állásfoglalás-tervezetről történő parlamenti szavazást megelőzően a javaslat visszavonására kéri fel a Bizottságot. |
| --- | --- |

(1)

Ha a Bizottság javaslata nem szerzi meg a leadott szavazatok többségét, az elnök a jogalkotási állásfoglalás-tervezetről történő parlamenti szavazást megelőzően a javaslat visszavonására kéri fel a Bizottságot.

| (1) | Ha a Bizottság javaslata nem szerzi meg a leadott szavazatok többségét,
  vagy ha az elutasítására irányuló indítványt fogadnak el, amelyet az illetékes bizottság vagy legalább negyven képviselő nyújthat be,
  az elnök a jogalkotási állásfoglalás-tervezetről történő parlamenti szavazást megelőzően a javaslat visszavonására kéri fel a Bizottságot |
| --- | --- |

(1)

Ha a Bizottság javaslata nem szerzi meg a leadott szavazatok többségét,
  vagy ha az elutasítására irányuló indítványt fogadnak el, amelyet az illetékes bizottság vagy legalább negyven képviselő nyújthat be,
  az elnök a jogalkotási állásfoglalás-tervezetről történő parlamenti szavazást megelőzően a javaslat visszavonására kéri fel a Bizottságot

Módosítás 15

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

52 cikk – 2 bekezdés

| (2) | Ha a Bizottság visszavonja a javaslatot, az elnök
  a javaslatról szóló konzultációs
  eljárást
  tárgytalannak
  nyilvánítja és a Tanácsot erről tájékoztatja. |
| --- | --- |

(2)

Ha a Bizottság visszavonja a javaslatot, az elnök
  a javaslatról szóló konzultációs
  eljárást
  tárgytalannak
  nyilvánítja és a Tanácsot erről tájékoztatja.

| (2) | Ha a Bizottság visszavonja a javaslatot, az elnök
  az
  eljárást
  lezártnak
  nyilvánítja
  ,
  és a Tanácsot erről tájékoztatja. |
| --- | --- |

(2)

Ha a Bizottság visszavonja a javaslatot, az elnök
  az
  eljárást
  lezártnak
  nyilvánítja
  ,
  és a Tanácsot erről tájékoztatja.

Módosítás 16

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

52 cikk – 3 bekezdés

| (3) | Ha a Bizottság nem vonja vissza javaslatát, a Parlament azt a jogalkotási állásfoglalás-tervezetről történő szavazás nélkül az illetékes bizottsághoz utalja vissza. |
| --- | --- |

(3)

Ha a Bizottság nem vonja vissza javaslatát, a Parlament azt a jogalkotási állásfoglalás-tervezetről történő szavazás nélkül az illetékes bizottsághoz utalja vissza.

| (3) | Ha a Bizottság nem vonja vissza javaslatát, a Parlament azt a jogalkotási állásfoglalás-tervezetről történő szavazás nélkül az illetékes bizottsághoz utalja vissza
  , kivéve, ha a Parlament az illetékes bizottság elnökének vagy előadójának vagy egy képviselőcsoportnak, vagy legalább negyven képviselőnek a javaslatára szavaz a jogalkotási állásfoglalásról
  . |
| --- | --- |

(3)

Ha a Bizottság nem vonja vissza javaslatát, a Parlament azt a jogalkotási állásfoglalás-tervezetről történő szavazás nélkül az illetékes bizottsághoz utalja vissza
  , kivéve, ha a Parlament az illetékes bizottság elnökének vagy előadójának vagy egy képviselőcsoportnak, vagy legalább negyven képviselőnek a javaslatára szavaz a jogalkotási állásfoglalásról
  .

Ez esetben
  az illetékes bizottság a Parlament által meghatározott határidőn belül, amely a két hónapot nem haladhatja meg, szóban vagy írásban jelentést tesz a Parlamentnek.

Visszautalás esetén
  az illetékes bizottság a Parlament által meghatározott határidőn belül, amely a két hónapot nem haladhatja meg, szóban vagy írásban jelentést tesz a Parlamentnek.

Módosítás 59

A Európai Parlament eljárási szabályzata

65 a cikk (új) (A 6. fejezetbe (A jogalkotási eljárás lezárása) illesztendő be)

65 a. cikk

Intézményközi tárgyalások a jogalkotási eljárások során

| (1) | A más intézményekkel a jogalkotási eljárás során megállapodás elérése céljából folytatott tárgyalásokat az együttdöntési eljárások keretében folytatott tárgyalásokra vonatkozó magatartási kódex (XVIe. melléklet) figyelembevételével kell lefolytatni. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ilyen tárgyalások megkezdése előtt az illetékes bizottság – elvben – többségi határozatot hoz és megbízatást, iránymutatásokat vagy elsőbbségi szempontokat fogad el. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Ha a tárgyalások a bizottság által elfogadott jelentést követően kompromisszumhoz vezetnek a Tanáccsal, a bizottsággal minden esetben ismételten konzultálni kell a plenáris ülésen történő szavazást megelőzően. |
| --- | --- |

(3)

Módosítás 18

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

66 cikk

| (1) | Ha az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdése alapján a Tanács értesíti a Parlamentet
  módosításai
  jóváhagyásáról,
  a Bizottság javaslatát azonban továbbiakban nem módosítja, vagy ha e két intézmény egyike sem módosította a Bizottság javaslatát
  , az elnök a plenáris ülésen bejelenti a javaslat
  végleges
  elfogadását. |
| --- | --- |

(1)

Ha az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdése alapján a Tanács értesíti a Parlamentet
  módosításai
  jóváhagyásáról,
  a Bizottság javaslatát azonban továbbiakban nem módosítja, vagy ha e két intézmény egyike sem módosította a Bizottság javaslatát
  , az elnök a plenáris ülésen bejelenti a javaslat
  végleges
  elfogadását.

Ha az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdése alapján a Tanács értesíti a Parlamentet
  a Parlament álláspontja
  jóváhagyásáról, az elnök
  – a 172a. cikk szerinti véglegesítés után
  – a plenáris ülésen bejelenti a
  javaslatnak a Parlament álláspontját tükröző megfogalmazásban történő
  elfogadását.

| (2) | E bejelentés megtétele előtt az elnök megbizonyosodik arról, hogy a Tanácsnak a javaslatot érintő bármely technikai jellegű kiigazítása nem érinti-e a javaslat érdemi részét. Kétség esetén az elnök konzultál az illetékes bizottsággal. Ha bármely változtatást érdeminek tekintenek, az elnök tájékoztatja a Tanácsot, hogy a Parlament az 57. cikkben megállapított feltételek teljesülését követően második olvasatot tart. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Az (1) bekezdésben említett bejelentés megtételét követően a 68. cikknek megfelelően az elnök a Tanács elnökével együtt aláírja a javasolt jogszabályt, és intézkedik az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetésről. |
| --- | --- |

(3)

Módosítás 19

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

68 cikk – cím

Módosítás 20

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

68 cikk – 1 bekezdés

| (1) | A Parlament és a Tanács által közösen elfogadott jogszabályok szövegét az elnök és a főtitkár írja alá, miután megvizsgálták, hogy valamennyi eljárás megfelelően lezárult-e. |
| --- | --- |

(1)

törölve

Módosítás 21

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

68 cikk – 7 bekezdés

| (7) | A fent említett jogszabályokat a Parlament és a Tanács főtitkárai az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszik közzé. |
| --- | --- |

(7)

törölve

Módosítás 22

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

68 a cikk (új) (A 6. fejezetbe (A jogalkotási eljárás lezárása) illesztendő be)

68a. cikk

Az elfogadott jogszabályok aláírása

Az elfogadott szövegeknek a 172a. cikkel összhangban történő véglegesítését követően, és miután ellenőrizték, hogy valamennyi eljárás megfelelően lezárult, az EK-Szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban elfogadott szövegeket az elnök és a főtitkár aláírja, és azokat a Parlament és a Tanács főtitkárai az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszik.

Módosítás 68

A Európai Parlament eljárási szabályzata

80 a cikk – 3 bekezdés – 3 albekezdés

A változatlanul maradt részekre vonatkozó módosításokat azonban kivételesen és eseti jelleggel e bizottság elnöke elfogadhatja, ha úgy ítéli meg, hogy a szöveg belső koherenciája vagy más elfogadható módosításokhoz való kapcsolatuk folytán erre szükség van. Ezen okoknak szerepelniük kell a módosításokhoz fűzött írásos indokolásban.

Ha azonban az intézményközi megállapodás 8. pontjával összhangban az illetékes bizottság módosításokat kíván benyújtani a bizottsági javaslat kodifikált részeihez is, e szándékáról haladéktalanul értesítenie kell a Tanácsot és a Bizottságot, és ez utóbbinak az 50. cikk szerinti szavazást megelőzően tájékoztatnia kell a bizottságot a módosításokkal kapcsolatos álláspontjáról és arról, hogy vissza szándékozik-e vonni az átdolgozásra irányuló javaslatot.

Módosítás 23

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

83 cikk – 1 bekezdés

| (1) | Ha nemzetközi megállapodások – beleértve meghatározott területeket, mint például a pénzügyeket vagy a kereskedelmet érintő megállapodásokat – megkötésére, megújítására vagy módosítására irányuló tárgyalásokat szándékoznak kezdeni, az illetékes bizottság
  biztosítja, hogy a Bizottság
  a tárgyalási felhatalmazásra vonatkozó ajánlásairól
  teljes körűen
  – adott esetben bizalmas formában –
  tájékoztassa a Parlamentet
  . |
| --- | --- |

(1)

Ha nemzetközi megállapodások – beleértve meghatározott területeket, mint például a pénzügyeket vagy a kereskedelmet érintő megállapodásokat – megkötésére, megújítására vagy módosítására irányuló tárgyalásokat szándékoznak kezdeni, az illetékes bizottság
  biztosítja, hogy a Bizottság
  a tárgyalási felhatalmazásra vonatkozó ajánlásairól
  teljes körűen
  – adott esetben bizalmas formában –
  tájékoztassa a Parlamentet
  .

| (1) | Ha nemzetközi megállapodások – beleértve meghatározott területeket, mint például a pénzügyeket vagy a kereskedelmet érintő megállapodásokat – megkötésére, megújítására vagy módosítására irányuló tárgyalásokat szándékoznak kezdeni, az illetékes bizottság
  úgy dönthet
  , hogy
  jelentést készít, vagy egyéb módon figyelemmel kíséri az eljárást, és erről a döntéséről tájékoztatja a Bizottsági Elnökök Értekezletét
  .
  Szükség esetén más bizottságok véleményét kérheti a 46. cikk (1) bekezdése értelmében. A 179. cikk (2) bekezdése, a 47. cikk és a 47a. cikk megfelelően alkalmazandó. |
| --- | --- |

(1)

Ha nemzetközi megállapodások – beleértve meghatározott területeket, mint például a pénzügyeket vagy a kereskedelmet érintő megállapodásokat – megkötésére, megújítására vagy módosítására irányuló tárgyalásokat szándékoznak kezdeni, az illetékes bizottság
  úgy dönthet
  , hogy
  jelentést készít, vagy egyéb módon figyelemmel kíséri az eljárást, és erről a döntéséről tájékoztatja a Bizottsági Elnökök Értekezletét
  .
  Szükség esetén más bizottságok véleményét kérheti a 46. cikk (1) bekezdése értelmében. A 179. cikk (2) bekezdése, a 47. cikk és a 47a. cikk megfelelően alkalmazandó.

Az illetékes bizottság, és adott esetben a társbizottság elnökei és előadói együttesen megfelelő intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy a Bizottság teljes körűen tájékoztassa a Parlamentet
  a tárgyalási felhatalmazásra vonatkozó ajánlásairól – adott esetben bizalmas formában –,
  valamint a (3) és (4) bekezdésben említett információkról
  .

Módosítás 24

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

83 cikk – 6 a bekezdés (új)

| (6a) | A hozzájárulásról szóló szavazás előtt az illetékes bizottság, valamelyik képviselőcsoport vagy a képviselők legalább egytizede javasolhatja, hogy a Parlament kérjen véleményt a Bíróságtól arról, hogy valamely nemzetközi megállapodás megfelel-e a Szerződéseknek. Ha a Parlament jóváhagyja e javaslatot, a hozzájárulásról szóló szavazást a Bíróság véleménynyilvánításáig elnapolják. |
| --- | --- |

(6a)

Módosítás 25

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

97 cikk – 3 bekezdés

| (3) | A Parlament nyilvántartást készít dokumentumairól.
  Az eljárási szabályzat mellékletében szereplő jogalkotási
  és egyéb
  dokumentumok
  az 1049/2001/EK rendelettel összhangban közvetlenül elérhetők a nyilvántartáson keresztül. A Parlament más dokumentumaira történő hivatkozásokat lehetőség szerint bevezetik a nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(3)

A Parlament nyilvántartást készít dokumentumairól.
  Az eljárási szabályzat mellékletében szereplő jogalkotási
  és egyéb
  dokumentumok
  az 1049/2001/EK rendelettel összhangban közvetlenül elérhetők a nyilvántartáson keresztül. A Parlament más dokumentumaira történő hivatkozásokat lehetőség szerint bevezetik a nyilvántartásba.

| (3) | A Parlament nyilvántartást készít dokumentumairól.
  Jogalkotási
  és
  bizonyos
  egyéb
  dokumentumtípusok
  az 1049/2001/EK rendelettel összhangban közvetlenül elérhetők a nyilvántartáson keresztül. A Parlament más dokumentumaira történő hivatkozásokat lehetőség szerint bevezetik a nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(3)

A Parlament nyilvántartást készít dokumentumairól.
  Jogalkotási
  és
  bizonyos
  egyéb
  dokumentumtípusok
  az 1049/2001/EK rendelettel összhangban közvetlenül elérhetők a nyilvántartáson keresztül. A Parlament más dokumentumaira történő hivatkozásokat lehetőség szerint bevezetik a nyilvántartásba.

A közvetlenül elérhető dokumentumok kategóriáját a Parlament
  által elfogadott jegyzékben sorolják fel, amelyet
  az eljárási szabályzathoz mellékelnek
  . E jegyzék nem korlátozza a felsorolt kategóriák alá nem tartozó dokumentumokhoz való hozzáférés jogát.

A közvetlenül elérhető dokumentumok kategóriáit az Elnökség
  által elfogadott jegyzékben sorolják fel, amelyet
  a Parlament internetes honlapján tesznek közzé
  . E jegyzék nem korlátozza a felsorolt kategóriák alá nem tartozó dokumentumokhoz való hozzáférés jogát
  ; e
  dokumentumokat írásbeli kérelemre hozzáférhetővé teszik.

A nyilvántartáson keresztül közvetlenül nem hozzáférhető parlamenti
  dokumentumokat írásbeli kérelemre hozzáférhetővé teszik.

Az Elnökség az 1049/2001/EK rendelet szerint a hozzáférés feltételeit megállapító szabályokat fogadhat el, amelyeket az Európai Unió Hivatalos Lapjában hirdetnek ki.

Az Elnökség az 1049/2001/EK rendelet szerint a hozzáférés feltételeit megállapító szabályokat fogadhat el, amelyeket az Európai Unió Hivatalos Lapjában hirdetnek ki.

(A XV. melléklet törlésre kerül.)

Módosítás 26

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

103 cikk – 1 bekezdés

| (1) | A Bizottság, a Tanács és az Európai Tanács tagjai bármikor engedélyt kérhetnek
  az elnöktől
  nyilatkozattételre. A nyilatkozat megtételének időpontját, illetve azt, hogy ezt követően teljes vitára vagy a képviselők által harminc percben feltett rövid és lényegre törő kérdésekre kerül-e sor,
  az elnök
  határozza meg. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság, a Tanács és az Európai Tanács tagjai bármikor engedélyt kérhetnek
  az elnöktől
  nyilatkozattételre. A nyilatkozat megtételének időpontját, illetve azt, hogy ezt követően teljes vitára vagy a képviselők által harminc percben feltett rövid és lényegre törő kérdésekre kerül-e sor,
  az elnök
  határozza meg.

| (1) | A Bizottság, a Tanács és az Európai Tanács tagjai bármikor engedélyt kérhetnek
  a Parlament elnökétől
  nyilatkozattételre.
  Az Európai Tanács elnöke a Tanács minden ülése után nyilatkozatot tesz.
  A nyilatkozat megtételének időpontját, illetve azt, hogy ezt követően teljes vitára vagy a képviselők által harminc percben feltett rövid és lényegre törő kérdésekre kerül-e sor,
  a Parlament elnöke
  határozza meg. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság, a Tanács és az Európai Tanács tagjai bármikor engedélyt kérhetnek
  a Parlament elnökétől
  nyilatkozattételre.
  Az Európai Tanács elnöke a Tanács minden ülése után nyilatkozatot tesz.
  A nyilatkozat megtételének időpontját, illetve azt, hogy ezt követően teljes vitára vagy a képviselők által harminc percben feltett rövid és lényegre törő kérdésekre kerül-e sor,
  a Parlament elnöke
  határozza meg.

Módosítás 60

A Parlament eljárási szabályzata

116 cikk – 1 bekezdés

| (1) | Az Európai Unió
  tevékenységi körébe
  tartozó témában legfeljebb öt képviselő, 200 szót meg nem haladó terjedelmű írásbeli nyilatkozatot nyújthat be. Az írásbeli nyilatkozatokat a hivatalos nyelveken kinyomtatják és kiosztják. A nyilatkozatokat az aláírók nevével együtt nyilvántartásba veszik. A nyilvántartás nyilvános, és az ülések idején az ülésterem bejárata előtt, az ülések között pedig egy megfelelő, a Quaestorok Kollégiuma által meghatározott helyen rendelkezésre áll. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió
  tevékenységi körébe
  tartozó témában legfeljebb öt képviselő, 200 szót meg nem haladó terjedelmű írásbeli nyilatkozatot nyújthat be. Az írásbeli nyilatkozatokat a hivatalos nyelveken kinyomtatják és kiosztják. A nyilatkozatokat az aláírók nevével együtt nyilvántartásba veszik. A nyilvántartás nyilvános, és az ülések idején az ülésterem bejárata előtt, az ülések között pedig egy megfelelő, a Quaestorok Kollégiuma által meghatározott helyen rendelkezésre áll.

| (1) | Az Európai Unió
  hatáskörébe
  tartozó
  olyan
  témában
  , amely nem képezi folyamatban lévő jogalkotási eljárás tárgyát,
  legfeljebb öt képviselő, 200 szót meg nem haladó terjedelmű írásbeli nyilatkozatot nyújthat be.
  Erre az elnök eseti jelleggel ad engedélyt.
  Az írásbeli nyilatkozatokat a hivatalos nyelveken kinyomtatják és kiosztják. A nyilatkozatokat az aláírók nevével együtt nyilvántartásba veszik. A nyilvántartás nyilvános, és az ülések idején az ülésterem bejárata előtt, az ülések között pedig egy megfelelő, a Quaestorok Kollégiuma által meghatározott helyen rendelkezésre áll. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió
  hatáskörébe
  tartozó
  olyan
  témában
  , amely nem képezi folyamatban lévő jogalkotási eljárás tárgyát,
  legfeljebb öt képviselő, 200 szót meg nem haladó terjedelmű írásbeli nyilatkozatot nyújthat be.
  Erre az elnök eseti jelleggel ad engedélyt.
  Az írásbeli nyilatkozatokat a hivatalos nyelveken kinyomtatják és kiosztják. A nyilatkozatokat az aláírók nevével együtt nyilvántartásba veszik. A nyilvántartás nyilvános, és az ülések idején az ülésterem bejárata előtt, az ülések között pedig egy megfelelő, a Quaestorok Kollégiuma által meghatározott helyen rendelkezésre áll.

Módosítás 27

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

116 cikk – 3 bekezdés

| (3) | Ha valamely nyilatkozatot a parlamenti képviselők többsége aláír, az elnök erről tájékoztatja a Parlamentet, és az aláírók nevét
  közzéteszi
  a jegyzőkönyvben. |
| --- | --- |

(3)

Ha valamely nyilatkozatot a parlamenti képviselők többsége aláír, az elnök erről tájékoztatja a Parlamentet, és az aláírók nevét
  közzéteszi
  a jegyzőkönyvben.

| (3) | Ha valamely nyilatkozatot a parlamenti képviselők többsége aláírja, az elnök erről tájékoztatja a Parlamentet, és az aláírók nevét a jegyzőkönyvben
  , a nyilatkozatot pedig elfogadott szöveg formájában közzéteszi
  . |
| --- | --- |

(3)

Ha valamely nyilatkozatot a parlamenti képviselők többsége aláírja, az elnök erről tájékoztatja a Parlamentet, és az aláírók nevét a jegyzőkönyvben
  , a nyilatkozatot pedig elfogadott szöveg formájában közzéteszi
  .

Módosítás 28

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

116 cikk – 4 bekezdés

| (4) | Az ilyen nyilatkozatot
  az aláírók nevével együtt az ülés végén továbbítják a benne megnevezett intézményekhez.
  A nyilatkozat azon ülésnap jegyzőkönyvében szerepel, amelyen bejelentik. A jegyzőkönyvben történő közzététellel az eljárás lezárul. |
| --- | --- |

(4)

Az ilyen nyilatkozatot
  az aláírók nevével együtt az ülés végén továbbítják a benne megnevezett intézményekhez.
  A nyilatkozat azon ülésnap jegyzőkönyvében szerepel, amelyen bejelentik. A jegyzőkönyvben történő közzététellel az eljárás lezárul.

| (4) | Az eljárás a nyilatkozatnak
  az aláírók nevével együtt az ülés végén
  a címzettek részére történő továbbításával zárul le
  . |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás a nyilatkozatnak
  az aláírók nevével együtt az ülés végén
  a címzettek részére történő továbbításával zárul le
  .

Módosítás 29

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

131 a cikk

A Parlament az előadó kérésére vagy az Elnökök Értekezlete javaslatára úgy is dönthet, hogy teljes vitát nem igénylő jelentést az előadó röviden ismertessen a plenáris ülésen. Ebben az esetben a Bizottság részére meg kell adni a lehetőséget a
  hozzászólásra, és minden képviselőnek jogában áll reagálni egy további írásos nyilatkozattal a 142. cikk (7) bekezdése értelmében
  .

A Parlament az előadó kérésére vagy az Elnökök Értekezlete javaslatára úgy is dönthet, hogy a teljes vitát nem igénylő jelentést az előadó röviden ismertessen a plenáris ülésen. Ebben az esetben a Bizottság részére meg kell adni a lehetőséget a
  válaszadásra, amelyet legfeljebb tízperces vita követ, amelynek során az elnök legfeljebb egy percre szót adhat bármely felszólalásra jelentkező képviselőnek
  .

Módosítás 30 és 66

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

142 cikk

Beszédidő felosztása

A beszédidő felosztása
  és a felszólalók listája

| (1) | Az Elnökök Értekezlete a Parlamentnek javasolhatja az egyes viták lefolytatására a beszédidő felosztását. A Parlament e javaslatról vita nélkül határoz. |
| --- | --- |

(1)

Az Elnökök Értekezlete a Parlamentnek javasolhatja az egyes viták lefolytatására a beszédidő felosztását. A Parlament e javaslatról vita nélkül határoz.

| (1) | Az Elnökök Értekezlete a Parlamentnek javasolhatja az egyes viták lefolytatására a beszédidő felosztását. A Parlament e javaslatról vita nélkül határoz. |
| --- | --- |

(1)

Az Elnökök Értekezlete a Parlamentnek javasolhatja az egyes viták lefolytatására a beszédidő felosztását. A Parlament e javaslatról vita nélkül határoz.

| (1a) | A képviselő csak akkor szólalhat fel, ha az elnök megadja a szót. A képviselő a saját helyén szólal fel, és a felszólalást a levezető elnökhöz intézi. Ha a felszólaló eltér a tárgytól, az elnök rendreutasítja. |
| --- | --- |

(1a)

| (1b) | Valamely adott vita első részéhez az elnök listát készíthet a felszólalókról, amely minden egyes hozzászólni kívánó képviselőcsoportból azok nagysága szerinti sorrendben egy vagy több felszólalót és egy független képviselőt tartalmaz. |
| --- | --- |

(1b)

| (2) | A beszédidőt az alábbi feltételek szerint osztják fel: |
| --- | --- |

(2)

A beszédidőt az alábbi feltételek szerint osztják fel:

| (2) | A beszédidőt
  a vita e részében
  az alábbi feltételek szerint osztják fel: |
| --- | --- |

(2)

A beszédidőt
  a vita e részében
  az alábbi feltételek szerint osztják fel:

| a) | a beszédidő első részét a képviselőcsoportok között egyenlő arányban osztják fel; |
| --- | --- |

a)

a beszédidő első részét a képviselőcsoportok között egyenlő arányban osztják fel;

| a) | a beszédidő első részét a képviselőcsoportok között egyenlő arányban osztják fel; |
| --- | --- |

a)

a beszédidő első részét a képviselőcsoportok között egyenlő arányban osztják fel;

| b) | a következő részt a képviselőcsoportok között teljes taglétszámuk arányában osztják el; |
| --- | --- |

b)

a következő részt a képviselőcsoportok között teljes taglétszámuk arányában osztják el;

| b) | a következő részt a képviselőcsoportok között teljes taglétszámuk arányában osztják el; |
| --- | --- |

b)

a következő részt a képviselőcsoportok között teljes taglétszámuk arányában osztják el;

| c) | a független képviselők részére együttes beszédidőt állapítanak meg, amely az a) és b) pontoknak megfelelően a képviselőcsoportok számára megállapított hányadon alapul. |
| --- | --- |

c)

a független képviselők részére együttes beszédidőt állapítanak meg, amely az a) és b) pontoknak megfelelően a képviselőcsoportok számára megállapított hányadon alapul.

| c) | a független képviselők részére együttes beszédidőt állapítanak meg, amely az a) és b) pontoknak megfelelően a képviselőcsoportok számára megállapított hányadon alapul. |
| --- | --- |

c)

a független képviselők részére együttes beszédidőt állapítanak meg, amely az a) és b) pontoknak megfelelően a képviselőcsoportok számára megállapított hányadon alapul.

| (3) | Ha a teljes beszédidőt a különböző napirendi pontokra vonatkozóan együttesen osztják el, a képviselőcsoportok tájékoztatják az elnököt a részükre rendelkezésre álló idő egyes napirendi pontokra vonatkozó felosztásáról. Az elnök gondoskodik a beszédidő betartásáról. |
| --- | --- |

(3)

Ha a teljes beszédidőt a különböző napirendi pontokra vonatkozóan együttesen osztják el, a képviselőcsoportok tájékoztatják az elnököt a részükre rendelkezésre álló idő egyes napirendi pontokra vonatkozó felosztásáról. Az elnök gondoskodik a beszédidő betartásáról.

| (3) | Ha a teljes beszédidőt a különböző napirendi pontokra vonatkozóan együttesen osztják el, a képviselőcsoportok tájékoztatják az elnököt a részükre rendelkezésre álló idő egyes napirendi pontokra vonatkozó felosztásáról. Az elnök gondoskodik a beszédidő betartásáról. |
| --- | --- |

(3)

Ha a teljes beszédidőt a különböző napirendi pontokra vonatkozóan együttesen osztják el, a képviselőcsoportok tájékoztatják az elnököt a részükre rendelkezésre álló idő egyes napirendi pontokra vonatkozó felosztásáról. Az elnök gondoskodik a beszédidő betartásáról.

| (3a) | A vita fennmaradó részének idejét nem osztják fel előzetesen. Ehelyett az elnök közli a képviselőkkel, hogy általános szabályként legfeljebb egy percre kaphatnak szót. Az elnök – amennyire lehetséges – biztosítja, hogy az eltérő politikai nézetű és különböző tagállamokból származó felszólalók felváltva kapjanak szót. |
| --- | --- |

(3a)

| (3b) | Az illetékes bizottság elnökének vagy előadójának és a képviselőcsoportoknak a csoport nevében szólni kívánó vezetőinek, illetve az őket helyettesítő felszólalóknak kérelemre elsőbbség adható. |
| --- | --- |

(3b)

| (3c) | Az elnök megadhatja a szót azoknak a képviselőknek, akik egy másik képviselő felszólalása alatt kék kártya felemelésével jelzik azon szándékukat, hogy e képviselőnek fél percnél nem hosszabb kérdést kívánnak feltenni, amennyiben a felszólaló ehhez hozzájárul, és az elnök úgy ítéli meg, hogy ez nem zavarja meg a vitát. |
| --- | --- |

(3c)

| (4) | A következőkről egy képviselő sem beszélhet egy percet meghaladóan:
  a jegyzőkönyv
  , az eljárási indítványok, a végleges napirendtervezet vagy a napirendtervezet módosítása. |
| --- | --- |

(4)

A következőkről egy képviselő sem beszélhet egy percet meghaladóan:
  a jegyzőkönyv
  , az eljárási indítványok, a végleges napirendtervezet vagy a napirendtervezet módosítása.

| (4) | A következőkről egy képviselő sem beszélhet egy percet meghaladóan:
  az ülések jegyzőkönyve
  , az eljárási indítványok, a végleges napirendtervezet vagy a napirendtervezet módosítása. |
| --- | --- |

(4)

A következőkről egy képviselő sem beszélhet egy percet meghaladóan:
  az ülések jegyzőkönyve
  , az eljárási indítványok, a végleges napirendtervezet vagy a napirendtervezet módosítása.

| (4a) | Egyéb fegyelmezési jogkörének sérelme nélkül az elnök az ülések vitáiról készült szószerinti jegyzőkönyvből töröltetheti azon képviselő felszólalását, akinek nem adta meg a szót, illetve, aki a felszólalásra engedélyezett idő lejárta után tovább beszél. |
| --- | --- |

(4a)

| (5) | A jelentésről szóló vitában a Bizottságot és a Tanácsot általában közvetlenül a jelentésnek az előadó általi előterjesztését követően kell meghallgatni. A Bizottság, a Tanács és az előadó újból szót kaphat, különösen a képviselők által tett nyilatkozatokra történő válaszadás céljából. |
| --- | --- |

(5)

A jelentésről szóló vitában a Bizottságot és a Tanácsot általában közvetlenül a jelentésnek az előadó általi előterjesztését követően kell meghallgatni. A Bizottság, a Tanács és az előadó újból szót kaphat, különösen a képviselők által tett nyilatkozatokra történő válaszadás céljából.

| (5) | A jelentésről szóló vitában a Bizottságot és a Tanácsot általában közvetlenül a jelentésnek az előadó általi előterjesztését követően kell meghallgatni. A Bizottság, a Tanács és az előadó újból szót kaphat, különösen a képviselők által tett nyilatkozatokra történő válaszadás céljából. |
| --- | --- |

(5)

A jelentésről szóló vitában a Bizottságot és a Tanácsot általában közvetlenül a jelentésnek az előadó általi előterjesztését követően kell meghallgatni. A Bizottság, a Tanács és az előadó újból szót kaphat, különösen a képviselők által tett nyilatkozatokra történő válaszadás céljából.

| (6) | Az EK-Szerződés 197. cikkének sérelme nélkül az elnök a Bizottsággal és a Tanáccsal a beszédidő megfelelő felosztásáról való megegyezésre törekszik. |
| --- | --- |

(6)

Az EK-Szerződés 197. cikkének sérelme nélkül az elnök a Bizottsággal és a Tanáccsal a beszédidő megfelelő felosztásáról való megegyezésre törekszik.

| (6) | Az EK-Szerződés 197. cikkének sérelme nélkül az elnök a Bizottsággal és a Tanáccsal a beszédidő megfelelő felosztásáról való megegyezésre törekszik. |
| --- | --- |

(6)

Az EK-Szerződés 197. cikkének sérelme nélkül az elnök a Bizottsággal és a Tanáccsal a beszédidő megfelelő felosztásáról való megegyezésre törekszik.

| (7) | Azok a képviselők, akik a vitában nem szólaltak fel, ülésenként legfeljebb egy alkalommal, legfeljebb 200 szó terjedelmű írásos nyilatkozatot nyújthatnak be, amelyet a vita szó szerinti jegyzőkönyvéhez mellékelnek. |
| --- | --- |

(7)

Azok a képviselők, akik a vitában nem szólaltak fel, ülésenként legfeljebb egy alkalommal, legfeljebb 200 szó terjedelmű írásos nyilatkozatot nyújthatnak be, amelyet a vita szó szerinti jegyzőkönyvéhez mellékelnek.

| (7) | Azok a képviselők, akik a vitában nem szólaltak fel, ülésenként legfeljebb egy alkalommal, legfeljebb 200 szó terjedelmű írásos nyilatkozatot nyújthatnak be, amelyet a vita szó szerinti jegyzőkönyvéhez mellékelnek. |
| --- | --- |

(7)

Azok a képviselők, akik a vitában nem szólaltak fel, ülésenként legfeljebb egy alkalommal, legfeljebb 200 szó terjedelmű írásos nyilatkozatot nyújthatnak be, amelyet a vita szó szerinti jegyzőkönyvéhez mellékelnek.

(A 141. és 143. cikk hatályát veszti.)

Módosítás 32

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

150 cikk – 6 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

Ha száznál kevesebb képviselő van jelen, a Parlament nem hozhat ettől eltérő határozatot, ha ez ellen legalább a jelen lévő képviselők tizede kifogást emel.

Módosítás 33

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

156 cikk

Ha egy jelentéshez több mint ötven módosítást terjesztettek elő parlamenti megfontolásra, az elnök a bizottság elnökével való konzultációt követően felkérheti az illetékes bizottságot, hogy
  a
  módosítások vizsgálata céljából ülést hívjon össze. Az olyan módosításokat, amelyek ebben a szakaszban a bizottság tagjai legalább egytizedének támogató szavazatát nem nyerik el, nem bocsátják szavazásra a Parlamentben.

Ha egy jelentéshez több mint ötven módosítást
  és részenkénti vagy külön szavazásra irányuló kérelmet
  terjesztettek elő parlamenti megfontolásra, az elnök a bizottság elnökével való konzultációt követően felkérheti az illetékes bizottságot, hogy
  e
  módosítások
  vagy kérelmek
  vizsgálata céljából ülést hívjon össze. Az olyan módosításokat,
  illetve részenkénti vagy külön szavazásra irányuló kérelmeket,
  amelyek ebben a szakaszban a bizottság tagjai legalább egytizedének támogató szavazatát nem nyerik el, nem bocsátják szavazásra a Parlamentben.

Módosítás 34

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

157 cikk – 1 bekezdés

| (1) | Bármely képviselőcsoport vagy legalább negyven képviselő részenkénti szavazást kérhet, ha a szavazásra bocsátandó szöveg több rendelkezést tartalmaz vagy több pontra vonatkozik, illetve több, önálló értelemmel, illetve normatív értékkel bíró részre osztható. |
| --- | --- |

(1)

Bármely képviselőcsoport vagy legalább negyven képviselő részenkénti szavazást kérhet, ha a szavazásra bocsátandó szöveg több rendelkezést tartalmaz vagy több pontra vonatkozik, illetve több, önálló értelemmel, illetve normatív értékkel bíró részre osztható.

| (1) | Bármely képviselőcsoport vagy legalább negyven képviselő részenkénti szavazást kérhet, ha a szavazásra bocsátandó szöveg több rendelkezést tartalmaz vagy több pontra vonatkozik, illetve több, önálló értelemmel
  és/vagy
  normatív értékkel bíró részre osztható. |
| --- | --- |

(1)

Bármely képviselőcsoport vagy legalább negyven képviselő részenkénti szavazást kérhet, ha a szavazásra bocsátandó szöveg több rendelkezést tartalmaz vagy több pontra vonatkozik, illetve több, önálló értelemmel
  és/vagy
  normatív értékkel bíró részre osztható.

Módosítás 35

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

159 a cikk (új)

159a. cikk

Zárószavazás

Jogalkotási javaslatról történő szavazás esetén, függetlenül attól, hogy egyszeri és/vagy zárószavazásra kerül-e sor, a Parlament név szerint szavaz az elektronikus szavazatszámláló rendszer használatával.

Módosítás 36

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

160 cikk – 1 bekezdés

| (1) | A 99. cikk (4) bekezdésében
  és
  a 100. cikk (5) bekezdésében megállapított eseteken kívül név szerint szavaznak, ha azt bármely képviselőcsoport vagy legalább negyven képviselő írásban kéri a szavazást megelőző este, kivéve ha az elnök más határidőt állapít meg. |
| --- | --- |

(1)

A 99. cikk (4) bekezdésében
  és
  a 100. cikk (5) bekezdésében megállapított eseteken kívül név szerint szavaznak, ha azt bármely képviselőcsoport vagy legalább negyven képviselő írásban kéri a szavazást megelőző este, kivéve ha az elnök más határidőt állapít meg.

| (1) | A 99. cikk (4) bekezdésében
  ,
  a 100. cikk (5) bekezdésében
  és a 159a. cikkben
  megállapított eseteken kívül név szerint szavaznak, ha azt bármely képviselőcsoport vagy legalább negyven képviselő írásban kéri a szavazást megelőző este, kivéve, ha az elnök más határidőt állapít meg. |
| --- | --- |

(1)

A 99. cikk (4) bekezdésében
  ,
  a 100. cikk (5) bekezdésében
  és a 159a. cikkben
  megállapított eseteken kívül név szerint szavaznak, ha azt bármely képviselőcsoport vagy legalább negyven képviselő írásban kéri a szavazást megelőző este, kivéve, ha az elnök más határidőt állapít meg.

Módosítás 37

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

160 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| (2) | A
  név szerinti szavazás egy, sorsolás útján kiválasztott képviselő nevével kezdve, betűrendben történik. Az elnök utolsóként adja le szavazatát. |
| --- | --- |

(2)

A
  név szerinti szavazás egy, sorsolás útján kiválasztott képviselő nevével kezdve, betűrendben történik. Az elnök utolsóként adja le szavazatát.

| (2) | A név szerinti szavazás az elektronikus szavazatszámláló rendszer használatával történik. Ha a rendszer műszaki okok miatt nem használható, a
  szavazás egy, sorsolás útján kiválasztott képviselő nevével kezdve, betűrendben történik. Az elnök utolsóként adja le szavazatát. |
| --- | --- |

(2)

A név szerinti szavazás az elektronikus szavazatszámláló rendszer használatával történik. Ha a rendszer műszaki okok miatt nem használható, a
  szavazás egy, sorsolás útján kiválasztott képviselő nevével kezdve, betűrendben történik. Az elnök utolsóként adja le szavazatát.

Módosítás 38

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

162 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

| (4) | A titkos szavazás során leadott szavazatot
  kettő-hat
  , sorsolással kiválasztott képviselő számolja meg. |
| --- | --- |

(4)

A titkos szavazás során leadott szavazatot
  kettő-hat
  , sorsolással kiválasztott képviselő számolja meg.

| (4) | A titkos szavazás során leadott szavazatot
  kettő–nyolc
  , sorsolással kiválasztott képviselő számolja meg
  , kivéve, ha elektronikus szavazásra kerül sor
  . |
| --- | --- |

(4)

A titkos szavazás során leadott szavazatot
  kettő–nyolc
  , sorsolással kiválasztott képviselő számolja meg
  , kivéve, ha elektronikus szavazásra kerül sor
  .

Módosítás 39

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

172 cikk

| (1) | Az ülésekről készült, a Parlament
  határozatait
  és a felszólalók nevét tartalmazó jegyzőkönyvet legalább fél órával a következő délutáni ülés megkezdése előtt kiosztják. |
| --- | --- |

(1)

Az ülésekről készült, a Parlament
  határozatait
  és a felszólalók nevét tartalmazó jegyzőkönyvet legalább fél órával a következő délutáni ülés megkezdése előtt kiosztják.

| (1) | Az ülésekről készült, a Parlament
  ügymenetének és határozatainak részleteit
  és a felszólalók nevét tartalmazó jegyzőkönyvet legalább fél órával a következő délutáni ülés megkezdése előtt kiosztják. |
| --- | --- |

(1)

Az ülésekről készült, a Parlament
  ügymenetének és határozatainak részleteit
  és a felszólalók nevét tartalmazó jegyzőkönyvet legalább fél órával a következő délutáni ülés megkezdése előtt kiosztják.

A jogalkotási eljárások keretében e
  bekezdés
  értelmében a Parlament által elfogadott valamennyi módosítás határozatnak minősül, még akkor is, ha a Bizottság vonatkozó javaslatát vagy a Tanács
  közös
  álláspontját végül a 52. cikk (1) bekezdésének, illetve a 61. cikk (3) bekezdésének megfelelően elutasítják.

A jogalkotási eljárások keretében e
  rendelkezés
  értelmében a Parlament által elfogadott valamennyi módosítás határozatnak minősül, még akkor is, ha a Bizottság vonatkozó javaslatát vagy a Tanács álláspontját végül az 52. cikk (1) bekezdésének, illetve a 61. cikk (3) bekezdésének megfelelően elutasítják.

A Parlament által elfogadott szövegeket külön-külön osztják ki. Ha a Parlament által elfogadott jogalkotási szövegek módosításokat tartalmaznak, azokat egységes szerkezetbe foglalva teszik közzé.

| (2) | Az ülések délutáni időszakának megkezdésekor az elnök a korábbi ülés jegyzőkönyvét jóváhagyás végett a Parlament elé terjeszti. |
| --- | --- |

(2)

Az ülések délutáni időszakának megkezdésekor az elnök a korábbi ülés jegyzőkönyvét jóváhagyás végett a Parlament elé terjeszti.

| (2) | Az ülések délutáni időszakának megkezdésekor az elnök a korábbi ülés jegyzőkönyvét jóváhagyás végett a Parlament elé terjeszti. |
| --- | --- |

(2)

Az ülések délutáni időszakának megkezdésekor az elnök a korábbi ülés jegyzőkönyvét jóváhagyás végett a Parlament elé terjeszti.

| (3) | Ha a jegyzőkönyvvel kapcsolatban kifogás merül fel, a Parlament szükség esetén határoz a kért változtatások figyelembevételéről. A
  jegyzőkönyvvel
  kapcsolatban egy-egy képviselő legfeljebb egy percre kaphat szót. |
| --- | --- |

(3)

Ha a jegyzőkönyvvel kapcsolatban kifogás merül fel, a Parlament szükség esetén határoz a kért változtatások figyelembevételéről. A
  jegyzőkönyvvel
  kapcsolatban egy-egy képviselő legfeljebb egy percre kaphat szót.

| (3) | Ha a jegyzőkönyvvel kapcsolatban kifogás merül fel, a Parlament szükség esetén határoz a kért változtatások figyelembevételéről. A
  témával
  kapcsolatban egy-egy képviselő legfeljebb egy percre kaphat szót. |
| --- | --- |

(3)

Ha a jegyzőkönyvvel kapcsolatban kifogás merül fel, a Parlament szükség esetén határoz a kért változtatások figyelembevételéről. A
  témával
  kapcsolatban egy-egy képviselő legfeljebb egy percre kaphat szót.

| (4) | A jegyzőkönyvet az elnök és a főtitkár írja alá és a Parlament irattárában őrzik. A jegyzőkönyvet
  egy hónapon belül kihirdetik az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(4)

A jegyzőkönyvet az elnök és a főtitkár írja alá és a Parlament irattárában őrzik. A jegyzőkönyvet
  egy hónapon belül kihirdetik az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (4) | A jegyzőkönyvet az elnök és a főtitkár írja alá, és a Parlament irattárában őrzik. A jegyzőkönyvet az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetik. |
| --- | --- |

(4)

A jegyzőkönyvet az elnök és a főtitkár írja alá, és a Parlament irattárában őrzik. A jegyzőkönyvet az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetik.

Módosítás 40

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

172 a cikk (új)

172a. cikk

Elfogadott szövegek

| (1) | A Parlament által elfogadott szövegeket közvetlenül a szavazás után közzé kell tenni. Az adott ülés jegyzőkönyvével együtt a Parlament elé kell terjeszteni őket, és meg kell őrizni őket a Parlament irattárában. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | A Parlament által elfogadott szövegek jogász-nyelvészi véglegesítés tárgyát képezik az elnök felelősségi körében. Ha ilyen szövegeket a Parlament és a Tanács közötti megállapodás alapján fogadnak el, az ilyen véglegesítést a két intézmény végzi szoros együttműködésben és kölcsönös megegyezéssel. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | A 204a. cikkben foglalt eljárás alkalmazandó, ha a Parlament kérésének megfelelően a szöveg egységességének és minőségének biztosítása érdekében olyan kiigazítások szükségesek, amelyek túlmutatnak a gépelési hibák kijavításán, vagy olyan javítások szükségesek, amelyek valamennyi nyelvi változat megegyezését, valamint nyelvi helyességüket és terminológiai egységességüket biztosítják. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | A Parlament által az EK-Szerződés 251. cikkében megállapított eljárás szerint elfogadott szövegek egységes szerkezetbe foglalt szövegek formáját öltik. Ha a Parlament szavazása nem a Tanáccsal kötött megállapodáson alapul, az egységes szerkezetbe foglalt szövegben fel kell tüntetni az elfogadott módosításokat. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Véglegesítés után az elfogadott szövegeket az elnök és a főtitkár aláírja, és közzé kell tenni őket a Hivatalos Lapban. |
| --- | --- |

(5)

Módosítás 41

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

175 cikk

Ideiglenes bizottságok
  felállítása

Különbizottságok
  felállítása

Az Elnökök Értekezletének javaslatára a Parlament bármikor felállíthat
  ideiglenes bizottságokat
  , amelyek hatáskörét, összetételét és megbízatásának idejét a bizottságot létrehozó határozat meghozatalával egyidejűleg határozzák meg;
  az ideiglenes bizottságok
  megbízatása nem haladhatja meg a tizenkét hónapot, kivéve ha a Parlament a megbízatást lejártakor meghosszabbítja.

Az Elnökök Értekezletének javaslatára a Parlament bármikor felállíthat
  különbizottságokat
  , amelyek hatáskörét, összetételét és megbízatásának idejét a bizottságot létrehozó határozat meghozatalával egyidejűleg határozzák meg;
  a különbizottságok
  megbízatása nem haladhatja meg a tizenkét hónapot, kivéve, ha a Parlament a megbízatást lejártakor meghosszabbítja.

Mivel
  az ideiglenes bizottságok
  hatáskörét, összetételét és megbízatásának idejét a bizottság létrehozásával egyidejűleg határozzák meg, a Parlament a hatáskör megváltoztatásáról – sem kibővítéséről, sem szűkítéséről – később nem határozhat.

Mivel
  a különbizottságok
  hatáskörét, összetételét és megbízatásának idejét a bizottság létrehozásával egyidejűleg határozzák meg, a Parlament a hatáskör megváltoztatásáról – sem kibővítéséről, sem szűkítéséről – később nem határozhat.

Módosítás 42

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

177 cikk – 1 bekezdés – értelmező rész (új)

A képviselőcsoportok közötti arányosság nem térhet el a legközelebbi megfelelő egész számtól. Ha egy képviselőcsoport úgy határoz, hogy nem tölti be egy bizottságban a neki járó helyeket, a szóban forgó helyek üresen maradnak, és a bizottság létszámát a megfelelő számmal csökkenteni kell. A képviselőcsoportok közötti helycserék nem megengedhetők.

Módosítás 43

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

179 cikk – 2 bekezdés

| (2) | Ha egy állandó bizottság egy kérdés vizsgálatára vonatkozóan megállapítja illetékessége hiányát, illetve kettő vagy több állandó bizottság illetékességének összeütközése esetén az illetékesség kérdését a bizottsághoz való utalás parlamenti bejelentését követő négy munkahéten belül az Elnökök Értekezletéhez utalják.
  A Bizottsági
  Elnökök
  Értekezletét tájékoztatják és az ajánlást tehet
  az Elnökök
  Értekezletének
  .
  Az
  Elnökök Értekezlete
  az illetékesség kérdésével kapcsolatban az utalástól számított hat munkahéten belül hoz határozatot
  . Egyéb esetben a kérdést határozathozatal céljából a következő ülés napirendjére tűzik. |
| --- | --- |

(2)

Ha egy állandó bizottság egy kérdés vizsgálatára vonatkozóan megállapítja illetékessége hiányát, illetve kettő vagy több állandó bizottság illetékességének összeütközése esetén az illetékesség kérdését a bizottsághoz való utalás parlamenti bejelentését követő négy munkahéten belül az Elnökök Értekezletéhez utalják.
  A Bizottsági
  Elnökök
  Értekezletét tájékoztatják és az ajánlást tehet
  az Elnökök
  Értekezletének
  .
  Az
  Elnökök Értekezlete
  az illetékesség kérdésével kapcsolatban az utalástól számított hat munkahéten belül hoz határozatot
  . Egyéb esetben a kérdést határozathozatal céljából a következő ülés napirendjére tűzik.

| (2) | Ha egy állandó bizottság egy kérdés vizsgálatára vonatkozóan megállapítja illetékessége hiányát, illetve kettő vagy több állandó bizottság illetékességének összeütközése esetén az illetékesség kérdését a bizottsághoz való utalás parlamenti bejelentését követő négy munkahéten belül az Elnökök Értekezletéhez utalják.
  Az
  Elnökök
  Értekezlete a Bizottsági
  Elnökök
  Értekezlete javaslatára, vagy ilyen javaslat hiányában saját elnöke javaslatára hat héten belül hoz határozatot
  .
  Ha az
  Elnökök Értekezlete
  ezen időszakon belül nem hozza meg döntését, az ajánlás elfogadottnak tekintendő
  . |
| --- | --- |

(2)

Ha egy állandó bizottság egy kérdés vizsgálatára vonatkozóan megállapítja illetékessége hiányát, illetve kettő vagy több állandó bizottság illetékességének összeütközése esetén az illetékesség kérdését a bizottsághoz való utalás parlamenti bejelentését követő négy munkahéten belül az Elnökök Értekezletéhez utalják.
  Az
  Elnökök
  Értekezlete a Bizottsági
  Elnökök
  Értekezlete javaslatára, vagy ilyen javaslat hiányában saját elnöke javaslatára hat héten belül hoz határozatot
  .
  Ha az
  Elnökök Értekezlete
  ezen időszakon belül nem hozza meg döntését, az ajánlás elfogadottnak tekintendő
  .

Módosítás 44

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

179 cikk – 2 bekezdés – értelmező rész (új)

A bizottsági elnökök megállapodást köthetnek más bizottságok elnökeivel egy napirendi pontnak egy adott bizottsághoz való utalásáról, szükség esetén a 47. cikk szerinti társbizottsági eljárásban történő engedélyezéstől függően.

Módosítás 45

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

182 a cikk (új)

182a. cikk

Bizottsági koordinátorok és árnyékelőadók

| (1) | A képviselőcsoportok tagjaik közül kijelölhetnek egy koordinátort. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | A bizottsági koordinátorokat szükséges esetben az elnök hívja össze a bizottság által meghozandó döntések előkészítésére, különös tekintettel az ügyrendi és az előadók kijelölésével kapcsolatos döntésekre. A bizottság felhatalmazhatja a koordinátorokat bizonyos döntések meghozatalára, ami alól kivételt képeznek a jelentések, a vélemények és a módosítások elfogadásával kapcsolatos döntések. Az alelnököket felkérhetik, hogy konzultatív szerepben részt vegyenek a bizottsági koordinátorok ülésein. A koordinátorok konszenzus kialakítására törekednek. Ha nem sikerült konszenzust kialakítani, a koordinátorok a bizottság jelentős többségét képviselő többséggel járhatnak el, figyelembe véve az egyes képviselőcsoportok egymáshoz viszonyított súlyát. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | A képviselőcsoportok minden jelentés esetében árnyékelőadót jelölhetnek ki, aki nyomon követi az adott jelentés menetét, és a képviselőcsoport nevében a bizottságon belül kompromisszumok kialakítására törekszik. Az árnyékelőadók nevét közlik az elnökkel. A bizottság, a koordinátorok javaslata alapján, dönthet úgy, hogy az árnyékelőadókat bevonja az együttdöntési eljárásban a Tanáccsal történő megállapodás kialakításának folyamatába. |
| --- | --- |

(3)

Módosítás 46

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

184 cikk

A bizottság üléseiről készült jegyzőkönyvet a bizottság valamennyi tagjának kiosztják, és a bizottsághoz
  következő ülésén
  jóváhagyásra benyújtják.

A bizottság üléseiről készült jegyzőkönyvet a bizottság valamennyi tagjának kiosztják, és a bizottsághoz jóváhagyásra benyújtják.

Módosítás 47

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

186 cikk

A bizottsági ülésekre a 11., 12., 13., 16., 17., 140., 141., 143. cikk (1) bekezdése, a 146., 148., 150–153., 155., 157. cikk (1) bekezdése, a 158., 159., 161., 162., 164–167., 170. és a 171. cikk értelemszerűen alkalmazandó.

A bizottsági ülésekre a 11., 12., 13., 16., 17.,
  34–41.,
  140., 141., 143. cikk (1) bekezdése, a 146., 148., 150–153., 155., 157. cikk (1) bekezdése, a 158., 159., 161., 162., 164–167., 170. és a 171. cikk értelemszerűen alkalmazandó.

Módosítás 48

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

188 cikk – 6 a bekezdés (új)

| (6a) | A küldöttség elnöke számára lehetőséget kell biztosítani a bizottságban való felszólalásra, ha olyan pont van napirenden, amely a küldöttség hatáskörébe tartozó területet érint. Ugyanez vonatkozik a küldöttség ülésein e bizottság elnökére vagy előadójára. |
| --- | --- |

(6a)

Módosítás 49

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

192 cikk – 1 a bekezdés (új)

| (1a) | Ha a jelentés különösen az Európai Unió jogának alkalmazásával vagy értelmezésével, illetve a létező jog javasolt módosításaival foglalkozik, a tárgyban illetékes bizottságot a 46. cikk (1) bekezdésével és a 47. cikk első és második bekezdésével összhangban be kell vonni a munkába. Az illetékes bizottság szavazás nélkül fogadja el a tárgyban illetékes bizottságtól kapott, az állásfoglalási indítvány azon részeire irányuló javaslatot, amelyek az Európai Unió jogának alkalmazásával vagy értelmezésével, illetve a létező jog javasolt módosításaival foglalkozik. Ha az illetékes bizottság nem fogadja el e javaslatokat, a társbizottság közvetlenül előterjesztheti azokat a Parlamentnek. |
| --- | --- |

(1a)

Módosítás 50

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

204 cikk – c a pont (új)

| ca) | a Parlament megfelelő szervei által elfogadott iránymutatások és magatartási kódexek (XVIa., XVIb. és XVIe. melléklet). |
| --- | --- |

ca)

a Parlament megfelelő szervei által elfogadott iránymutatások és magatartási kódexek (XVIa., XVIb. és XVIe. melléklet).

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2009. május 5., kedd

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/162 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/162

---

2009. május 5., keddA mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1234/2007/EK rendeletnek a baromfihúsra vonatkozó egyes forgalmazási előírások tekintetében történő módosítása *

P6_TA(2009)0336

Az Európai Parlament 2009. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1234/2007/EK rendeletet a baromfihúsra vonatkozó egyes forgalmazási előírások tekintetében módosító tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS))

2010/C 212 E/27

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0336),

tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0247/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0223/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály


  5 preambulumbekezdés |
| (5) | A „baromfihús” meghatározását a technológiai fejlődéshez viszonyítva túlságosan leszűkíti, hogy kizárólag a hűtőkezelés szerepel benne. Ezért a meghatározást ki kell igazítani. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

5 preambulumbekezdés

(5)

A „baromfihús” meghatározását a technológiai fejlődéshez viszonyítva túlságosan leszűkíti, hogy kizárólag a hűtőkezelés szerepel benne. Ezért a meghatározást ki kell igazítani.

törölve

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

6 a preambulumbekezdés (új)

| (6a) | A hús származásának vagy eredetének kötelező feltüntetése lehetővé teszi a fogyasztó számára a tudatos választást. |
| --- | --- |

(6a)

A hús származásának vagy eredetének kötelező feltüntetése lehetővé teszi a fogyasztó számára a tudatos választást.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

6 b preambulumbekezdés (új)

| (6b) | Az összes baromfihús-termék címkézése tekintetében a fogyasztók optimális információkkal való ellátása érdekében az információk között kötelezően fel kell tüntetni a szárnyasok levágásának időpontját. |
| --- | --- |

(6b)

Az összes baromfihús-termék címkézése tekintetében a fogyasztók optimális információkkal való ellátása érdekében az információk között kötelezően fel kell tüntetni a szárnyasok levágásának időpontját.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Melléklet – 2 pont

1234/2007/EK rendelet

XIV melléklet – B rész – II rész – 1 pont

| 1. | „baromfihús”: a 0105 KN-kód alá tartozó tenyésztett szárnyasok emberi fogyasztásra alkalmas részei. |
| --- | --- |

1.

„baromfihús”: a 0105 KN-kód alá tartozó tenyésztett szárnyasok emberi fogyasztásra alkalmas részei.

| 1. | „baromfihús”:
  olyan emberi fogyasztásra alkalmas baromfihús, amelyet hűtőkezelésen kívül nem vetettek alá kezelésnek. |
| --- | --- |

1.

„baromfihús”:
  olyan emberi fogyasztásra alkalmas baromfihús, amelyet hűtőkezelésen kívül nem vetettek alá kezelésnek.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Melléklet – 2 pont

1234/2007/EK rendelet

XIV melléklet – B rész – II rész – 2 pont

| 2. | „friss baromfihús”: folyamatosan -2°C-nál nem alacsonyabb és +4°C-nál nem magasabb hőmérsékleten tárolt, hidegtől korábban soha meg nem keményedett baromfihús;
  a tagállamok azonban ettől eltérő hőmérsékleti követelményeket is megállapíthatnak a kiskereskedelmi egységekben vagy az árusító hellyel szomszédos létesítményekben darabolásra vagy elraktározásra kerülő friss baromfihús rövid ideig tartó tárolására, amennyiben a darabolás és az elraktározás kizárólagos célja a vevő közvetlen, helyszíni kiszolgálása. „fagyasztott baromfihús”: |
| --- | --- |

2.

„friss baromfihús”: folyamatosan -2°C-nál nem alacsonyabb és +4°C-nál nem magasabb hőmérsékleten tárolt, hidegtől korábban soha meg nem keményedett baromfihús;
  a tagállamok azonban ettől eltérő hőmérsékleti követelményeket is megállapíthatnak a kiskereskedelmi egységekben vagy az árusító hellyel szomszédos létesítményekben darabolásra vagy elraktározásra kerülő friss baromfihús rövid ideig tartó tárolására, amennyiben a darabolás és az elraktározás kizárólagos célja a vevő közvetlen, helyszíni kiszolgálása. „fagyasztott baromfihús”:

| 2. | „friss baromfihús”: „friss baromfihús”: folyamatosan -2°C-nál nem alacsonyabb és +4°C-nál nem magasabb hőmérsékleten tárolt, hidegtől korábban soha meg nem keményedett baromfihús;
  mindazonáltal, a húskészítmények előállítására szolgáló friss baromfihús rövid ideig 2 °C alatti hőmérsékleten keményítési folyamatnak is alávethető; a levágás időpontjának feltüntetése az összes baromfihús-készítményen kötelező. |
| --- | --- |

2.

„friss baromfihús”: „friss baromfihús”: folyamatosan -2°C-nál nem alacsonyabb és +4°C-nál nem magasabb hőmérsékleten tárolt, hidegtől korábban soha meg nem keményedett baromfihús;
  mindazonáltal, a húskészítmények előállítására szolgáló friss baromfihús rövid ideig 2 °C alatti hőmérsékleten keményítési folyamatnak is alávethető; a levágás időpontjának feltüntetése az összes baromfihús-készítményen kötelező.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Melléklet – 3 a pont (új)

1234/2007/EK rendelet

XIV melléklet – B rész – III a rész (új)

| 3a) | A bekezdés a következő résszel egészül ki:



  „IIIa.
     
  A címkén kötelezően feltüntetendő információk




  A baromfihúsból készült valamennyi termék címkéjén az élelmiszer megnevezésében jelezni kell:










  a) | bármely, a hús többi részétől eltérő állati eredetű hozzáadott összetevőt; valamint |
| --- | --- | --- |

3a)

„IIIa.
     
  A címkén kötelezően feltüntetendő információk

A baromfihúsból készült valamennyi termék címkéjén az élelmiszer megnevezésében jelezni kell:

a)

bármely, a hús többi részétől eltérő állati eredetű hozzáadott összetevőt; valamint

| b) | a termék tömegének 5 %-át meghaladó mennyiségű hozzáadott vizet.” |
| --- | --- |

b)

a termék tömegének 5 %-át meghaladó mennyiségű hozzáadott vizet.”

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Melléklet – 3 b pont (új)

1234/2007/EK rendelet

XIV melléklet – B rész – III b rész (új)

| 3b) | A bekezdés a következő résszel egészül ki:



  „IIIb.
     
  Az ár feltűntetése




  Az élelmiszer kilogrammonkénti ára kizárólag a töltőtömeg alapján kerül meghatározásra.” |
| --- | --- |

3b)

„IIIb.
     
  Az ár feltűntetése

Az élelmiszer kilogrammonkénti ára kizárólag a töltőtömeg alapján kerül meghatározásra.”

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/165 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/165

---

2009. május 5., keddAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap felhasználása

P6_TA(2009)0339

Az Európai Parlament 2009. május 5-i állásfoglalása az európai globalizációs alkalmazkodási alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI))

2010/C 212 E/28

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0150 – C6-0115/2009),

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), és különösen 28. pontjára,

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGF-rendelet),

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0266/2009),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket annak érdekében, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és hogy segítse a munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket annak érdekében, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és hogy segítse a munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedésüket,

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal összhangban, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak az alap felhasználásáról szóló határozatok elfogadására vonatkozó rendelkezéseit, |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal összhangban, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak az alap felhasználásáról szóló határozatok elfogadására vonatkozó rendelkezéseit,

| C. | mivel Spanyolország segítséget igényelt a Kasztília és León, valamint Aragónia autonóm közösségekben a gépjárműágazatban történt elbocsátásokkal kapcsolatban (3), és teljesítette az EGF-rendelet által megállapított jogosultsági követelményeket, |
| --- | --- |

C.

mivel Spanyolország segítséget igényelt a Kasztília és León, valamint Aragónia autonóm közösségekben a gépjárműágazatban történt elbocsátásokkal kapcsolatban (3), és teljesítette az EGF-rendelet által megállapított jogosultsági követelményeket,

| D. | mivel az EGF-rendelet 8. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az adott évben rendelkezésre álló összeg legfeljebb 0,35 %-a használható fel az EGF-rendelet végrehajtásához szükséges, monitoringgal, tájékoztatással, adminisztratív és technikai segítségnyújtással, könyvvizsgálattal, ellenőrzéssel és értékeléssel kapcsolatos tevékenységek finanszírozására, |
| --- | --- |

D.

mivel az EGF-rendelet 8. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az adott évben rendelkezésre álló összeg legfeljebb 0,35 %-a használható fel az EGF-rendelet végrehajtásához szükséges, monitoringgal, tájékoztatással, adminisztratív és technikai segítségnyújtással, könyvvizsgálattal, ellenőrzéssel és értékeléssel kapcsolatos tevékenységek finanszírozására,

| E. | mivel e cikk alapján a Bizottság javasolta az alap mozgósítását az EGF-honlap létrehozására, amely tájékoztatást nyújt az európai globalizációs alkalmazkodási alapról az EU valamennyi nyelvén, és amelyet kiadványok, audiovizuális tevékenységek és a legjobb gyakorlatok tagállamok közötti megosztását szolgáló hálózat támogat (4), összhangban az Európai Parlament azon szándékával, hogy fokozza a polgárok uniós fellépésekkel kapcsolatos tájékozottságát, |
| --- | --- |

E.

mivel e cikk alapján a Bizottság javasolta az alap mozgósítását az EGF-honlap létrehozására, amely tájékoztatást nyújt az európai globalizációs alkalmazkodási alapról az EU valamennyi nyelvén, és amelyet kiadványok, audiovizuális tevékenységek és a legjobb gyakorlatok tagállamok közötti megosztását szolgáló hálózat támogat (4), összhangban az Európai Parlament azon szándékával, hogy fokozza a polgárok uniós fellépésekkel kapcsolatos tájékozottságát,

| 1. | kéri a döntéshozatali és végrehajtási folyamatban részt vevő intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az alap igénybevételének felgyorsítására; |
| --- | --- |

1.

kéri a döntéshozatali és végrehajtási folyamatban részt vevő intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az alap igénybevételének felgyorsítására;

| 2. | emlékeztet arra, hogy az Európai Uniónak valamennyi eszközt fel kell használnia a globális gazdasági és pénzügyi válság következményeinek kezelésére; megjegyzi e tekintetben, hogy az alap fontos szerepet játszhat az elbocsátott munkavállalóknak a munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedésében; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy az Európai Uniónak valamennyi eszközt fel kell használnia a globális gazdasági és pénzügyi válság következményeinek kezelésére; megjegyzi e tekintetben, hogy az alap fontos szerepet játszhat az elbocsátott munkavállalóknak a munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedésében;

| 3. | üdvözli a Bizottság kezdeményezését, hogy egy átlátható, felhasználóbarát és aktualizált honlap álljon az Európai Unió polgárainak rendelkezésére; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a Bizottság kezdeményezését, hogy egy átlátható, felhasználóbarát és aktualizált honlap álljon az Európai Unió polgárainak rendelkezésére;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az EGF felhasználása a kifizetési előirányzatok tekintetében nem veszélyeztetheti az Európai Szociális Alap finanszírozását; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az EGF felhasználása a kifizetési előirányzatok tekintetében nem veszélyeztetheti az Európai Szociális Alap finanszírozását;

| 5. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

5.

jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 6. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást, beleértve annak mellékletét is, a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást, beleértve annak mellékletét is, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  EGF/2008/004 ES/Kasztília és León, valamint Aragónia.

(4)  SEC(2008)2986.

---

2009. május 5., keddMELLÉKLET

2009. május 5., keddMELLÉKLET AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az európai globalizációs alkalmazkodási alap felhasználásáról az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), és különösen 28. pontjára,

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen 12. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az európai globalizációs alkalmazkodási alapot (a továbbiakban: az alap) azért hozták létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és segítséget nyújtson számukra a munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedéshez. |
| --- | --- |

(1)

Az európai globalizációs alkalmazkodási alapot (a továbbiakban: az alap) azért hozták létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és segítséget nyújtson számukra a munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedéshez.

| (2) | A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az alap igénybevételét az 500 millió eurós plafonértéken belül teszi lehetővé. |
| --- | --- |

(2)

A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az alap igénybevételét az 500 millió eurós plafonértéken belül teszi lehetővé.

| (3) | Spanyolország 2008. december 29-én az alap felhasználására irányuló kérelmet nyújtott be a gépjárműágazatban történt elbocsátások tekintetében. E kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében rögzített, a pénzügyi hozzájárulások meghatározására vonatkozó követelményeknek. A Bizottság ezért 2 694 300 euró összeg mozgósítását javasolja. |
| --- | --- |

(3)

Spanyolország 2008. december 29-én az alap felhasználására irányuló kérelmet nyújtott be a gépjárműágazatban történt elbocsátások tekintetében. E kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében rögzített, a pénzügyi hozzájárulások meghatározására vonatkozó követelményeknek. A Bizottság ezért 2 694 300 euró összeg mozgósítását javasolja.

| (4) | A Bizottság javasolja továbbá 690 000 euró összeg mozgósítását az Alapból technikai segítségnyújtás céljából, az 1927/2006/EK rendelet 8. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság javasolja továbbá 690 000 euró összeg mozgósítását az Alapból technikai segítségnyújtás céljából, az 1927/2006/EK rendelet 8. cikkével összhangban.

| (5) | Az Alapot tehát igénybe kell venni a Spanyolország által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása, valamint a technikai segítségnyújtásra irányuló igény teljesítése érdekében. |
| --- | --- |

(5)

Az Alapot tehát igénybe kell venni a Spanyolország által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása, valamint a technikai segítségnyújtásra irányuló igény teljesítése érdekében.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Unió 2009. évi általános költségvetésének keretein belül igénybe kell venni az európai globalizációs alkalmazkodási alapot a 3 384 300 euró összegű kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok folyósítása érdekében.

2. cikk

Ezt a határozatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Kelt Strasbourgban,

az Európai Parlament részérőla

az elnök

Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

2

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/168 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/168

---

2009. május 5., keddA gépjárművek üzemanyaggal való feltöltésekor a töltőállomásokon felszabaduló benzingőz visszanyerése ***I

P6_TA(2009)0341

Az Európai Parlament 2009. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a személygépkocsik üzemanyaggal való feltöltésekor a töltőállomásokon felszabaduló benzingőz II. fázisú visszanyeréséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD))

2010/C 212 E/29

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0812),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 175. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6–0470/2008),

tekintettel eljárási szabályzatának 51. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A6–0208/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. május 5., keddP6_TC1-COD(2008)0229

az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 5-én került elfogadásra a személygépkocsik üzemanyaggal való feltöltésekor a töltőállomásokon felszabaduló benzingőz II. fázisú visszanyeréséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 2009/126/EK irányelv).

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/169

---

2009. május 5., keddFókából származó termékek kereskedelme ***I

P6_TA(2009)0342

Az Európai Parlament 2009. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a fókatermékek kereskedelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD))

2010/C 212 E/30

(Együttöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0469),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, valamint 95. és 133. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamentnek (C6-0295/2008)

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

tekintettel a fókákból készült termékek Európai Unióban való betiltásáról szóló nyilatkozatára (1),

tekintettel a Tanács képviselőjének 2009. április 24-i írásbeli kötelezettségvállalására a módosított javaslat elfogadására vonatkozóan, összhangban az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése második albekezdésének első franciabekezdésével,

tekintettel eljárási szabályzatának 51. és 35. cikkére,

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A6-0118/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha a javaslatot lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha a javaslatot lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 306. E, 2006.12.15., 194. o.

---

2009. május 5., keddP6_TC1-COD(2008)0160

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 5-én került elfogadásra a fókatermékek kereskedelméről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 1007/2009/EK rendelet).

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/170 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/170

---

2009. május 5., keddA tudományos célokra felhasznált állatok védelméről ***I

P6_TA(2009)0343

Az Európai Parlament 2009. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD))

2010/C 212 E/31

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0543),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamentnek (C6-0391/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményeire (A6–0240/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha a javaslatot lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha a javaslatot lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. május 5., keddP6_TC1-COD(2008)0211

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 5-én került elfogadásra a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | Az állatok jólléte közösségi érték, amelyről az EK-Szerződéshez csatolt, az állatok védelméről és kíméletéről szóló jegyzőkönyv is rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

Az állatok jólléte közösségi érték, amelyről az EK-Szerződéshez csatolt, az állatok védelméről és kíméletéről szóló jegyzőkönyv is rendelkezik.

| (2) | 1998. március 23-án a Tanács elfogadta a kísérleti és egyéb tudományos célokra felhasznált gerinces állatok védelmére vonatkozó európai egyezménynek a Közösség által történő megkötéséről szóló 1999/575/EK határozatot (3). Az egyezmény aláírásával a Bizottság elismeri, hogy a tudományos célokra felhasznált állatok védelmének és jóllétének ügye nemzetközi szintű figyelmet érdemel. |
| --- | --- |

(2)

1998. március 23-án a Tanács elfogadta a kísérleti és egyéb tudományos célokra felhasznált gerinces állatok védelmére vonatkozó európai egyezménynek a Közösség által történő megkötéséről szóló 1999/575/EK határozatot (3). Az egyezmény aláírásával a Bizottság elismeri, hogy a tudományos célokra felhasznált állatok védelmének és jóllétének ügye nemzetközi szintű figyelmet érdemel.

| (3) | A kísérleti és egyéb tudományos célokra felhasznált állatok védelmére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések egyenlőtlenségeinek felszámolása érdekében a Tanács 1986. november 24-én elfogadta a 86/609/EGK irányelvet (4). Az irányelv elfogadása óta eltelt időszakban újabb egyenlőtlenségek keletkeztek a tagállamok között. Egyes tagállamok a kísérleti célokra felhasznált állatok számára magas szintű védelmet biztosító nemzeti végrehajtási intézkedéseket fogadtak el, míg mások mindössze a 86/609/EGK irányelvben foglalt minimumkövetelmények teljesítését írják elő. Az ennek nyomán fellépő egyenlőtlenségek csökkentése és a belső piac megfelelő működésének biztosítása érdekében a jogalkotók részletesebb szabályozással kívántak élni ebben az irányelvben. |
| --- | --- |

(3)

A kísérleti és egyéb tudományos célokra felhasznált állatok védelmére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések egyenlőtlenségeinek felszámolása érdekében a Tanács 1986. november 24-én elfogadta a 86/609/EGK irányelvet (4). Az irányelv elfogadása óta eltelt időszakban újabb egyenlőtlenségek keletkeztek a tagállamok között. Egyes tagállamok a kísérleti célokra felhasznált állatok számára magas szintű védelmet biztosító nemzeti végrehajtási intézkedéseket fogadtak el, míg mások mindössze a 86/609/EGK irányelvben foglalt minimumkövetelmények teljesítését írják elő. Az ennek nyomán fellépő egyenlőtlenségek csökkentése és a belső piac megfelelő működésének biztosítása érdekében a jogalkotók részletesebb szabályozással kívántak élni ebben az irányelvben.

| (4) | Az Európai Parlament a 86/609/EGK irányelvről szóló, ║ 2002. december 5-i ║ jelentésében felszólította a Bizottságot, hogy az állatkísérletek szigorúbb és átláthatóbb szabályozása érdekében terjesszen elő javaslatot az említett irányelv módosítására. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Parlament a 86/609/EGK irányelvről szóló, ║ 2002. december 5-i ║ jelentésében felszólította a Bizottságot, hogy az állatkísérletek szigorúbb és átláthatóbb szabályozása érdekében terjesszen elő javaslatot az említett irányelv módosítására.

| (5) | A tudomány új ismeretekkel bővült az állatjóllétet befolyásoló tényezőkkel, valamint az állatok fájdalomérzetével, fájdalomjelzéseivel, szenvedésével, stresszválaszaival és maradandó egészségkárosodásával kapcsolatban. Szükséges ezért javítani a tudományos eljárások során felhasznált állatok jóllétét az ilyen állatok védelmére vonatkozó minimumkövetelmények növelésével, a legújabb tudományos fejleményeknek megfelelően. |
| --- | --- |

(5)

A tudomány új ismeretekkel bővült az állatjóllétet befolyásoló tényezőkkel, valamint az állatok fájdalomérzetével, fájdalomjelzéseivel, szenvedésével, stresszválaszaival és maradandó egészségkárosodásával kapcsolatban. Szükséges ezért javítani a tudományos eljárások során felhasznált állatok jóllétét az ilyen állatok védelmére vonatkozó minimumkövetelmények növelésével, a legújabb tudományos fejleményeknek megfelelően.

| (6) | Bizonyos gerinctelen állatfajokra is
  kívánatos kiterjeszteni
  az irányelv hatályát,
  amennyiben
  tudományos bizonyítékok igazolják, hogy ezek a fajok képesek érezni a fájdalmat, szenvedést, stresszt, illetve a maradandó egészségkárosodás következményeit. |
| --- | --- |

(6)

Bizonyos gerinctelen állatfajokra is
  kívánatos kiterjeszteni
  az irányelv hatályát,
  amennyiben
  tudományos bizonyítékok igazolják, hogy ezek a fajok képesek érezni a fájdalmat, szenvedést, stresszt, illetve a maradandó egészségkárosodás következményeit.

| (7) | Az irányelv hatályát szintén ki kell terjeszteni a gerinces állatok embrionális és magzati állapotú létformáira
  olyan esetekben, ahol
  tudományosan bizonyított, hogy fejlődésük utolsó harmadában jobban ki vannak téve a fájdalom, szenvedés és stressz kockázatának, amely kedvezőtlenül befolyásolhatja további fejlődésüket. A tudományos megfigyelések során az is bebizonyosodott, hogy a fejlődés korábbi szakaszában lévő embrionális és magzati állapotú
  emlősfajokon
  végzett eljárások szintén fájdalmat, szenvedést, stresszt vagy maradandó egészségkárosodást okozhatnak, amennyiben ezek a fejlődésben lévő létformák növekedésük első két harmada után is életben maradnak. |
| --- | --- |

(7)

Az irányelv hatályát szintén ki kell terjeszteni a gerinces állatok embrionális és magzati állapotú létformáira
  olyan esetekben, ahol
  tudományosan bizonyított, hogy fejlődésük utolsó harmadában jobban ki vannak téve a fájdalom, szenvedés és stressz kockázatának, amely kedvezőtlenül befolyásolhatja további fejlődésüket. A tudományos megfigyelések során az is bebizonyosodott, hogy a fejlődés korábbi szakaszában lévő embrionális és magzati állapotú
  emlősfajokon
  végzett eljárások szintén fájdalmat, szenvedést, stresszt vagy maradandó egészségkárosodást okozhatnak, amennyiben ezek a fejlődésben lévő létformák növekedésük első két harmada után is életben maradnak.

| (8) | ▐ Az emberi és állati egészség, valamint a környezet védelme
  a tudomány jelenlegi korlátai között
  még elképzelhetetlen élő állatokon végzett kísérletek nélkül.
  Ez az irányelv azonban jelentős lépés annak a célnak az elérése felé, amely szerint – amint ez tudományos szempontból lehetséges – megtörténik a tudományos kísérletekre használt élő állatok teljes kiváltása. E cél elérése érdekében jelen irányelv az alternatív módszerek fejlődésének előmozdítását és támogatását, valamint a kísérleti állatok magas szintű védelmének biztosítását célozza. A tudomány és az állatok védelmével kapcsolatos intézkedések alakulása fényében ezen irányelvet rendszeres felülvizsgálatnak kell alávetni. |
| --- | --- |

(8)

▐ Az emberi és állati egészség, valamint a környezet védelme
  a tudomány jelenlegi korlátai között
  még elképzelhetetlen élő állatokon végzett kísérletek nélkül.
  Ez az irányelv azonban jelentős lépés annak a célnak az elérése felé, amely szerint – amint ez tudományos szempontból lehetséges – megtörténik a tudományos kísérletekre használt élő állatok teljes kiváltása. E cél elérése érdekében jelen irányelv az alternatív módszerek fejlődésének előmozdítását és támogatását, valamint a kísérleti állatok magas szintű védelmének biztosítását célozza. A tudomány és az állatok védelmével kapcsolatos intézkedések alakulása fényében ezen irányelvet rendszeres felülvizsgálatnak kell alávetni.

| (9) | Tekintettel a tudományos fejlődésre, az állatkísérletek alkalmazása továbbra is a közegészség terén végzett kutatás rendkívül magas színvonalának biztosítására szolgáló fontos eszközök egyike marad. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel a tudományos fejlődésre, az állatkísérletek alkalmazása továbbra is a közegészség terén végzett kutatás rendkívül magas színvonalának biztosítására szolgáló fontos eszközök egyike marad.

| (10) | Az élő kísérleti állatok gondozását és felhasználását a helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés nemzetközileg elfogadott elve szabályozza. Annak érdekében, hogy a Közösségen belül az állatok tenyésztése, gondozása és kísérleti felhasználása az egyéb nemzetközi és nemzeti követelmények szellemében történjen, a helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés elvét az irányelvben foglaltak végrehajtásakor módszeresen figyelembe kell venni.
  A Bizottságnak nagyfokú átláthatóságot kell biztosítania az állatok felhasználása, valamint a nyilvánosság állatvédelmi intézkedések végrehajtásáról és az állatkísérletek kiváltása felé tett elmozdulásról történő tájékoztatása tekintetében. |
| --- | --- |

(10)

Az élő kísérleti állatok gondozását és felhasználását a helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés nemzetközileg elfogadott elve szabályozza. Annak érdekében, hogy a Közösségen belül az állatok tenyésztése, gondozása és kísérleti felhasználása az egyéb nemzetközi és nemzeti követelmények szellemében történjen, a helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés elvét az irányelvben foglaltak végrehajtásakor módszeresen figyelembe kell venni.
  A Bizottságnak nagyfokú átláthatóságot kell biztosítania az állatok felhasználása, valamint a nyilvánosság állatvédelmi intézkedések végrehajtásáról és az állatkísérletek kiváltása felé tett elmozdulásról történő tájékoztatása tekintetében.

| (11) | Az állatok önmagukban is értéket képviselnek, amit tiszteletben kell tartani. A szélesebb közvélemény részéről szintén megfogalmazódtak etikai aggályok az állatok kísérleti felhasználását illetően. Az állatokkal ezért mindenkor érző lényként kell bánni, kísérleti felhasználásuk pedig csak azokra a területekre korlátozódhat, amelyek előreviszik a tudományt ▐ és
  az alapvető ismereteket, hiszen ez
  végső soron az emberek és állatok egészségét, illetve a környezet védelmét
  is szolgálhatja
  .
  Ennélfogva az állatok tudományos eljárások során történő felhasználására csak akkor kerülhet sor, ha állatok bevonását nem igénylő alternatív megoldások nem állnak rendelkezésre.
  A Közösség hatáskörébe tartozó egyéb területeken meg kell tiltani az állatok tudományos célú felhasználását. |
| --- | --- |

(11)

Az állatok önmagukban is értéket képviselnek, amit tiszteletben kell tartani. A szélesebb közvélemény részéről szintén megfogalmazódtak etikai aggályok az állatok kísérleti felhasználását illetően. Az állatokkal ezért mindenkor érző lényként kell bánni, kísérleti felhasználásuk pedig csak azokra a területekre korlátozódhat, amelyek előreviszik a tudományt ▐ és
  az alapvető ismereteket, hiszen ez
  végső soron az emberek és állatok egészségét, illetve a környezet védelmét
  is szolgálhatja
  .
  Ennélfogva az állatok tudományos eljárások során történő felhasználására csak akkor kerülhet sor, ha állatok bevonását nem igénylő alternatív megoldások nem állnak rendelkezésre.
  A Közösség hatáskörébe tartozó egyéb területeken meg kell tiltani az állatok tudományos célú felhasználását.

| (12) | A helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés elvét az alternatív módszerek használatára vonatkozó követelmény szigorú hierarchiáján keresztül kell érvényesíteni. Amennyiben a közösségi szabályozás nem ismer el alternatív módszert egy adott állatkísérlet helyettesítésére, a felhasznált állatok száma, illetőleg a felhasználás módja a gyakorlatban is kivitelezhető egyéb ésszerű módszerekkel és vizsgálati stratégiákkal (például in vitro eljárás) is csökkenthető, illetve tökéletesíthető. |
| --- | --- |

(12)

A helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés elvét az alternatív módszerek használatára vonatkozó követelmény szigorú hierarchiáján keresztül kell érvényesíteni. Amennyiben a közösségi szabályozás nem ismer el alternatív módszert egy adott állatkísérlet helyettesítésére, a felhasznált állatok száma, illetőleg a felhasználás módja a gyakorlatban is kivitelezhető egyéb ésszerű módszerekkel és vizsgálati stratégiákkal (például in vitro eljárás) is csökkenthető, illetve tökéletesíthető.

| (13) | A Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett, „Közösségi cselekvési terv az állatok védelméről és jólétéről (2006-2010)” című, 2006. január 23-i közleményének célkitűzéseivel összhangban a Bizottságnak törekednie kell a kísérleti célra használt állatok jólétének nemzetközi szintű előmozdítására, különösen arra törekedvén, hogy előmozdítsák - az Állategészségügyi Világszervezeten (OIE) keresztül az állateljárások kiváltását, csökkentését és finomhangolását, valamint arra törekedvén, hogy állatjóléti követelményekkel egészítsék ki az értékelt kritériumokat a helyes laboratóriumi gyakorlatnak való megfelelés biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett, „Közösségi cselekvési terv az állatok védelméről és jólétéről (2006-2010)” című, 2006. január 23-i közleményének célkitűzéseivel összhangban a Bizottságnak törekednie kell a kísérleti célra használt állatok jólétének nemzetközi szintű előmozdítására, különösen arra törekedvén, hogy előmozdítsák - az Állategészségügyi Világszervezeten (OIE) keresztül az állateljárások kiváltását, csökkentését és finomhangolását, valamint arra törekedvén, hogy állatjóléti követelményekkel egészítsék ki az értékelt kritériumokat a helyes laboratóriumi gyakorlatnak való megfelelés biztosítása érdekében.

| (14) | A módszerek, illetve a kísérleti fajok megválasztása közvetlen hatást gyakorol mind a felhasznált állatok számára, mind jólétükre. A módszerválasztásnak ennek megfelelően biztosítania kell a legcélravezetőbb, de a legkevesebb fájdalmat, szenvedést vagy stresszt okozó módszer kiválasztását. A módszerválasztáskor tehát arra kell törekedni, hogy a kiválasztott módszer a lehető legkevesebb állat felhasználásával ▐ megbízható eredményeket hozzon, alanyául pedig az idegélettani szempontból legkevésbé érzékeny fajokat válasszák, amelyek releváns következtetésekkel tudnak szolgálni a célfajok szempontjából. |
| --- | --- |

(14)

A módszerek, illetve a kísérleti fajok megválasztása közvetlen hatást gyakorol mind a felhasznált állatok számára, mind jólétükre. A módszerválasztásnak ennek megfelelően biztosítania kell a legcélravezetőbb, de a legkevesebb fájdalmat, szenvedést vagy stresszt okozó módszer kiválasztását. A módszerválasztáskor tehát arra kell törekedni, hogy a kiválasztott módszer a lehető legkevesebb állat felhasználásával ▐ megbízható eredményeket hozzon, alanyául pedig az idegélettani szempontból legkevésbé érzékeny fajokat válasszák, amelyek releváns következtetésekkel tudnak szolgálni a célfajok szempontjából.

| (15) | A kiválasztott módszer végpontja, amennyire csak lehetséges, ne olyan elhalálozás legyen, amit a halál közelgő beállta miatti súlyos szenvedés vált ki. Ahol erre lehetőség nyílik, humánusabb végponttal kell felváltani, amely a halál közelgő beálltát jelző klinikai tünetek megfigyelésével módot nyújt humánus leölési mód alkalmazására, megkímélve az állatot a további szenvedéstől. |
| --- | --- |

(15)

A kiválasztott módszer végpontja, amennyire csak lehetséges, ne olyan elhalálozás legyen, amit a halál közelgő beállta miatti súlyos szenvedés vált ki. Ahol erre lehetőség nyílik, humánusabb végponttal kell felváltani, amely a halál közelgő beálltát jelző klinikai tünetek megfigyelésével módot nyújt humánus leölési mód alkalmazására, megkímélve az állatot a további szenvedéstől.

| (16) | A nem megfelelően megválasztott leölési módszer komoly fájdalmat, szenvedést és stresszt okozhat az állat számára. A módszerválasztás mellett ugyanilyen fontos a műveletet végző személy szakmai hozzáértése. Ily módon az állatot kizárólag
  képzett és
  arra felhatalmazott személy ölheti le, az adott faj sajátosságait is figyelembe vevő, humánus módszer alkalmazásával. |
| --- | --- |

(16)

A nem megfelelően megválasztott leölési módszer komoly fájdalmat, szenvedést és stresszt okozhat az állat számára. A módszerválasztás mellett ugyanilyen fontos a műveletet végző személy szakmai hozzáértése. Ily módon az állatot kizárólag
  képzett és
  arra felhatalmazott személy ölheti le, az adott faj sajátosságait is figyelembe vevő, humánus módszer alkalmazásával.

| (17) | Ügyelni kell arra, hogy az állatok kísérleti felhasználása ne veszélyeztesse a biológiai sokféleséget. A veszélyeztetett fajok kísérleti felhasználását ezért szigorúan a legszükségesebb eljárásokra kell korlátozni, azaz a létfontosságú orvosbiológiai kutatásra, illetve maguknak a fajoknak a fennmaradását célzó kutatásokra. |
| --- | --- |

(17)

Ügyelni kell arra, hogy az állatok kísérleti felhasználása ne veszélyeztesse a biológiai sokféleséget. A veszélyeztetett fajok kísérleti felhasználását ezért szigorúan a legszükségesebb eljárásokra kell korlátozni, azaz a létfontosságú orvosbiológiai kutatásra, illetve maguknak a fajoknak a fennmaradását célzó kutatásokra.

| (18) | A tudomány jelenlegi állása szerint a főemlős állatok kísérleti felhasználására ma még szükség van az orvosbiológiai kutatásokhoz. Az emberi fajhoz való genetikai közelségük és rendkívül fejlett szociális készségeik miatt azonban a főemlős állatok tudományos célú felhasználása felvet bizonyos etikai és gyakorlati kérdéseket a laboratóriumi környezetben jelentkező viselkedésbeli, környezeti és szociális szükségleteiket illetően. Ezenkívül a főemlős állatok kísérleti felhasználása foglalkoztatja leginkább a közvéleményt. A főemlős állatok kísérleti felhasználását ezért kizárólag
  olyan
  létfontosságú, az emberek javát szolgáló orvosbiológiai területeken lehet engedélyezni, ahol még nem léteznek erre alternatívák, ▐ illetve ha ezzel a főemlős állat kérdéses fajának fennmaradása biztosítható. Az orvosbiológia egyes területein folytatott alapkutatás hasznos, új eredményekkel szolgálhat, amelyek
  a későbbiekben
  számos esetben az emberi életet veszélyeztető vagy súlyos egészségkárosodással fenyegető állapottal összefüggésben alkalmazhatók. ▐ |
| --- | --- |

(18)

A tudomány jelenlegi állása szerint a főemlős állatok kísérleti felhasználására ma még szükség van az orvosbiológiai kutatásokhoz. Az emberi fajhoz való genetikai közelségük és rendkívül fejlett szociális készségeik miatt azonban a főemlős állatok tudományos célú felhasználása felvet bizonyos etikai és gyakorlati kérdéseket a laboratóriumi környezetben jelentkező viselkedésbeli, környezeti és szociális szükségleteiket illetően. Ezenkívül a főemlős állatok kísérleti felhasználása foglalkoztatja leginkább a közvéleményt. A főemlős állatok kísérleti felhasználását ezért kizárólag
  olyan
  létfontosságú, az emberek javát szolgáló orvosbiológiai területeken lehet engedélyezni, ahol még nem léteznek erre alternatívák, ▐ illetve ha ezzel a főemlős állat kérdéses fajának fennmaradása biztosítható. Az orvosbiológia egyes területein folytatott alapkutatás hasznos, új eredményekkel szolgálhat, amelyek
  a későbbiekben
  számos esetben az emberi életet veszélyeztető vagy súlyos egészségkárosodással fenyegető állapottal összefüggésben alkalmazhatók. ▐

| (19) | Emberszabású majmokon, mint az ember legfejlettebb szociális és viselkedésbeli készségekkel rendelkező, legközelebbi rokonain, kizárólag fajuk megőrzése céljából végezhető kísérlet, illetve olyan esetekben, ahol azt az emberi egészséget veszélyeztető súlyos vagy életveszélyes klinikai állapot indokolja, és az eljárás egyetlen más faj vagy alternatív módszer használatával sem vezetne eredményre. Amennyiben egy tagállam ilyen jellegű felhasználással kíván élni, erre vonatkozóan a Bizottságot el kell látnia minden szükséges információval, hogy az dönthessen a kérdésben. |
| --- | --- |

(19)

Emberszabású majmokon, mint az ember legfejlettebb szociális és viselkedésbeli készségekkel rendelkező, legközelebbi rokonain, kizárólag fajuk megőrzése céljából végezhető kísérlet, illetve olyan esetekben, ahol azt az emberi egészséget veszélyeztető súlyos vagy életveszélyes klinikai állapot indokolja, és az eljárás egyetlen más faj vagy alternatív módszer használatával sem vezetne eredményre. Amennyiben egy tagállam ilyen jellegű felhasználással kíván élni, erre vonatkozóan a Bizottságot el kell látnia minden szükséges információval, hogy az dönthessen a kérdésben.

| (20) | A vadon élő ▐ állatok ▐ tenyésztési célú befogásának fokozatos felszámolása érdekében,
  mihamarabb mélyreható
  tudományos
  kutatást
  kell
  végezni annak megvalósíthatóságáról, hogy csak önfenntartó kolóniákból származó állatokat használjanak fel
  . A főemlős állatokat tenyésztő vagy beszállító létesítményeknek ezért e célkitűzés fokozatos teljesítését támogató és elősegítő stratégiát kell életbe léptetniük. |
| --- | --- |

(20)

A vadon élő ▐ állatok ▐ tenyésztési célú befogásának fokozatos felszámolása érdekében,
  mihamarabb mélyreható
  tudományos
  kutatást
  kell
  végezni annak megvalósíthatóságáról, hogy csak önfenntartó kolóniákból származó állatokat használjanak fel
  . A főemlős állatokat tenyésztő vagy beszállító létesítményeknek ezért e célkitűzés fokozatos teljesítését támogató és elősegítő stratégiát kell életbe léptetniük.

| (21) | Egyes gerinces állatfajokat kifejezetten kísérleti felhasználásra szükséges tenyészteni annak érdekében, hogy a szakemberek az állatok genetikai, biológiai és etológiai háttere ismeretében tudják elvégezni a szükséges eljárásokat. Ezen ismeretek birtokában nő az eredmények tudományos megbízhatósága és színvonala, egyben csökken a szórásuk, így a kutatások végeredményben kevesebb eljárást és kísérleti állatot igényelnek. Állatjólléti és fajmegőrzési szempontból továbbá vadonból befogott állatokat kizárólag abban az esetben lehet felhasználni, ha az adott tudományos eljárás kísérleti célra tenyésztett állatok felhasználásával nem vezetne eredményre. |
| --- | --- |

(21)

Egyes gerinces állatfajokat kifejezetten kísérleti felhasználásra szükséges tenyészteni annak érdekében, hogy a szakemberek az állatok genetikai, biológiai és etológiai háttere ismeretében tudják elvégezni a szükséges eljárásokat. Ezen ismeretek birtokában nő az eredmények tudományos megbízhatósága és színvonala, egyben csökken a szórásuk, így a kutatások végeredményben kevesebb eljárást és kísérleti állatot igényelnek. Állatjólléti és fajmegőrzési szempontból továbbá vadonból befogott állatokat kizárólag abban az esetben lehet felhasználni, ha az adott tudományos eljárás kísérleti célra tenyésztett állatok felhasználásával nem vezetne eredményre.

| (22) | Mivel a háziállatok gazdátlan, illetve elvadult egyedeinek előélete ismeretlen, befogásuk és elhelyezésük pedig növeli stresszérzetüket, kísérleti eljárások során nem használhatók fel. |
| --- | --- |

(22)

Mivel a háziállatok gazdátlan, illetve elvadult egyedeinek előélete ismeretlen, befogásuk és elhelyezésük pedig növeli stresszérzetüket, kísérleti eljárások során nem használhatók fel.

| (23) | Az átláthatóság növelése, a projektengedélyeztetés elősegítése és a megfelelés ellenőrzéséhez szükséges eszközök rendelkezésre bocsátása érdekében be kell vezetni az eljárások súlyossági osztályozását a becsült fájdalom-, szenvedés-, stressz- és tartós károsodási szintek alapján. ▐ |
| --- | --- |

(23)

Az átláthatóság növelése, a projektengedélyeztetés elősegítése és a megfelelés ellenőrzéséhez szükséges eszközök rendelkezésre bocsátása érdekében be kell vezetni az eljárások súlyossági osztályozását a becsült fájdalom-, szenvedés-, stressz- és tartós károsodási szintek alapján. ▐

| (24) | Etikai megfontolásból meg kell állapítani a fájdalom, a szenvedés és a stressz felső határát, amely felett már nem szabad az állatot kísérleti eljárásnak kitenni. Ennek megfelelően
  általában nem szabad engedélyezni
  azokat az eljárásokat, amelyek súlyos fájdalommal, szenvedéssel vagy stresszel járnak vagy hosszabb ideig elhúzódnak. Az egységes jelentésformátum kidolgozásakor az etikai értékelés folyamán előrevetített súlyossági fok helyett az állat tényleges szenvedésének súlyosságát kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(24)

Etikai megfontolásból meg kell állapítani a fájdalom, a szenvedés és a stressz felső határát, amely felett már nem szabad az állatot kísérleti eljárásnak kitenni. Ennek megfelelően
  általában nem szabad engedélyezni
  azokat az eljárásokat, amelyek súlyos fájdalommal, szenvedéssel vagy stresszel járnak vagy hosszabb ideig elhúzódnak. Az egységes jelentésformátum kidolgozásakor az etikai értékelés folyamán előrevetített súlyossági fok helyett az állat tényleges szenvedésének súlyosságát kell figyelembe venni.

| (25) | A felhasznált kísérleti állatok száma az eljárások ugyanazon egyeden való többszöri végrehajtásával is csökkenthető, ahol ez nem von le a kísérlet eredményességéből vagy nincs túlságosan kedvezőtlen hatással az állat jólétére. Egy adott állat többszöri kísérleti felhasználásáról azonban annak fényében kell dönteni, hogy az – az állat teljes életútját tekintve – valóban csak minimális hatást gyakorol-e jólétére. Mivel erre vonatkozóan kétségek merülhetnek fel, minden esetet külön-külön kell elbírálni az újrafelhasználhatóság szempontjából, illetve az csak azon eljárások tekintetében engedélyezhető, ahol a
  felhalmozódó
  fájdalom, stressz és szenvedés mértéke
  etikailag indokolt
  . |
| --- | --- |

(25)

A felhasznált kísérleti állatok száma az eljárások ugyanazon egyeden való többszöri végrehajtásával is csökkenthető, ahol ez nem von le a kísérlet eredményességéből vagy nincs túlságosan kedvezőtlen hatással az állat jólétére. Egy adott állat többszöri kísérleti felhasználásáról azonban annak fényében kell dönteni, hogy az – az állat teljes életútját tekintve – valóban csak minimális hatást gyakorol-e jólétére. Mivel erre vonatkozóan kétségek merülhetnek fel, minden esetet külön-külön kell elbírálni az újrafelhasználhatóság szempontjából, illetve az csak azon eljárások tekintetében engedélyezhető, ahol a
  felhalmozódó
  fájdalom, stressz és szenvedés mértéke
  etikailag indokolt
  .

| (26) | Az
  engedélyezett
  eljárás végén a legmegfelelőbb döntést kell hozni az állat jövőjét illetően az állatjólét és a környezet potenciális veszélyeztetése alapján. Azt az állatot, amelynek jóléte az eljárást követően már nem biztosítható, humánus módszer alkalmazásával le kell ölni. Egyes esetekben az állatokat szabadon kell engedni, vagy lehetővé kell tenni az állatok – például kutyák és macskák – újbóli befogadását családoknál, mivel a közvélemény nagyfokú aggodalommal viseltetik az ilyen állatok sorsa iránt. Amennyiben a létesítmény módot nyújt újbóli kihelyezésre, az állat megfelelő visszailleszkedését elősegítő rendszert kell bevezetnie, amellyel
  elősegíthető
  a befogadás eredményessége, egyúttal elkerülhető minden felesleges stressz és szavatolható a közbiztonság. |
| --- | --- |

(26)

Az
  engedélyezett
  eljárás végén a legmegfelelőbb döntést kell hozni az állat jövőjét illetően az állatjólét és a környezet potenciális veszélyeztetése alapján. Azt az állatot, amelynek jóléte az eljárást követően már nem biztosítható, humánus módszer alkalmazásával le kell ölni. Egyes esetekben az állatokat szabadon kell engedni, vagy lehetővé kell tenni az állatok – például kutyák és macskák – újbóli befogadását családoknál, mivel a közvélemény nagyfokú aggodalommal viseltetik az ilyen állatok sorsa iránt. Amennyiben a létesítmény módot nyújt újbóli kihelyezésre, az állat megfelelő visszailleszkedését elősegítő rendszert kell bevezetnie, amellyel
  elősegíthető
  a befogadás eredményessége, egyúttal elkerülhető minden felesleges stressz és szavatolható a közbiztonság.

| (27) | Állati szervekre és szövetekre in vitro módszerek kifejlesztéséhez van szükség. A csökkentés elvének szellemében
  kívánatos lenne, hogy
  a tagállamok programokat
  dolgozzanak
  ki a
  kíméletes
  módszerekkel leölt állatok szerveinek és szöveteinek egymás közötti megosztására. |
| --- | --- |

(27)

Állati szervekre és szövetekre in vitro módszerek kifejlesztéséhez van szükség. A csökkentés elvének szellemében
  kívánatos lenne, hogy
  a tagállamok programokat
  dolgozzanak
  ki a
  kíméletes
  módszerekkel leölt állatok szerveinek és szöveteinek egymás közötti megosztására.

| (28) | A kísérleti állatok jóléte nagyban függ az eljárásokat végző és felügyelő személyek, valamint az állatokat napi szinten gondozó személyzet munkáját felügyelő személyek minőségétől és szakmai felkészültségétől. Az állatokkal és az állatokat érintő eljárásokkal foglalkozó személyek megfelelő szintű szakmai felkészültségének biztosítása érdekében ilyen tevékenységek csak az illetékes hatóságok által engedélyezett létesítményekben és felhatalmazott személyek által végezhetők. Elsődlegesen a szaktudás megfelelő szintjének megszerzését és fenntartását kell biztosítani, amelyről számot kell adni az engedélyek kiadása vagy megújítása előtt.
  Az illetékes hatóság általi engedélyezést és a vonatkozó képzések sikeres elvégzésének igazolását valamennyi tagállamnak kölcsönösen el kell ismernie. |
| --- | --- |

(28)

A kísérleti állatok jóléte nagyban függ az eljárásokat végző és felügyelő személyek, valamint az állatokat napi szinten gondozó személyzet munkáját felügyelő személyek minőségétől és szakmai felkészültségétől. Az állatokkal és az állatokat érintő eljárásokkal foglalkozó személyek megfelelő szintű szakmai felkészültségének biztosítása érdekében ilyen tevékenységek csak az illetékes hatóságok által engedélyezett létesítményekben és felhatalmazott személyek által végezhetők. Elsődlegesen a szaktudás megfelelő szintjének megszerzését és fenntartását kell biztosítani, amelyről számot kell adni az engedélyek kiadása vagy megújítása előtt.
  Az illetékes hatóság általi engedélyezést és a vonatkozó képzések sikeres elvégzésének igazolását valamennyi tagállamnak kölcsönösen el kell ismernie.

| (29) | A létesítményeknek megfelelő épületekkel és berendezésekkel kell rendelkezniük az egyes állatfajok elhelyezési követelményeinek teljesítéséhez
  , továbbá
  az eljárások hatékony és
  a közvetlenül érintett
  állatok
  , valamint állattársaik
  szempontjából a legkevesebb stresszel járó lebonyolításához. A létesítmény csak az illetékes hatóság engedélyének birtokában kezdheti meg működését. |
| --- | --- |

(29)

A létesítményeknek megfelelő épületekkel és berendezésekkel kell rendelkezniük az egyes állatfajok elhelyezési követelményeinek teljesítéséhez
  , továbbá
  az eljárások hatékony és
  a közvetlenül érintett
  állatok
  , valamint állattársaik
  szempontjából a legkevesebb stresszel járó lebonyolításához. A létesítmény csak az illetékes hatóság engedélyének birtokában kezdheti meg működését.

| (30) | Az állatjóllét szempontjából felmerülő szükségletek folyamatos nyomon követése érdekében mindenkor megfelelő állatorvosi ellátást kell biztosítani, és minden létesítményben ki kell jelölni egy személyt, aki az állatok gondozásáért és jóllétéért felel. |
| --- | --- |

(30)

Az állatjóllét szempontjából felmerülő szükségletek folyamatos nyomon követése érdekében mindenkor megfelelő állatorvosi ellátást kell biztosítani, és minden létesítményben ki kell jelölni egy személyt, aki az állatok gondozásáért és jóllétéért felel.

| (31) | Az állattartás, -tenyésztés és -felhasználás terén az állatjóléti szempontokat mindenekfelett érvényesíteni kell. A létesítmények mindegyikében ezért ▐ állandó etikai felülvizsgálati testületet kell felállítani, melynek elsődleges feladata a létesítményen belüli etikai egyeztetésen túl a gondoskodó légkör megteremtése, valamint a helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés elvét követő technikai és tudományos fejlesztések késedelem nélküli bevezetéséhez és gyakorlati alkalmazásához szükséges eszközök előteremtése az állati életút teljességének biztosítása érdekében. Az etikai felülvizsgálatért felelős állandó testület határozatait megfelelően dokumentálni kell, és azokba az ellenőrzések alkalmával betekintést kell engedni. |
| --- | --- |

(31)

Az állattartás, -tenyésztés és -felhasználás terén az állatjóléti szempontokat mindenekfelett érvényesíteni kell. A létesítmények mindegyikében ezért ▐ állandó etikai felülvizsgálati testületet kell felállítani, melynek elsődleges feladata a létesítményen belüli etikai egyeztetésen túl a gondoskodó légkör megteremtése, valamint a helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés elvét követő technikai és tudományos fejlesztések késedelem nélküli bevezetéséhez és gyakorlati alkalmazásához szükséges eszközök előteremtése az állati életút teljességének biztosítása érdekében. Az etikai felülvizsgálatért felelős állandó testület határozatait megfelelően dokumentálni kell, és azokba az ellenőrzések alkalmával betekintést kell engedni.

| (32) | Az illetékes hatóságok ezen irányelvvel összefüggésben végzett felügyeleti tevékenységét elősegítendő minden létesítmény köteles
  , amennyiben lehetséges,
  pontos nyilvántartást vezetni az állatok számáról, eredetéről és sorsáról. |
| --- | --- |

(32)

Az illetékes hatóságok ezen irányelvvel összefüggésben végzett felügyeleti tevékenységét elősegítendő minden létesítmény köteles
  , amennyiben lehetséges,
  pontos nyilvántartást vezetni az állatok számáról, eredetéről és sorsáról.

| (33) | A rendkívül fejlett szociális készségekkel rendelkező főemlős állatokról
  , valamint a kutyákról és a macskákról

  születésüktől kezdve személyes eseménynaplót kell vezetni, amely egész életük időtartamát lefedi, hogy egyedi szükségleteiknek és sajátosságaiknak megfelelő ellátásban, elhelyezésben és bánásmódban részesüljenek. |
| --- | --- |

(33)

A rendkívül fejlett szociális készségekkel rendelkező főemlős állatokról
  , valamint a kutyákról és a macskákról

  születésüktől kezdve személyes eseménynaplót kell vezetni, amely egész életük időtartamát lefedi, hogy egyedi szükségleteiknek és sajátosságaiknak megfelelő ellátásban, elhelyezésben és bánásmódban részesüljenek.

| (34) | Az állatokat saját fajuk jellemzői és szükségletei alapján kell elhelyezni és gondozni. |
| --- | --- |

(34)

Az állatokat saját fajuk jellemzői és szükségletei alapján kell elhelyezni és gondozni.

| (35) | A kísérleti és egyéb tudományos célokra felhasznált gerinces állatok védelméről szóló európai egyezmény részes feleinek 2006. június 15-i, negyedik többoldalú konzultációja módosította az A. függeléket, amely iránymutatásokat rögzít a kísérleti állatok elhelyezése és gondozása tekintetében. A kísérleti és egyéb tudományos célokra használt állatok elhelyezésére és gondozására vonatkozó iránymutatásról szóló, 2007. június 18-i 2007/526/EK bizottsági ajánlás (5) átemelte ezeket az iránymutatásokat. |
| --- | --- |

(35)

A kísérleti és egyéb tudományos célokra felhasznált gerinces állatok védelméről szóló európai egyezmény részes feleinek 2006. június 15-i, negyedik többoldalú konzultációja módosította az A. függeléket, amely iránymutatásokat rögzít a kísérleti állatok elhelyezése és gondozása tekintetében. A kísérleti és egyéb tudományos célokra használt állatok elhelyezésére és gondozására vonatkozó iránymutatásról szóló, 2007. június 18-i 2007/526/EK bizottsági ajánlás (5) átemelte ezeket az iránymutatásokat.

| (36) | A tagállamok eltérő követelményeket támasztanak az állatok elhelyezésére és gondozására vonatkozóan, s ez a belső piac torzulásához vezetett. Számos követelményben ráadásul már nem jutnak érvényre az állatok elhelyezésének és gondozásának az állatjólétre és a tudományos eljárások eredményeire gyakorolt hatására vonatkozó legújabb ismeretek. Ebben az irányelvben ezért le kell fektetni az elhelyezés és a gondozás minimumkövetelményeit
  , az új tudományos fejlemények alakulásának függvényében
  . |
| --- | --- |

(36)

A tagállamok eltérő követelményeket támasztanak az állatok elhelyezésére és gondozására vonatkozóan, s ez a belső piac torzulásához vezetett. Számos követelményben ráadásul már nem jutnak érvényre az állatok elhelyezésének és gondozásának az állatjólétre és a tudományos eljárások eredményeire gyakorolt hatására vonatkozó legújabb ismeretek. Ebben az irányelvben ezért le kell fektetni az elhelyezés és a gondozás minimumkövetelményeit
  , az új tudományos fejlemények alakulásának függvényében
  .

| (37) | Az irányelvben foglaltak teljesítésének nyomon követése érdekében a tagállamok kötelesek évente legalább egy alkalommal ellenőrzést tartani az egyes létesítményekben. A közbizalom és az átláthatóság érdekei megkívánják, hogy az ellenőrzések legalább egyike előzetes bejelentés nélkül történjen. Az irányadó gyakorlat és a felhalmozott szaktudás megosztását elősegítendő közös tagállami ellenőrző programokat kell létrehozni. |
| --- | --- |

(37)

Az irányelvben foglaltak teljesítésének nyomon követése érdekében a tagállamok kötelesek évente legalább egy alkalommal ellenőrzést tartani az egyes létesítményekben. A közbizalom és az átláthatóság érdekei megkívánják, hogy az ellenőrzések legalább egyike előzetes bejelentés nélkül történjen. Az irányadó gyakorlat és a felhalmozott szaktudás megosztását elősegítendő közös tagállami ellenőrző programokat kell létrehozni.

| (38) | A Bizottság – hozzájárulva az irányelv betartatására irányuló tagállami erőfeszítésekhez – a nemzeti ellenőrzés működéséről készített jelentések megállapításai alapján adott esetben felülvizsgálhatja a nemzeti ellenőrző rendszereket. A tagállamoknak az ellenőrzések folyamán esetlegesen feltárt hiányosságokat kezelniük kell. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság – hozzájárulva az irányelv betartatására irányuló tagállami erőfeszítésekhez – a nemzeti ellenőrzés működéséről készített jelentések megállapításai alapján adott esetben felülvizsgálhatja a nemzeti ellenőrző rendszereket. A tagállamoknak az ellenőrzések folyamán esetlegesen feltárt hiányosságokat kezelniük kell.

| (39) | Az állatok felhasználására épülő projektek etikai szempontú átfogó értékelésének – a projektek engedélyezésének lényegi elemeként – biztosítania kell a helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés elvének érvényre jutását a projektekben. |
| --- | --- |

(39)

Az állatok felhasználására épülő projektek etikai szempontú átfogó értékelésének – a projektek engedélyezésének lényegi elemeként – biztosítania kell a helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés elvének érvényre jutását a projektekben.

| (40) | Elengedhetetlen továbbá, hogy minden, állatok felhasználásával járó kísérletet mind tudományos, mind morális alapokon gondosan értékeljenek a felhasználás ▐ tudományos hitelessége, haszna és relevanciája szempontjából. Lényeges követelmény, hogy az állatok által feltehetően elszenvedett ártalmak álljanak arányban a projekt várható eredményességével. Élő állatok felhasználásával járó projektek engedélyezési eljárásának részeként ezért
  a kutatásért felelős személyektől
  független etikai értékelést kell végezni. Az etikai értékelés csak akkor lehet hatékony, ha már születésük pillanatában módot nyújt az újonnan kifejlesztett tudományos kísérleti technológiák alkalmazhatóságának értékelésére. |
| --- | --- |

(40)

Elengedhetetlen továbbá, hogy minden, állatok felhasználásával járó kísérletet mind tudományos, mind morális alapokon gondosan értékeljenek a felhasználás ▐ tudományos hitelessége, haszna és relevanciája szempontjából. Lényeges követelmény, hogy az állatok által feltehetően elszenvedett ártalmak álljanak arányban a projekt várható eredményességével. Élő állatok felhasználásával járó projektek engedélyezési eljárásának részeként ezért
  a kutatásért felelős személyektől
  független etikai értékelést kell végezni. Az etikai értékelés csak akkor lehet hatékony, ha már születésük pillanatában módot nyújt az újonnan kifejlesztett tudományos kísérleti technológiák alkalmazhatóságának értékelésére.

| (41) | Bizonyos esetekben – a projekt jellegéből, a felhasznált fajoktól és a várt projekteredmények beigazolódásának valószínűségéből adódóan – visszamenőleges értékelés válhat szükségessé. Mivel a projektek összetettségüket, tartamukat és az értékelhető eredmények megszületéséhez szükséges időt tekintve jelentősen eltérhetnek egymástól, fontos, hogy a visszamenőleges értékelés szükségességének megítélésekor ezekre a tényezőkre teljes mértékben tekintettel legyenek. |
| --- | --- |

(41)

Bizonyos esetekben – a projekt jellegéből, a felhasznált fajoktól és a várt projekteredmények beigazolódásának valószínűségéből adódóan – visszamenőleges értékelés válhat szükségessé. Mivel a projektek összetettségüket, tartamukat és az értékelhető eredmények megszületéséhez szükséges időt tekintve jelentősen eltérhetnek egymástól, fontos, hogy a visszamenőleges értékelés szükségességének megítélésekor ezekre a tényezőkre teljes mértékben tekintettel legyenek.

| (42) | A nyilvánosság megfelelő tájékoztatásához objektív információt kell közzétenni az élő állatok felhasználásával járó projektekről. Az ilyen információt olyan formátumban kell megadni, amely nem sérti a tulajdonjogot vagy tár fel bizalmas információkat. A felhasználói létesítményeknek
  ezért az élő állatok felhasználásáról kvalitatív vagy kvantitatív adatokat kell szolgáltatniuk az illetékes hatóság számára, és ezen adatokat közzé kell tenniük
  . |
| --- | --- |

(42)

A nyilvánosság megfelelő tájékoztatásához objektív információt kell közzétenni az élő állatok felhasználásával járó projektekről. Az ilyen információt olyan formátumban kell megadni, amely nem sérti a tulajdonjogot vagy tár fel bizalmas információkat. A felhasználói létesítményeknek
  ezért az élő állatok felhasználásáról kvalitatív vagy kvantitatív adatokat kell szolgáltatniuk az illetékes hatóság számára, és ezen adatokat közzé kell tenniük
  .

| (43) | Az emberek és állatok egészségét, valamint a környezetet veszélyeztető kockázatok kezelése érdekében a közösségi jog úgy rendelkezik, hogy az egyes anyagok és termékek kizárólag biztonsági és hatásossági adataik bejelentését követően hozhatók forgalomba. Számos rendelkezés követelményei csak állatkísérletek végrehajtásával teljesíthetők, a jelen irányelvjavaslat alkalmazásában ezek az úgynevezett „törvényileg előírt vizsgálatok”. Külön intézkedéseket kell bevezetni az alternatív megoldások alkalmazásának elterjesztése és a törvényileg előírt vizsgálatok szükségtelen megismétlésének elkerülése érdekében. Ehhez a tagállamoknak kölcsönösen el kell ismerniük a közösségi szabályozás szerinti vizsgálati módszerek alkalmazásával kapott teszteredmények hitelességét. |
| --- | --- |

(43)

Az emberek és állatok egészségét, valamint a környezetet veszélyeztető kockázatok kezelése érdekében a közösségi jog úgy rendelkezik, hogy az egyes anyagok és termékek kizárólag biztonsági és hatásossági adataik bejelentését követően hozhatók forgalomba. Számos rendelkezés követelményei csak állatkísérletek végrehajtásával teljesíthetők, a jelen irányelvjavaslat alkalmazásában ezek az úgynevezett „törvényileg előírt vizsgálatok”. Külön intézkedéseket kell bevezetni az alternatív megoldások alkalmazásának elterjesztése és a törvényileg előírt vizsgálatok szükségtelen megismétlésének elkerülése érdekében. Ehhez a tagállamoknak kölcsönösen el kell ismerniük a közösségi szabályozás szerinti vizsgálati módszerek alkalmazásával kapott teszteredmények hitelességét.

| (44) | A felesleges adminisztratív terhek csökkentése és a közösségi kutatás és ipar versenyképességének fokozása megkívánja a törvényileg előírt vizsgálati eljárások csoportos engedélyeztetését, ám ez egyetlen eljárást sem mentesíthet az etikai szempontú értékeléstől. |
| --- | --- |

(44)

A felesleges adminisztratív terhek csökkentése és a közösségi kutatás és ipar versenyképességének fokozása megkívánja a törvényileg előírt vizsgálati eljárások csoportos engedélyeztetését, ám ez egyetlen eljárást sem mentesíthet az etikai szempontú értékeléstől.

| (45) | Az engedélykérelmek akkor bírálhatók el hatékonyan, illetve a közösségi kutatás és ipar versenyképessége úgy fokozható, ha az illetékes hatóságot határidők kötik a projekttervek értékelésében és az engedélyekkel kapcsolatos döntéseik meghozatalában. Mivel azonban az etikai értékelés megbízhatósága elsődleges szempont, az összetettebb projekteknél esetenként ez több időt is igénybe vehet az érintett területek nagyobb számából, illetőleg a projektterv újdonságként megjelenő elemeiből vagy bonyolultabb technológiai megoldásaiból eredően. Az etikai értékelés esetében kérhető határidő-hosszabbítás mindazonáltal kivételesnek számít. |
| --- | --- |

(45)

Az engedélykérelmek akkor bírálhatók el hatékonyan, illetve a közösségi kutatás és ipar versenyképessége úgy fokozható, ha az illetékes hatóságot határidők kötik a projekttervek értékelésében és az engedélyekkel kapcsolatos döntéseik meghozatalában. Mivel azonban az etikai értékelés megbízhatósága elsődleges szempont, az összetettebb projekteknél esetenként ez több időt is igénybe vehet az érintett területek nagyobb számából, illetőleg a projektterv újdonságként megjelenő elemeiből vagy bonyolultabb technológiai megoldásaiból eredően. Az etikai értékelés esetében kérhető határidő-hosszabbítás mindazonáltal kivételesnek számít.

| (46) | Az alternatív módszerek hozzáférhetősége nagy mértékben függ az alternatívák kifejlesztésére irányuló kutatások előrehaladásától. A Közösség kutatási és technológiafejlesztési keretprogramja egyre nagyobb mértékben támogatja az állatkísérletek helyettesítésére, csökkentésére és tökéletesítésére irányuló projekteket. A közösségi kutatás és ipar versenyképességének fokozása érdekében ezért a Bizottságnak és a tagállamoknak is hozzá kell járulniuk az alternatív megoldások kidolgozásához és validálásához. |
| --- | --- |

(46)

Az alternatív módszerek hozzáférhetősége nagy mértékben függ az alternatívák kifejlesztésére irányuló kutatások előrehaladásától. A Közösség kutatási és technológiafejlesztési keretprogramja egyre nagyobb mértékben támogatja az állatkísérletek helyettesítésére, csökkentésére és tökéletesítésére irányuló projekteket. A közösségi kutatás és ipar versenyképességének fokozása érdekében ezért a Bizottságnak és a tagállamoknak is hozzá kell járulniuk az alternatív megoldások kidolgozásához és validálásához.

| (47) | A Közös Kutatóközpont berkein belül az Alternatív Módszerek Validálásával Foglalkozó Európai Központ (ECVAM) koordinálja az alternatív megoldások validálását a Közösségben. Egyre erősebb igény jelentkezik azonban az új módszerek kidolgozása és előterjesztése iránt. A szükséges mechanizmusok tagállami szintű megteremtéséhez ezért az egyes tagállamokon belül is ki kell jelölni egy-egy referencialaboratóriumot az alternatív módszerek validálására. Az ellentmondásmentes és összehasonlítási alapot adó vizsgálati eredmények biztosításához a tagállamoknak olyan referencialaborokat kell kijelölniük, amelyeket a helyes laboratóriumi gyakorlat alapelveinek alkalmazására és annak a vegyi anyagokkal végzett kísérleteknél történő alkalmazásának ellenőrzésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 2004. február 11-i 2004/10/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) alapján akkreditáltak.
  Emellett az Alternatív Módszerek Validálásával Foglalkozó Európai Központ hatáskörét ki kell terjeszteni, hogy magában foglalja az állatkísérleteket felváltó alternatív módszerek kifejlesztésének és használatának koordinálását és előmozdítását is. |
| --- | --- |

(47)

A Közös Kutatóközpont berkein belül az Alternatív Módszerek Validálásával Foglalkozó Európai Központ (ECVAM) koordinálja az alternatív megoldások validálását a Közösségben. Egyre erősebb igény jelentkezik azonban az új módszerek kidolgozása és előterjesztése iránt. A szükséges mechanizmusok tagállami szintű megteremtéséhez ezért az egyes tagállamokon belül is ki kell jelölni egy-egy referencialaboratóriumot az alternatív módszerek validálására. Az ellentmondásmentes és összehasonlítási alapot adó vizsgálati eredmények biztosításához a tagállamoknak olyan referencialaborokat kell kijelölniük, amelyeket a helyes laboratóriumi gyakorlat alapelveinek alkalmazására és annak a vegyi anyagokkal végzett kísérleteknél történő alkalmazásának ellenőrzésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 2004. február 11-i 2004/10/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) alapján akkreditáltak.
  Emellett az Alternatív Módszerek Validálásával Foglalkozó Európai Központ hatáskörét ki kell terjeszteni, hogy magában foglalja az állatkísérleteket felváltó alternatív módszerek kifejlesztésének és használatának koordinálását és előmozdítását is.

| (48) | A nemzeti szintű etikai értékelésben és etikai felülvizsgálati stratégiákban egységes szemléletet szükséges érvényesíteni. A tagállamok állítsanak fel nemzeti állatjólléti és etikai bizottságokat, amelyek szaktanácsadást tudnak nyújtani az illetékes hatóságoknak és a létesítmények etikai felülvizsgálatért felelős állandó testületeinek a helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés előmozdítása terén. Az irányadó gyakorlat közösségi szintű átadásában így lényegi szerephez jut a nemzeti állatjólléti és etikai bizottságok hálózata. |
| --- | --- |

(48)

A nemzeti szintű etikai értékelésben és etikai felülvizsgálati stratégiákban egységes szemléletet szükséges érvényesíteni. A tagállamok állítsanak fel nemzeti állatjólléti és etikai bizottságokat, amelyek szaktanácsadást tudnak nyújtani az illetékes hatóságoknak és a létesítmények etikai felülvizsgálatért felelős állandó testületeinek a helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés előmozdítása terén. Az irányadó gyakorlat közösségi szintű átadásában így lényegi szerephez jut a nemzeti állatjólléti és etikai bizottságok hálózata.

| (49) | Az orvosbiológiai kutatások nyomán olyan gyors ütemben jelennek meg a technikai és tudományos fejlesztések, mint amilyen gyorsan bővülnek ismereteink az állatjólétet befolyásoló tényezőkről. Ennek megfelelően az irányelv felülvizsgálatáról is rendelkezni kell. A
  szakértői értékelésen átesett tudományos munkák eredményein alapuló
  felülvizsgálat során a tudományos haladás függvényében mindenekelőtt annak lehetőségét kell megvizsgálni, hogy más módszerrel helyettesíthető-e az állatok, különösen a főemlős állatok felhasználása. |
| --- | --- |

(49)

Az orvosbiológiai kutatások nyomán olyan gyors ütemben jelennek meg a technikai és tudományos fejlesztések, mint amilyen gyorsan bővülnek ismereteink az állatjólétet befolyásoló tényezőkről. Ennek megfelelően az irányelv felülvizsgálatáról is rendelkezni kell. A
  szakértői értékelésen átesett tudományos munkák eredményein alapuló
  felülvizsgálat során a tudományos haladás függvényében mindenekelőtt annak lehetőségét kell megvizsgálni, hogy más módszerrel helyettesíthető-e az állatok, különösen a főemlős állatok felhasználása.

| (50) | Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (7) megfelelően kell elfogadni. |
| --- | --- |

(50)

Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (7) megfelelően kell elfogadni.

| (51) | A Bizottságra különösen azokat a hatásköröket kell átruházni, amelyek felhatalmazzák az eljárások besorolására vonatkozó kritériumok megállapítására, valamint a II–IX. mellékletben foglaltaknak a tudományos és technikai haladást követő módosítására. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására, illetve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással kell elfogadni. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottságra különösen azokat a hatásköröket kell átruházni, amelyek felhatalmazzák az eljárások besorolására vonatkozó kritériumok megállapítására, valamint a II–IX. mellékletben foglaltaknak a tudományos és technikai haladást követő módosítására. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására, illetve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással kell elfogadni.

| (52) | A tagállamoknak szabályokat kell megállapítaniuk az ezen irányelv rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókról, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

(52)

A tagállamoknak szabályokat kell megállapítaniuk az ezen irányelv rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókról, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

| (53) | A 86/609/EGK irányelvet ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(53)

A 86/609/EGK irányelvet ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (54) | A projektek visszamenőleges engedélyeztetéséből eredő állatjólléti hozadékok és adminisztratív költségek csak hosszú távú, folyamatban lévő projektek esetében igazolhatók. Átmeneti intézkedésekre van szükség ezért a folyamatban lévő, rövid és középtávú projekteknél, hogy ne legyen szükség a mindössze korlátozott előnyökkel járó visszamenőleges értékelésre. |
| --- | --- |

(54)

A projektek visszamenőleges engedélyeztetéséből eredő állatjólléti hozadékok és adminisztratív költségek csak hosszú távú, folyamatban lévő projektek esetében igazolhatók. Átmeneti intézkedésekre van szükség ezért a folyamatban lévő, rövid és középtávú projekteknél, hogy ne legyen szükség a mindössze korlátozott előnyökkel járó visszamenőleges értékelésre.

| (55) | Mivel ezen irányelv céljait – azaz az állatok tudományos célú felhasználására vonatkozó szabályozás harmonizációjának – céljait tagállami szinten nem lehet kielégítően megvalósítani, és azok a javasolt intézkedés nagyságrendje és hatásai miatt közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritási elvvel összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban az irányelv nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(55)

Mivel ezen irányelv céljait – azaz az állatok tudományos célú felhasználására vonatkozó szabályozás harmonizációjának – céljait tagállami szinten nem lehet kielégítően megvalósítani, és azok a javasolt intézkedés nagyságrendje és hatásai miatt közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritási elvvel összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban az irányelv nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv a tudományos eljárások során felhasznált vagy ilyen célból tenyésztett vagy tartott állatok védelmére vonatkozóan állapít meg intézkedéseket.

Ennek megfelelően a következőkről rendelkezik:

| (1) | az állatok kísérleti felhasználásának más módszerekkel való helyettesítése és a felhasznált állatok számának csökkentése, az állatok tenyésztésének, elhelyezésének, gondozásának és kísérleti felhasználásának tökéletesítése; |
| --- | --- |

(1)

az állatok kísérleti felhasználásának más módszerekkel való helyettesítése és a felhasznált állatok számának csökkentése, az állatok tenyésztésének, elhelyezésének, gondozásának és kísérleti felhasználásának tökéletesítése;

| (2) | az állatok eredete, tenyésztése, megjelölése, gondozása és elhelyezése; |
| --- | --- |

(2)

az állatok eredete, tenyésztése, megjelölése, gondozása és elhelyezése;

| (3) | a tenyésztői, beszállítói vagy felhasználói létesítmények működése; |
| --- | --- |

(3)

a tenyésztői, beszállítói vagy felhasználói létesítmények működése;

| (4) | az állatok kísérleti felhasználására épülő projektek értékelése és engedélyezése; |
| --- | --- |

(4)

az állatok kísérleti felhasználására épülő projektek értékelése és engedélyezése;

2. cikk

Alkalmazási kör

(1)   Ezen irányelv rendelkezései a tudományos eljárások során felhasznált vagy ilyen célból tenyésztett vagy tartott állatokkal, illetve a kifejezetten szerveik vagy szöveteik tudományos célra történő felhasználásáért tenyésztett
  állatok tartására és tenyésztésére
  alkalmazandók
  , és az állatok minden olyan eljárásban történő felhasználására vonatkoznak, amely fájdalmat, szenvedést, stresszt vagy maradandó egészségkárosodást okoz
  .

Amennyiben
  egy adott kísérleti állatot ▐ fájdalom, szenvedés, stressz vagy maradandó egészségkárosodás
  ér, annak
  érzéstelenítéssel, fájdalomcsillapítással vagy más módszerekkel való eredményes közömbösítése nem mentesít az irányelv rendelkezéseinek alkalmazása alól.

(2)   Az irányelv hatálya alá az alábbiakban felsorolt állatok tartoznak:

| a) | élő gerinces állatok, köztük az önállóan táplálkozó, lárvaállapotban lévő állatok, valamint
  emlősfajok
  embrionális és magzati állapotú
  létformái
  rendes növekedésük utolsó harmadában; |
| --- | --- |

a)

élő gerinces állatok, köztük az önállóan táplálkozó, lárvaállapotban lévő állatok, valamint
  emlősfajok
  embrionális és magzati állapotú
  létformái
  rendes növekedésük utolsó harmadában;

| b) | az élő gerinctelen állatok
  rendjeihez tartozó
  I. mellékletben felsorolt
  fajok
  . |
| --- | --- |

b)

az élő gerinctelen állatok
  rendjeihez tartozó
  I. mellékletben felsorolt
  fajok
  .

(3)   Ez az irányelv azokra a kísérleti állatokra is alkalmazandó, amelyek bár az eljárás pillanatában nem érik el a (2) bekezdés a) pontjában leírt fejlettségi szintet, de az eljárást követően életben maradnak és életük későbbi szakaszaiban valószínűsíthetően fájdalomban, szenvedésben, stresszben vagy maradandó egészségkárosodásban lehet részük.

(4)   
  A tenyésztelepek általános ellenőrzésén kívül
  ez az irányelv nem alkalmazandó a következőkre:

| a) | a nem kísérleti jellegű mezőgazdasági vagy klinikai állatorvosi gyakorlat és vizsgálatok; |
| --- | --- |

a)

a nem kísérleti jellegű mezőgazdasági vagy klinikai állatorvosi gyakorlat és vizsgálatok;

| b) | az állattenyésztés elismert gyakorlata; |
| --- | --- |

b)

az állattenyésztés elismert gyakorlata;

| c) | az elsődlegesen az állatok megjelölésére irányuló gyakorlat; |
| --- | --- |

c)

az elsődlegesen az állatok megjelölésére irányuló gyakorlat;

| d) | fájdalommal, szenvedéssel, stresszel vagy tartós egészségkárosodással nem járó eljárások
  . |
| --- | --- |

d)

fájdalommal, szenvedéssel, stresszel vagy tartós egészségkárosodással nem járó eljárások
  .

(5)   Ez az irányelv a kozmetikai termékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/768/EGK tanácsi irányelv (8) rendelkezéseinek sérelme nélkül alkalmazandó.

3. cikk

Fogalom-meghatározások

Ennek az irányelvnek az alkalmazásában: „eljárás”:

| 1. | az állat kísérleti vagy egyéb tudományos célú, bárminemű – akár ismert, akár ismeretlen kimenetelű – felhasználása, amely fájdalmat, szenvedést, stresszt vagy maradandó egészségkárosodást okozhat,
  és olyan
  tevékenységeket is
  magában foglal
  , amelyek céljából vagy hatására ilyen állapotban lévő állat születik, illetve géntechnológiailag módosított, új fajtavonal jön létre; |
| --- | --- |

1.

az állat kísérleti vagy egyéb tudományos célú, bárminemű – akár ismert, akár ismeretlen kimenetelű – felhasználása, amely fájdalmat, szenvedést, stresszt vagy maradandó egészségkárosodást okozhat,
  és olyan
  tevékenységeket is
  magában foglal
  , amelyek céljából vagy hatására ilyen állapotban lévő állat születik, illetve géntechnológiailag módosított, új fajtavonal jön létre;

| 2. | meghatározott tudományos célból végrehajtott munkaprogram, amely az előzőekben említett egy vagy több eljárásra épül. |
| --- | --- |

2.

meghatározott tudományos célból végrehajtott munkaprogram, amely az előzőekben említett egy vagy több eljárásra épül.

| 3. | „létesítmény”: építmény, épület, épületcsoport vagy más objektum, amely csak részben zárt vagy fedett helyiségeket, illetve mozgatható térelemeket is magában foglalhat. |
| --- | --- |

3.

„létesítmény”: építmény, épület, épületcsoport vagy más objektum, amely csak részben zárt vagy fedett helyiségeket, illetve mozgatható térelemeket is magában foglalhat.

| 4. | „tenyésztelep”: bármely létesítmény, ahol kísérleti felhasználás céljából, illetve szerveik és szöveteik tudományos célú felhasználásáért állatokat tenyésztenek. |
| --- | --- |

4.

„tenyésztelep”: bármely létesítmény, ahol kísérleti felhasználás céljából, illetve szerveik és szöveteik tudományos célú felhasználásáért állatokat tenyésztenek.

| 5. | „beszállítói létesítmény”: a tenyésztelep kivételével bármely olyan létesítmény, amely kísérleti felhasználás céljából, illetve szerveik vagy szöveteik tudományos célú felhasználásához állatokat biztosít. |
| --- | --- |

5.

„beszállítói létesítmény”: a tenyésztelep kivételével bármely olyan létesítmény, amely kísérleti felhasználás céljából, illetve szerveik vagy szöveteik tudományos célú felhasználásához állatokat biztosít.

| 6. | „felhasználói létesítmény”: állatokat bizonyos eljárások során felhasználó létesítmény. |
| --- | --- |

6.

„felhasználói létesítmény”: állatokat bizonyos eljárások során felhasználó létesítmény.

| 7. | „illetékes hatóság”: az egyes tagállamok által az ezen irányelv végrehajtásának felügyeléséért felelősként kijelölt hatóság vagy hatóságok; |
| --- | --- |

7.

„illetékes hatóság”: az egyes tagállamok által az ezen irányelv végrehajtásának felügyeléséért felelősként kijelölt hatóság vagy hatóságok;

| 8. | „etikai eljárás”: a kísérleti szakaszt megelőző eljárás, amely során értékelik az állatok felhasználásának tudományos és társadalmi indokait, figyelembe véve az emberiség arra irányuló kötelezettségét, hogy az állatokat mint élő és érző lényeket tiszteletben tartsa; |
| --- | --- |

8.

„etikai eljárás”: a kísérleti szakaszt megelőző eljárás, amely során értékelik az állatok felhasználásának tudományos és társadalmi indokait, figyelembe véve az emberiség arra irányuló kötelezettségét, hogy az állatokat mint élő és érző lényeket tiszteletben tartsa;

| 9. | „illetékes személy”: bármely személy, akit a tagállam illetékesnek ítél meg az ezen irányelvben leírt lényeges feladatok ellátásában; |
| --- | --- |

9.

„illetékes személy”: bármely személy, akit a tagállam illetékesnek ítél meg az ezen irányelvben leírt lényeges feladatok ellátásában;

| 10. | „tenyésztés”: az összes olyan, önmagában nem kísérletnek minősülő tevékenység, amelyre fenotípusosan normális állatok – tudományos vagy egyéb céllal történő – tenyésztése és tartása érdekében van szükség; |
| --- | --- |

10.

„tenyésztés”: az összes olyan, önmagában nem kísérletnek minősülő tevékenység, amelyre fenotípusosan normális állatok – tudományos vagy egyéb céllal történő – tenyésztése és tartása érdekében van szükség;

| 11. | „gyakorlat”: bármely nem kísérleti jellegű tevékenység vagy bármely tudományos tevékenység, amely nem minősül kísérletnek; |
| --- | --- |

11.

„gyakorlat”: bármely nem kísérleti jellegű tevékenység vagy bármely tudományos tevékenység, amely nem minősül kísérletnek;

| 12. | „megfelelően érzéstelenítve”: a helyes állatorvosi gyakorlatban alkalmazott módszerekhez hasonlóan hatásos (helyi vagy általános) érzéstelenítő módszerekkel az érzékeléstől megfosztott; |
| --- | --- |

12.

„megfelelően érzéstelenítve”: a helyes állatorvosi gyakorlatban alkalmazott módszerekhez hasonlóan hatásos (helyi vagy általános) érzéstelenítő módszerekkel az érzékeléstől megfosztott;

| 13. | „protokoll”: meghatározott célból végzett kísérletet alkotó eljárások sor; |
| --- | --- |

13.

„protokoll”: meghatározott célból végzett kísérletet alkotó eljárások sor;

| 14. | „szabályozott eljárás”: minden olyan kísérleti vagy egyéb tudományos célú eljárás, amely valószínűsíthetően fájdalmat, szenvedést, stresszt vagy maradandó egészségkárosodást okoz a védett állatnak; |
| --- | --- |

14.

„szabályozott eljárás”: minden olyan kísérleti vagy egyéb tudományos célú eljárás, amely valószínűsíthetően fájdalmat, szenvedést, stresszt vagy maradandó egészségkárosodást okoz a védett állatnak;

| 15. | „többszöri felhasználás”: az eljárás során már felhasznált állat ismételt felhasználása, amikor egy másik, az eljárásban korábban nem érintett állat is rendelkezésre áll; |
| --- | --- |

15.

„többszöri felhasználás”: az eljárás során már felhasznált állat ismételt felhasználása, amikor egy másik, az eljárásban korábban nem érintett állat is rendelkezésre áll;

| 16. | „bizalmas információ”: olyan információ, amelynek hozzájárulás nélküli nyilvánosságra hozatala tulajdonosának vagy harmadik félnek jogos kereskedelmi vagy egyéb érdekeit sérti. |
| --- | --- |

16.

„bizalmas információ”: olyan információ, amelynek hozzájárulás nélküli nyilvánosságra hozatala tulajdonosának vagy harmadik félnek jogos kereskedelmi vagy egyéb érdekeit sérti.

4. cikk

Helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés

(1)   Amennyiben
  léteznek az
  állatok kísérleti felhasználását nem igénylő
  olyan
  vizsgálati
  módszerek
  ,
  kísérletek vagy egyéb tudományos tevékenységek, amelyek tudományos szempontból megfelelő módszernek vagy vizsgálati stratégiának minősülnek a várt eredmény megszerzésére, és amelyeket alkalmazni lehet egy adott eljárás helyett,
  a tagállamok kötelesek ezt az alternatív módszert alkalmazni
  , feltéve, hogy az az adott tagállamban nem tiltott
  .
  Ezen irányelv értelmében az emberi embrionális és magzati sejtek felhasználását igénylő vizsgálati módszerek nem tekinthetők alternatív módszereknek, azaz a tagállamok e vizsgálati módszerek alkalmazása tekintetében meghozhatják saját etikai döntéseiket.

(2)   A tagállamok a projekt eredményességét még nem veszélyeztető, lehető legnagyobb mértékben csökkentik a projektek során felhasznált állatok számát.

(3)   A tagállamok megtesznek minden szükséges lépést a tenyésztés, elhelyezés és gondozás, valamint az eljárások során alkalmazott módszerek tökéletesítése, illetőleg az állati fájdalom, szenvedés, stressz vagy maradandó egészségkárosodás elkerülése, illetve lehető legkisebb mértékre való csökkentése érdekében.

(4)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az állatok felhasználását nem igénylő, tudományosan kielégítő vizsgálati módszerekkel vagy stratégiákkal kapcsolatos képzésre és kutatásra, valamint az ilyen módszerek és stratégiák fejlesztésére és alkalmazására rendelkezésre álljanak a szükséges források.

(5)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok a projektek engedélyezésének megfontolásakor törekedjenek az (1) bekezdés célkitűzéseinek elérésére.

(6)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a megfelelő személyek és intézmények számára képzést biztosítsanak olyan, tudományos szempontból kielégítő módszerek és vizsgálati stratégiák alkalmazásával kapcsolatban, amelyek nem igénylik állatok felhasználását, valamint népszerűsítik ezeket a módszereket és stratégiákat.

5. cikk

Az eljárások célja

Eljárások kizárólag az alábbiakban felsorolt célokból végezhetők:

| (1) | a biológia vagy a viselkedéstudomány terén a tudományos haladást szolgáló alapkutatás; |
| --- | --- |

(1)

a biológia vagy a viselkedéstudomány terén a tudományos haladást szolgáló alapkutatás;

| (2) | transzlációs vagy alkalmazott kutatások az alábbi célok valamelyikével:






  a) | emberek, állatok vagy növények betegségeinek, egészségi rendellenességeinek vagy más kóros elváltozásainak, illetve azok hatásainak elkerülése, megelőzése, diagnózisa vagy kezelése; |
| --- | --- | --- |

(2)

transzlációs vagy alkalmazott kutatások az alábbi célok valamelyikével:

a)

emberek, állatok vagy növények betegségeinek, egészségi rendellenességeinek vagy más kóros elváltozásainak, illetve azok hatásainak elkerülése, megelőzése, diagnózisa vagy kezelése;

| b) | emberek, állatok vagy növények élettani állapotának értékelése, feltárása, szabályozása vagy módosítása; |
| --- | --- |

b)

emberek, állatok vagy növények élettani állapotának értékelése, feltárása, szabályozása vagy módosítása;

| c) | a termelésre és a mezőgazdasági célból tenyésztett állatok jólétére vonatkozó feltételek javítása. |
| --- | --- |

c)

a termelésre és a mezőgazdasági célból tenyésztett állatok jólétére vonatkozó feltételek javítása.

| (3) | gyógyszerek, élelmiszerek és takarmányok, valamint a (2) bekezdésben említett célok bármelyike érdekében előállított anyagok vagy termékek kifejlesztése vagy gyártása, illetve azok minőségének, hatékonyságának és biztonságosságának ellenőrzése; |
| --- | --- |

(3)

gyógyszerek, élelmiszerek és takarmányok, valamint a (2) bekezdésben említett célok bármelyike érdekében előállított anyagok vagy termékek kifejlesztése vagy gyártása, illetve azok minőségének, hatékonyságának és biztonságosságának ellenőrzése;

| (4) | a természetes környezet védelme az emberek vagy állatok egészsége vagy jólléte érdekében; |
| --- | --- |

(4)

a természetes környezet védelme az emberek vagy állatok egészsége vagy jólléte érdekében;

| (5) | az emberi egészség védelme a munkavállalók és a fogyasztók vegyszereknek való kitettsége összefüggésében; |
| --- | --- |

(5)

az emberi egészség védelme a munkavállalók és a fogyasztók vegyszereknek való kitettsége összefüggésében;

| (6) | a fajok megőrzésére
  , egészségére és jólétére
  irányuló kutatás; |
| --- | --- |

(6)

a fajok megőrzésére
  , egészségére és jólétére
  irányuló kutatás;

| (7) | felsőoktatás vagy képzés; |
| --- | --- |

(7)

felsőoktatás vagy képzés;

| (8) | igazságügyi orvostani vizsgálatok. |
| --- | --- |

(8)

igazságügyi orvostani vizsgálatok.

6. cikk

Az állatok kíméletes leölésének módszerei

(1)   A tagállamok felelőssége biztosítani, hogy állatok leölésére csak az arra engedéllyel rendelkező létesítményekben kerüljön sor, azt kizárólag arra felhatalmazott személy végezze a lehető legkevesebb fájdalmat, szenvedést és stresszt okozva, illetve a VI. mellékletben ismertetett, rendszertani kategóriák szerint megállapított kíméletes
  módszerek egyikét, vagy egyéb más, bizonyítottan legalább ennyire kíméletes módszert
  alkalmazva.
  Amennyiben létezik és elérhető még ennél is kíméletesebb leölési módszer, annak használata akkor is lehetséges, ha a módszer nem szerepel a VI. mellékletben.

Külső helyszíni kutatómunka céljából azonban az állat az engedéllyel rendelkező létesítményen kívüli helyen is leölhető.

(2)   Az illetékes hatóságok egyes esetekben mentességet biztosíthatnak az (1) bekezdésben foglalt kötelezettség alól, amennyiben tudományos indokolás igazolja, hogy egy adott eljárás kíméletes leölési módszerekkel nem vezetne eredményre
  , vagy kimutatja, hogy az állatok védelmét jobban tiszteletben tartó egyéb módszerek kerültek bevezetésre. A kivételek ellenére az állatokat a lehető legkevesebb fájdalmat, szenvedést és stresszt okozva kell leölni.

(3)   Az (1) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni, amennyiben az állat leölése a jóllétét fenyegető szükséghelyzet következtében indokolt.

Az első albekezdésben említett szükséghelyzet feltételeit a tagállamok határozzák meg.

7. cikk

Nemzeti intézkedések

Ezen irányelv nem gátolhatja a tagállamokat abban, hogy a tudományos célokra felhasznált állatok jólétének javítása és védelmük érdekében az irányelvben foglaltaknál szigorúbb nemzeti intézkedéseket alkalmazzanak vagy fogadjanak el.

II.   FEJEZET

AZ EGYES ÁLLATFAJOK TUDOMÁNYOS CÉLÚ FELHASZNÁLÁSÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

8. cikk

A főemlős állatokon kívüli veszélyeztetett fajok

(1)   A 338/97/EK tanácsi rendelet (9) A. mellékletében felsorolt veszélyeztetett fajok tudományos célú felhasználása kizárólag az alábbi feltételeknek megfelelő eljárások esetében engedélyezett:

| a) | az eljárás célja az 5. cikk (2) a), (3) vagy (6) pontjában említett célok egyike; |
| --- | --- |

a)

az eljárás célja az 5. cikk (2) a), (3) vagy (6) pontjában említett célok egyike;

| b) | tudományos érvek igazolják, hogy az eljárás az említett mellékletben felsorolt állatokon kívül más fajok felhasználásával nem vezetne eredményre; |
| --- | --- |

b)

tudományos érvek igazolják, hogy az eljárás az említett mellékletben felsorolt állatokon kívül más fajok felhasználásával nem vezetne eredményre;

| c) | a felhasznált állatokat lehetőleg kifejezetten kísérleti célokra kell tenyészteni. |
| --- | --- |

c)

a felhasznált állatokat lehetőleg kifejezetten kísérleti célokra kell tenyészteni.

(2)   Ez a cikk nem vonatkozik a főemlős állatok egyetlen fajára sem.

9. cikk

Főemlős állatok

(1)   A főemlős állatok tudományos célú felhasználása
  – idegélettani érzékenységük és kognitív fejlettségük különösen magas szintje miatt –
  kizárólag az alábbi feltételeknek megfelelő eljárások esetében engedélyezett:

| a) | az eljárás célja ▐ az 5. cikk (1), (2) a), (3) vagy (6) pontjában említett célok egyike; |
| --- | --- |

a)

az eljárás célja ▐ az 5. cikk (1), (2) a), (3) vagy (6) pontjában említett célok egyike;

| b) | a kérelmező
  tudományos
  és etikai érvekkel igazolja
  , hogy az eljárás a főemlős állatokon kívül más állatfajok felhasználásával nem vezetne eredményre. |
| --- | --- |

b)

a kérelmező
  tudományos
  és etikai érvekkel igazolja
  , hogy az eljárás a főemlős állatokon kívül más állatfajok felhasználásával nem vezetne eredményre.

(2)   Függetlenül az (1) bekezdésben foglaltaktól, az emberszabású majmok tudományos célú felhasználása nem engedélyezett, az 53. cikkben foglalt védzáradék alkalmazására is figyelemmel.

(3)
     
  A Bizottság kétévente, először pedig ...

   (10)

  , a tagállamokkal konzultálva felülvizsgálja a főemlős állatok tudományos kutatásokban történő felhasználását, és közzéteszi a felülvizsgálat eredményeit. A felülvizsgálat magában foglalja a technikai, tudományos és állatjóléti ismeretek terén elért fejlődés hatásainak vizsgálatát, és célokat határoz meg a jóváhagyott alternatív módszerek gyakorlatba történő átültetésére.

10. cikk

Vadon befogott állatok

(1)   Vadon befogott állatok tudományos eljárásokban nem használhatók fel.

(2)   Az illetékes hatóságok egyes esetekben mentességet biztosíthatnak az (1) bekezdésben foglalt követelmény alól, amennyiben tudományos indokolás igazolja, hogy egy adott eljárás kísérleti célokra tenyésztett állatokon végezve nem vezetne eredményre.

11. cikk

Kísérleti célokra tenyésztett állatok

(1)   
  A Bizottság ...

   (11)

  állatjóléti felmérést, a második és harmadik albekezdésben foglalt követelmények végrehajtásáról pedig megvalósíthatósági értékelést hajt végre.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a II. mellékletben felsorolt fajokhoz tartozó állatokat csak akkor használják fel tudományos eljárások során, ha azokat kifejezetten erre a célra tenyésztették.

Amennyiben megállapítják
  a
  megvalósíthatóságot, a
  III. mellékletben rögzítendő dátumoktól kezdődően
  az első albekezdésben említett értékelés fényében,
  a tagállamok ▐ biztosítják, hogy az említett mellékletben felsorolt főemlős állatokat kizárólag akkor használják fel tudományos eljárások során, ha azok
  önfenntartó kolóniákból származnak
  .

(2)   Az illetékes hatóságok ║ mentességet adhatnak az (1) bekezdés második és harmadik albekezdése alól
  állatjóléti okokból adott állatorvosi indokolás alapján vagy valamely

  tudományos indokolás

  alapján
  .

12. cikk

Háziállatok gazdátlan és elvadult egyedei

Háziasított fajok gazdátlan, illetve elvadult egyedei tudományos eljárásokban nem használhatók fel.

13. cikk

Állati tetemek, szövetek és szervek képzési célokra való felhasználása

Felsőoktatási és képzési célokra állati tetemeket, szöveteket és szerveket csak akkor lehet felhasználni, ha azok levágása [az állatok leölésük során való védelméről szóló]

   (12)

  , ...-i .../2009/EK tanácsi rendelet rendelkezéseivel összhangban történik.

III.   FEJEZET

ELJÁRÁSOK

14. cikk

Az eljárások

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy tudományos eljárásokat mindig

  a 3. cikkben meghatározott
  létesítményekben végeznek.

Az illetékes hatóság megfelelő tudományos indokolás ellenében mentességet adhat az első albekezdés alkalmazásának kötelezettsége alól.

(2)   Eljárások csak projektek keretén belül végezhetők.

15. cikk

Az eljárások során alkalmazott módszerek

(1)   A tagállamok felelőssége gondoskodni arról, hogy amennyiben egy adott tudományos eljárás eredményessége állatok felhasználását nem igénylő és tudományosan elfogadott olyan módszerrel vagy vizsgálati stratégiával is biztosítható, melyet a közösségi jog elismer, nem kerül sor az állatok felhasználásával járó eljárásra. Ilyen módszer hiányában sem lehet azonban lefolytatni az eljárást, ha a kívánt eredmény tudományosan elfogadott, a gyakorlatban is kivitelezhető egyéb ésszerű módszerekkel és vizsgálati stratégiákkal (akár számítógépes, akár in vitro vagy egyéb eljárás), állatok felhasználása nélkül is elérhető.

(2)   Az eljárások közötti választás esetén azokat kell kiválasztani, amelyek a legkevesebb állatot használják fel, a legalacsonyabb fokú neurófiziológiai érzékenységgel rendelkező állatokat érintik, a legkisebb fájdalmat, szenvedést, stresszt vagy maradandó károsodást okozzák, és amelyektől a leginkább várható kielégítő eredmény.

(3)   A kiválasztott módszer célja, hogy – amennyire csak lehetséges – ne a halál legyen a végpont, hanem az eljárás még ezt megelőzően és humánus módon záruljon le. Amennyiben a végpont elkerülhetetlenül a halál, külön eljárással kell gondoskodni arról, hogy a felhasználás során a lehető legkevesebb állat pusztuljon el.

16. cikk

Az érzéstelenítés

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy
  adott esetben
  minden eljárást általános vagy helyi érzéstelenítéssel
  , vagy egyéb olyan módszerrel végeznek, amely csökkentheti a fájdalmat és a szenvedést
  .

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az eljárásokat érzéstelenítés nélkül is el lehet végezni az alábbi feltételek mellett:

| a) | amennyiben az érzéstelenítés előzetes megítélés szerint nagyobb traumát okozna az állatnak, mint maga az eljárás; |
| --- | --- |

a)

amennyiben az érzéstelenítés előzetes megítélés szerint nagyobb traumát okozna az állatnak, mint maga az eljárás;

| b) | potenciálisan erős fájdalom megelőzése vagy kontrollálása céljából alkalmazott fájdalomcsillapítás esetén. |
| --- | --- |

b)

potenciálisan erős fájdalom megelőzése vagy kontrollálása céljából alkalmazott fájdalomcsillapítás esetén.

| c) | amennyiben az érzéstelenítés nem egyeztethető össze az eljárás céljaival; kivételt jelent ugyanakkor, ha az eljárás rendkívüli fájdalommal járó, súlyos sérülést okoz. |
| --- | --- |

c)

amennyiben az érzéstelenítés nem egyeztethető össze az eljárás céljaival; kivételt jelent ugyanakkor, ha az eljárás rendkívüli fájdalommal járó, súlyos sérülést okoz.

(3)   Ha az eljárást érzéstelenítés nélkül végzik, fájdalomcsillapítókkal vagy egyéb megfelelő módszerekkel a lehető legkisebbre kell csökkenteni az elkerülhetetlen fájdalom, szenvedés és stressz mértékét
  minden olyan esetben, ha ez segít az állaton
  .

(4)   A tagállamok felelőssége biztosítani, hogy az állatok ne részesüljenek olyan gyógyszeres kezelésben, amely a megfelelő szintű érzéstelenítés vagy fájdalomcsillapítás elhagyásakor megakadályozza vagy korlátozza őket fájdalmuk kimutatásában.

Ilyen esetekben tudományos indokolást kell nyújtani, az érzéstelenítési vagy fájdalomcsillapítási rezsim részleteinek ismertetésével együtt.

(5)   Amennyiben az eljárás céljaival összeegyeztethető, megelőző, illetve műtét utáni fájdalomcsillapítással vagy egyéb ilyen célú módszerrel kell enyhíteni annak az állatnak a fájdalmát, amely az érzéstelenítés hatásának elmúlásával várhatóan ▐ fájdalmat fog érezni. Ha nincs mód a fájdalom csillapítására, az állatot valamely kíméletes módszerrel azonnal le kell ölni.

17. cikk

Az eljárások súlyossági besorolása

(1)   A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy
  a IX. melléklettel összhangban
  az összes eljárást besorolják a „legfeljebb enyhe”, „mérsékelt”
  vagy
  „súlyos” ║ kategóriákba.

(2)   A tagállamok feladata biztosítani, hogy
  a
  „súlyos” besorolású
  eljárások tudományosan indokolt esetekben és etikai ellenőrzés mellett kerülnek végrehajtásra, amennyiben
  a fájdalom, szenvedés vagy stressz várhatóan
  több mint átmeneti lesz
  .
  Ilyen eljárásokra csak kivételes esetekben, az illetékes hatóság által külön elvégzett ártalom/haszon elemzés és ellenőrzés függvényében kerülhet sor.

(3)   Azok az általános érzéstelenítésben végzett eljárások minősülnek „végzetesnek”, amelyek végén az állatot – kizárólag eszméletlen állapotában – kíméletes módszer alkalmazásával leölik.

(4)   
  A Bizottság ...

   (13)

  -ig a IX. mellékletben említetteknek megfelelően, a nemzetközi osztályozási rendszerek alapján és
  az
  Európai Unióban kialakított legjobb gyakorlattal összhangban megállapítja az
  eljárások besorolásának kritériumait
  , ideértve a súlyosság felső határait is, amelyek felett tilos kísérletet végezni állatokon.

Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására vonatkozó intézkedéseket ...-ig
   (14) az 54. cikk (4) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

18. cikk

Többszöri felhasználás

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy
  abban az esetben, ha rendelkezésre áll egy másik, előkészítő vagy egyéb eljárásokban korábban nem érintett egyed, az olyan kísérleti állatok új, az előzőekhez nem kapcsolódó eljárásokban történő újbóli felhasználására, amelyeken már végeztek eljárást,
  kizárólag az alábbiakban felsorolt összes feltétel teljesülése esetén legyen mód ▐:

| a) | a korábbiakban elvégzett eljárás súlyossági besorolása legfeljebb
  „mérsékelt”
  volt; |
| --- | --- |

a)

a korábbiakban elvégzett eljárás súlyossági besorolása legfeljebb
  „mérsékelt”
  volt;

| b) | az eljárás alanyának általános egészsége és jólléte igazoltan helyreállt; |
| --- | --- |

b)

az eljárás alanyának általános egészsége és jólléte igazoltan helyreállt;

| c) | az új eljárás súlyossági besorolása legfeljebb
  „mérsékelt”
  vagy „végzetes”.
  Az állat ismételt felhasználását állatorvosi vizsgálatoknak kell kísérnie. |
| --- | --- |

c)

az új eljárás súlyossági besorolása legfeljebb
  „mérsékelt”
  vagy „végzetes”.
  Az állat ismételt felhasználását állatorvosi vizsgálatoknak kell kísérnie.

(2)   Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérve az illetékes hatóság tudományos indokok alapján dönthet úgy, hogy engedélyezi az újbóli felhasználást, amennyiben a kísérleti
  alanyon a korábbiakban elvégzett eljárás súlyossági besorolása legfeljebb „mérsékelt”
  és ║ az újabb eljárás súlyossági foka legfeljebb
  „mérsékelt”
  vagy „végzetes”.

19. cikk

Az eljárás lezárása

(1)   Az eljárás akkor minősül lezártnak, ha további vizsgálatra már nincs szükség, illetve géntechnológiailag módosított, új fajtavonal esetében, ha tudományos módszerekkel már nem mutatható ki káros hatás.

(2)   Az eljárás végeztével állatorvos vagy más arra jogosult személy dönt az állat további sorsáról, azaz életben tartásáról vagy kíméletes leölésének szükségességéről.

(3)   Az
  eljárás végeztével az
  állat kíméletes leöléséhez akkor kell folyamodni, ha az eljárást követően fájdalma vagy stresszérzése várhatóan továbbra is tartósan fennmarad.

(4)   Az életben hagyott állatokat egészségi állapotuknak megfelelő ellátásban kell részesíteni és elhelyezni, valamint állatorvos vagy más illetékes személy gondjaira kell bízni.

20. cikk

A szervek és szövetek közös felhasználása

A tagállamok
  ösztönzik olyan programok kidolgozását, amelyek
  a kíméletes módszerekkel leölt állatok szerveinek és szöveteinek egymás közötti
  cseréjét célozzák
  .

21. cikk

Az állatok szabadon engedése és újbóli kihelyezése

A tagállamok az alábbi feltételek teljesülése esetén engedélyezhetik a tudományos célból tenyésztett vagy felhasznált állatok
  eredeti élőhelyükön történő
  szabadon
  eresztését
  ,
  az adott fajnak megfelelő tenyésztési rendszerhez történő visszatérését,
  illetve újbóli kihelyezését:

| a) | az állat egészségi állapota ezt lehetővé teszi; |
| --- | --- |

a)

az állat egészségi állapota ezt lehetővé teszi;

| b) | az nem veszélyezteti a közegészséget vagy a környezetet; |
| --- | --- |

b)

az nem veszélyezteti a közegészséget vagy a környezetet;

| c) | az állat jólétének fenntartásáról a lehető legkörültekintőbb módon gondoskodtak
  , beleértve az állat magatartásának és a meglehetősen változó környezeti feltételekhez való alkalmazkodásának felmérését
  . |
| --- | --- |

c)

az állat jólétének fenntartásáról a lehető legkörültekintőbb módon gondoskodtak
  , beleértve az állat magatartásának és a meglehetősen változó környezeti feltételekhez való alkalmazkodásának felmérését
  .

| d) | a szóban forgó állatok nem géntechnológiával módosított kísérleti állatok és nem főemlős állatok. |
| --- | --- |

d)

a szóban forgó állatok nem géntechnológiával módosított kísérleti állatok és nem főemlős állatok.

IV.   FEJEZET

ENGEDÉLYEZÉS

1.   szakasz

Személyi engedélyek

22. cikk

Személyi engedélyek

(1)   A tagállamok felelőssége biztosítani, hogy az alábbi tevékenységeket csak az illetékes
  vagy meghatalmazott
  hatóság engedélyével rendelkező személyek végezhessék:

| a) | állatokon végzett eljárások, ezen belül a kíméletes leölés gyakorlatának folytatása; |
| --- | --- |

a)

állatokon végzett eljárások, ezen belül a kíméletes leölés gyakorlatának folytatása;

| b) | eljárások és projektek felügyelete és megtervezése; |
| --- | --- |

b)

eljárások és projektek felügyelete és megtervezése;

| c) | az állatokat gondozó személyzet munkájának felügyelete. |
| --- | --- |

c)

az állatokat gondozó személyzet munkájának felügyelete.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az engedélyek tárgyával összefüggésben az (1) bekezdésben említett személyek megfelelő szintű
  állatorvosi vagy tudományos
  oktatásban és képzésben részesültek és az elvárt szintű
  szaktudásukat igazolni tudják
  .

Az (1) bekezdés b) pontjában említett tevékenységeket végzők a vállalt munkához kapcsolódó valamely tudományterületen ismeretekkel rendelkeznek, és alkalmasak a tevékenységekben érintett állatfajok kezelésére és gondozására.

(3)   A személyi engedélyek legfeljebb 5 éves, korlátozott időtartamra bocsáthatók ki. A tagállamok feladata biztosítani, hogy a személyi engedélyek megújítása az elvárt szintű szaktudás
  bizonyítása
  alapján történjen.
  A tagállamok biztosítják az egyes eljárások végrehajtásához szükséges oktatási és képzési képesítések és engedélyek kölcsönös elismerését.

(4)   A tagállamok a VII. mellékletben meghatározott elemek alapján közzéteszik az oktatás és képzés minimumkövetelményeit, valamint a tevékenységek végzéséhez elvárt szintű szaktudás megszerzésének, fenntartásának és tanúsításának követelményeit.

2.   szakasz

A létesítményekre vonatkozó követelmények

23. cikk

Létesítményi engedélyek

(1)   A tagállamok kötelessége biztosítani, hogy területükön csak olyan tenyésztelep, illetve beszállítói és felhasználói létesítmény működjön, amely az illetékes hatóság engedélyével rendelkezik és annak nyilvántartásában szerepel.

Az engedélyt az illetékes hatóság előzetes ellenőrzést követően adja meg, miután megbizonyosodott arról, hogy az adott létesítmény maradéktalanul teljesíti ennek az irányelvnek a követelményeit.

(2)   Az engedélyben fel kell tüntetni a létesítmény típusát, valamint a létesítményért és az irányelvben foglaltak teljesüléséért felelős személy nevét.

24. cikk

Az engedélyek felfüggesztése és bevonása

(1)   Amennyiben bebizonyosodik, hogy egy adott létesítmény már nem teljesíti ennek az irányelvnek a követelményeit, az illetékes
  hatóságnak jogában áll az engedélyt felfüggeszteni
  vagy
  bevonni, megtenni a megfelelő korrekciós intézkedést, vagy ilyen intézkedéseket előírni
  .
  Megfelelő eljárásokat kell biztosítani arra az esetre, ha az engedéllyel rendelkezők fellebbeznek az ilyen döntések ellen.

(2)   A tagállamok felelőssége biztosítani, hogy egy engedély felfüggesztése vagy bevonása ne járjon hátrányos következményekkel az érintett létesítményben elhelyezett állatok jóllétére nézve.

25. cikk

Az építményekre és berendezésekre vonatkozó követelmények

(1)   A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy a területükön működő összes tenyésztelep, illetve beszállítói és felhasználói létesítmény rendelkezzen az elhelyezett állatfajok elhelyezési szükségleteinek megfelelő, illetve – ha az adott létesítmény tudományos eljárást is végez – az eljárás lefolytatására alkalmas építményekkel és berendezésekkel.

(2)   Az (1) bekezdésben említett építmények és berendezések kialakítása, felépítése és működése olyan legyen, hogy az eljárásokat a lehető leghatékonyabban ▐ a lehető legkevesebb állat felhasználásával
  és
  minimális fájdalmat, szenvedést, stresszt vagy maradandó egészségkárosodást okozva lehessen elvégezni.

26. cikk

A létesítményekben dolgozókra vonatkozó követelmények

Az egyes tenyésztelepek, beszállítói és felhasználói létesítmények megfelelő számú, képzett munkaerőt kötelesek foglalkoztatni legalább az alábbi munkakörökben:

| (1) | a létesítményben tenyésztett, tartott vagy felhasznált állatok jóllétéért és gondozásáért felelős személy, aki a következőket biztosítja:






  a) | hozzáférést az állatokkal foglalkozó személyek számára a létesítményükben elhelyezett állatfajokkal kapcsolatos információkhoz; |
| --- | --- | --- |

(1)

a létesítményben tenyésztett, tartott vagy felhasznált állatok jóllétéért és gondozásáért felelős személy, aki a következőket biztosítja:

a)

hozzáférést az állatokkal foglalkozó személyek számára a létesítményükben elhelyezett állatfajokkal kapcsolatos információkhoz;

| b) | a projekteknek az engedélyben meghatározott feltételek szerinti lebonyolítását; |
| --- | --- |

b)

a projekteknek az engedélyben meghatározott feltételek szerinti lebonyolítását;

| c) | a folyamatban lévő eljárás megszakítását, ha végrehajtása közben az állatot bárminemű szükségtelen stressz, fájdalom vagy szenvedés éri; |
| --- | --- |

c)

a folyamatban lévő eljárás megszakítását, ha végrehajtása közben az állatot bárminemű szükségtelen stressz, fájdalom vagy szenvedés éri;

| d) | ha nem teljesülnének a projektengedély feltételei, megfelelő lépések történnek a hiányosság orvoslására, amelyeket rögzítenek és jelentenek az etikai felülvizsgálatért felelős állandó testületnek. |
| --- | --- |

d)

ha nem teljesülnének a projektengedély feltételei, megfelelő lépések történnek a hiányosság orvoslására, amelyeket rögzítenek és jelentenek az etikai felülvizsgálatért felelős állandó testületnek.

| (2) | az állatjóllét és az állatorvosi kezelés területén szaktanácsadást nyújtó, a kísérletiállat-gyógyászatban jártas, kijelölt állatorvos. |
| --- | --- |

(2)

az állatjóllét és az állatorvosi kezelés területén szaktanácsadást nyújtó, a kísérletiállat-gyógyászatban jártas, kijelölt állatorvos.

Az (1) pont általánosságának sérelme nélkül minden tenyésztelep, illetve beszállítói és felhasználói létesítmény biztosítja, hogy mindig jelen legyen egy olyan személy, aki megfelelően képzett ahhoz, hogy az állatok jólétéről gondoskodjon.

27. cikk

Az etikai felülvizsgálatért felelős állandó testület

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy minden tenyésztelep, beszállítói és felhasználó létesítmény állandó testületet állítson fel etikai felülvizsgálat céljából.

(2)   Az etikai felülvizsgálatért felelős állandó testület tagja
  legalább
  a kijelölt állatorvos, a létesítményben az állatjólétről és az állatokról gondoskodó személy vagy személyek, illetve a felhasználói létesítmények esetében egy tudományos munkatárs
  , valamint egy olyan személy, aki szakértelemmel rendelkezik a helyettesítés, a csökkentés és a tökéletesítés elvének alkalmazása terén
  .

28. cikk

Az etikai felülvizsgálatért felelős állandó testület feladatai

(1)   
  Ezen irányelv célkitűzéseire, különösen a 4. cikkre tekintettel,
  az etikai felülvizsgálatért felelős állandó testület a következő feladatköröket látja el:

| a) | az állatok beszerzését, elhelyezését, gondozását és tudományos célú felhasználását érintő állatjólléti kérdésekben etikai tanácsadással szolgál az állatokkal foglalkozó személyek számára; |
| --- | --- |

a)

az állatok beszerzését, elhelyezését, gondozását és tudományos célú felhasználását érintő állatjólléti kérdésekben etikai tanácsadással szolgál az állatokkal foglalkozó személyek számára;

| b) | a létesítmény dolgozóit ellátja a helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés elvének alkalmazására vonatkozó információkkal, és ezen követelmények alkalmazásával kapcsolatban folyamatosan tájékoztatja őket a legújabb technikai és tudományos fejlesztésekről; |
| --- | --- |

b)

a létesítmény dolgozóit ellátja a helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés elvének alkalmazására vonatkozó információkkal, és ezen követelmények alkalmazásával kapcsolatban folyamatosan tájékoztatja őket a legújabb technikai és tudományos fejlesztésekről;

| c) | a létesítményben elhelyezett vagy felhasznált állatok jóllétével kapcsolatos felügyelet, jelentéstétel és nyomon követés tekintetében meghatározza és felülvizsgálja a belső működési eljárásokat; |
| --- | --- |

c)

a létesítményben elhelyezett vagy felhasznált állatok jóllétével kapcsolatos felügyelet, jelentéstétel és nyomon követés tekintetében meghatározza és felülvizsgálja a belső működési eljárásokat;

| d) | évente felülvizsgál minden
  „súlyosnak” minősített vagy főemlős állatok bevonásával járó projektet, valamint háromévente a
  12 hónapnál hosszabb
  egyéb projekteket
  , különös tekintettel az alábbiakra:






  — | az előző évben felhasznált állatok száma, fajai és életszakaszai; |
| --- | --- | --- |

d)

évente felülvizsgál minden
  „súlyosnak” minősített vagy főemlős állatok bevonásával járó projektet, valamint háromévente a
  12 hónapnál hosszabb
  egyéb projekteket
  , különös tekintettel az alábbiakra:

—

az előző évben felhasznált állatok száma, fajai és életszakaszai;

| — | indokolás a következő évben felhasználni kívánt állatok számával, fajaival és életszakaszaival kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

indokolás a következő évben felhasználni kívánt állatok számával, fajaival és életszakaszaival kapcsolatban;

| — | a projekt tudományos előrehaladása; |
| --- | --- |

—

a projekt tudományos előrehaladása;

| — | a leölés kíméletes módszereinek alkalmazása, illetve az állatok tudományos célú felhasználása terén megjelent fejlesztések figyelembevételének módja; |
| --- | --- |

—

a leölés kíméletes módszereinek alkalmazása, illetve az állatok tudományos célú felhasználása terén megjelent fejlesztések figyelembevételének módja;

| e) | a d) pontban említett felülvizsgálat következtetései alapján, illetve a projektengedélyben foglaltaktól való eltérés esetén annak vizsgálata, hogy szükség van-e a projektengedély módosítására vagy megújítására; |
| --- | --- |

e)

a d) pontban említett felülvizsgálat következtetései alapján, illetve a projektengedélyben foglaltaktól való eltérés esetén annak vizsgálata, hogy szükség van-e a projektengedély módosítására vagy megújítására;

| f) | az állatok újbóli kihelyezését elősegítő rendszerekkel kapcsolatos szaktanácsadás, különös tekintettel a kihelyezendő állatnak a közösségbe való megfelelő visszailleszkedésére. |
| --- | --- |

f)

az állatok újbóli kihelyezését elősegítő rendszerekkel kapcsolatos szaktanácsadás, különös tekintettel a kihelyezendő állatnak a közösségbe való megfelelő visszailleszkedésére.

(2)   A tagállamok kötelessége biztosítani, hogy az etikai felülvizsgálatért felelős állandó testület létesítményeknek nyújtott szaktanácsadásáról és a tanácsok nyomán meghozott döntésekről feljegyzés készüljön.

A feljegyzéseket kérésre
  rendelkezésre
  kell
  bocsátani
  az illetékes
  hatóság számára
  .
  A tagállamok különös figyelmet fordítanak a „súlyosnak” minősített vagy főemlős állatokkal folytatott projektekre vonatkozó feljegyzések összegyűjtésére, egybevetésére és közzétételére az állatok jólétének javítását és a helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés elvének terjesztését elősegítő tájékoztatás érdekében.

29. cikk

A főemlős állatok tenyésztési stratégiája

(1)   A tagállamok kötelesek biztosítani, hogy a főemlős állatokat tenyésztő vagy beszállító
  uniós
  létesítmények stratégiát léptessenek érvénybe annak érdekében, hogy növeljék a fogságban született főemlős állatok utódainak arányát a tudományos célból felhasznált főemlős állatok között.
  Amennyiben engedélyezett a főemlős állatok felhasználása, az Európai Bizottság és a tagállamok meghoznak minden szükséges rendelkezést a megfelelő szállítási feltételek biztosítására.

(2)   A főemlős állatokat beszerző
  uniós
  létesítmények kérésre igazolást nyújtanak be az illetékes hatósághoz arra vonatkozóan, hogy a főemlős állatokat rendelkezésükre bocsátó beszállítói létesítmény rendelkezik tenyésztési stratégiával.

30. cikk

Az állatok újbóli kihelyezését biztosító rendszer

Amennyiben egy adott tagállam engedélyezi az állatok 21. cikkben említett újbóli kihelyezését, az állatokat újból kihelyező tenyésztelepeknek, illetve beszállítói és felhasználói létesítményeknek az állatok visszailleszkedését biztosító rendszert kell életbe léptetniük az állatok újbóli kihelyezéséhez.

31. cikk

Az állatokról készült nyilvántartás

(1)   A tagállamok
  – amennyiben lehetséges –
  kötelesek biztosítani, hogy a területükön működő összes tenyésztelep, illetve beszállítói vagy felhasználói létesítmény nyilvántartást vezessen az alábbiakról:

| a) | a tenyésztett, beszerzett, beszállított, szabadon engedett vagy újból kihelyezett
  gerinces
  állatok száma és faja; |
| --- | --- |

a)

a tenyésztett, beszerzett, beszállított, szabadon engedett vagy újból kihelyezett
  gerinces
  állatok száma és faja;

| b) | az állatok eredetére vonatkozó adatok, illetve annak ténye, hogy tudományos célból tenyésztették-e az adott állatot; |
| --- | --- |

b)

az állatok eredetére vonatkozó adatok, illetve annak ténye, hogy tudományos célból tenyésztették-e az adott állatot;

| c) | az állatok beszerzésének, beszállításának, szabadon engedésének vagy újbóli kihelyezésének dátuma; |
| --- | --- |

c)

az állatok beszerzésének, beszállításának, szabadon engedésének vagy újbóli kihelyezésének dátuma;

| d) | a beszállítói létesítmény neve és címe, illetve az állatok beérkezésének dátuma; |
| --- | --- |

d)

a beszállítói létesítmény neve és címe, illetve az állatok beérkezésének dátuma;

| e) | az állatokat átvevő
  létesítmény
  neve és címe; |
| --- | --- |

e)

az állatokat átvevő
  létesítmény
  neve és címe;

| f) | a létesítményben elpusztult vagy kíméletes módszerrel leölt állatok száma és faja; |
| --- | --- |

f)

a létesítményben elpusztult vagy kíméletes módszerrel leölt állatok száma és faja;

(2)   Az (1) bekezdésben említett nyilvántartásban szereplő adatokat a létesítmény legalább három évig köteles megőrizni és az illetékes hatóság kérésére bemutatni.

32. cikk

Kutyákra, macskákra és főemlős állatokra vonatkozó adatok

(1)   A tagállamok kötelessége biztosítani, hogy a tenyésztelepek, illetve beszállítói és felhasználói létesítmények minden kutyával, macskával és főemlős állattal kapcsolatban nyilvántartást vezessenek az alábbiakról:

| a) | azonosító jel; |
| --- | --- |

a)

azonosító jel;

| b) | születési hely; |
| --- | --- |

b)

születési hely;

| c) | a tudományos célra való tenyésztés ténye; |
| --- | --- |

c)

a tudományos célra való tenyésztés ténye;

| d) | főemlős állat esetében annak megállapítása, hogy fogságban született főemlős állat utóda-e. |
| --- | --- |

d)

főemlős állat esetében annak megállapítása, hogy fogságban született főemlős állat utóda-e.

(2)   Minden egyes főemlős állatról
  , kutyáról és macskáról
  külön eseménynaplót kell vezetni az állat elhalálozásáig.
  A tagállamok biztosítják az irányelv megfelelő és következetes végrehajtását.

Az eseménynapló a születéstől indul, és magában foglalja az adott állat szaporodására, egészségi állapotára és közösségi helyzetére vonatkozó
  összes releváns adatot
  .

(3)   Az (1) bekezdésben említett nyilvántartásban szereplő adatokat a létesítmény az állat elhalálozásától számított legalább három évig köteles megőrizni és az illetékes hatóság kérésére bemutatni.

33. cikk

Megjelölés

(1)   A (2) bekezdésben említett esetek kivételével a tenyésztelepen, illetve a beszállítói vagy felhasználói létesítményben tartott minden egyes kutyát, macskát és főemlős állatot még elválasztásuk előtt egyedi azonosító jellel kell ellátni a lehető legkevesebb fájdalommal járó módon.

(2)   Amennyiben egy kutyát, macskát vagy főemlős állatot elválasztása előtt átszállítanak egy másik létesítménybe, és megjelölése ezt megelőzően nem lenne célszerű, az átvevő létesítmény az állat megjelöléséig köteles megőrizni annak teljes dokumentációját, különös tekintettel az anyjára vonatkozó adatokra.

(3)   Az azonosító jellel nem rendelkező kutyákat, macskákat vagy főemlős állatokat a létesítménybe történő felvételüket követően az első adandó alkalommal meg kell jelölni.

(4)   A létesítmény az illetékes hatóság kérésére köteles megindokolni, ha egy állaton nincs azonosító jelzés.

34. cikk

Gondozás és elhelyezés

(1)   A tagállamok az állatok gondozása és elhelyezése kapcsán az alábbiakról gondoskodnak:

| a) | minden állat egészségének megőrzéséhez és jólétének fenntartásához
  , valamint etológiai és fizikai szükségletei kielégítéséhez
  szükséges elhelyezést, élőhelyet, táplálékot, vizet, ellátást és legalább minimális szabad mozgásteret kap; |
| --- | --- |

a)

minden állat egészségének megőrzéséhez és jólétének fenntartásához
  , valamint etológiai és fizikai szükségletei kielégítéséhez
  szükséges elhelyezést, élőhelyet, táplálékot, vizet, ellátást és legalább minimális szabad mozgásteret kap;

| b) | az állat élettani és etológiai szükségleteinek kielégítését korlátozó tényezők minimálisak; |
| --- | --- |

b)

az állat élettani és etológiai szükségleteinek kielégítését korlátozó tényezők minimálisak;

| c) | napi rendszerességgel ellenőrzik az állatok tenyésztésének, tartásának vagy felhasználásának környezeti viszonyait; |
| --- | --- |

c)

napi rendszerességgel ellenőrzik az állatok tenyésztésének, tartásának vagy felhasználásának környezeti viszonyait;

| d) | az állatok jóllétét és egészségi állapotát
  legalább naponta egyszer
  hozzáértő személy kíséri figyelemmel az esetleges fájdalom, szükségtelen szenvedés, stressz és maradandó egészségkárosodás elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

d)

az állatok jóllétét és egészségi állapotát
  legalább naponta egyszer
  hozzáértő személy kíséri figyelemmel az esetleges fájdalom, szükségtelen szenvedés, stressz és maradandó egészségkárosodás elkerülése érdekében;

| e) | megfelelő intézkedésekkel felkészülnek az esetlegesen feltárt
  , elkerülhető
  hiányosságok vagy szenvedést okozó tényezők mielőbbi felszámolására. |
| --- | --- |

e)

megfelelő intézkedésekkel felkészülnek az esetlegesen feltárt
  , elkerülhető
  hiányosságok vagy szenvedést okozó tényezők mielőbbi felszámolására.

(2)   Az (1) bekezdés a) és b) pontja alkalmazásában a tagállamok a IV. mellékletben rögzített normák szerint kötelesek gondozni és elhelyezni az állatokat a mellékletben foglalt dátumoktól kezdődően.

(3)   A tagállamok
  tudományosan indokolt, állatorvosi vagy állatjóléttel kapcsolatos
  okokból egyes esetekben mentességet adhatnak a (2) bekezdésben foglaltak alkalmazása alól.

(4)
     
  Az 5. cikk (2) pontjának c) alpontjában leírt célból végzett eljárások során az V. mellékletben felsorolt, mezőgazdasági célból tenyésztett állatfajok elhelyezhetők a tagállamokban alkalmazott mezőgazdasági gyakorlatokban és a vonatkozó szabályozásban meghatározott rendes tenyésztési feltételekkel.

3.   szakasz

Helyszíni ellenőrzés

35. cikk

Nemzeti szintű ellenőrzések

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a területükön működő tenyésztelepek, illetve beszállítói vagy felhasználói létesítmények mindegyikét az irányelv rendelkezéseinek teljesítését vizsgáló ellenőrzéseknek vetik alá.

(2)   Az ellenőrzést nemzeti szinten az illetékes hatóság végzi évente
  átlagosan egy
  alkalommal
  , az ellenőrzés gyakoriságát pedig az illetékes hatóság az egyes létesítményekről készült kockázatelemzések alapján határozza meg
  .

Az ellenőrzések legalább egyike előzetes bejelentés nélkül történik.

(3)   A tagállamok kötelessége biztosítani, hogy az ellenőrzések gyakorisága és mértéke álljon arányban a vizsgált létesítményben elhelyezett állatok számával és fajaival, a létesítménynek az irányelvnek való megfelelőség terén addig tanúsított teljesítményével, illetve felhasználói létesítmények esetében a végrehajtott projektek számával és jellegével.
  A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az ellenőrzések ne veszélyeztessék a projektek tudományos előnyeit és az állatok jólétét, valamint hogy a hatályos jogszabályoknak megfelelő körülmények között folyjanak le.

(4)   Az ellenőrzésekről készült jegyzőkönyveket,
  ideértve az ezen irányelv rendelkezései megsértésének részleteit is, a tagállamok illetékes hatóságai
  legalább öt évig megőrzik.

(5)   A tagállamok kötelesek gondoskodni az ellenőrzések lebonyolításához szükséges számú és képesítésű ellenőrt biztosító infrastruktúráról.

(6)   A tagállamok közös tagállami ellenőrző programokat hoznak létre.

36. cikk

A nemzeti szintű ellenőrzések felülvizsgálata

(1)   A Bizottság
  felülvizsgálja
  a tagállamok nemzeti ellenőrző rendszerének működését és infrastruktúráját,
  valamint a súlyosság szerinti besorolás helyes alkalmazását
  .
  E célból a Bizottság az ellenőrzéseket és ezen irányelv egyes tagállamokban történő végrehajtását átlagosan háromévente egy alkalommal ellenőrző rendszert hoz létre, amely biztosítja a gyakorlatok harmonizálását a tudományos eljárásokban felhasznált vagy azokban felhasználásra szánt állatok felhasználása és a róluk való gondoskodás terén.

(2)   Az a tagállam, amelynek területén a Bizottság felülvizsgálatot tart, köteles megadni minden szükséges segítséget a munkájukat végző bizottsági szakértőknek. A Bizottság tájékoztatja az érintett tagállam illetékes hatóságát a felülvizsgálat eredményeiről.

(3)   Az érintett tagállam illetékes hatósága a felülvizsgálat eredményeinek megfelelően megtesz minden szükséges intézkedést.

4.   szakasz

A projektekre vonatkozó követelmények

37. cikk

A projektek engedélyezése

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóság előzetes jóváhagyása nélkül egyetlen
  „mérsékelt”, vagy „súlyos” besorolású, illetve főemlős állatok bevonásával járó
  projektet sem folytatnak le.
  Valamennyi egyéb projektet – az intézmény etikai felülvizsgálatért felelős állandó testülete által elvégzett etikai felülvizsgálat után – előzetesen be kell jelenteni az illetékes hatóságnak.

(2)   Az engedély megadásának feltétele, hogy az illetékes hatóság
  független
  etikai
  és tudományos
  értékelésében kedvezően ítélje meg a projektet.

38. cikk

Projektengedély kérelmezése

(1)   
  Szükség szerint
  a felhasználói létesítmény
  vagy
  a
  projektért tudományos szempontból felelős személy kérelmet nyújt be
  a projekt engedélyezése iránt, amely az alábbiakat tartalmazza:

| a) | projektterv; |
| --- | --- |

a)

projektterv;

| b) | a projekt nem szakmai jellegű összefoglalása; |
| --- | --- |

b)

a projekt nem szakmai jellegű összefoglalása;

| c) | a VIII. mellékletben meghatározott elemekkel kapcsolatos információk; |
| --- | --- |

c)

a VIII. mellékletben meghatározott elemekkel kapcsolatos információk;

| d) | tudományosan megalapozott ismertetés arról, hogy a kutatási terv nélkülözhetetlen és etikailag elfogadható, és hogy a kitűzött célt más módszerekkel vagy eljárásokkal nem lehet elérni. |
| --- | --- |

d)

tudományosan megalapozott ismertetés arról, hogy a kutatási terv nélkülözhetetlen és etikailag elfogadható, és hogy a kitűzött célt más módszerekkel vagy eljárásokkal nem lehet elérni.

(2)   A tagállamok mentességet adhatnak az (1) bekezdés b) pontjában foglalt kötelezettség teljesítése alól és kisebb terjedelmű – csak az etikai értékelést és a 43. cikk (2) bekezdésében előírt elemeket tartalmazó – projektterv benyújtását is engedélyezhetik a felhasználói létesítmény számára, amennyiben a projektben alkalmazott összes eljárás súlyossági besorolása „legfeljebb enyhe” és főemlős állatok felhasználását nem igényli.

39. cikk

Etikai értékelés

(1)   Az etikai értékelés a projektet a következő követelmények teljesülésének szempontjából vizsgálja:

| a) | a projekt tudományosan megalapozott
  , nélkülözhetetlen és etikailag elfogadható
  ; |
| --- | --- |

a)

a projekt tudományosan megalapozott
  , nélkülözhetetlen és etikailag elfogadható
  ;

| b) | a projekt eredményessége megkívánja az állatok felhasználását
  , és a projekt célját más módszerekkel vagy eljárásokkal nem lehet elérni
  ; |
| --- | --- |

b)

a projekt eredményessége megkívánja az állatok felhasználását
  , és a projekt célját más módszerekkel vagy eljárásokkal nem lehet elérni
  ;

| c) | a projekt kialakítása olyan, hogy lehetővé teszi az
  eljárásoknak az állatokhoz
  lehető
  legméltóbb
  és legkörnyezetkímélőbb végrehajtását. |
| --- | --- |

c)

a projekt kialakítása olyan, hogy lehetővé teszi az
  eljárásoknak az állatokhoz
  lehető
  legméltóbb
  és legkörnyezetkímélőbb végrehajtását.

(2)   Az etikai szempontú értékelés különösen az alábbiakat érinti:

| a) | a projekt célkitűzéseinek, várható tudományos hasznának és az oktatásban betöltött szerepének értékelése; |
| --- | --- |

a)

a projekt célkitűzéseinek, várható tudományos hasznának és az oktatásban betöltött szerepének értékelése;

| b) | a projekt értékelése a helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés követelményének teljesítése szempontjából; |
| --- | --- |

b)

a projekt értékelése a helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés követelményének teljesítése szempontjából;

| c) | az eljárások súlyossági besorolásának értékelése; |
| --- | --- |

c)

az eljárások súlyossági besorolásának értékelése;

| d) | a projektek elemzése ártalom és haszon szempontjából, azaz annak megállapítása, hogy az állatoknak szenvedés, fájdalom vagy stressz formájában okozott ártalmakat, illetve adott esetben a környezeti ártalmakat
  etikailag elfogadhatóvá
  teszi-e a végeredményben az emberek, állatok és a környezet javát szolgáló, várható tudományos haladás; |
| --- | --- |

d)

a projektek elemzése ártalom és haszon szempontjából, azaz annak megállapítása, hogy az állatoknak szenvedés, fájdalom vagy stressz formájában okozott ártalmakat, illetve adott esetben a környezeti ártalmakat
  etikailag elfogadhatóvá
  teszi-e a végeredményben az emberek, állatok és a környezet javát szolgáló, várható tudományos haladás;

| e) | A 6., 8., 9., 10., 11., 14., 16. és 18. cikkben említett tudományos indokolás értékelése. |
| --- | --- |

e)

A 6., 8., 9., 10., 11., 14., 16. és 18. cikkben említett tudományos indokolás értékelése.

(3)   Az etikai szempontú értékelést végző illetékes hatóság különösen az alábbi területek
  megfelelő szaktudására
  épít:

| a) | az állatok felhasználási célja szerinti tudományos szakterületek; |
| --- | --- |

a)

az állatok felhasználási célja szerinti tudományos szakterületek;

| b) | kísérleti tervezés és adott esetben statisztika; |
| --- | --- |

b)

kísérleti tervezés és adott esetben statisztika;

| c) | a kísérleti vagy adott esetben a vadon élő állatokkal összefüggő állatorvosi gyakorlat; |
| --- | --- |

c)

a kísérleti vagy adott esetben a vadon élő állatokkal összefüggő állatorvosi gyakorlat;

| d) | állattenyésztés és állatgondozás a felhasználni kívánt fajok vonatkozásában; |
| --- | --- |

d)

állattenyésztés és állatgondozás a felhasználni kívánt fajok vonatkozásában;

| e) | a helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés követelményének gyakorlati alkalmazása; |
| --- | --- |

e)

a helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés követelményének gyakorlati alkalmazása;

| f) | alkalmazott etika; |
| --- | --- |

f)

alkalmazott etika;

| g) | környezettudomány, amennyiben érintett terület. |
| --- | --- |

g)

környezettudomány, amennyiben érintett terület.

(4)   Az etikai szempontú értékelést
  a szellemi tulajdon és a bizalmas információk megőrzése, valamint az áruk és személyek biztonságának megőrzése mellett,
  független
  szaktudás
  figyelembevételével, átlátható módon kell végezni.

40. cikk

Visszamenőleges értékelés

(1)   A39. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett ártalom-haszon szempontú elemzés következtetései alapján az etikai
  értékelést végző illetékes hatóság
  meghatározza, hogy a
  projekt
  lezárását követően
  szükség van-e annak visszamenőleges értékelésére
  .

Amennyiben az etikai értékelés a visszamenőleges értékelést szükségesnek ítéli, annak határidejét is meg kell szabnia a kérdéses projekttel kapcsolatban.

(2)   
  A felülvizsgálat során
  az alábbiakat
  kell vizsgálni
  :

| a) | a projekt kitűzött céljainak teljesülése; |
| --- | --- |

a)

a projekt kitűzött céljainak teljesülése;

| b) | az állatokat érő ártalmak, tekintettel többek között a felhasznált állatok számára és fajaira, valamint az eljárások súlyosságára; |
| --- | --- |

b)

az állatokat érő ártalmak, tekintettel többek között a felhasznált állatok számára és fajaira, valamint az eljárások súlyosságára;

| c) | jelen vannak-e
  a helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés követelményének további alkalmazásához esetlegesen hozzájáruló tényezők; |
| --- | --- |

c)

jelen vannak-e
  a helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés követelményének további alkalmazásához esetlegesen hozzájáruló tényezők;

(3)   A főemlős állatok felhasználásával járó minden projektet visszamenőleges értékelésnek kell alávetni.

(4)   A ▐ csak legfeljebb „
  mérsékelt
  ” besorolású eljárásokra épülő összes projekt mentesül a visszamenőleges értékelés kötelezettsége alól.

41. cikk

Jegyzőkönyv az etikai értékelésről

(1)   A létesítmény az etikai értékelésekről készült jegyzőkönyvet a projektengedély lejárati dátumától számított három évig köteles megőrizni és az illetékes hatóság kérésére bemutatni.

(2)   Azon projektek esetében azonban, amelyek visszamenőleges értékelés hatálya alá esnek, az etikai értékelésről készült jegyzőkönyvet a visszamenőleges értékelés lezárásáig meg kell őrizni.

42. cikk

Nem szakmai jellegű projekt-összefoglalók

(1)   A bizalmas információk
  , a létesítmények és a személyzet adatainak
  védelmére figyelemmel a projektek nem szakmai jellegű összefoglalása a következőket tartalmazza
  :

| a) | a projekt célkitűzéseinek, az eredményesség valószínűségének és a lehetséges ártalmaknak az ismertetése, valamint a felhasználni kívánt állatok számára és fajaira vonatkozó részletes adatok; |
| --- | --- |

a)

a projekt célkitűzéseinek, az eredményesség valószínűségének és a lehetséges ártalmaknak az ismertetése, valamint a felhasználni kívánt állatok számára és fajaira vonatkozó részletes adatok;

| b) | a helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés elve lehetőség szerinti figyelembe vételének
  tanúsítása. |
| --- | --- |

b)

a helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés elve lehetőség szerinti figyelembe vételének
  tanúsítása.

(2)   Az etikai értékelés eredményei alapján a felhasználói létesítmény a projekt nem szakmai jellegű összefoglalásában azt is közli, hogy szükség van-e visszamenőleges értékelésre, és ha igen, mely határidőre.

(3)   A felhasználói létesítmény a visszamenőleges értékelés következtetéseivel kiegészíti a projekt nem szakmai jellegű összefoglalását.

(4)   A tagállamok közzéteszik az engedélyezett projektek nem szakmai jellegű
  összefoglalóinak
  és azok
  módosításainak anonim változatait
  .

(5)
     
  A bizalmas és személyes adatok védelmére is figyelemmel, a tagállamok közzéteszik az ezen irányelv, a nemzeti jogszabályok és az engedélyeztetés megsértésére vonatkozó nem személyes adatokat.

43. cikk

A projektengedélyek kiadása

(1)   A projektengedélyezés előfeltétele az eljárások előzetes etikai értékelése és súlyossági besorolása.

(2)   A projektek engedélyezésekor az alábbiak vizsgálatára kerül sor:

| a) | a létesítményben a projekt általános megvalósításáért felelős személyek; |
| --- | --- |

a)

a létesítményben a projekt általános megvalósításáért felelős személyek;

| b) | a projekt végrehajtásának helyéül szolgáló felhasználói létesítmények; |
| --- | --- |

b)

a projekt végrehajtásának helyéül szolgáló felhasználói létesítmények;

| c) | külső helyszíni kutatómunka esetén a projektért felelős felhasználói létesítmény; |
| --- | --- |

c)

külső helyszíni kutatómunka esetén a projektért felelős felhasználói létesítmény;

| d) | legalább egy személy, aki igazolhatóan fajspecifikus szaktudással rendelkezik. |
| --- | --- |

d)

legalább egy személy, aki igazolhatóan fajspecifikus szaktudással rendelkezik.

(3)   A projektengedélyek legfeljebb
  öt
  évre adhatók.

(4)   A tagállamok lehetővé tehetik több projekt egyidejű engedélyezését, ha a projektek végrehajtását törvény írja elő
  , vagy amikor szabványosított eljárásokat alkalmaznak, amelyek etikai értékelése már pozitív eredményt hozott
  .

(5)   A felhasználói létesítmény a projektengedélyekről készült dokumentációt az engedélyek lejárati dátumától számított három évig köteles megőrizni és az illetékes hatóság kérésére bemutatni.

44. cikk

A projektengedély módosítása, megújítása és bevonása

(1)   Az illetékes hatóság a felhasználói létesítmény
  vagy a projektért felelős személy
  kérésére módosíthatja vagy megújíthatja a projektengedélyt.

(2)   A projektengedély módosítása vagy megújítása újabb etikai értékelés eredményének függvénye.

(3)
     
  Az enyhe és mérsékelt eljárásokat az eljárás súlyosságát nem növelő módon az állandó etikai felülvizsgálati testület módosíthatja, ám e változásokat az illetékes hatóság részére egy héten belül be kell jelenteni.

(4)   Az illetékes hatóság bevonhatja a projektengedélyt, amennyiben a projektet nem az engedélyben meghatározott feltételeknek megfelelően hajtják végre
  , és ez az állatjóléti normák romlását eredményezheti
  .

(5)   A projektengedély bevonása nem járhat hátrányos következményekkel a projektben felhasznált vagy felhasználandó állatok jóllétére nézve.

(6)   A tagállamok kidolgozzák és közzéteszik a projektengedélyek módosításának és megújításának részletes feltételeit.

45. cikk

Az engedélyezésről szóló határozat

║ A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az engedélyezésről szóló határozat a kérelem benyújtásától számított legkésőbb 30 napon belül megszülessen, és arról a felhasználói létesítmény tudomást szerezzen. Ha a tagállam ezen időszakon belül nem hozza meg döntését, az engedély megadottnak tekintendő, amennyiben a projektben alkalmazott összes eljárás „legfeljebb enyhe” besorolású és főemlős állatok felhasználását nem igényli. Ez a vélelem semmilyen egyéb esetben nem áll fenn.

▐

V.   FEJEZET

AZ ELJÁRÁSOK SZÜKSÉGTELEN MEGISMÉTLÉSÉNEK ELKERÜLÉSE ÉS AZ ALTERNATÍV MEGOLDÁSOK

46. cikk

Az eljárások szükségtelen megismétlése

(1)   A tagállamok kölcsönösen elfogadják a közösségi jog által elismert vagy
  annak hatálya alatt lefolytatott
  eljárásokból származó tagállami adatokat ▐.

║

(2)
     
  A bizalmas adatok védelmére figyelemmel a tagállamok megosztják egymással az eljárások eredményeként kapott adatokat, ideértve az Európai Unióban ezen irányelv hatálybalépése előtt lefolytatott eljárásokból származó adatokat is. Amennyiben valamely személy egy másik személy birtokában lévő adatokra kíván támaszkodni, adott esetben hozzá kell járulnia ezen adatok tényleges költségeihez.

(3)
     
  A projektengedélyeztetés előtt az eljárást lefolytatni szándékozó személy köteles minden olyan ésszerű lépést megtenni, amelynek révén megbizonyosodhat arról, hogy léteznek-e már a javasolt projekt tárgyával kapcsolatos adatok, és amennyiben igen, azokhoz hozzáférjen (ideértve az azok költségeihez való hozzájárulást is), és a tagállamok az engedély megadása előtt hasonlóképpen ellenőrzik ezen adatok meglétét.

(4)
     
  A tagállamok nem engedélyezik az eljárást, ahol a szóban forgó személy nem tett ésszerű lépéseket a (3) bekezdésnek való megfelelés érdekében.

(5)
     
  Amennyiben a vonatkozó adatok ésszerű módon elérhetőek, a tagállamok csak a lakosság védelme szempontjából szükséges projekteket engedélyezhetik.

47. cikk

Alternatív megoldások

A Bizottság és a tagállamok
  pénzügyileg és más módon is
  hozzájárulnak az olyan alternatív megoldások kifejlesztéséhez és
  adott esetben tudományos
  validálásához,
  amelyeket
  az állatok felhasználásával végzett eljárásokból
  nyert információkkal összehasonlítható szintű információk nyerésére terveztek
  , de kevesebb állat felhasználását, illetve egyetlen állat felhasználását sem igénylik vagy kevésbé fájdalmas eljárásokat alkalmaznak, továbbá megtesznek minden szükségesnek ítélt lépést az alternatív megoldások kifejlesztésére irányuló kutatás ösztönzésére.
  A 3R (helyettesítés, csökkentés, tökéletesítés) kezdeményezés támogatására célszerű nagyméretű állati biobankokat létrehozni a klinikai eljárások során megmaradt szövetek felhasználásával.

48. cikk

Alternatív Módszerek Validálásával Foglalkozó Európai Központ

Az Alternatív Módszerek Validálásával Foglalkozó Európai Központ hatáskörét úgy kell kiterjeszteni, hogy magában foglalja az állatkísérleteket felváltó alternatív módszerek kifejlesztésének és használatának koordinálását és előmozdítását is, ideértve az alapvető biogyógyászati kutatást, az állat-egészségügyi kutatást és a törvényileg előírt vizsgálatokat az alábbi feladatok elvégzése révén:

| a) | a 49. cikkben leírt, az alternatív módszereket kutató nemzeti központok által, az állateljárások alternatívái kidolgozásának megkönnyítése érdekében végzett kutatás koordinálása; |
| --- | --- |

a)

a 49. cikkben leírt, az alternatív módszereket kutató nemzeti központok által, az állateljárások alternatívái kidolgozásának megkönnyítése érdekében végzett kutatás koordinálása;

| b) | kísérletek folytatása az állatkísérletek alternatíváinak kifejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

b)

kísérletek folytatása az állatkísérletek alternatíváinak kifejlesztése érdekében;

| c) | kísérletek megrendelése olyan területeken, amelyek valószínűsíthetően hozzájárulnak az állatkísérletek kiváltásához, csökkentéséhez vagy tökéletesítéséhez; |
| --- | --- |

c)

kísérletek megrendelése olyan területeken, amelyek valószínűsíthetően hozzájárulnak az állatkísérletek kiváltásához, csökkentéséhez vagy tökéletesítéséhez;

| d) | az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően az állatkísérletek kiváltását, csökkentését és tökéletesítését eredményező stratégiák kidolgozása és végrehajtása; |
| --- | --- |

d)

az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően az állatkísérletek kiváltását, csökkentését és tökéletesítését eredményező stratégiák kidolgozása és végrehajtása;

| e) | az állatkísérletek alternatíváiról szóló információk közzététele a nyilvánosság, az érdekelt felek és a tagállamok hatóságai felé történő rendszeres beszámoló révén; |
| --- | --- |

e)

az állatkísérletek alternatíváiról szóló információk közzététele a nyilvánosság, az érdekelt felek és a tagállamok hatóságai felé történő rendszeres beszámoló révén;

| f) | az információcserét megkönnyítő adatbázisok fenntartása, amelyek többek között a rendelkezésre álló alternatív módszerekről tartalmaznak információkat, valamint a kutatók által önként szolgáltatott, más módon nem publikált, de a sikertelen állatkísérletek felesleges megismétlését elkerülhetővé tevő információkat tartalmaznak; |
| --- | --- |

f)

az információcserét megkönnyítő adatbázisok fenntartása, amelyek többek között a rendelkezésre álló alternatív módszerekről tartalmaznak információkat, valamint a kutatók által önként szolgáltatott, más módon nem publikált, de a sikertelen állatkísérletek felesleges megismétlését elkerülhetővé tevő információkat tartalmaznak;

| g) | az alternatív módszereket kutató nemzeti központok által készített, az előzetes validálásra és a validálásra vonatkozó tanulmányok összehangolása ezen irányelv 49. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

g)

az alternatív módszereket kutató nemzeti központok által készített, az előzetes validálásra és a validálásra vonatkozó tanulmányok összehangolása ezen irányelv 49. cikkével összhangban;

| h) | szükség esetén validációs és prevalidációs értékelések végzése; |
| --- | --- |

h)

szükség esetén validációs és prevalidációs értékelések végzése;

| i) | az illetékes szabályozási testületekkel és az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően a törvény által előírt kísérletekhez használt állatok kiváltása, csökkentése és a módszerek finomítása érdekében stratégiák kidolgozása és végrehajtása; |
| --- | --- |

i)

az illetékes szabályozási testületekkel és az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően a törvény által előírt kísérletekhez használt állatok kiváltása, csökkentése és a módszerek finomítása érdekében stratégiák kidolgozása és végrehajtása;

| j) | a törvény által előírt kísérletekhez használt állatok kiváltása tudományos alátámasztásának és törvényes elfogadásának előmozdítása; |
| --- | --- |

j)

a törvény által előírt kísérletekhez használt állatok kiváltása tudományos alátámasztásának és törvényes elfogadásának előmozdítása;

| k) | az illetékes szabályozási hatóságok értesítése a validációs és prevalidációs értékelések megkezdéséről, valamint az alternatív módszerek tudományos alátámasztásáról és törvényes elfogadásáról, továbbá ezen információk közzététele a nyilvánosság és az érdekelt felek számára az erre a célra kijelölt weboldalakon. |
| --- | --- |

k)

az illetékes szabályozási hatóságok értesítése a validációs és prevalidációs értékelések megkezdéséről, valamint az alternatív módszerek tudományos alátámasztásáról és törvényes elfogadásáról, továbbá ezen információk közzététele a nyilvánosság és az érdekelt felek számára az erre a célra kijelölt weboldalakon.

49. cikk

Az alternatív módszereket vizsgáló nemzeti referencialaboratóriumok

(1)   Az egyes tagállamok ...
   (15)
  -ig
  kineveznek egy központot
  az állatok felhasználását igénylő
  , törvény által előírt kísérletek
  helyettesítését, csökkentését vagy tökéletesítését eredményező alternatív módszerek
  fejlesztése,
  validálása
  és ösztönzése
  érdekében
  , továbbá lehetőséget kell biztosítaniuk az állatok felhasználását igénylő, más célú – például alapvető és alkalmazott biológiai-orvostudományi és állatorvosi kutatási – eljárások alternatívái kidolgozására és népszerűsítésére
  .

(2)   A tagállamok csak olyan referencialaboratóriumokat jelölhetnek ki, amelyeket a 2004/10/EK irányelv alapján akkreditáltak.

(3)   A nemzeti referencialaboratórium megfelel az alábbi feltételeknek:

| a) | megfelelően képzett személyeket foglalkoztat, akik saját szakterületükön belül rendelkeznek az alternatív módszerekkel, illetve a validálási eljárással és -technikákkal kapcsolatos ismeretekkel; |
| --- | --- |

a)

megfelelően képzett személyeket foglalkoztat, akik saját szakterületükön belül rendelkeznek az alternatív módszerekkel, illetve a validálási eljárással és -technikákkal kapcsolatos ismeretekkel;

| b) | rendelkezik a rábízott feladatok elvégzéséhez szükséges eszközökkel és termékekkel; |
| --- | --- |

b)

rendelkezik a rábízott feladatok elvégzéséhez szükséges eszközökkel és termékekkel;

| c) | megfelelő adminisztrációs infrastruktúrával rendelkezik; |
| --- | --- |

c)

megfelelő adminisztrációs infrastruktúrával rendelkezik;

| d) | biztosítani tudja, hogy alkalmazottai tiszteletben tartsák az adatvédelmi szabályokat. |
| --- | --- |

d)

biztosítani tudja, hogy alkalmazottai tiszteletben tartsák az adatvédelmi szabályokat.

(4)   A nemzeti referencialaboratórium az alábbi feladatköröket látja el:

| a) | saját illetékességi területén belül együttműködik a Bizottsággal
  és az állatkísérletek kiváltására irányuló stratégiák továbbfejlesztése céljából tevékenykedik
  ; |
| --- | --- |

a)

saját illetékességi területén belül együttműködik a Bizottsággal
  és az állatkísérletek kiváltására irányuló stratégiák továbbfejlesztése céljából tevékenykedik
  ;

| b) | a Bizottság irányítása alatt
  , adott esetben
  részt vesz az alternatív módszerek előzetes validálásában, illetve validálásában; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság irányítása alatt
  , adott esetben
  részt vesz az alternatív módszerek előzetes validálásában, illetve validálásában;

| c) | az alternatív módszerek rendelkezésre állásával és alkalmazásával kapcsolatban közvetíti a Bizottságtól kapott információkat a tagállam illetékes hatóságai felé; |
| --- | --- |

c)

az alternatív módszerek rendelkezésre állásával és alkalmazásával kapcsolatban közvetíti a Bizottságtól kapott információkat a tagállam illetékes hatóságai felé;

| d) | tudományos és technikai jellegű segítséget nyújt a tagállamok illetékes hatóságai
  és a felhasználói létesítmények
  számára az alternatív módszerek elfogadásához és bevezetéséhez; |
| --- | --- |

d)

tudományos és technikai jellegű segítséget nyújt a tagállamok illetékes hatóságai
  és a felhasználói létesítmények
  számára az alternatív módszerek elfogadásához és bevezetéséhez;

| e) | képzést biztosít a 22. cikk (1) bekezdésében említett személyek
  és szükség szerint a felhasználói létesítmények
  számára az alternatív módszerek alkalmazása terén; |
| --- | --- |

e)

képzést biztosít a 22. cikk (1) bekezdésében említett személyek
  és szükség szerint a felhasználói létesítmények
  számára az alternatív módszerek alkalmazása terén;

| f) | tájékoztatást nyújt az alternatív módszerek fejleményeiről és tájékoztatja a nyilvánosságot a pozitív és negatív eredményekről. |
| --- | --- |

f)

tájékoztatást nyújt az alternatív módszerek fejleményeiről és tájékoztatja a nyilvánosságot a pozitív és negatív eredményekről.

(5)
     
  A nemzeti központoknak együtt kell működniük valamennyi érintett érdekelt féllel azon cél előmozdítása érdekében, hogy felváltsák az állatokkal kapcsolatos valamennyi eljárást.

(6)   A nemzeti referencialaboratóriumok kötelesek jelenteni, ha a rájuk bízott bármelyik feladattal kapcsolatban az összeférhetetlenség gyanúja merülne fel.

(7)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a területükön kijelölt referencialaboratórium nevéről és címéről. A Bizottság közzéteszi a nemzeti referencialaboratóriumok jegyzékét.

(8)   A Bizottság a nemzeti referencialaboratóriumokkal történt egyeztetést követően meghatározza a validálási vizsgálatok prioritásait és a vizsgálatok végrehajtásához felosztja a feladatokat a laboratóriumok között.

50. cikk

Nemzeti állatjólléti és etikai bizottság

(1)   Minden tagállam nemzeti állatjólléti és etikai bizottságot állít fel, amely a kísérleti állatok beszerzésével, tenyésztésével, elhelyezésével, gondozásával és felhasználásával kapcsolatos kérdésekben, valamint az irányadó gyakorlat megosztása érdekében szaktanáccsal látja el az illetékes hatóságokat és az etikai felülvizsgálatért felelős állandó testületeket.

(2)   Az egyes nemzeti állatjólléti és etikai bizottságok tájékoztatják egymást az etikai felülvizsgálatért felelős állandó testületek működéséről és megosztják egymással a Közösségen belüli irányadó gyakorlatot.

VI.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

51. cikk

A mellékletek módosítása a technika és a tudomány haladásával

A Bizottság a technikai és a tudományos haladásnak megfelelően módosíthatja a II–IX. mellékletet.

Ezek az intézkedések ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, ezért az 54. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással összhangban kell őket elfogadni.

52. cikk

Jelentéstétel

(1)   A tagállamok ...
   (16)
  -ig és azt követően ötévente tájékoztatják a Bizottságot ezen irányelv, és különösen a 11. cikke (1) bekezdésének, a 27., 29., 35., 39., 40., 42. és 46. cikkének végrehajtásáról.

(2)   A tagállamok éves rendszerességgel összegyűjtik és közzéteszik az állatok kísérleti felhasználására vonatkozó statisztikai adatokat, köztük az alkalmazott eljárások tényleges súlyosságára, valamint a felhasznált főemlős állatok eredetére és fajaira vonatkozó információkat is.

A tagállamok ...
   (17)
  -ig és azt követően
  legalább kétévenként közzéteszik és
  benyújtják statisztikai jelentéseiket a Bizottságnak.

(3)   A Bizottság ...
   (18)
  -ig az 54. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási eljárásnak megfelelően meghatározza a 2. cikkben említett adatok benyújtásának egységes formátumát.

53. cikk

Védzáradék

(1)   Ha egy tagállam okkal feltételezi, hogy az emberek számára súlyos vagy életveszélyes klinikai állapotot előidéző váratlan járvány elleni küzdelemben vagy egy érintett faj fennmaradása érdekében arra elengedhetetlenül szükség van, engedélyezheti emberszabású majmok felhasználását az 5. cikk (2) bekezdésének a) pontja, illetve (3) vagy (6) bekezdésében említett célból, amennyiben az eljárás a emberszabású majmokon kívül más állatfajok felhasználásával vagy alternatív módszerekkel nem vezetne eredményre. Az 5. cikk (2) bekezdésének a) pontjából azonban az állat- és növényegészségügyi szempontok nem érvényesíthetők.

(2)   Az adott tagállam köteles haladéktalanul tájékoztatni a Bizottságot és a többi tagállamot döntésének indokairól, az (1) bekezdésben említetteknek megfelelően bizonyítékokkal alátámasztva a helyzetet, amely alapján az átmeneti intézkedés született.

(3)   A Bizottság a tagállami tájékoztatás napjától számított 60 napon belül határozatot hoz az 54. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási eljárásnak megfelelően. Ez a határozat:

| a) | vagy engedélyezi az átmeneti intézkedést a határozatban meghatározott időszakra, |
| --- | --- |

a)

vagy engedélyezi az átmeneti intézkedést a határozatban meghatározott időszakra,

| b) | vagy kötelezi a tagállamot az átmeneti intézkedés visszavonására. |
| --- | --- |

b)

vagy kötelezi a tagállamot az átmeneti intézkedés visszavonására.

54. cikk

Szakbizottság

(1)   A Bizottság munkáját szakbizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

(3)   Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott időszak három hónap.

(4)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

55. cikk

A Bizottság jelentése

(1)   A tagállamok által az 52. cikk (1) bekezdése értelmében közölt adatok alapján a Bizottság ...
   (19)
  -ig és azt követően ötévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az irányelv végrehajtásáról.

(2)   A tagállamok által az 52. cikk (2) bekezdése értelmében közölt statisztikai adatok alapján a Bizottság ...
   (19)
  -ig és azt követően háromévente összefoglaló jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

56. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság ...
   (20)
  -ig felülvizsgálja ezt az irányelvet, figyelembe véve az állatok, különösen a főemlős állatok felhasználását felváltó alternatív tudományos módszerek kifejlesztése terén elért előrelépést, és ennek megfelelően módosításokat terjeszt elő, ahol arra mód nyílik.

57. cikk

Tematikus felülvizsgálat

A Bizottság – a tagállamokkal és valamennyi érintett érdekelt féllel konzultálva – ...

   (21)

  kezdődően kétévente tematikus felülvizsgálatot végez az állatok tudományos céllal történő felhasználása tárgyában. A felülvizsgálat kiterjed a technikai, tudományos és állatjóléti ismeretek fejlődésének hatásvizsgálatára, és célokat határoz meg a jóváhagyott alternatív módszerek gyakorlatba történő átültetésére.

Az időszakos felülvizsgálatok során a Bizottság elsőbbséget biztosít a megengedett legnagyobb fokú fájdalmat, szenvedést, stresszt vagy maradandó egészségkárosodást okozó, valamint az olyan eljárások csökkentésének és megszüntetésének, amelyek célja nem súlyos vagy életveszélyes emberi klinikai állapotok enyhítése, miközben célja az összes eljárás megszüntetése. A Bizottság az időszakos felülvizsgálatok során figyelembe veszi az állatoknak az eljárásokban való felhasználásáról kialakuló közvéleményt.

58. cikk

Illetékes hatóságok

(1)   Mindegyik tagállam kijelöli az ezen irányelv alkalmazásának biztosításáért felelős illetékes hatóságot vagy hatóságokat.

A tagállamok közhatóságok helyett testületeket is kijelölhetnek erre a feladatra. Az így kijelölt testületek ezen irányelv alkalmazásában illetékes hatóságnak tekintendők.

(2)   A tagállamok legkésőbb ...
   (22)
  -ig tájékoztatják a Bizottságot az illetékes hatóságok nevéről és címéről. A tagállamok az illetékes hatóságok nevének vagy címének esetleges változásairól szintén tájékoztatják a Bizottságot.

A Bizottság közzéteszi az illetékes hatóságok jegyzékét.

59. cikk

Szankciók

A tagállamok meghatározzák az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést e szabályok végrehajtásának biztosítása érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok legkésőbb ...
   (23)
  -ig értesítik a Bizottságot ezekről a rendelkezésekről, és haladéktalanul bejelentenek minden későbbi, ezeket érintő esetleges módosítást.

60. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok legkésőbb ...
   (24)
  -ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Ezeket a rendelkezéseket ...
   (25)
  -tól/-től alkalmazzák.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

61. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 86/609/EGK irányelv ...
   (26)
  -án/-én hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat ezen irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni.

62. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   A tagállamok nem alkalmazzák a 37-45. cikkkel összhangban elfogadott törvényeket, rendeleteket és közigazgatási rendelkezéseket azon projektekre vonatkozóan, amelyeket ...
   (26) előtt indítottak, és amelyek időtartama nem haladja meg a három évet ... (26) után.

(2)   Azoknak a projekteknek, amelyeket ... (26) előtt indítottak, és amelyek időtartama meghaladja a ... (26)-t, ... (26) után három évvel engedélyt kell szerezniük.

63. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

64. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ║,

az Európai Parlament részérőla

az elnök

Tanács részéről

az elnök

---

(1)  2009. május 13-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2009. május 5-i álláspontja.

2

(3)  HL L 222., 1999.8.24., 29. o.

3

(4)  HL L 358., 1986.12.18., 1. o.

4

(5)  HL L 197., 2007.7.30., 1. o.

5

(6)  
  HL L 50., 2004.2.20., 44. o.

6

HL L 50., 2004.2.20., 44. o.

(7)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. ║

7

(8)  
  HL L 262., 1976.9.27., 169. o.

8

HL L 262., 1976.9.27., 169. o.

(9)  HL L 61., 1997.3.3., 1. o.

9

1997

(10)  
  Két évvel ezen irányelv hatályba lépése után.

10

Két évvel ezen irányelv hatályba lépése után.

(11)  
  Öt évvel ezen irányelv hatályba lépése után.

11

Öt évvel ezen irányelv hatályba lépése után.

(12)  
  HL L ...

12

HL L ...

(13)  
  Ezen irányelv hatályba lépésétől számított 12 hónap múlva.

13

Ezen irányelv hatályba lépésétől számított 12 hónap múlva.

(14)  Ezen irányelv hatályba lépésétől számított 18 hónap múlva.

14

Ezen irányelv hatályba lépésétől számított 18 hónap múlva.

(15)  Ezen irányelv hatályba lépése után egy évvel.

15

Ezen irányelv hatályba lépése után egy évvel.

(16)  Az átültetés időpontjától számított hat éven belül.

16

Az átültetés időpontjától számított hat éven belül.

(17)  Az átültetés időpontjától számított három évvel.

17

Az átültetés időpontjától számított három évvel.

(18)  Ezen irányelv hatályba lépésétől számított 18 hónapon belül.

18

Ezen irányelv hatályba lépésétől számított 18 hónapon belül.

(19)  Az átültetés időpontja után hét évvel.

19

Az átültetés időpontja után hét évvel.

(20)  Ezen irányelv hatályba lépése után öt évvel.

20

Ezen irányelv hatályba lépése után öt évvel

(21)  
  Ezen irányelv hatályba lépése után két évvel.

21

Ezen irányelv hatályba lépése után két évvel.

(22)  Ezen irányelv hatályba lépése után három hónappal.

22

Ezen irányelv hatályba lépése után három hónappal.

(23)  A 60. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében megjelölt időpont.

23

A 60. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében megjelölt időpont.

(24)  Ezen irányelv hatályba lépésétől számított 18 hónappal.

24

Ezen irányelv hatályba lépésétől számított 18 hónappal.

(25)  A 60. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében megjelölt átültetési időpontot követő év január 1.

25

A 60. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében megjelölt átültetési időpontot követő év január 1.

(26)  A 60. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett időpont.

26

A 60. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett időpont.

2009. május 5., keddI. MELLÉKLET

Gerinctelen állatoknak a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett
  rendjei

▐

| — | Lábasfejűek (cephalopoda) |
| --- | --- |

—

Lábasfejűek (cephalopoda)

| — | Tízlábú rákfélék
  az Astacidea és a Brachyura családból |
| --- | --- |

—

Tízlábú rákfélék
  az Astacidea és a Brachyura családból

2009. május 5., keddII. MELLÉKLET

A 11. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett állatok jegyzéke

| 1. | Béka (Xenopus (laevis, tropicalis), Rana (temporaria, pipiens)) |
| --- | --- |

1.

Béka (Xenopus (laevis, tropicalis), Rana (temporaria, pipiens))

| 2. | Egér (Mus musculus) |
| --- | --- |

2.

Egér (Mus musculus)

| 3. | Patkány (Rattus norvegicus) |
| --- | --- |

3.

Patkány (Rattus norvegicus)

| 4. | Tengerimalac (Cavia porcellus) |
| --- | --- |

4.

Tengerimalac (Cavia porcellus)

| 5. | Szíriai aranyhörcsög (Mesocricetus auratus) |
| --- | --- |

5.

Szíriai aranyhörcsög (Mesocricetus auratus)

| 6. | Kínai törpehörcsög (Cricetulus griseus) |
| --- | --- |

6.

Kínai törpehörcsög (Cricetulus griseus)

| 7. | Mongol futóegér (Meriones unguiculatus)
  ▐ |
| --- | --- |

7.

Mongol futóegér (Meriones unguiculatus)

▐

| 8. | Kutya (Canis familiaris) |
| --- | --- |

8.

Kutya (Canis familiaris)

| 9. | Macska (Felis catus) |
| --- | --- |

9.

Macska (Felis catus)

| 10. | A főemlős állatok összes faja |
| --- | --- |

10.

A főemlős állatok összes faja

| 11. | Zebrahal (Danio danio) |
| --- | --- |

11.

Zebrahal (Danio danio)

2009. május 5., keddIII. MELLÉKLET

A 11. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében említett főemlős állatok és dátumok jegyzéke

| Faj | Dátum |
| --- | --- |
| Közönséges vagy fehér selyemmajom (Callithrix jacchus) | [az átültetésre vonatkozó cikk első bekezdésének második albekezdésében említett kérelmezési dátum] |
| Közönséges makákó (Macaca fascicularis) | [
  10 évvel
  az irányelv átültetése után] |
| Rhesusmajom (Macaca mulatta) | [
  10 évvel
  az irányelv átültetése után] |
| A főemlős állatok egyéb fajai | [10 évvel az irányelv átültetése után] |

Faj

Dátum

Közönséges vagy fehér selyemmajom (Callithrix jacchus)

[az átültetésre vonatkozó cikk első bekezdésének második albekezdésében említett kérelmezési dátum]

Közönséges makákó (Macaca fascicularis)

[
  10 évvel
  az irányelv átültetése után]

Rhesusmajom (Macaca mulatta)

[
  10 évvel
  az irányelv átültetése után]

A főemlős állatok egyéb fajai

[10 évvel az irányelv átültetése után]

2009. május 5., keddIV. MELLÉKLET

A 34. cikkben említett gondozási és elhelyezési normák

A. RÉSZ:   ÁLTALÁNOS SZAKASZ

A gondozási és elhelyezési feltételeket a tudományos célkitűzéshez kell igazítani.

1.   ALÉTESÍTMÉNYEK FIZIKAI JELLEMZŐI

Az elhelyezési feltételeket a tudományos célkitűzéshez kell igazítani.

1.1.   Funkcionalitás és általános kialakítás

| a) | A létesítmények kialakításakor figyelembe kell venni az ott elhelyezni kívánt állatfajok élettani és etológiai szükségleteit. Úgy kell azokat tervezni és működtetni, hogy illetéktelen személyek ne juthassanak be, illetve az állatok ne szökhessenek be vagy ki. |
| --- | --- |

a)

A létesítmények kialakításakor figyelembe kell venni az ott elhelyezni kívánt állatfajok élettani és etológiai szükségleteit. Úgy kell azokat tervezni és működtetni, hogy illetéktelen személyek ne juthassanak be, illetve az állatok ne szökhessenek be vagy ki.

| b) | A létesítményekben karbantartási programot kell életbe léptetni az épületek és berendezések állagmegóvása, illetve az esetleges hibák elhárítása érdekében. |
| --- | --- |

b)

A létesítményekben karbantartási programot kell életbe léptetni az épületek és berendezések állagmegóvása, illetve az esetleges hibák elhárítása érdekében.

1.2.   Állattartó helyiségek

| a) | A létesítményekben gondoskodni kell a helyiségek rendszeres és hatékony takarításáról, valamint a megfelelő higiéniai körülményekről. |
| --- | --- |

a)

A létesítményekben gondoskodni kell a helyiségek rendszeres és hatékony takarításáról, valamint a megfelelő higiéniai körülményekről.

| b) | Azokban a helyiségekben, ahol az állatok szabadon mozoghatnak, a falakat és a padlót olyan anyaggal kell bevonni, amely különösen ellenáll az állatok és a tisztítási eljárások okozta erős igénybevételnek. Az anyag nem lehet káros az állatok egészségére, illetve nem nyújthat módot arra, hogy az állatok kárt tegyenek magukban. A berendezéseket és szerelvényeket kiegészítő védelemmel kell ellátni, hogy az állatok ne tehessenek kárt bennük vagy magukban. |
| --- | --- |

b)

Azokban a helyiségekben, ahol az állatok szabadon mozoghatnak, a falakat és a padlót olyan anyaggal kell bevonni, amely különösen ellenáll az állatok és a tisztítási eljárások okozta erős igénybevételnek. Az anyag nem lehet káros az állatok egészségére, illetve nem nyújthat módot arra, hogy az állatok kárt tegyenek magukban. A berendezéseket és szerelvényeket kiegészítő védelemmel kell ellátni, hogy az állatok ne tehessenek kárt bennük vagy magukban.

| c) | Egymás természetes ellenségei – például a ragadozó és zsákmányállatok, illetőleg az eltérő környezeti igényű állatok – nem tarthatók közös helyiségben, illetve ragadozó és zsákmányállat esetében látó-, szagló- vagy hallótávolságon belül. |
| --- | --- |

c)

Egymás természetes ellenségei – például a ragadozó és zsákmányállatok, illetőleg az eltérő környezeti igényű állatok – nem tarthatók közös helyiségben, illetve ragadozó és zsákmányállat esetében látó-, szagló- vagy hallótávolságon belül.

1.3.   Általános és különleges rendeltetésű helyiségek

| a) | Valamennyi létesítményt fel kell szerelni alapvető laboreszközökkel egyszerű diagnosztikai vagy post mortem vizsgálatok elvégzése és/vagy olyan minták levételének céljára, amelyeket azután másutt alaposabb laboratóriumi vizsgálatnak vethetnek alá. |
| --- | --- |

a)

Valamennyi létesítményt fel kell szerelni alapvető laboreszközökkel egyszerű diagnosztikai vagy post mortem vizsgálatok elvégzése és/vagy olyan minták levételének céljára, amelyeket azután másutt alaposabb laboratóriumi vizsgálatnak vethetnek alá.

| b) | A létesítményekben biztosítani kell az újonnan érkező állatok elkülönítését egészségi állapotuk felméréséig és a már beszoktatott kísérleti állatokra jelentett lehetséges egészségügyi kockázatok értékeléséig, illetve minimalizálásáig. |
| --- | --- |

b)

A létesítményekben biztosítani kell az újonnan érkező állatok elkülönítését egészségi állapotuk felméréséig és a már beszoktatott kísérleti állatokra jelentett lehetséges egészségügyi kockázatok értékeléséig, illetve minimalizálásáig.

| c) | Külön elhelyezést kell biztosítani a beteg, illetve sérült állatoknak. |
| --- | --- |

c)

Külön elhelyezést kell biztosítani a beteg, illetve sérült állatoknak.

1.4.   Kiszolgálóhelyiségek

| a) | A raktárhelyiségeket úgy kell kialakítani, használni és karbantartani, hogy az élelem és az alom minősége ne károsodjon. A helyiségeknek kártevőktől és rovaroktól mentesnek kell lenniük. A gyaníthatóan fertőzött vagy az állatokra és a gondozókra veszélyes anyagokat külön kell tárolni. |
| --- | --- |

a)

A raktárhelyiségeket úgy kell kialakítani, használni és karbantartani, hogy az élelem és az alom minősége ne károsodjon. A helyiségeknek kártevőktől és rovaroktól mentesnek kell lenniük. A gyaníthatóan fertőzött vagy az állatokra és a gondozókra veszélyes anyagokat külön kell tárolni.

| b) | A tisztító- és mosóhelyiség mérete legyen kellően nagy ahhoz, hogy elférjenek benne a használt berendezések fertőtlenítésére és tisztítására szolgáló eszközök. A tisztítás folyamatát úgy kell megszervezni, hogy a tiszta és a szennyezett eszközök útja teljesen elkülönüljön, azaz a megtisztított eszközöket ne lehessen beszennyezni. |
| --- | --- |

b)

A tisztító- és mosóhelyiség mérete legyen kellően nagy ahhoz, hogy elférjenek benne a használt berendezések fertőtlenítésére és tisztítására szolgáló eszközök. A tisztítás folyamatát úgy kell megszervezni, hogy a tiszta és a szennyezett eszközök útja teljesen elkülönüljön, azaz a megtisztított eszközöket ne lehessen beszennyezni.

| c) | A létesítményekben gondoskodni kell az állati tetemek és hulladékok higiénikus tárolásáról és ártalmatlanításáról. A létesítményekben külön intézkedéseket kell életbe léptetni a toxikus, radioaktív, illetve fertőző hulladékok kezelésére, tárolására és ártalmatlanítására. |
| --- | --- |

c)

A létesítményekben gondoskodni kell az állati tetemek és hulladékok higiénikus tárolásáról és ártalmatlanításáról. A létesítményekben külön intézkedéseket kell életbe léptetni a toxikus, radioaktív, illetve fertőző hulladékok kezelésére, tárolására és ártalmatlanítására.

2.   A KÖRNYEZETI VISZONYOK ÉS SZABÁLYOZÁSUK

2.1.   Szellőzés

| a) | Az állattartó helyiségekben és az állatok tartási helyein gondoskodni kell az elhelyezett fajok igényeinek megfelelő szellőztetésről. |
| --- | --- |

a)

Az állattartó helyiségekben és az állatok tartási helyein gondoskodni kell az elhelyezett fajok igényeinek megfelelő szellőztetésről.

| b) | A helyiségek levegőjét rendszeresen és gyakorta frissíteni kell. |
| --- | --- |

b)

A helyiségek levegőjét rendszeresen és gyakorta frissíteni kell.

| c) | A szellőztetőrendszert úgy kell kialakítani, hogy ne keltsen az egészségre ártalmas huzatot vagy zajt. |
| --- | --- |

c)

A szellőztetőrendszert úgy kell kialakítani, hogy ne keltsen az egészségre ártalmas huzatot vagy zajt.

| d) | Az állattartó helyiségekben tilos dohányozni. |
| --- | --- |

d)

Az állattartó helyiségekben tilos dohányozni.

2.2.   Hőmérséklet

| a) | Az állattartó helyiségek hőmérsékletét az ott elhelyezett állatfajok igényeinek megfelelően kell beállítani. A hőmérsékletet naponta mérni és naplózni kell. |
| --- | --- |

a)

Az állattartó helyiségek hőmérsékletét az ott elhelyezett állatfajok igényeinek megfelelően kell beállítani. A hőmérsékletet naponta mérni és naplózni kell.

| b) | Az állatokat kültéren nem szabad olyan időjárási viszonyoknak kitenni, amelyek számukra stresszhatással járnak. |
| --- | --- |

b)

Az állatokat kültéren nem szabad olyan időjárási viszonyoknak kitenni, amelyek számukra stresszhatással járnak.

2.3.   Páratartalom

Az állattartó helyiségek páratartalmát az ott elhelyezett állatfajok igényeinek megfelelően kell beállítani.

2.4.   Világítás

| a) | Ahol a természetes fényviszonyok nem teszik lehetővé a nappalok és éjszakák váltakozásának észlelését, mesterséges világítással kell gondoskodni egyrészt az állatok biológiai szükségleteinek kielégítéséről, másrészt a megfelelő munkakörülményekről. |
| --- | --- |

a)

Ahol a természetes fényviszonyok nem teszik lehetővé a nappalok és éjszakák váltakozásának észlelését, mesterséges világítással kell gondoskodni egyrészt az állatok biológiai szükségleteinek kielégítéséről, másrészt a megfelelő munkakörülményekről.

| b) | A világítást az állattenyésztési műveleteknek és az állatok felügyeletének megfelelően kell megválasztani. |
| --- | --- |

b)

A világítást az állattenyésztési műveleteknek és az állatok felügyeletének megfelelően kell megválasztani.

| c) | Az állatfajok szükségleteinek megfelelő fényerősségről és szabályos fotoperiodicitásról kell gondoskodni. |
| --- | --- |

c)

Az állatfajok szükségleteinek megfelelő fényerősségről és szabályos fotoperiodicitásról kell gondoskodni.

| d) | Albínó állatok esetében a fényviszonyok megválasztásakor figyelembe kell venni az állatok fényérzékenységét. |
| --- | --- |

d)

Albínó állatok esetében a fényviszonyok megválasztásakor figyelembe kell venni az állatok fényérzékenységét.

2.5.   Zajhatás

| a) | A zajszintet – az ultrahangtartományban is – a lehető legalacsonyabbra kell mérsékelni az állatok hallástartományán belül, különösen pihenőidejük alatt. |
| --- | --- |

a)

A zajszintet – az ultrahangtartományban is – a lehető legalacsonyabbra kell mérsékelni az állatok hallástartományán belül, különösen pihenőidejük alatt.

| b) | A riasztóberendezések hangjának kívül kell esnie az állatok hallástartományán, amennyiben az még az ember által hallható tartományon belül marad. |
| --- | --- |

b)

A riasztóberendezések hangjának kívül kell esnie az állatok hallástartományán, amennyiben az még az ember által hallható tartományon belül marad.

| c) | Az állattartó helyiségeket el kell látni megfelelő hangszigeteléssel és hangelnyelő megoldásokkal. |
| --- | --- |

c)

Az állattartó helyiségeket el kell látni megfelelő hangszigeteléssel és hangelnyelő megoldásokkal.

2.6.   Riasztórendszerek

| a) | A környezet szabályozása és védelme tekintetében elektromos vagy mechanikus berendezéseket használó állattartó létesítményeknek rendelkezniük kell az alapvető szolgáltatásokat fenntartani képes tartalékrendszerrel és vészhelyzeti világítással, valamint azt is biztosítaniuk kell, hogy maguknak a riasztóberendezéseknek a működése ne álljon le. |
| --- | --- |

a)

A környezet szabályozása és védelme tekintetében elektromos vagy mechanikus berendezéseket használó állattartó létesítményeknek rendelkezniük kell az alapvető szolgáltatásokat fenntartani képes tartalékrendszerrel és vészhelyzeti világítással, valamint azt is biztosítaniuk kell, hogy maguknak a riasztóberendezéseknek a működése ne álljon le.

| b) | A fűtő- és szellőztetőrendszereket felügyeleti és vészjelző eszközökkel kell ellátni. |
| --- | --- |

b)

A fűtő- és szellőztetőrendszereket felügyeleti és vészjelző eszközökkel kell ellátni.

| c) | A vészhelyzeti eljárásokra vonatkozó egyértelmű utasításokat jól látható helyen ki kell függeszteni. |
| --- | --- |

c)

A vészhelyzeti eljárásokra vonatkozó egyértelmű utasításokat jól látható helyen ki kell függeszteni.

3.   ÁLLATGONDOZÁS

Az állatgondozást a tudományos célkitűzéshez kell igazítani.

3.1.   Egészség

| a) | A létesítményeknek működő stratégiával kell rendelkezniük az állatok jóllétét és a tudományos követelmények teljesülését biztosító egészségmegőrzés érdekében. E stratégia részeként mikrobiológiai felügyeleti programot és a betegségek kezelésére vonatkozó tervet kell életbe léptetni, valamint meg kell határozni az újonnan érkező állatok befogadásakor érvényes egészségügyi paramétereket és eljárásokat. |
| --- | --- |

a)

A létesítményeknek működő stratégiával kell rendelkezniük az állatok jóllétét és a tudományos követelmények teljesülését biztosító egészségmegőrzés érdekében. E stratégia részeként mikrobiológiai felügyeleti programot és a betegségek kezelésére vonatkozó tervet kell életbe léptetni, valamint meg kell határozni az újonnan érkező állatok befogadásakor érvényes egészségügyi paramétereket és eljárásokat.

| b) | Az állatok egészségét legalább napi rendszerességgel ellenőriznie kell a helyszínen az állatok jóllétéért és gondozásáért felelős személynek. Az ellenőrzések folyamán nyomon kell követni az állatok egészségi állapotát, ki kell szűrni a megbetegedett vagy megsérült állatokat, illetve megtenni minden szükséges lépést azokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

b)

Az állatok egészségét legalább napi rendszerességgel ellenőriznie kell a helyszínen az állatok jóllétéért és gondozásáért felelős személynek. Az ellenőrzések folyamán nyomon kell követni az állatok egészségi állapotát, ki kell szűrni a megbetegedett vagy megsérült állatokat, illetve megtenni minden szükséges lépést azokkal kapcsolatban.

3.2.   Vadon élő állatok befogása

| a) | Amennyiben a tudományos eljárás vadon élő állatok befogását igényli, azt kizárólag hozzáértő személyek hajthatják végre, kíméletes módszerekkel. Arra kell törekedni, hogy a befogás a vadvilág többi részére és az élőhelyekre a lehető legkisebb hatást gyakorolja. |
| --- | --- |

a)

Amennyiben a tudományos eljárás vadon élő állatok befogását igényli, azt kizárólag hozzáértő személyek hajthatják végre, kíméletes módszerekkel. Arra kell törekedni, hogy a befogás a vadvilág többi részére és az élőhelyekre a lehető legkisebb hatást gyakorolja.

| b) | A befogáskor vagy azt követően megsérült vagy rossz egészségi állapotban lévő állatokat haladéktalanul meg kell vizsgálnia a létesítményben illetékes személynek, és – elsődlegesen az állat gyógyulását szem előtt tartva – meg kell tenni minden szükséges lépést az állat szenvedésének minimalizálása érdekében. |
| --- | --- |

b)

A befogáskor vagy azt követően megsérült vagy rossz egészségi állapotban lévő állatokat haladéktalanul meg kell vizsgálnia a létesítményben illetékes személynek, és – elsődlegesen az állat gyógyulását szem előtt tartva – meg kell tenni minden szükséges lépést az állat szenvedésének minimalizálása érdekében.

| c) | A befogás helyszínén az érintett állatfaj sajátosságainak megfelelően kialakított szállítókonténert és szállítóeszközt kell biztosítani arra az esetre, ha az állatot vizsgálat vagy kezelés céljából el kellene szállítani. |
| --- | --- |

c)

A befogás helyszínén az érintett állatfaj sajátosságainak megfelelően kialakított szállítókonténert és szállítóeszközt kell biztosítani arra az esetre, ha az állatot vizsgálat vagy kezelés céljából el kellene szállítani.

| d) | Külön lépéseket kell tenni a vadonból befogott állatok beszoktatása, elkülönítése, elhelyezése, ellátása és gondozása érdekében. |
| --- | --- |

d)

Külön lépéseket kell tenni a vadonból befogott állatok beszoktatása, elkülönítése, elhelyezése, ellátása és gondozása érdekében.

3.3.   Elhelyezés és ingergazdag környezet

a)   Elhelyezés

A természetben is magányosan élő állatok kivételével az állatokat társasan, egymással összeférő egyedek állandó csoportjaiban kell elhelyezni. Ha etikai értékeléssel alátámasztott, kivételes tudományos és/vagy állatjólléti okokból engedélyezett az elkülönített elhelyezés, annak tartamát a szükséges legrövidebb időre kell korlátozni, és az egyedeket látó-, halló-, szagló-, illetve tapintási távolságon belül kell elhelyezni. Az összeférhetetlenséggel és a társas kapcsolatok felbomlásával kapcsolatos problémák elkerülése érdekében gondosan figyelemmel kell kísérni az új egyedek beilleszkedését, illetve a korábban elkülönített egyedek visszailleszkedését a már kialakult közösségbe.

b)   Ingergazdag környezet biztosítása

Minden állatnak megfelelő nagyságú és kellően ingergazdag életteret kell biztosítani, ahol természetes viselkedésmintáinak széles skáláját gyakorolhatja. Az állatoknak bizonyos fokú cselekvési szabadsággal, illetve kontrollal kell rendelkezniük környezetük felett a stresszhelyzeti megnyilvánulások mérséklése érdekében. A létesítményekben az ingergazdag környezet kialakításához megfelelő technikákat kell alkalmazni, hogy az állat többféle tevékenységet is végezhessen és a fajára jellemző testmozgással, gyűjtögetéssel, manipulatív vagy kognitív tevékenységekkel növelje alkalmazkodóképességét. A tartásra szolgáló hely környezetét az adott állat fajára jellemzően és az egyed egyéni szükségleteinek megfelelően kell gazdagítani. A környezetgazdagítási stratégiát a létesítményeknek rendszeres időközönként felül kell vizsgálniuk és szükség szerint módosítaniuk.

c)   Tartási helyek

Az állatok tartására szolgáló hely nem készülhet olyan anyagból, amely káros az állat egészségére. Úgy kell kialakítani és felépíteni, hogy az állatnak ne okozhasson sérülést. Amennyiben nem egyszer használatos, olyan anyagokból kell készülnie, amelyek ellenállnak a tisztításnak és fertőtlenítésnek. Az állat tartására szolgáló helyek padlózatát az állat fajának és életkorának megfelelően kell kialakítani, lehetővé téve az ürülék gyors eltávolítását is.

3.4.   Etetés

| a) | Az etetés módja, az étrend és a táplálék adagolása feleljen meg az állatok táplálkozási és etológiai igényeinek. |
| --- | --- |

a)

Az etetés módja, az étrend és a táplálék adagolása feleljen meg az állatok táplálkozási és etológiai igényeinek.

| b) | Az állatok tápláléka legyen ízletes és szennyeződéstől mentes. A nyersanyagok megválasztásakor, illetve a táplálék elkészítésekor és kihelyezésekor a létesítményeknek meg kell tenniük minden szükséges lépést a vegyi, fizikai vagy mikrobiológiai szennyeződés minimálisra csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

b)

Az állatok tápláléka legyen ízletes és szennyeződéstől mentes. A nyersanyagok megválasztásakor, illetve a táplálék elkészítésekor és kihelyezésekor a létesítményeknek meg kell tenniük minden szükséges lépést a vegyi, fizikai vagy mikrobiológiai szennyeződés minimálisra csökkentése érdekében.

| c) | A táplálék a csomagolás, szállítás és tárolás folyamán szintén nem fertőződhet meg, romolhat meg vagy károsodhat. Az etetőket, itatókat és az egyéb, táplálásra használt eszközöket rendszeresen tisztítani, illetve szükség esetén fertőtleníteni kell. |
| --- | --- |

c)

A táplálék a csomagolás, szállítás és tárolás folyamán szintén nem fertőződhet meg, romolhat meg vagy károsodhat. Az etetőket, itatókat és az egyéb, táplálásra használt eszközöket rendszeresen tisztítani, illetve szükség esetén fertőtleníteni kell.

| d) | A táplálkozáshoz minden állatnak elegendő helyet kell biztosítani, hogy versengés nélkül hozzá tudjanak férni a táplálékhoz. |
| --- | --- |

d)

A táplálkozáshoz minden állatnak elegendő helyet kell biztosítani, hogy versengés nélkül hozzá tudjanak férni a táplálékhoz.

3.5.   Itatás

| a) | Az állatokat folyamatosan el kell látni tiszta ivóvízzel. |
| --- | --- |

a)

Az állatokat folyamatosan el kell látni tiszta ivóvízzel.

| b) | Automatikus itatórendszer használatakor annak működését a balesetek elkerülése érdekében rendszeres időközönként ellenőrizni kell, illetve karban kell tartani és át kell öblíteni. Zárt padlózatú ketrec használata esetén ügyelni kell az elárasztás kockázatának minimalizálására. |
| --- | --- |

b)

Automatikus itatórendszer használatakor annak működését a balesetek elkerülése érdekében rendszeres időközönként ellenőrizni kell, illetve karban kell tartani és át kell öblíteni. Zárt padlózatú ketrec használata esetén ügyelni kell az elárasztás kockázatának minimalizálására.

| c) | Az akváriumokban és medencékben élő halak, kétéltűek és hüllők szükségleteinek és egyedi tűréshatárainak megfelelő vízellátásról kell gondoskodni. |
| --- | --- |

c)

Az akváriumokban és medencékben élő halak, kétéltűek és hüllők szükségleteinek és egyedi tűréshatárainak megfelelő vízellátásról kell gondoskodni.

3.6.   Padló, szubsztrátumok, alom, almozó- és fészeképítő anyagok

| a) | Gondoskodni kell a különböző fajok szükségleteinek megfelelő alomról, illetve nyugvóhelyről, beleértve a fészeképítéshez vagy az utódneveléshez szükséges anyagokat, illetve építményeket. |
| --- | --- |

a)

Gondoskodni kell a különböző fajok szükségleteinek megfelelő alomról, illetve nyugvóhelyről, beleértve a fészeképítéshez vagy az utódneveléshez szükséges anyagokat, illetve építményeket.

| b) | Az állat tartására szolgáló hely padlózatnak szilárd és kényelmes nyugvóhelyül kell szolgálnia minden állat számára. Minden alvóhelyet tisztán és szárazon kell tartani. |
| --- | --- |

b)

Az állat tartására szolgáló hely padlózatnak szilárd és kényelmes nyugvóhelyül kell szolgálnia minden állat számára. Minden alvóhelyet tisztán és szárazon kell tartani.

3.7.   Foglalkozás az állatokkal

A létesítményeknek az eljárások folyamán az állatok együttműködését segítő, betanító programokat kell kidolgozniuk. A betanítást az egyes fajok jellemzői, eredete, valamint a projekt eljárásai és tartama szerint kell meghatározni. Az emberekkel való érintkezésre különös hangsúlyt kell fektetni, és az állatokkal fajaik, eredetük, valamint a projekt eljárásai és tartama szerint kell foglalkozni.

B. RÉSZ:   A KÖVETELMÉNYEK ÁLLATFAJOK SZERINTI LEBONTÁSA

1.   Egerek, patkányok, futóegerek, hörcsögök és tengerimalacok

Ebben a táblázatban és a továbbiakban a „tartási hely magassága” az egerek, patkányok, futóegerek, hörcsögök és tengerimalacok vonatkozásában a tartási hely padlója és teteje közötti távolságot jelenti, amely magasságnak az ingergazdag környezetet biztosító eszközök beépítése előtt legalább a minimális alapterület felén meg kell lennie.

Az eljárások kidolgozásakor figyelembe kell venni az állatok várható fejlődését, hogy (az 1.1–1.5. táblázatban részletezettek szerint) a vizsgálat teljes időtartama alatt megfelelő élettér álljon rendelkezésükre.

1.1. táblázat:   Egerek

| | Testsúly
  (g) | Tartási hely minimális nagysága:
  (cm2) | Alapterület állatonként
  (cm2) | Tartási hely min. magassága
  (cm) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A tartás és az eljárások során | 20 alatt | 330 | 60 | 12 | [2012. január] |
| 20 és 25 között | 330 | 70 | 12 |
| 25 és 30 között | 330 | 80 | 12 |
| 30 felett | 330 | 100 | 12 |
| Tenyésztés | | 330
  Monogám pár (kültenyészet/beltenyészet) vagy hármas (beltenyészet).Ezt minden további, alommal rendelkező nőstény esetén 180 cm2-rel meg kell növelni. | | 12 |
| Tenyésztői állomány (1)

  Tartási hely nagysága 950 cm2 | 20 alatt | 950 | 40 | 12 |
| Tartási hely nagysága 1 500 cm2 | 20 alatt | 1 500 | 30 | 12 |

Testsúly

(g)

Tartási hely minimális nagysága:

(cm2)

Alapterület állatonként

(cm2)

Tartási hely min. magassága

(cm)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

A tartás és az eljárások során

20 alatt

330

60

12

[2012. január]

20 és 25 között

330

70

12

25 és 30 között

330

80

12

30 felett

330

100

12

Tenyésztés

330

Monogám pár (kültenyészet/beltenyészet) vagy hármas (beltenyészet).Ezt minden további, alommal rendelkező nőstény esetén 180 cm2-rel meg kell növelni.

12

Tenyésztői állomány (1)

Tartási hely nagysága 950 cm2

20 alatt

950

40

12

Tartási hely nagysága 1 500 cm2

20 alatt

1 500

30

12

1.2. táblázat:   Patkányok

| | Testsúly
  (g) | Tartási hely minimális nagysága:
  (cm2) | Alapterület állatonként
  (cm2) | Tartási hely min. magassága
  (cm) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A tartás és az eljárások során (2) | 200 alatt | 800 | 200 | 18 | [2012. január] |
| 200 és 300 között | 800 | 250 | 18 |
| 300 és 400 között | 800 | 350 | 18 |
| 400 és 600 között | 800 | 450 | 18 |
| 600 felett | 1 500 | 600 | 18 |
| Tenyésztés | | 800
  Az anya és az alom.Ezt minden további, a tartási helyre állandó jelleggel bevitt, kifejlett állat esetében 400 cm2-rel meg kell növelni | | 18 |
| Tenyésztői állomány (3)

  Tartási hely nagysága 1 500 cm2 | 50 alatt | 1 500 | 100 | 18 |
| 50 és 100 között | 1 500 | 125 | 18 |
| 100 és 150 között | 1 500 | 150 | 18 |
| 150 és 200 között | 1 500 | 175 | 18 |
| Tenyésztői állomány (3)

  Tartási hely nagysága 2 500 cm2 | 100 alatt | 2 500 | 100 | 18 |
| 100 és 150 között | 2 500 | 125 | 18 |
| 150 és 200 között | 2 500 | 150 | 18 |

Testsúly

(g)

Tartási hely minimális nagysága:

(cm2)

Alapterület állatonként

(cm2)

Tartási hely min. magassága

(cm)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

A tartás és az eljárások során (2)

200 alatt

800

200

18

[2012. január]

200 és 300 között

800

250

18

300 és 400 között

800

350

18

400 és 600 között

800

450

18

600 felett

1 500

600

18

Tenyésztés

800

Az anya és az alom.Ezt minden további, a tartási helyre állandó jelleggel bevitt, kifejlett állat esetében 400 cm2-rel meg kell növelni

18

Tenyésztői állomány (3)

Tartási hely nagysága 1 500 cm2

50 alatt

1 500

100

18

50 és 100 között

1 500

125

18

100 és 150 között

1 500

150

18

150 és 200 között

1 500

175

18

Tenyésztői állomány (3)

Tartási hely nagysága 2 500 cm2

100 alatt

2 500

100

18

100 és 150 között

2 500

125

18

150 és 200 között

2 500

150

18

1.3. táblázat:   Futóegerek

| | Testsúly
  (g) | Tartási hely minimális nagysága:
  (cm2) | Alapterület állatonként
  (cm2) | Tartási hely min. magassága
  (cm) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A tartás és az eljárások során | 40 alatt | 1 200 | 150 | 18 | [2012. január] |
| 40 felett | 1 200 | 250 | 18 |
| Tenyésztés | | 1 200 Monogám pár vagy hármas, utóddal | | 18 |

Testsúly

(g)

Tartási hely minimális nagysága:

(cm2)

Alapterület állatonként

(cm2)

Tartási hely min. magassága

(cm)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

A tartás és az eljárások során

40 alatt

1 200

150

18

[2012. január]

40 felett

1 200

250

18

Tenyésztés

1 200 Monogám pár vagy hármas, utóddal

18

1.4. táblázat:   Hörcsögök

| | Testsúly
  (g) | Tartási hely minimális nagysága:
  (cm2) | Alapterület állatonként
  (cm2) | Tartási hely min. magassága
  (cm) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A tartás és az eljárások során | 60 alatt | 800 | 150 | 14 | [2012. január] |
| 60 és 100 között | 800 | 200 | 14 |
| 100 felett | 800 | 250 | 14 |
| Tenyésztés | | 800
  Anya vagy monogám pár az alommal együtt | | 14 |
| Tenyésztői állomány (4) | 60 alatt | 1 500 | 100 | 14 |

Testsúly

(g)

Tartási hely minimális nagysága:

(cm2)

Alapterület állatonként

(cm2)

Tartási hely min. magassága

(cm)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

A tartás és az eljárások során

60 alatt

800

150

14

[2012. január]

60 és 100 között

800

200

14

100 felett

800

250

14

Tenyésztés

800

Anya vagy monogám pár az alommal együtt

14

Tenyésztői állomány (4)

60 alatt

1 500

100

14

1.5. táblázat:   Tengerimalacok

| | Testsúly
  (g) | Tartási hely minimális nagysága:
  (cm2) | Alapterület állatonként
  (cm2) | Tartási hely min. magassága
  (cm) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A tartás és az eljárások során | 200 alatt | 1 800 | 200 | 23 | [2012. január] |
| 200 és 300 között | 1 800 | 350 | 23 |
| 300 és 450 között | 1 800 | 500 | 23 |
| 450 és 700 között | 2 500 | 700 | 23 |
| 700 felett | 2 500 | 900 | 23 |
| Tenyésztés | | 2 500
  Pár az alommal együtt.Ezt minden egyes további tenyésznőstény esetében 1 000 cm2-rel meg kell növelni. | | 23 |

Testsúly

(g)

Tartási hely minimális nagysága:

(cm2)

Alapterület állatonként

(cm2)

Tartási hely min. magassága

(cm)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

A tartás és az eljárások során

200 alatt

1 800

200

23

[2012. január]

200 és 300 között

1 800

350

23

300 és 450 között

1 800

500

23

450 és 700 között

2 500

700

23

700 felett

2 500

900

23

Tenyésztés

2 500

Pár az alommal együtt.Ezt minden egyes további tenyésznőstény esetében 1 000 cm2-rel meg kell növelni.

23

2.   Házinyulak

A tartási helyen belül biztosítani kell egy emelvényt. Az emelvény az alapterület legfeljebb 40 %-át foglalhatja el, fekvő- és ülőhelyként kell szolgálnia az állat számára, illetve elég magasnak kell lennie ahhoz, hogy az állat könnyen bebújhasson alá. Ha kivételes tudományos vagy állat-egészségügyi okokból polc használatára nincs mód, egy házinyúl esetében 33 %-kal, két házinyúlnál pedig 60 %-kal meg kell növelni az alapterületet. 10 hetesnél fiatalabb házinyulak elhelyezésekor az emelvény területe legalább 55 cm × 25 cm legyen, magassága pedig tegye lehetővé használatát az állatok számára.

2.1. táblázat:   10 hetesnél idősebb házinyulak

A 2.1. táblázat ketrecekre és ólakra is alkalmazandó. A harmadik, negyedik, ötödik és hatodik házinyúl beköltöztetésekor az alapterületet házinyulanként legalább 3 000 cm2-rel kell növelni, minden további házinyúl esetében pedig legalább 2 500 cm2-rel.

| Kifejlett állat testsúlya
  (kg) | Minimális alapterület egy vagy két, összeszokott állat számára
  (cm2) | Minimális magasság
  (cm) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 alatt | 3 500 | 45 | [2012. január] |
| 3 és 5 között | 4 200 | 45 |
| 5 felett | 5 400 | 60 |

Kifejlett állat testsúlya

(kg)

Minimális alapterület egy vagy két, összeszokott állat számára

(cm2)

Minimális magasság

(cm)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

3 alatt

3 500

45

[2012. január]

3 és 5 között

4 200

45

5 felett

5 400

60

2.2. táblázat:   Almot nevelő anyanyúl

| Anyanyúl súlya
  (kg) | Tartási hely minimális nagysága
  (cm2) | Hozzátoldás a fészkelődobozok számára
  (cm2) | Minimális magasság
  (cm) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 alatt | 3 500 | 1 000 | 45 | [2012. január] |
| 3 és 5 között | 4 200 | 1 200 | 45 |
| 5 felett | 5 400 | 1 400 | 60 |

Anyanyúl súlya

(kg)

Tartási hely minimális nagysága

(cm2)

Hozzátoldás a fészkelődobozok számára

(cm2)

Minimális magasság

(cm)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

3 alatt

3 500

1 000

45

[2012. január]

3 és 5 között

4 200

1 200

45

5 felett

5 400

1 400

60

2.3. táblázat:   10 hetesnél fiatalabb házinyulak

A 2.3. táblázat ketrecekre és ólakra is alkalmazandó.

| Életkor | Tartási hely minimális nagysága
  (cm2) | Minimális alapterület állatonként
  (cm2) | Minimális magasság
  (cm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Elválasztástól 7 hetes korig | 4 000 | 800 | 40 |
| 7–10 hetes korig | 4 000 | 1 200 | 40 |

Életkor

Tartási hely minimális nagysága

(cm2)

Minimális alapterület állatonként

(cm2)

Minimális magasság

(cm)

Elválasztástól 7 hetes korig

4 000

800

40

7–10 hetes korig

4 000

1 200

40

2.4. táblázat:   Házinyulak: az emelvények optimális mérete a 2.1. táblázatban feltüntetett méretű tartási helyeken

| Életkor hetekben | Kifejlett állat testsúlya
  (kg) | Optimális nagyság
  (cm × cm) | Optimális magasság a tartási hely padlózatától számítva
  (cm) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 felett | 3 alatt | 55 × 25 | 25 | [2012. január] |
| 3 és 5 között | 55 × 30 | 25 |
| 5 felett | 60 × 35 | 30 |

Életkor hetekben

Kifejlett állat testsúlya

(kg)

Optimális nagyság

(cm × cm)

Optimális magasság a tartási hely padlózatától számítva

(cm)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

10 felett

3 alatt

55 × 25

25

[2012. január]

3 és 5 között

55 × 30

25

5 felett

60 × 35

30

3.   Macskák

3.1. táblázat:   Macskák

Az anyaállat és kicsinyei tartására alkalmas legkisebb hely nagysága egy kifejlett egyed tartására megadott hely nagyságának felel meg, amelyet fokozatosan növelni kell oly módon, hogy a szaporulatnak négy hónapos korára a kifejlett egyedek helyigényének megfelelő élettér álljon rendelkezésére.

Az etető és az alomtálca helyeit egymástól legalább 0,5 méter távolságra kell kijelölni, és azok nem cserélhetők fel.

| | Alapterület (5)

  (m2) | Polcok
  (m2) | Magasság
  (m) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Egy kifejlett állat esetében a minimum | 1,5 | 0,5 | 2 | [2017. január] |
| Minden egyes további állatnál még | 0,75 | 0,25 | – |

Alapterület (5)

(m2)

Polcok

(m2)

Magasság

(m)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

Egy kifejlett állat esetében a minimum

1,5

0,5

2

[2017. január]

Minden egyes további állatnál még

0,75

0,25

–

4.   Kutyák

A kutyák számára a 4.1. táblázatban részletezettek szerint biztosított minimális élettér legalább felén fedett tartási helyet kell létesíteni.

Az alábbiakban ismertetett élettér-követelmények a vadászkopók (beagle) helyigényét veszik alapul, de az óriás termetű kutyafajták, mint például a bernáthegyi vagy az ír farkaskutya esetében a 4.1. táblázatban megadottnál lényegesen nagyobb élettér szükséges. Ha nem vadászkopó (beagle) a kísérleti állat, helyigényét előzetesen egyeztetni kell az állatorvos munkatársakkal.

4.1. táblázat:   Kutyák

A párban vagy csoportosan elhelyezett kutyák élettere az ebben az irányelvben meghatározott eljárások ideje alatt a teljes terület felére korlátozható (ami 2 m2-t jelent a 20 kg alatti, illetve 4 m2-t a 20 kg feletti kutyák esetében), ha ez az elkülönítés tudományos okból szükséges.

A szoptató szuka és az alom helyigénye egy azonos súlyú szuka helyigényével egyezik meg. A kölykezőkennelt úgy kell kialakítani, hogy a szuka elvonulhasson a kölyköktől egy külön helyiségbe vagy egy emelvényre.

| Súly
  (kg) | Tartási hely minimális nagysága:
  (m2) | Minimális alapterület egy vagy két állat számára
  (m2) | Minimum bővítés minden egyes további állat esetében
  (m2) | Minimális magasság
  (m) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20 alatt | 4 | 4 | 2 | 2 | [2017. január] |
| 20 felett | 8 | 8 | 4 | 2 |

Súly

(kg)

Tartási hely minimális nagysága:

(m2)

Minimális alapterület egy vagy két állat számára

(m2)

Minimum bővítés minden egyes további állat esetében

(m2)

Minimális magasság

(m)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

20 alatt

4

4

2

2

[2017. január]

20 felett

8

8

4

2

4.2. táblázat:   Kutyák – elválasztott állomány

| A kutya súlya
  (kg) | Tartási hely minimális nagysága:
  (m2) | Minimális alapterület állatonként
  (m2) | Minimális magasság
  (m) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 alatt | 4 | 0,5 | 2 | [2017. január] |
| 5 és 10 között | 4 | 1,0 | 2 |
| 10 és 15 között | 4 | 1,5 | 2 |
| 15 és 20 között | 4 | 2 | 2 |
| 20 felett | 8 | 4 | 2 |

A kutya súlya

(kg)

Tartási hely minimális nagysága:

(m2)

Minimális alapterület állatonként

(m2)

Minimális magasság

(m)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

5 alatt

4

0,5

2

[2017. január]

5 és 10 között

4

1,0

2

10 és 15 között

4

1,5

2

15 és 20 között

4

2

2

20 felett

8

4

2

5.   Vadászgörények

5. táblázat:   Vadászgörények

| | Tartási hely minimális nagysága:
  (cm2) | Minimális alapterület állatonként
  (cm2) | Minimális magasság
  (cm) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 600 g alatti állatok | 4 500 | 1 500 | 50 | [2012. január] |
| 600 g feletti állatok | 4 500 | 3 000 | 50 |
| Kifejlett hímek | 6 000 | 6 000 | 50 |
| Anyaállat és alom | 5 400 | 5 400 | 50 |

Tartási hely minimális nagysága:

(cm2)

Minimális alapterület állatonként

(cm2)

Minimális magasság

(cm)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

600 g alatti állatok

4 500

1 500

50

[2012. január]

600 g feletti állatok

4 500

3 000

50

Kifejlett hímek

6 000

6 000

50

Anyaállat és alom

5 400

5 400

50

6.   Főemlős állatok

6.1. táblázat:   Selyemmajmok és karmosmajmok

| | A tartási hely minimális alapterülete 1 (6) vagy 2 állat és 5 hónaposnál fiatalabb utódaik számára
  (m2) | Minimális légtér minden további, 5 hónaposnál idősebb állat esetében
  (m3) | Tartási hely min. magassága
  (m) (7) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Selyemmajmok | 0,5 | 0,2 | 1,5 | [2017. január] |
| Karmosmajmok | 1,5 | 0,2 | 1,5 |

A tartási hely minimális alapterülete 1 (6) vagy 2 állat és 5 hónaposnál fiatalabb utódaik számára

(m2)

Minimális légtér minden további, 5 hónaposnál idősebb állat esetében

(m3)

Tartási hely min. magassága

(m) (7)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

Selyemmajmok

0,5

0,2

1,5

[2017. január]

Karmosmajmok

1,5

0,2

1,5

6.2. táblázat:   Mókusmajmok

| Minimális alapterület 1 (8) vagy 2 állat számára
  (m2) | Minimális légtér minden további, 6 hónaposnál idősebb állat esetében
  (m3) | Tartási hely min. magassága
  (m) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- |
| 2,0 | 0,5 | 1,8 | [2017. január] |

Minimális alapterület 1 (8) vagy 2 állat számára

(m2)

Minimális légtér minden további, 6 hónaposnál idősebb állat esetében

(m3)

Tartási hely min. magassága

(m)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

2,0

0,5

1,8

[2017. január]

6.3. táblázat:   Makákók és cerkófmajmok (9)

| | Tartási hely minimális nagysága
  (m2) | Tartási hely min. légtere
  (m3) | Minimális légtér állatonként
  (m3) | Tartási hely min. magassága
  (m) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 évesnél fiatalabb állatok (10) | 2,0 | 3,6 | 1,0 | 1,8 | [2017. január] |
| Állatok 3 éves kortól (11) | 2,0 | 3,6 | 1,8 | 1,8 |
| Tenyésztési célból tartott állatok (12) | | | 3,5 | 2,0 |

Tartási hely minimális nagysága

(m2)

Tartási hely min. légtere

(m3)

Minimális légtér állatonként

(m3)

Tartási hely min. magassága

(m)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

3 évesnél fiatalabb állatok (10)

2,0

3,6

1,0

1,8

[2017. január]

Állatok 3 éves kortól (11)

2,0

3,6

1,8

1,8

Tenyésztési célból tartott állatok (12)

3,5

2,0

6.4. táblázat:   Páviánok (13)

| | Tartási hely minimális nagysága
  (m2) | Tartási hely min. légtere
  (m3) | Minimális légtér állatonként
  (m3) | Tartási hely min. magassága
  (m) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 évesnél fiatalabb állatok (14) | 4,0 | 7,2 | 3,0 | 1,8 | [2017. január] |
| Állatok (14) 4 éves kortól | 7,0 | 12,6 | 6,0 | 1,8 |
| Tenyésztési célból tartott állatok (15) | | | 12,0 | 2,0 |

Tartási hely minimális nagysága

(m2)

Tartási hely min. légtere

(m3)

Minimális légtér állatonként

(m3)

Tartási hely min. magassága

(m)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

4 évesnél fiatalabb állatok (14)

4,0

7,2

3,0

1,8

[2017. január]

Állatok (14) 4 éves kortól

7,0

12,6

6,0

1,8

Tenyésztési célból tartott állatok (15)

12,0

2,0

7.   Haszonállatok

7.1. táblázat:   Szarvasmarhák

| Testsúly
  (kg) | Tartási hely minimális nagysága
  (m2) | Minimális alapterület állatonként
  (m2/egyed) | Vályúhely a szarv nélküli szarvasmarhák ad libitum etetéséhez
  (m/egyed) | Vályúhely a szarv nélküli marhák korlátozot etetéséhez
  (m/egyed) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 alatt | 2,50 | 2,30 | 0,10 | 0,30 | [2017. január] |
| 100 és 200 között | 4,25 | 3,40 | 0,15 | 0,50 |
| 200 és 400 között | 6,00 | 4,80 | 0,18 | 0,60 |
| 400 és 600 között | 9,00 | 7,50 | 0,21 | 0,70 |
| 600 és 800 között | 11,00 | 8,75 | 0,24 | 0,80 |
| 800 felett | 16,00 | 10,00 | 0,30 | 1,00 |

Testsúly

(kg)

Tartási hely minimális nagysága

(m2)

Minimális alapterület állatonként

(m2/egyed)

Vályúhely a szarv nélküli szarvasmarhák ad libitum etetéséhez

(m/egyed)

Vályúhely a szarv nélküli marhák korlátozot etetéséhez

(m/egyed)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

100 alatt

2,50

2,30

0,10

0,30

[2017. január]

100 és 200 között

4,25

3,40

0,15

0,50

200 és 400 között

6,00

4,80

0,18

0,60

400 és 600 között

9,00

7,50

0,21

0,70

600 és 800 között

11,00

8,75

0,24

0,80

800 felett

16,00

10,00

0,30

1,00

7.2. táblázat:   Juhok és kecskék

| Testsúly
  (kg) | Tartási hely minimális
  nagysága (m2) | Minimális alapterület állatonként
  (m2/egyed) | A térelválasztók minimális magassága
  (m) | Vályúhely az ad libitum etetéshez
  (m/egyed) | Vályúhely a korlátozott etetéshez
  (m/egyed) | A 32. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20 alatt | 1,0 | 0,7 | 1,0 | 0,10 | 0,25 | [2017. január] |
| 20 és 35 között | 1,5 | 1,0 | 1,2 | 0,10 | 0,30 |
| 35 és 60 között | 2,0 | 1,5 | 1,2 | 0,12 | 0,40 |
| 60 felett | 3,0 | 1,8 | 1,5 | 0,12 | 0,50 |

Testsúly

(kg)

Tartási hely minimális

nagysága (m2)

Minimális alapterület állatonként

(m2/egyed)

A térelválasztók minimális magassága

(m)

Vályúhely az ad libitum etetéshez

(m/egyed)

Vályúhely a korlátozott etetéshez

(m/egyed)

A 32. cikk (2) bekezdésében említett időpont

20 alatt

1,0

0,7

1,0

0,10

0,25

[2017. január]

20 és 35 között

1,5

1,0

1,2

0,10

0,30

35 és 60 között

2,0

1,5

1,2

0,12

0,40

60 felett

3,0

1,8

1,5

0,12

0,50

7.3. táblázat:   Sertések és törpesertések

| Élősúly
  (kg) | Tartási hely minimális nagysága (16)

  (m2) | Minimális alapterület állatonként
  (m2/egyed) | Minimális fekvőterület állatonként (hősemleges viszonyok mellett)
  (m2/egyed) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 alatt | 2,0 | 0,20 | 0,10 | [2017. január] |
| 5 és 10 között | 2,0 | 0,25 | 0,11 |
| 10 és 20 között | 2,0 | 0,35 | 0,18 |
| 20 és 30 között | 2,0 | 0,50 | 0,24 |
| 30 és 50 között | 2,0 | 0,70 | 0,33 |
| 50 és 70 között | 3,0 | 0,80 | 0,41 |
| 70 és 100 között | 3,0 | 1,00 | 0,53 |
| 100 és 150 között | 4,0 | 1,35 | 0,70 |
| 150 felett | 5,0 | 2,50 | 0,95 |
| Kifejlett (házi sertés) kanok | 7,5 | | 1,30 |

Élősúly

(kg)

Tartási hely minimális nagysága (16)

(m2)

Minimális alapterület állatonként

(m2/egyed)

Minimális fekvőterület állatonként (hősemleges viszonyok mellett)

(m2/egyed)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

5 alatt

2,0

0,20

0,10

[2017. január]

5 és 10 között

2,0

0,25

0,11

10 és 20 között

2,0

0,35

0,18

20 és 30 között

2,0

0,50

0,24

30 és 50 között

2,0

0,70

0,33

50 és 70 között

3,0

0,80

0,41

70 és 100 között

3,0

1,00

0,53

100 és 150 között

4,0

1,35

0,70

150 felett

5,0

2,50

0,95

Kifejlett (házi sertés) kanok

7,5

1,30

7.4. táblázat:   Lófélék

Az állattartó hely legrövidebb oldala legalább az állat marmagasságának másfélszerese legyen. Épületen belüli elhelyezéskor gondoskodni kell arról, hogy a tartási hely belmagassága elég nagy legyen ahhoz, hogy a ló teljes magasságban fel tudjon ágaskodni.

| Marmagasság
  (m) | Minimális alapterület állatonként
  (m2/egyed) | Tartási hely min. magassága
  (m) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- |
| Minden egyes külön tartott állat, illetve legfeljebb 3 állatból álló csoport egyedei számára | Legalább 4 egyedből álló csoport minden egyede számára | Elletőboksz/kanca csikóval |
| 1,00 és 1,40 között | 9,0 | 6,0 | 16 | 3,00 | [2017. január] |
| 1,40 és 1,60 között | 12,0 | 9,0 | 20 | 3,00 |
| 1,60 felett | 16,0 | (a marmagasság kétszerese)2
   (17) | 20 | 3,00 |

Marmagasság

(m)

Minimális alapterület állatonként

(m2/egyed)

Tartási hely min. magassága

(m)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

Minden egyes külön tartott állat, illetve legfeljebb 3 állatból álló csoport egyedei számára

Legalább 4 egyedből álló csoport minden egyede számára

Elletőboksz/kanca csikóval

1,00 és 1,40 között

9,0

6,0

16

3,00

[2017. január]

1,40 és 1,60 között

12,0

9,0

20

3,00

1,60 felett

16,0

(a marmagasság kétszerese)2
   (17)

20

3,00

8.   Madarak

8.1. táblázat:   Háziszárnyasok

Ha tudományos okokból nincs mód a tartási helyek alábbiakban részletezett minimális nagyságának biztosítására, az elzárás indokolt tartamát a kutatást végző szakembernek egyeztetnie kell az állatorvossal. Ebben az esetben a madarak megfelelően ingergazdag kisebb, de legalább 0,75 m2 alapterületű tartási helyen is elhelyezhetők.

| Testtömeg
  (g) | Tartási hely minimális nagysága
  (m2) | Min. alapterület szárnyasonként
  (m2) | Minimális magasság
  (cm) | Az etetővályú minimális hossza szárnyasonként
  (cm) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 200 alatt | 1,00 | 0,025 | 30 | 3 | [2012. január] |
| 200 és 300 között | 1,00 | 0,03 | 30 | 3 |
| 300 és 600 között | 1,00 | 0,05 | 40 | 7 |
| 600 és 1 200 között | 2,00 | 0,09 | 50 | 15 |
| 1 200 és 1 800 között | 2,00 | 0,11 | 75 | 15 |
| 1 800 és 2 400 között | 2,00 | 0,13 | 75 | 15 |
| 2 400 felett | 2,00 | 0,21 | 75 | 15 |

Testtömeg

(g)

Tartási hely minimális nagysága

(m2)

Min. alapterület szárnyasonként

(m2)

Minimális magasság

(cm)

Az etetővályú minimális hossza szárnyasonként

(cm)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

200 alatt

1,00

0,025

30

3

[2012. január]

200 és 300 között

1,00

0,03

30

3

300 és 600 között

1,00

0,05

40

7

600 és 1 200 között

2,00

0,09

50

15

1 200 és 1 800 között

2,00

0,11

75

15

1 800 és 2 400 között

2,00

0,13

75

15

2 400 felett

2,00

0,21

75

15

8.2. táblázat:   Házipulyka

A tartási hely minden oldala legyen legalább 1,5 m hosszú. Ha tudományos okokból nincs mód a tartási helyek alábbiakban részletezett minimális nagyságának biztosítására, az elzárás indokolt tartamát a kutatást végző szakembernek egyeztetnie kell az állatorvossal. Ebben az esetben a madarak megfelelően ingergazdag kisebb, de legalább 0,75 m2 alapterületű, 0,6 kg alatti madarak esetében legalább 50 cm, 4 kg alatti madarak esetében legalább 75 cm, annál nagyobb súlyú madaraknál pedig legalább 100 cm belmagasságú tartási helyen is elhelyezhetők. Ilyen nagyságú tereken belül madarak kisebb csoportjai is elhelyezhetők, a 8.2. táblázatban megadott élettérnek megfelelően.

| Testtömeg
  (kg) | Tartási hely minimális nagysága:
  (m2) | Min. alapterület szárnyasonként
  (m2) | Minimális magasság
  (cm) | Az etetővályú minimális hossza szárnyasonként
  (cm) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0,3 alatt | 2,00 | 0,13 | 50 | 3 | [2012. január] |
| 0,3 és 0,6 között | 2,00 | 0,17 | 50 | 7 |
| 0,6 és 1 között | 2,00 | 0,30 | 100 | 15 |
| 1 és 4 között | 2,00 | 0,35 | 100 | 15 |
| 4 és 8 között | 2,00 | 0,40 | 100 | 15 |
| 8 és 12 között | 2,00 | 0,50 | 150 | 20 |
| 12 és 16 között | 2,00 | 0,55 | 150 | 20 |
| 16 és 20 között | 2,00 | 0,60 | 150 | 20 |
| 20 felett | 3,00 | 1,00 | 150 | 20 |

Testtömeg

(kg)

Tartási hely minimális nagysága:

(m2)

Min. alapterület szárnyasonként

(m2)

Minimális magasság

(cm)

Az etetővályú minimális hossza szárnyasonként

(cm)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

0,3 alatt

2,00

0,13

50

3

[2012. január]

0,3 és 0,6 között

2,00

0,17

50

7

0,6 és 1 között

2,00

0,30

100

15

1 és 4 között

2,00

0,35

100

15

4 és 8 között

2,00

0,40

100

15

8 és 12 között

2,00

0,50

150

20

12 és 16 között

2,00

0,55

150

20

16 és 20 között

2,00

0,60

150

20

20 felett

3,00

1,00

150

20

8.3. táblázat:   Fürjek

| Testtömeg
  (g) | Tartási hely minimális nagysága:
  (m2) | Madarankénti minimális terület, párban történő elhelyezés
  (m2) | Madarankénti minimális terület, minden további madár és csoportos elhelyezés esetén
  (m2) | Minimális magasság
  (cm) | A vályú minimális hossza madaranként
  (cm) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 150 alatt | 1,00 | 0,5 | 0,10 | 20 | 4 | [2012. január] |
| 150 felett | 1,00 | 0,6 | 0,15 | 30 | 4 |

Testtömeg

(g)

Tartási hely minimális nagysága:

(m2)

Madarankénti minimális terület, párban történő elhelyezés

(m2)

Madarankénti minimális terület, minden további madár és csoportos elhelyezés esetén

(m2)

Minimális magasság

(cm)

A vályú minimális hossza madaranként

(cm)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

150 alatt

1,00

0,5

0,10

20

4

[2012. január]

150 felett

1,00

0,6

0,15

30

4

8.4. táblázat:   Kacsák és libák

Ha tudományos okokból nincs mód a tartási helyek alábbiakban részletezett minimális nagyságának biztosítására, az elzárás indokolt tartamát a kutatást végző szakembernek egyeztetnie kell az állatorvossal. Ebben az esetben a madarak megfelelően ingergazdag kisebb, de legalább 0,75 m2 alapterületű tartási helyen is elhelyezhetők. Ilyen nagyságú tereken belül madarak kisebb csoportjai is elhelyezhetők, a 8.4. táblázatban megadott élettérnek megfelelően.

| Testtömeg
  (g) | Tartási hely minimális nagysága:
  (m2) | Minimális alapterület szárnyasonként
  (m2) (18) | Minimális magasság
  (cm) | Az etetővályú minimális hossza szárnyasonként
  (cm) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kacsák | | [2012. január] |
| 300 alatt | 2,00 | 0,10 | 50 | 10 |
| 300 és 1 200 között (19) | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| 1 200 és 3 500 között | 2,00 | 0,25 | 200 | 15 |
| 3 500 felett | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |
| Libák | |
| 500 alatt | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| 500 és 2 000 között | 2,00 | 0,33 | 200 | 15 |
| 2 000 felett | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |

Testtömeg

(g)

Tartási hely minimális nagysága:

(m2)

Minimális alapterület szárnyasonként

(m2) (18)

Minimális magasság

(cm)

Az etetővályú minimális hossza szárnyasonként

(cm)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

Kacsák

[2012. január]

300 alatt

2,00

0,10

50

10

300 és 1 200 között (19)

2,00

0,20

200

10

1 200 és 3 500 között

2,00

0,25

200

15

3 500 felett

2,00

0,50

200

15

Libák

500 alatt

2,00

0,20

200

10

500 és 2 000 között

2,00

0,33

200

15

2 000 felett

2,00

0,50

200

15

8.5.   táblázat Kacsák és libák: az úsztatók minimális nagysága (20)

| | Terület
  (m2) | Mélység
  (cm) |
| --- | --- | --- |
| Kacsák | 0,5 | 30 |
| Libák | 0,5 | 10 és 30 között |

Terület

(m2)

Mélység

(cm)

Kacsák

0,5

30

Libák

0,5

10 és 30 között

8.6. táblázat:   Galambok

A tartási hely ne négyzet, hanem nyújtott téglalap alapú legyen (például 2 m × 1 m), hogy a madaraknak lehetőségük legyen rövid repülésre.

| Csoport nagysága | Tartási hely minimális nagysága
  (m2) | Minimális magasság
  (cm) | Az etetővályú minimális hossza madaranként
  (cm) | Az ülőrúd minimális hossza madaranként
  (cm) | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 egyed alatt | 2 | 200 | 5 | 30 | [2012. január] |
| 7 és 12 egyed között | 3 | 200 | 5 | 30 |
| 12 felett minden további madárra | 0,15 | | 5 | 30 |

Csoport nagysága

Tartási hely minimális nagysága

(m2)

Minimális magasság

(cm)

Az etetővályú minimális hossza madaranként

(cm)

Az ülőrúd minimális hossza madaranként

(cm)

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

6 egyed alatt

2

200

5

30

[2012. január]

7 és 12 egyed között

3

200

5

30

12 felett minden további madárra

0,15

5

30

8.7. táblázat:   Zebrapintyek

A tartási hely nyújtott téglalap alapú (például 2 m × 1 m) legyen, hogy a madaraknak lehetőségük legyen rövid repülésre. Szaporodást vizsgáló kutatásokhoz a párok kisebb tartási területen is elhelyezhetők, ha az megfelelően ingergazdag, legalább 0,5 m2 alapterületű és 40 cm magasságú. Az elzárás indokolt tartamát a kutatást végző szakembernek egyeztetnie kell az állatorvossal.

| Csoport nagysága | Tartási hely minimális nagysága
  (m2) | Minimális magasság
  (cm) | Az etetők minimális száma | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 egyed alatt | 1,0 | 100 | 2 | [2012. január] |
| 7 és 12 egyed között | 1,5 | 200 | 2 |
| 13 és 20 egyed között | 2,0 | 200 | 3 |
| 20 felett minden további madárra | 0,05 | | 6 madaranként 1 |

Csoport nagysága

Tartási hely minimális nagysága

(m2)

Minimális magasság

(cm)

Az etetők minimális száma

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

6 egyed alatt

1,0

100

2

[2012. január]

7 és 12 egyed között

1,5

200

2

13 és 20 egyed között

2,0

200

3

20 felett minden további madárra

0,05

6 madaranként 1

9.   Kétéltűek

9.1. táblázat:   Vízi farkos kétéltűek

| Testhossz (21)

  (cm) | Vízfelszín minimális területe
  (cm2) | Vízfelszín minimális területe minden további állatra csoportos tartásnál
  (cm2) | Minimális vízmélység
  (cm) | Optimális hőmérséklet | Relatív páratartalom | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 alatt | 262,5 | 50 | 13 | 15 °C–22 °C | 100 % | [2012. január] |
| 10 és 15 között | 525 | 110 | 13 |
| 15 és 20 között | 875 | 200 | 15 |
| 20 és 30 között | 1 837,5 | 440 | 15 |
| 30 felett | 3 150 | 800 | 20 |

Testhossz (21)

(cm)

Vízfelszín minimális területe

(cm2)

Vízfelszín minimális területe minden további állatra csoportos tartásnál

(cm2)

Minimális vízmélység

(cm)

Optimális hőmérséklet

Relatív páratartalom

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

10 alatt

262,5

50

13

15 °C–22 °C

100 %

[2012. január]

10 és 15 között

525

110

13

15 és 20 között

875

200

15

20 és 30 között

1 837,5

440

15

30 felett

3 150

800

20

9.2. táblázat:   Vízi farkatlan kétéltűek (22)

| Testhossz (23)

  (cm) | Vízfelszín minimális területe
  (cm2) | Vízfelszín minimális területe minden további állatra csoportos tartásnál
  (cm2) | Minimális vízmélység
  (cm) | Optimális hőmérséklet | Relatív páratartalom | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6 alatt | 160 | 40 | 6 | 18 °C–22 °C | 100 % | [2012. január] |
| 6 és 9 között | 300 | 75 | 8 |
| 9 és 12 között | 600 | 150 | 10 |
| 12 felett | 920 | 230 | 12,5 |

Testhossz (23)

(cm)

Vízfelszín minimális területe

(cm2)

Vízfelszín minimális területe minden további állatra csoportos tartásnál

(cm2)

Minimális vízmélység

(cm)

Optimális hőmérséklet

Relatív páratartalom

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

6 alatt

160

40

6

18 °C–22 °C

100 %

[2012. január]

6 és 9 között

300

75

8

9 és 12 között

600

150

10

12 felett

920

230

12,5

9.3. táblázat:   Félvízi farkatlan kétéltűek

| Testhossz (24)

  (cm) | Tartási hely minimális nagysága (25)

  (cm2) | Minimális terület minden további állatra csoportos tartásnál
  (cm2) | Tartási hely min. magassága (26)

  (cm) | Minimális vízmélység
  (cm) | Optimális hőmérséklet | Relatív páratartalom | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5,0 alatt | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 10 oC–15 oC | 50–80 % | [2012. január] |
| 5,0 és 7,5 között | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| 7,5 felett | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Testhossz (24)

(cm)

Tartási hely minimális nagysága (25)

(cm2)

Minimális terület minden további állatra csoportos tartásnál

(cm2)

Tartási hely min. magassága (26)

(cm)

Minimális vízmélység

(cm)

Optimális hőmérséklet

Relatív páratartalom

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

5,0 alatt

1 500

200

20

10

10 oC–15 oC

50–80 %

[2012. január]

5,0 és 7,5 között

3 500

500

30

10

7,5 felett

4 000

700

30

15

9.4. táblázat:   Félszárazföldi farkatlan kétéltűek

| Testhossz (27)

  (cm) | Tartási hely minimális nagysága (28)

  (cm2) | Minimális terület minden további állatra csoportos tartásnál
  (cm2) | Tartási hely min. magassága (29)

  (cm) | Minimális vízmélység
  (cm) | Optimális hőmérséklet | Relatív páratartalom | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5,0 alatt | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 23 oC–27 oC | 50–80 % | [2012. január] |
| 5,0 és 7,5 között | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| 7,5 felett | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Testhossz (27)

(cm)

Tartási hely minimális nagysága (28)

(cm2)

Minimális terület minden további állatra csoportos tartásnál

(cm2)

Tartási hely min. magassága (29)

(cm)

Minimális vízmélység

(cm)

Optimális hőmérséklet

Relatív páratartalom

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

5,0 alatt

1 500

200

20

10

23 oC–27 oC

50–80 %

[2012. január]

5,0 és 7,5 között

3 500

500

30

10

7,5 felett

4 000

700

30

15

9.5. táblázat:   Fán élő farkatlan kétéltűek

| Testhossz (30)

  (cm) | Tartási hely minimális nagysága (31)

  (cm2) | Minimális terület minden további állatra csoportos tartásnál
  (cm2) | Tartási hely min. magassága (32)

  (cm) | Optimális hőmérséklet | Relatív páratartalom | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3,0 alatt | 900 | 100 | 30 | 18 oC–25 oC | 50–70 % | [2012. január] |
| 3,0 felett | 1 500 | 200 | 30 |

Testhossz (30)

(cm)

Tartási hely minimális nagysága (31)

(cm2)

Minimális terület minden további állatra csoportos tartásnál

(cm2)

Tartási hely min. magassága (32)

(cm)

Optimális hőmérséklet

Relatív páratartalom

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

3,0 alatt

900

100

30

18 oC–25 oC

50–70 %

[2012. január]

3,0 felett

1 500

200

30

10.   Hüllők

10. 1. táblázat:   Vízi teknősök

| Testhossz (33)

  (cm) | Vízfelszín minimális területe
  (cm2) | Vízfelszín minimális területe minden további állatra csoportos tartásnál
  (cm2) | Minimális vízmélység
  (cm) | Optimális hőmérséklet | Relatív páratartalom | A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 alatt | 600 | 100 | 10 | 20 oC–25 oC | 80–70 % | [2012. január] |
| 5 és 10 között | 1 600 | 300 | 15 |
| 10 és 15 között | 3 500 | 600 | 20 |
| 15 és 20 között | 6 000 | 1 200 | 30 |
| 20 és 30 között | 10 000 | 2 000 | 35 |
| 30 felett | 20 000 | 5 000 | 40 |

Testhossz (33)

(cm)

Vízfelszín minimális területe

(cm2)

Vízfelszín minimális területe minden további állatra csoportos tartásnál

(cm2)

Minimális vízmélység

(cm)

Optimális hőmérséklet

Relatív páratartalom

A 34. cikk (2) bekezdésében említett időpont

5 alatt

600

100

10

20 oC–25 oC

80–70 %

[2012. január]

5 és 10 között

1 600

300

15

10 és 15 között

3 500

600

20

15 és 20 között

6 000

1 200

30

20 és 30 között

10 000

2 000

35

30 felett

20 000

5 000

40

10.   2. táblázat Szárazföldi kígyók

| Testhossz (34)

  (cm) | Minimális alapterület
  (cm2) | Minimális terület minden további állatra csoportos tartásnál
  (cm2) | Tartási hely min. magassága (35)

  (cm) | Optimális hőmérséklet | Relatív páratartalom | A 32. cikk (2) bekezdésében említett időpont |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30 alatt | 300 | 150 | 10 | 22 oC–27 oC | 60–80 % | [2012. január] |
| 30 és 40 között | 400 | 200 | 12 |
| 40 és 50 között | 600 | 300 | 15 |
| 50 és 75 között | 1 200 | 600 | 20 |
| 75 felett | 2 500 | 1 200 | 28 |

Testhossz (34)

(cm)

Minimális alapterület

(cm2)

Minimális terület minden további állatra csoportos tartásnál

(cm2)

Tartási hely min. magassága (35)

(cm)

Optimális hőmérséklet

Relatív páratartalom

A 32. cikk (2) bekezdésében említett időpont

30 alatt

300

150

10

22 oC–27 oC

60–80 %

[2012. január]

30 és 40 között

400

200

12

40 és 50 között

600

300

15

50 és 75 között

1 200

600

20

75 felett

2 500

1 200

28

---

(1)  Elválasztott egerek az elválasztástól az alom elhagyásáig terjedő rövid ideig tarthatóak a fenti nagyobb állománysűrűségben, feltéve hogy az állatokat nagyobb és megfelelően ingergazdag tartási helyen tartják. Ezek az elhelyezési körülmények nem okozhatnak állatjólléti hiányosságokat, mint például: megnövekedett agresszivitás, megbetegedés vagy elhullás, sztereotípiák és más viselkedészavarok, súlyvesztés, illetve egyéb élettani vagy magatartásbeli stresszreakciók.

(2)  Az élethosszig tartó vizsgálatok során az állatoknak a társas elhelyezéshez megfelelő méretű tartási helyet kell biztosítani. Ahol az egyedenként rendelkezésre álló élettér nem éri el a fent meghatározott nagyságot, különösen ügyelni kell a szilárd közösségi szerkezetek fenntartására.

(3)  Elválasztott patkányok az elválasztástól az alom elhagyásáig terjedő rövid ideig tarthatóak ilyen állománysűrűségben, feltéve hogy az állatokat nagyobb és megfelelően ingergazdag tartási helyen tartják. Ezek az elhelyezési körülmények nem eredményezhetnek állatjólléti hiányosságokat, mint például: megnövekedett agresszivitás, megbetegedés vagy elhullás, sztereotípiák és más viselkedészavarok, súlyvesztés, illetve egyéb élettani vagy magatartásbeli stresszreakciók.

(4)  Elválasztott hörcsögök az elválasztástól az alom elhagyásáig terjedő rövid ideig tarthatóak ilyen állománysűrűségben, feltéve hogy az állatokat nagyobb és megfelelően ingergazdag tartási helyen tartják. Ezek az elhelyezési körülmények nem eredményezhetnek állatjólléti hiányosságokat, mint például: megnövekedett agresszivitás, megbetegedés vagy elhullás, sztereotípiák és más viselkedészavarok, súlyvesztés, illetve egyéb élettani vagy magatartásbeli stresszreakciók.

(5)  Megjegyzés: Polcok nélkül számolt alapterület.

(6)  Az állatokat csak rendkívüli körülmények között szabad egymagukban tartani.

(7)  A tartási hely tetejének a padlótól legalább 1,8 m-re kell lennie.

(8)  Az állatokat csak rendkívüli körülmények között szabad egymagukban tartani.

(9)  Az állatokat csak rendkívüli körülmények között szabad egymagukban tartani.

(10)  Minimális nagyságú tartási helyen legfeljebb három egyed tartható.

(11)  Minimális nagyságú tartási helyen legfeljebb két egyed tartható.

(12)  Tenyészkolóniákban nem szükséges további lég-/élettér a kétévesnél fiatalabb, anyjuk mellett elhelyezett állatok számára.

(13)  Az állatokat csak rendkívüli körülmények között szabad egymagukban tartani.

(14)  Minimális nagyságú tartási helyen legfeljebb két egyed tartható.

(15)  Tenyészkolóniákban nem szükséges további lég-/élettér a kétévesnél fiatalabb, anyjuk mellett elhelyezett állatok számára.

(16)  A sertések élettere állat-egészségügyi vagy kísérleti indokkal – ha például külön élelmet kell fogyasztaniuk – rövid időszakokra kisebb tartási helyre is korlátozható, például a fő tartási hely térelválasztókkal történő leválasztásával.

(17)  A megfelelő élettér biztosítása érdekében az egyes állatok helyigényének alapja a marmagasság.

(18)  A tartási hely minden 2 m2 -e után legalább 0,5 m2 területű, minimum 30 cm mély úsztatót is magában foglal. Az úsztató területe a tartási hely minimális alapterületének legfeljebb 50 %-át teheti ki.

(19)  A még nem repülő madarak 75 cm minimális magasságú tartási területen tarthatók.

(20)  Az úsztató nagysága a tartási hely minden 2 m2-ére számítva értendő. Az úsztató területe a tartási hely minimális alapterületének legfeljebb 50 %-át teheti ki.

(21)  Farok nélkül mérve.

(22)  Ezek az ajánlások vonatkoznak az állattartó (azaz tenyésztő) medencékre, de nem vonatkoznak a természetes pároztatásra vagy a hatékonysági megfontolásból végzett szuperovulációhoz használtakra, mivel ezekhez kisebb egyedi medencék szükségesek. A megadott méretek a kifejlett egyedek helyigényére vonatkoznak; a fiatal egyedeket és az ebihalakat vagy ki kell zárni, vagy pedig a méreteket arányosan meg kell változtatni.

(23)  Az orrtól a kloákáig mérve.

(24)  Az orrtól a kloákáig mérve.

(25)  Egyharmad föld, kétharmad víz arányú megoszlás elegendő az állatoknak az alámerüléshez.

(26)  Az elválasztó földközeg felszínétől a terrárium tetejének belső részéig mérve; a magasság meghatározásakor emellett figyelembe kell venni a tartási hely belső kialakítását is.

(27)  Az orrtól a kloákáig mérve.

(28)  Kétharmad föld, egyharmad víz arányú megoszlás elegendő az állatoknak az alámerüléshez.

(29)  Az elválasztó földközeg felszínétől a terrárium tetejének belső részéig mérve; a magasság meghatározásakor emellett figyelembe kell venni a tartási hely belső kialakítását is.

(30)  Az orrtól a kloákáig mérve.

(31)  Kétharmad föld, egyharmad víz arányú megoszlás elegendő az állatoknak az alámerüléshez.

(32)  Az elválasztó földközeg felszínétől a terrárium tetejének belső részéig mérve; a magasság meghatározásakor emellett figyelembe kell venni a tartási hely belső kialakítását is.

(33)  A páncél elülső végétől a hátsó végéig, egyenes vonalban mérve.

(34)  Az orrtól a farokig mérve.

(35)  Az elválasztó földközeg felszínétől a terrárium tetejének belső részéig mérve; a magasság meghatározásakor emellett figyelembe kell venni a tartási hely belső kialakítását is.

2009. május 5., keddV. MELLÉKLET

A 34. cikk (4) bekezdésében említett állatok jegyzéke

| 1) | Szarvasmarhák (Bos taurus és Bos indicus); |
| --- | --- |

1)

Szarvasmarhák (Bos taurus és Bos indicus);

| 2) | Juhok és kecskék (Ovis aries és Capra hircus) |
| --- | --- |

2)

Juhok és kecskék (Ovis aries és Capra hircus)

| 3) | Sertések (Sus scrofa); |
| --- | --- |

3)

Sertések (Sus scrofa);

| 4) | Lófélék (Equus caballus és Equus asinus); |
| --- | --- |

4)

Lófélék (Equus caballus és Equus asinus);

| 5) | Házityúk (Gallus gallus domesticus); |
| --- | --- |

5)

Házityúk (Gallus gallus domesticus);

| 6) | Házi pulyka (Meleagris gallopavo); |
| --- | --- |

6)

Házi pulyka (Meleagris gallopavo);

| 7) | Kacsák és libák (Anas platyrhynchos, Anser anser domesticus, Cairina moschata); |
| --- | --- |

7)

Kacsák és libák (Anas platyrhynchos, Anser anser domesticus, Cairina moschata);

| 8) | Házi fürj (Coturnix spp); |
| --- | --- |

8)

Házi fürj (Coturnix spp);

| 9) | Galamb (Colombia livia); |
| --- | --- |

9)

Galamb (Colombia livia);

| 10) | Nyúl (Oryctolagus cuniculus) |
| --- | --- |

10)

Nyúl (Oryctolagus cuniculus)

2009. május 5., keddVI. MELLÉKLET

Az állatok leölésének humánus módszerei

1. táblázat –   A halak, köztük az állkapcsosok (gnathostomata) és a körszájúak (cyclostomata) ║ leölésének humánus módszerei

| Eszközök és módszerek | Gyorsaság | Hatékonyság | Az alkalmazás egyszerűsége | A beavatkozást végző biztonsága | Esztétikai érték | Összesített értékelés
  (1-5) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Érzéstelenítőszer túladagolása | ++ | ++ | ++ | + és ++ között | ++ | 4–5 (1) | Alkalmazása előtt nyugtatószer is beadható |
| Elektromos kábítás | ++ | + | + | + | ++ | 4 | Speciális berendezést igényel.
  Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |
| Kivonás (maceratio) | ++ | ++ | ++ | ++ | + | 4 | Csak 2 cm-esnél rövidebb halak esetén |
| Agyrázkódás előidézése | ++ | + | + | ++ | - | 3 | Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |
| Nyakcsigolyatörés | ++ | ++ | + | ++ | - | 2 – ha az állat eszméleténél van
  5 – ha az állat eszméletlen | 500 g-nál nagyobb halaknál nem használatos. Az agy fizikai összeroncsolása követi. |

Eszközök és módszerek

Gyorsaság

Hatékonyság

Az alkalmazás egyszerűsége

A beavatkozást végző biztonsága

Esztétikai érték

Összesített értékelés

(1-5)

Megjegyzések

Érzéstelenítőszer túladagolása

++

++

++

- és ++ között

++

4–5 (1)

Alkalmazása előtt nyugtatószer is beadható

Elektromos kábítás

++

+

+

+

++

4

Speciális berendezést igényel.

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Kivonás (maceratio)

++

++

++

++

+

4

Csak 2 cm-esnél rövidebb halak esetén

Agyrázkódás előidézése

++

+

+

++

-

3

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Nyakcsigolyatörés

++

++

+

++

-

2 – ha az állat eszméleténél van

5 – ha az állat eszméletlen

500 g-nál nagyobb halaknál nem használatos. Az agy fizikai összeroncsolása követi.

Eszméletlen állapotú halakon a fentiektől eltérő módszerek is alkalmazhatók, amennyiben az állat a halál beálltáig már nem nyeri vissza eszméletét.

Gyorsaság: ++ nagyon gyors, + gyors, - lassú. Hatékonyság: ++ nagyon hatékony, + hatékony, - nem hatékony. Az alkalmazás egyszerűsége: ++ egyszerű, + gyakorlottságot igényel, - szaktudást igényel. A beavatkozást végző biztonsága: ++ veszélytelen, + kissé veszélyes, - veszélyes. Esztétikai érték: ++ esztétikus, + sokak számára elfogadható, - sokak számára elfogadhatatlan. Értékelés: 1–5-ig terjedő skálán, ahol az 5-ös a legkielégítőbb.

2. táblázat –   Kétéltűek ║ leölésének humánus módszerei

| Eszközök és módszerek | Gyorsaság | Hatékonyság | Az alkalmazás egyszerűsége | A beavatkozást végző biztonsága | Esztétikai érték | Összesített értékelés
  (1-5) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Érzéstelenítőszer túladagolása | ++ | ++ | ++ | ++ | ++ | 5 | Alkalmazása előtt nyugtatószer is beadható |
| Agyrázkódás előidézése | ++ | ++ | + | ++ | - | 3 | Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |
| NMB/érzéstelenítő keverékek (2) | + | ++ | - | + | + | 3 | Intravénásan kell befecskendezni, ezért csak gyakorlottak végezhetik |
| Mikrohullámú sugárkezelés | ++ | ++ | - | + | ++ | 3 | Speciális berendezést igényel.
  Kisméretű kétéltűek esetében |
| Elektromos kábítás | + | + | + | - | - | 2 | Speciális berendezést igényel.
  Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |

Eszközök és módszerek

Gyorsaság

Hatékonyság

Az alkalmazás egyszerűsége

A beavatkozást végző biztonsága

Esztétikai érték

Összesített értékelés

(1-5)

Megjegyzések

Érzéstelenítőszer túladagolása

++

++

++

++

++

5

Alkalmazása előtt nyugtatószer is beadható

Agyrázkódás előidézése

++

++

+

++

-

3

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

NMB/érzéstelenítő keverékek (2)

+

++

-

+

+

3

Intravénásan kell befecskendezni, ezért csak gyakorlottak végezhetik

Mikrohullámú sugárkezelés

++

++

-

+

++

3

Speciális berendezést igényel.

Kisméretű kétéltűek esetében

Elektromos kábítás

+

+

+

-

-

2

Speciális berendezést igényel.

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Eszméletlen állapotú kétéltűeken a fentiektől eltérő módszerek is alkalmazhatók, amennyiben az állat a halál beálltáig már nem nyeri vissza eszméletét.

Gyorsaság: ++ nagyon gyors, + gyors, - lassú. Hatékonyság: ++ nagyon hatékony, + hatékony, - nem hatékony. Az alkalmazás egyszerűsége: ++ egyszerű, + gyakorlottságot igényel, - szaktudást igényel. A beavatkozást végző biztonsága: ++ veszélytelen, + kissé veszélyes, - veszélyes. Esztétikai érték: ++ esztétikus, + sokak számára elfogadható, - sokak számára elfogadhatatlan. Értékelés: 1–5-ig terjedő skálán, ahol az 5-ös a legkielégítőbb.

3. táblázat –   Hüllők ║ leölésének humánus módszerei

| Eszközök és módszerek | Gyorsaság | Hatékonyság | Az alkalmazás egyszerűsége | A beavatkozást végző biztonsága | Esztétikai érték | Összesített értékelés
  (1-5) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Érzéstelenítőszer túladagolása | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Alkalmazása előtt nyugtatószer is beadható |
| Rögzített ütőszeges kábítópisztoly | ++ | ++ | ++ | + | + | 5 | Nagy méretű hüllők esetén.
  Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |
| Lelövés | ++ | ++ | ++ | - | + | 4 | Csak lövészetben járatos személy végezheti. A biztos halálhoz külön módszerre lehet szükség. Csak terepen végezhető. |
| Agyrázkódás előidézése | + | + | + | ++ | - | 3 | Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |

Eszközök és módszerek

Gyorsaság

Hatékonyság

Az alkalmazás egyszerűsége

A beavatkozást végző biztonsága

Esztétikai érték

Összesített értékelés

(1-5)

Megjegyzések

Érzéstelenítőszer túladagolása

++

++

++

+

++

5

Alkalmazása előtt nyugtatószer is beadható

Rögzített ütőszeges kábítópisztoly

++

++

++

+

+

5

Nagy méretű hüllők esetén.

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Lelövés

++

++

++

-

+

4

Csak lövészetben járatos személy végezheti. A biztos halálhoz külön módszerre lehet szükség. Csak terepen végezhető.

Agyrázkódás előidézése

+

+

+

++

-

3

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Eszméletlen állapotú hüllőkön a fentiektől eltérő módszerek is alkalmazhatók, amennyiben az állat a halál beálltáig már nem nyeri vissza eszméletét.

Gyorsaság: ++ nagyon gyors, + gyors, - lassú. Hatékonyság: ++ nagyon hatékony, + hatékony, - nem hatékony. Az alkalmazás egyszerűsége: ++ egyszerű, + gyakorlottságot igényel, - szaktudást igényel. A beavatkozást végző biztonsága: ++ veszélytelen, + kissé veszélyes, - veszélyes. Esztétikai érték: ++ esztétikus, + sokak számára elfogadható, - sokak számára elfogadhatatlan. Értékelés: 1–5-ig terjedő skálán, ahol az 5-ös a legkielégítőbb.

4. táblázat –   Madarak leölésének humánus módszerei

| Eszközök és módszerek | Gyorsaság | Hatékonyság | Az alkalmazás egyszerűsége | A beavatkozást végző biztonsága | Esztétikai érték | Összesített értékelés
  (1-5) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NMB/érzéstelenítő keverékek | ++ | ++ | + | + | ++ | 4 | Intravénásan kell befecskendezni, ezért csak gyakorlottak végezhetik |
| Nemesgázok (Ar, N2) | ++ | ++ | ++ | ++ | + | 4 | Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |
| Kivonás (maceratio) | ++ | ++ | ++ | ++ | - | 4 | 72 órásnál fiatalabb csibék esetén. |
| Nyakcsigolyatörés | ++ | ++ | - | ++ | - | 1/3 – ha az állat eszméleténél van
  5 – ha az állat eszméletlen | Kis méretű és fiatal madaraknál (<250 g).
  Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |
| Mikrohullámú sugárkezelés | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Speciális berendezést igényel. |
| Agyrázkódás előidézése | ++ | ++ | - | ++ | - | 3 | Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |
| Elektromos kábítás | ++ | ++ | + | - | - | 3 | Speciális berendezést igényel.
  Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |
| Szén-monoxid | + | + | ++ | - | - | 1 | A beavatkozást végzőre veszélyes. |

Eszközök és módszerek

Gyorsaság

Hatékonyság

Az alkalmazás egyszerűsége

A beavatkozást végző biztonsága

Esztétikai érték

Összesített értékelés

(1-5)

Megjegyzések

NMB/érzéstelenítő keverékek

++

++

+

+

++

4

Intravénásan kell befecskendezni, ezért csak gyakorlottak végezhetik

Nemesgázok (Ar, N2)

++

++

++

++

+

4

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Kivonás (maceratio)

++

++

++

++

-

4

72 órásnál fiatalabb csibék esetén.

Nyakcsigolyatörés

++

++

-

++

-

1/3 – ha az állat eszméleténél van

5 – ha az állat eszméletlen

Kis méretű és fiatal madaraknál (<250 g).

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Mikrohullámú sugárkezelés

++

++

-

++

+

3

Speciális berendezést igényel.

Agyrázkódás előidézése

++

++

-

++

-

3

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Elektromos kábítás

++

++

+

-

-

3

Speciális berendezést igényel.

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Szén-monoxid

+

+

++

-

-

1

A beavatkozást végzőre veszélyes.

Eszméletlen állapotú madarakon a fentiektől eltérő módszerek is alkalmazhatók, amennyiben az állat a halál beálltáig már nem nyeri vissza eszméletét.

Gyorsaság: ++ nagyon gyors, + gyors, - lassú. Hatékonyság: ++ nagyon hatékony, + hatékony, - nem hatékony. Az alkalmazás egyszerűsége: ++ egyszerű, + gyakorlottságot igényel, - szaktudást igényel. A beavatkozást végző biztonsága: ++ veszélytelen, + kissé veszélyes, - veszélyes. Esztétikai érték: ++ esztétikus, + sokak számára elfogadható, - sokak számára elfogadhatatlan. Értékelés: 1–5-ig terjedő skálán, ahol az 5-ös a legkielégítőbb.

5. táblázat –   Rágcsálók ║ leölésének humánus módszerei

| Eszközök és módszerek | Gyorsaság | Hatékonyság | Az alkalmazás egyszerűsége | A beavatkozást végző biztonsága | Esztétikai érték | Összesített értékelés
  (1-5) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Érzéstelenítőszer túladagolása | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Alkalmazása előtt nyugtatószer is beadható |
| NMB/érzéstelenítő keverékek | ++ | ++ | - | + | ++ | 4 | Intravénásan kell befecskendezni, ezért csak gyakorlottak végezhetik |
| Nemesgázok (Ar) | ++ | + | ++ | + | + | 4 | Közvetlenül kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző, itt felsorolt módszer alkalmazása előtt |
| Agyrázkódás előidézése | ++ | ++ | + | ++ | - | 3 | 1 kg-nál kisebb súlyú rágcsálók esetében. Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |
| Nyakcsigolyatörés | ++ | ++ | + | ++ | - | 2/3 – ha az állat eszméleténél van
  5 – ha az állat eszméletlen | 150 g-nál kisebb súlyú rágcsálók esetében.
  Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |
| Mikrohullámú sugárkezelés | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Speciális berendezést igényel. |
| Lefejezés | + | + | + | ++ | - | 1/2 – ha az állat eszméleténél van
  5 – ha az állat eszméletlen | |
| Szén-dioxid | + | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Csak fokozatos feltöltéssel végezhető. |
| Szén-monoxid | + | + | + | - | ++ | 1 | A beavatkozást végzőre veszélyes. |

Eszközök és módszerek

Gyorsaság

Hatékonyság

Az alkalmazás egyszerűsége

A beavatkozást végző biztonsága

Esztétikai érték

Összesített értékelés

(1-5)

Megjegyzések

Érzéstelenítőszer túladagolása

++

++

++

+

++

5

Alkalmazása előtt nyugtatószer is beadható

NMB/érzéstelenítő keverékek

++

++

-

+

++

4

Intravénásan kell befecskendezni, ezért csak gyakorlottak végezhetik

Nemesgázok (Ar)

++

+

++

+

+

4

Közvetlenül kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző, itt felsorolt módszer alkalmazása előtt

Agyrázkódás előidézése

++

++

+

++

-

3

1 kg-nál kisebb súlyú rágcsálók esetében. Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Nyakcsigolyatörés

++

++

+

++

-

2/3 – ha az állat eszméleténél van

5 – ha az állat eszméletlen

150 g-nál kisebb súlyú rágcsálók esetében.

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Mikrohullámú sugárkezelés

++

++

-

++

+

3

Speciális berendezést igényel.

Lefejezés

+

+

+

++

-

1/2 – ha az állat eszméleténél van

5 – ha az állat eszméletlen

Szén-dioxid

+

++

++

+

++

5

Csak fokozatos feltöltéssel végezhető.

Szén-monoxid

+

+

+

-

++

1

A beavatkozást végzőre veszélyes.

Eszméletlen állapotú rágcsálókon ║ más módszerek is alkalmazhatók, feltéve, hogy az állat a halála előtt nem nyeri vissza eszméletét.

Gyorsaság: ++ nagyon gyors, + gyors, - lassú. Hatékonyság: ++ nagyon hatékony, + hatékony, - nem hatékony. Az alkalmazás egyszerűsége: ++ egyszerű, + gyakorlottságot igényel, - szaktudást igényel. A beavatkozást végző biztonsága: ++ veszélytelen, + kissé veszélyes, - veszélyes. Esztétikai érték: ++ esztétikus, + sokak számára elfogadható, - sokak számára elfogadhatatlan. Értékelés: 1–5-ig terjedő skálán, ahol az 5-ös a legkielégítőbb.

6. táblázat –   Nyulak ║ leölésének humánus módszerei

| Eszközök és módszerek | Gyorsaság | Hatékonyság | Az alkalmazás egyszerűsége | A beavatkozást végző biztonsága | Esztétikai érték | Összesített értékelés
  (1-5) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Érzéstelenítőszer túladagolása | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Alkalmazása előtt nyugtatószer is beadható |
| NMB/érzéstelenítő keverékek | ++ | ++ | - | + | ++ | 4 | Intravénásan kell befecskendezni, ezért csak gyakorlottak végezhetik |
| Rögzített ütőszeges kábítópisztoly | ++ | ++ | - | + | + | 4 | Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |
| Nyakcsigolyatörés | ++ | ++ | - | ++ | - | 3 – ha az állat eszméleténél van
  5 – ha az állat eszméletlen | 1 kg-nál kisebb súlyú nyulak esetében elfogadható.
  Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |
| Agyrázkódás előidézése | ++ | + | - | ++ | - | 3 | Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |
| Elektromos kábítás | ++ | + | ++ | - | + | 3 | Speciális berendezést igényel.
  Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |
| Mikrohullámú sugárkezelés | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Speciális berendezést igényel. |
| Lefejezés | + | + | + | - | - | 1 – ha az állat eszméleténél van
  5 – ha az állat eszméletlen | 1 kg-nál kisebb súlyú nyulak esetében. |
| Szén-monoxid | + | + | ++ | - | ++ | 1 | A beavatkozást végzőre veszélyes. |
| Gyorsfagyasztás | + | + | ++ | ++ | + | 1 | 4 g-nál kisebb súlyú magzatok esetében. |

Eszközök és módszerek

Gyorsaság

Hatékonyság

Az alkalmazás egyszerűsége

A beavatkozást végző biztonsága

Esztétikai érték

Összesített értékelés

(1-5)

Megjegyzések

Érzéstelenítőszer túladagolása

++

++

++

+

++

5

Alkalmazása előtt nyugtatószer is beadható

NMB/érzéstelenítő keverékek

++

++

-

+

++

4

Intravénásan kell befecskendezni, ezért csak gyakorlottak végezhetik

Rögzített ütőszeges kábítópisztoly

++

++

-

+

+

4

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Nyakcsigolyatörés

++

++

-

++

-

3 – ha az állat eszméleténél van

5 – ha az állat eszméletlen

1 kg-nál kisebb súlyú nyulak esetében elfogadható.

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Agyrázkódás előidézése

++

+

-

++

-

3

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Elektromos kábítás

++

+

++

-

+

3

Speciális berendezést igényel.

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Mikrohullámú sugárkezelés

++

++

-

++

+

3

Speciális berendezést igényel.

Lefejezés

+

+

+

-

-

1 – ha az állat eszméleténél van

5 – ha az állat eszméletlen

1 kg-nál kisebb súlyú nyulak esetében.

Szén-monoxid

+

+

++

-

++

1

A beavatkozást végzőre veszélyes.

Gyorsfagyasztás

+

+

++

++

+

1

4 g-nál kisebb súlyú magzatok esetében.

Eszméletlen állapotú nyulakon ║ más módszerek is alkalmazhatók, feltéve, hogy az állat a halála előtt nem nyeri vissza eszméletét.

Gyorsaság: ++ nagyon gyors, + gyors, - lassú. Hatékonyság: ++ nagyon hatékony, + hatékony, - nem hatékony. Az alkalmazás egyszerűsége: ++ egyszerű, + gyakorlottságot igényel, - szaktudást igényel. A beavatkozást végző biztonsága: ++ veszélytelen, + kissé veszélyes, - veszélyes. Esztétikai érték: ++ esztétikus, + sokak számára elfogadható, - sokak számára elfogadhatatlan. Értékelés: 1–5-ig terjedő skálán, ahol az 5-ös a legkielégítőbb.

7. táblázat –   A kutyák, macskák, vadászgörények és rókák ║ leölésének humánus módszerei

| Eszközök és módszerek | Gyorsaság | Hatékonyság | Az alkalmazás egyszerűsége | A beavatkozást végző biztonsága | Esztétikai érték | Összesített értékelés
  (1-5) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Érzéstelenítőszer túladagolása | ++ | ++ | - | + | ++ | 5 | Alkalmazása előtt nyugtatószer is beadható |
| NMB/érzéstelenítő keverékek | ++ | ++ | - | + | + | 4 | Intravénásan kell befecskendezni, ezért csak gyakorlottak végezhetik |
| Lelövés megfelelő szabadgolyós pisztoly vagy puska és lőszer alkalmazásával | ++ | ++ | - | - | - | 4 | Csak lövészetben járatos személy végezheti. A biztos halálhoz külön módszerre lehet szükség. |
| Rögzített ütőszeges kábítópisztoly | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |
| Elektromos kábítás | ++ | ++ | - | - | - | 3 | Speciális berendezést igényel.
  Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |
| Agyrázkódás előidézése | ++ | ++ | + | ++ | - | 2 | Újszülötteknél alkalmazható.
  Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |

Eszközök és módszerek

Gyorsaság

Hatékonyság

Az alkalmazás egyszerűsége

A beavatkozást végző biztonsága

Esztétikai érték

Összesített értékelés

(1-5)

Megjegyzések

Érzéstelenítőszer túladagolása

++

++

-

+

++

5

Alkalmazása előtt nyugtatószer is beadható

NMB/érzéstelenítő keverékek

++

++

-

+

+

4

Intravénásan kell befecskendezni, ezért csak gyakorlottak végezhetik

Lelövés megfelelő szabadgolyós pisztoly vagy puska és lőszer alkalmazásával

++

++

-

-

-

4

Csak lövészetben járatos személy végezheti. A biztos halálhoz külön módszerre lehet szükség.

Rögzített ütőszeges kábítópisztoly

++

++

-

++

+

3

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Elektromos kábítás

++

++

-

-

-

3

Speciális berendezést igényel.

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Agyrázkódás előidézése

++

++

+

++

-

2

Újszülötteknél alkalmazható.

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Eszméletlen állapotú kutyákon, macskákon, vadászgörényeken és rókákon ║ más módszerek is alkalmazhatók, feltéve, hogy az állat a halála előtt nem nyeri vissza eszméletét.

Gyorsaság: ++ nagyon gyors, + gyors, - lassú. Hatékonyság: ++ nagyon hatékony, + hatékony, - nem hatékony. Az alkalmazás egyszerűsége: ++ egyszerű, + gyakorlottságot igényel, - szaktudást igényel. A beavatkozást végző biztonsága: ++ veszélytelen, + kissé veszélyes, - veszélyes. Esztétikai érték: ++ esztétikus, + sokak számára elfogadható, - sokak számára elfogadhatatlan. Értékelés: 1–5-ig terjedő skálán, ahol az 5-ös a legkielégítőbb.

8. táblázat –   Nagy testű emlősök ║ leölésének humánus módszerei

| Eszközök és módszerek | Gyorsaság | Hatékonyság | Az alkalmazás egyszerűsége | A beavatkozást végző biztonsága | Esztétikai érték | Összesített értékelés
  (1-5) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Érzéstelenítőszer túladagolása | ++ | ++ | - | + | ++ | 5 | Alkalmazása előtt nyugtatószer is beadható |
| Rögzített ütőszeges kábítópisztoly | ++ | ++ | + | + | + | 5 | Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |
| Lelövés megfelelő szabadgolyós pisztoly vagy puska és lőszer alkalmazásával | ++ | ++ | + | - | + | 4 | Csak lövészetben járatos személy végezheti. A biztos halálhoz külön módszerre lehet szükség. Csak terepen végezhető. |
| NMB/érzéstelenítő keverékek | ++ | ++ | - | + | ++ | 4 | Intravénásan kell befecskendezni, ezért csak gyakorlottak végezhetik |
| Nemesgázok (Ar) | ++ | ++ | + | + | + | 4 | Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni
  Sertések esetében elfogadható módszer. |
| Elektromos kábítás | ++ | ++ | + | - | - | 3 | Speciális berendezést igényel.
  Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |
| Agyrázkódás előidézése | ++ | + | - | + | + | 3 – ha az állat eszméleténél van
  5 – ha az állat eszméletlen | Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni |

Eszközök és módszerek

Gyorsaság

Hatékonyság

Az alkalmazás egyszerűsége

A beavatkozást végző biztonsága

Esztétikai érték

Összesített értékelés

(1-5)

Megjegyzések

Érzéstelenítőszer túladagolása

++

++

-

+

++

5

Alkalmazása előtt nyugtatószer is beadható

Rögzített ütőszeges kábítópisztoly

++

++

+

+

+

5

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Lelövés megfelelő szabadgolyós pisztoly vagy puska és lőszer alkalmazásával

++

++

+

-

+

4

Csak lövészetben járatos személy végezheti. A biztos halálhoz külön módszerre lehet szükség. Csak terepen végezhető.

NMB/érzéstelenítő keverékek

++

++

-

+

++

4

Intravénásan kell befecskendezni, ezért csak gyakorlottak végezhetik

Nemesgázok (Ar)

++

++

+

+

+

4

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Sertések esetében elfogadható módszer.

Elektromos kábítás

++

++

+

-

-

3

Speciális berendezést igényel.

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Agyrázkódás előidézése

++

+

-

+

+

3 – ha az állat eszméleténél van

5 – ha az állat eszméletlen

Alkalmazása után az állatot kivéreztetés, az agy fizikai összeroncsolása vagy a halál beálltát előidéző más módszer alkalmazásával azonnal le kell ölni

Más eszméletlen állapotú, nagy testű állatokon ║ más módszerek is alkalmazhatók, feltéve, hogy az állat a halála előtt nem nyeri vissza eszméletét.

Gyorsaság: ++ nagyon gyors, + gyors, - lassú. Hatékonyság: ++ nagyon hatékony, + hatékony, - nem hatékony. Az alkalmazás egyszerűsége: ++ egyszerű, + gyakorlottságot igényel, - szaktudást igényel. A beavatkozást végző biztonsága: ++ veszélytelen, + kissé veszélyes, - veszélyes. Esztétikai érték: ++ esztétikus, + sokak számára elfogadható, - sokak számára elfogadhatatlan. Értékelés: 1–5-ig terjedő skálán, ahol az 5-ös a legkielégítőbb.

9. táblázat –   Főemlős állatok ║ leölésének humánus módszerei

| Eszközök és módszerek | Gyorsaság | Hatékonyság | Az alkalmazás egyszerűsége | A beavatkozást végző biztonsága | Esztétikai érték | Összesített értékelés
  (1-5) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Érzéstelenítőszer túladagolása | ++ | ++ | - | + | ++ | 5 | Alkalmazása előtt nyugtatószer is beadható |

Eszközök és módszerek

Gyorsaság

Hatékonyság

Az alkalmazás egyszerűsége

A beavatkozást végző biztonsága

Esztétikai érték

Összesített értékelés

(1-5)

Megjegyzések

Érzéstelenítőszer túladagolása

++

++

-

+

++

5

Alkalmazása előtt nyugtatószer is beadható

Eszméletlen állapotú főemlős állatokon ║ más módszerek is alkalmazhatók, feltéve, hogy az állat a halála előtt nem nyeri vissza eszméletét.

Gyorsaság: ++ nagyon gyors, + gyors, - lassú. Hatékonyság: ++ nagyon hatékony, + hatékony, - nem hatékony. Az alkalmazás egyszerűsége: ++ egyszerű, + gyakorlottságot igényel, - szaktudást igényel. A beavatkozást végző biztonsága: ++ veszélytelen, + kissé veszélyes, - veszélyes. Esztétikai érték: ++ esztétikus, + sokak számára elfogadható, - sokak számára elfogadhatatlan. Értékelés: 1–5-ig terjedő skálán, ahol az 5-ös a legkielégítőbb.

---

(1)  Egyes érzéstelenítőszerek bőrirritációt okozhatnak halaknál.

(2)  Neuromuszkuláris blokk, NMB

2009. május 5., keddVII. MELLÉKLET

A 22. cikk (4) bekezdésében említett elemek jegyzéke

| 1. | A tudományos célból felhasznált állatok beszerzésére, tenyésztésére, gondozására és kísérleti felhasználására vonatkozó hatályos nemzeti rendelkezések. |
| --- | --- |

1.

A tudományos célból felhasznált állatok beszerzésére, tenyésztésére, gondozására és kísérleti felhasználására vonatkozó hatályos nemzeti rendelkezések.

| 2. | Az emberek és állatok kapcsolatának etikai vonatkozásai, az élet értéke, a kísérleti állatok felhasználása mellett és ellen szóló érvek. |
| --- | --- |

2.

Az emberek és állatok kapcsolatának etikai vonatkozásai, az élet értéke, a kísérleti állatok felhasználása mellett és ellen szóló érvek.

| 3. | Az anatómiai és élettani jellemzőkre, a szaporodásra, a genetikai jellemzőkre és módosításra vonatkozó alapvető biológiai információk. |
| --- | --- |

3.

Az anatómiai és élettani jellemzőkre, a szaporodásra, a genetikai jellemzőkre és módosításra vonatkozó alapvető biológiai információk.

| 4. | Etológiai jellemzők, állattenyésztés és környezetgazdagítás. |
| --- | --- |

4.

Etológiai jellemzők, állattenyésztés és környezetgazdagítás.

| 5. | Állategészség-védelem és higiénia. |
| --- | --- |

5.

Állategészség-védelem és higiénia.

| 6. | A kísérletekhez leggyakrabban alkalmazott állatokat érő stressz, fájdalom és szenvedés fajspecifikus jellemzőinek ismerete. |
| --- | --- |

6.

A kísérletekhez leggyakrabban alkalmazott állatokat érő stressz, fájdalom és szenvedés fajspecifikus jellemzőinek ismerete.

| 7. | Érzéstelenítés, fájdalomcsillapítási módszerek és eutanázia. |
| --- | --- |

7.

Érzéstelenítés, fájdalomcsillapítási módszerek és eutanázia.

| 8. | Humánus végpontok használata. |
| --- | --- |

8.

Humánus végpontok használata.

| 9. | A helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés követelménye. |
| --- | --- |

9.

A helyettesítés, csökkentés és tökéletesítés követelménye.

2009. május 5., keddVIII. MELLÉKLET

A 38. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett elemek jegyzéke

| 1. | A következők alkalmazhatósága és indokolása:






  a) | állatok felhasználása, ezen belül eredetük, becsült számuk, fajuk és életszakaszaik; |
| --- | --- | --- |

1.

A következők alkalmazhatósága és indokolása:

a)

állatok felhasználása, ezen belül eredetük, becsült számuk, fajuk és életszakaszaik;

| b) | eljárások. |
| --- | --- |

b)

eljárások.

| 2. | Az állatok kísérleti felhasználását helyettesítő, csökkentő vagy tökéletesítő meglévő módszerek alkalmazásának tanúsítása. |
| --- | --- |

2.

Az állatok kísérleti felhasználását helyettesítő, csökkentő vagy tökéletesítő meglévő módszerek alkalmazásának tanúsítása.

| 3. | A projektben közreműködő személyek szakmai hozzáértésének tanúsítása. |
| --- | --- |

3.

A projektben közreműködő személyek szakmai hozzáértésének tanúsítása.

| 4. | Az érzéstelenítési és egyéb fájdalomcsillapítási módszerek tervezett használata. |
| --- | --- |

4.

Az érzéstelenítési és egyéb fájdalomcsillapítási módszerek tervezett használata.

| 5. | Az állati szenvedés elkerülése, enyhítése, illetve mértékének csökkentése érdekében tett lépések a születéstől egészen a halálig. |
| --- | --- |

5.

Az állati szenvedés elkerülése, enyhítése, illetve mértékének csökkentése érdekében tett lépések a születéstől egészen a halálig.

| 6. | Az állatok elhelyezésének, tenyésztésének és gondozásának körülményei. |
| --- | --- |

6.

Az állatok elhelyezésének, tenyésztésének és gondozásának körülményei.

| 7. | Kellő időben és humánus módon lezárt eljárások használata. |
| --- | --- |

7.

Kellő időben és humánus módon lezárt eljárások használata.

| 8. | Kísérleti vagy megfigyelésen alapuló stratégiák és statisztikai tervezés alkalmazása a felhasznált kísérleti állatok számának, szenvedésének vagy a környezeti hatásnak a csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

8.

Kísérleti vagy megfigyelésen alapuló stratégiák és statisztikai tervezés alkalmazása a felhasznált kísérleti állatok számának, szenvedésének vagy a környezeti hatásnak a csökkentése érdekében.

| 9. | Az állatok életminőségére gyakorolt hatások és az állatok többszöri kísérleti felhasználása. |
| --- | --- |

9.

Az állatok életminőségére gyakorolt hatások és az állatok többszöri kísérleti felhasználása.

| 10. | Az eljárások szükségtelen megismétlésének elkerülése. |
| --- | --- |

10.

Az eljárások szükségtelen megismétlésének elkerülése.

2009. május 5., keddIX. MELLÉKLET

A 17. cikk (1) bekezdésében említett súlyossági fokozatok általános meghatározása

Általában:

Ellentétes ismeretek vagy megállapítások hiányában abból kell kiindulni, hogy az emberek számára fájdalmat okozó eljárások az állatok számára is fájdalmat okoznak.

Fájdalommentesség vagy enyhe fájdalom: 1-es súlyossági fokozat

Az állatokon történő olyan kísérleti célú beavatkozások és manipulációk, amelyek következtében az állatoknak nincs része sem fájdalomban, sem szenvedésben, sem sérülésben, vagy csak rövid ideig és enyhe mértékben, valamint általános állapotuk sem károsodik jelentősen.

Példák:

| — | különböző összetételű takarmányokkal vagy élettanilag nem megfelelő étrenddel végzett, csekélyebb klinikai jelekkel vagy tünetekkel járó kísérletek, |
| --- | --- |

—

különböző összetételű takarmányokkal vagy élettanilag nem megfelelő étrenddel végzett, csekélyebb klinikai jelekkel vagy tünetekkel járó kísérletek,

| — | vérminta vétele vagy gyógyszer befecskendezése (szubkután, intramuszkuláris, intraperitoneális, intravénás módon), |
| --- | --- |

—

vérminta vétele vagy gyógyszer befecskendezése (szubkután, intramuszkuláris, intraperitoneális, intravénás módon),

| — | érzéstelenítés mellett felszíni szöveten végzett biopszia, |
| --- | --- |

—

érzéstelenítés mellett felszíni szöveten végzett biopszia,

| — | nem invazív letapogatási technikák az állatok lenyugtatása vagy érzéstelenítés alkalmazása mellett vagy anélkül, |
| --- | --- |

—

nem invazív letapogatási technikák az állatok lenyugtatása vagy érzéstelenítés alkalmazása mellett vagy anélkül,

| — | elviselhetőségi kísérletek, amelyek várhatóan rövid idejű, csekély, helyi vagy szisztémás reakciót váltanak ki, |
| --- | --- |

—

elviselhetőségi kísérletek, amelyek várhatóan rövid idejű, csekély, helyi vagy szisztémás reakciót váltanak ki,

| — | tudatuknál lévő állatokon végzett elektrokardiogram- (EKG) felvételek, |
| --- | --- |

—

tudatuknál lévő állatokon végzett elektrokardiogram- (EKG) felvételek,

| — | megfigyelésen alapuló vizsgálatok, például nyílt terepen végzett kísérletek, labirintuskísérletek vagy lépcsőkísérletek, |
| --- | --- |

—

megfigyelésen alapuló vizsgálatok, például nyílt terepen végzett kísérletek, labirintuskísérletek vagy lépcsőkísérletek,

| — | általános érzéstelenítés mellett végzett, végzetes kísérletek. |
| --- | --- |

—

általános érzéstelenítés mellett végzett, végzetes kísérletek.

Mérsékelt: 2-es súlyossági fokozat

Az állatokon történő olyan kísérleti célú beavatkozások és manipulációk, amelyek az állatokat rövid időre mérsékelt stressznek, illetve mérsékelt hosszúságú vagy hosszan tartó időszakon át enyhe stressznek, fájdalomnak, szenvedésnek, sérülésnek vagy az általános állapot jelentős károsodásának teszik ki.

Példák:

| — | sebészeti beavatkozás érzéstelenítéssel és megfelelő fájdalomcsillapítással, |
| --- | --- |

—

sebészeti beavatkozás érzéstelenítéssel és megfelelő fájdalomcsillapítással,

| — | különböző eszközök – például katéterek, telemetrikus adókészülékek, miniszivattyúk – beültetése általános érzéstelenítéssel, |
| --- | --- |

—

különböző eszközök – például katéterek, telemetrikus adókészülékek, miniszivattyúk – beültetése általános érzéstelenítéssel,

| — | élettanilag nem megfelelő étrenddel végzett tanulmányok, tünetileg nem kezelt diabetes mellitus jeleivel vagy szindrómáival, |
| --- | --- |

—

élettanilag nem megfelelő étrenddel végzett tanulmányok, tünetileg nem kezelt diabetes mellitus jeleivel vagy szindrómáival,

| — | gyakran ismételt vérvétel vagy anyagok gyakori bevitele, |
| --- | --- |

—

gyakran ismételt vérvétel vagy anyagok gyakori bevitele,

| — | szorongás kiváltása állati kísérleti alanyokban, |
| --- | --- |

—

szorongás kiváltása állati kísérleti alanyokban,

| — | akut toxicitási kísérletek, akut elviselhetőségi vizsgálatok; - dózisbehatároló vizsgálatok, nem végzetes krónikus toxicitási/karciogenicitási kísérletek, |
| --- | --- |

—

akut toxicitási kísérletek, akut elviselhetőségi vizsgálatok; - dózisbehatároló vizsgálatok, nem végzetes krónikus toxicitási/karciogenicitási kísérletek,

| — | rohammodellek, pl. epilepsziavizsgálatok, |
| --- | --- |

—

rohammodellek, pl. epilepsziavizsgálatok,

| — | rák nem végzetes modellezése állatokon, pl. idegenszövet-beültetési vizsgálatok. |
| --- | --- |

—

rák nem végzetes modellezése állatokon, pl. idegenszövet-beültetési vizsgálatok.

Súlyos: 3-as súlyossági fokozat

Az állatokban történő olyan kísérleti célú beavatkozások és manipulációk, amelyek az állatokat súlyos, illetve nagyon súlyos stressznek vagy mérsékelt hosszúságú vagy hosszan tartó időszakon át mérsékelt stressznek, komoly fájdalomnak, hosszas szenvedésnek, súlyos sérülésnek vagy az általános állapot jelentős és folyamatos károsodásának teszik ki.

Példák:

| — | végzetes baktérium- vagy vírusfertőzések, |
| --- | --- |

—

végzetes baktérium- vagy vírusfertőzések,

| — | krónikus reumás ízületi gyulladás modellezése, |
| --- | --- |

—

krónikus reumás ízületi gyulladás modellezése,

| — | állatok géntechnológiai módosítása végzetes fenotípusokkal (pl. onkogénekkel), a kísérlet idő előtti befejezése nélkül, |
| --- | --- |

—

állatok géntechnológiai módosítása végzetes fenotípusokkal (pl. onkogénekkel), a kísérlet idő előtti befejezése nélkül,

| — | szervek (pl. vese, hasnyálmirigy) átültetése, |
| --- | --- |

—

szervek (pl. vese, hasnyálmirigy) átültetése,

| — | súlyos, krónikus neurológiai betegségek (pl. Parkinson-kór) modellezése. |
| --- | --- |

—

súlyos, krónikus neurológiai betegségek (pl. Parkinson-kór) modellezése.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/228 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/228

---

2009. május 5., keddA hajók által okozott szennyezés és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók ***I

P6_TA(2009)0344

Az Európai Parlament 2009. május 5-i jogalkotási állásfoglalása a hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló 2005/35/EK irányelvet módosító európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD))

2010/C 212 E/32

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0134),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 80. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6–0142/2008),

tekintettel eljárási szabályzatának 51. cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A6–0080/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. május 5., keddP6_TC1-COD(2008)0055

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 5-én került elfogadásra a hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló 2005/35/EK irányelv módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 2009/123/EK irányelv).

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/229 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/229

---

2009. május 5., keddEnergia-címkézés és szabványos termékismertető (átdolgozás) ***I

P6_TA(2009)0345

Az Európai Parlament 2009. május 5-i jogalkotási állásfoglalása az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelölésére vonatkozó európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (átdolgozás) (COM(2008)0778) – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD))

2010/C 212 E/33

(Együttdöntési eljárás – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0778),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamentnek (C6-0412/2008),

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 80a. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottságnak az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottsághoz intézett, 2009. március 11-i levelére,

tekintettel eljárási szabályzatának 80a. és 51. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A6-0146/2009),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő szövegek változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat ezek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő szövegek változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat ezek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az alábbi, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport javaslatai alapján módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az alábbi, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport javaslatai alapján módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlament elé, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlament elé, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

2009. május 5., keddP6_TC1-COD(2008)0222

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 5-én került elfogadásra az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos 2009/.../EK termékismertetővel történő jelöléséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai ║ Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A háztartási készülékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő ellátásáról szóló, 1992. szeptember 22-i 92/75/EGK tanácsi irányelv (4) jelentősen módosult (5). Mivel további érdemi változtatásokat kell tenni, az irányelvet az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A háztartási készülékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő ellátásáról szóló, 1992. szeptember 22-i 92/75/EGK tanácsi irányelv (4) jelentősen módosult (5). Mivel további érdemi változtatásokat kell tenni, az irányelvet az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni.

| (2) | A 92/75/EGK ║ irányelv hatálya a háztartási készülékekre korlátozódik. A„Fenntartható fogyasztás, termelés és iparpolitika” cselekvési tervről szóló, 2008. július 16 -i bizottsági közlemény rámutatott arra, hogy a 92/75/EGK irányelv hatályának kiterjesztése az energiával kapcsolatos termékekre,
  beleértve az építőipari termékeket is,
  amelyeknek a használata
  közvetlenül vagy közvetetten jelentős hatást gyakorol
  az energiafogyasztásra, megerősítheti a meglévő szabályozási intézkedések közötti – és különösen az energia-felhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről ║ szóló, 2005. július 6 -i 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (6) fennálló – szinergiákat.
  Ennek az irányelvnek ki kell egészítenie, és semmi esetre nem sértheti a 2005/32/EK irányelv alkalmazását. Mivel holisztikus megközelítést alkalmaz, és újabb energia-megtakarítást és környezeti előnyöket eredményez, ezt az irányelvet egy még szélesebb jogi keret részének kell tekinteni, amely magában foglalja a közösségi ökocímke módosított odaítélési rendszeréről szóló, 2000. július 17 -i 1980/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet

   (7)

  , valamint az épületek energiateljesítményéről szóló, 2002. december 16 -i 2002/91/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet

   (8)

  . |
| --- | --- |

(2)

A 92/75/EGK ║ irányelv hatálya a háztartási készülékekre korlátozódik. A„Fenntartható fogyasztás, termelés és iparpolitika” cselekvési tervről szóló, 2008. július 16 -i bizottsági közlemény rámutatott arra, hogy a 92/75/EGK irányelv hatályának kiterjesztése az energiával kapcsolatos termékekre,
  beleértve az építőipari termékeket is,
  amelyeknek a használata
  közvetlenül vagy közvetetten jelentős hatást gyakorol
  az energiafogyasztásra, megerősítheti a meglévő szabályozási intézkedések közötti – és különösen az energia-felhasználó termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények megállapításának kereteiről ║ szóló, 2005. július 6 -i 2005/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (6) fennálló – szinergiákat.
  Ennek az irányelvnek ki kell egészítenie, és semmi esetre nem sértheti a 2005/32/EK irányelv alkalmazását. Mivel holisztikus megközelítést alkalmaz, és újabb energia-megtakarítást és környezeti előnyöket eredményez, ezt az irányelvet egy még szélesebb jogi keret részének kell tekinteni, amely magában foglalja a közösségi ökocímke módosított odaítélési rendszeréről szóló, 2000. július 17 -i 1980/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet

   (7)

  , valamint az épületek energiateljesítményéről szóló, 2002. december 16 -i 2002/91/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet

   (8)

  .

| (3) | A 2007. március 8-9-i Európai Tanács elnökségi következtetései hangsúlyozták az energiahatékonyság fokozásának szükségességét a Közösségben a Közösség energiafogyasztásának 2020-ig történő, 20 %-os megtakarítására vonatkozó célkitűzés elérése érdekében, és felhívtak az „Energiahatékonysági cselekvési terv: A lehetőségek kihasználása” című, 2006. október 19 -i bizottsági közleményben meghatározott kulcsterületek alapos és gyors végrehajtásra. A cselekvési terv kiemelte a termékelőállítási ágazatban rejlő, óriási energia-megtakarítási lehetőségeket. |
| --- | --- |

(3)

A 2007. március 8-9-i Európai Tanács elnökségi következtetései hangsúlyozták az energiahatékonyság fokozásának szükségességét a Közösségben a Közösség energiafogyasztásának 2020-ig történő, 20 %-os megtakarítására vonatkozó célkitűzés elérése érdekében, és felhívtak az „Energiahatékonysági cselekvési terv: A lehetőségek kihasználása” című, 2006. október 19 -i bizottsági közleményben meghatározott kulcsterületek alapos és gyors végrehajtásra. A cselekvési terv kiemelte a termékelőállítási ágazatban rejlő, óriási energia-megtakarítási lehetőségeket.

| (4) | Az energia-hatékonyság és az energia-megtakarítás előmozdítása érdekében fontos továbbá, hogy az EU és a tagállamok jogilag kötelező erejűvé tegyék a 2020-as 20 %-os energia-megtakarítási célkitűzést, és ennek elérésének biztosítására következetes intézkedéseket javasoljanak és hajtsanak végre. |
| --- | --- |

(4)

Az energia-hatékonyság és az energia-megtakarítás előmozdítása érdekében fontos továbbá, hogy az EU és a tagállamok jogilag kötelező erejűvé tegyék a 2020-as 20 %-os energia-megtakarítási célkitűzést, és ennek elérésének biztosítására következetes intézkedéseket javasoljanak és hajtsanak végre.

| (5) | Az energiával kapcsolatos termékek hatékonyságának javítása a tájékozott fogyasztói választás révén általában is előnyös az EU gazdasága és az előállító ipar számára is, csökkentvén a szén árát a kibocsátás-kereskedelmi rendszerben. |
| --- | --- |

(5)

Az energiával kapcsolatos termékek hatékonyságának javítása a tájékozott fogyasztói választás révén általában is előnyös az EU gazdasága és az előállító ipar számára is, csökkentvén a szén árát a kibocsátás-kereskedelmi rendszerben.

| (6) | Az egyes energiával kapcsolatos termékek energiafogyasztására vonatkozó pontos, megfelelő és összehasonlítható információnak az olyan termékek javára
  kell befolyásolnia
  a végfelhasználók választását, amelyek kevesebb energiát és egyéb alapvető erőforrást fogyasztanak használatuk során, illetőleg közvetetten kevesebb fogyasztást eredményeznek, ezzel ösztönözve a gyártókat arra, hogy tegyenek lépéseket az általuk gyártott termékek energia- és egyéb alapvető erőforrás-fogyasztásának csökkentésére. Ennek közvetetten ösztönöznie is kell e termékek hatékony használatát
  az EU 20 %-os energia-hatékonysági célkitűzéséhez való hozzájárulás érdekében
  . Ilyen tájékoztatás hiányában, a piaci erők működése önmagában nem fogja előmozdítani az energia és egyéb alapvető erőforrások ésszerű felhasználását e termékek vonatkozásában. |
| --- | --- |

(6)

Az egyes energiával kapcsolatos termékek energiafogyasztására vonatkozó pontos, megfelelő és összehasonlítható információnak az olyan termékek javára
  kell befolyásolnia
  a végfelhasználók választását, amelyek kevesebb energiát és egyéb alapvető erőforrást fogyasztanak használatuk során, illetőleg közvetetten kevesebb fogyasztást eredményeznek, ezzel ösztönözve a gyártókat arra, hogy tegyenek lépéseket az általuk gyártott termékek energia- és egyéb alapvető erőforrás-fogyasztásának csökkentésére. Ennek közvetetten ösztönöznie is kell e termékek hatékony használatát
  az EU 20 %-os energia-hatékonysági célkitűzéséhez való hozzájárulás érdekében
  . Ilyen tájékoztatás hiányában, a piaci erők működése önmagában nem fogja előmozdítani az energia és egyéb alapvető erőforrások ésszerű felhasználását e termékek vonatkozásában.

| (7) | Mivel az épületek teszik ki a teljes energia-fogyasztás 40 %-át az EU-ban, és mivel a 2002/91/EK irányelv felülvizsgálatának célja előmozdítani az épületek általános energia-teljesítményének költséghatékony javítását, bizonyos energiával kapcsolatos építési termékek ezen irányelv hatálya alá vonásának ebben a kontextusban segítenie kell a magánháztartásoknak a leginkább energia- és költséghatékony termék kiválasztásában az épületeik felújításakor. |
| --- | --- |

(7)

Mivel az épületek teszik ki a teljes energia-fogyasztás 40 %-át az EU-ban, és mivel a 2002/91/EK irányelv felülvizsgálatának célja előmozdítani az épületek általános energia-teljesítményének költséghatékony javítását, bizonyos energiával kapcsolatos építési termékek ezen irányelv hatálya alá vonásának ebben a kontextusban segítenie kell a magánháztartásoknak a leginkább energia- és költséghatékony termék kiválasztásában az épületeik felújításakor.

| (8) | Annak érdekében, hogy biztosítsa a gyártók számára a tervezhetőséget és a végfelhasználók számára az áttekinthetőséget, a Bizottságnak prioritási listát kell készítenie az ezen irányelv hatálya alá tartozó – és a jövőben a tagállamok és a Bizottság végrehajtási intézkedései által érintett –, energiával kapcsolatos termékekről, beleértve az építési termékeket is. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy biztosítsa a gyártók számára a tervezhetőséget és a végfelhasználók számára az áttekinthetőséget, a Bizottságnak prioritási listát kell készítenie az ezen irányelv hatálya alá tartozó – és a jövőben a tagállamok és a Bizottság végrehajtási intézkedései által érintett –, energiával kapcsolatos termékekről, beleértve az építési termékeket is.

| (9) | Az információ lényeges szerepet tölt be a piaci erők működésében, ezért minden azonos típusú termékre egységes címkét szükséges bevezetni, hogy a potenciális vásárlók standardizált kiegészítő tájékoztatást kapjanak e termékek költségéről az energia- és más alapvető erőforrás-fogyasztás vonatkozásában, valamint intézkedéseket kell hozni, hogy azokat a potenciális végfelhasználókat is ellássák ezzel a tájékoztatással, akik nem látják a terméket kiállítva, így nincs lehetőségük látni a címkét. Annak érdekében, hogy hatékony és eredményes legyen, a címkének egyszerűnek, ║ lényegre törőnek és a végfelhasználó számára könnyen felismerhetőnek kell lennie ║. E célból
  a címke meglévő külső megjelenését meg kell tartani, hogy alapul szolgáljon a végfelhasználók tájékoztatásához a termékek energiahatékonyságáról
  . A termékek energiafogyasztását és a rájuk vonatkozó egyéb információt a harmonizált szabványoknak és módszereknek megfelelően kell mérni. |
| --- | --- |

(9)

Az információ lényeges szerepet tölt be a piaci erők működésében, ezért minden azonos típusú termékre egységes címkét szükséges bevezetni, hogy a potenciális vásárlók standardizált kiegészítő tájékoztatást kapjanak e termékek költségéről az energia- és más alapvető erőforrás-fogyasztás vonatkozásában, valamint intézkedéseket kell hozni, hogy azokat a potenciális végfelhasználókat is ellássák ezzel a tájékoztatással, akik nem látják a terméket kiállítva, így nincs lehetőségük látni a címkét. Annak érdekében, hogy hatékony és eredményes legyen, a címkének egyszerűnek, ║ lényegre törőnek és a végfelhasználó számára könnyen felismerhetőnek kell lennie ║. E célból
  a címke meglévő külső megjelenését meg kell tartani, hogy alapul szolgáljon a végfelhasználók tájékoztatásához a termékek energiahatékonyságáról
  . A termékek energiafogyasztását és a rájuk vonatkozó egyéb információt a harmonizált szabványoknak és módszereknek megfelelően kell mérni.

| (10) | Amint arra az ezen irányelvre irányuló javaslatot kísérő bizottsági hatástanulmány rámutat, az eredeti, eredményes A-G címkézést modellként követték különböző országokban világszerte, mint például Argentínában, Brazíliában, Chilében, Dél-Afrikában, Iránban, Izraelben és Kínában. |
| --- | --- |

(10)

Amint arra az ezen irányelvre irányuló javaslatot kísérő bizottsági hatástanulmány rámutat, az eredeti, eredményes A-G címkézést modellként követték különböző országokban világszerte, mint például Argentínában, Brazíliában, Chilében, Dél-Afrikában, Iránban, Izraelben és Kínában.

| (11) | A tagállamoknak rendszeresen ellenőrizniük kell ezen irányelv betartását,
  és bármely releváns információt a kétéves jelentésbe kell foglalniuk, amelyet az irányelv értelmében kötelesek benyújtani a Bizottságnak,
  különös tekintettel a szállítók és a kereskedők felelősségére. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamoknak rendszeresen ellenőrizniük kell ezen irányelv betartását,
  és bármely releváns információt a kétéves jelentésbe kell foglalniuk, amelyet az irányelv értelmében kötelesek benyújtani a Bizottságnak,
  különös tekintettel a szállítók és a kereskedők felelősségére.

| (12) | Egy teljesen önkéntes rendszer oda vezetne, hogy csak néhány terméket látnának el címkével és szabványos termékismertetővel, ami a végfelhasználók megtévesztésének
  vagy éppen félretájékoztatásának kockázatával járna. A jelenlegi rendszernek kell ezért biztosítania, hogy minden érintett termék tekintetében az energiafogyasztást és más alapvető erőforrások felhasználását kötelezően előírt
  címke és szabványos termékismertető adatlap jelzi. |
| --- | --- |

(12)

Egy teljesen önkéntes rendszer oda vezetne, hogy csak néhány terméket látnának el címkével és szabványos termékismertetővel, ami a végfelhasználók megtévesztésének
  vagy éppen félretájékoztatásának kockázatával járna. A jelenlegi rendszernek kell ezért biztosítania, hogy minden érintett termék tekintetében az energiafogyasztást és más alapvető erőforrások felhasználását kötelezően előírt
  címke és szabványos termékismertető adatlap jelzi.

| (13) | Használat során az energiával kapcsolatos termékek
  közvetlen vagy közvetett hatást gyakorolnak az energia számos formában történő fogyasztására; ║ az elektromos áram és a földgáz lévén a legfontosabb. Az irányelv hatályának ezért ki kell terjednie az energia bármely formájának fogyasztására használat során
  közvetlen vagy közvetett
  hatást gyakorló, energiával kapcsolatos termékekre
  , összhangban az energia-hatékonyság javítására, a megújuló energiaforrások (RES) előmozdítására és az üvegházhatású gáz (GHG) kibocsátások csökkentésére vonatkozó EU célkitűzésekkel
  . |
| --- | --- |

(13)

Használat során az energiával kapcsolatos termékek
  közvetlen vagy közvetett hatást gyakorolnak az energia számos formában történő fogyasztására; ║ az elektromos áram és a földgáz lévén a legfontosabb. Az irányelv hatályának ezért ki kell terjednie az energia bármely formájának fogyasztására használat során
  közvetlen vagy közvetett
  hatást gyakorló, energiával kapcsolatos termékekre
  , összhangban az energia-hatékonyság javítására, a megújuló energiaforrások (RES) előmozdítására és az üvegházhatású gáz (GHG) kibocsátások csökkentésére vonatkozó EU célkitűzésekkel
  .

| (14) | Azon energiával kapcsolatos termékeket, amelyek használat során jelentős
  közvetlen vagy közvetett hatást gyakorolnak az energiafogyasztásra -vagy adott esetben más alapvető erőforrások felhasználására - egy végrehajtási intézkedés hatálya alá kell vonni, ha a címkézés útján történő tájékoztatás-nyújtás a végfelhasználókat hatékonyabb termékek vásárlására ösztönözheti. |
| --- | --- |

(14)

Azon energiával kapcsolatos termékeket, amelyek használat során jelentős
  közvetlen vagy közvetett hatást gyakorolnak az energiafogyasztásra -vagy adott esetben más alapvető erőforrások felhasználására - egy végrehajtási intézkedés hatálya alá kell vonni, ha a címkézés útján történő tájékoztatás-nyújtás a végfelhasználókat hatékonyabb termékek vásárlására ösztönözheti.

| (15) | Mivel az épületek a teljes energiafelhasználás 40 %-át teszik ki az EU-ban, és mivel a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti kötelezettségvállalásaival összefüggésben az EU célul tűzte ki energia-hatékonyságának 20 %-os javítását 2020-ig, fontos prioritást adni az építési termékekre – mint például az ablakokra – vonatkozó végrehajtó intézkedések kidolgozásának. |
| --- | --- |

(15)

Mivel az épületek a teljes energiafelhasználás 40 %-át teszik ki az EU-ban, és mivel a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti kötelezettségvállalásaival összefüggésben az EU célul tűzte ki energia-hatékonyságának 20 %-os javítását 2020-ig, fontos prioritást adni az építési termékekre – mint például az ablakokra – vonatkozó végrehajtó intézkedések kidolgozásának.

| (16) | Folyamatosan növelni kell azon tagállamok számát, amelyek
  olyan közbeszerzési politikát
  folytatnak
  , amely az ajánlatkérő hatóságoktól megköveteli, hogy energia-hatékony termékeket szerezzenek be
  , amíg az Európai Unió egész területének lefedésére irányuló célkitűzés nem teljesül
  .
  Ugyanez kell, hogy vonatkozzon azon számos tagállamra is, amelyek már működtetnek ösztönzőket az energia-hatékony termékek vonatkozásában.
  A piactorzulás elkerülése érdekében, és annak ellenére, hogy a
  termékek közbeszerzésre vagy ösztönzésre való jogosultságának kritériumai tagállamonként jelentősen eltérhetnek
  , a kritériumoknak meg kell felelniük az Európai Unió energiahatékonyságra vonatkozó stratégiai célkitűzéseinek
  . Bizonyos termékek teljesítményosztályokba sorolása az irányelv végrehajtási intézkedéseiben foglaltak szerint csökkentheti a közbeszerzés és az ösztönzések széttagoltságát, és megkönnyítheti a hatékony termékek piacra lépését; |
| --- | --- |

(16)

Folyamatosan növelni kell azon tagállamok számát, amelyek
  olyan közbeszerzési politikát
  folytatnak
  , amely az ajánlatkérő hatóságoktól megköveteli, hogy energia-hatékony termékeket szerezzenek be
  , amíg az Európai Unió egész területének lefedésére irányuló célkitűzés nem teljesül
  .
  Ugyanez kell, hogy vonatkozzon azon számos tagállamra is, amelyek már működtetnek ösztönzőket az energia-hatékony termékek vonatkozásában.
  A piactorzulás elkerülése érdekében, és annak ellenére, hogy a
  termékek közbeszerzésre vagy ösztönzésre való jogosultságának kritériumai tagállamonként jelentősen eltérhetnek
  , a kritériumoknak meg kell felelniük az Európai Unió energiahatékonyságra vonatkozó stratégiai célkitűzéseinek
  . Bizonyos termékek teljesítményosztályokba sorolása az irányelv végrehajtási intézkedéseiben foglaltak szerint csökkentheti a közbeszerzés és az ösztönzések széttagoltságát, és megkönnyítheti a hatékony termékek piacra lépését;

| (17) | Az ezen irányelvhez kapcsolódó végrehajtási intézkedések közbeszerzési rendelkezéseinek megállapításakor arányos küszöbértékeket kell meghatározni a közbeszerzés értéke és volumene tekintetében, figyelembe véve az adminisztratív terhet és a közbeszerzési szabályok érvényesíthetőségét is a tagállamokban. |
| --- | --- |

(17)

Az ezen irányelvhez kapcsolódó végrehajtási intézkedések közbeszerzési rendelkezéseinek megállapításakor arányos küszöbértékeket kell meghatározni a közbeszerzés értéke és volumene tekintetében, figyelembe véve az adminisztratív terhet és a közbeszerzési szabályok érvényesíthetőségét is a tagállamokban.

| (18) | Az ösztönzők, amelyeket a tagállamok a hatékony termékek előmozdítására nyújthatnak, állami támogatásnak minősülhetnek. Ez az irányelv nem érinti ║ a Szerződés 87. és 88. cikkével összhangban indítható, bármely jövőbeli állami támogatás-eljárás kimenetelét.
  Azonban a környezetvédelemre, és különösen az energia-megtakarításra nyújtott állami támogatás, amely közös európai érdeket szolgál, a különböző közösségi eszközök értelmében és az azokban előírt feltételek alapján mentességeket élvez, amint arról a környezetvédelem állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatások rendelkeznek

   (9)

  . |
| --- | --- |

(18)

Az ösztönzők, amelyeket a tagállamok a hatékony termékek előmozdítására nyújthatnak, állami támogatásnak minősülhetnek. Ez az irányelv nem érinti ║ a Szerződés 87. és 88. cikkével összhangban indítható, bármely jövőbeli állami támogatás-eljárás kimenetelét.
  Azonban a környezetvédelemre, és különösen az energia-megtakarításra nyújtott állami támogatás, amely közös európai érdeket szolgál, a különböző közösségi eszközök értelmében és az azokban előírt feltételek alapján mentességeket élvez, amint arról a környezetvédelem állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatások rendelkeznek

   (9)

  .

| (19) | Az energiahatékony termékek címkézés, közbeszerzés és ösztönzők révén történő előmozdítása nem járhat hátránnyal az ilyen termékek általános környezeti teljesítményére nézve. |
| --- | --- |

(19)

Az energiahatékony termékek címkézés, közbeszerzés és ösztönzők révén történő előmozdítása nem járhat hátránnyal az ilyen termékek általános környezeti teljesítményére nézve.

| (20) | Ezen irányelvnek a reklámok tartalmára vonatkozó rendelkezései csak kivételes intézkedésként vehetők figyelembe. E rendelkezések tehát nem korlátozhatják a reklámozást semmilyen egyéb módon bármely más közösségi jogszabály értelmében. |
| --- | --- |

(20)

Ezen irányelvnek a reklámok tartalmára vonatkozó rendelkezései csak kivételes intézkedésként vehetők figyelembe. E rendelkezések tehát nem korlátozhatják a reklámozást semmilyen egyéb módon bármely más közösségi jogszabály értelmében.

| (21) | Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket ║ a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28 -i 1999/468/EK tanácsi határozattal (10) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(21)

Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket ║ a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28 -i 1999/468/EK tanácsi határozattal (10) összhangban kell elfogadni.

| (22) | Különösen, fel kell hatalmazni a Bizottságot, hogy végrehajtási intézkedéseket fogadjon el az energiával kapcsolatos termékek általi,
  használat során történő energia- és egyéb alapvető erőforrás-fogyasztásra vonatkozó címkézést és standard termékismertetőt illetően.
  Az ipar számára kiszámítható és a fogyasztók számára érthető rendszer létrehozása érdekében a Bizottság feladata kell, hogy legyen egy rögzített időtartamú határidő meghatározása az energiacímkézés besorolására és a hatékonysági mutatók besorolásának aktualizálására, ismétlődő és rendszeres alapon.
  Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek - új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítéssel történő - módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében előírt, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  A Bizottságnak minden második évben jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek, amely az EU-val és az egyes tagállamokkal külön-külön foglalkozik, és amely a végrehajtási intézkedések elfogadásáról és a szabványos termékismertetőről részletes információt tartalmaz. |
| --- | --- |

(22)

Különösen, fel kell hatalmazni a Bizottságot, hogy végrehajtási intézkedéseket fogadjon el az energiával kapcsolatos termékek általi,
  használat során történő energia- és egyéb alapvető erőforrás-fogyasztásra vonatkozó címkézést és standard termékismertetőt illetően.
  Az ipar számára kiszámítható és a fogyasztók számára érthető rendszer létrehozása érdekében a Bizottság feladata kell, hogy legyen egy rögzített időtartamú határidő meghatározása az energiacímkézés besorolására és a hatékonysági mutatók besorolásának aktualizálására, ismétlődő és rendszeres alapon.
  Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek - új, nem alapvető fontosságú elemekkel való kiegészítéssel történő - módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében előírt, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  A Bizottságnak minden második évben jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek, amely az EU-val és az egyes tagállamokkal külön-külön foglalkozik, és amely a végrehajtási intézkedések elfogadásáról és a szabványos termékismertetőről részletes információt tartalmaz.

| (23) | Az ezen irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettségnek csak azon rendelkezésekre kell szorítkoznia, amelyek érdemi változást jelentenek a korábbi irányelvhez képest. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvből következik. |
| --- | --- |

(23)

Az ezen irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettségnek csak azon rendelkezésekre kell szorítkoznia, amelyek érdemi változást jelentenek a korábbi irányelvhez képest. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvből következik.

| (24) | A tagállamoknak ezen irányelv releváns rendelkezéseinek végrehajtása során igyekezniük kell tartózkodni az olyan intézkedésektől, amelyek szükségtelenül rónak bürokratikus és nehézkes kötelezettségeket a kis- és közepes vállalkozásokra (kkv-k), és a lehetőségekhez mérten figyelembe kell venniük a kkv-k különleges igényeit, valamint pénzügyi és igazgatási korlátaikat. |
| --- | --- |

(24)

A tagállamoknak ezen irányelv releváns rendelkezéseinek végrehajtása során igyekezniük kell tartózkodni az olyan intézkedésektől, amelyek szükségtelenül rónak bürokratikus és nehézkes kötelezettségeket a kis- és közepes vállalkozásokra (kkv-k), és a lehetőségekhez mérten figyelembe kell venniük a kkv-k különleges igényeit, valamint pénzügyi és igazgatási korlátaikat.

| (25) | Ez az irányelv nem érinti az I. melléklet B. részében meghatározott, ║ az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(25)

Ez az irányelv nem érinti az I. melléklet B. részében meghatározott, ║ az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Hatály

(1)   Ez az irányelv létrehozza azon nemzeti intézkedések harmonizálásának kereteit, amelyek a használat során történő energia- és más alapvető erőforrás-fogyasztásra vonatkozó végfelhasználói tájékoztatásra - különösen címkézés és termékismertető révén -, valamint az energiával kapcsolatos termékekre vonatkozó kiegészítő tájékoztatásra vonatkoznak, ezáltal lehetővé téve a végfelhasználók számára, hogy hatékonyabb termékeket válasszanak.

(2)   Ez az irányelv azon energiával kapcsolatos termékekre alkalmazandó,
  beleértve az építőipari termékeket is,
  amelyek használatuk során jelentős
  közvetlen vagy közvetett hatást gyakorolnak az energia- és adott esetben más alapvető erőforrás-fogyasztásra.

(3)   Ez az irányelv nem alkalmazandó a következőkre:

| a) | használt termékek; |
| --- | --- |

a)

használt termékek;

| b) | bármely személy- vagy áruszállítási eszköz; |
| --- | --- |

b)

bármely személy- vagy áruszállítási eszköz;

| c) | a termékeken biztonsági célból elhelyezett adattábla vagy annak megfelelője. |
| --- | --- |

c)

a termékeken biztonsági célból elhelyezett adattábla vagy annak megfelelője.

2. cikk

Fogalom-meghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

—   „energiával kapcsolatos termék”(termék): bármely áru, amely használata során hatást gyakorol az energiafogyasztásra, és amelyet a Közösségben hoznak forgalomba és/vagy ott állítanak üzembe, beleértve az ezen irányelv hatálya alá tartozó, energiával kapcsolatos termékekbe beépítésre szánt olyan alkatrészeket is, amelyeket különálló alkatrészként hoznak forgalomba és/vagy állítanak üzembe végfelhasználók részére, és amelyeknek a környezeti teljesítménye függetlenül is értékelhető;

—   
  „építőipari termék”
  :

—   „adatlap”: egy termékre vonatkozó standard információs táblázat;

—   „egyéb alapvető erőforrások”: víz,
  nyersanyagok, vegyi anyagok vagy bármely más anyag, amelyet a termék rendes használat során fogyaszt;

—   „kiegészítő információ”: egy termék teljesítményére és tulajdonságaira vonatkozó egyéb olyan információ, amely a készülék
  egységnyi idő alatti
  energia- vagy egyéb alapvető erőforrás-felhasználásával kapcsolatos, vagy segít annak értékelésében
  , és amely mérhető adatokon alapul, beleértve a gyártásával vagy bármely más jelentős környezeti vonatkozásaival kapcsolatos adatokat is
  ;

—   „jelentős környezeti vonatkozások”: egy energiával kapcsolatos termék azon vonatkozásai, amelyeket egy, a 2005/32/EK irányelv alapján elfogadott végrehajtási intézkedésben a szóban forgó terméket illetően jelentősnek minősítenek;

—   
  „közvetlen hatás”
  :

—   
  „közvetett hatás”
  :

—   „kereskedő”: az a kiskereskedő vagy más személy, aki a termékeket a végfelhasználóknak eladja, kölcsönzi, részletfizetéses vásárlásra ajánlja vagy bemutatja;

—   „szállító”: a gyártó, importőr vagy annak felhatalmazott képviselője a Közösségben vagy az a személy, aki a terméket a közösségi piacon forgalomba hozza;

—   
  „végfelhasználó”
  :

3. cikk

A tagállamok felelőssége

(1)   A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek a következők biztosítása érdekében:

| a) | a területükön letelepedett valamennyi szállító és kereskedő betartja az ezen irányelv 5. és 6. cikkében, valamint a
  10. cikkének (3) és (4) bekezdésében megállapított kötelezettségeket; |
| --- | --- |

a)

a területükön letelepedett valamennyi szállító és kereskedő betartja az ezen irányelv 5. és 6. cikkében, valamint a
  10. cikkének (3) és (4) bekezdésében megállapított kötelezettségeket;

| b) | az ezen irányelv hatálya alá tartozó termékek tekintetében tilos minden egyéb, az ezen irányelv és a releváns végrehajtási intézkedések követelményeinek nem megfelelő címke, jelzés, szimbólum vagy felirat feltüntetése, ha az ilyen feltüntetés feltehetően félrevezeti vagy megtéveszti a végfelhasználókat a használat során történő energia- vagy adott esetben egyéb alapvető erőforrás-fogyasztás tekintetében; |
| --- | --- |

b)

az ezen irányelv hatálya alá tartozó termékek tekintetében tilos minden egyéb, az ezen irányelv és a releváns végrehajtási intézkedések követelményeinek nem megfelelő címke, jelzés, szimbólum vagy felirat feltüntetése, ha az ilyen feltüntetés feltehetően félrevezeti vagy megtéveszti a végfelhasználókat a használat során történő energia- vagy adott esetben egyéb alapvető erőforrás-fogyasztás tekintetében;

| c) | az energia-fogyasztásra vagy -megőrzésre vonatkozó címkék és adatlapok rendszerének bevezetését oktatási és promóciós információs kampányok kísérik, amelyek célja az energia-hatékonyság és
  a végfelhasználók általi felelősségteljesebb energia-felhasználás előmozdítása; |
| --- | --- |

c)

az energia-fogyasztásra vagy -megőrzésre vonatkozó címkék és adatlapok rendszerének bevezetését oktatási és promóciós információs kampányok kísérik, amelyek célja az energia-hatékonyság és
  a végfelhasználók általi felelősségteljesebb energia-felhasználás előmozdítása;

| d) | megfelelő intézkedéseket hoznak a Bizottság és
  az ezen irányelv végrehajtásáért felelős
  nemzeti
  hatóságok ösztönzésére, hogy együttműködjenek ║ és nyújtsanak egymásnak tájékoztatást ezen irányelv alkalmazásának elősegítése érdekében.
  Az igazgatási együttműködésnek és információcserének a lehető legjobban ki kell használnia a kommunikáció elektronikus eszközeit, és támogatható releváns közösségi programok által. Az ilyen együttműködésnek garantálnia kell az adatfeldolgozás biztonságát és bizalmas jellegét, valamint az eljárás során nyújtott érzékeny információ védelmét. A Bizottság megfelelő intézkedéseket hoz a tagállamok közötti ║ együttműködés ösztönzésére és előmozdítására. |
| --- | --- |

d)

megfelelő intézkedéseket hoznak a Bizottság és
  az ezen irányelv végrehajtásáért felelős
  nemzeti
  hatóságok ösztönzésére, hogy együttműködjenek ║ és nyújtsanak egymásnak tájékoztatást ezen irányelv alkalmazásának elősegítése érdekében.

Az igazgatási együttműködésnek és információcserének a lehető legjobban ki kell használnia a kommunikáció elektronikus eszközeit, és támogatható releváns közösségi programok által. Az ilyen együttműködésnek garantálnia kell az adatfeldolgozás biztonságát és bizalmas jellegét, valamint az eljárás során nyújtott érzékeny információ védelmét. A Bizottság megfelelő intézkedéseket hoz a tagállamok közötti ║ együttműködés ösztönzésére és előmozdítására.

(2)   Ha egy tagállam megállapítja, hogy egy termék nem felel meg az ezen irányelvben és a ║ végrehajtási intézkedéseiben a címkére és az adatlapra vonatkozóan meghatározott valamennyi releváns követelménynek, a szállító köteles biztosítani, hogy a termék megfeleljen azoknak a követelményeknek, valamint a tagállamok által előírt bármely hatékony és arányos feltételeknek.
  A már megvásárolt termékek esetében a fogyasztókat megilletik a fogyasztóvédelemről szóló közösségi és nemzeti jogszabályokban már biztosított jogok, beleértve a kártérítést vagy termékcserét is.

Ha elegendő bizonyíték van arra, hogy egy termék esetleg nem felel meg az előírásoknak, az érintett tagállam
  - egy meghatározott időkereten belül -
  meghozza a szükséges megelőző intézkedéseket, hogy biztosítsa
  az ezen irányelv követelményeinek való megfelelést, figyelembe véve a meg nem felelés által okozott károkat is
  .

Folyamatos
  meg nem felelés esetén a tagállam döntést hoz a szóban forgó termék piaci forgalmazásának és/vagy üzembe helyezésének korlátozásáról vagy megtiltásáról, vagy a piacról való kivonásának biztosításáról.
  Korlátozás,
  a terméknek a piacról való kivonása vagy piaci forgalmazásának tilalma esetén haladéktalanul értesíteni kell a Bizottságot és a többi tagállamot.

(3)   A tagállamok kétévente ║ jelentést nyújtanak be a Bizottságnak, amelyben részletesen ismertetik jogérvényesítő tevékenységeiket és a megfelelés szintjét a területükön.

A Bizottság meghatározhatja e jelentések közös tartalmának részleteit
  egy harmonizált sablonra vonatkozó minimumkövetelmények előírásával
  . Az ilyen intézkedéseket, amelyek ezen irányelv nem lényeges elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, a 11. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

4. cikk

Tájékoztatási követelmények

A tagállamok biztosítják, hogy:

| 1. | a használat során történő villamos energia-, más fajta energia- és egyéb alapvető erőforrás-fogyasztásra vonatkozó tájékoztatást és a kiegészítő tájékoztatást – az ezen irányelvhez kapcsolódó végrehajtási intézkedésekkel összhangban – a végfelhasználók tudomására hozzák a végfelhasználók számára - akár közvetlenül, akár közvetve, távértékesítési eszköz útján, beleértve az internetet is- eladásra, kölcsönzésre, részletfizetéses vásárlásra kínált vagy bemutatott termékekkel kapcsolatos adatlap és címke segítségével; |
| --- | --- |

1.

a használat során történő villamos energia-, más fajta energia- és egyéb alapvető erőforrás-fogyasztásra vonatkozó tájékoztatást és a kiegészítő tájékoztatást – az ezen irányelvhez kapcsolódó végrehajtási intézkedésekkel összhangban – a végfelhasználók tudomására hozzák a végfelhasználók számára - akár közvetlenül, akár közvetve, távértékesítési eszköz útján, beleértve az internetet is- eladásra, kölcsönzésre, részletfizetéses vásárlásra kínált vagy bemutatott termékekkel kapcsolatos adatlap és címke segítségével;

| 2. | beépített vagy beszerelt termékek esetében az 1. pontban említett
  tájékoztatást
  akkor kell nyújtani, ha azt az alkalmazandó végrehajtási intézkedés előírja; |
| --- | --- |

2.

beépített vagy beszerelt termékek esetében az 1. pontban említett
  tájékoztatást
  akkor kell nyújtani, ha azt az alkalmazandó végrehajtási intézkedés előírja;

| 3. | az ezen irányelv szerinti végrehajtási intézkedés hatálya alá tartozó energiával kapcsolatos termékek egy adott modelljére vonatkozó hirdetésnek, ha műszaki tulajdonságok kerülnek ismertetésre, meg kell adnia a szükséges tájékoztatást a végfelhasználóknak az energiafogyasztást vagy energia-megtakarítást illetően, vagy utalnia kell a termék energia besorolására; |
| --- | --- |

3.

az ezen irányelv szerinti végrehajtási intézkedés hatálya alá tartozó energiával kapcsolatos termékek egy adott modelljére vonatkozó hirdetésnek, ha műszaki tulajdonságok kerülnek ismertetésre, meg kell adnia a szükséges tájékoztatást a végfelhasználóknak az energiafogyasztást vagy energia-megtakarítást illetően, vagy utalnia kell a termék energia besorolására;

| 4. | az energiával kapcsolatos termékekre vonatkozó műszaki promóciós szakirodalomnak, amely ismerteti a termék sajátos műszaki paramétereit, nevezetesen a műszaki kézikönyveknek és a gyártó kiadványainak - akár nyomtatott, akár on-line formátumúak - meg kell adniuk a szükséges tájékoztatást a végfelhasználóknak az energiafogyasztást vagy energia-megtakarítást illetően, vagy utalniuk kell a termék energia besorolására. |
| --- | --- |

4.

az energiával kapcsolatos termékekre vonatkozó műszaki promóciós szakirodalomnak, amely ismerteti a termék sajátos műszaki paramétereit, nevezetesen a műszaki kézikönyveknek és a gyártó kiadványainak - akár nyomtatott, akár on-line formátumúak - meg kell adniuk a szükséges tájékoztatást a végfelhasználóknak az energiafogyasztást vagy energia-megtakarítást illetően, vagy utalniuk kell a termék energia besorolására.

5. cikk

A szállítók felelőssége

A tagállamok biztosítják, hogy:

| 1. | a végrehajtási intézkedések hatálya alá tartozó termékeket forgalomba hozó vagy üzembe helyező szállítók címkét és adatlapot is biztosítanak ezen irányelvvel és bármely ilyen végrehajtási intézkedéssel összhangban. |
| --- | --- |

1.

a végrehajtási intézkedések hatálya alá tartozó termékeket forgalomba hozó vagy üzembe helyező szállítók címkét és adatlapot is biztosítanak ezen irányelvvel és bármely ilyen végrehajtási intézkedéssel összhangban.

| 2. | A szállítók olyan műszaki dokumentációt készítenek, amely alkalmas a ║ címkén és az ║ adatlapon szereplő információ helytállóságának megállapítására. A műszaki dokumentáció a következőket tartalmazza:






  a) | a termék általános leírása, |
| --- | --- | --- |

2.

A szállítók olyan műszaki dokumentációt készítenek, amely alkalmas a ║ címkén és az ║ adatlapon szereplő információ helytállóságának megállapítására. A műszaki dokumentáció a következőket tartalmazza:

a)

a termék általános leírása,

| b) | amennyiben releváns, az elvégzett tervezési számítások eredményei, |
| --- | --- |

b)

amennyiben releváns, az elvégzett tervezési számítások eredményei,

| c) | vizsgálati jelentések, amennyiben rendelkezésre állnak, beleértve az egyéb közösségi jogszabályok értelmében meghatározott releváns bejelentett szervezetek által készítetteket is, |
| --- | --- |

c)

vizsgálati jelentések, amennyiben rendelkezésre állnak, beleértve az egyéb közösségi jogszabályok értelmében meghatározott releváns bejelentett szervezetek által készítetteket is,

| d) | ha az értékeket hasonló modellek esetében is felhasználják, az e modellek azonosítását lehetővé tévő hivatkozások. |
| --- | --- |

d)

ha az értékeket hasonló modellek esetében is felhasználják, az e modellek azonosítását lehetővé tévő hivatkozások.

A szállítók ebből a célból felhasználhatják a releváns közösségi jogszabályokban megállapított követelményekkel összhangban készített dokumentációt.

| 3. | a szállítók hozzáférhetővé teszik a műszaki dokumentációt ellenőrzési célokra az utolsó érintett termék gyártása után öt évvel véget érő időszakra.
  A szállítók a műszaki dokumentáció elektronikus változatát kérésre a tagállami piacfelügyeleti hatóságok és a Bizottság rendelkezésére bocsátják. |
| --- | --- |

3.

a szállítók hozzáférhetővé teszik a műszaki dokumentációt ellenőrzési célokra az utolsó érintett termék gyártása után öt évvel véget érő időszakra.

A szállítók a műszaki dokumentáció elektronikus változatát kérésre a tagállami piacfelügyeleti hatóságok és a Bizottság rendelkezésére bocsátják.

| 4. | a címkézést és a termékismertetőt illetően a szállítók térítés nélkül látják el a kereskedőket a szükséges címkékkel. A szállítók címkeellátási rendszerre vonatkozó választásának sérelme nélkül a szállítók a kereskedők kérésére késedelem nélkül szállítják a címkéket. |
| --- | --- |

4.

a címkézést és a termékismertetőt illetően a szállítók térítés nélkül látják el a kereskedőket a szükséges címkékkel. A szállítók címkeellátási rendszerre vonatkozó választásának sérelme nélkül a szállítók a kereskedők kérésére késedelem nélkül szállítják a címkéket.

| 5. | a címkéken kívül a szállító a termékismertető adatlapot is rendelkezésre
  bocsátja
  . |
| --- | --- |

5.

a címkéken kívül a szállító a termékismertető adatlapot is rendelkezésre
  bocsátja
  .

| 6. | a szállítók termékismertető adatlapot foglalnak minden termékbrossúrába. Ha a szállító nem biztosít termékbrossúrát, az adatlapokat a termékkel együtt nyújtott más irodalommal együtt adja át. |
| --- | --- |

6.

a szállítók termékismertető adatlapot foglalnak minden termékbrossúrába. Ha a szállító nem biztosít termékbrossúrát, az adatlapokat a termékkel együtt nyújtott más irodalommal együtt adja át.

| 7. | a szállítók felelnek az általuk rendelkezésre bocsátott címkék és adatlapok helytállóságáért. |
| --- | --- |

7.

a szállítók felelnek az általuk rendelkezésre bocsátott címkék és adatlapok helytállóságáért.

| 8. | a szállítókat úgy kell tekinteni, hogy hozzájárulásukat adták a címkén vagy az adatlapon megadott információ közzétételéhez. |
| --- | --- |

8.

a szállítókat úgy kell tekinteni, hogy hozzájárulásukat adták a címkén vagy az adatlapon megadott információ közzétételéhez.

6. cikk

A kereskedők felelőssége

A tagállamok biztosítják, hogy:

| 1. | a kereskedők megfelelően
  – jól látható és olvasható módon – tüntetik fel a címkéket, az adatlapot pedig a termékbrossúrával vagy a terméket a végfelhasználóknak történő eladáskor kísérő, egyéb szakirodalommal együtt bocsátják rendelkezésre. |
| --- | --- |

1.

a kereskedők megfelelően
  – jól látható és olvasható módon – tüntetik fel a címkéket, az adatlapot pedig a termékbrossúrával vagy a terméket a végfelhasználóknak történő eladáskor kísérő, egyéb szakirodalommal együtt bocsátják rendelkezésre.

| 2. | a címkét és a termékismertetőt illetően valahányszor egy végrehajtási utasításban meghatározott termék bemutatásra kerül, a kereskedők mellékelik a megfelelő
  címke legfrissebb változatát a régi címke érvényességi idejének lejártát követően,
  az irányadó végrehajtási intézkedésben meghatározott, jól látható helyen és a releváns nyelvi változatban. |
| --- | --- |

2.

a címkét és a termékismertetőt illetően valahányszor egy végrehajtási utasításban meghatározott termék bemutatásra kerül, a kereskedők mellékelik a megfelelő
  címke legfrissebb változatát a régi címke érvényességi idejének lejártát követően,
  az irányadó végrehajtási intézkedésben meghatározott, jól látható helyen és a releváns nyelvi változatban.

7. cikk

Távértékesítés

Ha a ║ termékeket postai megrendelés, katalógus, internet,
  telemarketing
  útján vagy egyéb olyan módon kínálják eladásra, kölcsönzésre vagy részletfizetéses vásárlásra, amely azzal jár, hogy a potenciális végfelhasználótól nem várható el, hogy lássa a terméket kiállítva, a végrehajtási intézkedések rendelkeznek annak biztosításáról, hogy a lehetséges végfelhasználók a termék megvásárlása előtt hozzájussanak a
  címke legfrissebb változatán
  és az adatlapon szereplő információhoz.
  Távértékesítés esetében végrehajtási intézkedések írják elő a címke és az adatlap feltüntetésének módját.

8. cikk

Szabad mozgás

(1)   A tagállamok nem tilthatják meg,
  nem
  korlátozhatják, és nem akadályozhatják meg az ezen irányelv és az alkalmazandó végrehajtási intézkedések hatálya alá tartozó, és az azoknak teljes mértékben megfelelő termékek forgalomba hozatalát vagy üzembe helyezését a saját területükön.

(2)   
  Feltéve, hogy a tagállamok rendszeresen ellenőrzik a piacot, és hacsak ezzel ellentétes bizonyíték nem áll rendelkezésükre, úgy kell tekinteniük a címkéket és az adatlapokat, hogy azok megfelelnek ezen irányelv és a végrehajtási intézkedések rendelkezéseinek. A tagállamok kötelezik a szállítókat, hogy szolgáltassanak bizonyítékot az 5. cikk értelmében a címkéiken vagy adatlapjaikon nyújtott tájékoztatás helytállóságára vonatkozóan, ha okuk van feltételezni, hogy ez az információ nem helytálló.

9. cikk

Közbeszerzés és ösztönzők

(1)   Az ajánlattevő hatóságok, amelyek a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (11) említett,
  és
  annak 12-18. cikke értelmében nem kizárt közberuházási, beszerzési vagy szolgáltatási szerződéseket kötnek, nem szerezhetnek be olyan termékeket, amelyek nem teljesítik az alkalmazandó végrehajtási intézkedésben megállapított minimum teljesítményszinteket
  , és amelyek - a legnagyobb fokú hatékonyságra törekvés jegyében - nem teljesítik a (2) bekezdésben meghatározott feltételeket.

(2)   A végrehajtási intézkedésekben a közbeszerzésekre vonatkozó minimum teljesítményszintek meghatározásához a következő kritériumokat kell alkalmazni:

| a) | költséghatékonyság a közfinanszírozással kapcsolatban, |
| --- | --- |

a)

költséghatékonyság a közfinanszírozással kapcsolatban,

| b) | a közbeszerzés alkalmazhatósága a termékekre, |
| --- | --- |

b)

a közbeszerzés alkalmazhatósága a termékekre,

| c) | energia-megtakarítási potenciál, |
| --- | --- |

c)

energia-megtakarítási potenciál,

| d) | az innováció támogatása a Lisszaboni Stratégiával összhangban, |
| --- | --- |

d)

az innováció támogatása a Lisszaboni Stratégiával összhangban,

| e) | a piaci átalakulás jobb teljesítményű termékek irányába való ösztönzésének valószínűsége, |
| --- | --- |

e)

a piaci átalakulás jobb teljesítményű termékek irányába való ösztönzésének valószínűsége,

| f) | kellő verseny biztosításának szükségessége. |
| --- | --- |

f)

kellő verseny biztosításának szükségessége.

(3)   Az (1) bekezdést azokra szerződésekre kell alkalmazni, amelyeknek a becsült értéke hozzáadottérték-adó (HÉA) nélkül legalább 15 000 EUR. Végrehajtási intézkedések a küszöbértéket 15 000 eurónál magasabb, HÉA nélküli érték fölött is meghatározhatják, figyelembe véve a szokásos beszerzési árakat és mennyiségeket.

(4)   A tagállamok nem nyújthatnak ösztönzőket olyan termékkel kapcsolatban, amelyek nem érik el az alkalmazandó végrehajtási intézkedésben megállapított minimum teljesítményszinteket.

(5)   Amikor a tagállamok termékekkel kapcsolatban közbeszerzést alkalmaznak vagy ösztönzőket nyújtanak, az alkalmazandó végrehajtási intézkedésben meghatározott osztályokban fejezik ki a teljesítményszinteket.

Az ösztönzők közé tartozhatnak többek között az adókedvezmények mind a nagy mértékben energia-hatékony termékeket használó végfelhasználók, mind az olyan iparágak számára, amelyek előmozdítják és előállítják az ilyen termékeket, valamint a csökkentett HÉA az olyan anyagokra és összetevőkre, amelyek javítják az energia-hatékonyságot. A tagállamok által nyújtott ösztönzőknek eredményesnek és hatékonynak kell lenniük.

10. cikk

Az energiacímkék besorolásának felülvizsgálata

(1)
     
  A Bizottság feladata az energiacímkék besorolásá(ai)nak felülvizsgálata ismétlődő és rendszeres alapon, a besorolás(ok)nak a 12. cikk szerinti végrehajtási intézkedések által meghatározott rögzített időtartamával összhangban.

(2)
     
  A Bizottság az energiahatékonysági mutatók besorolásának felülvizsgálatát a legfrissebb hozzáférhető adatok alapján végzi el, figyelembe véve a szóban forgó termék technológiai fejlődésének sebességét, és jóval a felülvizsgálatot megelőzően megfelelő konzultációt folytat az érdekeltekkel, a 12. cikk (3) bekezdésével összhangban.

(3)
     
  A szállítók kötelesek a kereskedőket ellátni a címke legfrissebb változatával, legkésőbb a régi címke érvényességi idejének lejártakor.

(4)
     
  A kereskedők kötelesek kicserélni a régi címkét a releváns termékre vonatkozó felülvizsgált besorolást tartalmazó energiacímkével ugyanazon a napon, amikor a régi címke érvényességi ideje lejár, összhangban a 6. cikk (2) bekezdésével.

11. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottság munkáját szakbizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)-(4) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel 8. cikkének rendelkezéseire is.

12. cikk

Végrehajtási intézkedések

(1)   A címkére és az adatlapra vonatkozó részleteket végrehajtási intézkedésekben kell megállapítani. Azokat a végrehajtási intézkedéseket, amelyek ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, a 11. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni, minden egyes termékfajtára vonatkozóan, e cikkel összhangban.

Ha egy termék megfelel a (2) bekezdésben felsorolt kritériumoknak, végrehajtási intézkedés hatálya alá kell vonni, a (4) bekezdéssel összhangban.

A végrehajtási intézkedéseknek a használat során történő energia- és egyéb alapvető erőforrás-fogyasztásról a címkén és az adatlapon nyújtott tájékoztatásra vonatkozó rendelkezései lehetővé teszik a végfelhasználók számára, hogy jobban informált vásárlói döntéseket hozzanak, a piacfelügyeleti hatóságok számára pedig lehetővé teszik, hogy ellenőrizzék, vajon a termékek megfelelnek-e a nyújtott tájékoztatásnak.

Ha egy végrehajtási intézkedés rendelkezéseket állapít meg mind a termék energiahatékonyságát, mind pedig az alapvető erőforrás-fogyasztását illetően, a címke kivitelezésének és tartalmának a termék energiahatékonyságát kell hangsúlyoznia.

A jelenleg hatályban lévő, az ezen irányelv hatályba lépése előtt elfogadott végrehajtási intézkedéseket hozzá kell igazítani a jelen irányelvben foglalt rendelkezésekhez, különös tekintettel az energiacímke alakjára, kivitelezésére, fajtáira és egyéb jellegzetességeire, legkésőbb ...

   (12)

(2)   Az (1) bekezdésben említett kritériumok a következők:

| a) | a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján és figyelemmel a Közösségi piacon forgalmazott mennyiségekre, a termékek jelentős energia- és adott esetben egyéb alapvető erőforrás-megtakarítási potenciállal rendelkeznek; |
| --- | --- |

a)

a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján és figyelemmel a Közösségi piacon forgalmazott mennyiségekre, a termékek jelentős energia- és adott esetben egyéb alapvető erőforrás-megtakarítási potenciállal rendelkeznek;

| b) | jelentős diszparitás az ilyen termékek releváns teljesítményszintjeit illetően a piacon hozzáférhető, azonos rendeltetésű termékekhez képest; |
| --- | --- |

b)

jelentős diszparitás az ilyen termékek releváns teljesítményszintjeit illetően a piacon hozzáférhető, azonos rendeltetésű termékekhez képest;

| c) | a Bizottság figyelembe veszi a releváns Közösségi szabályozást és az önszabályozást – mint például az önkéntes megállapodásokat –,
  ha azok
  várhatóan gyorsabban vagy kevesebb költséggel valósítják meg a politikai célkitűzéseket, mint a kötelezően előírt követelmények; |
| --- | --- |

c)

a Bizottság figyelembe veszi a releváns Közösségi szabályozást és az önszabályozást – mint például az önkéntes megállapodásokat –,
  ha azok
  várhatóan gyorsabban vagy kevesebb költséggel valósítják meg a politikai célkitűzéseket, mint a kötelezően előírt követelmények;

(3)   A végrehajtó intézkedés-tervezet kidolgozásakor a Bizottság:

| a) | figyelembe veszi a 2005/32/EK irányelv I. mellékletének 1. részében meghatározott azon környezeti paramétereket, amelyeket a 2005/32/EK irányelv alapján elfogadott releváns végrehajtási intézkedés jelentősnek minősít, és amelyek relevánsak a végfelhasználó számára használat során; |
| --- | --- |

a)

figyelembe veszi a 2005/32/EK irányelv I. mellékletének 1. részében meghatározott azon környezeti paramétereket, amelyeket a 2005/32/EK irányelv alapján elfogadott releváns végrehajtási intézkedés jelentősnek minősít, és amelyek relevánsak a végfelhasználó számára használat során;

| b) | értékeli az ║ intézkedés által a környezetre, a végfelhasználókra és a gyártókra - beleértve a kkv-ket is -gyakorolt hatását a versenyképesség - beleértve a Közösségen kívüli piacokon is -, az innováció, a piacra jutási lehetőség, valamint a költségek és előnyök szempontjából; |
| --- | --- |

b)

értékeli az ║ intézkedés által a környezetre, a végfelhasználókra és a gyártókra - beleértve a kkv-ket is -gyakorolt hatását a versenyképesség - beleértve a Közösségen kívüli piacokon is -, az innováció, a piacra jutási lehetőség, valamint a költségek és előnyök szempontjából;

| c) | megfelelő konzultációt folytat az érdekeltekkel
  , beleértve a gyártókat és azok beszállítóit is
  ; |
| --- | --- |

c)

megfelelő konzultációt folytat az érdekeltekkel
  , beleértve a gyártókat és azok beszállítóit is
  ;

| d) | meghatározza a végrehajtási határidő(ke)t, az esetleges szakaszos vagy átmeneti intézkedést vagy időszakokat, figyelembe véve különösen a kkv-kre vagy az elsősorban kkv-k által gyártott speciális termékcsoportokra gyakorolt lehetséges hatásokat. |
| --- | --- |

d)

meghatározza a végrehajtási határidő(ke)t, az esetleges szakaszos vagy átmeneti intézkedést vagy időszakokat, figyelembe véve különösen a kkv-kre vagy az elsősorban kkv-k által gyártott speciális termékcsoportokra gyakorolt lehetséges hatásokat.

(4)   A végrehajtási intézkedések különösen a következőket határozzák meg:

| a) | az alkalmazási körbe vonandó termékek fajtájának pontos meghatározása; |
| --- | --- |

a)

az alkalmazási körbe vonandó termékek fajtájának pontos meghatározása;

| b) | az 1. cikk (1) bekezdésében említett információ megszerzéséhez felhasználandó mérési szabványok és módszerek; |
| --- | --- |

b)

az 1. cikk (1) bekezdésében említett információ megszerzéséhez felhasználandó mérési szabványok és módszerek;

| c) | az 5. cikkben kötelezően előírt műszaki dokumentáció részletei; |
| --- | --- |

c)

az 5. cikkben kötelezően előírt műszaki dokumentáció részletei;

| d) | a 4. cikkben említett címke kivitelezése és tartalma, amely lehetőség szerint egységes kivitelezési tulajdonságokkal rendelkezik termékcsoportonként, és
  minden esetben egyértelműen látható és olvasható, ugyanakkor megtartja alapként a jelenlegi címke főbb elemeit (zárt skálájú A-G besorolás), amelyek egyszerűek és felismerhetőek; a címkének az érvényességi időt is fel kell tüntetnie; |
| --- | --- |

d)

a 4. cikkben említett címke kivitelezése és tartalma, amely lehetőség szerint egységes kivitelezési tulajdonságokkal rendelkezik termékcsoportonként, és
  minden esetben egyértelműen látható és olvasható, ugyanakkor megtartja alapként a jelenlegi címke főbb elemeit (zárt skálájú A-G besorolás), amelyek egyszerűek és felismerhetőek; a címkének az érvényességi időt is fel kell tüntetnie;

| e) | a hely, ahova a címkét rögzíteni kell a kiállított terméken, valamint a tájékoztatás és a címke és/vagy a tájékoztatás nyújtásának módja a 7. cikk értelmében értékesítésre kínált termékek esetében. Adott esetben a végrehajtó intézkedések előírhatják, hogy a címkét a termékhez kell erősíteni vagy a csomagolásra kell nyomtatni, vagy rendelkezhetnek a katalógusban való nyomtatásra, a távértékesítésre és az internetes kereskedelemre vonatkozó címkézési követelmények részleteiről; |
| --- | --- |

e)

a hely, ahova a címkét rögzíteni kell a kiállított terméken, valamint a tájékoztatás és a címke és/vagy a tájékoztatás nyújtásának módja a 7. cikk értelmében értékesítésre kínált termékek esetében. Adott esetben a végrehajtó intézkedések előírhatják, hogy a címkét a termékhez kell erősíteni vagy a csomagolásra kell nyomtatni, vagy rendelkezhetnek a katalógusban való nyomtatásra, a távértékesítésre és az internetes kereskedelemre vonatkozó címkézési követelmények részleteiről;

| f) | az adatlapra vagy a 4. cikkben és az 5. cikk (3) bekezdésében meghatározott további tájékoztatásra vonatkozó tartalom és adott esetben forma és egyéb részletek. Az adatlapnak tartalmaznia kell a címkén feltüntetett információt is; |
| --- | --- |

f)

az adatlapra vagy a 4. cikkben és az 5. cikk (3) bekezdésében meghatározott további tájékoztatásra vonatkozó tartalom és adott esetben forma és egyéb részletek. Az adatlapnak tartalmaznia kell a címkén feltüntetett információt is;

| g) | a releváns termékeket illetően a minimum teljesítményszintek és adott esetben az 15 000 EUR feletti, HÉA nélküli küszöbérték a 9. cikk (1) és (3) bekezdésének alkalmazásában; |
| --- | --- |

g)

a releváns termékeket illetően a minimum teljesítményszintek és adott esetben az 15 000 EUR feletti, HÉA nélküli küszöbérték a 9. cikk (1) és (3) bekezdésének alkalmazásában;

| h) | a releváns termékeket illetően a minimum teljesítményszintek a 9. cikk (4) bekezdésének alkalmazásában; |
| --- | --- |

h)

a releváns termékeket illetően a minimum teljesítményszintek a 9. cikk (4) bekezdésének alkalmazásában;

| i) | a reklámozásra használt címke speciális tartalma, beleértve adott esetben az adott termék energiaosztályát és egyéb releváns teljesítményszintjé(ei)t is, olvasható és látható formában; |
| --- | --- |

i)

a reklámozásra használt címke speciális tartalma, beleértve adott esetben az adott termék energiaosztályát és egyéb releváns teljesítményszintjé(ei)t is, olvasható és látható formában;

| j) | a címke-besorolás(ok) rögzített
  időtartama,
  amely legalább három, de legfeljebb öt éves időszak, figyelembe véve a termék innovációs helyét és e besorolások következő felülvizsgálatának időpontját, rögzített időtartamuk alapján; |
| --- | --- |

j)

a címke-besorolás(ok) rögzített
  időtartama,
  amely legalább három, de legfeljebb öt éves időszak, figyelembe véve a termék innovációs helyét és e besorolások következő felülvizsgálatának időpontját, rögzített időtartamuk alapján;

| k) | a címkén és az adatlapokon szereplő állítások helytállósági szintje; |
| --- | --- |

k)

a címkén és az adatlapokon szereplő állítások helytállósági szintje;

| l) | a végrehajtási intézkedés értékelésének és lehetséges felülvizsgálatának időpontja, figyelemmel a technológiai fejlődés gyorsaságára. |
| --- | --- |

l)

a végrehajtási intézkedés értékelésének és lehetséges felülvizsgálatának időpontja, figyelemmel a technológiai fejlődés gyorsaságára.

13. cikk

A végrehajtásra vonatkozó prioritáslista

A Bizottság legkésőbb ...

   (13)

  megküldi az Európai Parlamentnek és a tagállamoknak azon prioritási termékek – beleértve az építőipari termékeket is – jegyzékét, amelyeket címkézésre javasol energia-megtakarítási potenciáljuk alapján.

14. cikk

A hatály kiterjesztésének lehetősége

A Bizottság legkésőbb 2010-ben megvalósíthatósági tanulmányt készít annak vizsgálatára, hogy – végrehajtási intézkedések elfogadása révén – a címke nyújtson-e tájékoztatást a végfelhasználóknak a terméknek a teljes életciklusa során a jelentős energia- és egyéb alapvető erőforrás-fogyasztásra gyakorolt hatásáról is.

15. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az ezen irányelv és végrehajtási intézkedései alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciók szabályait, és meghozzák a szükséges intézkedéseket végrehajtásuk biztosítására. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.
  A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket a címkézés jogosulatlan használatával szembeni jogi védelem megerősítésére is.
  A tagállamok e rendelkezésekről értesítik a Bizottságot legkésőbb a 16. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontig, a rendelkezéseket érintő bármely későbbimódosításról pedig haladéktalanul értesítik.

16. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok legkésőbb ...
   (14) elfogadják azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek.. Haladéktalanul megküldik a Bizottságnak e rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot.

Ezeket a rendelkezéseket [...]-tól/-(jé)től alkalmazzák.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A rendelkezéseknek tartalmazniuk kell egy arra vonatkozó nyilatkozatot is, hogy a hatályban lévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásait erre az irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni. A hivatkozás módját és a nyilatkozat formáját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

17. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az I. melléklet A. részében említett 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (15) módosított 92/75/EGK tanácsi irányelv ... (16)-ával/-(jé)vel hatályát veszti, az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozóan az I. melléklet B. részében meghatározott határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni, a II. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban.

18. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

A(z) ... (17) cikket ... (18)-tól/-(jé)től kell alkalmazni.

19. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  2009. március 24-i vélemény.

1

2009. március 24-i vélemény

(2)  HL L [...], [...], [...] o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2009. május 5-i álláspontja.

3

Az Európai Parlament 2009. május 5-i álláspontja.

(4)  HL L 297., 1992.10.13., 16. o.

4

(5)  Lásd az I. melléklet A. részét.

5

(6)  HL L 191., 2005.7.22., 29. o.

6

(7)  

  HL L 237., 2000.9.21., 1. o.

7

HL L 237., 2000.9.21., 1. o.

(8)  

  HL L 1., 2003.1.4., 65. o.

8

HL L 1., 2003.1.4., 65. o.

(9)  

  HL C 82., 2008.4.1., 1. o.

9

HL C 82., 2008.4.1., 1. o.

(10)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

10

(11)  HL L 134., 2004.4.30., 114. o.

11

(12)  
  Hat hónappal ezen irányelv hatályba lépése után.

12

Hat hónappal ezen irányelv hatályba lépése után.

(13)  
  Hat hónappal ezen irányelv hatályba lépése után.

13

Hat hónappal ezen irányelv hatályba lépése után.

(14)  Tizenkét hónappal ezen irányelv hatályba lépése után.

14

Tizenkét hónappal ezen irányelv hatályba lépése után.

(15)  HL L 284., 2003.10.31., 1. o.

15

(16)  Egy nappal az ezen irányelv 16. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében meghatározott időpont után.

16

Egy nappal

16. cikke

meghatározott

(17)  Az átdolgozás végleges változata szerint változatlannak tekintendő cikkek.

17

(18)  Egy nappal az ezen irányelv 16. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében meghatározott időpont után.

18

Egy nappal

16. cikke

meghatározott

2009. május 5., keddI. MELLÉKLET

A.   rész

A hatályon kívül helyezett irányelv és módosítása

(utalás a 17. cikkben)

| 92/75/EGK tanácsi irányelv
  (HL L 297., 1992.10.13., 16. o.) | |
| --- | --- |
| 1882/2003/EK rendelet
  (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) | Csak a III. melléklet 32. pontja |

92/75/EGK tanácsi irányelv

(HL L 297., 1992.10.13., 16. o.)

1882/2003/EK rendelet

(HL L 284., 2003.10.31., 1. o.)

Csak a III. melléklet 32. pontja

B.   rész

A nemzeti jogba való átültetésre előírt határidők ║

(utalás a 17. cikkben)

| Irányelv | A nemzeti jogba való átültetés határideje |
| --- | --- |
| 92/75/EGK | 1994. január 1. |
| ║ | |

Irányelv

A nemzeti jogba való átültetés határideje

92/75/EGK

1994. január 1.

║

2009. május 5., keddII. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 92/75/EGK irányelv | Ezen irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk (1) bekezdés, bevezető szövegrész, első mondat | 1. cikk (1) bekezdés |
| 1. cikk (1) bekezdés, bevezető szövegrész, második mondat | 1. cikk (2) bekezdés |
| 1. cikk (1) bekezdés első–hetedik francia bekezdés | — |
| 1. cikk (2) bekezdés | — |
| — | 1. cikk (3) bekezdés a) és b) pont |
| 1. cikk (3) bekezdés | 1. cikk (3) bekezdés c) pont |
| — | 2. cikk első és harmadik francia bekezdés |
| 1. cikk (4) bekezdés első és második francia bekezdés | 2. cikk hatodik és tizedik francia bekezdés |
| — | 2. cikk első francia bekezdés |
| 1. cikk (4) bekezdés harmadik francia bekezdés | — |
| 1. cikk (4) bekezdés negyedik francia bekezdés | 2. cikk negyedik francia bekezdés |
| 1. cikk (4) bekezdés ötödik francia bekezdés | 2. cikk ötödik francia bekezdés |
| 1. cikk (5) bekezdés | — |
| 2. cikk (1) bekezdés | 4. cikk (1) bekezdés |
| 2. cikk (2) bekezdés | — |
| 2. cikk (3) bekezdés | 5. cikk (2) bekezdés |
| 2. cikk (4) bekezdés | 5. cikk (2) és (3) bekezdés |
| 3. cikk (1) bekezdés | 5. cikk (1) bekezdés |
| 3. cikk (2) bekezdés | 5. cikk (5) és (6) bekezdés |
| 3. cikk (3) bekezdés | 5. cikk (7) bekezdés |
| 3. cikk (4) bekezdés | 5. cikk (8) bekezdés |
| 4. cikk a) pont | 5. cikk (4) bekezdés és 6. cikk (2) bekezdés |
| 4. cikk b) pont | — |
| 5. cikk | 7. cikk |
| 6. cikk | — |
| 7. cikk a) pont | 3. cikk (1) bekezdés a) pont |
| 7. cikk b) pont | 3. cikk (1) bekezdés b) pont |
| 7. cikk c) pont | 3. cikk (1) bekezdés c) pont |
| 8. cikk (1) bekezdés | 8. cikk (1) bekezdés |
| 8. cikk (2) bekezdés | 8. cikk (2) bekezdés |
| 9. cikk a) pont | — |
| 9. cikk b) pont | — |
| 10. cikk (1) bekezdés | 11. cikk (1) bekezdés |
| 10. cikk (2) bekezdés | 11. cikk (2) bekezdés |
| 10. cikk (3) bekezdés | — |
| 11. cikk | — |
| 12. cikk a) pont | 12. cikk (4) bekezdés a) pont |
| 12. cikk b) pont | 12. cikk (4) bekezdés b) pont |
| 12. cikk c) pont | 12. cikk (4) bekezdés c) pont |
| 12. cikk d) pont | 12. cikk (4) bekezdés d) pont |
| 12. cikk e) pont | 12. cikk (4) bekezdés e) pont |
| 12. cikk f) pont | 12. cikk (4) bekezdés f) pont |
| 12. cikk g) pont | — |
| 13. cikk | 17. cikk |
| 14. cikk | 16. cikk |
| 15. cikk | 19. cikk |
| — | 3. cikk (1) bekezdés d) pont |
| — | 3. cikk (2) bekezdés |
| — | 3. cikk (3) bekezdés |
| — | 4. cikk (2) bekezdés |
| — | 6. cikk (1) bekezdés |
| — | 9. cikk |
| — | 12. cikk (1)-(3) bekezdés |
| — | 12. cikk (4) bekezdés g)-l) pont |
| — | 15. cikk |
| — | 18. cikk |
| — | I. melléklet |
| — | II. melléklet |

92/75/EGK irányelv

Ezen irányelv

1. cikk (1) bekezdés, bevezető szövegrész, első mondat

1. cikk (1) bekezdés

1. cikk (1) bekezdés, bevezető szövegrész, második mondat

1. cikk (2) bekezdés

1. cikk (1) bekezdés első–hetedik francia bekezdés

—

1. cikk (2) bekezdés

—

—

1. cikk (3) bekezdés a) és b) pont

1. cikk (3) bekezdés

1. cikk (3) bekezdés c) pont

—

2. cikk első és harmadik francia bekezdés

1. cikk (4) bekezdés első és második francia bekezdés

2. cikk hatodik és tizedik francia bekezdés

—

2. cikk első francia bekezdés

1. cikk (4) bekezdés harmadik francia bekezdés

—

1. cikk (4) bekezdés negyedik francia bekezdés

2. cikk negyedik francia bekezdés

1. cikk (4) bekezdés ötödik francia bekezdés

2. cikk ötödik francia bekezdés

1. cikk (5) bekezdés

—

2. cikk (1) bekezdés

4. cikk (1) bekezdés

2. cikk (2) bekezdés

—

2. cikk (3) bekezdés

5. cikk (2) bekezdés

2. cikk (4) bekezdés

5. cikk (2) és (3) bekezdés

3. cikk (1) bekezdés

5. cikk (1) bekezdés

3. cikk (2) bekezdés

5. cikk (5) és (6) bekezdés

3. cikk (3) bekezdés

5. cikk (7) bekezdés

3. cikk (4) bekezdés

5. cikk (8) bekezdés

4. cikk a) pont

5. cikk (4) bekezdés és 6. cikk (2) bekezdés

4. cikk b) pont

—

5. cikk

7. cikk

6. cikk

—

7. cikk a) pont

3. cikk (1) bekezdés a) pont

7. cikk b) pont

3. cikk (1) bekezdés b) pont

7. cikk c) pont

3. cikk (1) bekezdés c) pont

8. cikk (1) bekezdés

8. cikk (1) bekezdés

8. cikk (2) bekezdés

8. cikk (2) bekezdés

9. cikk a) pont

—

9. cikk b) pont

—

10. cikk (1) bekezdés

11. cikk (1) bekezdés

10. cikk (2) bekezdés

11. cikk (2) bekezdés

10. cikk (3) bekezdés

—

11. cikk

—

12. cikk a) pont

12. cikk (4) bekezdés a) pont

12. cikk b) pont

12. cikk (4) bekezdés b) pont

12. cikk c) pont

12. cikk (4) bekezdés c) pont

12. cikk d) pont

12. cikk (4) bekezdés d) pont

12. cikk e) pont

12. cikk (4) bekezdés e) pont

12. cikk f) pont

12. cikk (4) bekezdés f) pont

12. cikk g) pont

—

13. cikk

17. cikk

14. cikk

16. cikk

15. cikk

19. cikk

—

3. cikk (1) bekezdés d) pont

—

3. cikk (2) bekezdés

—

3. cikk (3) bekezdés

—

4. cikk (2) bekezdés

—

6. cikk (1) bekezdés

—

9. cikk

—

12. cikk (1)-(3) bekezdés

—

12. cikk (4) bekezdés g)-l) pont

—

15. cikk

—

18. cikk

—

I. melléklet

—

II. melléklet

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/244 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/244

---

2009. május 5., keddA Parlament 2010-re vonatkozó bevételi és kiadási becslései

P6_TA(2009)0346

Az Európai Parlament 2009. május 5-i állásfoglalása a Parlamentnek a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó bevételi és kiadási becsléseiről (2009/2006(BUD))

2010/C 212 E/34

Az Európai Parlament,

tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1), és különösen 31. cikkére,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (2),

tekintettel a 2010-es költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2009. március 10-i állásfoglalására – I., II., IV., V., VI., VII., VIII. és IX. szakasz (3),

tekintettel a főtitkárnak az Elnökség számára készült jelentésére a Parlament 2010-es pénzügyi évre vonatkozó előzetes becslései tervezetének elkészítéséről,

tekintettel az Elnökség által a Parlament eljárási szabályzata 22. cikkének (6) bekezdése és 73. cikkének (1) bekezdése értelmében, 2009. április 21-én elkészített előzetes becslés-tervezetre,

tekintettel a Költségvetési Bizottság által a Parlament eljárási szabályzata 73. cikkének (2) bekezdése értelmében elkészített becslés-tervezetre,

tekintettel eljárási szabályzatának 73. cikkére,

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A6-0275/2009),

| A. | mivel olyan kísérleti jellegű folyamat indult a múlt évben, amelyet a 2010-es eljárásra is megtartottak, és amelynek során az Elnökség és a Költségvetési Bizottság között megerősített együttműködés zajlik, és korai kölcsönös együttműködésre kerül sor a jelentős költségvetési hatással járó tételek tekintetében, |
| --- | --- |

A.

mivel olyan kísérleti jellegű folyamat indult a múlt évben, amelyet a 2010-es eljárásra is megtartottak, és amelynek során az Elnökség és a Költségvetési Bizottság között megerősített együttműködés zajlik, és korai kölcsönös együttműködésre kerül sor a jelentős költségvetési hatással járó tételek tekintetében,

| B. | mivel a plenáris ülésnek a becslések és a végleges költségvetés elfogadásával kapcsolatos előjogai teljes mértékben fennmaradnak, a Szerződés rendelkezéseivel és az eljárási szabályzattal összhangban, |
| --- | --- |

B.

mivel a plenáris ülésnek a becslések és a végleges költségvetés elfogadásával kapcsolatos előjogai teljes mértékben fennmaradnak, a Szerződés rendelkezéseivel és az eljárási szabályzattal összhangban,

| C. | mivel az Elnökség és a Költségvetési Bizottság küldöttségei között az egyeztetést megelőzően két megbeszélésre került sor 2009. március 25-én és 2009. április 16-án, amelyek során a két küldöttség számos kulcskérdést megvitatott, |
| --- | --- |

C.

mivel az Elnökség és a Költségvetési Bizottság küldöttségei között az egyeztetést megelőzően két megbeszélésre került sor 2009. március 25-én és 2009. április 16-án, amelyek során a két küldöttség számos kulcskérdést megvitatott,

| 1. | emlékeztet arra, hogy a Parlament körvonalazta a 2010-es költségvetés általános irányát és a megválaszolandó kihívásokat a költségvetési iránymutatásokról szóló, fent említett, 2009. március 10-i állásfoglalásában; különösen kiemeli, hogy a képviselők számára a nyelvi szolgáltatásokhoz való optimális és egyenlő hozzáférés, valamint a Parlament megnövekedett jogalkotási feladatkörével kapcsolatos intézkedések alapvető alkotóelemét fogják képezni a 2010-es költségvetésnek; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy a Parlament körvonalazta a 2010-es költségvetés általános irányát és a megválaszolandó kihívásokat a költségvetési iránymutatásokról szóló, fent említett, 2009. március 10-i állásfoglalásában; különösen kiemeli, hogy a képviselők számára a nyelvi szolgáltatásokhoz való optimális és egyenlő hozzáférés, valamint a Parlament megnövekedett jogalkotási feladatkörével kapcsolatos intézkedések alapvető alkotóelemét fogják képezni a 2010-es költségvetésnek;

Általános keret

| 2. | megállapítja, hogy a 2010-es költségvetésnek az Elnökség által javasolt teljes összege a többéves pénzügyi keret 5. fejezetének (igazgatási kiadások) 20 %-os hagyományos önkéntesen vállalt szintje alatt maradna; megállapítja, hogy a javasolt növekedési arány 3,98 %, és hogy az ennek eredményeként maradó teljes összeg valamivel magasabb lenne, mint 2009-ben, amikor is az e fejezet alatti előirányzatok 19,67 %-a volt; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a 2010-es költségvetésnek az Elnökség által javasolt teljes összege a többéves pénzügyi keret 5. fejezetének (igazgatási kiadások) 20 %-os hagyományos önkéntesen vállalt szintje alatt maradna; megállapítja, hogy a javasolt növekedési arány 3,98 %, és hogy az ennek eredményeként maradó teljes összeg valamivel magasabb lenne, mint 2009-ben, amikor is az e fejezet alatti előirányzatok 19,67 %-a volt;

| 3. | úgy határoz, hogy ebben a fázisban a költségvetés teljes összege 1 590 012 726 euró, ami 3,92 %-os növekedést jelent annak érdekében, hogy nagyobb mozgásteret hagyjon az új parlament számára őszre, miközben törekszik a lehető legnagyobb mértékű megtakarításokra is; úgy határoz, hogy a rendkívüli tartalékalapot a 2009-essel megegyező szinten tartja (10 millió euró); |
| --- | --- |

3.

úgy határoz, hogy ebben a fázisban a költségvetés teljes összege 1 590 012 726 euró, ami 3,92 %-os növekedést jelent annak érdekében, hogy nagyobb mozgásteret hagyjon az új parlament számára őszre, miközben törekszik a lehető legnagyobb mértékű megtakarításokra is; úgy határoz, hogy a rendkívüli tartalékalapot a 2009-essel megegyező szinten tartja (10 millió euró);

| 4. | azon a véleményen van, tekintve a legtöbb kiadási tétel és az intézményen belül kezdeményezett főbb projektek többéves jellegét, hogy jobb középtávú tervezésre van szükség a költségvetését illetően, és azt átláthatóbbá kell tenni; nagyon fontosnak tartja, hogy az egész költségvetési javaslat vagy legalább is a túlnyomó része bemutatásra kerüljön a becslések szakaszban tavasszal, és úgy véli, hogy az úgynevezett „módosító levelek” őszi alkalmazását a valóban előre nem látható eseményekre és/vagy a technikai frissítésekre kell korlátozni; |
| --- | --- |

4.

azon a véleményen van, tekintve a legtöbb kiadási tétel és az intézményen belül kezdeményezett főbb projektek többéves jellegét, hogy jobb középtávú tervezésre van szükség a költségvetését illetően, és azt átláthatóbbá kell tenni; nagyon fontosnak tartja, hogy az egész költségvetési javaslat vagy legalább is a túlnyomó része bemutatásra kerüljön a becslések szakaszban tavasszal, és úgy véli, hogy az úgynevezett „módosító levelek” őszi alkalmazását a valóban előre nem látható eseményekre és/vagy a technikai frissítésekre kell korlátozni;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az Elnökség és a Költségvetési Bizottság között a meghozandó döntések költségvetési következményeinek együttes tisztázása érdekében, kellő időben sorra kerülő együttműködésnek alapvető részét kell képeznie annak, ahogyan a Parlament minden fontos kérdéssel foglalkozik, miközben az egyes testületek megőrzik formális előjogaikat; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az Elnökség és a Költségvetési Bizottság között a meghozandó döntések költségvetési következményeinek együttes tisztázása érdekében, kellő időben sorra kerülő együttműködésnek alapvető részét kell képeznie annak, ahogyan a Parlament minden fontos kérdéssel foglalkozik, miközben az egyes testületek megőrzik formális előjogaikat;

| 6. | üdvözli, hogy az Elnökség és a Költségvetési Bizottság közötti megerősített együttműködéssel kapcsolatos kísérleti projektet meghosszabbították egy második évre, és emlékeztet arra, hogy a bizalom és az átláthatóság elve alapvető jelentőségű; óva int attól a tendenciától, hogy ez az együttműködés valódi párbeszéd helyett, puszta formasággá váljon, és hogy alapvető döntéseket idő előtt hozzanak meg; ragaszkodik ahhoz, hogy a kölcsönös együttműködés szellemét a jövőben is tartsák meg és javítsák, mindkét testület előjogainak tiszteletben tartása mellett; megerősíti, hogy a jelentős pénzügyi hatással járó kérdésekről való előzetes konzultáció a kísérleti projekt egyik kulcsfontosságú eleme; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy az Elnökség és a Költségvetési Bizottság közötti megerősített együttműködéssel kapcsolatos kísérleti projektet meghosszabbították egy második évre, és emlékeztet arra, hogy a bizalom és az átláthatóság elve alapvető jelentőségű; óva int attól a tendenciától, hogy ez az együttműködés valódi párbeszéd helyett, puszta formasággá váljon, és hogy alapvető döntéseket idő előtt hozzanak meg; ragaszkodik ahhoz, hogy a kölcsönös együttműködés szellemét a jövőben is tartsák meg és javítsák, mindkét testület előjogainak tiszteletben tartása mellett; megerősíti, hogy a jelentős pénzügyi hatással járó kérdésekről való előzetes konzultáció a kísérleti projekt egyik kulcsfontosságú eleme;

| 7. | úgy véli, hogy a fő kérdésekhez szükséges pénzügyi források szintje – beleértve a fő szolgáltatásokhoz és projektekhez szükséges belső és külső források arányát is – kulcsfontosságú elem, amelyet körültekintően át kell gondolni költségvetési szempontból; sürgeti végrehajtó szerveit, hogy tartsák ezt észben, és ennek megfelelően járjanak el, hogy költséghatékony megoldásokat találjanak, és elkerüljék az erőfeszítések megkettőzését, támaszkodva a szakpolitikai elemek előzetes elemzésére is; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a fő kérdésekhez szükséges pénzügyi források szintje – beleértve a fő szolgáltatásokhoz és projektekhez szükséges belső és külső források arányát is – kulcsfontosságú elem, amelyet körültekintően át kell gondolni költségvetési szempontból; sürgeti végrehajtó szerveit, hogy tartsák ezt észben, és ennek megfelelően járjanak el, hogy költséghatékony megoldásokat találjanak, és elkerüljék az erőfeszítések megkettőzését, támaszkodva a szakpolitikai elemek előzetes elemzésére is;

Konkrét kérdések

Álláshelyek és szerkezetátalakítás

| 8. | elégedetten veszi tudomásul – a 2009-re már megadott számottevő növelésekkel összefüggésben – az Elnökség által előterjesztett, a szolgálatok strukturális átalakítására és a létszámterv módosítására vonatkozó javaslatokat; hangsúlyozza szándékát, hogy megvizsgálja a kapcsolódó költségvetési források kérdését, mihelyt teljes képet kap az összes kérelemről, beleértve a képviselőcsoportok kérelmeit is, továbbá hangsúlyozza, hogy akkor hajlandó lesz alaposan megvizsgálni a csomagot, figyelembe véve a Parlament kibővített jogalkotási szerepe javításának szükségességét; ezért úgy határoz, hogy ebben a szakaszban nem engedélyezi 30 új álláshely létrehozását; megjegyzi, hogy az álláshelyek átcsoportosításának javasolt szintje nagyon alacsony, és további erőfeszítésekre ösztönöz ezen a téren; |
| --- | --- |

8.

elégedetten veszi tudomásul – a 2009-re már megadott számottevő növelésekkel összefüggésben – az Elnökség által előterjesztett, a szolgálatok strukturális átalakítására és a létszámterv módosítására vonatkozó javaslatokat; hangsúlyozza szándékát, hogy megvizsgálja a kapcsolódó költségvetési források kérdését, mihelyt teljes képet kap az összes kérelemről, beleértve a képviselőcsoportok kérelmeit is, továbbá hangsúlyozza, hogy akkor hajlandó lesz alaposan megvizsgálni a csomagot, figyelembe véve a Parlament kibővített jogalkotási szerepe javításának szükségességét; ezért úgy határoz, hogy ebben a szakaszban nem engedélyezi 30 új álláshely létrehozását; megjegyzi, hogy az álláshelyek átcsoportosításának javasolt szintje nagyon alacsony, és további erőfeszítésekre ösztönöz ezen a téren;

| 9. | ezzel összefüggésben tudomásul veszi, hogy 2009. április 1-jei ülésén az Elnökség egyhangúlag jóváhagyta az Infrastrukturális és Logisztikai Főigazgatóságnak a parlamenti épületek karbantartásával és igazgatásával kapcsolatos átalakítási tervét, valamint szakosodott központi szolgálatoknak a költségvetési ellenőrzés és a közbeszerzési eljárások minőségének javítása céljából történő létrehozását; hangsúlyozza, hogy az Infrastrukturális és Logisztikai Főigazgatóság, valamint az egyéb szolgálatok számára biztosítandó források megfelelő szintjével kapcsolatos végső döntések a szokásos eljárás szerint a költségvetés őszi első olvasatának részét képezik; hangsúlyozza, hogy az eldöntendő kérdés költségvetési szempontból az, hogy a Parlamentnek milyen mértékű szakértelemre van szüksége házon belül az ingatlanokkal kapcsolatban ahhoz, hogy a külső szolgáltatókra bízott karbantartási feladatokat helyesen határozhassa meg, és végrehajtásukat megfelelően ellenőrizhesse; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy az említett egyetlen külső jelentés főleg épületbiztonsági, de karbantartási és igazgatási kérdésekkel is foglalkozik, valamint ezek javításának lehetséges módjával; |
| --- | --- |

9.

ezzel összefüggésben tudomásul veszi, hogy 2009. április 1-jei ülésén az Elnökség egyhangúlag jóváhagyta az Infrastrukturális és Logisztikai Főigazgatóságnak a parlamenti épületek karbantartásával és igazgatásával kapcsolatos átalakítási tervét, valamint szakosodott központi szolgálatoknak a költségvetési ellenőrzés és a közbeszerzési eljárások minőségének javítása céljából történő létrehozását; hangsúlyozza, hogy az Infrastrukturális és Logisztikai Főigazgatóság, valamint az egyéb szolgálatok számára biztosítandó források megfelelő szintjével kapcsolatos végső döntések a szokásos eljárás szerint a költségvetés őszi első olvasatának részét képezik; hangsúlyozza, hogy az eldöntendő kérdés költségvetési szempontból az, hogy a Parlamentnek milyen mértékű szakértelemre van szüksége házon belül az ingatlanokkal kapcsolatban ahhoz, hogy a külső szolgáltatókra bízott karbantartási feladatokat helyesen határozhassa meg, és végrehajtásukat megfelelően ellenőrizhesse; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy az említett egyetlen külső jelentés főleg épületbiztonsági, de karbantartási és igazgatási kérdésekkel is foglalkozik, valamint ezek javításának lehetséges módjával;

| 10. | elengedhetetlennek tartja, hogy a közép-, illetve hosszú távú ingatlanstratégiai tervet az őszi első olvasat előtt, időben előterjesszék, hogy meg lehessen hozni a költségvetési döntéseket; ezért örömmel üdvözli a főtitkár kötelezettségvállalását, hogy az új ciklusban a tervezetet a lehető legkorábban az Elnökség elé terjeszti; egyetért az Elnökséggel abban, hogy a költségvetési eljárás mostani szakaszában csökkentsék 18 500 000 euróra az épületekkel kapcsolatos tartalékokat a megfelelő szintű előirányzatoknak az e területre vonatkozó stratégia világosabb meghatározását követő bevezetéséig; |
| --- | --- |

10.

elengedhetetlennek tartja, hogy a közép-, illetve hosszú távú ingatlanstratégiai tervet az őszi első olvasat előtt, időben előterjesszék, hogy meg lehessen hozni a költségvetési döntéseket; ezért örömmel üdvözli a főtitkár kötelezettségvállalását, hogy az új ciklusban a tervezetet a lehető legkorábban az Elnökség elé terjeszti; egyetért az Elnökséggel abban, hogy a költségvetési eljárás mostani szakaszában csökkentsék 18 500 000 euróra az épületekkel kapcsolatos tartalékokat a megfelelő szintű előirányzatoknak az e területre vonatkozó stratégia világosabb meghatározását követő bevezetéséig;

| 11. | nagy jelentőséget tulajdonít a kidolgozandó új biztonságpolitikának és az e téren elérendő célkitűzéseknek, természetesen figyelemmel a Parlament sajátos jellegére és a biztonság mellett, a nyitottság szükségességére is; úgy véli, hogy e stratégiai és működési igények függvényében a megfelelő költségvetési források fontolóra vehetők a 2010-es eljárás során; üdvözli az Elnökség nyilatkozatát a források optimális felhasználására vonatkozóan, és különösen a belső személyzet és a külső ügynökök közötti költséghatékony egyensúlyra vonatkozó észrevételeit; aggasztja azonban, hogy nincsenek egyértelműen meghatározva a négy teljes osztályból álló új igazgatóság létrehozásának közép- és hosszú távú működési és pénzügyi következményei; |
| --- | --- |

11.

nagy jelentőséget tulajdonít a kidolgozandó új biztonságpolitikának és az e téren elérendő célkitűzéseknek, természetesen figyelemmel a Parlament sajátos jellegére és a biztonság mellett, a nyitottság szükségességére is; úgy véli, hogy e stratégiai és működési igények függvényében a megfelelő költségvetési források fontolóra vehetők a 2010-es eljárás során; üdvözli az Elnökség nyilatkozatát a források optimális felhasználására vonatkozóan, és különösen a belső személyzet és a külső ügynökök közötti költséghatékony egyensúlyra vonatkozó észrevételeit; aggasztja azonban, hogy nincsenek egyértelműen meghatározva a négy teljes osztályból álló új igazgatóság létrehozásának közép- és hosszú távú működési és pénzügyi következményei;

| 12. | várakozással néz annak elébe, hogy ezzel párhuzamosan megkapja az Elnökségi Főigazgatóságon már elkészített költségmegtakarítási tervet, 2008-as kérésének megfelelően, és továbbra is aggodalmát fejezi ki a biztonsággal és a biztonsági berendezésekkel kapcsolatos működési költségvetési sorok költségeinek alakulása miatt; |
| --- | --- |

12.

várakozással néz annak elébe, hogy ezzel párhuzamosan megkapja az Elnökségi Főigazgatóságon már elkészített költségmegtakarítási tervet, 2008-as kérésének megfelelően, és továbbra is aggodalmát fejezi ki a biztonsággal és a biztonsági berendezésekkel kapcsolatos működési költségvetési sorok költségeinek alakulása miatt;

| 13. | elöljáróban üdvözli a humán erőforrás-menedzsmenttel kapcsolatos szolgálatainak átszervezésére irányuló javaslatokat, és örül, hogy ehhez vezérelvként a nagyobb koherenciára, a feladatok egyértelműségére és a szinergiák kialakítására való törekvés szolgál; melegen üdvözli, hogy mindezt a meglévő forrásokon belül kellene megvalósítani, többek között belső átcsoportosítással, ugyanakkor további biztosítékokat is szeretne kapni a közép- és hosszú távú hatásokat illetően; |
| --- | --- |

13.

elöljáróban üdvözli a humán erőforrás-menedzsmenttel kapcsolatos szolgálatainak átszervezésére irányuló javaslatokat, és örül, hogy ehhez vezérelvként a nagyobb koherenciára, a feladatok egyértelműségére és a szinergiák kialakítására való törekvés szolgál; melegen üdvözli, hogy mindezt a meglévő forrásokon belül kellene megvalósítani, többek között belső átcsoportosítással, ugyanakkor további biztosítékokat is szeretne kapni a közép- és hosszú távú hatásokat illetően;

Többnyelvűség

| 14. | megismétli kívánságát, hogy a képviselők számára a nyelvi szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés a 2010-es költségvetés egyik lényegi eleme legyen; elégedett azzal, hogy az igazgatás erőfeszítéseket tett e kívánság teljesítésére, de úgy véli, hogy ezt nyilvánvalóan az erőforrások lehető legjobb felhasználásával kell párosítani; |
| --- | --- |

14.

megismétli kívánságát, hogy a képviselők számára a nyelvi szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés a 2010-es költségvetés egyik lényegi eleme legyen; elégedett azzal, hogy az igazgatás erőfeszítéseket tett e kívánság teljesítésére, de úgy véli, hogy ezt nyilvánvalóan az erőforrások lehető legjobb felhasználásával kell párosítani;

| 15. | felkéri az Elnökséget és a Költségvetési Bizottságot, hogy sürgősen forduljanak a többnyelvűséggel foglalkozó intézményközi munkacsoporthoz, hogy készítsen (technikai szintű) javaslatot annak biztosítására, hogy javuljon az intézményközi együttműködés ezen a területen, különösen a szabad kapacitások kihasználása terén; csalódott például amiatt, hogy a fordítás intézmények közötti jobb megosztását szolgáló meglévő rendszert alig használják; az első olvasat előtt javaslatot vár arra, hogy mely területeken vannak javítási lehetőségek; lelkesen érdeklődik a fordítószolgálatok új technikai eszközei iránt is, és tájékoztatást kér azok fejlesztéséről és a vonatkozó pénzügyi következményekről 2010 során, ezen belül az Euramis fordítóeszközről készült tanulmányról is; üdvözölné ebben a tanulmányban annak értékelését, hogy ez az eszköz eredményezhetné-e az intézményközi együttműködés javulását a fordítás terén, továbbá vezethetne-e olyan hatékonyságjavuláshoz és költségmegtakarításokhoz, amelyek csökkenthetnék a külső fordítási szolgáltatásoktól való függőséget; |
| --- | --- |

15.

felkéri az Elnökséget és a Költségvetési Bizottságot, hogy sürgősen forduljanak a többnyelvűséggel foglalkozó intézményközi munkacsoporthoz, hogy készítsen (technikai szintű) javaslatot annak biztosítására, hogy javuljon az intézményközi együttműködés ezen a területen, különösen a szabad kapacitások kihasználása terén; csalódott például amiatt, hogy a fordítás intézmények közötti jobb megosztását szolgáló meglévő rendszert alig használják; az első olvasat előtt javaslatot vár arra, hogy mely területeken vannak javítási lehetőségek; lelkesen érdeklődik a fordítószolgálatok új technikai eszközei iránt is, és tájékoztatást kér azok fejlesztéséről és a vonatkozó pénzügyi következményekről 2010 során, ezen belül az Euramis fordítóeszközről készült tanulmányról is; üdvözölné ebben a tanulmányban annak értékelését, hogy ez az eszköz eredményezhetné-e az intézményközi együttműködés javulását a fordítás terén, továbbá vezethetne-e olyan hatékonyságjavuláshoz és költségmegtakarításokhoz, amelyek csökkenthetnék a külső fordítási szolgáltatásoktól való függőséget;

| 16. | kéri a főtitkárt, hogy adjon költség-haszon elemzést a csúcsidőszakokban végzett fordítási munkáról, beleértve a külső fordítókhoz való kiszervezést és az alternatív munkamódszerek alkalmazási lehetőségének elemzését is; |
| --- | --- |

16.

kéri a főtitkárt, hogy adjon költség-haszon elemzést a csúcsidőszakokban végzett fordítási munkáról, beleértve a külső fordítókhoz való kiszervezést és az alternatív munkamódszerek alkalmazási lehetőségének elemzését is;

| 17. | naprakész információkat kér arra vonatkozóan, hogy az erőforrások ilyen megosztását miként lehetne minden olyan területen alkalmazni, ahol az intézmények átmenetileg kihasználatlan kapacitásokkal rendelkeznek, az intézmények függetlenségének és működési kapacitásainak csökkentése nélkül (tolmácsolás, épületek bérlése/bérbeadása, másolási szolgáltatások stb.); |
| --- | --- |

17.

naprakész információkat kér arra vonatkozóan, hogy az erőforrások ilyen megosztását miként lehetne minden olyan területen alkalmazni, ahol az intézmények átmenetileg kihasználatlan kapacitásokkal rendelkeznek, az intézmények függetlenségének és működési kapacitásainak csökkentése nélkül (tolmácsolás, épületek bérlése/bérbeadása, másolási szolgáltatások stb.);

Jogalkotás

| 18. | üdvözli, hogy az Elnökség javaslata nyomon követi az elmúlt év fő prioritását, nevezetesen a jogalkotási munkát, azon a véleményen van azonban, hogy a javasolt álláshelyeket tovább kell elemezni, és – amint már szó volt róla – egy átfogó csomag keretében fontolóra venni; üdvözli, hogy a jogalkotáshoz, és különösen az együttdöntéshez kapcsolódó tételek voltak a 2009-re biztosított költségvetési keretbővítések fő kedvezményezettjei; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy az Elnökség javaslata nyomon követi az elmúlt év fő prioritását, nevezetesen a jogalkotási munkát, azon a véleményen van azonban, hogy a javasolt álláshelyeket tovább kell elemezni, és – amint már szó volt róla – egy átfogó csomag keretében fontolóra venni; üdvözli, hogy a jogalkotáshoz, és különösen az együttdöntéshez kapcsolódó tételek voltak a 2009-re biztosított költségvetési keretbővítések fő kedvezményezettjei;

Információs és kommunikációs technológia (IKT)

| 19. | emlékeztet arra, hogy az IT-ágazattal kapcsolatban további felvilágosítást kértek, és elvárja, hogy egyértelmű tervet kapjon a Parlament átfogó IKT-stratégiájára vonatkozóan, ami döntő jelentőségű a rendelkezésére álló erőforrások lehető legjobb kihasználása érdekében; határozottan úgy véli, hogy ennek a tervnek koherensnek kell lennie, és körültekintő egyensúlyt kell megvalósítania egyfelől a szükséges „központosítás” és a méretgazdaságosság, ami amúgy is együtt jár az új, különálló főigazgatóság létrehozásával e területen, másfelől a szükséges rugalmasság fenntartásának igénye között a többi főigazgatóság szintjén; kéri az Elnökséget, hogy ügyeljen az átfedések és a dupla kiadások elkerülésére; felhívja az Elnökséget annak biztosítására, hogy az IKT-biztonság és a képviselőcsoportok igényei szerves részét képezzék egy ilyen tervnek; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy az IT-ágazattal kapcsolatban további felvilágosítást kértek, és elvárja, hogy egyértelmű tervet kapjon a Parlament átfogó IKT-stratégiájára vonatkozóan, ami döntő jelentőségű a rendelkezésére álló erőforrások lehető legjobb kihasználása érdekében; határozottan úgy véli, hogy ennek a tervnek koherensnek kell lennie, és körültekintő egyensúlyt kell megvalósítania egyfelől a szükséges „központosítás” és a méretgazdaságosság, ami amúgy is együtt jár az új, különálló főigazgatóság létrehozásával e területen, másfelől a szükséges rugalmasság fenntartásának igénye között a többi főigazgatóság szintjén; kéri az Elnökséget, hogy ügyeljen az átfedések és a dupla kiadások elkerülésére; felhívja az Elnökséget annak biztosítására, hogy az IKT-biztonság és a képviselőcsoportok igényei szerves részét képezzék egy ilyen tervnek;

| 20. | ugyancsak tudomásul veszi az e területtel foglalkozó szakértők felvételére irányuló hároméves terv utolsó fázisára vonatkozó javaslatot, amely szerint csökkentenék a külső tanácsadóktól való függőséget, valamint az álláshelyek számának növelésére irányuló javaslatot; megerősíti véleményét, hogy a jelentős személyzeti létszámnövelés a tanácsadói költségek megtakarításához vezethet, és érdeklődéssel várja e költségek hároméves áttekintését, a jóváhagyott és/vagy javasolt létszámnövelésekkel együtt; |
| --- | --- |

20.

ugyancsak tudomásul veszi az e területtel foglalkozó szakértők felvételére irányuló hároméves terv utolsó fázisára vonatkozó javaslatot, amely szerint csökkentenék a külső tanácsadóktól való függőséget, valamint az álláshelyek számának növelésére irányuló javaslatot; megerősíti véleményét, hogy a jelentős személyzeti létszámnövelés a tanácsadói költségek megtakarításához vezethet, és érdeklődéssel várja e költségek hároméves áttekintését, a jóváhagyott és/vagy javasolt létszámnövelésekkel együtt;

| 21. | elégedetten veszi tudomásul az Elnökség által elfogadott informatikai szervezetirányítási tervet, és hangsúlyozza, hogy nagy fontosságot tulajdonít annak, hogy a korlátozott pénzeszközöknek a Parlament egésze számára a lehető legjobb módon történő felhasználása érdekében a prioritások világos és méltányos kijelölése biztosítva legyen; e tekintetben kéri annak tisztázását is, hogy az IKT területén hogyan működik a „szolgáltató-ügyfél” kapcsolat, az „ügyfelek” milyen mértékben határozhatják meg, mely projektek megvalósítását szeretnék látni, miként történik e projektek finanszírozása, és végső soron hogyan biztosítják azt, hogy ezek illeszkedjenek az átfogó stratégiába; |
| --- | --- |

21.

elégedetten veszi tudomásul az Elnökség által elfogadott informatikai szervezetirányítási tervet, és hangsúlyozza, hogy nagy fontosságot tulajdonít annak, hogy a korlátozott pénzeszközöknek a Parlament egésze számára a lehető legjobb módon történő felhasználása érdekében a prioritások világos és méltányos kijelölése biztosítva legyen; e tekintetben kéri annak tisztázását is, hogy az IKT területén hogyan működik a „szolgáltató-ügyfél” kapcsolat, az „ügyfelek” milyen mértékben határozhatják meg, mely projektek megvalósítását szeretnék látni, miként történik e projektek finanszírozása, és végső soron hogyan biztosítják azt, hogy ezek illeszkedjenek az átfogó stratégiába;

Többéves projektek

| 22. | megerősíti véleményét, hogy jelentős előrelépést jelent a Parlament munkájában, és az előirányzatok növekvő szintjét igényli a képviselők és a személyzet javára szolgáló, számos olyan fontos kezdeményezés és projekt a tájékoztatás és az elemzés területén, mint például az új könyvtári elemző szolgálat, a bizottságok szakpolitikai osztályai, az egyéb rendelkezésre álló információs források/rendszerek óriási tárházával együtt; úgy véli ezért, hogy a koherencia és az összes erőforrás jó felhasználása érdekében a költségvetési és funkcionális leltárkészítés csak hasznos lehet, és e tekintetben emlékeztet a kérdés bemutatására vonatkozó korábbi határozatára; üdvözli az igazgatás által, a tudásmenedzsment-rendszer bevezetése érdekében tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

22.

megerősíti véleményét, hogy jelentős előrelépést jelent a Parlament munkájában, és az előirányzatok növekvő szintjét igényli a képviselők és a személyzet javára szolgáló, számos olyan fontos kezdeményezés és projekt a tájékoztatás és az elemzés területén, mint például az új könyvtári elemző szolgálat, a bizottságok szakpolitikai osztályai, az egyéb rendelkezésre álló információs források/rendszerek óriási tárházával együtt; úgy véli ezért, hogy a koherencia és az összes erőforrás jó felhasználása érdekében a költségvetési és funkcionális leltárkészítés csak hasznos lehet, és e tekintetben emlékeztet a kérdés bemutatására vonatkozó korábbi határozatára; üdvözli az igazgatás által, a tudásmenedzsment-rendszer bevezetése érdekében tett erőfeszítéseket;

| 23. | tudomásul veszi, hogy a web-tv projekt szerepel a már előirányzott tételek között az elnökségi javaslatokban; üdvözölné ugyanakkor, ha további tájékoztatást kapna e beruházás „megtérüléséről”, mégpedig statisztikák és jövőbeli kilátások formájában; értékelné az arra vonatkozó tájékoztatást is, hogy a web-tv csökkentette-e már vagy csökkenteni fogja-e a tájékoztatás egyéb, nyomtatott formái iránti igényt; |
| --- | --- |

23.

tudomásul veszi, hogy a web-tv projekt szerepel a már előirányzott tételek között az elnökségi javaslatokban; üdvözölné ugyanakkor, ha további tájékoztatást kapna e beruházás „megtérüléséről”, mégpedig statisztikák és jövőbeli kilátások formájában; értékelné az arra vonatkozó tájékoztatást is, hogy a web-tv csökkentette-e már vagy csökkenteni fogja-e a tájékoztatás egyéb, nyomtatott formái iránti igényt;

| 24. | tudomásul veszi az Elnökség javaslatát, hogy állítsanak be külön előirányzatokat szakértői tanulmányokra az Európai Történelem Házával kapcsolatban; világos áttekintést vár el a projekt egészére tervezett költségekről, beleértve az igazgatási költségeket is, legkésőbb a 2011-es költségvetési eljárásra vonatkozó előzetes becslések tervezetének szakaszában; |
| --- | --- |

24.

tudomásul veszi az Elnökség javaslatát, hogy állítsanak be külön előirányzatokat szakértői tanulmányokra az Európai Történelem Házával kapcsolatban; világos áttekintést vár el a projekt egészére tervezett költségekről, beleértve az igazgatási költségeket is, legkésőbb a 2011-es költségvetési eljárásra vonatkozó előzetes becslések tervezetének szakaszában;

| 25. | szeretné, ha a Látogatóközpontnak valódi lehetősége volna arra, hogy megkezdhesse működését, és minél előbb – de mindenképpen 2010 elejéig – megnyithasson; ezért végleges döntést vár a menedzsment-koncepcióról a kitűzött célok teljesítése érdekében, és fontos, hogy a döntés a meglévő választási lehetőségekre vonatkozó valódi költség-haszon megfontolásokon alapuljon; hangsúlyozza, hogy például egy kiszervezésen alapuló megoldásnak igen korlátozott hatása volna – ha volna egyáltalán – a belső létszámtervre és viszont; |
| --- | --- |

25.

szeretné, ha a Látogatóközpontnak valódi lehetősége volna arra, hogy megkezdhesse működését, és minél előbb – de mindenképpen 2010 elejéig – megnyithasson; ezért végleges döntést vár a menedzsment-koncepcióról a kitűzött célok teljesítése érdekében, és fontos, hogy a döntés a meglévő választási lehetőségekre vonatkozó valódi költség-haszon megfontolásokon alapuljon; hangsúlyozza, hogy például egy kiszervezésen alapuló megoldásnak igen korlátozott hatása volna – ha volna egyáltalán – a belső létszámtervre és viszont;

Végső megfontolások

| 26. | aláhúzza, hogy részletesebben meg kell vizsgálni az egyes költségvetési tételeket a költségvetés őszi első olvasata előtt; a végleges költségvetési döntéseket tehát akkor fogja megvizsgálni és meghozni; |
| --- | --- |

26.

aláhúzza, hogy részletesebben meg kell vizsgálni az egyes költségvetési tételeket a költségvetés őszi első olvasata előtt; a végleges költségvetési döntéseket tehát akkor fogja megvizsgálni és meghozni;

| 27. | a fentiek beépítésével elfogadja a pénzügyi évre szóló becsléseket, és emlékeztet arra, hogy a költségvetési tervezet első olvasatára 2009 októberében kerül sor, a Szerződés által meghatározott szavazási eljárásnak megfelelően; |
| --- | --- |

27.

a fentiek beépítésével elfogadja a pénzügyi évre szóló becsléseket, és emlékeztet arra, hogy a költségvetési tervezet első olvasatára 2009 októberében kerül sor, a Szerződés által meghatározott szavazási eljárásnak megfelelően;

*

* *

| 28. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a becsléseket a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

28.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a becsléseket a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(2)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0096.

---

2009. május 6., szerda

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/249 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/249

---

2009. május 6., szerdaEgy irányelv és 11 elavult határozat hatályon kívül helyezéséről a közös halászati politika területén (az eljárási szabályzat 131. cikke) *

P6_TA(2009)0350

Az Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása a közös halászati politika területét érintő 83/515/EGK irányelv és 11 elavult határozat hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS))

2010/C 212 E/35

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0088),

tekintettel az EK-Szerződés 37. és 300. cikke (2) bekezdésére és (3) bekezdése (1) albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0094/2009)

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére és 43. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A6-0203/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/249 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/249

---

2009. május 6., szerdaRendeletek hatályon kívül helyezése a közös halászati politika terén *

P6_TA(2009)0351

Az Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása a közös halászati politika területét érintő 14 elavult rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS))

2010/C 212 E/36

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0089),

tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0095/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére és 43. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A6-0202/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/250 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/250

---

2009. május 6., szerdaA vidékfejlesztés támogatása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) segítségével *

P6_TA(2009)0352

Az Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS))

2010/C 212 E/37

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0038),

tekintettel az EK-Szerződés 36. és 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6–0051/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és Költségvetési Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A6–0259/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | elismeri, hogy a 2. fejezet alatti mozgástér rendelkezésre állását illetően bizonytalanságok vannak; hangsúlyozza, hogy a gazdaságélénkítési terv finanszírozása során nem szabad kockázatnak kitenni az ugyanazon kiadási kategórián belül a jövőben felmerülő igényeket; kijelenti, hogy jobban szeretné, ha a záráshoz közeledő költségvetési évek fennmaradó keretét használnák fel; |
| --- | --- |

2.

elismeri, hogy a 2. fejezet alatti mozgástér rendelkezésre állását illetően bizonytalanságok vannak; hangsúlyozza, hogy a gazdaságélénkítési terv finanszírozása során nem szabad kockázatnak kitenni az ugyanazon kiadási kategórián belül a jövőben felmerülő igényeket; kijelenti, hogy jobban szeretné, ha a záráshoz közeledő költségvetési évek fennmaradó keretét használnák fel;

| 3. | emlékeztet arra, hogy az éves összegről az éves költségvetési eljárás során határoznak majd a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (1) 38. pontjának rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy az éves összegről az éves költségvetési eljárás során határoznak majd a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (1) 38. pontjának rendelkezéseivel összhangban;

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 5. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 6. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

6.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály


  1 a preambulumbekezdés (új) |
| | (1a) | Az európai gazdaságélénkítési terv finanszírozását az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (2) rendelkezései szerint kell végrehajtani. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 a preambulumbekezdés (új)

(1a)

Az európai gazdaságélénkítési terv finanszírozását az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (2) rendelkezései szerint kell végrehajtani.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 b preambulumbekezdés (új)

| (1b) | A 2. fejezet mozgásterét nem lehet biztosra venni, és a gazdaságélénkítési tervre vonatkozó bármilyen megállapodás a jövőbeli igényeket semmilyen kiadási kategórián belül nem veszélyeztetheti. |
| --- | --- |

(1b)

A 2. fejezet mozgásterét nem lehet biztosra venni, és a gazdaságélénkítési tervre vonatkozó bármilyen megállapodás a jövőbeli igényeket semmilyen kiadási kategórián belül nem veszélyeztetheti.

Módosítás
  3

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

2 preambulumbekezdés

| (2) | A szélessávú internet vidéki területeken történő fejlesztésének előmozdítása, valamint az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 16a. cikke (1) bekezdésének a)–f) pontjában megállapított, prioritást élvező területekhez (a továbbiakban: új kihívások) kapcsolódó műveletek erősítése érdekében, az említett összegből
  1,5 milliárd eurót
  elérhetővé kell tenni a tagállamok számára az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (a továbbiakban: EMVA) útján. |
| --- | --- |

(2)

A szélessávú internet vidéki területeken történő fejlesztésének előmozdítása, valamint az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 16a. cikke (1) bekezdésének a)–f) pontjában megállapított, prioritást élvező területekhez (a továbbiakban: új kihívások) kapcsolódó műveletek erősítése érdekében, az említett összegből
  1,5 milliárd eurót
  elérhetővé kell tenni a tagállamok számára az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (a továbbiakban: EMVA) útján.

| (2) | A széles sávú internet vidéki területeken történő fejlesztésének előmozdítása, valamint az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 16a. cikke (1) bekezdésének a)–f) pontjában megállapított, prioritást élvező területekhez (a továbbiakban: új kihívások) kapcsolódó műveletek erősítése érdekében, az említett összegből
  1 020 millió eurót
  elérhetővé kell tenni a tagállamok számára az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (a továbbiakban: EMVA) útján.
  Ebből az összegből 850 millió eurót 2009-ben kell elérhetővé tenni, míg 170 millió eurót 2010-ben a 2010. évi költségvetésről szóló egyeztetés keretében a kompenzációs mechanizmuson kersztül kell biztosítani. |
| --- | --- |

(2)

A széles sávú internet vidéki területeken történő fejlesztésének előmozdítása, valamint az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 16a. cikke (1) bekezdésének a)–f) pontjában megállapított, prioritást élvező területekhez (a továbbiakban: új kihívások) kapcsolódó műveletek erősítése érdekében, az említett összegből
  1 020 millió eurót
  elérhetővé kell tenni a tagállamok számára az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (a továbbiakban: EMVA) útján.
  Ebből az összegből 850 millió eurót 2009-ben kell elérhetővé tenni, míg 170 millió eurót 2010-ben a 2010. évi költségvetésről szóló egyeztetés keretében a kompenzációs mechanizmuson kersztül kell biztosítani.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

2 a preambulumbekezdés (új)

| (2a) | A költségvetési hatóság 249 840 000 millió euróval megnövelte a 2009. évi vidékfejlesztésre vonatkozó költségvetési sort. E kiegészítő pénzeszközöket az európai gazdaságélénkítési terven belül az EMVA keretében finanszírozott intézkedések rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

(2a)

A költségvetési hatóság 249 840 000 millió euróval megnövelte a 2009. évi vidékfejlesztésre vonatkozó költségvetési sort. E kiegészítő pénzeszközöket az európai gazdaságélénkítési terven belül az EMVA keretében finanszírozott intézkedések rendelkezésére kell bocsátani.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4 preambulumbekezdés

| (4) | Annak biztosítása érdekében, hogy a kiegészítő közösségi támogatás előirányzatait mindegyik tagállamban a két szakpolitikai csomag (új kihívások és szélessávú internet) célkitűzéseivel összhangban használják fel, a tagállamoknak nemzeti terveikben olyan indikatív összeget kell meghatározniuk, amely a kötelező modulációból és a .../EK rendelet 136. cikkéből eredő, fel nem használt pénzeszközökből, valamint a ... határozattal módosított, 2006/493/EK tanácsi határozatban megállapított globális kötelezettségvállalások növekedéséből származik. Az említett összegeket
  egyrészt
  a vidéki területek szélessávú internetes infrastruktúrájára,
  másrészt
  az „új kihívásokra” fordítják. |
| --- | --- |

(4)

Annak biztosítása érdekében, hogy a kiegészítő közösségi támogatás előirányzatait mindegyik tagállamban a két szakpolitikai csomag (új kihívások és szélessávú internet) célkitűzéseivel összhangban használják fel, a tagállamoknak nemzeti terveikben olyan indikatív összeget kell meghatározniuk, amely a kötelező modulációból és a .../EK rendelet 136. cikkéből eredő, fel nem használt pénzeszközökből, valamint a ... határozattal módosított, 2006/493/EK tanácsi határozatban megállapított globális kötelezettségvállalások növekedéséből származik. Az említett összegeket
  egyrészt
  a vidéki területek szélessávú internetes infrastruktúrájára,
  másrészt
  az „új kihívásokra” fordítják.

| (4) | Annak biztosítása érdekében, hogy a kiegészítő közösségi támogatás előirányzatait mindegyik tagállamban a két szakpolitikai csomag (új kihívások és internet) célkitűzéseivel összhangban használják fel, a tagállamoknak nemzeti terveikben olyan indikatív összeget kell meghatározniuk, amely a kötelező modulációból és a ... /EK rendelet 136. cikkéből eredő, fel nem használt pénzeszközökből, valamint a ... határozattal módosított, 2006/493/EK tanácsi határozatban megállapított globális kötelezettségvállalások növekedéséből származik. Az említett összegeket a vidéki területek széles sávú internetes infrastruktúrájára, az „új kihívásokra”,
  valamint egyéb, az alapok felhasználásának javítását célzó és munkahelyteremtő intézkedésekre
  fordítják. |
| --- | --- |

(4)

Annak biztosítása érdekében, hogy a kiegészítő közösségi támogatás előirányzatait mindegyik tagállamban a két szakpolitikai csomag (új kihívások és internet) célkitűzéseivel összhangban használják fel, a tagállamoknak nemzeti terveikben olyan indikatív összeget kell meghatározniuk, amely a kötelező modulációból és a ... /EK rendelet 136. cikkéből eredő, fel nem használt pénzeszközökből, valamint a ... határozattal módosított, 2006/493/EK tanácsi határozatban megállapított globális kötelezettségvállalások növekedéséből származik. Az említett összegeket a vidéki területek széles sávú internetes infrastruktúrájára, az „új kihívásokra”,
  valamint egyéb, az alapok felhasználásának javítását célzó és munkahelyteremtő intézkedésekre
  fordítják.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4 a preambulumbekezdés (új)

| (4a) | Programjaik forrásfelvevő képességének növelése érdekében a tagállamok a kiegészítő forrásokat garancia- és kölcsönalapként is használhatják. |
| --- | --- |

(4a)

Programjaik forrásfelvevő képességének növelése érdekében a tagállamok a kiegészítő forrásokat garancia- és kölcsönalapként is használhatják.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

6 preambulumbekezdés

| (6) | Az Európai Tanács 2008. december 12-i következtetései azt tanúsítják, hogy az Európai Tanács az európai gazdaságélénkítési terv keretében különösen a szélessávú internet – többek között a szolgáltatással rosszul ellátott területeken történő – fejlesztését támogatja. A vidéki területeken található szélessávú infrastruktúra fejlesztéséhez az EAFRD keretében kell további támogatást nyújtani, mert a nem megfelelő internetes hozzáférés gyakran a vidéki területeket sújtja. Figyelemmel e prioritás jelentőségére, a tagállamoknak 2009 végéig meg kell jeleníteniük programjaikban az ahhoz kapcsolódó műveleteket. Célszerű megadni a szélessávú infrastruktúra fejlesztésével kapcsolatos művelettípusok felsorolását annak érdekében, hogy a tagállamok a vidékfejlesztés jogszabályi keretével összefüggésben meghatározhassák a kapcsolódó műveleteket. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Tanács 2008. december 12-i következtetései azt tanúsítják, hogy az Európai Tanács az európai gazdaságélénkítési terv keretében különösen a szélessávú internet – többek között a szolgáltatással rosszul ellátott területeken történő – fejlesztését támogatja. A vidéki területeken található szélessávú infrastruktúra fejlesztéséhez az EAFRD keretében kell további támogatást nyújtani, mert a nem megfelelő internetes hozzáférés gyakran a vidéki területeket sújtja. Figyelemmel e prioritás jelentőségére, a tagállamoknak 2009 végéig meg kell jeleníteniük programjaikban az ahhoz kapcsolódó műveleteket. Célszerű megadni a szélessávú infrastruktúra fejlesztésével kapcsolatos művelettípusok felsorolását annak érdekében, hogy a tagállamok a vidékfejlesztés jogszabályi keretével összefüggésben meghatározhassák a kapcsolódó műveleteket.

| (6) | Az Európai Tanács 2008. december 12-i következtetései azt tanúsítják, hogy az Európai Tanács az európai gazdaságélénkítési terv keretében különösen a széles sávú internet – többek között a szolgáltatással rosszul ellátott területeken történő – fejlesztését támogatja. A vidéki területeken található széles sávú infrastruktúra
  és a kapcsolódó létesítmények
  fejlesztéséhez az EMVA keretében kell további támogatást nyújtani, mert a nem megfelelő internetes hozzáférés gyakran a vidéki területeket sújtja. Figyelemmel e prioritás jelentőségére, a tagállamoknak 2009 végéig meg kell jeleníteniük programjaikban az ahhoz kapcsolódó műveleteket. Célszerű megadni a széles sávú infrastruktúra
  és létesítmények
  fejlesztésével kapcsolatos művelettípusok felsorolását annak érdekében, hogy a tagállamok a vidékfejlesztés jogszabályi keretével összefüggésben meghatározhassák a kapcsolódó műveleteket. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Tanács 2008. december 12-i következtetései azt tanúsítják, hogy az Európai Tanács az európai gazdaságélénkítési terv keretében különösen a széles sávú internet – többek között a szolgáltatással rosszul ellátott területeken történő – fejlesztését támogatja. A vidéki területeken található széles sávú infrastruktúra
  és a kapcsolódó létesítmények
  fejlesztéséhez az EMVA keretében kell további támogatást nyújtani, mert a nem megfelelő internetes hozzáférés gyakran a vidéki területeket sújtja. Figyelemmel e prioritás jelentőségére, a tagállamoknak 2009 végéig meg kell jeleníteniük programjaikban az ahhoz kapcsolódó műveleteket. Célszerű megadni a széles sávú infrastruktúra
  és létesítmények
  fejlesztésével kapcsolatos művelettípusok felsorolását annak érdekében, hogy a tagállamok a vidékfejlesztés jogszabályi keretével összefüggésben meghatározhassák a kapcsolódó műveleteket.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

10 preambulumbekezdés

| (10) | A vidéki területeken gyakran egyaránt hiányzik a kis és a nagyobb méretű szélessávú infrastruktúra.
  Előfordulhat, hogy
  az utóbbi elengedhetetlen a nehezen megközelíthető vidéki területeken való szolgáltatásnyújtás szempontjából. A kapcsolódó infrastruktúra méretére vonatkozó korlátozás nélkül támogathatónak kell tekinteni a vonatkozó műveleteket annak érdekében, hogy biztosítsák a hozzáférhető források leghatékonyabb felhasználását, illetve lehetővé tegyék a vidéki területek szélessávú infrastruktúrájának jelentős fejlesztését. Ezért a szélessávú infrastruktúrákkal kapcsolatos műveletekre nem alkalmazandók azok a meglévő korlátozások, amelyek a gazdaság és a vidéki lakosság számára nyújtott alapszolgáltatások méretére vonatkoznak. |
| --- | --- |

(10)

A vidéki területeken gyakran egyaránt hiányzik a kis és a nagyobb méretű szélessávú infrastruktúra.
  Előfordulhat, hogy
  az utóbbi elengedhetetlen a nehezen megközelíthető vidéki területeken való szolgáltatásnyújtás szempontjából. A kapcsolódó infrastruktúra méretére vonatkozó korlátozás nélkül támogathatónak kell tekinteni a vonatkozó műveleteket annak érdekében, hogy biztosítsák a hozzáférhető források leghatékonyabb felhasználását, illetve lehetővé tegyék a vidéki területek szélessávú infrastruktúrájának jelentős fejlesztését. Ezért a szélessávú infrastruktúrákkal kapcsolatos műveletekre nem alkalmazandók azok a meglévő korlátozások, amelyek a gazdaság és a vidéki lakosság számára nyújtott alapszolgáltatások méretére vonatkoznak.

| (10) | A vidéki területeken gyakran egyaránt hiányzik a kis és a nagyobb méretű széles sávú infrastruktúra. Az utóbbi elengedhetetlen a nehezen megközelíthető vidéki területeken
  – például a szigeteken és a hegyvidéki területeken –
  való szolgáltatásnyújtás szempontjából. A kapcsolódó
  aktív és passzív
  infrastruktúra,
  vagy annak egy részének
  méretére vonatkozó korlátozás nélkül támogathatónak kell tekinteni a vonatkozó műveleteket annak érdekében, hogy biztosítsák a hozzáférhető források
  és a meglévő infrastruktúra
  leghatékonyabb felhasználását, illetve lehetővé tegyék a vidéki területek széles sávú infrastruktúrájának
  és létesítményeinek
  jelentős fejlesztését. Ezért a széles sávú infrastruktúrákkal kapcsolatos műveletekre nem alkalmazandók azok a meglévő korlátozások, amelyek a gazdaság és a vidéki lakosság számára nyújtott alapszolgáltatások méretére vonatkoznak. |
| --- | --- |

(10)

A vidéki területeken gyakran egyaránt hiányzik a kis és a nagyobb méretű széles sávú infrastruktúra. Az utóbbi elengedhetetlen a nehezen megközelíthető vidéki területeken
  – például a szigeteken és a hegyvidéki területeken –
  való szolgáltatásnyújtás szempontjából. A kapcsolódó
  aktív és passzív
  infrastruktúra,
  vagy annak egy részének
  méretére vonatkozó korlátozás nélkül támogathatónak kell tekinteni a vonatkozó műveleteket annak érdekében, hogy biztosítsák a hozzáférhető források
  és a meglévő infrastruktúra
  leghatékonyabb felhasználását, illetve lehetővé tegyék a vidéki területek széles sávú infrastruktúrájának
  és létesítményeinek
  jelentős fejlesztését. Ezért a széles sávú infrastruktúrákkal kapcsolatos műveletekre nem alkalmazandók azok a meglévő korlátozások, amelyek a gazdaság és a vidéki lakosság számára nyújtott alapszolgáltatások méretére vonatkoznak.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

11 a preambulumbekezdés (új)

| (11a) | Tekintettel a jelenlegi gazdasági válságra adandó gyors válasz szükségességére, helyénvaló a 2009-es költségvetési évben teljesíthető kifizetések biztosítása. |
| --- | --- |

(11a)

Tekintettel a jelenlegi gazdasági válságra adandó gyors válasz szükségességére, helyénvaló a 2009-es költségvetési évben teljesíthető kifizetések biztosítása.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

13 a preambulumbekezdés (új)

| (13a) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a regionális és helyi hatóságok és a potenciális kedvezményezettek számára elérhetők legyenek a felülvizsgált vidékfejlesztési programok által kínált új lehetőségekre vonatkozó, konkrét információk. |
| --- | --- |

(13a)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a regionális és helyi hatóságok és a potenciális kedvezményezettek számára elérhetők legyenek a felülvizsgált vidékfejlesztési programok által kínált új lehetőségekre vonatkozó, konkrét információk.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

13 b preambulumbekezdés (új)

| (13b) | A vidéki közösségekben a széles sávú infrastruktúra és létesítmények használatáról szóló oktatási és képzési tanfolyamok megszervezésére irányuló egyedi intézkedések, különös tekintettel a mezőgazdasági szakemberek szakmai képzésére, akiknek a gyakorlati tudását ezt követően fel lehet használni. E tekintetben a kutatási ágazat ösztönzése prioritásnak tekintendő. |
| --- | --- |

(13b)

A vidéki közösségekben a széles sávú infrastruktúra és létesítmények használatáról szóló oktatási és képzési tanfolyamok megszervezésére irányuló egyedi intézkedések, különös tekintettel a mezőgazdasági szakemberek szakmai képzésére, akiknek a gyakorlati tudását ezt követően fel lehet használni. E tekintetben a kutatási ágazat ösztönzése prioritásnak tekintendő.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 3 pont

1698/2005/EK rendelet

16a cikk – 1 bekezdés – g pont

| g) | a vidéki területek szélessávú internetes infrastruktúrája. |
| --- | --- |

g)

a vidéki területek szélessávú internetes infrastruktúrája.

| g) | a vidéki területek széles sávú internetes infrastruktúrája
  illetve a nyilvános internetes hozzáférés létesítményei a vidéki közösségekben
  . |
| --- | --- |

g)

a vidéki területek széles sávú internetes infrastruktúrája
  illetve a nyilvános internetes hozzáférés létesítményei a vidéki közösségekben
  .

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 3 pont

1698/2005/EK rendelet

16a cikk – 1 bekezdés – g a pont (új)

| ga) | a gazdasági válság kezelése a mezőgazdasági ágazatban, főként az infrastruktúra támogatása, valamint a termelők és a szervezetek hálózatának kiépítése érdekében; |
| --- | --- |

ga)

a gazdasági válság kezelése a mezőgazdasági ágazatban, főként az infrastruktúra támogatása, valamint a termelők és a szervezetek hálózatának kiépítése érdekében;

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 3 pont

1698/2005/EK rendelet

16a cikk – 1 bekezdés – g b pont (új)

| gb) | munkahelyteremtő és -megtartó intézkedések a vidéki területeken; |
| --- | --- |

gb)

munkahelyteremtő és -megtartó intézkedések a vidéki területeken;

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 3 pont

1698/2005/EK rendelet

16a cikk – 1 bekezdés – g c pont (új)

| (gc) | támogatási intézkedések fiatal mezőgazdasági termelők részére. |
| --- | --- |

(gc)

támogatási intézkedések fiatal mezőgazdasági termelők részére.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 3 pont

1698/2005/EK rendelet

16a cikk – 3 bekezdés – b pont

| b) | egy táblázatot, amely a 2009. január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő időszakra tartalmazza az (1) bekezdés a)–f) pontjában említett művelettípusokra fordított teljes közösségi hozzájárulást, valamint az (1) bekezdés g) pontjában említett művelettípusokra fordított közösségi hozzájárulást. |
| --- | --- |

b)

egy táblázatot, amely a 2009. január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő időszakra tartalmazza az (1) bekezdés a)–f) pontjában említett művelettípusokra fordított teljes közösségi hozzájárulást, valamint az (1) bekezdés g) pontjában említett művelettípusokra fordított közösségi hozzájárulást.

| b) | egy táblázatot, amely a 2009. január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő időszakra tartalmazza az (1) bekezdés a)–f)
  és ga)–gc)
  pontjában említett művelettípusokra fordított teljes közösségi hozzájárulást, valamint az (1) bekezdés g) pontjában említett művelettípusokra fordított közösségi hozzájárulást. |
| --- | --- |

b)

egy táblázatot, amely a 2009. január 1-jétől2013. december 31-ig terjedő időszakra tartalmazza az (1) bekezdés a)–f)
  és ga)–gc)
  pontjában említett művelettípusokra fordított teljes közösségi hozzájárulást, valamint az (1) bekezdés g) pontjában említett művelettípusokra fordított közösségi hozzájárulást.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 6 pont – a alpont

1698/2005/EK rendelet

69 cikk – 2a bekezdés

„(2a)   A ... határozattal módosított, 2006/493/EK tanácsi határozatban megállapított globális kötelezettségvállalások növekedéséből származó összeg e cikk (1) bekezdésében említett részét 2009. január 1-jétől kell rendelkezésre bocsátani. Az említett összeget a 16a. cikk (1) bekezdésében megállapított prioritásokkal kapcsolatos művelettípusokra kell fordítani
  , és a következőképpen kell elkölteni:

| (a) | egyharmadát (0,5 milliárd EUR) a 16a. cikk (1) bekezdésének a)–f) pontjában megállapított prioritásokkal kapcsolatos művelettípusokra, |
| --- | --- |

(a)

egyharmadát (0,5 milliárd EUR) a 16a. cikk (1) bekezdésének a)–f) pontjában megállapított prioritásokkal kapcsolatos művelettípusokra,

| (b) | kétharmadát (1 milliárd EUR) a 16a. cikk (1) bekezdésének g) pontjában megállapított prioritással kapcsolatos művelettípusokra.” |
| --- | --- |

(b)

kétharmadát (1 milliárd EUR) a 16a. cikk (1) bekezdésének g) pontjában megállapított prioritással kapcsolatos művelettípusokra.”

„(2a)   A ... határozattal módosított, 2006/493/EK tanácsi határozatban megállapított globális kötelezettségvállalások növekedéséből származó összeg e cikk (1) bekezdésében említett részét,
  valamint a 2009-es költségvetési éveben a 05 04 05 01 költségvetési sorhoz hozzáadott 249 840 000 eurót
  2009. január 1-jétől kell rendelkezésre bocsátani. Az említett összegeket a 16a. cikk (1) bekezdésében megállapított prioritásokkal kapcsolatos művelettípusokra kell fordítani.”

Módosítás 18

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 6 pont – a a alpont (új)

1 cikk – 6 pont – a a alpont (új)

1698/2005/EK rendelet

69 cikk – 4 bekezdés -1a albekezdés (új)

| aa) | A 4. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:




  „A (2a) bekezdés b) pontjában említett összeg esetében a Bizottság figyelembe veszi a meglévő széles sávú lefedettség tekintetében a tagállamok között fennálló különbségeket – kiváltképpen a nehezen megközelíthető terültek esetében – és az ezekből eredő, eltérő szükségleteket.” |
| --- | --- |

aa)

aa)

A 4. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:

A 4. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:

„A (2a) bekezdés b) pontjában említett összeg esetében a Bizottság figyelembe veszi a meglévő széles sávú lefedettség tekintetében a tagállamok között fennálló különbségeket – kiváltképpen a nehezen megközelíthető terültek esetében – és az ezekből eredő, eltérő szükségleteket.”

„A (2a) bekezdés b) pontjában említett összeg esetében a Bizottság figyelembe veszi a meglévő széles sávú lefedettség tekintetében a tagállamok között fennálló különbségeket – kiváltképpen a nehezen megközelíthető terültek esetében – és az ezekből eredő, eltérő szükségleteket.”

Módosítás 19

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 6 pont – b alpont

1 cikk – 6 pont – b alpont

1698/2005/EK rendelet

69 cikk – 5a bekezdés – 1 a albekezdés (új)

A Bizottság vidékfejlesztésről szóló éves jelentése különálló részben foglalkozik a 16a. cikk (1) bekezdésének g) pontjában meghatározott prioritásokhoz kapcsolódó tevékenységek nyomon követésével.

A Bizottság vidékfejlesztésről szóló éves jelentése különálló részben foglalkozik a 16a. cikk (1) bekezdésének g) pontjában meghatározott prioritásokhoz kapcsolódó tevékenységek nyomon követésével.

Módosítás 20

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 6 pont – b alpont

1 cikk – 6 pont – b alpont

1698/2005/EK rendelet

69 cikk – 5 b bekezdés

(5b)   Amennyiben a program lezárásakor a 16a. cikk (1) bekezdésében említett műveletekre fordított tényleges közösségi hozzájárulás alacsonyabb, mint az e cikk (5a) bekezdésében említett valamennyi összeg, a különbséget a tagállamnak
  meg
  kell
  térítenie az Európai Közösségek általános költségvetése javára
  olyan mértékig, amennyivel a 16a. cikk (1) bekezdésében nem említett műveletekre odaítélt teljes támogatási összeget túllépték.

Amennyiben a program lezárásakor a 16a. cikk (1) bekezdésének a)–f) pontjában említett műveletekre fordított tényleges közösségi hozzájárulás alacsonyabb, mint az e cikk (5a) bekezdésében említett – azon művelettípusokra fordított – összeg, a különbséget a tagállamnak meg kell térítenie az Európai Közösségek általános költségvetése javára olyan mértékig, amennyivel a 16a. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett műveletekre odaítélt támogatási összeget túllépték. Amennyiben azonban a 16a. cikk (1) bekezdésében nem említett műveletekre fordított tényleges közösségi hozzájárulás összege alacsonyabb, mint az említett művelettípusokra odaítélt támogatások, a visszatérítendő összeget e különbséggel csökkenteni kell.

A fentiekkel párhuzamosan, amennyiben a program lezárásakor a 16a. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említett műveletekre fordított tényleges közösségi hozzájárulás alacsonyabb, mint az e cikk (5a) bekezdésében említett – azon művelettípusokra fordított – összeg, a különbséget a tagállamnak meg kell térítenie az Európai Közösségek általános költségvetése javára olyan mértékig, amennyivel a 16a. cikk (1) bekezdésének a)–f) pontjában említett műveletekre odaítélt teljes támogatási összeget túllépték. Amennyiben azonban a 16a. cikk (1) bekezdésében nem említett műveletekre fordított tényleges közösségi hozzájárulás összege alacsonyabb, mint az említett művelettípusokra odaítélt támogatások, a visszatérítendő összeget e különbséggel csökkenteni kell.

(5b)   Amennyiben a program lezárásakor a 16a. cikk (1) bekezdésében említett műveletekre fordított tényleges közösségi hozzájárulás alacsonyabb, mint az e cikk (5a) bekezdésében említett valamennyi összeg, a különbséget a tagállamnak
  be
  kell
  építenie saját mezőgazdaság-fejlesztési költségvetésébe
  olyan mértékig, amennyivel a 16a. cikk (1) bekezdésében nem említett műveletekre odaítélt teljes támogatási összeget túllépték.

be

építenie saját mezőgazdaság-fejlesztési költségvetésébe

Módosítás 21

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 6 pont – b a alpont (új)

1 cikk – 6 pont – b a alpont (új)

1698/2005/EK rendelet

69 cikk – 6a bekezdés (új)

| ba) | A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(6a)
     
  A (2a) bekezdésben említett összegből 250 millió eurót a 2009-es költségvetési év kifizetései számára tesznek elérhetővé.” |
| --- | --- |

ba)

ba)

A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(6a)
     
  A (2a) bekezdésben említett összegből 250 millió eurót a 2009-es költségvetési év kifizetései számára tesznek elérhetővé.”

„(6a)

A (2a) bekezdésben említett összegből 250 millió eurót a 2009-es költségvetési év kifizetései számára tesznek elérhetővé.”

Módosítás 22

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

2 cikk – 6a pont (új)

2 cikk – 6a pont (új)

1698/2005/EK rendelet

69a cikk (új)

| (6a) | A szöveg a következő cikkel egészül ki:



  „69a. cikk


  Garancia- és kölcsönalapok



  A 69. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül, a tagállamok a 69. cikk (2a) bekezdésében említett összeget garancia- és kölcsönalapokra is felhasználhatják. E cikk végrehajtására az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2006. december 15-i 1974/2006/EK rendelet (3)rendelkezéseit, és különösen 50., 51. és 52. cikkét kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(6a)

(6a)

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„69a. cikk

„69a. cikk

Garancia- és kölcsönalapok

Garancia- és kölcsönalapok

A 69. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül, a tagállamok a 69. cikk (2a) bekezdésében említett összeget garancia- és kölcsönalapokra is felhasználhatják. E cikk végrehajtására az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2006. december 15-i 1974/2006/EK rendelet (3)rendelkezéseit, és különösen 50., 51. és 52. cikkét kell alkalmazni.

A 69. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül, a tagállamok a 69. cikk (2a) bekezdésében említett összeget garancia- és kölcsönalapokra is felhasználhatják. E cikk végrehajtására az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2006. december 15-i 1974/2006/EK rendelet (3

Módosítás 23

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 7 pont

1 cikk – 7 pont

1698/2005/EK rendelet

70 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

„A (3) bekezdésben meghatározott felső határértéktől eltérően, az e rendelet 16a. cikke (1) bekezdésében említett művelettípusok esetében a konvergencia-régiókban
  90 %-osra
  , a nem konvergencia-régiókban 75 %-osra növelhető az EMVA hozzájárulása, a .../EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése és 10. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelező moduláció alkalmazásából eredő összeg, a 69. cikk (2a) bekezdésében és – 2011-től – a .../EK rendelet 136. cikkében említett összegek mértékéig.”

90 %-osra

„A (3) bekezdésben meghatározott felső határértéktől eltérően, az e rendelet 16a. cikke (1) bekezdésében említett művelettípusok esetében a konvergencia-régiókban
  100 %-osra
  , a nem konvergencia-régiókban 75 %-osra növelhető az EMVA hozzájárulása, a .../EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése és 10. cikkének (3) bekezdése szerinti kötelező moduláció alkalmazásából eredő összeg, a 69. cikk (2a) bekezdésében és – 2011-től – a .../EK rendelet 136. cikkében említett összegek mértékéig.”

100 %-osra

Módosítás 24

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 8a pont (új)

1 cikk – 8a pont (új)

1698/2005/EK rendelet

76 cikk – 2 a bekezdés (új)

| 8a. | A 76. cikk a következő mondattal egészül ki:




  „(2a)
     
  A tagállamok kötelesek a 16a. cikkben szereplő új prioritásokkal kapcsolatban konkrét információt nyújtani. Ezt az információt a regionális és helyi hatóságok, valamint az intézkedések potenciális kedvezményezettjei számára biztosítják.” |
| --- | --- |

8a.

8a.

A 76. cikk a következő mondattal egészül ki:

A 76. cikk a következő mondattal egészül ki:

„(2a)
     
  A tagállamok kötelesek a 16a. cikkben szereplő új prioritásokkal kapcsolatban konkrét információt nyújtani. Ezt az információt a regionális és helyi hatóságok, valamint az intézkedések potenciális kedvezményezettjei számára biztosítják.”

„(2a)

A tagállamok kötelesek a 16a. cikkben szereplő új prioritásokkal kapcsolatban konkrét információt nyújtani. Ezt az információt a regionális és helyi hatóságok, valamint az intézkedések potenciális kedvezményezettjei számára biztosítják.”

Módosítás 25

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Melléklet

Melléklet

1698/2005/EK rendelet

III melléklet – cím

Módosítás 26

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Melléklet

Melléklet

1698/2005/EK rendelet

III melléklet – 1 oszlop – 1 sor

Új szélessávú infrastruktúra létrehozása a backhaul eszközöket
  is beleértve
  (pl.: vezetékes, földi vezeték nélkül, műholdas technológiák vagy azok kombinációja)

szélessávú

is beleértve

Új széles sávú infrastruktúra létrehozása a backhaul eszközöket
  és a földi berendezéseket
  (pl.: vezetékes, földi vezeték nélkül, műholdas technológiák vagy azok kombinációja)
  és az egyéb támogatási formákat (pl. telepítés és karbantartás) is beleértve
  .

széles sávú

és a földi berendezéseket

és az egyéb támogatási formákat (pl. telepítés és karbantartás) is beleértve

Módosítás 27

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

Melléklet

Melléklet

1698/2005/EK rendelet

III melléklet – 3 a sor (új)

A széles sávú eszközökhöz történő nyilvános hozzáférés biztosítása

A széles sávú eszközökhöz történő nyilvános hozzáférés biztosítása

56. cikk: a gazdaság és a vidéki lakosság számára nyújtott alapszolgáltatások

56. cikk: a gazdaság és a vidéki lakosság számára nyújtott alapszolgáltatások

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  

  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

2

HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(3)  

  HL L 368., 2006.12.23.,15. o.”

3

HL L 368., 2006.12.23.,15. o.”

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/258 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/258

---

2009. május 6., szerda4/2009. sz. költségvetés-módosítási tervezet

P6_TA(2009)0355

Az Európai Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó, 4/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetéről, III. szakasz - Bizottság (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD))

2010/C 212 E/38

Az Európai Parlament,

tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkére és az Euratom-Szerződés 177. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1), és különösen 37. és 38. cikkére,

tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2008. december 18-án fogadtak el véglegesen (2),

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

tekintettel az Európai Uniónak a 2009-es pénzügyi évre szóló 4/2009. számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetére, amelyet a Bizottság 2009. április 8-án terjesztett elő (SEC(2009)0496),

tekintettel a 4/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetre, amelyet a Tanács 2009. április 27-én állapított meg (9126/2009 – C6-0156/2009),

tekintettel eljárási szabályzatának 69. cikkére és IV. mellékletére,

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A6-0281/2009),

| A. | mivel a 2009-es általános költségvetésre vonatkozó 4. számú költségvetés-módosítási tervezet az 1a. és a 2. fejezet vonatkozásában a többéves pénzügyi keret felső korlátainak felülvizsgálatáról szól, |
| --- | --- |

A.

mivel a 2009-es általános költségvetésre vonatkozó 4. számú költségvetés-módosítási tervezet az 1a. és a 2. fejezet vonatkozásában a többéves pénzügyi keret felső korlátainak felülvizsgálatáról szól,

| B. | mivel a 4/2009. számú költségvetés-módosítási tervezet célja, hogy formálisan is beállítsa e költségvetési kiigazításokat a 2009. évi költségvetésbe, |
| --- | --- |

B.

mivel a 4/2009. számú költségvetés-módosítási tervezet célja, hogy formálisan is beállítsa e költségvetési kiigazításokat a 2009. évi költségvetésbe,

| 1. | tudomásul veszi a 4/2009. számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 4/2009. számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetet;

| 2. | módosítás nélkül jóváhagyja a 4/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

2.

módosítás nélkül jóváhagyja a 4/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetet;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(2)  HL L 69., 2009.3.13.,

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/259 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/259

---

2009. május 6., szerda5/2009. sz. költségvetés-módosítási tervezet

P6_TA(2009)0356

Az Európai Parlament 2009. május 6-i állásfoglalása az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre vonatkozó, 5/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetéről, III. szakasz - Bizottság (9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD))

2010/C 212 E/39

Az Európai Parlament,

tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkére és az Euratom-Szerződés 177. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1), és különösen 37. és 38. cikkére,

tekintettel az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2008. december 18-án fogadtak el véglegesen (2)
  ,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3)
  ,

tekintettel az Európai Uniónak a 2009-es pénzügyi évre szóló 5/2009. számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetére, amelyet a Bizottság 2009. április 15-én terjesztett elő (COM(2009)0177),

tekintettel az 5/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetre, amelyet a Tanács 2009. április 27-én állapított meg (9127/2009 – C6-0157/2009),

tekintettel eljárási szabályzatának 69. cikkére és IV. mellékletére,

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A6-0282/2009),

| A. | mivel a 2009. évi általános költségvetésre vonatkozó 5. számú költségvetés-módosítási tervezet a 2008. évi költségvetés végrehajtásából származó többletnek a költségvetésbe történő beállításáról szól, |
| --- | --- |

A.

mivel a 2009. évi általános költségvetésre vonatkozó 5. számú költségvetés-módosítási tervezet a 2008. évi költségvetés végrehajtásából származó többletnek a költségvetésbe történő beállításáról szól,

| B. | mivel a 5/2009. számú költségvetés-módosítási tervezet célja, hogy formálisan is beállítsa e költségvetési kiigazításokat a 2009. évi költségvetésbe, |
| --- | --- |

B.

mivel a 5/2009. számú költségvetés-módosítási tervezet célja, hogy formálisan is beállítsa e költségvetési kiigazításokat a 2009. évi költségvetésbe,

| 1. | tudomásul veszi az 5/2009. számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi az 5/2009. számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetet;

| 2. | módosítás nélkül jóváhagyja az 5/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

2.

módosítás nélkül jóváhagyja az 5/2009. számú költségvetés-módosítási tervezetet;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(2)  HL L 69., 2009.3.13.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/260 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/260

---

2009. május 6., szerdaElektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások, a magánélet és a fogyasztók védelme ***II

P6_TA(2009)0360

Az Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából a Tanács által elfogadott közös álláspontról (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD))

2010/C 212 E/40

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (16497/1/2008 – C6-0068/2009),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2007)0698) (1) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára,

tekintettel a Bizottság módosított javaslatára (COM(2008)0723),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0257/2009),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | figyelembe veszi a Bizottság ezen határozathoz mellékelt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

2.

figyelembe veszi a Bizottság ezen határozathoz mellékelt nyilatkozatait;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek 2008.9.24., P6_TA(2008)0452.

---

2009. május 6., szerdaP6_TC2-COD(2007)0248

Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 2009/136/EK irányelv).

2009. május 6., szerdaMELLÉKLET

A Bizottság nyilatkozata

- az egyetemes szolgáltatásról (3a. preambulumbekezdés)

A Bizottság tudomásul veszi az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott (3a) preambulumbekezdés szövegét.

A Bizottság ebben az összefüggésben újra meg kívánja erősíteni, hogy – ahogy a 2008. szeptember 25-i COM(2008)0572 számú közleményében is kijelentette – az elektronikus távközlési hálózatok és szolgáltatások területén nyújtott egyetemes szolgáltatások hatásköre vonatkozásában 2009 során kiterjedt vitát fog indítani európai uniós szinten, amely során valamennyi érdekelt fél kifejtheti álláspontját, illetve alternatív megoldások megvitatására is sor kerülhet.

E vita eredményéről a Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló összefoglaló közleményben számol be, és 2010. május 1-jéig az egyetemes szolgáltatásról szóló irányelvre vonatkozóan adott esetben konkrét javaslatokat is tesz.

A Bizottság nyilatkozata a személyes adatokat érintő támadás bejelentéséről

(2. cikk h) pontja és 4. cikk (3) bekezdése - elektronikus magánéletről szóló irányelv

Az elektronikus hírközlésre vonatkozó szabályozási keret reformja új fogalmat vezet be az EU adatvédelmi és magánéletről szóló szabályaiba: a személyes adatokat érintő támadásoknak az elektronikus hírközlési szolgáltatások és hálózatok üzemeltetői által való kötelező bejelentése. Ez egy fontos lépés a megerősített biztonság és a magánélet védelme felé, bár ebben a stádiumban ez csupán az elektronikus hírközlési ágazatra korlátozódik.

A Bizottság tudomásul veszi az Európai Parlament azon kívánságát, hogy a személyes adatokat ért támadások kötelező bejelentése ne korlátozódjon az elektronikus hírközlési ágazatra, hanem olyan jogalanyokra is vonatkozzon, akik információs társadalmi szolgáltatásokat nyújtanak. Ez a megközelítés teljes mértékben összhangban lenne az uniós polgárok személyes adatai védelmének erősítésére és az adataik elleni támadás esetén eszközölendő fellépés biztosítására irányuló átfogó közpolitikai célkitűzéssel.

Ebben az összefüggésben a Bizottság meg kívánja erősíteni azon nézetét – ahogyan azt a szabályozási keretről folytatott tárgyalások során is kijelentette –, hogy a lakossági elektronikus távközlési szolgáltatók személyes adatok elleni támadásokra vonatkozó bejelentési kötelezettsége nyomán helyénvaló kiterjeszteni a vitát a támadásokkal kapcsolatos bejelentési követelmények általános alkalmazására.

A Bizottság ezért késedelem nélkül kezdeményezni fogja a megfelelő előkészítő munkát, beleértve az érintettekkel való konzultációt is, annak érdekében, hogy e területen - szükség szerint - javaslatokat terjesszen elő 2011 végéig. Ezen kívül a Bizottság konzultálni fog az adatvédelmi biztossal a 2002/58/EK irányelvben foglalt, az adatok elleni támadások bejelentéséről szóló szabályokba ágyazott alapelvek más ágazatokban - azonnali hatállyal - történő alkalmazásának lehetőségéről, függetlenül az ágazattól vagy az érintett adat típusától.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/262 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/262

---

2009. május 6., szerdaElektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások ***II

P6_TA(2009)0361

Az Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására irányuló tanácsi közös álláspontról (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD))

2010/C 212 E/41

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (16496/1/2008 – C6-0066/2009),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2007)0697) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

tekintettel a Bizottság módosított javaslatára (COM(2008)0724),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0272/2009),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2008.9.24., P6_TA(2008)0449.

---

2009. május 6., szerdaP6_TC2-COD(2007)0247

Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | Az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások hatályos keretszabályozását alkotó öt irányelv – a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) (4), a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) (5), a 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) (6), az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) (7), valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (8) (a továbbiakban: a keretirányelv és a különös irányelvek) – működését a Bizottság köteles rendszeresen felülvizsgálni annak meghatározása céljából, hogy a technológiai változások és a piaci fejlemények tükrében igényelnek-e módosítást. |
| --- | --- |

(1)

Az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások hatályos keretszabályozását alkotó öt irányelv – a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) (4), a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) (5), a 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) (6), az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) (7), valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (8) (a továbbiakban: a keretirányelv és a különös irányelvek) – működését a Bizottság köteles rendszeresen felülvizsgálni annak meghatározása céljából, hogy a technológiai változások és a piaci fejlemények tükrében igényelnek-e módosítást.

| (2) | Ebben a tekintetben a Bizottság az elektronikus hírközlő hálózatokra és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós keretszabályozás felülvizsgálatáról szóló, 2006. június 29-i közleményében bemutatta előzetes megállapításait. Ezen előzetes megállapítások alapján a Bizottság nyilvános konzultációt szervezett, amelyből kiderült, hogy elsősorban az elektronikus hírközlés belső piacának továbbra is meglévő hiányosságaival kell foglalkozni. A konzultáció résztvevői megállapították különösen, hogy a szabályozás széttagoltsága és a nemzeti szabályozó hatóságok tevékenységében meglévő következetlenségek nemcsak az ágazat versenyképességét veszélyeztetik, hanem a fogyasztók oldalán a határokon átnyúló versenytől remélhető alapvető előnyöket is. |
| --- | --- |

(2)

Ebben a tekintetben a Bizottság az elektronikus hírközlő hálózatokra és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai uniós keretszabályozás felülvizsgálatáról szóló, 2006. június 29-i közleményében bemutatta előzetes megállapításait. Ezen előzetes megállapítások alapján a Bizottság nyilvános konzultációt szervezett, amelyből kiderült, hogy elsősorban az elektronikus hírközlés belső piacának továbbra is meglévő hiányosságaival kell foglalkozni. A konzultáció résztvevői megállapították különösen, hogy a szabályozás széttagoltsága és a nemzeti szabályozó hatóságok tevékenységében meglévő következetlenségek nemcsak az ágazat versenyképességét veszélyeztetik, hanem a fogyasztók oldalán a határokon átnyúló versenytől remélhető alapvető előnyöket is.

| (3) | Az elektronikus hírközlés belső piacának kiteljesítéséhez ennek megfelelően meg kell reformálni az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások európai uniós keretszabályozását, és meg kell erősíteni a kulcsfontosságú piacokon jelentős piaci erővel rendelkező piaci szereplők szabályozására vonatkozó közösségi mechanizmust. Ezt a mechanizmust egészíti ki az [Európai
  Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) és a Hivatal
  létrehozásáról szóló], európai parlamenti és tanácsi rendelet (9). A reform tartalmazza továbbá az egységes európai információs tér megvalósítása érdekében egy hatékony és koordinált spektrumgazdálkodási stratégia meghatározását, valamint a minden felhasználó előtt nyitott információs társadalom megvalósítása érdekében a fogyatékkal élő felhasználókra vonatkozó rendelkezések megerősítését. |
| --- | --- |

(3)

Az elektronikus hírközlés belső piacának kiteljesítéséhez ennek megfelelően meg kell reformálni az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások európai uniós keretszabályozását, és meg kell erősíteni a kulcsfontosságú piacokon jelentős piaci erővel rendelkező piaci szereplők szabályozására vonatkozó közösségi mechanizmust. Ezt a mechanizmust egészíti ki az [Európai
  Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) és a Hivatal
  létrehozásáról szóló], európai parlamenti és tanácsi rendelet (9). A reform tartalmazza továbbá az egységes európai információs tér megvalósítása érdekében egy hatékony és koordinált spektrumgazdálkodási stratégia meghatározását, valamint a minden felhasználó előtt nyitott információs társadalom megvalósítása érdekében a fogyatékkal élő felhasználókra vonatkozó rendelkezések megerősítését.

| (4) | Felismervén azt, hogy az internet lényeges az oktatás és a gyakorlati szólásszabadság, illetve az információhoz való hozzáférés szempontjából, e jogokra vonatkozó bármilyen korlátozás csak az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló európai egyezménnyel összhangban történhet. E kérdésekkel kapcsolatban a Bizottságnak széleskörű nyilvános konzultációt kell kezdenie. |
| --- | --- |

(4)

Felismervén azt, hogy az internet lényeges az oktatás és a gyakorlati szólásszabadság, illetve az információhoz való hozzáférés szempontjából, e jogokra vonatkozó bármilyen korlátozás csak az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló európai egyezménnyel összhangban történhet. E kérdésekkel kapcsolatban a Bizottságnak széleskörű nyilvános konzultációt kell kezdenie.

| (5) | A cél a piaci verseny fejlődésével párhuzamosan az előzetes ágazatspecifikus szabályok fokozatos csökkentése, végül pedig az elektronikus hírközlés versenyjog általi kizárólagos szabályozása. Figyelembe véve azt, hogy az elektronikus hírközlés piacai erős versenydinamikát tanúsítottak az elmúlt években, fontos, hogy az előzetes szabályozási kötelezettségeket csak olyan esetben alkalmazzák, ha nincs hatékony és fenntartható verseny. |
| --- | --- |

(5)

A cél a piaci verseny fejlődésével párhuzamosan az előzetes ágazatspecifikus szabályok fokozatos csökkentése, végül pedig az elektronikus hírközlés versenyjog általi kizárólagos szabályozása. Figyelembe véve azt, hogy az elektronikus hírközlés piacai erős versenydinamikát tanúsítottak az elmúlt években, fontos, hogy az előzetes szabályozási kötelezettségeket csak olyan esetben alkalmazzák, ha nincs hatékony és fenntartható verseny.

| (6) | A keretirányelv és az egyedi irányelvek működésének felülvizsgálata során a Bizottság megvizsgálja, hogy a piaci fejlemények fényében, valamint tekintettel a versenyre és a fogyasztóvédelemre továbbra is szükség van-e a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 8–13a. cikkében, valamint a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 17. cikkében meghatározott, ágazatspecifikus előzetes rendelkezésekre vonatkozó előírásokra, vagy módosítani kell-e, illetve hatályon kívül kell-e helyezni az említett rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(6)

A keretirányelv és az egyedi irányelvek működésének felülvizsgálata során a Bizottság megvizsgálja, hogy a piaci fejlemények fényében, valamint tekintettel a versenyre és a fogyasztóvédelemre továbbra is szükség van-e a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 8–13a. cikkében, valamint a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 17. cikkében meghatározott, ágazatspecifikus előzetes rendelkezésekre vonatkozó előírásokra, vagy módosítani kell-e, illetve hatályon kívül kell-e helyezni az említett rendelkezéseket.

| (7) | Az eltérő versenyfeltételekhez való arányos és megfelelő hozzáállás érdekében a nemzeti szabályozó hatóságoknak
  lehetőséget kell biztosítani
  a piacok szubnacionális alapú meghatározására és a szabályozási kötelezettségek eltörlésére azokon a piacokon és/vagy földrajzi területeken, ahol tényleges infrastrukturális verseny tapasztalható
  . |
| --- | --- |

(7)

Az eltérő versenyfeltételekhez való arányos és megfelelő hozzáállás érdekében a nemzeti szabályozó hatóságoknak
  lehetőséget kell biztosítani
  a piacok szubnacionális alapú meghatározására és a szabályozási kötelezettségek eltörlésére azokon a piacokon és/vagy földrajzi területeken, ahol tényleges infrastrukturális verseny tapasztalható
  .

| (8) | A lisszaboni menetrendben kitűzött célok
  elérése érdekében megfelelő ösztönzőket kell biztosítani
  a tartalomban gazdag internetes szolgáltatások innovációját támogató és az Európai Unió nemzetközi versenyképességét fokozó új nagy sebességű hálózatokba történő
  befektetések részére
  . E hálózatokban hatalmas lehetőség rejlik a tekintetben, hogy Unió-szerte előnyöket biztosíthatnak a fogyasztók és a vállalkozások számára. Éppen ezért alapvető fontosságú ezen új hálózatok fejlesztésében a fenntartható beruházások előmozdítása, és eközben a szabályozás kiszámíthatósága és egységessége révén a verseny biztosítása, valamint a fogyasztók választási lehetőségeinek növelése. |
| --- | --- |

(8)

A lisszaboni menetrendben kitűzött célok
  elérése érdekében megfelelő ösztönzőket kell biztosítani
  a tartalomban gazdag internetes szolgáltatások innovációját támogató és az Európai Unió nemzetközi versenyképességét fokozó új nagy sebességű hálózatokba történő
  befektetések részére
  . E hálózatokban hatalmas lehetőség rejlik a tekintetben, hogy Unió-szerte előnyöket biztosíthatnak a fogyasztók és a vállalkozások számára. Éppen ezért alapvető fontosságú ezen új hálózatok fejlesztésében a fenntartható beruházások előmozdítása, és eközben a szabályozás kiszámíthatósága és egységessége révén a verseny biztosítása, valamint a fogyasztók választási lehetőségeinek növelése.

| (9) | A Bizottság „A szélessávú szakadék áthidalása” című, 2006. március 20-i közleményében elismeri, hogy az Európai Unióban területi különbségek vannak a szélessávú szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében. A rádiófrekvenciákhoz való könnyebb hozzáférés elősegíti a nagy sebességű szélessávú szolgáltatások fejlődését a külső régiókban. A szélessávú kapcsolat általános terjedése ellenére a hozzáférés egyes régiókban a kis népsűrűség és a távolság okozta magas költségek következtében korlátozott. Az elmaradott területeken az új technológiákba történő beruházások biztosítása érdekében az elektronikus hírközlési szabályozásnak összhangban kell állnia egyéb szakpolitikákkal, így az állami támogatások politikájával, a kohéziós politikával és a tágabb értelemben vett iparpolitika céljaival. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság „A szélessávú szakadék áthidalása” című, 2006. március 20-i közleményében elismeri, hogy az Európai Unióban területi különbségek vannak a szélessávú szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében. A rádiófrekvenciákhoz való könnyebb hozzáférés elősegíti a nagy sebességű szélessávú szolgáltatások fejlődését a külső régiókban. A szélessávú kapcsolat általános terjedése ellenére a hozzáférés egyes régiókban a kis népsűrűség és a távolság okozta magas költségek következtében korlátozott. Az elmaradott területeken az új technológiákba történő beruházások biztosítása érdekében az elektronikus hírközlési szabályozásnak összhangban kell állnia egyéb szakpolitikákkal, így az állami támogatások politikájával, a kohéziós politikával és a tágabb értelemben vett iparpolitika céljaival.

| (10) | A hálózatokba való állami beruházásokat a megkülönböztetésmentesség elvével összhangban kell végrehajtani. Ennek érdekében az állami támogatásokat nyílt, átlátható és versenyalapú eljárások keretében kell odaítélni. |
| --- | --- |

(10)

A hálózatokba való állami beruházásokat a megkülönböztetésmentesség elvével összhangban kell végrehajtani. Ennek érdekében az állami támogatásokat nyílt, átlátható és versenyalapú eljárások keretében kell odaítélni.

| (11) | Annak érdekében, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok – különösen a végberendezéstől végberendezésig érvényesülő műszaki átjárhatóság tekintetében – teljesíthessék a keretirányelvben és az egyedi irányelvekben kitűzött célokat, a keretirányelv hatályát ki kell terjeszteni a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) értelmében vett rádióberendezésekre és távközlő végberendezések bizonyos vetületeire, valamint a digitális televíziózás céljára használt fogyasztói berendezésekre, a fogyatékkal élők hozzáférésének megkönnyítése érdekében. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok – különösen a végberendezéstől végberendezésig érvényesülő műszaki átjárhatóság tekintetében – teljesíthessék a keretirányelvben és az egyedi irányelvekben kitűzött célokat, a keretirányelv hatályát ki kell terjeszteni a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) értelmében vett rádióberendezésekre és távközlő végberendezések bizonyos vetületeire, valamint a digitális televíziózás céljára használt fogyasztói berendezésekre, a fogyatékkal élők hozzáférésének megkönnyítése érdekében.

| (12) | Figyelemmel a piaci fejleményekre és a technológiai változásokra, továbbá a keretszabályozás végrehajtása során tapasztalt értelmezési bizonytalanságok kiküszöbölése érdekében egyes fogalommeghatározásokat egyértelművé kell tenni, illetőleg módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

Figyelemmel a piaci fejleményekre és a technológiai változásokra, továbbá a keretszabályozás végrehajtása során tapasztalt értelmezési bizonytalanságok kiküszöbölése érdekében egyes fogalommeghatározásokat egyértelművé kell tenni, illetőleg módosítani kell.

| (13) | A keretszabályozás hatékonyabb alkalmazásának biztosítása, továbbá a nemzeti szabályozó hatóságok jogkörének megerősítése és döntéseinek kiszámíthatósága érdekében meg kell erősíteni e hatóságok függetlenségét. Ebből a célból a nemzeti jognak kifejezett rendelkezést kell tartalmaznia, amely biztosítja, hogy az előzetes piacszabályozásért vagy a vállalatok közötti viták rendezéséért felelős nemzeti szabályozó hatóságok feladataik ellátása során védve legyenek az eléjük kerülő kérdések független elbírálásának veszélyeztetésére alkalmas külső beavatkozással vagy politikai nyomással szemben. Ilyen külső nyomás esetén a keretszabályozás alapján a nemzeti szabályozó hatóságok nem tekinthetők megfelelően eljáró nemzeti szabályozó hatóságoknak. Ebből a célból, hogy ne merülhessen fel ésszerű kétség a nemzeti szabályozó hatóság pártatlansága és külső tényezőktől való befolyásolhatatlansága felől, előre meg kell határozni a hatóság vezetője felmentésének indokait. Fontos, hogy az előzetes piacszabályozásért felelős nemzeti szabályozó hatóságok saját költségvetéssel rendelkezzenek, amely lehetővé teszi különösen elegendő számú szakképzett alkalmazott felvételét. Az átláthatóság biztosítása érdekében ezt a költségvetést évente nyilvánosságra kell hozni. |
| --- | --- |

(13)

A keretszabályozás hatékonyabb alkalmazásának biztosítása, továbbá a nemzeti szabályozó hatóságok jogkörének megerősítése és döntéseinek kiszámíthatósága érdekében meg kell erősíteni e hatóságok függetlenségét. Ebből a célból a nemzeti jognak kifejezett rendelkezést kell tartalmaznia, amely biztosítja, hogy az előzetes piacszabályozásért vagy a vállalatok közötti viták rendezéséért felelős nemzeti szabályozó hatóságok feladataik ellátása során védve legyenek az eléjük kerülő kérdések független elbírálásának veszélyeztetésére alkalmas külső beavatkozással vagy politikai nyomással szemben. Ilyen külső nyomás esetén a keretszabályozás alapján a nemzeti szabályozó hatóságok nem tekinthetők megfelelően eljáró nemzeti szabályozó hatóságoknak. Ebből a célból, hogy ne merülhessen fel ésszerű kétség a nemzeti szabályozó hatóság pártatlansága és külső tényezőktől való befolyásolhatatlansága felől, előre meg kell határozni a hatóság vezetője felmentésének indokait. Fontos, hogy az előzetes piacszabályozásért felelős nemzeti szabályozó hatóságok saját költségvetéssel rendelkezzenek, amely lehetővé teszi különösen elegendő számú szakképzett alkalmazott felvételét. Az átláthatóság biztosítása érdekében ezt a költségvetést évente nyilvánosságra kell hozni.

| (14) | A piaci szereplők jogbiztonságának szavatolása céljából a fellebbviteli szerveknek hatékonyan kell teljesíteniük feladataikat, különösen a fellebbezési eljárás indokolatlan hosszúra nyúlását kell elkerülni.
  A nemzeti szabályozó hatóság határozatának hatályát felfüggesztő ideiglenes intézkedések csak sürgős esetekben, az intézkedést kérő félnek okozott súlyos, helyrehozhatatlan kár megelőzése és az érdekek kiegyenlítése érdekében hozhatók. |
| --- | --- |

(14)

A piaci szereplők jogbiztonságának szavatolása céljából a fellebbviteli szerveknek hatékonyan kell teljesíteniük feladataikat, különösen a fellebbezési eljárás indokolatlan hosszúra nyúlását kell elkerülni.
  A nemzeti szabályozó hatóság határozatának hatályát felfüggesztő ideiglenes intézkedések csak sürgős esetekben, az intézkedést kérő félnek okozott súlyos, helyrehozhatatlan kár megelőzése és az érdekek kiegyenlítése érdekében hozhatók.

| (15) | A fellebbviteli szervek igen különböző módon élnek a nemzeti szabályozó hatóságok határozatait felfüggesztő ideiglenes intézkedések alkalmazásának lehetőségével. A következetesség növelése érdekében közös, a közösségi ítélkezési gyakorlattal összhangban lévő normákat kell követni. A fellebbviteli szerveknek is jogot kell biztosítani arra, hogy a
  BEREC
  által közzétett információt kérhessék. Mivel a fellebbezési jog nagyon fontos a keretszabályozás egészének működése szempontjából, valamennyi tagállamra kiterjedő mechanizmust kell létrehozni a fellebbezésekre és a szabályozó hatóságok határozatait felfüggesztő határozatokra vonatkozó információk összegyűjtésére és Bizottságnak történő jelentésére. |
| --- | --- |

(15)

A fellebbviteli szervek igen különböző módon élnek a nemzeti szabályozó hatóságok határozatait felfüggesztő ideiglenes intézkedések alkalmazásának lehetőségével. A következetesség növelése érdekében közös, a közösségi ítélkezési gyakorlattal összhangban lévő normákat kell követni. A fellebbviteli szerveknek is jogot kell biztosítani arra, hogy a
  BEREC
  által közzétett információt kérhessék. Mivel a fellebbezési jog nagyon fontos a keretszabályozás egészének működése szempontjából, valamennyi tagállamra kiterjedő mechanizmust kell létrehozni a fellebbezésekre és a szabályozó hatóságok határozatait felfüggesztő határozatokra vonatkozó információk összegyűjtésére és Bizottságnak történő jelentésére.

| (16) | Annak biztosítása érdekében, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok hatékonyan láthassák el szabályozási feladataikat, az általuk összegyűjtött adatoknak számviteli adatokat is tartalmazniuk kell azokról a kiskereskedelmi piacokról, amelyek olyan nagykereskedelmi piacokhoz kapcsolódnak, amelyeken valamely gazdasági szereplő jelentős piaci erővel rendelkezik és ennek folytán működését a nemzeti szabályozó hatóság szabályozza. Az adatoknak olyan adatokat is tartalmazniuk kell, amelyek alapján a nemzeti szabályozó hatóság értékelni tudja a tervezett műszaki fejlesztéseknek vagy a hálózat topológiáján elvégezni kívánt módosításoknak a verseny alakulására, illetve a másoknak kínált nagykereskedelmi termékekre gyakorolt lehetséges hatását. |
| --- | --- |

(16)

Annak biztosítása érdekében, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok hatékonyan láthassák el szabályozási feladataikat, az általuk összegyűjtött adatoknak számviteli adatokat is tartalmazniuk kell azokról a kiskereskedelmi piacokról, amelyek olyan nagykereskedelmi piacokhoz kapcsolódnak, amelyeken valamely gazdasági szereplő jelentős piaci erővel rendelkezik és ennek folytán működését a nemzeti szabályozó hatóság szabályozza. Az adatoknak olyan adatokat is tartalmazniuk kell, amelyek alapján a nemzeti szabályozó hatóság értékelni tudja a tervezett műszaki fejlesztéseknek vagy a hálózat topológiáján elvégezni kívánt módosításoknak a verseny alakulására, illetve a másoknak kínált nagykereskedelmi termékekre gyakorolt lehetséges hatását.

| (17) | A keretirányelv 6. cikkében előírt nemzeti konzultációt a keretirányelv 7.
  és 7a. cikkében
  előírt közösségi konzultáció előtt kell megtartani annak érdekében, hogy a közösségi konzultáció során megjelenhessen az érdekeltek álláspontja. Ezzel elkerülhető lenne a második közösségi konzultáció szükségessége abban az esetben, ha a tervezett intézkedés a nemzeti konzultáció eredményeként módosul. |
| --- | --- |

(17)

A keretirányelv 6. cikkében előírt nemzeti konzultációt a keretirányelv 7.
  és 7a. cikkében
  előírt közösségi konzultáció előtt kell megtartani annak érdekében, hogy a közösségi konzultáció során megjelenhessen az érdekeltek álláspontja. Ezzel elkerülhető lenne a második közösségi konzultáció szükségessége abban az esetben, ha a tervezett intézkedés a nemzeti konzultáció eredményeként módosul.

| (18) | Annak érdekében, hogy a keretszabályozás valóban hozzájárulhasson a belső piac kialakításához és kiteljesítéséhez, a nemzeti szabályozó hatóságok mérlegelési szabadságát össze kell egyeztetni a koherens szabályozási gyakorlat kialakításának és a keretszabályozás következetes alkalmazásának igényével. Ezért kívánatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok támogassák a Bizottság és a
  BEREC
  belső piaccal összefüggő tevékenységét. |
| --- | --- |

(18)

Annak érdekében, hogy a keretszabályozás valóban hozzájárulhasson a belső piac kialakításához és kiteljesítéséhez, a nemzeti szabályozó hatóságok mérlegelési szabadságát össze kell egyeztetni a koherens szabályozási gyakorlat kialakításának és a keretszabályozás következetes alkalmazásának igényével. Ezért kívánatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok támogassák a Bizottság és a
  BEREC
  belső piaccal összefüggő tevékenységét.

| (19) | Az a közösségi mechanizmus, amelynek révén a Bizottság megkövetelheti, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok az előzetes szabályozással szabályozni kívánt piacok meghatározásával és a jelentős piaci erővel rendelkező gazdasági szereplők megállapításával kapcsolatban tervezett intézkedésüket visszavonják, nagymértékben hozzájárult az egységes szemléletmód kialakításához azon körülmények azonosításában, amelyek fennállása esetén előzetes szabályozás alkalmazható és amelyek fennállása esetén a gazdasági szereplők e szabályozás hatálya alá tartoznak. A Bizottság által végzett piacfigyelés, illetőleg különösen a keretirányelv 7. cikkében előírt eljárás kapcsán szerzett tapasztalatok szerint a korrekciós intézkedések nemzeti szabályozó hatóságok általi alkalmazásában – hasonló piaci feltételek fennállása esetén is – meglévő következetlenségek alááshatják az elektronikus hírközlés belső piacát. A Bizottság ennélfogva a nemzeti szabályozó hatóságok által javasolt intézkedéstervezetekre vonatkozó vélemények kiadásával részese lehet a jogorvoslatok alkalmazásában kialakított magasabb szintű következetesség biztosításának. A Bizottságnak a határozat és/vagy a vélemény meghozatalát megelőzően konzultálnia kell a
  BEREC-kel
  a nemzeti szabályozó hatóságok piacelemzéssel kapcsolatos szakértelmének hasznosítása érdekében. |
| --- | --- |

(19)

Az a közösségi mechanizmus, amelynek révén a Bizottság megkövetelheti, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok az előzetes szabályozással szabályozni kívánt piacok meghatározásával és a jelentős piaci erővel rendelkező gazdasági szereplők megállapításával kapcsolatban tervezett intézkedésüket visszavonják, nagymértékben hozzájárult az egységes szemléletmód kialakításához azon körülmények azonosításában, amelyek fennállása esetén előzetes szabályozás alkalmazható és amelyek fennállása esetén a gazdasági szereplők e szabályozás hatálya alá tartoznak. A Bizottság által végzett piacfigyelés, illetőleg különösen a keretirányelv 7. cikkében előírt eljárás kapcsán szerzett tapasztalatok szerint a korrekciós intézkedések nemzeti szabályozó hatóságok általi alkalmazásában – hasonló piaci feltételek fennállása esetén is – meglévő következetlenségek alááshatják az elektronikus hírközlés belső piacát. A Bizottság ennélfogva a nemzeti szabályozó hatóságok által javasolt intézkedéstervezetekre vonatkozó vélemények kiadásával részese lehet a jogorvoslatok alkalmazásában kialakított magasabb szintű következetesség biztosításának. A Bizottságnak a határozat és/vagy a vélemény meghozatalát megelőzően konzultálnia kell a
  BEREC-kel
  a nemzeti szabályozó hatóságok piacelemzéssel kapcsolatos szakértelmének hasznosítása érdekében.

| (20) | Fontos, hogy a keretszabályozás végrehajtása kellő időben történjen. Ha a Bizottság olyan határozatot hozott, amelyben valamelyik nemzeti szabályozó hatóságot egy tervezett intézkedés visszavonására kötelezte, a nemzeti szabályozó hatóságnak be kell nyújtania a Bizottságnak az átdolgozott intézkedést. Annak érdekében, hogy a piaci szereplők tisztában lehessenek a piac-felülvizsgálat időtartamával, továbbá a jogbiztonság növelése érdekében az átdolgozott intézkedés Bizottságnak történő, a keretirányelv 7. cikke szerinti bejelentésére határidőt kell megállapítani. |
| --- | --- |

(20)

Fontos, hogy a keretszabályozás végrehajtása kellő időben történjen. Ha a Bizottság olyan határozatot hozott, amelyben valamelyik nemzeti szabályozó hatóságot egy tervezett intézkedés visszavonására kötelezte, a nemzeti szabályozó hatóságnak be kell nyújtania a Bizottságnak az átdolgozott intézkedést. Annak érdekében, hogy a piaci szereplők tisztában lehessenek a piac-felülvizsgálat időtartamával, továbbá a jogbiztonság növelése érdekében az átdolgozott intézkedés Bizottságnak történő, a keretirányelv 7. cikke szerinti bejelentésére határidőt kell megállapítani.

| (21) | A közösségi konzultációs mechanizmus rövid határidőket tartalmaz, ezért a Bizottságot fel kell hatalmazni ajánlások és/vagy iránymutatások elfogadására a Bizottság és a nemzeti szabályozó hatóságok közötti információcsere eljárásainak egyszerűsítése céljából, például a stabil piacok tekintetében vagy azon esetek tekintetében, amikor egy korábban bejelentett intézkedést csupán kisebb mértékben kívánnak módosítani. A Bizottságot fel kell hatalmazni továbbá arra is, hogy bizonyos esetekben az eljárások egyszerűsítése céljából lehetővé tegyék az értesítési eljárás alóli mentesítést. |
| --- | --- |

(21)

A közösségi konzultációs mechanizmus rövid határidőket tartalmaz, ezért a Bizottságot fel kell hatalmazni ajánlások és/vagy iránymutatások elfogadására a Bizottság és a nemzeti szabályozó hatóságok közötti információcsere eljárásainak egyszerűsítése céljából, például a stabil piacok tekintetében vagy azon esetek tekintetében, amikor egy korábban bejelentett intézkedést csupán kisebb mértékben kívánnak módosítani. A Bizottságot fel kell hatalmazni továbbá arra is, hogy bizonyos esetekben az eljárások egyszerűsítése céljából lehetővé tegyék az értesítési eljárás alóli mentesítést.

| (22) | Az Európai Unió Alapjogi Chartája és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a fogyatékkal élők jogairól szóló egyezménye célkitűzéseivel összhangban a keretszabályozásnak biztosítania kell, hogy valamennyi felhasználó – beleértve a fogyatékkal élő végfelhasználókat, az idős korú és a szociális szempontból rászoruló felhasználókat is – könnyen magas színvonalú, megfizethető szolgáltatásokhoz férjen. Az Amszterdami Záróokmányhoz csatolt 22. nyilatkozat értelmében a Szerződés 95. cikke szerinti intézkedések kidolgozása során a közösségi intézmények kötelesek figyelembe venni a fogyatékkal élők szükségleteit. |
| --- | --- |

(22)

Az Európai Unió Alapjogi Chartája és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a fogyatékkal élők jogairól szóló egyezménye célkitűzéseivel összhangban a keretszabályozásnak biztosítania kell, hogy valamennyi felhasználó – beleértve a fogyatékkal élő végfelhasználókat, az idős korú és a szociális szempontból rászoruló felhasználókat is – könnyen magas színvonalú, megfizethető szolgáltatásokhoz férjen. Az Amszterdami Záróokmányhoz csatolt 22. nyilatkozat értelmében a Szerződés 95. cikke szerinti intézkedések kidolgozása során a közösségi intézmények kötelesek figyelembe venni a fogyatékkal élők szükségleteit.

| (23) | A versenypiac a tartalmak, alkalmazások és szolgáltatások széles választékát biztosítja a felhasználók számára. A nemzeti szabályozó hatóságoknak elő kell segíteniük, hogy a felhasználók hozzáférhessenek az információkhoz és terjeszthessék azokat, valamint használhassák az alkalmazásokat és a szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(23)

A versenypiac a tartalmak, alkalmazások és szolgáltatások széles választékát biztosítja a felhasználók számára. A nemzeti szabályozó hatóságoknak elő kell segíteniük, hogy a felhasználók hozzáférhessenek az információkhoz és terjeszthessék azokat, valamint használhassák az alkalmazásokat és a szolgáltatásokat.

| (24) | A rádiófrekvenciákat szűkös, jelentős társadalmi és piaci értékkel bíró közjavaknak kell tekinteni.
  Közérdek
  a gazdasági, társadalmi és környezeti értelemben vett lehető leghatékonyabb és legtakarékosabb rádióspektrum-gazdálkodás,
  amely figyelembe veszi a rádióspektrum által az elektronikus hírközlésben betöltött fontos szerepet
  , a kulturális sokféleség és a médiapluralizmus
  célkitűzéseit
  , valamint
  a társadalmi és területi kohéziót
  .
  Ezért
  a hatékony spektrumhasználatot gátló akadályokat fokozatosan
  fel kell számolni. |
| --- | --- |

(24)

A rádiófrekvenciákat szűkös, jelentős társadalmi és piaci értékkel bíró közjavaknak kell tekinteni.
  Közérdek
  a gazdasági, társadalmi és környezeti értelemben vett lehető leghatékonyabb és legtakarékosabb rádióspektrum-gazdálkodás,
  amely figyelembe veszi a rádióspektrum által az elektronikus hírközlésben betöltött fontos szerepet
  , a kulturális sokféleség és a médiapluralizmus
  célkitűzéseit
  , valamint
  a társadalmi és területi kohéziót
  .
  Ezért
  a hatékony spektrumhasználatot gátló akadályokat fokozatosan
  fel kell számolni.

| (25) | Az Európai Közösség rádióspektrum-politikával kapcsolatos tevékenységei nem sérthetik a közösségi vagy nemzeti szinten a közösségi joggal összhangban a közérdekű célok elérése érdekében, különösen a tartalomszabályozás és az audiovizuális és médiapolitika közérdekű célkitűzéseivel kapcsolatban hozott intézkedéseket, valamint a tagállamok saját rádióspektrumuk közrend, közbiztonság és védelem céljából való megszervezésére és felhasználására vonatkozó jogát. |
| --- | --- |

(25)

Az Európai Közösség rádióspektrum-politikával kapcsolatos tevékenységei nem sérthetik a közösségi vagy nemzeti szinten a közösségi joggal összhangban a közérdekű célok elérése érdekében, különösen a tartalomszabályozás és az audiovizuális és médiapolitika közérdekű célkitűzéseivel kapcsolatban hozott intézkedéseket, valamint a tagállamok saját rádióspektrumuk közrend, közbiztonság és védelem céljából való megszervezésére és felhasználására vonatkozó jogát.

| (26) | Figyelembe véve a tagállamokban fennálló különböző helyzetet, a digitális technológia magasabb színvonalú átviteli hatékonysága eredményeként az analógról a digitális földfelszíni televíziózásra történő átállás növelné a rendelkezésre álló értékes spektrum mennyiségét (az ún. „digitális frekvenciatöbbletet”) az Európai Unióban. |
| --- | --- |

(26)

Figyelembe véve a tagállamokban fennálló különböző helyzetet, a digitális technológia magasabb színvonalú átviteli hatékonysága eredményeként az analógról a digitális földfelszíni televíziózásra történő átállás növelné a rendelkezésre álló értékes spektrum mennyiségét (az ún. „digitális frekvenciatöbbletet”) az Európai Unióban.

| (27) | Mielőtt az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak (Rádióspektrum-határozat) (11) megfelelően konkrét harmonizációs intézkedések vonatkozó javaslat megtételére kerül sor, a Bizottságnak hatástanulmányt kell készítenie, melyben felméri a javasolt intézkedésekkel járó költségeket és hasznot, például a méretgazdaságosság és a kölcsönös átjárhatóság megvalósulását a fogyasztók érdekében, a spektrumhasználat hatékonyságára gyakorolt hatást vagy az Európai Unió különböző részeiben felmerülő, a harmonizált használat iránti keresletet. |
| --- | --- |

(27)

Mielőtt az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak (Rádióspektrum-határozat) (11) megfelelően konkrét harmonizációs intézkedések vonatkozó javaslat megtételére kerül sor, a Bizottságnak hatástanulmányt kell készítenie, melyben felméri a javasolt intézkedésekkel járó költségeket és hasznot, például a méretgazdaságosság és a kölcsönös átjárhatóság megvalósulását a fogyasztók érdekében, a spektrumhasználat hatékonyságára gyakorolt hatást vagy az Európai Unió különböző részeiben felmerülő, a harmonizált használat iránti keresletet.

| (28) | Annak ellenére, hogy a spektrumgazdálkodás továbbra is a tagállamok hatáskörébe tartozik, a közösségi szintű
  stratégiai tervezés
  , koordináció, és – adott esetben – harmonizáció segíthet biztosítani, hogy a spektrum használói teljes mértékben kihasználják a belső piac előnyeit, és hogy az EU érdekei világszerte tényleges védelem alatt álljanak.
  E célok érdekében adott esetben olyan többéves rádióspektrum-politikai jogalkotási programokat kell létrehozni, amelyek kijelölik a közösségi rádióspektrum-használat stratégiai tervezésének és összehangolásának politikai irányvonalait és célkitűzéseit. E politikai irányvonalak és célkitűzések vonatkozhatnak a belső piac létrehozásához és működéséhez szükséges rádióspektrumok elérhetőségére és hatékony használatára, emellett adott esetben vonatkozhatnak az általános felhatalmazások vagy egyéni használati jogok megadásával kapcsolatos eljárások harmonizációjára is, amennyiben ez a belső piac előtt álló akadályok leküzdéséhez szükséges. A politikai irányvonalaknak és célkitűzéseknek összhangban kell állniuk ezen irányelv és az egyedi irányelvek rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

(28)

Annak ellenére, hogy a spektrumgazdálkodás továbbra is a tagállamok hatáskörébe tartozik, a közösségi szintű
  stratégiai tervezés
  , koordináció, és – adott esetben – harmonizáció segíthet biztosítani, hogy a spektrum használói teljes mértékben kihasználják a belső piac előnyeit, és hogy az EU érdekei világszerte tényleges védelem alatt álljanak.
  E célok érdekében adott esetben olyan többéves rádióspektrum-politikai jogalkotási programokat kell létrehozni, amelyek kijelölik a közösségi rádióspektrum-használat stratégiai tervezésének és összehangolásának politikai irányvonalait és célkitűzéseit. E politikai irányvonalak és célkitűzések vonatkozhatnak a belső piac létrehozásához és működéséhez szükséges rádióspektrumok elérhetőségére és hatékony használatára, emellett adott esetben vonatkozhatnak az általános felhatalmazások vagy egyéni használati jogok megadásával kapcsolatos eljárások harmonizációjára is, amennyiben ez a belső piac előtt álló akadályok leküzdéséhez szükséges. A politikai irányvonalaknak és célkitűzéseknek összhangban kell állniuk ezen irányelv és az egyedi irányelvek rendelkezéseivel.

| (29) | A Bizottság kinyilvánította azt a szándékát, hogy ezen irányelv hatálybalépése előtt akként módosítja a rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoport létrehozásáról szóló, 2002. július 26-i 2002/622/EK bizottsági határozatot

   (12)

  , hogy az biztosítson olyan mechanizmust, amelynek keretében az Európai Parlament és a Tanács a rádióspektrum-politikával kapcsolatban szóbeli vagy írásbeli véleményeket vagy jelentéseket kérhet a rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoporttól (RSPG) az elektronikus hírközlésre vonatkozóan, valamint hogy az RSPG adjon tanácsokat a Bizottságnak a rádióspektrum-politikai programok tervezett tartalmával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság kinyilvánította azt a szándékát, hogy ezen irányelv hatálybalépése előtt akként módosítja a rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoport létrehozásáról szóló, 2002. július 26-i 2002/622/EK bizottsági határozatot

   (12)

  , hogy az biztosítson olyan mechanizmust, amelynek keretében az Európai Parlament és a Tanács a rádióspektrum-politikával kapcsolatban szóbeli vagy írásbeli véleményeket vagy jelentéseket kérhet a rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoporttól (RSPG) az elektronikus hírközlésre vonatkozóan, valamint hogy az RSPG adjon tanácsokat a Bizottságnak a rádióspektrum-politikai programok tervezett tartalmával kapcsolatban.

| (30) | Ezen irányelv spektrumgazdálkodásra vonatkozó rendelkezéseinek összhangban kell állniuk a rádióspektrum-gazdálkodásért felelős nemzetközi és regionális szervezetek, így a Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) és a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletének (CEPT) munkájával, annak érdekében, hogy az egész Közösségben, valamint
  a tagállamok és az ITU egyéb tagjai között
  biztosított legyen a frekvenciahasználat összehangolása és hatékony irányítása. |
| --- | --- |

(30)

Ezen irányelv spektrumgazdálkodásra vonatkozó rendelkezéseinek összhangban kell állniuk a rádióspektrum-gazdálkodásért felelős nemzetközi és regionális szervezetek, így a Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) és a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletének (CEPT) munkájával, annak érdekében, hogy az egész Közösségben, valamint
  a tagállamok és az ITU egyéb tagjai között
  biztosított legyen a frekvenciahasználat összehangolása és hatékony irányítása.

| (31) | A rádiófrekvenciákkal való gazdálkodás során gondoskodni kell a káros zavarás elkerüléséről. Ennek megfelelően, hogy a szabályozói beavatkozás a káros zavarás megelőzéséhez szükséges mértékre szorítkozhasson, pontos meghatározást kell adni a káros zavarás fogalmára. |
| --- | --- |

(31)

A rádiófrekvenciákkal való gazdálkodás során gondoskodni kell a káros zavarás elkerüléséről. Ennek megfelelően, hogy a szabályozói beavatkozás a káros zavarás megelőzéséhez szükséges mértékre szorítkozhasson, pontos meghatározást kell adni a káros zavarás fogalmára.

| (32) | A spektrumgazdálkodás és -felosztás jelenlegi rendszere általánosságban olyan közigazgatási határozatokon alapszik, amelyek nem eléggé rugalmasak ahhoz, hogy lépést tartsanak a technológia és a gazdaság változásaival, különösen a vezeték nélküli technológia gyors fejlődésével és a sávszélesség iránti növekvő kereslettel. A nemzeti politikák között fennálló indokolatlan széttagoltság miatt a spektrum felhasználói nagyobb költségeket viselnek a szükségesnél és piaci lehetőségektől esnek el, miközben – a belső piac, a fogyasztók és a gazdaság egésze kárára – lelassul az innováció. Emellett a rádiófrekvenciákhoz való hozzáférésnek és azok használatának feltételei az adott vállalkozás jellegétől függően eltérőek lehetnek, míg az e szolgáltatók által kínált elektronikus szolgáltatások egyre nagyobb átfedést mutatnak, ami feszültséget kelt a jogtulajdonosok között, ellentmondásos helyzetet teremt a spektrumhoz való hozzáférés költségei tekintetében, és torzíthatja a belső piac működését. |
| --- | --- |

(32)

A spektrumgazdálkodás és -felosztás jelenlegi rendszere általánosságban olyan közigazgatási határozatokon alapszik, amelyek nem eléggé rugalmasak ahhoz, hogy lépést tartsanak a technológia és a gazdaság változásaival, különösen a vezeték nélküli technológia gyors fejlődésével és a sávszélesség iránti növekvő kereslettel. A nemzeti politikák között fennálló indokolatlan széttagoltság miatt a spektrum felhasználói nagyobb költségeket viselnek a szükségesnél és piaci lehetőségektől esnek el, miközben – a belső piac, a fogyasztók és a gazdaság egésze kárára – lelassul az innováció. Emellett a rádiófrekvenciákhoz való hozzáférésnek és azok használatának feltételei az adott vállalkozás jellegétől függően eltérőek lehetnek, míg az e szolgáltatók által kínált elektronikus szolgáltatások egyre nagyobb átfedést mutatnak, ami feszültséget kelt a jogtulajdonosok között, ellentmondásos helyzetet teremt a spektrumhoz való hozzáférés költségei tekintetében, és torzíthatja a belső piac működését.

| (33) | A rádióspektrum-használat optimumának meghatározása egyre kevésbé igazodik országhatárokhoz. A spektrumhasználati jogokhoz való jutás rendszerének széttagoltsága korlátozza a beruházásokat és az innovációt, és sem a szolgáltatóknál, sem a berendezések gyártóinál nem teszi lehetővé a méretgazdaságosság kihasználását, ami akadályozza a rádióspektrumot használó elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások belső piacának fejlődését. |
| --- | --- |

(33)

A rádióspektrum-használat optimumának meghatározása egyre kevésbé igazodik országhatárokhoz. A spektrumhasználati jogokhoz való jutás rendszerének széttagoltsága korlátozza a beruházásokat és az innovációt, és sem a szolgáltatóknál, sem a berendezések gyártóinál nem teszi lehetővé a méretgazdaságosság kihasználását, ami akadályozza a rádióspektrumot használó elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások belső piacának fejlődését.

| (34) | A technológia- és szolgáltatássemleges engedélyezésen – azaz annak lehetővé tételén, hogy a spektrum felhasználói maguk választhassák meg az elektronikus hírközlési szolgáltatások
  számára
  rendelkezésre állónak
  nyilvánított
  ,
  a vonatkozó nemzeti rádiófrekvencia-kiosztási tervekben a közösségi jogszabályokkal összhangban
  meghatározott frekvenciasávokban alkalmazandó legjobb technológiákat és szolgáltatásokat („technológia- és szolgáltatássemlegesség elve”) – keresztül fokozni kell a spektrumgazdálkodás és a spektrumhoz jutás rugalmasságát. El kell érni, hogy a technológiák és a szolgáltatások állami előírására csak akkor kerüljön sor, ha közérdekű célokról van szó, és rendszeres időközönként felül kelljen vizsgálni. |
| --- | --- |

(34)

A technológia- és szolgáltatássemleges engedélyezésen – azaz annak lehetővé tételén, hogy a spektrum felhasználói maguk választhassák meg az elektronikus hírközlési szolgáltatások
  számára
  rendelkezésre állónak
  nyilvánított
  ,
  a vonatkozó nemzeti rádiófrekvencia-kiosztási tervekben a közösségi jogszabályokkal összhangban
  meghatározott frekvenciasávokban alkalmazandó legjobb technológiákat és szolgáltatásokat („technológia- és szolgáltatássemlegesség elve”) – keresztül fokozni kell a spektrumgazdálkodás és a spektrumhoz jutás rugalmasságát. El kell érni, hogy a technológiák és a szolgáltatások állami előírására csak akkor kerüljön sor, ha közérdekű célokról van szó, és rendszeres időközönként felül kelljen vizsgálni.

| (35) | A technológiasemlegesség elve korlátozásainak megfelelőeknek kell lenniük, és azokat a káros zavarás elkerülésének szükségessége – például emissziós maszkok és energiaszint előírásával –, a közegészségügy védelme – a lakosságot érő elektromágneses sugárzás korlátozásával – és a szolgáltatások megfelelő működésének a szolgáltatás megfelelő szintű műszaki minősége révén történő biztosítása – azonos frekvenciasávban több szolgáltatás használatának nem szükségszerű kizárása mellett –, továbbá a méltányos spektrummegosztás igénye – különösen ha a spektrumhasználatot kizárólag általános felhatalmazás körébe tartozik–, a spektrum hatékony használatának fenntartása, illetőleg a közösségi joggal összhangban álló közérdekű cél megvalósítása kell, hogy indokolja. |
| --- | --- |

(35)

A technológiasemlegesség elve korlátozásainak megfelelőeknek kell lenniük, és azokat a káros zavarás elkerülésének szükségessége – például emissziós maszkok és energiaszint előírásával –, a közegészségügy védelme – a lakosságot érő elektromágneses sugárzás korlátozásával – és a szolgáltatások megfelelő működésének a szolgáltatás megfelelő szintű műszaki minősége révén történő biztosítása – azonos frekvenciasávban több szolgáltatás használatának nem szükségszerű kizárása mellett –, továbbá a méltányos spektrummegosztás igénye – különösen ha a spektrumhasználatot kizárólag általános felhatalmazás körébe tartozik–, a spektrum hatékony használatának fenntartása, illetőleg a közösségi joggal összhangban álló közérdekű cél megvalósítása kell, hogy indokolja.

| (36) | Kívánatos, hogy a spektrum felhasználói – a korábban szerzett jogokkal kapcsolatos átmeneti intézkedésekhez igazodva – szabadon megválaszthassák azokat a szolgáltatásokat is, amelyeket a spektrumban kínálni kívánnak.
  Másrészt
  lehetővé kell tenni, hogy a szükségesnek ítélt körben és az arányosság szem előtt tartásával engedélyezhetők legyenek olyan intézkedések, amelyek egyértelműen meghatározott közérdekű célból, így például az életbiztonság fenntartásához, a társadalmi, a regionális vagy a területi kohézió elősegítéshez vagy a spektrum elégtelen kihasználásának elkerüléséhez szükségesek. Az említett céloknak magukban kell foglalniuk – a közösségi joggal összhangban a tagállamok által meghatározott – kulturális és a nyelvi sokszínűség, valamint a médiapluralizmus előmozdítását. Az életbiztonság védelmét
  vagy kivételesen más, a tagállamok által a közösségi joggal összhangban meghatározott közérdekű célok megvalósítását igénylő eseteket
  kivéve az intézkedések nem eredményezhetik bizonyos szolgáltatások kizárólagos használatát, hanem oly módon kell elsőbbséget biztosítaniuk, hogy ugyanabban a sávban – a lehetőségekhez mérten – egyidejűleg más szolgáltatások is nyújthatók, illetve más technológiák is alkalmazhatók legyenek. |
| --- | --- |

(36)

Kívánatos, hogy a spektrum felhasználói – a korábban szerzett jogokkal kapcsolatos átmeneti intézkedésekhez igazodva – szabadon megválaszthassák azokat a szolgáltatásokat is, amelyeket a spektrumban kínálni kívánnak.
  Másrészt
  lehetővé kell tenni, hogy a szükségesnek ítélt körben és az arányosság szem előtt tartásával engedélyezhetők legyenek olyan intézkedések, amelyek egyértelműen meghatározott közérdekű célból, így például az életbiztonság fenntartásához, a társadalmi, a regionális vagy a területi kohézió elősegítéshez vagy a spektrum elégtelen kihasználásának elkerüléséhez szükségesek. Az említett céloknak magukban kell foglalniuk – a közösségi joggal összhangban a tagállamok által meghatározott – kulturális és a nyelvi sokszínűség, valamint a médiapluralizmus előmozdítását. Az életbiztonság védelmét
  vagy kivételesen más, a tagállamok által a közösségi joggal összhangban meghatározott közérdekű célok megvalósítását igénylő eseteket
  kivéve az intézkedések nem eredményezhetik bizonyos szolgáltatások kizárólagos használatát, hanem oly módon kell elsőbbséget biztosítaniuk, hogy ugyanabban a sávban – a lehetőségekhez mérten – egyidejűleg más szolgáltatások is nyújthatók, illetve más technológiák is alkalmazhatók legyenek.

| (37) | A kulturális és a nyelvi sokszínűség, valamint a médiapluralizmus előmozdításával kapcsolatos esetleges kivételek körének és természetének meghatározása tagállami hatáskör. |
| --- | --- |

(37)

A kulturális és a nyelvi sokszínűség, valamint a médiapluralizmus előmozdításával kapcsolatos esetleges kivételek körének és természetének meghatározása tagállami hatáskör.

| (38) | Mivel a spektrum konkrét technológiák és szolgáltatások számára történő felosztása kivételt képezne a technológia- és a szolgáltatássemlegesség elve alól és korlátozná a szolgáltatás, illetőleg az alkalmazott technológia megválasztásának szabadságát, a felosztásra irányuló javaslatoknak minden esetben átláthatónak kell lenniük, és nyilvános konzultációra kell őket bocsátani. |
| --- | --- |

(38)

Mivel a spektrum konkrét technológiák és szolgáltatások számára történő felosztása kivételt képezne a technológia- és a szolgáltatássemlegesség elve alól és korlátozná a szolgáltatás, illetőleg az alkalmazott technológia megválasztásának szabadságát, a felosztásra irányuló javaslatoknak minden esetben átláthatónak kell lenniük, és nyilvános konzultációra kell őket bocsátani.

| (39) | A rugalmasság és a hatékonyság érdekében a nemzeti szabályozó hatóságok lehetővé tehetik, hogy a spektrumfelhasználók használati jogaikat harmadik félre szabadon átruházhassák és harmadik félnek szabadon haszonbérbe adhassák. Ez lehetővé teszi, hogy a spektrumot a piac értékelje. A hatékony spektrumhasználat biztosításával kapcsolatos hatáskörükre tekintettel kívánatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok fellépjenek annak érdekében, hogy a kereskedés következtében a verseny ne torzuljon ott, ahol a spektrum kihasználatlan marad. |
| --- | --- |

(39)

A rugalmasság és a hatékonyság érdekében a nemzeti szabályozó hatóságok lehetővé tehetik, hogy a spektrumfelhasználók használati jogaikat harmadik félre szabadon átruházhassák és harmadik félnek szabadon haszonbérbe adhassák. Ez lehetővé teszi, hogy a spektrumot a piac értékelje. A hatékony spektrumhasználat biztosításával kapcsolatos hatáskörükre tekintettel kívánatos, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok fellépjenek annak érdekében, hogy a kereskedés következtében a verseny ne torzuljon ott, ahol a spektrum kihasználatlan marad.

| (40) | A technológia- és a szolgáltatássemlegesség, valamint a meglévő spektrumhasználati jogokkal való kereskedés átmeneti szabályok alkalmazását teheti szükségessé, ideértve a tisztességes verseny biztosítását célzó intézkedéseket is, mivel az új rendszerben egyes spektrumfelhasználók olyan spektrumfelhasználókkal szemben bocsátkozhatnak versenybe, akik hátrányosabb szerződési feltételekkel jutottak spektrumhasználati joghoz.
  Hasonlóképpen, ha – közérdekű cél elérése érdekében – egy gazdasági szereplő az általános szabályoktól való eltéréssel vagy nem objektív, átlátható, arányos és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján szerzett jogot, akkor helyzete az említett közérdekű cél vagy egy másik kapcsolódó közérdekű cél eléréséhez szükséges mértéken túl nem jelenthet indokolatlan hátrányt az új versenytársaira nézve. |
| --- | --- |

(40)

A technológia- és a szolgáltatássemlegesség, valamint a meglévő spektrumhasználati jogokkal való kereskedés átmeneti szabályok alkalmazását teheti szükségessé, ideértve a tisztességes verseny biztosítását célzó intézkedéseket is, mivel az új rendszerben egyes spektrumfelhasználók olyan spektrumfelhasználókkal szemben bocsátkozhatnak versenybe, akik hátrányosabb szerződési feltételekkel jutottak spektrumhasználati joghoz.
  Hasonlóképpen, ha – közérdekű cél elérése érdekében – egy gazdasági szereplő az általános szabályoktól való eltéréssel vagy nem objektív, átlátható, arányos és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján szerzett jogot, akkor helyzete az említett közérdekű cél vagy egy másik kapcsolódó közérdekű cél eléréséhez szükséges mértéken túl nem jelenthet indokolatlan hátrányt az új versenytársaira nézve.

| (41) | A belső piac működésének előmozdítása és a határokon átnyúló szolgáltatások kialakításának támogatása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni a számkiosztás területén műszaki végrehajtási intézkedések elfogadására. |
| --- | --- |

(41)

A belső piac működésének előmozdítása és a határokon átnyúló szolgáltatások kialakításának támogatása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni a számkiosztás területén műszaki végrehajtási intézkedések elfogadására.

| (42) | Az elektronikus hírközlő hálózatokat üzemeltető és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások részére kiadott, a köz- vagy a magántulajdonban lévő ingatlanok igénybevételére feljogosító engedélyek alapvető tényezőt képeznek az elektronikus hírközlő hálózatok, illetve az új hálózati elemek létesítése szempontjából. A szolgalmi jogok engedélyezésére vonatkozó eljárások feleslegesen bonyolult és hosszadalmas volta jelentősen akadályozza a verseny kialakulását. Ennek megfelelően egyszerűsíteni kell azt az eljárást, amelynek révén az engedéllyel rendelkező vállalkozások szolgalmi jogokhoz jutnak. Lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok koordinálják a szolgalmi jogok megszerzését, ennek érdekében a vonatkozó információkat saját honlapjukon hozzáférhetővé tegyék. |
| --- | --- |

(42)

Az elektronikus hírközlő hálózatokat üzemeltető és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások részére kiadott, a köz- vagy a magántulajdonban lévő ingatlanok igénybevételére feljogosító engedélyek alapvető tényezőt képeznek az elektronikus hírközlő hálózatok, illetve az új hálózati elemek létesítése szempontjából. A szolgalmi jogok engedélyezésére vonatkozó eljárások feleslegesen bonyolult és hosszadalmas volta jelentősen akadályozza a verseny kialakulását. Ennek megfelelően egyszerűsíteni kell azt az eljárást, amelynek révén az engedéllyel rendelkező vállalkozások szolgalmi jogokhoz jutnak. Lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok koordinálják a szolgalmi jogok megszerzését, ennek érdekében a vonatkozó információkat saját honlapjukon hozzáférhetővé tegyék.

| (43) | Annak érdekében, hogy az új hálózatok kialakítása és a hálózatbővítés méltányos, hatékony és környezettudatos módon, a jelentős piaci erővel rendelkező üzemeltetőket az általuk üzemeltetett elektronikus hírközlő hálózatokhoz való hozzáférés biztosítása tekintetében terhelő kötelezettségektől függetlenül legyen lehetséges, meg kell erősíteni a tagállamok jogait az útvonaljogok birtokosaival szemben. A létesítmények megosztásának fokozása jelentősen javíthatja a versenyt, és csökkentheti a vállalkozásoknál az elektronikus hírközlő infrastruktúra, és különösen az új hozzáférési hálózatok kiépítése kapcsán jelentkező pénzügyi és környezeti vonatkozású összköltséget. A nemzeti szabályozó hatóságokat fel kell jogosítani annak megkövetelésére, hogy a köztulajdonban vagy magántulajdonban lévő ingatlanon, ingatlan felett vagy ingatlan alatt létesítmények telepítésére jogosult személyek megosszák az ilyen létesítményt vagy ingatlant (ideértve a fizikai helymegosztást is) annak érdekében, hogy ösztönözzék az infrastruktúrákba való hatékony beruházást és az innovációt egy megfelelő ideig tartó olyan nyilvános konzultációt követően, amelynek keretében minden érdekeltnek megadták a lehetőséget nézetei kifejtésére. Ez a megosztás vagy összehangolás magában foglalhatja a létesítmény- vagy ingatlanmegosztással összefüggésben felmerülő költségek megosztására vonatkozó szabályok megállapítását, ugyanakkor biztosítania kell az érintett vállalkozások kockázatvállalásának megfelelő jutalmazását. A nemzeti szabályozó hatóságoknak jogosultsággal kell rendelkezniük különösen annak előírására, hogy a hálózati elemeket és a kapcsolódó létesítményeket, például az alépítményeket, a kábelcsatornákat, a tartóoszlopokat, az ellenőrzőaknákat, a szekrényeket, az antennákat, a tornyokat és egyéb támasztószerkezeteket, az épületeket vagy az épületek bejáratait megosszák, továbbá jobban összehangolják az építési munkákat. A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak, és különösen a helyi hatóságoknak a nemzeti szabályozó hatóságokkal együttműködve megfelelő koordinációs eljárásokat kell létrehozniuk az állami építési munkák és az egyéb megfelelő, köztulajdonban lévő létesítmények vagy ingatlanok vonatkozásában, ideértve adott esetben az olyan eljárásokat, amelyek biztosítják, hogy az érdekelt felek információkat kapjanak a megfelelő, köztulajdonban lévő létesítményekről vagy ingatlanokról, valamint a folyamatban lévő és a tervezett állami építési munkákról, hogy az érdekelt feleket időben értesítsék az ilyen munkákról, továbbá hogy a megosztást a lehető legnagyobb mértékben elősegítsék. |
| --- | --- |

(43)

Annak érdekében, hogy az új hálózatok kialakítása és a hálózatbővítés méltányos, hatékony és környezettudatos módon, a jelentős piaci erővel rendelkező üzemeltetőket az általuk üzemeltetett elektronikus hírközlő hálózatokhoz való hozzáférés biztosítása tekintetében terhelő kötelezettségektől függetlenül legyen lehetséges, meg kell erősíteni a tagállamok jogait az útvonaljogok birtokosaival szemben. A létesítmények megosztásának fokozása jelentősen javíthatja a versenyt, és csökkentheti a vállalkozásoknál az elektronikus hírközlő infrastruktúra, és különösen az új hozzáférési hálózatok kiépítése kapcsán jelentkező pénzügyi és környezeti vonatkozású összköltséget. A nemzeti szabályozó hatóságokat fel kell jogosítani annak megkövetelésére, hogy a köztulajdonban vagy magántulajdonban lévő ingatlanon, ingatlan felett vagy ingatlan alatt létesítmények telepítésére jogosult személyek megosszák az ilyen létesítményt vagy ingatlant (ideértve a fizikai helymegosztást is) annak érdekében, hogy ösztönözzék az infrastruktúrákba való hatékony beruházást és az innovációt egy megfelelő ideig tartó olyan nyilvános konzultációt követően, amelynek keretében minden érdekeltnek megadták a lehetőséget nézetei kifejtésére. Ez a megosztás vagy összehangolás magában foglalhatja a létesítmény- vagy ingatlanmegosztással összefüggésben felmerülő költségek megosztására vonatkozó szabályok megállapítását, ugyanakkor biztosítania kell az érintett vállalkozások kockázatvállalásának megfelelő jutalmazását. A nemzeti szabályozó hatóságoknak jogosultsággal kell rendelkezniük különösen annak előírására, hogy a hálózati elemeket és a kapcsolódó létesítményeket, például az alépítményeket, a kábelcsatornákat, a tartóoszlopokat, az ellenőrzőaknákat, a szekrényeket, az antennákat, a tornyokat és egyéb támasztószerkezeteket, az épületeket vagy az épületek bejáratait megosszák, továbbá jobban összehangolják az építési munkákat. A hatáskörrel rendelkező hatóságoknak, és különösen a helyi hatóságoknak a nemzeti szabályozó hatóságokkal együttműködve megfelelő koordinációs eljárásokat kell létrehozniuk az állami építési munkák és az egyéb megfelelő, köztulajdonban lévő létesítmények vagy ingatlanok vonatkozásában, ideértve adott esetben az olyan eljárásokat, amelyek biztosítják, hogy az érdekelt felek információkat kapjanak a megfelelő, köztulajdonban lévő létesítményekről vagy ingatlanokról, valamint a folyamatban lévő és a tervezett állami építési munkákról, hogy az érdekelt feleket időben értesítsék az ilyen munkákról, továbbá hogy a megosztást a lehető legnagyobb mértékben elősegítsék.

| (44) | Az elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül megvalósuló megbízható és biztonságos információközlés egyre inkább központi kérdés a gazdaság és a társadalom egésze számára. A rendszerek összetettsége, a műszaki hibák és az emberi tévedések, a balesetek és a támadások mind következményekkel járhatnak a fizikai infrastruktúra azon elemeinek működésére és rendelkezésre állására nézve, amelyek fontos szolgáltatásokat – beleértve az elektronikus kormányzati szolgáltatásokat is – tesznek elérhetővé az Európai Unió polgárai számára. A nemzeti szabályozó hatóságoknak ezért gondoskodniuk kell a nyilvános hírközlő hálózatok integritásának és biztonságának fenntartásáról. Az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségnek (ENISA) (13) – egyebek mellett szakértői tevékenységgel és tanácsadással, valamint a bevált gyakorlati megoldások cseréjének elősegítésével – hozzá kell járulnia az elektronikus hírközlés biztonságának fokozásához. Mind az ENISA-nak, mind a nemzeti szabályozó hatóságoknak rendelkezniük kell a feladataik ellátásához szükséges eszközökkel, beleértve a hálózatok és a szolgáltatások biztonsága mértékének meghatározásához elegendő mennyiségű információhoz, valamint a hálózatok és a szolgáltatások működésére nézve jelentős hatással járó, múltbéli, valós biztonsági eseményekkel kapcsolatos, átfogó és megbízható adatokhoz való hozzájutásra vonatkozó jogosultságot is. Minthogy a megfelelő mértékű biztonság biztosítása nem egyszeri feladat, hanem folyamatos megvalósítást, ellenőrzést és korszerűsítést igényel, az elektronikus hírközlő hálózatokat üzemeltető és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokat a meghatározott kockázatnak megfelelően – figyelembe véve az ezen intézkedések területén elért legújabb eredményeket – intézkedések megtételére kell kötelezni az integritás és a biztonság fenntartása érdekében. |
| --- | --- |

(44)

Az elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül megvalósuló megbízható és biztonságos információközlés egyre inkább központi kérdés a gazdaság és a társadalom egésze számára. A rendszerek összetettsége, a műszaki hibák és az emberi tévedések, a balesetek és a támadások mind következményekkel járhatnak a fizikai infrastruktúra azon elemeinek működésére és rendelkezésre állására nézve, amelyek fontos szolgáltatásokat – beleértve az elektronikus kormányzati szolgáltatásokat is – tesznek elérhetővé az Európai Unió polgárai számára. A nemzeti szabályozó hatóságoknak ezért gondoskodniuk kell a nyilvános hírközlő hálózatok integritásának és biztonságának fenntartásáról. Az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségnek (ENISA) (13) – egyebek mellett szakértői tevékenységgel és tanácsadással, valamint a bevált gyakorlati megoldások cseréjének elősegítésével – hozzá kell járulnia az elektronikus hírközlés biztonságának fokozásához. Mind az ENISA-nak, mind a nemzeti szabályozó hatóságoknak rendelkezniük kell a feladataik ellátásához szükséges eszközökkel, beleértve a hálózatok és a szolgáltatások biztonsága mértékének meghatározásához elegendő mennyiségű információhoz, valamint a hálózatok és a szolgáltatások működésére nézve jelentős hatással járó, múltbéli, valós biztonsági eseményekkel kapcsolatos, átfogó és megbízható adatokhoz való hozzájutásra vonatkozó jogosultságot is. Minthogy a megfelelő mértékű biztonság biztosítása nem egyszeri feladat, hanem folyamatos megvalósítást, ellenőrzést és korszerűsítést igényel, az elektronikus hírközlő hálózatokat üzemeltető és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokat a meghatározott kockázatnak megfelelően – figyelembe véve az ezen intézkedések területén elért legújabb eredményeket – intézkedések megtételére kell kötelezni az integritás és a biztonság fenntartása érdekében.

| (45) | A tagállamoknak az egyedi intézkedések elfogadása előtt elegendő időt kell biztosítaniuk a nyilvános konzultációra, hogy a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások meghozhassák a szükséges műszaki és szervezeti intézkedéseket a hálózataikat és szolgáltatásaikat érintő kockázatok megfelelő kezelése, illetve hálózataik integritásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(45)

A tagállamoknak az egyedi intézkedések elfogadása előtt elegendő időt kell biztosítaniuk a nyilvános konzultációra, hogy a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások meghozhassák a szükséges műszaki és szervezeti intézkedéseket a hálózataikat és szolgáltatásaikat érintő kockázatok megfelelő kezelése, illetve hálózataik integritásának biztosítása érdekében.

| (46) | Azokon a területeken, ahol közösen megállapított biztonsági követelményeket kell megállapítani, a Bizottságnak hatáskörrel kell rendelkeznie olyan műszaki végrehajtási intézkedések elfogadására, amelyek célja a belső piaci elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások megfelelő mértékű biztonságának elérése. Az ENISA-nak szaktanácsadással kell hozzájárulnia a megfelelő technikai és szervezeti biztonsági intézkedések harmonizációjához. A nemzeti szabályozó hatóságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük arra, hogy a keretirányelv alapján elfogadott műszaki végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatban kötelező erejű utasításokat adjanak ki. Feladataik ellátása érdekében a nemzeti hatóságoknak arra is hatáskörrel kell rendelkezniük, hogy ellenőrzéseket végezzenek, és nem teljesítés esetén szankciókat alkalmazzanak. |
| --- | --- |

(46)

Azokon a területeken, ahol közösen megállapított biztonsági követelményeket kell megállapítani, a Bizottságnak hatáskörrel kell rendelkeznie olyan műszaki végrehajtási intézkedések elfogadására, amelyek célja a belső piaci elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások megfelelő mértékű biztonságának elérése. Az ENISA-nak szaktanácsadással kell hozzájárulnia a megfelelő technikai és szervezeti biztonsági intézkedések harmonizációjához. A nemzeti szabályozó hatóságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük arra, hogy a keretirányelv alapján elfogadott műszaki végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatban kötelező erejű utasításokat adjanak ki. Feladataik ellátása érdekében a nemzeti hatóságoknak arra is hatáskörrel kell rendelkezniük, hogy ellenőrzéseket végezzenek, és nem teljesítés esetén szankciókat alkalmazzanak.

| (47) | Annak biztosítására, hogy ne jöjjön létre versenytorzulás vagy versenykorlátozás az elektronikus hírközlési piacon, a nemzeti szabályozó hatóságok számára lehetővé kell tenni korrekciós intézkedések meghozatalát, amelyek célja a jelentős piaci erőfölénynek az egyik piacról egy másik – ehhez a piachoz közel álló – piacra történő átvitelének megelőzése. Világossá kell tenni, hogy az olyan vállalkozások, amelyek az első piacon jelentős piaci erőfölénnyel rendelkeznek, csak akkor minősíthetők a második piacon is jelentős piaci erőfölénnyel rendelkezőnek, ha a két piac közötti kapcsolat lehetővé teszi az egyik piacon meglévő piaci befolyás átvitelét a másik piacra, és ha a második piac az érintett termék- és szolgáltatáspiacokról szóló ajánlásban

   (14)

  maghatározott kritériumok alapján előzetes szabályozás alá vonható. |
| --- | --- |

(47)

Annak biztosítására, hogy ne jöjjön létre versenytorzulás vagy versenykorlátozás az elektronikus hírközlési piacon, a nemzeti szabályozó hatóságok számára lehetővé kell tenni korrekciós intézkedések meghozatalát, amelyek célja a jelentős piaci erőfölénynek az egyik piacról egy másik – ehhez a piachoz közel álló – piacra történő átvitelének megelőzése. Világossá kell tenni, hogy az olyan vállalkozások, amelyek az első piacon jelentős piaci erőfölénnyel rendelkeznek, csak akkor minősíthetők a második piacon is jelentős piaci erőfölénnyel rendelkezőnek, ha a két piac közötti kapcsolat lehetővé teszi az egyik piacon meglévő piaci befolyás átvitelét a másik piacra, és ha a második piac az érintett termék- és szolgáltatáspiacokról szóló ajánlásban

   (14)

  maghatározott kritériumok alapján előzetes szabályozás alá vonható.

| (48) | Annak érdekében, hogy a piaci szereplők számára kiszámíthatóak legyenek a szabályozási feltételek, határidőt kell kitűzni a piac-felülvizsgálatokra. Fontos, hogy a piacelemzés rendszeres jelleggel, ésszerű és alkalmas határidőhöz igazodva történjen. A határidőnek figyelembe kell vennie, hogy az adott piacon végeztek-e már korábban piacelemzést; a határidőt kellő időben be kell jelenteni. Ha a nemzeti szabályozó hatóság a határidőn belül nem végzi el a piacelemzést, az veszélyeztetheti a belső piacot, és azt eredményezheti, hogy a rendes jogsértési eljárások esetleg nem érik el időben a kívánt joghatást. Alternatív megoldásként az érintett nemzeti szabályozó hatóság számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy a piacelemzés elvégzéséhez a
  BEREC
  segítségét kérje. E segítségnyújtás történhet például egy, a többi nemzeti szabályozó hatóság képviselőiből álló munkacsoport révén. |
| --- | --- |

(48)

Annak érdekében, hogy a piaci szereplők számára kiszámíthatóak legyenek a szabályozási feltételek, határidőt kell kitűzni a piac-felülvizsgálatokra. Fontos, hogy a piacelemzés rendszeres jelleggel, ésszerű és alkalmas határidőhöz igazodva történjen. A határidőnek figyelembe kell vennie, hogy az adott piacon végeztek-e már korábban piacelemzést; a határidőt kellő időben be kell jelenteni. Ha a nemzeti szabályozó hatóság a határidőn belül nem végzi el a piacelemzést, az veszélyeztetheti a belső piacot, és azt eredményezheti, hogy a rendes jogsértési eljárások esetleg nem érik el időben a kívánt joghatást. Alternatív megoldásként az érintett nemzeti szabályozó hatóság számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy a piacelemzés elvégzéséhez a
  BEREC
  segítségét kérje. E segítségnyújtás történhet például egy, a többi nemzeti szabályozó hatóság képviselőiből álló munkacsoport révén.

| (49) | Az intenzív technológiai innováció és a piacok jelentős dinamizmusa miatt, mivel a tapasztalatok szerint akadályozhatja a belső piac fejlődését, ha a nemzeti szabályozó hatóságok eltérően hajtják végre az uniós keretszabályozást, az elektronikus hírközlési ágazatban a szabályozást gyorsan, összehangolt és harmonizált módon, közösségi szinten kell tudni a változó piacokhoz és technológiához igazítani. |
| --- | --- |

(49)

Az intenzív technológiai innováció és a piacok jelentős dinamizmusa miatt, mivel a tapasztalatok szerint akadályozhatja a belső piac fejlődését, ha a nemzeti szabályozó hatóságok eltérően hajtják végre az uniós keretszabályozást, az elektronikus hírközlési ágazatban a szabályozást gyorsan, összehangolt és harmonizált módon, közösségi szinten kell tudni a változó piacokhoz és technológiához igazítani.

| (50) | A
  BEREC
  fontos feladatai közé tartozik, hogy a határokon átnyúló vitákkal kapcsolatban az adott esetnek megfelelően véleményeket bocsásson ki. Ilyen esetekben a nemzeti szabályozó hatóságoknak figyelembe kell venniük a
  BEREC
  véleményét. |
| --- | --- |

(50)

A
  BEREC
  fontos feladatai közé tartozik, hogy a határokon átnyúló vitákkal kapcsolatban az adott esetnek megfelelően véleményeket bocsásson ki. Ilyen esetekben a nemzeti szabályozó hatóságoknak figyelembe kell venniük a
  BEREC
  véleményét.

| (51) | A keretszabályozás végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatok szerint a nemzeti szabályozó hatóságokat pénzbírság kiszabására feljogosító hatályos rendelkezések nem ösztönzik kellőképpen a szabályozási követelmények betartását. A megfelelő jogalkalmazói hatáskör hozzájárulhat az uniós keretszabályozás kellő időben történő végrehajtásához, és ezáltal elősegítheti a szabályozás terén a jogbiztonságot, ami a beruházások egyik fontos hajtóereje. A keretszabályozás teljes egészében hiányoznak a nem teljesítés esetére rendelkezésre álló, valós megoldást kínáló hatáskörök. Ezért a keretirányelvben és az egyedi irányelvekben foglalt kötelezettségek megsértésével kapcsolatban olyan új rendelkezéssel kell a keretirányelvet kiegészíteni, amely biztosítja, hogy a jogalkalmazás és a jogkövetkezmények megállapítása az uniós keretszabályozás teljes egészében összehangolt, következetes elvek alapján történjen. |
| --- | --- |

(51)

A keretszabályozás végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatok szerint a nemzeti szabályozó hatóságokat pénzbírság kiszabására feljogosító hatályos rendelkezések nem ösztönzik kellőképpen a szabályozási követelmények betartását. A megfelelő jogalkalmazói hatáskör hozzájárulhat az uniós keretszabályozás kellő időben történő végrehajtásához, és ezáltal elősegítheti a szabályozás terén a jogbiztonságot, ami a beruházások egyik fontos hajtóereje. A keretszabályozás teljes egészében hiányoznak a nem teljesítés esetére rendelkezésre álló, valós megoldást kínáló hatáskörök. Ezért a keretirányelvben és az egyedi irányelvekben foglalt kötelezettségek megsértésével kapcsolatban olyan új rendelkezéssel kell a keretirányelvet kiegészíteni, amely biztosítja, hogy a jogalkalmazás és a jogkövetkezmények megállapítása az uniós keretszabályozás teljes egészében összehangolt, következetes elvek alapján történjen.

| (52) | A hatályos uniós keretszabályozás egyes rendelkezései az 1998. évi régi keretszabályozásról a 2002. évi új keretszabályozásra történő átmenetet segítették elő. Az átmenet valamennyi tagállamban lezárult; ezek az intézkedések feleslegessé váltak, ezért hatályon kívül kell őket helyezni. |
| --- | --- |

(52)

A hatályos uniós keretszabályozás egyes rendelkezései az 1998. évi régi keretszabályozásról a 2002. évi új keretszabályozásra történő átmenetet segítették elő. Az átmenet valamennyi tagállamban lezárult; ezek az intézkedések feleslegessé váltak, ezért hatályon kívül kell őket helyezni.

| (53) | Párhuzamosan ösztönözni kell mind a hatékony befektetéseket, mind a versenyt, a gazdasági növekedés, az innováció és a fogyasztói választás lehetőségének növelése érdekében. |
| --- | --- |

(53)

Párhuzamosan ösztönözni kell mind a hatékony befektetéseket, mind a versenyt, a gazdasági növekedés, az innováció és a fogyasztói választás lehetőségének növelése érdekében.

| (54) | A verseny leginkább az új és meglévő infrastruktúrákba való, gazdaságilag hatékony szintű beruházásokon keresztül mozdítható elő, amelyekhez szabályozás is járul, amennyiben az a kiskereskedelmi szolgáltatások terén a hatékony verseny eléréséhez szükséges. Az infrastruktúra-alapú verseny hatékony szintje az infrastruktúra megkettőzésének olyan mértékét jelenti, amely mellett a beruházók a piaci részesedések alakulásával kapcsolatos ésszerű várakozások alapján jogosan számíthatnak a tisztességes megtérülésre. |
| --- | --- |

(54)

A verseny leginkább az új és meglévő infrastruktúrákba való, gazdaságilag hatékony szintű beruházásokon keresztül mozdítható elő, amelyekhez szabályozás is járul, amennyiben az a kiskereskedelmi szolgáltatások terén a hatékony verseny eléréséhez szükséges. Az infrastruktúra-alapú verseny hatékony szintje az infrastruktúra megkettőzésének olyan mértékét jelenti, amely mellett a beruházók a piaci részesedések alakulásával kapcsolatos ésszerű várakozások alapján jogosan számíthatnak a tisztességes megtérülésre.

| (55) | Az új és továbbfejlesztett infrastruktúrákhoz való hozzáférés biztosításának előírása során a nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a hozzáférési feltételek tükrözzék a beruházási döntést alátámasztó körülményeket, figyelembe véve többek között a kiépítés költségeit, az új termékek és szolgáltatások elindításának kihasználtsági mutatóit és a várható kiskereskedelmi árszintet. Továbbá lehetővé kell tenni a nemzeti szabályozó hatóságok számára, hogy adott esetben meghatározhassák a hozzáférés megfelelő felülvizsgálati időszakokon keresztül fennálló feltételeit, hogy ezáltal tervezési biztonságot nyújtsanak a beruházók számára. E feltételek a közösségi jogszabályokkal összhangban magukban foglalhatnak a szerződések tartalmától és időtartamától függő árképzési rendelkezéseket is, amennyiben azok nem gyakorolnak diszkriminatív hatást. Valamennyi előírt hozzáférési feltételnek tiszteletben kell tartania a fogyasztók és a vállalkozások számára kínált szolgáltatások terén fennálló hatékony verseny megőrzésének szükségességét. |
| --- | --- |

(55)

Az új és továbbfejlesztett infrastruktúrákhoz való hozzáférés biztosításának előírása során a nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a hozzáférési feltételek tükrözzék a beruházási döntést alátámasztó körülményeket, figyelembe véve többek között a kiépítés költségeit, az új termékek és szolgáltatások elindításának kihasználtsági mutatóit és a várható kiskereskedelmi árszintet. Továbbá lehetővé kell tenni a nemzeti szabályozó hatóságok számára, hogy adott esetben meghatározhassák a hozzáférés megfelelő felülvizsgálati időszakokon keresztül fennálló feltételeit, hogy ezáltal tervezési biztonságot nyújtsanak a beruházók számára. E feltételek a közösségi jogszabályokkal összhangban magukban foglalhatnak a szerződések tartalmától és időtartamától függő árképzési rendelkezéseket is, amennyiben azok nem gyakorolnak diszkriminatív hatást. Valamennyi előírt hozzáférési feltételnek tiszteletben kell tartania a fogyasztók és a vállalkozások számára kínált szolgáltatások terén fennálló hatékony verseny megőrzésének szükségességét.

| (56) | A megállapítandó kötelezettségek és feltételek arányosságának felmérésekor a nemzeti szabályozó hatóságoknak figyelembe kell venniük a saját államukban a verseny különféle, területenként eltérő feltételeit. |
| --- | --- |

(56)

A megállapítandó kötelezettségek és feltételek arányosságának felmérésekor a nemzeti szabályozó hatóságoknak figyelembe kell venniük a saját államukban a verseny különféle, területenként eltérő feltételeit.

| (57) | Amikor a nemzeti szabályozó hatóságok az árszabályozás érdekében hoznak intézkedéseket, lehetővé kell tenniük a beruházó számára a tisztességes megtérülést az adott új beruházási projekt tekintetében. Különösen kockázatokat rejthetnek az új hozzáférési hálózatokkal kapcsolatos beruházási projektek, amelyek olyan termékeket támogatnak, amelyek iránt a kereslet a beruházás időpontjában bizonytalan. |
| --- | --- |

(57)

Amikor a nemzeti szabályozó hatóságok az árszabályozás érdekében hoznak intézkedéseket, lehetővé kell tenniük a beruházó számára a tisztességes megtérülést az adott új beruházási projekt tekintetében. Különösen kockázatokat rejthetnek az új hozzáférési hálózatokkal kapcsolatos beruházási projektek, amelyek olyan termékeket támogatnak, amelyek iránt a kereslet a beruházás időpontjában bizonytalan.

| (58) | Valamennyi, a keretirányelv 19. cikkének (1) bekezdése szerinti bizottsági határozatnak a szabályozási alapelvekre, megközelítésekre és módszertanra kell korlátozódnia. A kétségek elkerülése érdekében nem rendelkezhet olyan részletekről, amelyeknek rendszerint a nemzeti körülményeket kell tükrözniük, és nem tilthatja meg az olyan alternatív megközelítéseket, amelyektől jogosan várható, hogy egyenértékű hatással járnak. Az ilyen határozatnak arányosnak kell lennie, és nem befolyásolhatja a nemzeti szabályozó hatóságoknak a belső piac számára akadályt nem jelentő döntéseit. |
| --- | --- |

(58)

Valamennyi, a keretirányelv 19. cikkének (1) bekezdése szerinti bizottsági határozatnak a szabályozási alapelvekre, megközelítésekre és módszertanra kell korlátozódnia. A kétségek elkerülése érdekében nem rendelkezhet olyan részletekről, amelyeknek rendszerint a nemzeti körülményeket kell tükrözniük, és nem tilthatja meg az olyan alternatív megközelítéseket, amelyektől jogosan várható, hogy egyenértékű hatással járnak. Az ilyen határozatnak arányosnak kell lennie, és nem befolyásolhatja a nemzeti szabályozó hatóságoknak a belső piac számára akadályt nem jelentő döntéseit.

| (59) | A keretirányelv I. melléklete meghatározta az érintett termékek és szolgáltatások piacáról szóló ajánlásba felveendő azon piacok jegyzékét, amelyek előzetes szabályozást igényelhetnek. Ezt a mellékletet hatályon kívül kell helyezni, mert betöltötte azt a célját, hogy alapul szolgáljon az érintett termék- és szolgáltatáspiacokról szóló ajánlás első változatának kidolgozásához. |
| --- | --- |

(59)

A keretirányelv I. melléklete meghatározta az érintett termékek és szolgáltatások piacáról szóló ajánlásba felveendő azon piacok jegyzékét, amelyek előzetes szabályozást igényelhetnek. Ezt a mellékletet hatályon kívül kell helyezni, mert betöltötte azt a célját, hogy alapul szolgáljon az érintett termék- és szolgáltatáspiacokról szóló ajánlás első változatának kidolgozásához.

| (60) | Előfordulhat, hogy a piacra újonnan belépő vállalkozások számára gazdaságilag nem megvalósítható az, hogy ésszerű határidőn belül részben vagy egészben duplikálják a hagyományos szereplők helyi hozzáférési hálózatát. Ezzel összefüggésben, a helyi hurok vagy alhurok átengedésének kötelezővé tétele a jelentős piaci erővel rendelkező üzemeltetők számára megkönnyítheti az új szereplők piacra való belépését, és fokozhatja a versenyt a széles sávú hozzáférés kiskereskedelmi piacain. Abban az esetben, ha a helyi hurok vagy alhurok átengedése műszakilag vagy gazdaságilag nem megvalósítható, a megfelelő kötelezettségek vonatkozhatnak az azonos funkciókat kínáló nem fizikai vagy virtuális hálózati hozzáférés biztosítására. |
| --- | --- |

(60)

Előfordulhat, hogy a piacra újonnan belépő vállalkozások számára gazdaságilag nem megvalósítható az, hogy ésszerű határidőn belül részben vagy egészben duplikálják a hagyományos szereplők helyi hozzáférési hálózatát. Ezzel összefüggésben, a helyi hurok vagy alhurok átengedésének kötelezővé tétele a jelentős piaci erővel rendelkező üzemeltetők számára megkönnyítheti az új szereplők piacra való belépését, és fokozhatja a versenyt a széles sávú hozzáférés kiskereskedelmi piacain. Abban az esetben, ha a helyi hurok vagy alhurok átengedése műszakilag vagy gazdaságilag nem megvalósítható, a megfelelő kötelezettségek vonatkozhatnak az azonos funkciókat kínáló nem fizikai vagy virtuális hálózati hozzáférés biztosítására.

| (61) | A funkcionális szétválasztásnak, amely a vertikálisan integrált gazdasági szereplőket működési szempontból önálló vállalkozások létesítésére kötelezi, az a célja, hogy az értéklánc következő szintjén lévő piacon működő szolgáltatók, így a vertikálisan integrált gazdasági szereplő saját szervezeti egységei is, teljes mértékben egyenértékű hozzáférési termékekhez jussanak. A funkcionális szétválasztás, azáltal, hogy kevésbé ösztönöz a megkülönböztetésmentesség mellőzésére, és segíti a megkülönböztetésmentességet megkövetelő kötelezettségek betartásának ellenőrzését és kikényszerítését, számos érintett piacon javíthatja a versenyt. Kivételes esetekben, ha a megkülönböztetésmentesség több érintett piacon folytatólagosan nem valósult meg ténylegesen, illetőleg ha a korábban megfelelőnek ítélt egy vagy több korrekciós intézkedés igénybevételét követően ésszerű időn belül egyáltalán nincs vagy csekély a kilátás az infrastruktúra-szintű versenyre, indokolt lehet korrekciós intézkedésként funkcionális szétválasztást alkalmazni. Különösen fontos azonban biztosítani, hogy az intézkedés ne vegye el az érintett vállalkozás kedvét a hálózati beruházásoktól, és ne járjon hátrányos következményekkel a fogyasztók jólétével kapcsolatban. Az intézkedés alkalmazása – a keretirányelv 16. cikkében előírt piacelemzési eljárásnak megfelelően – szükségessé teszi a hozzáférési hálózathoz kapcsolódó különböző érintett piacok összehangolt elemzését. A piacelemzés és a funkcionális szétválasztás részletszabályainak megállapítása során a nemzeti szabályozó hatóságoknak – figyelemmel a hálózat kiépítettségének mértékére és a technológiai fejlettség fokára, amely befolyásolhatja a vezetékes és a vezeték nélküli szolgáltatások helyettesíthetőségét – különös figyelmet kell fordítaniuk arra, hogy mely termékek mely önálló vállalkozás kezelésébe kerülnek. A belső piaci verseny torzulásainak megelőzése érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a funkcionális szétválasztásra vonatkozó javaslatokat a Bizottságnak előzetesen jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

(61)

A funkcionális szétválasztásnak, amely a vertikálisan integrált gazdasági szereplőket működési szempontból önálló vállalkozások létesítésére kötelezi, az a célja, hogy az értéklánc következő szintjén lévő piacon működő szolgáltatók, így a vertikálisan integrált gazdasági szereplő saját szervezeti egységei is, teljes mértékben egyenértékű hozzáférési termékekhez jussanak. A funkcionális szétválasztás, azáltal, hogy kevésbé ösztönöz a megkülönböztetésmentesség mellőzésére, és segíti a megkülönböztetésmentességet megkövetelő kötelezettségek betartásának ellenőrzését és kikényszerítését, számos érintett piacon javíthatja a versenyt. Kivételes esetekben, ha a megkülönböztetésmentesség több érintett piacon folytatólagosan nem valósult meg ténylegesen, illetőleg ha a korábban megfelelőnek ítélt egy vagy több korrekciós intézkedés igénybevételét követően ésszerű időn belül egyáltalán nincs vagy csekély a kilátás az infrastruktúra-szintű versenyre, indokolt lehet korrekciós intézkedésként funkcionális szétválasztást alkalmazni. Különösen fontos azonban biztosítani, hogy az intézkedés ne vegye el az érintett vállalkozás kedvét a hálózati beruházásoktól, és ne járjon hátrányos következményekkel a fogyasztók jólétével kapcsolatban. Az intézkedés alkalmazása – a keretirányelv 16. cikkében előírt piacelemzési eljárásnak megfelelően – szükségessé teszi a hozzáférési hálózathoz kapcsolódó különböző érintett piacok összehangolt elemzését. A piacelemzés és a funkcionális szétválasztás részletszabályainak megállapítása során a nemzeti szabályozó hatóságoknak – figyelemmel a hálózat kiépítettségének mértékére és a technológiai fejlettség fokára, amely befolyásolhatja a vezetékes és a vezeték nélküli szolgáltatások helyettesíthetőségét – különös figyelmet kell fordítaniuk arra, hogy mely termékek mely önálló vállalkozás kezelésébe kerülnek. A belső piaci verseny torzulásainak megelőzése érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a funkcionális szétválasztásra vonatkozó javaslatokat a Bizottságnak előzetesen jóvá kell hagynia.

| (62) | Az anyavállalat gazdasági és vállalatvezetési felügyeleti jogainak megóvása érdekében a funkcionális szétválasztás alkalmazása nem akadályozhatja az egyes önálló vállalkozások közötti, megfelelő koordinációs mechanizmusokat. |
| --- | --- |

(62)

Az anyavállalat gazdasági és vállalatvezetési felügyeleti jogainak megóvása érdekében a funkcionális szétválasztás alkalmazása nem akadályozhatja az egyes önálló vállalkozások közötti, megfelelő koordinációs mechanizmusokat.

| (63) | Az elektronikus hírközlő hálózatok és hírközlési szolgáltatások belső piacának további integrációja jobb koordinációt tesz szükségessé az elektronikus hírközlés uniós jogi keretszabályozása szerinti előzetes szabályozások alkalmazása tekintetében. |
| --- | --- |

(63)

Az elektronikus hírközlő hálózatok és hírközlési szolgáltatások belső piacának további integrációja jobb koordinációt tesz szükségessé az elektronikus hírközlés uniós jogi keretszabályozása szerinti előzetes szabályozások alkalmazása tekintetében.

| (64) | Abban az esetben, ha egy vertikálisan integrált vállalkozás úgy dönt, hogy helyi hozzáférési hálózati eszközeinek jelentős részét vagy teljes egészét valamely, más tulajdonában lévő, önálló jogalanyra átruházza vagy a hozzáférési termékekkel folytatandó kereskedelmi tevékenység céljára önálló vállalkozást létesít, akkor a nemzeti szabályozó hatóságnak – annak érdekében, hogy az új rendszer megfeleljen a 2002/19/EK irányelv (a hozzáférési irányelv) és a 2002/22/EK irányelv (az egyetemes szolgáltatási irányelv) rendelkezéseinek – fel kell mérnie, hogy a tervezett ügylet hogyan befolyásolja a vertikálisan integrált vállalkozás fennálló szabályozási kötelezettségeit. A nemzeti szabályozó hatóságnak újonnan elemeznie kell azokat a piacokat, amelyeken az önálló jogalany működik, és ennek megfelelően kell a kötelezettségeket megállapítania, fenntartania, módosítania vagy megszüntetnie. Ebből a célból lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóság a vállalkozástól tájékoztatást kérhessen. |
| --- | --- |

(64)

Abban az esetben, ha egy vertikálisan integrált vállalkozás úgy dönt, hogy helyi hozzáférési hálózati eszközeinek jelentős részét vagy teljes egészét valamely, más tulajdonában lévő, önálló jogalanyra átruházza vagy a hozzáférési termékekkel folytatandó kereskedelmi tevékenység céljára önálló vállalkozást létesít, akkor a nemzeti szabályozó hatóságnak – annak érdekében, hogy az új rendszer megfeleljen a 2002/19/EK irányelv (a hozzáférési irányelv) és a 2002/22/EK irányelv (az egyetemes szolgáltatási irányelv) rendelkezéseinek – fel kell mérnie, hogy a tervezett ügylet hogyan befolyásolja a vertikálisan integrált vállalkozás fennálló szabályozási kötelezettségeit. A nemzeti szabályozó hatóságnak újonnan elemeznie kell azokat a piacokat, amelyeken az önálló jogalany működik, és ennek megfelelően kell a kötelezettségeket megállapítania, fenntartania, módosítania vagy megszüntetnie. Ebből a célból lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóság a vállalkozástól tájékoztatást kérhessen.

| (65) | Miközben olyan célok elérése érdekében, mint a végberendezéstől végberendezésig megvalósuló összekapcsolhatóság vagy a szolgáltatások átjárhatósága, bizonyos körülmények között helyénvaló, ha a nemzeti szabályozó hatóság jelentős piaci erővel nem rendelkező üzemeltetőkre is ró kötelezettségeket, gondoskodni kell arról, hogy e kötelezettségek megállapítása a keretszabályozással, különösen pedig az uniós keretszabályozásban előírt bejelentési eljárásokkal összhangban történjék. |
| --- | --- |

(65)

Miközben olyan célok elérése érdekében, mint a végberendezéstől végberendezésig megvalósuló összekapcsolhatóság vagy a szolgáltatások átjárhatósága, bizonyos körülmények között helyénvaló, ha a nemzeti szabályozó hatóság jelentős piaci erővel nem rendelkező üzemeltetőkre is ró kötelezettségeket, gondoskodni kell arról, hogy e kötelezettségek megállapítása a keretszabályozással, különösen pedig az uniós keretszabályozásban előírt bejelentési eljárásokkal összhangban történjék.

| (66) | A Bizottságot fel kell hatalmazni végrehajtási intézkedések elfogadására abból a célból, hogy a digitális televíziós és rádiós szolgáltatásokhoz való hozzáférésre vonatkozóan az I. mellékletben megállapított feltételeket hozzáigazítsa a piaci fejleményekhez és a technológiai változásokhoz. Ugyanez érvényes a II. mellékletben található, az átláthatósági kötelezettség teljesítése érdekében nyilvánosságra hozandó információkat előíró minimumjegyzékre is. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottságot fel kell hatalmazni végrehajtási intézkedések elfogadására abból a célból, hogy a digitális televíziós és rádiós szolgáltatásokhoz való hozzáférésre vonatkozóan az I. mellékletben megállapított feltételeket hozzáigazítsa a piaci fejleményekhez és a technológiai változásokhoz. Ugyanez érvényes a II. mellékletben található, az átláthatósági kötelezettség teljesítése érdekében nyilvánosságra hozandó információkat előíró minimumjegyzékre is.

| (67) | A piaci szereplők rádiófrekvenciához mint erőforráshoz való hozzáférésének megkönnyítése hozzájárul a piacra jutás akadályainak felszámolásához. A műszaki fejlődés egyes frekvenciasávokban csökkenti a káros zavarás kockázatát, ezért egyre kevésbé van szükség egyedi használati jogokra. Az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása céljából megvalósuló spektrumhasználat feltételeit tehát rendszerint általános felhatalmazásokban indokolt megállapítani, kivéve akkor, ha – a spektrum használatára tekintettel – a káros zavarás elleni védelem, a szolgáltatás műszaki színvonalának biztosítása, a hatékony spektrumhasználat biztosítása, vagy valamely különös közérdekű cél érdekében egyedi jogokra van szükség. Az egyedi jogok szükségességéről az átláthatóság és az arányosság elvének szem előtt tartásával kell dönteni. |
| --- | --- |

(67)

A piaci szereplők rádiófrekvenciához mint erőforráshoz való hozzáférésének megkönnyítése hozzájárul a piacra jutás akadályainak felszámolásához. A műszaki fejlődés egyes frekvenciasávokban csökkenti a káros zavarás kockázatát, ezért egyre kevésbé van szükség egyedi használati jogokra. Az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása céljából megvalósuló spektrumhasználat feltételeit tehát rendszerint általános felhatalmazásokban indokolt megállapítani, kivéve akkor, ha – a spektrum használatára tekintettel – a káros zavarás elleni védelem, a szolgáltatás műszaki színvonalának biztosítása, a hatékony spektrumhasználat biztosítása, vagy valamely különös közérdekű cél érdekében egyedi jogokra van szükség. Az egyedi jogok szükségességéről az átláthatóság és az arányosság elvének szem előtt tartásával kell dönteni.

| (68) | Kívánatos, hogy a használati jogok megadása során a szolgáltatás- és a technológiasemlegesség követelményeinek bevezetése, valamint a vállalkozások közötti jogátruházás lehetőségének bővülése nyomán megnőjön a nyilvánosságnak szánt elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtásának szabadsága, és bővüljenek az erre rendelkezésre álló eszközök, ami egyben a közérdekű célok elérését is segíti. Mindazonáltal, az audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtásával kapcsolatban a műsorszolgáltatókra rótt egyes közérdekű kötelezettségek a használati jogok megadására vonatkozó egyedi kritériumok alkalmazását tehetik szükségessé, amennyiben ez lényegesnek tűnik a tagállamok által a közösségi jogszabályokkal összhangban meghatározott konkrét közérdekű cél eléréséhez. A közérdekű célok eléréséhez kapcsolódó eljárásoknak mindenkor átláthatónak, tárgyilagosnak, arányosnak és megkülönböztetésmentesnek kell lenniük. |
| --- | --- |

(68)

Kívánatos, hogy a használati jogok megadása során a szolgáltatás- és a technológiasemlegesség követelményeinek bevezetése, valamint a vállalkozások közötti jogátruházás lehetőségének bővülése nyomán megnőjön a nyilvánosságnak szánt elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtásának szabadsága, és bővüljenek az erre rendelkezésre álló eszközök, ami egyben a közérdekű célok elérését is segíti. Mindazonáltal, az audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtásával kapcsolatban a műsorszolgáltatókra rótt egyes közérdekű kötelezettségek a használati jogok megadására vonatkozó egyedi kritériumok alkalmazását tehetik szükségessé, amennyiben ez lényegesnek tűnik a tagállamok által a közösségi jogszabályokkal összhangban meghatározott konkrét közérdekű cél eléréséhez. A közérdekű célok eléréséhez kapcsolódó eljárásoknak mindenkor átláthatónak, tárgyilagosnak, arányosnak és megkülönböztetésmentesnek kell lenniük.

| (69) | A nem átruházható egyedi használati jogoknak határozott időtartamra kell szólniuk, mert korlátozzák a szabad rádiófrekvenciához való hozzáférést. Abban az esetben, ha a használati jog az időtartam meghosszabbítására vonatkozó rendelkezést is tartalmaz, az illetékes nemzeti hatóságoknak először – a piaci fejlemények, a lefedettség alakulása és a technológiai változások figyelembevételével – nyilvános konzultációval egybekötött felülvizsgálatot kell tartania. Mivel a spektrum szűkös erőforrás, a vállalkozásoknak biztosított egyedi jogokat rendszeresen felül kell vizsgálni. E felülvizsgálat során az illetékes nemzeti hatóságoknak egyensúlyt kell teremteniük a jogtulajdonosok érdekei, a spektrumkereskedelem bevezetése elősegítésének szükségessége, valamint – lehetőség szerint – az általános felhatalmazásokkal megvalósuló rugalmasabb spektrumhasználat között. |
| --- | --- |

(69)

A nem átruházható egyedi használati jogoknak határozott időtartamra kell szólniuk, mert korlátozzák a szabad rádiófrekvenciához való hozzáférést. Abban az esetben, ha a használati jog az időtartam meghosszabbítására vonatkozó rendelkezést is tartalmaz, az illetékes nemzeti hatóságoknak először – a piaci fejlemények, a lefedettség alakulása és a technológiai változások figyelembevételével – nyilvános konzultációval egybekötött felülvizsgálatot kell tartania. Mivel a spektrum szűkös erőforrás, a vállalkozásoknak biztosított egyedi jogokat rendszeresen felül kell vizsgálni. E felülvizsgálat során az illetékes nemzeti hatóságoknak egyensúlyt kell teremteniük a jogtulajdonosok érdekei, a spektrumkereskedelem bevezetése elősegítésének szükségessége, valamint – lehetőség szerint – az általános felhatalmazásokkal megvalósuló rugalmasabb spektrumhasználat között.

| (70) | A jogok és kötelezettségek kisebb mértékű módosításai főként adminisztratív módosítások, amelyek nem érintik az általános felhatalmazások és egyedi használati jogok lényegét, és ezáltal nem vezetnek komparatív előnyhöz a többi vállalkozáshoz képest. |
| --- | --- |

(70)

A jogok és kötelezettségek kisebb mértékű módosításai főként adminisztratív módosítások, amelyek nem érintik az általános felhatalmazások és egyedi használati jogok lényegét, és ezáltal nem vezetnek komparatív előnyhöz a többi vállalkozáshoz képest.

| (71) | Az illetékes nemzeti hatóságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük arra, hogy biztosítsák a hatékony spektrumhasználatot, és abban az esetben, ha a spektrum kihasználatlan, intézkedjenek az új piaci szereplők megjelenését veszélyeztető, versenyellenes erőforrás-halmozás megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

(71)

Az illetékes nemzeti hatóságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük arra, hogy biztosítsák a hatékony spektrumhasználatot, és abban az esetben, ha a spektrum kihasználatlan, intézkedjenek az új piaci szereplők megjelenését veszélyeztető, versenyellenes erőforrás-halmozás megelőzése érdekében.

| (72) | Lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok hatékonyan felléphessenek az általános felhatalmazásra, illetve a használati jogokra vonatkozó feltételek figyelemmel kísérése és kielégítésének biztosítása érdekében, e célból különösen hatáskörrel rendelkezzenek arra, hogy e feltételek megsértése esetén hatékony pénzbírságot vagy közigazgatási szankciókat szabhassanak ki. |
| --- | --- |

(72)

Lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok hatékonyan felléphessenek az általános felhatalmazásra, illetve a használati jogokra vonatkozó feltételek figyelemmel kísérése és kielégítésének biztosítása érdekében, e célból különösen hatáskörrel rendelkezzenek arra, hogy e feltételek megsértése esetén hatékony pénzbírságot vagy közigazgatási szankciókat szabhassanak ki.

| (73) | Kívánatos, hogy az engedélyben megszabható feltételek tartalmazzanak a fogyatékkal élő felhasználók javát szolgáló különös hozzáférési feltételeket, továbbá eleget tegyenek annak az igénynek, hogy a hatóságok
  és a segélyszolgálatok
  jelentős katasztrófák előtt, közben és után tájékoztatni tudják
  egymást és
  a nagyközönséget. Figyelemmel továbbá a műszaki innováció fontosságára, lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok – szigorúan olyan egyedi korlátozásokkal és feltételekkel, amelyeket e jogok kísérleti jellege indokol – kísérleti célra is kiadhassanak spektrumhasználati engedélyeket. |
| --- | --- |

(73)

Kívánatos, hogy az engedélyben megszabható feltételek tartalmazzanak a fogyatékkal élő felhasználók javát szolgáló különös hozzáférési feltételeket, továbbá eleget tegyenek annak az igénynek, hogy a hatóságok
  és a segélyszolgálatok
  jelentős katasztrófák előtt, közben és után tájékoztatni tudják
  egymást és
  a nagyközönséget. Figyelemmel továbbá a műszaki innováció fontosságára, lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok – szigorúan olyan egyedi korlátozásokkal és feltételekkel, amelyeket e jogok kísérleti jellege indokol – kísérleti célra is kiadhassanak spektrumhasználati engedélyeket.

| (74) | A helyi hurok átengedéséről szóló, 2000. december 18-i 2887/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) a piacnyitás első szakaszában hatékonynak bizonyult. A keretirányelv értelmében a Bizottság köteles figyelemmel kísérni az 1998. éviről a 2002. évi keretszabályozásra való átmenetet, és megfelelő időben javaslatot előterjeszteni az említett rendelet hatályon kívül helyezésére. A 2002. évi keretszabályozás értelmében, az érintett termék- és szolgáltatáspiacokról szóló ajánlásban előírt fogalommeghatározásokkal összhangban a nemzeti szabályozó hatóságok kötelesek elemezni a fémhurkokhoz és a fém alhurkokhoz széles sávú és hangátviteli szolgáltatások céljából megvalósuló hozzáférés nagykereskedelmi piacát. Mivel valamennyi tagállam legalább egy alkalommal már elemezte ezt a piacot, és a 2002. évi keretszabályozáson alapuló megfelelő kötelezettségek hatályban vannak, a 2887/2000/EK rendelet feleslegessé vált, ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(74)

A helyi hurok átengedéséről szóló, 2000. december 18-i 2887/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) a piacnyitás első szakaszában hatékonynak bizonyult. A keretirányelv értelmében a Bizottság köteles figyelemmel kísérni az 1998. éviről a 2002. évi keretszabályozásra való átmenetet, és megfelelő időben javaslatot előterjeszteni az említett rendelet hatályon kívül helyezésére. A 2002. évi keretszabályozás értelmében, az érintett termék- és szolgáltatáspiacokról szóló ajánlásban előírt fogalommeghatározásokkal összhangban a nemzeti szabályozó hatóságok kötelesek elemezni a fémhurkokhoz és a fém alhurkokhoz széles sávú és hangátviteli szolgáltatások céljából megvalósuló hozzáférés nagykereskedelmi piacát. Mivel valamennyi tagállam legalább egy alkalommal már elemezte ezt a piacot, és a 2002. évi keretszabályozáson alapuló megfelelő kötelezettségek hatályban vannak, a 2887/2000/EK rendelet feleslegessé vált, ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (75) | A keretirányelv, a hozzáférési irányelv és az engedélyezési irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (16) összhangban indokolt elfogadni. |
| --- | --- |

(75)

A keretirányelv, a hozzáférési irányelv és az engedélyezési irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (16) összhangban indokolt elfogadni.

| (76) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy ajánlásokat és/vagy végrehajtási intézkedéseket fogadjon el a keretirányelv 7. cikke szerinti bejelentésekkel; a spektrummal és a számozással, valamint a hálózatok és a szolgáltatások biztonságával kapcsolatos kérdések harmonizálásával; az érintett termék- és szolgáltatáspiacok azonosításával; a transznacionális piacok meghatározásával; a szabványalkalmazással, valamint a keretszabályozás rendelkezéseinek harmonizált alkalmazásával összefüggésben. A Bizottságot fel kell hatalmazni továbbá arra, hogy végrehajtási intézkedéseket fogadjon el a hozzáférési irányelv I. és II. mellékletének a piaci fejleményekhez és a technológiai változásokhoz való hozzáigazításával összefüggésben. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és az említett irányelvek többek között új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésével azok nem alapvető fontosságú elemei módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni, |
| --- | --- |

(76)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy ajánlásokat és/vagy végrehajtási intézkedéseket fogadjon el a keretirányelv 7. cikke szerinti bejelentésekkel; a spektrummal és a számozással, valamint a hálózatok és a szolgáltatások biztonságával kapcsolatos kérdések harmonizálásával; az érintett termék- és szolgáltatáspiacok azonosításával; a transznacionális piacok meghatározásával; a szabványalkalmazással, valamint a keretszabályozás rendelkezéseinek harmonizált alkalmazásával összefüggésben. A Bizottságot fel kell hatalmazni továbbá arra, hogy végrehajtási intézkedéseket fogadjon el a hozzáférési irányelv I. és II. mellékletének a piaci fejleményekhez és a technológiai változásokhoz való hozzáigazításával összefüggésben. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és az említett irányelvek többek között új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésével azok nem alapvető fontosságú elemei módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) módosítása

A 2002/21/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Ez az irányelv létrehozza az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra, az elektronikus hírközlő hálózatokra, a kapcsolódó eszközökre és a kapcsolódó szolgáltatásokra,
  valamint a fogyatékkal élők hozzáférését megkönnyítő végberendezések bizonyos vetületeire
  vonatkozó szabályozás harmonizált keretét. Megállapítja a nemzeti szabályozó hatóságok feladatait, és eljárásokat alakít ki a keretszabályozásnak a Közösség egészében történő harmonizált alkalmazására. ▐” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ez az irányelv létrehozza az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra, az elektronikus hírközlő hálózatokra, a kapcsolódó eszközökre és a kapcsolódó szolgáltatásokra,
  valamint a fogyatékkal élők hozzáférését megkönnyítő végberendezések bizonyos vetületeire
  vonatkozó szabályozás harmonizált keretét. Megállapítja a nemzeti szabályozó hatóságok feladatait, és eljárásokat alakít ki a keretszabályozásnak a Közösség egészében történő harmonizált alkalmazására. ▐”

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az a) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „a)   »elektronikus hírközlő hálózat«: olyan átviteli rendszer, esetleg kapcsoló vagy útválasztó eszköz, valamint egyéb erőforrás, – ideértve a nem aktív hálózati elemeket is – amely lehetővé teszi a vezetéken, rádióhullámon, optikai vagy egyéb elektromágneses úton történő jelátvitelt, beleértve a műholdas hálózatokat, a helyhez kötött (vonal- és csomagkapcsolt, beleértve az Internetet) és mobil földi hálózatokat, az elektromos vezetékrendszereket, annyiban, amennyiben azokat jelek továbbítására használják, a rádióműsor- és televízióműsor-terjesztő hálózatokat, valamint a kábeltelevízió-hálózatokat, a továbbított információtípusra tekintet nélkül”; |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)   »elektronikus hírközlő hálózat«: olyan átviteli rendszer, esetleg kapcsoló vagy útválasztó eszköz, valamint egyéb erőforrás, – ideértve a nem aktív hálózati elemeket is – amely lehetővé teszi a vezetéken, rádióhullámon, optikai vagy egyéb elektromágneses úton történő jelátvitelt, beleértve a műholdas hálózatokat, a helyhez kötött (vonal- és csomagkapcsolt, beleértve az Internetet) és mobil földi hálózatokat, az elektromos vezetékrendszereket, annyiban, amennyiben azokat jelek továbbítására használják, a rádióműsor- és televízióműsor-terjesztő hálózatokat, valamint a kábeltelevízió-hálózatokat, a továbbított információtípusra tekintet nélkül”;

| b) | A b) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „b)   »transznacionális piac«: a Közösségre vagy annak jelentős részére kiterjedő, a 15. cikk (4) bekezdésével összhangban meghatározott, egynél több tagállamban elhelyezkedő piac;” |
| --- | --- |

b)

A b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„b)   »transznacionális piac«: a Közösségre vagy annak jelentős részére kiterjedő, a 15. cikk (4) bekezdésével összhangban meghatározott, egynél több tagállamban elhelyezkedő piac;”

| c) | A d) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „d)   »nyilvános hírközlő hálózat«: teljes egészében vagy nagyrészt nyilvánosan elérhető, a hálózati végpontok közötti adatátvitelt támogató elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására használt elektronikus hírközlő hálózat”; |
| --- | --- |

c)

A d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„d)   »nyilvános hírközlő hálózat«: teljes egészében vagy nagyrészt nyilvánosan elérhető, a hálózati végpontok közötti adatátvitelt támogató elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására használt elektronikus hírközlő hálózat”;

| d) | A szöveg a következő ponttal egészül ki:
  „da)   »hálózati végpont«: az a fizikai pont, amelyen az előfizetőnek hozzáférést biztosítanak egy nyilvános hírközlő hálózathoz; a kapcsolót vagy útválasztót tartalmazó hálózatok esetében a hálózati végpontot speciális hálózati cím segítségével azonosítják, amely egy előfizetői hívószámhoz vagy névhez kapcsolódhat;” |
| --- | --- |

d)

A szöveg a következő ponttal egészül ki:

„da)   »hálózati végpont«: az a fizikai pont, amelyen az előfizetőnek hozzáférést biztosítanak egy nyilvános hírközlő hálózathoz; a kapcsolót vagy útválasztót tartalmazó hálózatok esetében a hálózati végpontot speciális hálózati cím segítségével azonosítják, amely egy előfizetői hívószámhoz vagy névhez kapcsolódhat;”

| e) | Az e) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „e)   »kapcsolódó létesítmények«: azok a
  kapcsolódó szolgáltatások
  , az elektronikus hírközlő hálózathoz, illetve elektronikus hírközlési szolgáltatáshoz kapcsolódó fizikai infrastruktúrák és egyéb létesítmények vagy elemek, amelyek lehetővé teszik és/vagy támogatják az adott hálózat és/vagy szolgáltatás útján történő szolgáltatásnyújtást, vagy erre alkalmasak; idetartoznak többek között az épületek vagy az épületek bejáratai,
  az épületek kábelezése
  , az antennák, a tornyok és egyéb támasztószerkezetek, az alépítmények, a kábelcsatornák, a tartóoszlopok, az ellenőrzőaknák és a szekrények;” |
| --- | --- |

e)

Az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)   »kapcsolódó létesítmények«: azok a
  kapcsolódó szolgáltatások
  , az elektronikus hírközlő hálózathoz, illetve elektronikus hírközlési szolgáltatáshoz kapcsolódó fizikai infrastruktúrák és egyéb létesítmények vagy elemek, amelyek lehetővé teszik és/vagy támogatják az adott hálózat és/vagy szolgáltatás útján történő szolgáltatásnyújtást, vagy erre alkalmasak; idetartoznak többek között az épületek vagy az épületek bejáratai,
  az épületek kábelezése
  , az antennák, a tornyok és egyéb támasztószerkezetek, az alépítmények, a kábelcsatornák, a tartóoszlopok, az ellenőrzőaknák és a szekrények;”

| f) | A szöveg a következő ponttal egészül ki:
  „ea)   »kapcsolódó szolgáltatások«: azok az elektronikus hírközlő hálózathoz, illetve elektronikus hírközlési szolgáltatáshoz kapcsolódó szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik és/vagy támogatják az adott hálózat és/vagy szolgáltatás útján történő szolgáltatásnyújtást, vagy erre alkalmasak; ide tartozik a számfordítás, illetve az azzal egyenértékű funkcióval rendelkező rendszerek, a feltételes hozzáférésű rendszerek és az elektronikus műsortájékoztatók, valamint az egyéb szolgáltatások, mint például az azonosítási, a helymeghatározási és a jelenlét-ellenőrző szolgáltatás;” |
| --- | --- |

f)

A szöveg a következő ponttal egészül ki:

„ea)   »kapcsolódó szolgáltatások«: azok az elektronikus hírközlő hálózathoz, illetve elektronikus hírközlési szolgáltatáshoz kapcsolódó szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik és/vagy támogatják az adott hálózat és/vagy szolgáltatás útján történő szolgáltatásnyújtást, vagy erre alkalmasak; ide tartozik a számfordítás, illetve az azzal egyenértékű funkcióval rendelkező rendszerek, a feltételes hozzáférésű rendszerek és az elektronikus műsortájékoztatók, valamint az egyéb szolgáltatások, mint például az azonosítási, a helymeghatározási és a jelenlét-ellenőrző szolgáltatás;”

| g) | Az l) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „l)   »egyedi irányelvek«: a 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (engedélyezési irányelv), a 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (hozzáférési irányelv), a 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) és az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i║ ║ 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (17); |
| --- | --- |

g)

Az l) pont helyébe a következő szöveg lép:

„l)   »egyedi irányelvek«: a 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (engedélyezési irányelv), a 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (hozzáférési irányelv), a 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) és az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i║ ║ 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (17);

| h) | A szöveg a következő pontokkal egészül ki:
  „q)   »frekvencia-felosztás«: egy adott frekvenciasáv elkülönítése egy vagy több rádiótávközlési szolgáltatásfajta általi használatra, szükség esetén meghatározott feltételekkel;”
  „r)   »káros zavarás«: olyan zavarás, amely veszélyezteti valamely rádiónavigáció-szolgáltatás vagy más biztonsági szolgáltatások működését, valamint amely egyébként akadályoz vagy többször ismételten megszakít valamely, az alkalmazandó nemzetközi, közösségi vagy nemzeti jogi rendelkezéseknek megfelelően működő rádiótávközlési szolgáltatást, illetőleg ilyen szolgáltatásban súlyos minőségromlást okoz;”
  „s)   »hívás«: nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatás által létrehozott, kétirányú hangalapú kommunikációt lehetővé tevő csatlakozás.” |
| --- | --- |

h)

A szöveg a következő pontokkal egészül ki:

„q)   »frekvencia-felosztás«: egy adott frekvenciasáv elkülönítése egy vagy több rádiótávközlési szolgáltatásfajta általi használatra, szükség esetén meghatározott feltételekkel;”

„r)   »káros zavarás«: olyan zavarás, amely veszélyezteti valamely rádiónavigáció-szolgáltatás vagy más biztonsági szolgáltatások működését, valamint amely egyébként akadályoz vagy többször ismételten megszakít valamely, az alkalmazandó nemzetközi, közösségi vagy nemzeti jogi rendelkezéseknek megfelelően működő rádiótávközlési szolgáltatást, illetőleg ilyen szolgáltatásban súlyos minőségromlást okoz;”

„s)   »hívás«: nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatás által létrehozott, kétirányú hangalapú kommunikációt lehetővé tevő csatlakozás.”

| 3. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok pártatlanul, átlátható módon és kellő időben intézkedve gyakorolják hatáskörüket. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok megfelelő anyagi és humán erőforrásokkal rendelkezzenek a rájuk bízott feladatok ellátásához.” |
| --- | --- | --- |

3.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok pártatlanul, átlátható módon és kellő időben intézkedve gyakorolják hatáskörüket. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok megfelelő anyagi és humán erőforrásokkal rendelkezzenek a rájuk bízott feladatok ellátásához.”

| b) | A szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(3a)   A (4) és az (5) bekezdésben foglalt rendelkezések sérelme nélkül az előzetes piacszabályozásért vagy a vállalatok közötti viták rendezéséért az ezen irányelv 20. és 21. cikkével összhangban felelős nemzeti szabályozó hatóságok a közösségi jogi aktust végrehajtó nemzeti jogszabály értelmében rájuk ruházott feladatok teljesítésével kapcsolatban függetlenül járnak el, és más szervtől nem kérhetnek vagy fogadhatnak el utasításokat. A nemzeti szabályozó hatóságok azonban a nemzeti alkotmányos jogszabályokkal összhangban felügyeletnek vethetők alá. A nemzeti szabályozó hatóságok határozatainak felfüggesztésére vagy felülbírálására kizárólag a 4. cikk szerint létrehozott jogorvoslati szervek rendelkeznek hatáskörrel. A tagállamok biztosítják, hogy az első albekezdésben említett nemzeti szabályozó hatóság vezetője vagy adott esetben a hatóságon belül ilyen funkciót betöltő testület tagjai, illetve azok helyettesei kizárólag akkor legyenek elbocsáthatók, ha már nem felelnek meg a feladataik teljesítéséhez szükséges, a nemzeti jogban előzetesen megállapított feltételeknek. A nemzeti szabályozó hatóság érintett vezetőjének vagy adott esetben a hatóságon belül ilyen funkciót betöltő testület tagjainak elbocsátásáról szóló határozatot az elbocsátás időpontjában nyilvánosságra kell hozni. A nemzeti szabályozó hatóság elbocsátott vezetőjének indokolást is kell kapnia, és joga van annak nyilvánosságra hozatalát kérni – amennyiben erre egyébként nem kerülne sor –, amely esetben a nyilvánosságra hozatalt biztosítani kell.
  A tagállamok biztosítják, hogy az első albekezdésben említett nemzeti szabályozó hatóságok elkülönített éves költségvetéssel rendelkezzenek. A költségvetést nyilvánosságra kell hozni.
  A tagállamok biztosítják továbbá, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok megfelelő pénzügyi és humán erőforrásokkal rendelkezzenek az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületében (BEREC) (18) való aktív részvételhez és az ahhoz való hozzájáruláshoz.


  (3b)   A tagállamok biztosítják azt, hogy
  a BEREC-nek
  a nagyobb mértékű szabályozási koordináció és koherencia előmozdítására irányuló céljait a megfelelő nemzeti szabályozó hatóságok aktívan támogassák.
  (3c)   A tagállamok biztosítják azt, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok a legnagyobb mértékben figyelembe vegyék a
  BEREC
  által kiadott közös álláspontokat, amikor elfogadják nemzeti piacaikra vonatkozó határozataikat. |
| --- | --- |

b)

A szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3a)   A (4) és az (5) bekezdésben foglalt rendelkezések sérelme nélkül az előzetes piacszabályozásért vagy a vállalatok közötti viták rendezéséért az ezen irányelv 20. és 21. cikkével összhangban felelős nemzeti szabályozó hatóságok a közösségi jogi aktust végrehajtó nemzeti jogszabály értelmében rájuk ruházott feladatok teljesítésével kapcsolatban függetlenül járnak el, és más szervtől nem kérhetnek vagy fogadhatnak el utasításokat. A nemzeti szabályozó hatóságok azonban a nemzeti alkotmányos jogszabályokkal összhangban felügyeletnek vethetők alá. A nemzeti szabályozó hatóságok határozatainak felfüggesztésére vagy felülbírálására kizárólag a 4. cikk szerint létrehozott jogorvoslati szervek rendelkeznek hatáskörrel. A tagállamok biztosítják, hogy az első albekezdésben említett nemzeti szabályozó hatóság vezetője vagy adott esetben a hatóságon belül ilyen funkciót betöltő testület tagjai, illetve azok helyettesei kizárólag akkor legyenek elbocsáthatók, ha már nem felelnek meg a feladataik teljesítéséhez szükséges, a nemzeti jogban előzetesen megállapított feltételeknek. A nemzeti szabályozó hatóság érintett vezetőjének vagy adott esetben a hatóságon belül ilyen funkciót betöltő testület tagjainak elbocsátásáról szóló határozatot az elbocsátás időpontjában nyilvánosságra kell hozni. A nemzeti szabályozó hatóság elbocsátott vezetőjének indokolást is kell kapnia, és joga van annak nyilvánosságra hozatalát kérni – amennyiben erre egyébként nem kerülne sor –, amely esetben a nyilvánosságra hozatalt biztosítani kell.

A tagállamok biztosítják, hogy az első albekezdésben említett nemzeti szabályozó hatóságok elkülönített éves költségvetéssel rendelkezzenek. A költségvetést nyilvánosságra kell hozni.
  A tagállamok biztosítják továbbá, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok megfelelő pénzügyi és humán erőforrásokkal rendelkezzenek az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületében (BEREC) (18) való aktív részvételhez és az ahhoz való hozzájáruláshoz.

(3b)   A tagállamok biztosítják azt, hogy
  a BEREC-nek
  a nagyobb mértékű szabályozási koordináció és koherencia előmozdítására irányuló céljait a megfelelő nemzeti szabályozó hatóságok aktívan támogassák.

(3c)   A tagállamok biztosítják azt, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok a legnagyobb mértékben figyelembe vegyék a
  BEREC
  által kiadott közös álláspontokat, amikor elfogadják nemzeti piacaikra vonatkozó határozataikat.

| 4. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy nemzeti szinten létezzenek olyan hatékony mechanizmusok, amelyek keretében a nemzeti szabályozó hatóság határozata által érintett minden felhasználó, illetve elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató vagy elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás a határozat ellen a felektől független jogorvoslati szervnél jogorvoslattal élhet. E szervnek, amely lehet bíróság, rendelkeznie kell a feladatai hatékony elvégzését lehetővé tevő megfelelő szakértelemmel ▐. A tagállamok gondoskodnak az ügyek érdemi elbírálásáról, továbbá arról, hogy hatékony jogorvoslati mechanizmus álljon rendelkezésre.
  A jogorvoslat elbírálásáig a nemzeti szabályozó hatóság határozata hatályban marad, kivéve, ha a nemzeti jogszabályokkal összhangban ideiglenes intézkedéseket hoznak.” |
| --- | --- | --- |

4.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy nemzeti szinten létezzenek olyan hatékony mechanizmusok, amelyek keretében a nemzeti szabályozó hatóság határozata által érintett minden felhasználó, illetve elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató vagy elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás a határozat ellen a felektől független jogorvoslati szervnél jogorvoslattal élhet. E szervnek, amely lehet bíróság, rendelkeznie kell a feladatai hatékony elvégzését lehetővé tevő megfelelő szakértelemmel ▐. A tagállamok gondoskodnak az ügyek érdemi elbírálásáról, továbbá arról, hogy hatékony jogorvoslati mechanizmus álljon rendelkezésre.

A jogorvoslat elbírálásáig a nemzeti szabályozó hatóság határozata hatályban marad, kivéve, ha a nemzeti jogszabályokkal összhangban ideiglenes intézkedéseket hoznak.”

| b) | A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   A tagállamok adatokat gyűjtenek
  a jogorvoslatok általános tárgyáról
  , a jogorvoslati kérelmek számáról, a jogorvoslati eljárás időtartamáról, valamint a meghozott, ideiglenes intézkedéseket elrendelő határozatok számáról. A tagállamok a Bizottság és a
  BEREC
  indokolt kérésére azok rendelkezésére bocsátják az említett információkat.” |
| --- | --- |

b)

A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A tagállamok adatokat gyűjtenek
  a jogorvoslatok általános tárgyáról
  , a jogorvoslati kérelmek számáról, a jogorvoslati eljárás időtartamáról, valamint a meghozott, ideiglenes intézkedéseket elrendelő határozatok számáról. A tagállamok a Bizottság és a
  BEREC
  indokolt kérésére azok rendelkezésére bocsátják az említett információkat.”

| 5. | Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások minden olyan adatot – köztük pénzügyi adatot is – rendelkezésre bocsássanak, amelyre a nemzeti szabályozó hatóságoknak szükségük van ahhoz, hogy biztosítsák az ezen irányelv és az egyedi irányelvek rendelkezéseinek, illetve az ezekkel összhangban hozott határozatoknak való megfelelést.
  A nemzeti szabályozó hatóságok hatásköre kiterjed különösen arra, hogy
  e vállalkozásokat adatszolgáltatásra
  kérjék fel
  a jövőbeli hálózat- és szolgáltatásfejlesztésekre vonatkozóan, amelyek hatással lehetnek a versenytársaknak nyújtott nagykereskedelmi szolgáltatásokra. A nagykereskedelmi piacokon jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozásokat is fel lehet kérni számviteli adatok szolgáltatására az említett nagykereskedelmi piacokhoz kapcsolódó kiskereskedelmi piacokra vonatkozóan.
  A vállalkozások – a nemzeti szabályozó hatóságok kérésére, a hatóságok által előírt határidőn belül és részletességgel – késedelem nélkül kötelesek kiadni ezeket az információkat. A nemzeti szabályozó hatóság által kért adatszolgáltatásnak az említett feladat elvégzésével arányosnak kell lennie. A nemzeti szabályozó hatóság az adatszolgáltatás iránti kérését köteles megindokolni, és az információt a (3) bekezdéssel összhangban kezelni.” |
| --- | --- |

5.

Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások minden olyan adatot – köztük pénzügyi adatot is – rendelkezésre bocsássanak, amelyre a nemzeti szabályozó hatóságoknak szükségük van ahhoz, hogy biztosítsák az ezen irányelv és az egyedi irányelvek rendelkezéseinek, illetve az ezekkel összhangban hozott határozatoknak való megfelelést.
  A nemzeti szabályozó hatóságok hatásköre kiterjed különösen arra, hogy
  e vállalkozásokat adatszolgáltatásra
  kérjék fel
  a jövőbeli hálózat- és szolgáltatásfejlesztésekre vonatkozóan, amelyek hatással lehetnek a versenytársaknak nyújtott nagykereskedelmi szolgáltatásokra. A nagykereskedelmi piacokon jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozásokat is fel lehet kérni számviteli adatok szolgáltatására az említett nagykereskedelmi piacokhoz kapcsolódó kiskereskedelmi piacokra vonatkozóan.

A vállalkozások – a nemzeti szabályozó hatóságok kérésére, a hatóságok által előírt határidőn belül és részletességgel – késedelem nélkül kötelesek kiadni ezeket az információkat. A nemzeti szabályozó hatóság által kért adatszolgáltatásnak az említett feladat elvégzésével arányosnak kell lennie. A nemzeti szabályozó hatóság az adatszolgáltatás iránti kérését köteles megindokolni, és az információt a (3) bekezdéssel összhangban kezelni.”

| 6. | A 6. és a 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „6. cikk


  A konzultáció és az átláthatóság mechanizmusa

  A 7. cikk (9) bekezdése, a 20. cikk és a 21. cikk hatálya alá tartozó eseteket kivéve, a tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a nemzeti szabályozó hatóságok ezzel az irányelvvel vagy az egyedi irányelvekkel összhangban intézkedéseket kívánnak tenni, illetőleg amennyiben a 9. cikk (3) és (4) bekezdésével összhangban korlátozásokat kívánnak előírni, amelyek jelentősen befolyásolják az érintett piacot, ezek a hatóságok lehetőséget adjanak az érdekelt feleknek az intézkedéstervezettel kapcsolatos észrevételeik ésszerű időn belül történő megtételére.
  A nemzeti szabályozó hatóságok közzéteszik nemzeti konzultációs eljárásaikat.
  A tagállamok gondoskodnak egy olyan információs pont létrehozásáról, ahonnan minden, folyamatban lévő konzultáció elérhető.
  A nemzeti szabályozó hatóság a konzultációs eljárás eredményeit – az üzleti titokra vonatkozó közösségi és nemzeti jogi rendelkezések szerint bizalmasnak minősülő információk kivételével – nyilvánosan elérhetővé teszi.

  7. cikk


  Az elektronikus hírközlés belső piacának konszolidációja

  (1)   Ezen irányelv és az egyedi irányelvek szerinti feladataik elvégzése során a nemzeti szabályozó hatóságok a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszik a 8. cikkben meghatározott célokat, beleértve azokat, amelyek a belső piac működéséhez kapcsolódnak.
  (2)   A nemzeti szabályozó hatóságok azáltal, hogy mind egymással, mind a Bizottsággal és a
  BEREC
  -kel átláthatóan
  együttműködnek
  annak érdekében, hogy ezen irányelv és a különös irányelvek rendelkezéseinek következetes alkalmazása minden tagállamban biztosított legyen, hozzájárulnak a belső piac fejlődéséhez. E célból különösen
  együttműködnek
  a Bizottsággal és a
  BEREC
  -kel a piacon felmerülő különböző típusú helyzetek kezelésére legalkalmasabb eszközök és korrekciós intézkedések típusának meghatározásában.
  (3)   Amennyiben a 7b. cikk szerint elfogadott ajánlások vagy iránymutatások másként nem rendelkeznek, a 6. cikkben előírt konzultációt követően, amennyiben valamely nemzeti szabályozó hatóság olyan intézkedést kíván tenni, amely:






  a) | ezen irányelv 15. vagy 16. cikkének
  , vagy
  a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 5. vagy 8. cikkének hatálya alá tartozik, és |
| --- | --- | --- |

6.

A 6. és a 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„6. cikk

A konzultáció és az átláthatóság mechanizmusa

A 7. cikk (9) bekezdése, a 20. cikk és a 21. cikk hatálya alá tartozó eseteket kivéve, a tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a nemzeti szabályozó hatóságok ezzel az irányelvvel vagy az egyedi irányelvekkel összhangban intézkedéseket kívánnak tenni, illetőleg amennyiben a 9. cikk (3) és (4) bekezdésével összhangban korlátozásokat kívánnak előírni, amelyek jelentősen befolyásolják az érintett piacot, ezek a hatóságok lehetőséget adjanak az érdekelt feleknek az intézkedéstervezettel kapcsolatos észrevételeik ésszerű időn belül történő megtételére.

A nemzeti szabályozó hatóságok közzéteszik nemzeti konzultációs eljárásaikat.

A tagállamok gondoskodnak egy olyan információs pont létrehozásáról, ahonnan minden, folyamatban lévő konzultáció elérhető.

A nemzeti szabályozó hatóság a konzultációs eljárás eredményeit – az üzleti titokra vonatkozó közösségi és nemzeti jogi rendelkezések szerint bizalmasnak minősülő információk kivételével – nyilvánosan elérhetővé teszi.

7. cikk

Az elektronikus hírközlés belső piacának konszolidációja

(1)   Ezen irányelv és az egyedi irányelvek szerinti feladataik elvégzése során a nemzeti szabályozó hatóságok a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszik a 8. cikkben meghatározott célokat, beleértve azokat, amelyek a belső piac működéséhez kapcsolódnak.

(2)   A nemzeti szabályozó hatóságok azáltal, hogy mind egymással, mind a Bizottsággal és a
  BEREC
  -kel átláthatóan
  együttműködnek
  annak érdekében, hogy ezen irányelv és a különös irányelvek rendelkezéseinek következetes alkalmazása minden tagállamban biztosított legyen, hozzájárulnak a belső piac fejlődéséhez. E célból különösen
  együttműködnek
  a Bizottsággal és a
  BEREC
  -kel a piacon felmerülő különböző típusú helyzetek kezelésére legalkalmasabb eszközök és korrekciós intézkedések típusának meghatározásában.

(3)   Amennyiben a 7b. cikk szerint elfogadott ajánlások vagy iránymutatások másként nem rendelkeznek, a 6. cikkben előírt konzultációt követően, amennyiben valamely nemzeti szabályozó hatóság olyan intézkedést kíván tenni, amely:

a)

ezen irányelv 15. vagy 16. cikkének
  , vagy
  a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 5. vagy 8. cikkének hatálya alá tartozik, és

| b) | befolyásolná a tagállamok közötti kereskedelmet, |
| --- | --- |

b)

befolyásolná a tagállamok közötti kereskedelmet,

a hatóság az 5. cikk (3) bekezdésével összhangban az intézkedéstervezetet az azt megalapozó indokolással együtt
  egyidejűleg
  a Bizottság, a
  BEREC
  és a többi tagállam nemzeti szabályozó hatóságai rendelkezésére bocsátja, és tájékoztatja a Bizottságot, a
  BEREC
  -et és a többi nemzeti szabályozó hatóságot. A nemzeti szabályozó hatóságok, a
  BEREC
  és a Bizottság csak egy hónapon belül küldhet észrevételeket az érintett nemzeti szabályozó hatóságnak. Az egyhónapos időtartam nem hosszabbítható meg.

(4)   Ha a (3) bekezdés alapján tervezett intézkedés célja:

| a) | olyan érintett piac meghatározása, amely különbözik a 15. cikk (1) bekezdése szerinti ajánlásban meghatározott piacoktól; or |
| --- | --- |

a)

olyan érintett piac meghatározása, amely különbözik a 15. cikk (1) bekezdése szerinti ajánlásban meghatározott piacoktól; or

| b) | annak eldöntése, hogy valamely vállalkozás – a 16. cikk (3), (4) vagy (5) bekezdésének megfelelően – önállóan vagy másokkal közösen jelentős piaci erővel rendelkezőnek minősül-e; ▐ |
| --- | --- |

b)

annak eldöntése, hogy valamely vállalkozás – a 16. cikk (3), (4) vagy (5) bekezdésének megfelelően – önállóan vagy másokkal közösen jelentős piaci erővel rendelkezőnek minősül-e; ▐

és az intézkedés befolyásolná a tagállamok közötti kereskedelmet, továbbá a Bizottság a nemzeti szabályozó hatóságnak jelezte, hogy megítélése szerint az intézkedéstervezet akadályozná az egységes piacot, vagy komoly kétségei vannak azzal kapcsolatban, hogy az intézkedéstervezet összeegyezethető-e a közösségi joggal és különösen a 8. cikkben előírt célokkal, az intézkedéstervezet további két hónapig nem fogadható el. Ez az időtartam nem hosszabbítható meg. A Bizottság értesíti a többi nemzeti szabályozó hatóságot az ilyen esetben meglévő fenntartásáról.

(5)   A (4) bekezdésben előírt kéthónapos időszakon belül a Bizottságnak lehetősége nyílik arra, hogy

| a) | határozatot hozzon ▐, amely kötelezi az érintett nemzeti szabályozó hatóságot az intézkedéstervezet visszavonására, és/vagy
  ▐ |
| --- | --- |

a)

határozatot hozzon ▐, amely kötelezi az érintett nemzeti szabályozó hatóságot az intézkedéstervezet visszavonására, és/vagy

| b) | a (4) bekezdésben említett intézkedéstervezet tekintetében fenntartásai visszavonására vonatkozó határozatot hozzon. |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdésben említett intézkedéstervezet tekintetében fenntartásai visszavonására vonatkozó határozatot hozzon.

A Bizottság
  a
  határozat meghozatala előtt ▐ a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi a
  BEREC
  véleményét.
  A határozathoz
  – az intézkedéstervezet módosítására vonatkozó konkrét javaslatokkal együtt – csatolni kell annak részletes és tárgyilagos elemzését, hogy a Bizottság miért véli úgy, hogy a tervezett intézkedés nem fogadható el.

(6)   Amennyiben a Bizottság az
  (5) bekezdéssel
  összhangban olyan határozatot hozott, amelyben kötelezte az érintett nemzeti szabályozó hatóságot az intézkedéstervezet visszavonására, a nemzeti szabályozó hatóság a határozat Bizottság általi meghozatalától számított hat hónapon belül módosítja vagy visszavonja az intézkedéstervezetet. Az intézkedéstervezet módosítása esetén a nemzeti szabályozó hatóság a 6. cikkben előírt eljárásokkal összhangban nyilvános konzultációt tart, és a (3) bekezdés rendelkezéseivel összhangban ismételten bejelenti a Bizottságnak a módosított intézkedéstervezetet.

(7)   Az érintett nemzeti szabályozó hatóság a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi a többi nemzeti szabályozó hatóság, a
  BEREC
  és a Bizottság észrevételeit, és –
  a (4) bekezdés és az (5) bekezdés a) pontjának
  hatálya alá tartozó eseteket kivéve – jogosult elfogadni az ennek eredményeként előálló intézkedéstervezetet; amennyiben elfogadja, erről tájékoztatja a Bizottságot.

▐

(8)   A nemzeti szabályozó hatóság a 7. cikk (3) bekezdésének a) és b) pontja alá tartozó valamennyi
  elfogadott
  végleges intézkedésről tájékoztatja a Bizottságot és a
  BEREC
  -et.

(9)   Kivételes körülmények között, amennyiben valamely nemzeti szabályozó hatóság úgy ítéli meg, hogy a (3) és a (4) bekezdésben meghatározott eljárástól eltérve sürgős lépésre van szükség a verseny megóvása és a felhasználók érdekeinek védelme érdekében, haladéktalanul elfogadhat arányos és átmeneti intézkedéseket. Ezekről az intézkedésekről teljes körű indokolás mellett haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot, a többi nemzeti szabályozó hatóságot és a
  BEREC
  -et. A nemzeti szabályozó hatóság minden olyan határozata, amelynek célja az említett intézkedések véglegesítése vagy alkalmazásuk idejének meghosszabbítása, a (3) és a (4) bekezdés rendelkezéseinek hatálya alá tartozik.”

| 7. | A szöveg a következő
  cikkekkel
  egészül ki:

  „7a. cikk


  A jogorvoslat következetes alkalmazására vonatkozó eljárás



  (1)
     
  Amennyiben a 7. cikk (3) bekezdésében meghatározott tervezett intézkedés célja az üzemeltetőre vonatkozó kötelezettség előírása, módosítása vagy visszavonása a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 5. és 9–13a. cikkeivel összefüggésben álló 16. cikkének és a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 17. cikkének alkalmazásában, a Bizottság számára a 7. cikk (3) bekezdésében meghatározott egy hónap áll rendelkezésre ahhoz, hogy az illetékes nemzeti szabályozó hatóság és a BEREC felé jelezze, hogy megítélése szerint az intézkedéstervezet milyen okból kifolyólag akadályozza az egységes piacot, illetőleg hogy miért vannak komoly kétségei az intézkedéstervezet közösségi joggal való összeegyezethetőségével kapcsolatban. Ilyen esetben az intézkedéstervezetet a Bizottság értesítését követő további három hónapig nem fogadják el.




  Értesítés hiányában az illetékes nemzeti szabályozó hatóság elfogadhatja az intézkedéstervezetet a Bizottság, a BEREC vagy más nemzeti szabályozó hatóság észrevételeinek lehető legnagyobb mértékű figyelembevétele mellett.




  (2)
     
  Az (1) bekezdésben említett három hónap alatt a Bizottság, a BEREC és az illetékes nemzeti szabályozó hatóság szorosan együttműködnek annak érdekében, hogy a 8. cikk célkitűzéseinek fényében megtalálják a legmegfelelőbb és leghatékonyabb intézkedést, miközben kellően figyelembe veszik a piaci szereplők szempontjait, valamint annak szükségességét, hogy biztosítsák a következetes szabályozási gyakorlat kialakítását.




  (3)
     
  Az (1) bekezdésben említett három hónapos időszak kezdetét követő hat héten belül a BEREC tagjainak többsége támogatásával eljárva véleményt hoz a Bizottság az említett bekezdésben hivatkozott értesítésével kapcsolatban, megjelölve, hogy véleménye szerint az intézkedéstervezetet módosítani kell-e vagy vissza kell-e vonni, és – adott esetben – e célból konkrét javaslatokat tesz. A véleményt indokolással kell ellátni, és közzé kell tenni.




  (4)
     
  Amennyiben a BEREC véleményében osztja a Bizottság súlyos kétségeit, a legmegfelelőbb és leghatékonyabb intézkedés azonosítása céljából szorosan együttműködik az érintett nemzeti szabályozó hatósággal. Az (1) bekezdésben említett három hónapos időszak vége előtt a nemzeti szabályozó hatóság:










  a) | a Bizottság (1) bekezdésben említett értesítésének, valamint a BEREC véleményének és tanácsának legnagyobb mértékű figyelembevétele mellett módosíthatja vagy visszavonhatja intézkedéstervezetét; |
| --- | --- | --- |

7.

A szöveg a következő
  cikkekkel
  egészül ki:

„7a. cikk

A jogorvoslat következetes alkalmazására vonatkozó eljárás

(1)
     
  Amennyiben a 7. cikk (3) bekezdésében meghatározott tervezett intézkedés célja az üzemeltetőre vonatkozó kötelezettség előírása, módosítása vagy visszavonása a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 5. és 9–13a. cikkeivel összefüggésben álló 16. cikkének és a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 17. cikkének alkalmazásában, a Bizottság számára a 7. cikk (3) bekezdésében meghatározott egy hónap áll rendelkezésre ahhoz, hogy az illetékes nemzeti szabályozó hatóság és a BEREC felé jelezze, hogy megítélése szerint az intézkedéstervezet milyen okból kifolyólag akadályozza az egységes piacot, illetőleg hogy miért vannak komoly kétségei az intézkedéstervezet közösségi joggal való összeegyezethetőségével kapcsolatban. Ilyen esetben az intézkedéstervezetet a Bizottság értesítését követő további három hónapig nem fogadják el.

Értesítés hiányában az illetékes nemzeti szabályozó hatóság elfogadhatja az intézkedéstervezetet a Bizottság, a BEREC vagy más nemzeti szabályozó hatóság észrevételeinek lehető legnagyobb mértékű figyelembevétele mellett.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett három hónap alatt a Bizottság, a BEREC és az illetékes nemzeti szabályozó hatóság szorosan együttműködnek annak érdekében, hogy a 8. cikk célkitűzéseinek fényében megtalálják a legmegfelelőbb és leghatékonyabb intézkedést, miközben kellően figyelembe veszik a piaci szereplők szempontjait, valamint annak szükségességét, hogy biztosítsák a következetes szabályozási gyakorlat kialakítását.

(3)
     
  Az (1) bekezdésben említett három hónapos időszak kezdetét követő hat héten belül a BEREC tagjainak többsége támogatásával eljárva véleményt hoz a Bizottság az említett bekezdésben hivatkozott értesítésével kapcsolatban, megjelölve, hogy véleménye szerint az intézkedéstervezetet módosítani kell-e vagy vissza kell-e vonni, és – adott esetben – e célból konkrét javaslatokat tesz. A véleményt indokolással kell ellátni, és közzé kell tenni.

(4)
     
  Amennyiben a BEREC véleményében osztja a Bizottság súlyos kétségeit, a legmegfelelőbb és leghatékonyabb intézkedés azonosítása céljából szorosan együttműködik az érintett nemzeti szabályozó hatósággal. Az (1) bekezdésben említett három hónapos időszak vége előtt a nemzeti szabályozó hatóság:

a)

a Bizottság (1) bekezdésben említett értesítésének, valamint a BEREC véleményének és tanácsának legnagyobb mértékű figyelembevétele mellett módosíthatja vagy visszavonhatja intézkedéstervezetét;

| b) | fenntarthatja intézkedéstervezetét. |
| --- | --- |

b)

fenntarthatja intézkedéstervezetét.

(5)
     
  Amennyiben a BEREC nem osztja a Bizottság súlyos kétségeit, vagy nem ad ki véleményt, vagy a nemzeti szabályozó hatóság intézkedéstervezetét a (4) bekezdésnek megfelelően módosítja vagy fenntartja, a Bizottság az (1) bekezdésben említett három hónapos időszak végét követő egy hónapon belül, a BEREC esetleges véleményének legnagyobb mértékű figyelembevétele mellett:

| a) | ajánlást adhat ki, amelyben kéri az érintett nemzeti szabályozó hatóságot az intézkedéstervezet módosítására vagy visszavonására, és amely e tekintetben konkrét javaslatokat tartalmaz, az ajánlást indokolással látva el, különösen, ha a BEREC nem osztja a Bizottság súlyos kétségeit; |
| --- | --- |

a)

ajánlást adhat ki, amelyben kéri az érintett nemzeti szabályozó hatóságot az intézkedéstervezet módosítására vagy visszavonására, és amely e tekintetben konkrét javaslatokat tartalmaz, az ajánlást indokolással látva el, különösen, ha a BEREC nem osztja a Bizottság súlyos kétségeit;

| b) | határozatot hozhat az (1) bekezdéssel összhangban megjelölt fenntartásai visszavonására vonatkozóan. |
| --- | --- |

b)

határozatot hozhat az (1) bekezdéssel összhangban megjelölt fenntartásai visszavonására vonatkozóan.

(6)
     
  Az érintett nemzeti szabályozó hatóság a Bizottság által az (5) bekezdés a) pontjával összhangban kiadott ajánlást vagy a Bizottság fenntartásainak az (5) bekezdés b) pontjával összhangban történő visszavonását követő egy hónapon belül közli a Bizottsággal és a BEREC-kel az elfogadott végleges intézkedést.

Ez az időszak meghosszabbítható annak érdekében, hogy a nemzeti szabályozó hatóság a 6. cikkel összhangban nyilvános konzultációt folytathasson.

(7)
     
  Amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság úgy dönt, hogy nem módosítja vagy nem vonja vissza az intézkedéstervezetet az (5) bekezdés a) pontja szerint kiadott ajánlás alapján, ezt indokolással kell alátámasztania.

(8)
     
  A nemzeti szabályozó hatóság az intézkedéstervezetet az eljárás bármely szakaszában visszavonhatja.

7b. cikk

Végrehajtási rendelkezések

(1)   A nyilvános konzultációt és a nemzeti szabályozó hatóságokkal folytatott konzultációt követően és a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a
  BEREC
  véleményét a Bizottság a 7. cikkel kapcsolatban ajánlásokat és/vagy iránymutatásokat fogadhat el, amelyekben meghatározza a 7. cikk (3) bekezdésével összhangban előírt bejelentések formátumát, tartalmát és a bennük feltüntetendő adatokat, azokat a körülményeket, amelyek esetén a bejelentések nem kötelezőek, valamint a határidők számítását.

(2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedéseket a 22. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 8. | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Ha a rádiófrekvenciákról szóló 9. cikk másként nem rendelkezik, a tagállamok a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszik a technológiasemleges szabályozás kívánalmát, és biztosítják, hogy – az ezen irányelvben és a különös irányelvekben meghatározott és különösen a hatékony verseny biztosítását célzó szabályozási feladatok ellátása során – a nemzeti szabályozó hatóságok is így járjanak el.” |
| --- | --- | --- |

8.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ha a rádiófrekvenciákról szóló 9. cikk másként nem rendelkezik, a tagállamok a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszik a technológiasemleges szabályozás kívánalmát, és biztosítják, hogy – az ezen irányelvben és a különös irányelvekben meghatározott és különösen a hatékony verseny biztosítását célzó szabályozási feladatok ellátása során – a nemzeti szabályozó hatóságok is így járjanak el.”

| b) | A (2) bekezdés
  a) és b) pontja
  helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | biztosítják, hogy a felhasználók, köztük a fogyatékkal élő, az időskorú és a szociális szempontból rászoruló felhasználók a választék, az ár és a minőség tekintetében maximális előnyhöz jussanak |
| --- | --- | --- |

b)

A (2) bekezdés
  a) és b) pontja
  helyébe a következő szöveg lép:

„a)

biztosítják, hogy a felhasználók, köztük a fogyatékkal élő, az időskorú és a szociális szempontból rászoruló felhasználók a választék, az ár és a minőség tekintetében maximális előnyhöz jussanak

| b) | biztosítják, hogy az elektronikus hírközlési ágazatban, beleértve a tartalomszolgáltatást is, ne legyen versenytorzulás vagy versenykorlátozás;”; |
| --- | --- |

b)

biztosítják, hogy az elektronikus hírközlési ágazatban, beleértve a tartalomszolgáltatást is, ne legyen versenytorzulás vagy versenykorlátozás;”;

| c) | A (2) bekezdés c) pontját el kell hagyni; |
| --- | --- |

c)

A (2) bekezdés c) pontját el kell hagyni;

| d) | A (3) bekezdés c) pontját el kell hagyni; |
| --- | --- |

d)

A (3) bekezdés c) pontját el kell hagyni;

| e) | A (3) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | együttműködnek egymással, a Bizottsággal és a
  BEREC
  -kel a következetes szabályozási gyakorlat kialakulásának biztosítása, valamint ║ ezen irányelv és a különös irányelvek következetes alkalmazásának biztosítása érdekében.” |
| --- | --- | --- |

e)

A (3) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

együttműködnek egymással, a Bizottsággal és a
  BEREC
  -kel a következetes szabályozási gyakorlat kialakulásának biztosítása, valamint ║ ezen irányelv és a különös irányelvek következetes alkalmazásának biztosítása érdekében.”

| f) | A (4) bekezdés e) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | kielégítik meghatározott társadalmi csoportok, különösen a fogyatékkal élő, az időskorú és a szociális szempontból rászoruló felhasználók igényeit;” |
| --- | --- | --- |

f)

A (4) bekezdés e) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„e)

kielégítik meghatározott társadalmi csoportok, különösen a fogyatékkal élő, az időskorú és a szociális szempontból rászoruló felhasználók igényeit;”

| g) | a (4) bekezdés a következő g) és h) ponttal egészül ki:










  „g) | elősegítik, hogy a felhasználók hozzáférhessenek az információkhoz és terjeszthessék azokat, illetve használhassák az általuk választott alkalmazásokat és szolgáltatásokat; |
| --- | --- | --- |

g)

a (4) bekezdés a következő g) és h) ponttal egészül ki:

„g)

elősegítik, hogy a felhasználók hozzáférhessenek az információkhoz és terjeszthessék azokat, illetve használhassák az általuk választott alkalmazásokat és szolgáltatásokat;

| h) | alkalmazzák azt az elvet, amely szerint – különösen az Európai Unió alapjogi chartájának szólásszabadságról és a tájékoztatás szabadságáról szóló 11. cikkével összhangban – semmilyen, a végfelhasználók jogaira és szabadságaira vonatkozó korlátozás nem érvényesíthető az igazságügyi hatóság előzetes határozata nélkül, kivéve a közbiztonság fenyegetettsége esetén, amely esetben a határozat utólag is meghozható” |
| --- | --- |

h)

alkalmazzák azt az elvet, amely szerint – különösen az Európai Unió alapjogi chartájának szólásszabadságról és a tájékoztatás szabadságáról szóló 11. cikkével összhangban – semmilyen, a végfelhasználók jogaira és szabadságaira vonatkozó korlátozás nem érvényesíthető az igazságügyi hatóság előzetes határozata nélkül, kivéve a közbiztonság fenyegetettsége esetén, amely esetben a határozat utólag is meghozható”

| h) | A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(5)   A nemzeti szabályozó hatóságok a (2), (3) és (4) bekezdésben említett politikai célkitűzések elérésére objektív, átlátható, megkülönböztetésmentes és arányos szabályozási alapelveket alkalmaznak többek között az alábbiak révén:






  a) | a szabályozás előreláthatóságának elősegítése
  a következetes szabályozási megközelítés megfelelő felülvizsgálati időszakokon átívelő alkalmazásának biztosításával
  ; |
| --- | --- | --- |

h)

A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5)   A nemzeti szabályozó hatóságok a (2), (3) és (4) bekezdésben említett politikai célkitűzések elérésére objektív, átlátható, megkülönböztetésmentes és arányos szabályozási alapelveket alkalmaznak többek között az alábbiak révén:

a)

a szabályozás előreláthatóságának elősegítése
  a következetes szabályozási megközelítés megfelelő felülvizsgálati időszakokon átívelő alkalmazásának biztosításával
  ;

| b) | annak biztosítása, hogy az elektronikus hírközlő hálózatokat és elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások között hasonló körülmények fennállása esetén ne legyen megkülönböztetés; |
| --- | --- |

b)

annak biztosítása, hogy az elektronikus hírközlő hálózatokat és elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások között hasonló körülmények fennállása esetén ne legyen megkülönböztetés;

| c) | a fogyasztók érdekében a verseny megőrzése, valamint ahol lehet, az infrastruktúraalapú verseny előmozdítása; |
| --- | --- |

c)

a fogyasztók érdekében a verseny megőrzése, valamint ahol lehet, az infrastruktúraalapú verseny előmozdítása;

| d) | a
  hatékony
  befektetések és újítások előmozdítása az új és megújított infrastruktúrákban, ideértve
  annak biztosítását, hogy valamennyi hozzáférési kötelezettség esetében megfelelő módon figyelembe vegyék a beruházó vállalkozások kockázatát, valamint ideértve annak engedélyezését is, hogy a beruházók és a hozzáférést igénylő felek között a beruházási kockázatok diverzifikálását célzó különféle együttműködési formák jöjjenek létre, biztosítva egyúttal, hogy a piac egészének versenyre épülő struktúrája fennmaradjon, és a megkülönböztetésmentesség elve érvényesüljön
  ; |
| --- | --- |

d)

a
  hatékony
  befektetések és újítások előmozdítása az új és megújított infrastruktúrákban, ideértve
  annak biztosítását, hogy valamennyi hozzáférési kötelezettség esetében megfelelő módon figyelembe vegyék a beruházó vállalkozások kockázatát, valamint ideértve annak engedélyezését is, hogy a beruházók és a hozzáférést igénylő felek között a beruházási kockázatok diverzifikálását célzó különféle együttműködési formák jöjjenek létre, biztosítva egyúttal, hogy a piac egészének versenyre épülő struktúrája fennmaradjon, és a megkülönböztetésmentesség elve érvényesüljön
  ;

| e) | kellő figyelem fordítása a tagállamok különböző földrajzi térségeit jellemző, versennyel és fogyasztókkal kapcsolatos számos feltételre; |
| --- | --- |

e)

kellő figyelem fordítása a tagállamok különböző földrajzi térségeit jellemző, versennyel és fogyasztókkal kapcsolatos számos feltételre;

| f) | előzetes szabályozási kötelezettség megállapítása kizárólag abban az esetben, ha nincs tényleges és fenntartható verseny, illetve amennyiben
  ez a feltétel teljesült
  , ezen kötelezettségek enyhítése vagy feloldása” |
| --- | --- |

f)

előzetes szabályozási kötelezettség megállapítása kizárólag abban az esetben, ha nincs tényleges és fenntartható verseny, illetve amennyiben
  ez a feltétel teljesült
  , ezen kötelezettségek enyhítése vagy feloldása”

| 9. | Az irányelv a következő cikkel egészül ki:
  „8a. cikk


  A rádióspektrum-politika stratégiai tervezése és összehangolása ▐

  (1)   A tagállamok együttműködnek egymással és a Bizottsággal a rádióspektrum Európai
  Közösségen
  belüli használatának stratégiai tervezése, összehangolása és harmonizációja során. E célból fontolóra veszik az uniós politikák többek között gazdasági, biztonsági, egészségügyi, közérdekkel, szólásszabadsággal kapcsolatos, kulturális, tudományos, szociális és technikai szempontjait, valamint a rádióspektrum-felhasználó közösségek különböző érdekeit a rádióspektrum használatának optimalizálása és a káros interferencia elkerülése végett.
  (2)   A tagállamok
  az egymással és a Bizottsággal való együttműködés révén
  előmozdítják a rádióspektrum-politikai megközelítések összehangolását az Európai
  Közösségben
  , és adott esetben előmozdítják a harmonizált feltételeket a rádióspektrum rendelkezésre állása és hatékony használata tekintetében, mely a belső piac létrehozásához és működéséhez szükséges.


  (3)
     
  A Bizottság a 2002/622/EK bizottsági határozattal (19) létrehozott rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoport (RSPG) véleményének lehető legnagyobb mértékű figyelembevétele mellett – jogalkotási javaslatokat nyújthat be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak többéves rádióspektrum-politikai programok létrehozására vonatkozóan. Ezek a programok ezen irányelv és az egyedi irányelvek rendelkezéseivel összhangban a rádióspektrum-használat stratégiai tervezésének és összehangolásának politikai irányvonalait és céljait határozzák meg.




  (4)
     
  Amennyiben
  a rádióspektrummal kapcsolatos ügyekben illetékes nemzetközi szervezetekben
  az európai közösségi érdekek
  hatékony
  összehangolásához
  szükség van erre, a Bizottság –
  az
  RSPG ▐ véleményének lehető legnagyobb mértékű figyelembevétele mellett – közös politikai célokat javasolhat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  ▐ |
| --- | --- |

9.

Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

„8a. cikk

A rádióspektrum-politika stratégiai tervezése és összehangolása ▐

(1)   A tagállamok együttműködnek egymással és a Bizottsággal a rádióspektrum Európai
  Közösségen
  belüli használatának stratégiai tervezése, összehangolása és harmonizációja során. E célból fontolóra veszik az uniós politikák többek között gazdasági, biztonsági, egészségügyi, közérdekkel, szólásszabadsággal kapcsolatos, kulturális, tudományos, szociális és technikai szempontjait, valamint a rádióspektrum-felhasználó közösségek különböző érdekeit a rádióspektrum használatának optimalizálása és a káros interferencia elkerülése végett.

(2)   A tagállamok
  az egymással és a Bizottsággal való együttműködés révén
  előmozdítják a rádióspektrum-politikai megközelítések összehangolását az Európai
  Közösségben
  , és adott esetben előmozdítják a harmonizált feltételeket a rádióspektrum rendelkezésre állása és hatékony használata tekintetében, mely a belső piac létrehozásához és működéséhez szükséges.

(3)
     
  A Bizottság a 2002/622/EK bizottsági határozattal (19) létrehozott rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoport (RSPG) véleményének lehető legnagyobb mértékű figyelembevétele mellett – jogalkotási javaslatokat nyújthat be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak többéves rádióspektrum-politikai programok létrehozására vonatkozóan. Ezek a programok ezen irányelv és az egyedi irányelvek rendelkezéseivel összhangban a rádióspektrum-használat stratégiai tervezésének és összehangolásának politikai irányvonalait és céljait határozzák meg.

(4)
     
  Amennyiben
  a rádióspektrummal kapcsolatos ügyekben illetékes nemzetközi szervezetekben
  az európai közösségi érdekek
  hatékony
  összehangolásához
  szükség van erre, a Bizottság –
  az
  RSPG ▐ véleményének lehető legnagyobb mértékű figyelembevétele mellett – közös politikai célokat javasolhat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

▐

| 10. | A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „9. cikk


  Gazdálkodás az elektronikus hírközlési szolgáltatások rádiófrekvenciáival

  (1)   Tekintettel arra, hogy a rádiófrekvenciák fontos társadalmi, kulturális és gazdasági értéket képviselő közjavak, a tagállamok
  a 8. és 8a. cikkel
  összhangban biztosítják területükön az elektronikus hírközlési szolgáltatások vonatkozásában a rádiófrekvenciákkal történő hatékony gazdálkodást. Biztosítják, hogy az elektronikus hírközlési szolgáltatások számára történt frekvencia-felosztás és az ilyen rádiófrekvenciákra vonatkozó általános felhatalmazások és egyéni használati jogok kiadását a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok tárgyilagos, átlátható, megkülönböztetéstől mentes és arányos kritériumok alapján végezzék.


  E cikk alkalmazása során a tagállamok
  tiszteletben tartják a vonatkozó nemzetközi egyezményeket
  , beleértve a Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) rádiószabályzatát
  , és figyelembe vehetnek közrendi megfontolásokat is.
  (2)   A tagállamok – összhangban a rádiófrekvenciák eredményes és hatékony használatának szükségességével – a Közösség egészében előmozdítják a rádiófrekvenciák használatának harmonizációját a fogyasztói előnyök, például a méretgazdaságosság és a szolgáltatások kölcsönös átjárhatósága megvalósításának érdekében. Ennek során
  a 8a. cikknek és
  a 676/2002/EK határozatnak (rádióspektrum-határozat) megfelelően járnak el.
  (3)   Ha a második albekezdés másként nem rendelkezik, a tagállamok biztosítják, hogy az elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára ▐ a tagállamok nemzeti frekvencia-felosztási tervében
  a közösségi jogszabályoknak megfelelően
  rendelkezésre állónak
  nyilvánított
  rádiófrekvencia-sávokban minden típusú, elektronikus hírközlési szolgáltatásra irányuló technológia használható legyen.
  A tagállamok ugyanakkor jogosultak arányos és megkülönböztetésmentes korlátozásokat előírni az elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára használt rádióhálózat vagy vezeték nélküli hozzáférési technológia típusaira, amennyiben az szükséges:






  a) | a káros zavarás elkerüléséhez; |
| --- | --- | --- |

10.

A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„9. cikk

Gazdálkodás az elektronikus hírközlési szolgáltatások rádiófrekvenciáival

(1)   Tekintettel arra, hogy a rádiófrekvenciák fontos társadalmi, kulturális és gazdasági értéket képviselő közjavak, a tagállamok
  a 8. és 8a. cikkel
  összhangban biztosítják területükön az elektronikus hírközlési szolgáltatások vonatkozásában a rádiófrekvenciákkal történő hatékony gazdálkodást. Biztosítják, hogy az elektronikus hírközlési szolgáltatások számára történt frekvencia-felosztás és az ilyen rádiófrekvenciákra vonatkozó általános felhatalmazások és egyéni használati jogok kiadását a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok tárgyilagos, átlátható, megkülönböztetéstől mentes és arányos kritériumok alapján végezzék.

E cikk alkalmazása során a tagállamok
  tiszteletben tartják a vonatkozó nemzetközi egyezményeket
  , beleértve a Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) rádiószabályzatát
  , és figyelembe vehetnek közrendi megfontolásokat is.

(2)   A tagállamok – összhangban a rádiófrekvenciák eredményes és hatékony használatának szükségességével – a Közösség egészében előmozdítják a rádiófrekvenciák használatának harmonizációját a fogyasztói előnyök, például a méretgazdaságosság és a szolgáltatások kölcsönös átjárhatósága megvalósításának érdekében. Ennek során
  a 8a. cikknek és
  a 676/2002/EK határozatnak (rádióspektrum-határozat) megfelelően járnak el.

(3)   Ha a második albekezdés másként nem rendelkezik, a tagállamok biztosítják, hogy az elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára ▐ a tagállamok nemzeti frekvencia-felosztási tervében
  a közösségi jogszabályoknak megfelelően
  rendelkezésre állónak
  nyilvánított
  rádiófrekvencia-sávokban minden típusú, elektronikus hírközlési szolgáltatásra irányuló technológia használható legyen.

A tagállamok ugyanakkor jogosultak arányos és megkülönböztetésmentes korlátozásokat előírni az elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára használt rádióhálózat vagy vezeték nélküli hozzáférési technológia típusaira, amennyiben az szükséges:

a)

a káros zavarás elkerüléséhez;

| b) | a lakosság egészségének az elektromágneses mezőkkel szembeni védelméhez; |
| --- | --- |

b)

a lakosság egészségének az elektromágneses mezőkkel szembeni védelméhez;

| c) | a szolgáltatás műszaki minőségének biztosításához, |
| --- | --- |

c)

a szolgáltatás műszaki minőségének biztosításához,

| d) | a rádiófrekvenciák megosztásának maximalizálásához, |
| --- | --- |

d)

a rádiófrekvenciák megosztásának maximalizálásához,

| e) | a hatékony spektrumhasználat biztosítása; |
| --- | --- |

e)

a hatékony spektrumhasználat biztosítása;

| f) | a (4) bekezdéssel összhangban közérdekű cél megvalósításának biztosításához. |
| --- | --- |

f)

a (4) bekezdéssel összhangban közérdekű cél megvalósításának biztosításához.

(4)   Ha a második albekezdés másként nem rendelkezik, a tagállamok biztosítják, hogy az elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára a tagállamok nemzeti frekvencia-felosztási tervében
  a közösségi jogszabályoknak megfelelően
  rendelkezésre állónak
  nyilvánított
  rádiófrekvencia-sávokban minden típusú elektronikus hírközlési szolgáltatás használható legyen. A tagállamok ugyanakkor jogosultak arányos és megkülönböztetésmentes korlátozásokat előírni az elektronikus hírközlési szolgáltatások típusára
  , többek között szükség esetén az ITU rádiószabályzat valamely követelménye teljesítésének érdekében
  .

Az egy bizonyos elektronikus hírközlési szolgáltatásnak egy adott, elektronikus hírközlési szolgáltatásokra alkalmas sávban való nyújtására kötelező intézkedést csak a közösségi joggal összhangban a tagállamok által meghatározott közérdekű célok indokolhatják, mint például, a teljesség igénye nélkül:

| a) | életbiztonság, |
| --- | --- |

a)

életbiztonság,

| b) | a társadalmi, regionális vagy területi kohézió ösztönzése, |
| --- | --- |

b)

a társadalmi, regionális vagy területi kohézió ösztönzése,

| c) | a rádiófrekvenciák nem hatékony kihasználásának elkerülése vagy |
| --- | --- |

c)

a rádiófrekvenciák nem hatékony kihasználásának elkerülése vagy

| d) | a kulturális és nyelvi sokszínűség, illetőleg a médiapluralizmus előmozdítása, például rádióműsor és televízióműsor-terjesztő szolgáltatások nyújtása révén. |
| --- | --- |

d)

a kulturális és nyelvi sokszínűség, illetőleg a médiapluralizmus előmozdítása, például rádióműsor és televízióműsor-terjesztő szolgáltatások nyújtása révén.

Olyan intézkedés, amely egy adott sávban minden más elektronikus hírközlési szolgáltatás nyújtását tiltja, kizárólag akkor írható elő, ha azt életbiztonság védelmét szolgáló szolgáltatás iránti igény indokolja. A tagállamok
  kivételesen, a tagállamok által a közösségi jogszabályokkal összhangban meghatározott
  más közérdekű célok megvalósítása érdekében ki is terjeszthetik az ilyen intézkedést.

(5)   A tagállamok rendszeresen felülvizsgálják a (3) és (4) bekezdésben előírt korlátozások és intézkedések szükségességét, és nyilvánosságra hozzák ezen felülvizsgálatok eredményeit.

(6)   A (3) és a (4) bekezdést az elektronikus hírközlési szolgáltatások céljából felosztott spektrum, a kiadott általános felhatalmazások és az odaítélt egyéni rádiófrekvencia-használati jogok tekintetében ... (20) után kell alkalmazni.

A(z) ... (20) meglévő frekvencia-felosztásokra, általános felhatalmazásokra és egyéni használati jogokra a 9a. cikket kell alkalmazni.

(7)   A tagállamok – a különös irányelvek rendelkezéseinek sérelme nélkül és a nemzeti körülményeket figyelembe véve – spektrumfelhalmozás megakadályozása érdekében szabályokat írhatnak elő, különösen úgy, hogy szigorú határidőket határoznak meg a használati jogoknak a jogosult általi tényleges kihasználására, és hogy a határidők be nem tartása esetén szankciókat alkalmaznak, többek között pénzbírságot szabnak ki vagy visszavonják a használati jogokat. Ezeket a szabályokat arányos, megkülönböztetésmentes és átlátható módon kell megalkotni és alkalmazni.”;

| 11. | Az irányelv a következő cikkekkel egészül ki:
  „9a. cikk


  A meglévő jogokra vonatkozó korlátozások felülvizsgálata

  (1)   A tagállamok ... (21) kezdődően öt éven át
  engedélyezhetik
  , hogy az ezen időpont előtt odaítélt, az odaítélés időpontjától számítva nem kevesebb, mint öt évig érvényes rádiófrekvencia-használati jogok jogosultjai kérjék, hogy a jogaikra vonatkozó, a 9. cikk (3) és (4) bekezdése szerinti korlátozásokat a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság újraértékelje.
  A hatáskörrel rendelkező nemzeti szabályozó hatóság, mielőtt elfogadná határozatát, értesíti a jogosultat a korlátozások újraértékeléséről, ennek keretében megjelöli a jogok terjedelmét az újraértékelést követően, és ésszerű határidőt biztosít a kérelemének visszavonására.
  Ha a jogosult visszavonja kérelmét, a jog a lejártáig, de legkésőbb az ötéves időszak végéig változatlan formában fennmarad.
  (2)   Az (1) bekezdésben említett ötéves időszak után a tagállamok minden megfelelő intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy valamennyi olyan további általános felhatalmazásra vagy egyéni használati jogra és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó frekvencia-felosztásra, amely ... (21) már hatályban volt, a 9. cikk (3) és (4) bekezdése legyen alkalmazandó.
  (3)   E cikk alkalmazásában a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a tisztességes verseny előmozdítása érdekében.
  (4)   Az e cikk alkalmazása során elfogadott intézkedések nem minősülnek új használati jogok odaítélésének, ezért azokra nem alkalmazandók a 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) 5. cikke (2) bekezdésének vonatkozó rendelkezései.

  9b. cikk


  Egyedi rádiófrekvencia-használati jogok átruházása vagy haszonbérbe adása

  (1)   A tagállamok
  biztosítják
  , hogy
  – azokban a sávokban, amelyekre vonatkozóan erről a (3) bekezdés szerint elfogadott végrehajtási intézkedések rendelkeznek
  a vállalkozások
  a rádiófrekvenciák használatára vonatkozó egyéni jogokhoz fűződő feltételeknek és a nemzeti eljárásoknak
  megfelelően más vállalkozásokra
  átruházhassanak
  , illetve más vállalkozásoknak haszonbérbe
  adhassanak
  egyéni rádiófrekvencia-használati jogokat.


  A tagállamok más sávok tekintetében is rendelkezhetnek úgy, hogy a vállalkozások a nemzeti eljárásoknak megfelelően más vállalkozásokra átruházhatnak, illetve más vállalkozásoknak haszonbérbe adhatnak egyéni rádiófrekvencia-használati jogokat.


  A rádiófrekvenciák használatára vonatkozó egyéni jogokhoz fűződő feltételek az átruházás vagy haszonbérbe adás után továbbra is alkalmazandók, kivéve, ha a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság másképpen rendelkezik.


  A tagállamok úgy is határozhatnak, hogy az (1) bekezdés rendelkezései ne legyenek alkalmazandók abban az esetben, ha a vállalkozás egyéni rádiófrekvencia-használati jogát eredetileg ingyenesen szerezte meg.


  (2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vállalkozások a rádiófrekvencia-használati jog átruházására vonatkozó szándékukat, illetve magát az átruházást az egyéni használati jogok megadásáért felelős, hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságnak – a nemzeti eljárásoknak megfelelően – bejelentsék és nyilvánosságra hozzák. Ha a rádiófrekvencia-használatot a 676/2002/EK határozat (rádióspektrum-határozat) vagy más közösségi intézkedés alkalmazása révén harmonizálták, ennek az átruházásnak meg kell felelnie az ilyen harmonizált használatnak.


  (3)
     
  A Bizottság megfelelő végrehajtási intézkedéseket fogadhat el azon sávok meghatározására, amelyekben a használati jogokat a vállalkozások egymásra átruházhatják, vagy egymásnak haszonbérbe adhatják. Ezen intézkedések nem vonatkozhatnak a műsorszórásra használt frekvenciákra.




  Ezek a végrehajtási intézkedések ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért a 22. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni. |
| --- | --- |

11.

Az irányelv a következő cikkekkel egészül ki:

„9a. cikk

A meglévő jogokra vonatkozó korlátozások felülvizsgálata

(1)   A tagállamok ... (21) kezdődően öt éven át
  engedélyezhetik
  , hogy az ezen időpont előtt odaítélt, az odaítélés időpontjától számítva nem kevesebb, mint öt évig érvényes rádiófrekvencia-használati jogok jogosultjai kérjék, hogy a jogaikra vonatkozó, a 9. cikk (3) és (4) bekezdése szerinti korlátozásokat a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság újraértékelje.

A hatáskörrel rendelkező nemzeti szabályozó hatóság, mielőtt elfogadná határozatát, értesíti a jogosultat a korlátozások újraértékeléséről, ennek keretében megjelöli a jogok terjedelmét az újraértékelést követően, és ésszerű határidőt biztosít a kérelemének visszavonására.

Ha a jogosult visszavonja kérelmét, a jog a lejártáig, de legkésőbb az ötéves időszak végéig változatlan formában fennmarad.

(2)   Az (1) bekezdésben említett ötéves időszak után a tagállamok minden megfelelő intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy valamennyi olyan további általános felhatalmazásra vagy egyéni használati jogra és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó frekvencia-felosztásra, amely ... (21) már hatályban volt, a 9. cikk (3) és (4) bekezdése legyen alkalmazandó.

(3)   E cikk alkalmazásában a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a tisztességes verseny előmozdítása érdekében.

(4)   Az e cikk alkalmazása során elfogadott intézkedések nem minősülnek új használati jogok odaítélésének, ezért azokra nem alkalmazandók a 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) 5. cikke (2) bekezdésének vonatkozó rendelkezései.

9b. cikk

Egyedi rádiófrekvencia-használati jogok átruházása vagy haszonbérbe adása

(1)   A tagállamok
  biztosítják
  , hogy
  – azokban a sávokban, amelyekre vonatkozóan erről a (3) bekezdés szerint elfogadott végrehajtási intézkedések rendelkeznek
  a vállalkozások
  a rádiófrekvenciák használatára vonatkozó egyéni jogokhoz fűződő feltételeknek és a nemzeti eljárásoknak
  megfelelően más vállalkozásokra
  átruházhassanak
  , illetve más vállalkozásoknak haszonbérbe
  adhassanak
  egyéni rádiófrekvencia-használati jogokat.

A tagállamok más sávok tekintetében is rendelkezhetnek úgy, hogy a vállalkozások a nemzeti eljárásoknak megfelelően más vállalkozásokra átruházhatnak, illetve más vállalkozásoknak haszonbérbe adhatnak egyéni rádiófrekvencia-használati jogokat.

A rádiófrekvenciák használatára vonatkozó egyéni jogokhoz fűződő feltételek az átruházás vagy haszonbérbe adás után továbbra is alkalmazandók, kivéve, ha a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság másképpen rendelkezik.

A tagállamok úgy is határozhatnak, hogy az (1) bekezdés rendelkezései ne legyenek alkalmazandók abban az esetben, ha a vállalkozás egyéni rádiófrekvencia-használati jogát eredetileg ingyenesen szerezte meg.

(2)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vállalkozások a rádiófrekvencia-használati jog átruházására vonatkozó szándékukat, illetve magát az átruházást az egyéni használati jogok megadásáért felelős, hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságnak – a nemzeti eljárásoknak megfelelően – bejelentsék és nyilvánosságra hozzák. Ha a rádiófrekvencia-használatot a 676/2002/EK határozat (rádióspektrum-határozat) vagy más közösségi intézkedés alkalmazása révén harmonizálták, ennek az átruházásnak meg kell felelnie az ilyen harmonizált használatnak.

(3)
     
  A Bizottság megfelelő végrehajtási intézkedéseket fogadhat el azon sávok meghatározására, amelyekben a használati jogokat a vállalkozások egymásra átruházhatják, vagy egymásnak haszonbérbe adhatják. Ezen intézkedések nem vonatkozhatnak a műsorszórásra használt frekvenciákra.

Ezek a végrehajtási intézkedések ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért a 22. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni.

| 12. | A 10. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok valamennyi nemzeti számozási erőforrás vonatkozásában ellenőrizzék a használati jogok megadását, továbbá a nemzeti számozási terv kezelését. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy minden nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatás számára megfelelő számok és számozási tartományok álljanak rendelkezésre. A nemzeti szabályozó hatóságok a nemzeti számozási erőforrásokkal kapcsolatos használati jogok megadására vonatkozóan tárgyilagos, átlátható és megkülönböztetéstől mentes eljárásokat hoznak létre.
  (2)   A nemzeti szabályozó hatóságok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti számozási tervek és eljárások alkalmazása olyan módon történjen, amely a nyilvánosan elérhető hírközlési szolgáltatások minden szolgáltatója esetében egyenlő bánásmódot biztosít. A tagállamok gondoskodnak különösen arról, hogy az a vállalkozás, amely egy számtartománnyal kapcsolatban használati jogot szerzett, elektronikus hírközlési szolgáltatások más szolgáltatóival szemben ne alkalmazzon megkülönböztetést a szolgáltatásaikhoz hozzáférést biztosító számjegysorozatok tekintetében.” |
| --- | --- | --- |

12.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok valamennyi nemzeti számozási erőforrás vonatkozásában ellenőrizzék a használati jogok megadását, továbbá a nemzeti számozási terv kezelését. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy minden nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatás számára megfelelő számok és számozási tartományok álljanak rendelkezésre. A nemzeti szabályozó hatóságok a nemzeti számozási erőforrásokkal kapcsolatos használati jogok megadására vonatkozóan tárgyilagos, átlátható és megkülönböztetéstől mentes eljárásokat hoznak létre.

(2)   A nemzeti szabályozó hatóságok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti számozási tervek és eljárások alkalmazása olyan módon történjen, amely a nyilvánosan elérhető hírközlési szolgáltatások minden szolgáltatója esetében egyenlő bánásmódot biztosít. A tagállamok gondoskodnak különösen arról, hogy az a vállalkozás, amely egy számtartománnyal kapcsolatban használati jogot szerzett, elektronikus hírközlési szolgáltatások más szolgáltatóival szemben ne alkalmazzon megkülönböztetést a szolgáltatásaikhoz hozzáférést biztosító számjegysorozatok tekintetében.”

| b) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4).   A tagállamok támogatják a konkrét számok vagy számtartományok Közösségen belüli harmonizációját, amennyiben ez elősegíti a belső piac működését és a páneurópai szolgáltatások kifejlesztését. A Bizottság ez ügyben megfelelő műszaki végrehajtási intézkedéseket tehet.
  Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló
  ezen
  intézkedéseket a 22. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

b)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4).   A tagállamok támogatják a konkrét számok vagy számtartományok Közösségen belüli harmonizációját, amennyiben ez elősegíti a belső piac működését és a páneurópai szolgáltatások kifejlesztését. A Bizottság ez ügyben megfelelő műszaki végrehajtási intézkedéseket tehet.

Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló
  ezen
  intézkedéseket a 22. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 13. | A 11. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés második albekezdésének első franciabekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „– | megkülönböztetés és késedelem nélkül alkalmazott,
  egyszerű
  , hatékony, átlátható és nyilvános eljárások alapján járjon el, és határozatát minden esetben a kérelem benyújtásától számított hat hónapon belül hozza meg, kivéve a kisajátítás eseteit, és” |
| --- | --- | --- | --- |

13.

A 11. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés második albekezdésének első franciabekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„–

megkülönböztetés és késedelem nélkül alkalmazott,
  egyszerű
  , hatékony, átlátható és nyilvános eljárások alapján járjon el, és határozatát minden esetben a kérelem benyújtásától számított hat hónapon belül hozza meg, kivéve a kisajátítás eseteit, és”

| b) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben nyilvános elektronikus hírközlő hálózatokat és/vagy nyilvánosan hozzáférhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat üzemeltető vállalkozások állami szervek vagy önkormányzatok tulajdonában vagy ellenőrzése alatt maradnak, az (1) bekezdésben említett jogok megadására vonatkozó funkció a tulajdonlással, illetve ellenőrzéssel összefüggő tevékenységektől ténylegesen elkülönüljön.” |
| --- | --- |

b)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben nyilvános elektronikus hírközlő hálózatokat és/vagy nyilvánosan hozzáférhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat üzemeltető vállalkozások állami szervek vagy önkormányzatok tulajdonában vagy ellenőrzése alatt maradnak, az (1) bekezdésben említett jogok megadására vonatkozó funkció a tulajdonlással, illetve ellenőrzéssel összefüggő tevékenységektől ténylegesen elkülönüljön.”

| 14. | A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „12. cikk


  Helymegosztás, valamint a hálózati elemek és a kapcsolódó eszközök megosztása az elektronikus hírközlő hálózatok szolgáltatói számára

  (1)   Amennyiben egy elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató vállalkozás a nemzeti jogszabályok értelmében jogosult köztulajdonban vagy magántulajdonban lévő ingatlanon, ilyen ingatlan felett vagy ingatlan alatt létesítményeket telepíteni, vagy az ingatlan kisajátítására vagy használatára vonatkozó eljárásból előnyt szerezhet, a nemzeti szabályozó hatóságok
  az arányosság elvének maradéktalan figyelembevétele mellett előírhatják az
  ilyen létesítmények, illetve ingatlanok, többek között az épületek, az épületek bejárata
  , az épületek kábelezése
  , a tartóoszlopok, az antennák, a tornyok és egyéb támasztószerkezetek, az alépítmények, a kábelcsatornák, az ellenőrzőaknák és a szekrények ▐ megosztását ▐.
  (2)   A környezet, a közegészség vagy a közbiztonság védelme, illetve település- vagy területrendezési célok megvalósítása érdekében a tagállamok kötelezhetik az (1) bekezdésben említett jogok jogosultjait a létesítmény vagy ingatlan megosztására (beleértve a fizikai helymegosztást is), illetve az állami építési munkák összehangolását megkönnyítő intézkedések megtételére,
  és
  kizárólag azt követően, hogy megfelelő időt fordítottak nyilvános konzultációra, amelynek keretében minden érdekeltnek megadták a lehetőséget véleményük kifejtésére. Az ilyen megosztási vagy koordinációs rendelkezések között szerepelhetnek a létesítmny- vagy ingatlanmegosztás költségeinek felosztására vonatkozó szabályok.


  (3)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok azt követően, hogy megfelelő időt fordítottak nyilvános konzultációra, amelynek keretében minden érdekelt félnek megadtk a lehetőséget nézetei kifejtésére, jogosultak legyenek a vezetékek épületeken belüli vagy – amennyiben az az épületen kívül található – az első gyűjtő- vagy elosztási pontig tartó megosztására vonatkozó kötelezettségeket róni az (1) bekezdésben említett jogok tulajdonosaira és/vagy az említett vezetékek tulajdonosaira, amennyiben ezen infrastruktúra megkettőzésének gazdaságtalan vagy fizikailag kivitelezhetetlen volta ezt indokolja. Ez a megosztás vagy összehangolás magában foglalhatja a közös eszköz-, illetve ingatlanhasználattal összefüggésben felmerülő, adott esetben a kockázat figyelembevételével módosított költségek megosztására vonatkozó szabályok megállapítását.


  (4)   A tagállamok biztosítják, hogy
  az illetékes nemzeti hatóságok előírhassák
  a vállalkozások számára, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok kérése esetén továbbítsák a megfelelő információkat annak érdekében, hogy e hatóságok a nemzeti szabályozó hatóságokkal együtt részletes jegyzéket készíthessenek az (1) bekezdésben említett létesítmények jellegére, hozzáférhetőségére és földrajzi elhelyezkedésére vonatkozóan, valamint azt az érdekelt felek rendelkezésére bocsáthassák.

  (5)   A nemzeti szabályozó hatóság által az
  ezen cikknek
  megfelelően tett intézkedéseknek objektívnek, átláthatónak, megkülönböztetésmentesnek és arányosnak kell lenniük.
  Megfelelő esetben ezeket az intézkedéseket a helyi hatóságokkal koordinálva kell végrehajtani.”
  ; |
| --- | --- |

14.

A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„12. cikk

Helymegosztás, valamint a hálózati elemek és a kapcsolódó eszközök megosztása az elektronikus hírközlő hálózatok szolgáltatói számára

(1)   Amennyiben egy elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató vállalkozás a nemzeti jogszabályok értelmében jogosult köztulajdonban vagy magántulajdonban lévő ingatlanon, ilyen ingatlan felett vagy ingatlan alatt létesítményeket telepíteni, vagy az ingatlan kisajátítására vagy használatára vonatkozó eljárásból előnyt szerezhet, a nemzeti szabályozó hatóságok
  az arányosság elvének maradéktalan figyelembevétele mellett előírhatják az
  ilyen létesítmények, illetve ingatlanok, többek között az épületek, az épületek bejárata
  , az épületek kábelezése
  , a tartóoszlopok, az antennák, a tornyok és egyéb támasztószerkezetek, az alépítmények, a kábelcsatornák, az ellenőrzőaknák és a szekrények ▐ megosztását ▐.

(2)   A környezet, a közegészség vagy a közbiztonság védelme, illetve település- vagy területrendezési célok megvalósítása érdekében a tagállamok kötelezhetik az (1) bekezdésben említett jogok jogosultjait a létesítmény vagy ingatlan megosztására (beleértve a fizikai helymegosztást is), illetve az állami építési munkák összehangolását megkönnyítő intézkedések megtételére,
  és
  kizárólag azt követően, hogy megfelelő időt fordítottak nyilvános konzultációra, amelynek keretében minden érdekeltnek megadták a lehetőséget véleményük kifejtésére. Az ilyen megosztási vagy koordinációs rendelkezések között szerepelhetnek a létesítmny- vagy ingatlanmegosztás költségeinek felosztására vonatkozó szabályok.

(3)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok azt követően, hogy megfelelő időt fordítottak nyilvános konzultációra, amelynek keretében minden érdekelt félnek megadtk a lehetőséget nézetei kifejtésére, jogosultak legyenek a vezetékek épületeken belüli vagy – amennyiben az az épületen kívül található – az első gyűjtő- vagy elosztási pontig tartó megosztására vonatkozó kötelezettségeket róni az (1) bekezdésben említett jogok tulajdonosaira és/vagy az említett vezetékek tulajdonosaira, amennyiben ezen infrastruktúra megkettőzésének gazdaságtalan vagy fizikailag kivitelezhetetlen volta ezt indokolja. Ez a megosztás vagy összehangolás magában foglalhatja a közös eszköz-, illetve ingatlanhasználattal összefüggésben felmerülő, adott esetben a kockázat figyelembevételével módosított költségek megosztására vonatkozó szabályok megállapítását.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy
  az illetékes nemzeti hatóságok előírhassák
  a vállalkozások számára, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok kérése esetén továbbítsák a megfelelő információkat annak érdekében, hogy e hatóságok a nemzeti szabályozó hatóságokkal együtt részletes jegyzéket készíthessenek az (1) bekezdésben említett létesítmények jellegére, hozzáférhetőségére és földrajzi elhelyezkedésére vonatkozóan, valamint azt az érdekelt felek rendelkezésére bocsáthassák.

(5)   A nemzeti szabályozó hatóság által az
  ezen cikknek
  megfelelően tett intézkedéseknek objektívnek, átláthatónak, megkülönböztetésmentesnek és arányosnak kell lenniük.
  Megfelelő esetben ezeket az intézkedéseket a helyi hatóságokkal koordinálva kell végrehajtani.”
  ;

| 15. | Az irányelv a következő fejezettel egészül ki:
  „IIIa.   FEJEZET
  A HÁLÓZATOK ÉS A SZOLGÁLTATÁSOK BIZTONSÁGA ÉS INTEGRITÁSA

  13a. cikk


  Biztonság és integritás

  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások megfelelő műszaki és szervezeti intézkedéseket hozzanak a hálózataikat és szolgáltatásaikat érintő kockázatok megfelelő kezelése érdekében. Az ezen intézkedések által biztosított biztonsági szintnek – figyelembe véve az ezen intézkedések területén elért legújabb eredményeket – meg kell felelnie a kockázat mindenkori mértékének. Intézkedéseket kell hozni különösen a váratlan biztonsági események felhasználókra és összekapcsolt hálózatokra gyakorolt hatásának megelőzésére és minimalizálására.
  (2)   A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató vállalkozások – az általuk szolgáltatott hálózaton keresztül nyújtott szolgáltatások folytonosságának garantálása érdekében – megtegyenek minden megfelelő lépést hálózataik integritásának biztosítására.
  (3)   A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások értesítsék a hatáskörrel rendelkező nemzeti szabályozó hatóságot a biztonság megsértésének és az integritás hiányának minden olyan esetéről, amely jelentős hatással volt a hálózatok, illetve a szolgáltatások működésére.
  ▐ Az adott nemzeti szabályozó hatóság
  szükség szerint
  értesíti a többi tagállam nemzeti szabályozó hatóságát és az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökséget (ENISA). Az adott nemzeti szabályozó hatóság tájékoztathatja a nyilvánosságot vagy a vállalkozásokat erre kötelezheti, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a biztonság megsértésének vagy az integritás hiányának nyilvánosságra hozatalához közérdek fűződik.
  Az érintett nemzeti szabályozó hatóság a beérkező bejelentésekről és az e bekezdésnek megfelelően tett intézkedésekről évente összefoglaló jelentést nyújt be a Bizottságnak és az ENISA-nak.
  (4)   A Bizottság – a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve az ENISA véleményét – az (1), (2) és (3) bekezdésben említett intézkedések harmonizálása céljából megfelelő műszaki végrehajtási intézkedéseket fogadhat el, így különösen meghatározhatja a bejelentés körülményeit, és a bejelentésre vonatkozóan alaki és eljárási követelményeket állapíthat meg. E műszaki végrehajtási intézkedések a lehető legnagyobb mértékben európai és nemzetközi szabványokon alapulnak majd, és nem akadályozzák meg a tagállamokat abban, hogy az (1) és (2) bekezdésben említett célok elérése érdekében további követelményeket határozzanak meg.
  Ezek a végrehajtási intézkedések ezen irányelv nem alapvető elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért a 22. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni.

  13b. cikk


  Végrehajtás, a jogkövető magatartás kikényszerítése

  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes nemzeti szabályozó hatóságok jogosultak legyenek a 13a. cikk végrehajtása érdekében kötelező utasításokat kiadni –
  többek között a végrehajtási határidők vonatkozásában
  –a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások részére.
  (2)   A tagállamok biztosítják, hogy a hatáskörrel rendelkező nemzeti szabályozó hatóságok jogosultak legyenek kötelezni a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokat:






  a) | a szolgáltatásaik és a hálózataik biztonsági és/
  vagy
  integritási szintjének megállapításához szükséges adatok szolgáltatására, ideértve írásos biztonsági stratégiájuk átadását is; továbbá |
| --- | --- | --- |

15.

Az irányelv a következő fejezettel egészül ki:

„IIIa.   FEJEZET

A HÁLÓZATOK ÉS A SZOLGÁLTATÁSOK BIZTONSÁGA ÉS INTEGRITÁSA

13a. cikk

Biztonság és integritás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások megfelelő műszaki és szervezeti intézkedéseket hozzanak a hálózataikat és szolgáltatásaikat érintő kockázatok megfelelő kezelése érdekében. Az ezen intézkedések által biztosított biztonsági szintnek – figyelembe véve az ezen intézkedések területén elért legújabb eredményeket – meg kell felelnie a kockázat mindenkori mértékének. Intézkedéseket kell hozni különösen a váratlan biztonsági események felhasználókra és összekapcsolt hálózatokra gyakorolt hatásának megelőzésére és minimalizálására.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató vállalkozások – az általuk szolgáltatott hálózaton keresztül nyújtott szolgáltatások folytonosságának garantálása érdekében – megtegyenek minden megfelelő lépést hálózataik integritásának biztosítására.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások értesítsék a hatáskörrel rendelkező nemzeti szabályozó hatóságot a biztonság megsértésének és az integritás hiányának minden olyan esetéről, amely jelentős hatással volt a hálózatok, illetve a szolgáltatások működésére.

▐ Az adott nemzeti szabályozó hatóság
  szükség szerint
  értesíti a többi tagállam nemzeti szabályozó hatóságát és az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökséget (ENISA). Az adott nemzeti szabályozó hatóság tájékoztathatja a nyilvánosságot vagy a vállalkozásokat erre kötelezheti, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a biztonság megsértésének vagy az integritás hiányának nyilvánosságra hozatalához közérdek fűződik.

Az érintett nemzeti szabályozó hatóság a beérkező bejelentésekről és az e bekezdésnek megfelelően tett intézkedésekről évente összefoglaló jelentést nyújt be a Bizottságnak és az ENISA-nak.

(4)   A Bizottság – a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve az ENISA véleményét – az (1), (2) és (3) bekezdésben említett intézkedések harmonizálása céljából megfelelő műszaki végrehajtási intézkedéseket fogadhat el, így különösen meghatározhatja a bejelentés körülményeit, és a bejelentésre vonatkozóan alaki és eljárási követelményeket állapíthat meg. E műszaki végrehajtási intézkedések a lehető legnagyobb mértékben európai és nemzetközi szabványokon alapulnak majd, és nem akadályozzák meg a tagállamokat abban, hogy az (1) és (2) bekezdésben említett célok elérése érdekében további követelményeket határozzanak meg.

Ezek a végrehajtási intézkedések ezen irányelv nem alapvető elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért a 22. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni.

13b. cikk

Végrehajtás, a jogkövető magatartás kikényszerítése

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes nemzeti szabályozó hatóságok jogosultak legyenek a 13a. cikk végrehajtása érdekében kötelező utasításokat kiadni –
  többek között a végrehajtási határidők vonatkozásában
  –a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások részére.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a hatáskörrel rendelkező nemzeti szabályozó hatóságok jogosultak legyenek kötelezni a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató és a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokat:

a)

a szolgáltatásaik és a hálózataik biztonsági és/
  vagy
  integritási szintjének megállapításához szükséges adatok szolgáltatására, ideértve írásos biztonsági stratégiájuk átadását is; továbbá

| b) | arra, hogy vessék alá magukat egy minősített független szerv vagy egy hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság által végzett biztonsági ellenőrzésnek, és az ellenőrzés eredményeit bocsássák a nemzeti szabályozó hatóság rendelkezésére. Az ellenőrzés költségei az adott vállalkozást terhelik. |
| --- | --- |

b)

arra, hogy vessék alá magukat egy minősített független szerv vagy egy hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság által végzett biztonsági ellenőrzésnek, és az ellenőrzés eredményeit bocsássák a nemzeti szabályozó hatóság rendelkezésére. Az ellenőrzés költségei az adott vállalkozást terhelik.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok rendelkezzenek a szabályok be nem tartásának,
  valamint annak a hálózatok biztonságára és integritására gyakorolt hatásainak
  kivizsgálásához szükséges hatáskörökkel.

(4)   Ezeket a rendelkezéseket az ezen irányelv 3. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni.”

| 16. | A 14. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Amennyiben egy vállalkozás egy konkrét piacon
  (első piac)
  jelentős piaci erőfölénnyel rendelkezik, az is lehetséges, hogy egy ehhez a piachoz közel álló piacon
  (második piac)
  is jelentős piaci erővel
  rendelkezőnek minősítik
  , amennyiben a két piac közötti kapcsolat lehetővé teszi
  az első
  piacon meglévő piaci befolyás átvitelét
  a második
  piacra, így erősítve a vállalkozás piaci erejét. Következésképpen a
  második
  piacon alkalmazhatók a 2002/19/EK irányelv (a továbbiakban: a hozzáférési irányelv) 9., 10., 11. és 13. cikke szerinti, az ilyen átvitel megelőzését célzó korrekciós intézkedések, illetve ha ezek eredménytelennek bizonyulnak, akkor a 2002/22/EK irányelv (az egyetemes szolgáltatási irányelv) 17. cikke szerinti korrekciós intézkedések.” |
| --- | --- |

16.

A 14. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Amennyiben egy vállalkozás egy konkrét piacon
  (első piac)
  jelentős piaci erőfölénnyel rendelkezik, az is lehetséges, hogy egy ehhez a piachoz közel álló piacon
  (második piac)
  is jelentős piaci erővel
  rendelkezőnek minősítik
  , amennyiben a két piac közötti kapcsolat lehetővé teszi
  az első
  piacon meglévő piaci befolyás átvitelét
  a második
  piacra, így erősítve a vállalkozás piaci erejét. Következésképpen a
  második
  piacon alkalmazhatók a 2002/19/EK irányelv (a továbbiakban: a hozzáférési irányelv) 9., 10., 11. és 13. cikke szerinti, az ilyen átvitel megelőzését célzó korrekciós intézkedések, illetve ha ezek eredménytelennek bizonyulnak, akkor a 2002/22/EK irányelv (az egyetemes szolgáltatási irányelv) 17. cikke szerinti korrekciós intézkedések.”

| 17. | A 15. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép:
  „Eljárás piacok beazonosítására és meghatározására” |
| --- | --- | --- |

17.

A 15. cikk a következőképpen módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„Eljárás piacok beazonosítására és meghatározására”

| b) | Az (1) bekezdésben az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A nyilvános konzultációt –
  beleértve
  a nemzeti szabályozó hatóságokkal folytatott konzultációt is – követően és a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a
  BEREC
  véleményét, a Bizottság a 22. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban ajánlást fogad el az érintett termék- és szolgáltatáspiacokról (ajánlás). Az ajánlásban azonosítja az elektronikus hírközlési ágazaton belül azokat a termék- és szolgáltatáspiacokat, amelyek sajátosságai – a versenyjog hatálya alatt konkrét esetekben esetleg meghatározott piacok sérelme nélkül – indokolttá tehetik a különös irányelvekben foglalt szabályozási kötelezettségek kirovását. A Bizottság a piacokat a versenyjog elvei szerint határozza meg.” |
| --- | --- |

b)

Az (1) bekezdésben az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A nyilvános konzultációt –
  beleértve
  a nemzeti szabályozó hatóságokkal folytatott konzultációt is – követően és a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a
  BEREC
  véleményét, a Bizottság a 22. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban ajánlást fogad el az érintett termék- és szolgáltatáspiacokról (ajánlás). Az ajánlásban azonosítja az elektronikus hírközlési ágazaton belül azokat a termék- és szolgáltatáspiacokat, amelyek sajátosságai – a versenyjog hatálya alatt konkrét esetekben esetleg meghatározott piacok sérelme nélkül – indokolttá tehetik a különös irányelvekben foglalt szabályozási kötelezettségek kirovását. A Bizottság a piacokat a versenyjog elvei szerint határozza meg.”

| c) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az ajánlást és az iránymutatásokat a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a nemzeti szabályozó hatóságok a versenyjog elveivel összhangban meghatározzák a nemzeti körülményeknek megfelelő érintett piacokat, különösen a területükön található érintett földrajzi piacokat. A nemzeti szabályozó hatóságok az ajánlásban meghatározottól eltérő piacok meghatározását megelőzően a 6. és a 7. cikkben említett eljárásokat alkalmazzák.” |
| --- | --- |

c)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az ajánlást és az iránymutatásokat a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a nemzeti szabályozó hatóságok a versenyjog elveivel összhangban meghatározzák a nemzeti körülményeknek megfelelő érintett piacokat, különösen a területükön található érintett földrajzi piacokat. A nemzeti szabályozó hatóságok az ajánlásban meghatározottól eltérő piacok meghatározását megelőzően a 6. és a 7. cikkben említett eljárásokat alkalmazzák.”

| d) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A
  többek között
  a nemzeti szabályozó hatóságokkal folytatott konzultációt követően és a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a
  BEREC
  véleményét, a Bizottság a
  22. cikk (3) bekezdésében
  említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően elfogadhat egy, a tagországok közötti piacokat meghatározó határozatot.” |
| --- | --- |

d)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A
  többek között
  a nemzeti szabályozó hatóságokkal folytatott konzultációt követően és a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a
  BEREC
  véleményét, a Bizottság a
  22. cikk (3) bekezdésében
  említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően elfogadhat egy, a tagországok közötti piacokat meghatározó határozatot.”

| 18. | A 16. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A nemzeti szabályozó hatóságok elvégzik az ajánlásban felsorolt, érintett piacok elemzését, figyelembe véve az ajánlásban azonosított piacokat, és a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve az iránymutatásokat. A tagállamok biztosítják, hogy ezen elemzés elvégzésére adott esetben a nemzeti versenyhatóságokkal együttműködésben kerüljön sor.
  (2)   Amennyiben e cikk (3) vagy (4) bekezdése, a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 17. cikk vagy a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 8. cikke alapján a nemzeti szabályozó hatóságnak kötelezettségeknek vállalkozásokra történő kirovásáról, ilyen kötelezettségek fenntartásáról, módosításáról vagy megszüntetéséről kell döntenie, az e cikk (1) bekezdésében említett piacelemzése alapján megállapítja, hogy az érintett piacon tényleges verseny valósul-e meg.” |
| --- | --- | --- |

18.

A 16. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A nemzeti szabályozó hatóságok elvégzik az ajánlásban felsorolt, érintett piacok elemzését, figyelembe véve az ajánlásban azonosított piacokat, és a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve az iránymutatásokat. A tagállamok biztosítják, hogy ezen elemzés elvégzésére adott esetben a nemzeti versenyhatóságokkal együttműködésben kerüljön sor.

(2)   Amennyiben e cikk (3) vagy (4) bekezdése, a 2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 17. cikk vagy a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 8. cikke alapján a nemzeti szabályozó hatóságnak kötelezettségeknek vállalkozásokra történő kirovásáról, ilyen kötelezettségek fenntartásáról, módosításáról vagy megszüntetéséről kell döntenie, az e cikk (1) bekezdésében említett piacelemzése alapján megállapítja, hogy az érintett piacon tényleges verseny valósul-e meg.”

| b) | A (4), (5) és a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság megállapítja, hogy egy érintett piacon nem hatékony a verseny, a 14. cikkel összhangban meghatározza az e piacon egymagukban vagy együttesen jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozásokat, és a nemzeti szabályozó hatóság az ilyen vállalkozások számára az e cikk (2) bekezdésében említett megfelelő konkrét szabályozási kötelezettségeket állapít meg, illetve a már létező ilyen kötelezettségeket fenntartja vagy módosítja.
  (5)   A 15. cikk (4) bekezdésében említett határozatban meghatározott, tagországok közötti piacok esetében az érintett nemzeti szabályozó hatóságok – az iránymutatásokat a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve – a piacelemzést közösen végzik el, és összehangolt módon határoznak az e cikk (2) bekezdésében említett szabályozási kötelezettségek bevezetéséről, fenntartásáról, módosításáról vagy megszüntetéséről.
  (6)   A (3) és (4) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően meghozott intézkedésekre a 6. és 7. cikkben említett eljárások alkalmazandók. A nemzeti szabályozó hatóságok az alábbi határidőkön belül elvégzik az érintett piac elemzését, és a 7. cikkel összhangban bejelentik a megfelelő intézkedéstervezetet:






  a) | az adott piacra vonatkozó korábbi intézkedés elfogadásától számított három éven belül. Ez az időszak azonban
  legfeljebb
  három
  további
  évvel meghosszabbítható, amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság a javasolt meghosszabbításról szóló, indokolással ellátott értesítést küld a Bizottságnak, és ezzel kapcsolatban a Bizottság az értesítéstől számított egy hónapon belül nem emel kifogást; |
| --- | --- | --- |

b)

A (4), (5) és a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság megállapítja, hogy egy érintett piacon nem hatékony a verseny, a 14. cikkel összhangban meghatározza az e piacon egymagukban vagy együttesen jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozásokat, és a nemzeti szabályozó hatóság az ilyen vállalkozások számára az e cikk (2) bekezdésében említett megfelelő konkrét szabályozási kötelezettségeket állapít meg, illetve a már létező ilyen kötelezettségeket fenntartja vagy módosítja.

(5)   A 15. cikk (4) bekezdésében említett határozatban meghatározott, tagországok közötti piacok esetében az érintett nemzeti szabályozó hatóságok – az iránymutatásokat a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve – a piacelemzést közösen végzik el, és összehangolt módon határoznak az e cikk (2) bekezdésében említett szabályozási kötelezettségek bevezetéséről, fenntartásáról, módosításáról vagy megszüntetéséről.

(6)   A (3) és (4) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően meghozott intézkedésekre a 6. és 7. cikkben említett eljárások alkalmazandók. A nemzeti szabályozó hatóságok az alábbi határidőkön belül elvégzik az érintett piac elemzését, és a 7. cikkel összhangban bejelentik a megfelelő intézkedéstervezetet:

a)

az adott piacra vonatkozó korábbi intézkedés elfogadásától számított három éven belül. Ez az időszak azonban
  legfeljebb
  három
  további
  évvel meghosszabbítható, amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság a javasolt meghosszabbításról szóló, indokolással ellátott értesítést küld a Bizottságnak, és ezzel kapcsolatban a Bizottság az értesítéstől számított egy hónapon belül nem emel kifogást;

| b) | a Bizottságnak korábban be nem jelentett piacok esetében az érintett piacokra vonatkozó felülvizsgált ajánlás elfogadásától számított két éven belül; vagy |
| --- | --- |

b)

a Bizottságnak korábban be nem jelentett piacok esetében az érintett piacokra vonatkozó felülvizsgált ajánlás elfogadásától számított két éven belül; vagy

| c) | az Unióhoz újonnan csatlakozott tagállamok esetében a csatlakozástól számított két éven belül.” |
| --- | --- |

c)

az Unióhoz újonnan csatlakozott tagállamok esetében a csatlakozástól számított két éven belül.”

| c) | A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
  (7)   „Amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság a 16. cikk (6) bekezdésében előírt határidőn belül nem végezte el az ajánlásban azonosított valamely érintett piac elemzését, a
  BEREC
  kérésre segítséget nyújt az érintett nemzeti szabályozó hatóságnak például az adott piac és a kirovandó egyedi kötelezettségek elemzésének elvégzésében. E segítségre támaszkodva az érintett nemzeti szabályozó hatóság a 7. cikkel összhangban hat hónapon belül bejelenti a Bizottságnak az intézkedéstervezetet.” |
| --- | --- |

c)

A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

(7)   „Amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság a 16. cikk (6) bekezdésében előírt határidőn belül nem végezte el az ajánlásban azonosított valamely érintett piac elemzését, a
  BEREC
  kérésre segítséget nyújt az érintett nemzeti szabályozó hatóságnak például az adott piac és a kirovandó egyedi kötelezettségek elemzésének elvégzésében. E segítségre támaszkodva az érintett nemzeti szabályozó hatóság a 7. cikkel összhangban hat hónapon belül bejelenti a Bizottságnak az intézkedéstervezetet.”

| 19. | A 17. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés
  első
  mondatában a
  „szabvány-, illetve előírásjegyzéket”
  szövegrész helyébe a
  „nem kötelező szabványok, illetve előírások jegyzékét”
  szöveg lép: |
| --- | --- | --- |

19.

A 17. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés
  első
  mondatában a
  „szabvány-, illetve előírásjegyzéket”
  szövegrész helyébe a
  „nem kötelező szabványok, illetve előírások jegyzékét”
  szöveg lép:

| b) | A (2) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Ilyen szabványok és/vagy előírások hiányában a tagállamok ösztönzik a Nemzetközi Távközlési Unió (ITU), a
  Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete (CEPT)
  , a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) vagy a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság (IEC) által elfogadott nemzetközi szabványok vagy ajánlások alkalmazását.” |
| --- | --- |

b)

A (2) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ilyen szabványok és/vagy előírások hiányában a tagállamok ösztönzik a Nemzetközi Távközlési Unió (ITU), a
  Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete (CEPT)
  , a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) vagy a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság (IEC) által elfogadott nemzetközi szabványok vagy ajánlások alkalmazását.”

| c) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Ha a Bizottság kötelezővé kívánja tenni egyes szabványok és/vagy előírások alkalmazását, az Európai Unió Hivatalos Lapjában hirdetményt tesz közzé és minden érintett felet észrevételezésre hív fel. A Bizottság megfelelő végrehajtási intézkedéseket hoz és kötelezővé teszi a megfelelő szabványok alkalmazását oly módon, hogy azokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett szabvány- és/vagy előírásjegyzékben kötelező szabványként tünteti fel.
  (5)   Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az (1) bekezdésben említett szabványok és/vagy előírások már nem járulnak hozzá a harmonizált elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtásához, vagy már nem felelnek meg a fogyasztói igényeknek, vagy hátráltatják a technológiai fejlődést, a
  22. cikk (2) bekezdésben
  említett tanácsadói eljárásnak megfelelően törli azokat az (1) bekezdésben említett szabvány- és/vagy előírásjegyzékből.” |
| --- | --- |

c)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Ha a Bizottság kötelezővé kívánja tenni egyes szabványok és/vagy előírások alkalmazását, az Európai Unió Hivatalos Lapjában hirdetményt tesz közzé és minden érintett felet észrevételezésre hív fel. A Bizottság megfelelő végrehajtási intézkedéseket hoz és kötelezővé teszi a megfelelő szabványok alkalmazását oly módon, hogy azokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett szabvány- és/vagy előírásjegyzékben kötelező szabványként tünteti fel.

(5)   Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az (1) bekezdésben említett szabványok és/vagy előírások már nem járulnak hozzá a harmonizált elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtásához, vagy már nem felelnek meg a fogyasztói igényeknek, vagy hátráltatják a technológiai fejlődést, a
  22. cikk (2) bekezdésben
  említett tanácsadói eljárásnak megfelelően törli azokat az (1) bekezdésben említett szabvány- és/vagy előírásjegyzékből.”

| d) | A (6) bekezdésben az „a 22. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően törli azokat az (1) bekezdésben említett szabvány-, illetve előírásjegyzékből” szövegrész helyébe az „akkor megfelelő végrehajtási intézkedéseket hoz, majd a kérdéses szabványokat és előírásokat törli az (1) bekezdésben előírt szabvány-, illetve előírásjegyzékből” szöveg lép; |
| --- | --- |

d)

A (6) bekezdésben az „a 22. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően törli azokat az (1) bekezdésben említett szabvány-, illetve előírásjegyzékből” szövegrész helyébe az „akkor megfelelő végrehajtási intézkedéseket hoz, majd a kérdéses szabványokat és előírásokat törli az (1) bekezdésben előírt szabvány-, illetve előírásjegyzékből” szöveg lép;

| e) | A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(6a)   A (4) és a (6) bekezdésben említett végrehajtási intézkedések ezen irányelv nem alapvető elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért a 22. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni”. |
| --- | --- |

e)

A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(6a)   A (4) és a (6) bekezdésben említett végrehajtási intézkedések ezen irányelv nem alapvető elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért a 22. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni”.

| 20. | A 18. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a következő c) ponttal egészül ki:






  „c) | a digitális televíziós szolgáltatások és készülékek szolgáltatóit arra, hogy működjenek együtt a műszakilag átjárható televíziós szolgáltatásoknak a fogyatékkal élő végfelhasználók részére történő szolgáltatásában.” |
| --- | --- | --- | --- |

20.

A 18. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a következő c) ponttal egészül ki:

„c)

a digitális televíziós szolgáltatások és készülékek szolgáltatóit arra, hogy működjenek együtt a műszakilag átjárható televíziós szolgáltatásoknak a fogyatékkal élő végfelhasználók részére történő szolgáltatásában.”

| b) | A (3) bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdést el kell hagyni;

| 21. | A 19. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „19. cikk


  Harmonizációs eljárások

  (1)   Az ezen irányelv 9. cikkében, valamint a 2002/20/EK irányelv (a továbbiakban: az engedélyezési irányelv) 6. és 8. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül, ha a Bizottság megállapítja, hogy az ezen irányelvben és a különös irányelvekben meghatározott szabályozási feladatok nemzeti szabályozó hatóságok általi végrehajtásában tapasztalható eltérések az egységes piac akadályát képezhetik, akkor a Bizottság a 8. cikkben foglalt célok elérésének előmozdítása érdekében – a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a
  BEREC
  véleményét – ajánlást adhat ki
  vagy határozatot
  fogadhat el ezen irányelv és a különös irányelvek rendelkezéseinek harmonizált alkalmazásáról.
  (2)   Ha a Bizottság az (1) bekezdés szerint ajánlást ad ki, akkor köteles a 22. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban eljárni.
  A tagállamok biztosítják, hogy feladataik elvégzése során a nemzeti szabályozó hatóságok a lehető legnagyobb mértékben figyelembe vegyék ezeket az ajánlásokat. Ha egy nemzeti szabályozó hatóság úgy dönt, hogy nem követ egy ajánlást, erről tájékoztatja a Bizottságot, és megindokolja álláspontját.


  (3)
     
  Az (1) bekezdés szerint elfogadott határozatok kizárólag a következő kérdések kezelésére irányuló harmonizált vagy összehangolt elvek megállapítására terjedhetnek ki:










  a) | a 15. és 16. cikk alkalmazása során a hírközlési piacok szabályozására vonatkozó általános szabályozási elvek nemzeti szabályozó hatóságok általi következetlen alkalmazása, amennyiben az az egységes belső piac akadályát képezi. E határozatok nem hivatkozhatnak a nemzeti szabályozó hatóságok által a 7a. cikk szerint kiadott konkrét értesítésekre;



  Ilyen esetben a Bizottság csak határozattervezetre tesz javaslatot:







  — | az ugyanezen kérdéssel foglalkozó bizottsági ajánlás elfogadása után legalább két évvel, és; |
| --- | --- | --- | --- |

21.

A 19. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„19. cikk

Harmonizációs eljárások

(1)   Az ezen irányelv 9. cikkében, valamint a 2002/20/EK irányelv (a továbbiakban: az engedélyezési irányelv) 6. és 8. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül, ha a Bizottság megállapítja, hogy az ezen irányelvben és a különös irányelvekben meghatározott szabályozási feladatok nemzeti szabályozó hatóságok általi végrehajtásában tapasztalható eltérések az egységes piac akadályát képezhetik, akkor a Bizottság a 8. cikkben foglalt célok elérésének előmozdítása érdekében – a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a
  BEREC
  véleményét – ajánlást adhat ki
  vagy határozatot
  fogadhat el ezen irányelv és a különös irányelvek rendelkezéseinek harmonizált alkalmazásáról.

(2)   Ha a Bizottság az (1) bekezdés szerint ajánlást ad ki, akkor köteles a 22. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban eljárni.

A tagállamok biztosítják, hogy feladataik elvégzése során a nemzeti szabályozó hatóságok a lehető legnagyobb mértékben figyelembe vegyék ezeket az ajánlásokat. Ha egy nemzeti szabályozó hatóság úgy dönt, hogy nem követ egy ajánlást, erről tájékoztatja a Bizottságot, és megindokolja álláspontját.

(3)
     
  Az (1) bekezdés szerint elfogadott határozatok kizárólag a következő kérdések kezelésére irányuló harmonizált vagy összehangolt elvek megállapítására terjedhetnek ki:

a)

a 15. és 16. cikk alkalmazása során a hírközlési piacok szabályozására vonatkozó általános szabályozási elvek nemzeti szabályozó hatóságok általi következetlen alkalmazása, amennyiben az az egységes belső piac akadályát képezi. E határozatok nem hivatkozhatnak a nemzeti szabályozó hatóságok által a 7a. cikk szerint kiadott konkrét értesítésekre;

—

az ugyanezen kérdéssel foglalkozó bizottsági ajánlás elfogadása után legalább két évvel, és;

| — | a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a BEREC által a Bizottság kérését követő három hónapon belül kiadott véleményt a szóban forgó határozat elfogadása ügyében; |
| --- | --- |

—

a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a BEREC által a Bizottság kérését követő három hónapon belül kiadott véleményt a szóban forgó határozat elfogadása ügyében;

| b) | a számkiosztás, beleértve a számtartományokat, a számok és az azonosítók hordozhatóságát, a szám- és a címfordítási rendszereket és a »112« hívószámon elérhető segélyhívó szolgáltatásokhoz való hozzáférést is; |
| --- | --- |

b)

a számkiosztás, beleértve a számtartományokat, a számok és az azonosítók hordozhatóságát, a szám- és a címfordítási rendszereket és a »112« hívószámon elérhető segélyhívó szolgáltatásokhoz való hozzáférést is;

(4)
     
  Az (1) bekezdésben említett határozat ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányul, ezért a 22. cikk (3) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(5)   A
  BEREC
  saját kezdeményezésére tanácsot adhat a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy az (1) bekezdés alapján szükséges-e intézkedni.”

| 22. | A 20. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Ha az ezen irányelv vagy a különös irányelvek alapján felmerült kötelezettségekkel kapcsolatban jogvita keletkezik egy adott tagállamban elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató vagy elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások között, vagy a tagállamban ilyen vállalkozások és az ezen irányelv vagy a különös irányelvek alapján felmerült hozzáférési és/vagy összekapcsolási kötelezettségek kedvezményezettjeinek minősülő egyéb vállalkozások között, akkor az érintett nemzeti szabályozó hatóság – bármelyik fél kérésére és a (2) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül – a jogvita lehető legrövidebb időn belül, a kivételes körülmények esetét kivéve minden esetben legkésőbb négy hónapon belül történő megoldása végett kötelező erejű határozatot bocsát ki. Az érintett tagállam megköveteli, hogy minden fél teljes mértékben működjön együtt a nemzeti szabályozó hatósággal.” |
| --- | --- |

22.

A 20. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ha az ezen irányelv vagy a különös irányelvek alapján felmerült kötelezettségekkel kapcsolatban jogvita keletkezik egy adott tagállamban elektronikus hírközlő hálózatokat szolgáltató vagy elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások között, vagy a tagállamban ilyen vállalkozások és az ezen irányelv vagy a különös irányelvek alapján felmerült hozzáférési és/vagy összekapcsolási kötelezettségek kedvezményezettjeinek minősülő egyéb vállalkozások között, akkor az érintett nemzeti szabályozó hatóság – bármelyik fél kérésére és a (2) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül – a jogvita lehető legrövidebb időn belül, a kivételes körülmények esetét kivéve minden esetben legkésőbb négy hónapon belül történő megoldása végett kötelező erejű határozatot bocsát ki. Az érintett tagállam megköveteli, hogy minden fél teljes mértékben működjön együtt a nemzeti szabályozó hatósággal.”

| 23. | A 21. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „21. cikk


  Határon átnyúló jogviták rendezése

  (1)   Ha ezen irányelv vagy a különös irányelvek alapján határon átnyúló jogvita keletkezik és a jogvita elbírálására több tagállam nemzeti szabályozó hatósága is hatáskörrel rendelkezik, akkor a (2), a (3) és a (4) bekezdésben foglalt rendelkezések szerint kell eljárni.
  (2)   A jogvitát bármely fél az érintett nemzeti szabályozó hatóságok elé utalhatja. A hatáskörrel rendelkező nemzeti szabályozó hatóságok összehangolják erőfeszítéseiket, és
  jogukban áll konzultációt folytatni a BEREC-kel
  a jogvitának a 8. cikkben meghatározott célokkal
  összhangban
  történő megoldása érdekében.


  A nemzeti szabályozó hatóságok által a jogvita során hozott határozat részeként valamely vállalkozás számára megállapított kötelezettségnek meg kell felelnie ezen irányelv és a különös rendelkezéseinek.


  A jogvitára hatáskörrel rendelkező bármely nemzeti szabályozó hatóság felkérheti a
  BEREC-et
  , hogy véleményt adjon ki azokról az intézkedésekről, amelyeket a keretirányelv és/vagy a különös irányelvek rendelkezéseinek megfelelően a jogvita rendezése érdekében meg kell tenni.
  Amennyiben a
  BEREC-hez
  ilyen kérelmet nyújtottak be, a jogvita bármely vonatkozásában hatáskörrel rendelkező valamennyi nemzeti szabályozó hatóság a jogvita rendezésére irányuló intézkedések megtétele előtt megvárja a
  BEREC
  által kiadott véleményt. Ez nem zárja ki, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok szükség esetén sürgős intézkedéseket tegyenek meg
  A nemzeti szabályozó hatóság által a jogvita rendezése érdekében vállalkozásokra kirótt kötelezettségeknek igazodniuk kell ezen irányelv, illetve a különös irányelvek rendelkezéseihez, és a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell venniük a
  BEREC
  által kiadott véleményt.
  (3)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a hatáskörrel rendelkező nemzeti szabályozó hatóságok közösen utasítsák el a jogvita rendezésére irányuló kérelmet abban az esetben, ha léteznek más mechanizmusok, beleértve a közvetítést, amelyek jobban hozzájárulnak a jogvita kellő időben és a 8. cikk rendelkezéseivel összhangban történő rendezéséhez.
  A nemzeti szabályozó hatóságok erről haladéktalanul tájékoztatják a feleket. Ha a jogvita rendezése négy hónap elteltével nem történt meg, amennyiben a jogvita megoldása érdekében a sérelmet szenvedett fél nem fordult bírósághoz, valamint bármelyik fél kérésére a nemzeti szabályozó hatóságok – a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a
  BEREC
  által kiadott véleményt – összehangolják erőfeszítéseiket a jogvitának a 8. cikk rendelkezéseivel összhangban történő megoldása érdekében.
  (4)   A (2) bekezdésben említett eljárás nem zárja ki, hogy a felek valamelyike bíróság előtt keresetet indítson.” |
| --- | --- |

23.

A 21. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„21. cikk

Határon átnyúló jogviták rendezése

(1)   Ha ezen irányelv vagy a különös irányelvek alapján határon átnyúló jogvita keletkezik és a jogvita elbírálására több tagállam nemzeti szabályozó hatósága is hatáskörrel rendelkezik, akkor a (2), a (3) és a (4) bekezdésben foglalt rendelkezések szerint kell eljárni.

(2)   A jogvitát bármely fél az érintett nemzeti szabályozó hatóságok elé utalhatja. A hatáskörrel rendelkező nemzeti szabályozó hatóságok összehangolják erőfeszítéseiket, és
  jogukban áll konzultációt folytatni a BEREC-kel
  a jogvitának a 8. cikkben meghatározott célokkal
  összhangban
  történő megoldása érdekében.

A nemzeti szabályozó hatóságok által a jogvita során hozott határozat részeként valamely vállalkozás számára megállapított kötelezettségnek meg kell felelnie ezen irányelv és a különös rendelkezéseinek.

A jogvitára hatáskörrel rendelkező bármely nemzeti szabályozó hatóság felkérheti a
  BEREC-et
  , hogy véleményt adjon ki azokról az intézkedésekről, amelyeket a keretirányelv és/vagy a különös irányelvek rendelkezéseinek megfelelően a jogvita rendezése érdekében meg kell tenni.

Amennyiben a
  BEREC-hez
  ilyen kérelmet nyújtottak be, a jogvita bármely vonatkozásában hatáskörrel rendelkező valamennyi nemzeti szabályozó hatóság a jogvita rendezésére irányuló intézkedések megtétele előtt megvárja a
  BEREC
  által kiadott véleményt. Ez nem zárja ki, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok szükség esetén sürgős intézkedéseket tegyenek meg

A nemzeti szabályozó hatóság által a jogvita rendezése érdekében vállalkozásokra kirótt kötelezettségeknek igazodniuk kell ezen irányelv, illetve a különös irányelvek rendelkezéseihez, és a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell venniük a
  BEREC
  által kiadott véleményt.

(3)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a hatáskörrel rendelkező nemzeti szabályozó hatóságok közösen utasítsák el a jogvita rendezésére irányuló kérelmet abban az esetben, ha léteznek más mechanizmusok, beleértve a közvetítést, amelyek jobban hozzájárulnak a jogvita kellő időben és a 8. cikk rendelkezéseivel összhangban történő rendezéséhez.

A nemzeti szabályozó hatóságok erről haladéktalanul tájékoztatják a feleket. Ha a jogvita rendezése négy hónap elteltével nem történt meg, amennyiben a jogvita megoldása érdekében a sérelmet szenvedett fél nem fordult bírósághoz, valamint bármelyik fél kérésére a nemzeti szabályozó hatóságok – a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a
  BEREC
  által kiadott véleményt – összehangolják erőfeszítéseiket a jogvitának a 8. cikk rendelkezéseivel összhangban történő megoldása érdekében.

(4)   A (2) bekezdésben említett eljárás nem zárja ki, hogy a felek valamelyike bíróság előtt keresetet indítson.”

| 24. | Az irányelv a következő cikkel egészül ki:
  „21a. cikk


  Szankciók

  A tagállamok meghatározzák az ezen irányelv és a különös irányelvek szerint elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést végrehajtásuk biztosítása érdekében. Az előírt szankcióknak a célnak
  megfelelőnek
  , hatékonynak, arányosnak, visszatartó erejűnek és a biztonság bármilyen jellegű megsértése esetén alkalmazhatónak kell lenniük, akkor is, ha a biztonságot a későbbiekben helyreállították. A tagállamok legkésőbb ...-ig (22) értesítik a Bizottságot e rendelkezésekről, és késedelem nélkül értesítik a Bizottságot azok bármely későbbi módosításáról.” |
| --- | --- |

24.

Az irányelv a következő cikkel egészül ki:

„21a. cikk

Szankciók

A tagállamok meghatározzák az ezen irányelv és a különös irányelvek szerint elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést végrehajtásuk biztosítása érdekében. Az előírt szankcióknak a célnak
  megfelelőnek
  , hatékonynak, arányosnak, visszatartó erejűnek és a biztonság bármilyen jellegű megsértése esetén alkalmazhatónak kell lenniük, akkor is, ha a biztonságot a későbbiekben helyreállították. A tagállamok legkésőbb ...-ig (22) értesítik a Bizottságot e rendelkezésekről, és késedelem nélkül értesítik a Bizottságot azok bármely későbbi módosításáról.”

| 25. | A 22. cikk a következőképpen módosul :
  ▐







  a) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikkének rendelkezéseire is.” |
| --- | --- | --- |

25.

A 22. cikk a következőképpen módosul :

▐

a)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikkének rendelkezéseire is.”

| b) | A (4) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

A (4) bekezdést el kell hagyni.

| 26. | A 27. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

26.

A 27. cikket el kell hagyni.

| 27. | Az I. mellékletet el kell hagyni. |
| --- | --- |

27.

Az I. mellékletet el kell hagyni.

| 28. | A II. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

  „II. MELLÉKLET
  A nemzeti szabályozó hatóságok által a közös erőfölény vizsgálata során a 14. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban alkalmazandó kritériumok.
  Két vagy több vállalkozás a 14. cikk értelmében akkor is közös erőfölényes helyzetben lévőnek minősülhet, ha szerkezeti vagy egyéb kapcsolódás nincs közöttük, azonban olyan piacon működnek, amelyet a tényleges verseny hiánya jellemez, és amelyen egyetlen vállalkozás sem rendelkezik jelentős piaci erővel.
  A vonatkozó közösségi jogszabályoknak és az Európai Közösségek Bírósága
  közös erőfölényre vonatkozó
  ítélkezési gyakorlatának
  megfelelően ▐ valószínűsíthető, hogy ez az eset áll fenn akkor, ha a piac koncentrált és több olyan megfelelő jellemzővel bír, amelyek közül az
  elektronikus
  hírközlés esetében az alábbiak lehetnek a leginkább relevánsak:






  — | a kereslet csekély rugalmassága, |
| --- | --- | --- |

28.

A II. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„II. MELLÉKLET

A nemzeti szabályozó hatóságok által a közös erőfölény vizsgálata során a 14. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban alkalmazandó kritériumok.

Két vagy több vállalkozás a 14. cikk értelmében akkor is közös erőfölényes helyzetben lévőnek minősülhet, ha szerkezeti vagy egyéb kapcsolódás nincs közöttük, azonban olyan piacon működnek, amelyet a tényleges verseny hiánya jellemez, és amelyen egyetlen vállalkozás sem rendelkezik jelentős piaci erővel.
  A vonatkozó közösségi jogszabályoknak és az Európai Közösségek Bírósága
  közös erőfölényre vonatkozó
  ítélkezési gyakorlatának
  megfelelően ▐ valószínűsíthető, hogy ez az eset áll fenn akkor, ha a piac koncentrált és több olyan megfelelő jellemzővel bír, amelyek közül az
  elektronikus
  hírközlés esetében az alábbiak lehetnek a leginkább relevánsak:

—

a kereslet csekély rugalmassága,

| — | hasonló piaci részesedések, |
| --- | --- |

—

hasonló piaci részesedések,

| — | a piacra lépés jogi vagy gazdasági korlátai jelentősek, |
| --- | --- |

—

a piacra lépés jogi vagy gazdasági korlátai jelentősek,

| — | vertikális integráció a szolgáltatás kollektív megtagadásával, |
| --- | --- |

—

vertikális integráció a szolgáltatás kollektív megtagadásával,

| — | a kiegyenlítő vásárlóerő hiánya, |
| --- | --- |

—

a kiegyenlítő vásárlóerő hiánya,

| — | a potenciális verseny hiánya. |
| --- | --- |

—

a potenciális verseny hiánya.

A fenti felsorolás példálózó, nem kimerítő jellegű, és a kritériumoknak nem kell együttesen teljesülniük. A felsorolás inkább csak illusztrálni kívánja, hogy milyen típusú bizonyítékokkal lehet alátámasztani a közös erőfölény fennállására vonatkozó állításokat.”.

2. cikk

2. cikk

A 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) módosítása

A 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) módosítása

A 2002/19/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az a) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „a)   »hozzáférés«: eszközök és/vagy szolgáltatások rendelkezésre bocsátása más vállalkozás számára, meghatározott feltételek mellett, kizárólagos vagy nem kizárólagos jelleggel, elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása céljából, beleértve azt is, amikor ezeket az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások vagy műsorszolgáltatói tartalomszolgáltatás nyújtására használják. Ez magában foglalja többek között: a hálózati elemekhez és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférést, amely tartalmazhatja a berendezések helyhez kötött vagy nem helyhez kötött módon történő csatlakoztatását (ez különösen tartalmazza a helyi hurokhoz való hozzáférést és a helyi hurok révén történő szolgáltatásnyújtáshoz szükséges eszközökhöz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést); továbbá a fizikai infrastruktúrához való hozzáférést, beleértve az épületeket, alépítményeket és antennatartókat; a megfelelő szoftverrendszerekhez – köztük a működést támogató rendszerekhez – való hozzáférést; az informatikai rendszerekhez vagy adatbázisokhoz való hozzáférést előrendelés, ellátás, rendelés, karbantartás, javítási igények és számlázás céljából; a számfordításhoz vagy az azzal egyenértékű funkcióval rendelkező rendszerekhez való hozzáférést; a helyhez kötött és a mobil rendszerekhez való hozzáférést különösen barangolás céljából; a digitális televíziós szolgáltatások feltételes hozzáférésű rendszereihez való hozzáférést és a virtuális hálózati szolgáltatásokhoz való hozzáférést.” |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)   »hozzáférés«: eszközök és/vagy szolgáltatások rendelkezésre bocsátása más vállalkozás számára, meghatározott feltételek mellett, kizárólagos vagy nem kizárólagos jelleggel, elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása céljából, beleértve azt is, amikor ezeket az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások vagy műsorszolgáltatói tartalomszolgáltatás nyújtására használják. Ez magában foglalja többek között: a hálózati elemekhez és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférést, amely tartalmazhatja a berendezések helyhez kötött vagy nem helyhez kötött módon történő csatlakoztatását (ez különösen tartalmazza a helyi hurokhoz való hozzáférést és a helyi hurok révén történő szolgáltatásnyújtáshoz szükséges eszközökhöz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést); továbbá a fizikai infrastruktúrához való hozzáférést, beleértve az épületeket, alépítményeket és antennatartókat; a megfelelő szoftverrendszerekhez – köztük a működést támogató rendszerekhez – való hozzáférést; az informatikai rendszerekhez vagy adatbázisokhoz való hozzáférést előrendelés, ellátás, rendelés, karbantartás, javítási igények és számlázás céljából; a számfordításhoz vagy az azzal egyenértékű funkcióval rendelkező rendszerekhez való hozzáférést; a helyhez kötött és a mobil rendszerekhez való hozzáférést különösen barangolás céljából; a digitális televíziós szolgáltatások feltételes hozzáférésű rendszereihez való hozzáférést és a virtuális hálózati szolgáltatásokhoz való hozzáférést.”

| b) | Az e) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „e)   »helyi hurok«: az a fizikai érpár, amely a nyilvános, helyhez kötött elektronikus hírközlő hálózatban valamely hálózati végpontot összekapcsol egy kábelrendezővel vagy annak megfelelő eszközzel.” |
| --- | --- |

b)

Az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)   »helyi hurok«: az a fizikai érpár, amely a nyilvános, helyhez kötött elektronikus hírközlő hálózatban valamely hálózati végpontot összekapcsol egy kábelrendezővel vagy annak megfelelő eszközzel.”

| 2. | A 4. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A nyilvános hírközlő hálózatok üzemeltetői jogosultak és – amennyiben a 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) 4. cikkének megfelelően arra felhatalmazott más vállalkozások kérik – kötelesek a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása végett egymással az összekapcsolásról tárgyalásokat folytatni annak érdekében, hogy a szolgáltatások nyújtását és együttműködési képességét a Közösség egészében biztosítsák. Az üzemeltetők más vállalkozásoknak olyan feltételek mellett kötelesek kínálni a hozzáférést és az összekapcsolást, amelyek összhangban vannak a nemzeti szabályozó hatóság által az 5–8. cikk alapján előírt kötelezettségekkel.” |
| --- | --- |

2.

A 4. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A nyilvános hírközlő hálózatok üzemeltetői jogosultak és – amennyiben a 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) 4. cikkének megfelelően arra felhatalmazott más vállalkozások kérik – kötelesek a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása végett egymással az összekapcsolásról tárgyalásokat folytatni annak érdekében, hogy a szolgáltatások nyújtását és együttműködési képességét a Közösség egészében biztosítsák. Az üzemeltetők más vállalkozásoknak olyan feltételek mellett kötelesek kínálni a hozzáférést és az összekapcsolást, amelyek összhangban vannak a nemzeti szabályozó hatóság által az 5–8. cikk alapján előírt kötelezettségekkel.”

| 3. | Az 5. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következőképpen módosul:








  i. | az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A nemzeti szabályozó hatóságok – a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 8. cikkében foglalt célok érdekében eljárva – ösztönzik és adott esetben biztosítják, ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban, a megfelelő hozzáférést és összekapcsolást, valamint a szolgáltatások átjárhatóságát, feladatkörüket oly módon gyakorolva, hogy az a hatékonyságot, a fenntartható versenyt, valamint a hatékony beruházást és innovációt előmozdítsa, és a végfelhasználók számára a lehető legelőnyösebb legyen.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

a következőképpen módosul:

i.

i.

az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A nemzeti szabályozó hatóságok – a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 8. cikkében foglalt célok érdekében eljárva – ösztönzik és adott esetben biztosítják, ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban, a megfelelő hozzáférést és összekapcsolást, valamint a szolgáltatások átjárhatóságát, feladatkörüket oly módon gyakorolva, hogy az a hatékonyságot, a fenntartható versenyt, valamint a hatékony beruházást és innovációt előmozdítsa, és a végfelhasználók számára a lehető legelőnyösebb legyen.”

| ii. | a következő ab) pont kerül beillesztésre:










  „ab) | indokolt esetben és a szükséges mértékben kötelezettségeket a végfelhasználók hozzáférését ellenőrző vállalkozások számára, hogy tegyék szolgáltatásaikat interoperábilissá.” |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

a következő ab) pont kerül beillesztésre:

a következő ab) pont kerül beillesztésre:

„ab)

„ab)

indokolt esetben és a szükséges mértékben kötelezettségeket a végfelhasználók hozzáférését ellenőrző vállalkozások számára, hogy tegyék szolgáltatásaikat interoperábilissá.”

indokolt esetben és a szükséges mértékben kötelezettségeket a végfelhasználók hozzáférését ellenőrző vállalkozások számára, hogy tegyék szolgáltatásaikat interoperábilissá.”

| b) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  (2)   Az (1) bekezdés alapján előírt kötelezettségeknek és feltételeknek objektívnek, átláthatónak, arányosnak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük, és a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv)
  6., 7. és 7a. cikkében
  említett eljárásokkal összhangban kell őket végrehajtani. |
| --- | --- |

b)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

(2)   Az (1) bekezdés alapján előírt kötelezettségeknek és feltételeknek objektívnek, átláthatónak, arányosnak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük, és a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv)
  6., 7. és 7a. cikkében
  említett eljárásokkal összhangban kell őket végrehajtani.

6., 7. és 7a. cikkében

| c) | A (3) bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

c)

A (3) bekezdést el kell hagyni;

| d) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az (1) bekezdésben említett hozzáférés és összekapcsolás tekintetében a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szabályozó hatóságnak legyen hatásköre arra, hogy – ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban, valamint a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 6., 7., 20. és 21. cikkében említett eljárásoknak megfelelően – indokolt esetben a saját kezdeményezésére beavatkozzon a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 8. cikkében foglalt ágazatpolitikai célok védelme érdekében.” |
| --- | --- |

d)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az (1) bekezdésben említett hozzáférés és összekapcsolás tekintetében a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szabályozó hatóságnak legyen hatásköre arra, hogy – ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban, valamint a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 6., 7., 20. és 21. cikkében említett eljárásoknak megfelelően – indokolt esetben a saját kezdeményezésére beavatkozzon a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 8. cikkében foglalt ágazatpolitikai célok védelme érdekében.”

| 4. | A 6. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A piaci folyamatok és a technológiai fejlődés fényében a Bizottság az I. melléklet módosítása céljából végrehajtási intézkedéseket fogadhat el. Ezek az intézkedések ezen irányelv nem alapvető elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért a 14. cikk (3) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni.” |
| --- | --- |

4.

A 6. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A piaci folyamatok és a technológiai fejlődés fényében a Bizottság az I. melléklet módosítása céljából végrehajtási intézkedéseket fogadhat el. Ezek az intézkedések ezen irányelv nem alapvető elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, ezért a 14. cikk (3) bekezdésében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni.”

| 5. | A 7. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

5.

A 7. cikket el kell hagyni.

| 6. | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdésben az „a 9–13. cikkben” szövegrész helyébe az „a 9–13a. cikkben” szöveg lép; |
| --- | --- | --- |

6.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdésben az „a 9–13. cikkben” szövegrész helyébe az „a 9–13a. cikkben” szöveg lép;

| b) | A (3) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az első albekezdés a következőképpen módosul:






  — | az első franciabekezdésben az „az 5. cikk (1) bekezdésének, az 5. cikk (2) bekezdésének és a 6. cikknek” szövegrész helyébe az „az 5. cikk (1) bekezdésének és a 6. cikknek” szövegrész lép, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

A (3) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az első albekezdés a következőképpen módosul:

—

az első franciabekezdésben az „az 5. cikk (1) bekezdésének, az 5. cikk (2) bekezdésének és a 6. cikknek” szövegrész helyébe az „az 5. cikk (1) bekezdésének és a 6. cikknek” szövegrész lép,

| — | a második franciabekezdésben az „a távközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről és a magánélet védelméről szóló, 1997. december 15-i 97/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (23)” szövegrész helyébe az „az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (24) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) szövegrész lép; |
| --- | --- |

—

a második franciabekezdésben az „a távközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről és a magánélet védelméről szóló, 1997. december 15-i 97/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (23)” szövegrész helyébe az „az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (24) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) szövegrész lép;

23

24

| ii. | A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Kivételes körülmények között, amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság a jelentős piaci erővel rendelkező üzemeltetőkre a 9–13. cikkben meghatározottaktól eltérő hozzáférési, illetve összekapcsolási kötelezettségeket kíván róni, erre irányuló kérelmet nyújt be a Bizottsághoz. A Bizottság a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi az Európai
  Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC
  ) (25) véleményét. A Bizottság – a 14. cikk (2) bekezdésével összhangban eljárva – határozatot hoz, amelyben a nemzeti szabályozó hatóságnak engedélyezi ilyen intézkedés megtételét, vagy a kérelmet elutasítja. |
| --- | --- |

ii.

A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Kivételes körülmények között, amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság a jelentős piaci erővel rendelkező üzemeltetőkre a 9–13. cikkben meghatározottaktól eltérő hozzáférési, illetve összekapcsolási kötelezettségeket kíván róni, erre irányuló kérelmet nyújt be a Bizottsághoz. A Bizottság a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi az Európai
  Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC
  ) (25) véleményét. A Bizottság – a 14. cikk (2) bekezdésével összhangban eljárva – határozatot hoz, amelyben a nemzeti szabályozó hatóságnak engedélyezi ilyen intézkedés megtételét, vagy a kérelmet elutasítja.

Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC

25

| 7. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A nemzeti szabályozó hatóságok a 8. cikk rendelkezéseivel összhangban az összekapcsolás és/vagy a hozzáférés tekintetében átláthatósági kötelezettségeket állapíthatnak meg, megkövetelve az üzemeltetőktől, hogy meghatározott információkat tegyenek közzé, így számviteli információkat, műszaki előírásokat, hálózati jellemzőket, a szolgáltatás és a használat feltételeit, ideértve
  a szolgáltatások és alkalmazások használatát és/vagy elérését korlátozó bármilyen feltételt – amennyiben a tagállamok a közösségi jogszabályoknak megfelelően ilyen feltételeket engedélyeztek –,
  valamint az árakat.” |
| --- | --- | --- |

7.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A nemzeti szabályozó hatóságok a 8. cikk rendelkezéseivel összhangban az összekapcsolás és/vagy a hozzáférés tekintetében átláthatósági kötelezettségeket állapíthatnak meg, megkövetelve az üzemeltetőktől, hogy meghatározott információkat tegyenek közzé, így számviteli információkat, műszaki előírásokat, hálózati jellemzőket, a szolgáltatás és a használat feltételeit, ideértve
  a szolgáltatások és alkalmazások használatát és/vagy elérését korlátozó bármilyen feltételt – amennyiben a tagállamok a közösségi jogszabályoknak megfelelően ilyen feltételeket engedélyeztek –,
  valamint az árakat.”

a szolgáltatások és alkalmazások használatát és/vagy elérését korlátozó bármilyen feltételt – amennyiben a tagállamok a közösségi jogszabályoknak megfelelően ilyen feltételeket engedélyeztek –,

| b) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A (3) bekezdés ellenére, amennyiben egy üzemeltetőt a 12. cikk alapján a nagykereskedelmi hálózati infrastruktúrához való hozzáférésre ▐ vonatkozó kötelezettség terhel, a nemzeti szabályozó hatóság biztosítja a legalább a II. mellékletben foglalt elemeket tartalmazó referenciaajánlat közzétételét.” |
| --- | --- |

b)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A (3) bekezdés ellenére, amennyiben egy üzemeltetőt a 12. cikk alapján a nagykereskedelmi hálózati infrastruktúrához való hozzáférésre ▐ vonatkozó kötelezettség terhel, a nemzeti szabályozó hatóság biztosítja a legalább a II. mellékletben foglalt elemeket tartalmazó referenciaajánlat közzétételét.”

| c) | Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A Bizottság elfogadhatja a II. melléklet szükséges módosításait annak érdekében, hogy hozzáigazítsa azt a piaci fejleményekhez és a technológiai változásokhoz. Ezek az intézkedések ezen irányelv nem alapvető elemeinek módosítására irányulnak, ezért a 14. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni. E bekezdés rendelkezéseinek végrehajtásában a
  BEREC
  segítséget nyújthat a Bizottságnak.” |
| --- | --- |

c)

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A Bizottság elfogadhatja a II. melléklet szükséges módosításait annak érdekében, hogy hozzáigazítsa azt a piaci fejleményekhez és a technológiai változásokhoz. Ezek az intézkedések ezen irányelv nem alapvető elemeinek módosítására irányulnak, ezért a 14. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni. E bekezdés rendelkezéseinek végrehajtásában a
  BEREC
  segítséget nyújthat a Bizottságnak.”

BEREC

| 8. | A 12. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | harmadik személyeknek hozzáférést biztosítsanak meghatározott hálózati elemekhez és/vagy kapcsolódó eszközökhöz, beleértve a nem aktív hálózati elemekhez való hozzáférést és/vagy a helyi hurok átengedését, többek között a közvetítőválasztás és/vagy előválasztás, és/vagy az előfizetői vonal viszonteladásának lehetővé tétele érdekében;” |
| --- | --- | --- | --- |

8.

A 12. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

harmadik személyeknek hozzáférést biztosítsanak meghatározott hálózati elemekhez és/vagy kapcsolódó eszközökhöz, beleértve a nem aktív hálózati elemekhez való hozzáférést és/vagy a helyi hurok átengedését, többek között a közvetítőválasztás és/vagy előválasztás, és/vagy az előfizetői vonal viszonteladásának lehetővé tétele érdekében;”

| b) | Az (1) bekezdés f) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „f) | helymegosztást vagy a kapcsolódó
  eszközök
  más formában való közös használatát biztosítsák ▐;” |
| --- | --- | --- |

b)

Az (1) bekezdés f) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„f)

helymegosztást vagy a kapcsolódó
  eszközök
  más formában való közös használatát biztosítsák ▐;”

eszközök

| c) | Az (1) bekezdés a következő j) ponttal egészül ki:






  „j) | biztosítsanak hozzáférést a kapcsolódó szolgáltatásokhoz, így egyebek mellett az azonosítási, a helymeghatározási és a jelenléti szolgáltatáshoz.” |
| --- | --- | --- |

c)

Az (1) bekezdés a következő j) ponttal egészül ki:

„j)

biztosítsanak hozzáférést a kapcsolódó szolgáltatásokhoz, így egyebek mellett az azonosítási, a helymeghatározási és a jelenléti szolgáltatáshoz.”

| d) | A (2) bekezdés bevezető mondata és a) pontja helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A nemzeti szabályozó hatóságok annak mérlegelése során, hogy az (1) bekezdésben említett kötelezettségeket előírják-e, és különösen annak vizsgálata során, hogy az ilyen kötelezettségek arányosak lennének-e a 2002/21/EK irányelv (»keretirányelv«) 8. cikkében foglalt célokkal, különösen a következő tényezőket kötelesek figyelembe venni:






  a) | a piacfejlődés ütemének tükrében a versengő eszközök használatának vagy üzembe helyezésének műszaki és gazdasági megvalósíthatósága, figyelembe véve a szóban forgó összekapcsolás és/vagy hozzáférés jellegét és típusát, beleértve az egyéb upstream hozzáférési termékek – például az alépítményekhez való hozzáférés – megvalósíthatóságát;” |
| --- | --- | --- |

d)

A (2) bekezdés bevezető mondata és a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A nemzeti szabályozó hatóságok annak mérlegelése során, hogy az (1) bekezdésben említett kötelezettségeket előírják-e, és különösen annak vizsgálata során, hogy az ilyen kötelezettségek arányosak lennének-e a 2002/21/EK irányelv (»keretirányelv«) 8. cikkében foglalt célokkal, különösen a következő tényezőket kötelesek figyelembe venni:

a)

a piacfejlődés ütemének tükrében a versengő eszközök használatának vagy üzembe helyezésének műszaki és gazdasági megvalósíthatósága, figyelembe véve a szóban forgó összekapcsolás és/vagy hozzáférés jellegét és típusát, beleértve az egyéb upstream hozzáférési termékek – például az alépítményekhez való hozzáférés – megvalósíthatóságát;”

| „e) | a (2) bekezdés
  c) és
  d) pontja helyébe a következő szöveg lép:








  c) | az eszköz tulajdonosának kezdeti befektetése, figyelembe véve minden közbefektetést és a befektetés kockázatait; |
| --- | --- | --- |

„e)

a (2) bekezdés
  c) és
  d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

c) és

c)

c)

az eszköz tulajdonosának kezdeti befektetése, figyelembe véve minden közbefektetést és a befektetés kockázatait;

az eszköz tulajdonosának kezdeti befektetése, figyelembe véve minden közbefektetést és a befektetés kockázatait;

| d) | a verseny hosszú távú megőrzésének szükségessége,
  különös figyelmet fordítva
  a gazdaságilag hatékony, infrastruktúraalapú versenyre;” |
| --- | --- |

d)

a verseny hosszú távú megőrzésének szükségessége,
  különös figyelmet fordítva
  a gazdaságilag hatékony, infrastruktúraalapú versenyre;”

különös figyelmet fordítva

| f) | A szöveg a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   Amikor a nemzeti szabályozó hatóságok e cikk rendelkezéseivel összhangban hozzáférés biztosítására vonatkozó kötelezettségeket írnak elő egy üzemeltető számára, akkor szükség esetén, a hálózat szabályos működésének biztosítása céljából műszaki vagy üzemeltetési feltételeket állapíthatnak meg a szolgáltató és/vagy a hozzáférés kedvezményezettjei számára. A különleges műszaki szabványok vagy előírások betartására irányuló kötelezettségeknek összhangban kell lenniük a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 17. cikkének megfelelően megállapított szabványokkal és előírásokkal.” |
| --- | --- |

f)

A szöveg a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Amikor a nemzeti szabályozó hatóságok e cikk rendelkezéseivel összhangban hozzáférés biztosítására vonatkozó kötelezettségeket írnak elő egy üzemeltető számára, akkor szükség esetén, a hálózat szabályos működésének biztosítása céljából műszaki vagy üzemeltetési feltételeket állapíthatnak meg a szolgáltató és/vagy a hozzáférés kedvezményezettjei számára. A különleges műszaki szabványok vagy előírások betartására irányuló kötelezettségeknek összhangban kell lenniük a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 17. cikkének megfelelően megállapított szabványokkal és előírásokkal.”

| 9. | A 13. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A nemzeti szabályozó hatóság a 8. cikk rendelkezéseivel összhangban az összekapcsolás és/vagy a hozzáférés bizonyos típusainak szolgáltatása tekintetében a költségmegtérülésre és az árszabályozásra vonatkozó kötelezettségeket állapíthat meg – beleértve az árak költségalapúságára vonatkozó és a költségszámítási rendszerekre vonatkozó kötelezettségeket – abban az esetben, ha a piacelemzés azt mutatja, hogy a tényleges verseny hiányának következtében az érintett üzemeltető a végfelhasználók kárára túlságosan magas szinten tarthatja az árakat vagy árprést alkalmazhat. Az üzemeltető általi befektetések – többek között az új generációs hálózatokba való befektetések – ösztönzése érdekében, a nemzeti szabályozó hatóság figyelembe veszi az üzemeltető befektetését, és a megfelelő befektetett tőke ésszerű megtérülését biztosítja számára
  az adott új hálózati beruházási projekthez szorosan kötődő mindennemű
  kockázat figyelembevétele mellett.”;
  ▐ |
| --- | --- |

9.

A 13. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(1) bekezdése

„(1)   A nemzeti szabályozó hatóság a 8. cikk rendelkezéseivel összhangban az összekapcsolás és/vagy a hozzáférés bizonyos típusainak szolgáltatása tekintetében a költségmegtérülésre és az árszabályozásra vonatkozó kötelezettségeket állapíthat meg – beleértve az árak költségalapúságára vonatkozó és a költségszámítási rendszerekre vonatkozó kötelezettségeket – abban az esetben, ha a piacelemzés azt mutatja, hogy a tényleges verseny hiányának következtében az érintett üzemeltető a végfelhasználók kárára túlságosan magas szinten tarthatja az árakat vagy árprést alkalmazhat. Az üzemeltető általi befektetések – többek között az új generációs hálózatokba való befektetések – ösztönzése érdekében, a nemzeti szabályozó hatóság figyelembe veszi az üzemeltető befektetését, és a megfelelő befektetett tőke ésszerű megtérülését biztosítja számára
  az adott új hálózati beruházási projekthez szorosan kötődő mindennemű
  kockázat figyelembevétele mellett.”;

az adott új hálózati beruházási projekthez szorosan kötődő mindennemű

▐

| 10. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:
  „13a. cikk


  Funkcionális szétválasztás

  (1)   Amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság megállapítja, hogy a 9–13. cikk alapján kirótt megfelelő kötelezettségekkel nem sikerült megvalósítani a tényleges versenyt, és egyes hozzáférési
  termékek piacainak
  nagykereskedelmi kiszolgálása tekintetében jelentős és tartós versenyproblémák és/vagy piaci hiányosságok állnak fenn, akkor a 8. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében foglalt rendelkezésekkel összhangban – kivételes intézkedésként – arra kötelezheti a vertikálisan integrált vállalkozásokat, hogy az említett hozzáférési termékek nagykereskedelmi szolgáltatásával kapcsolatos tevékenységüket önállóan működő gazdasági egység keretében végezzék.
  Ez a gazdasági egység valamennyi vállalkozásnak – ideértve az anyavállalat más gazdasági egységeit is – egységes határidővel és szerződési feltételekkel, ideértve az árra és a szolgáltatás színvonalára vonatkozó feltételeket is, továbbá azonos rendszerek és folyamatok révén köteles nyújtani a hozzáférési termékeket és szolgáltatásokat.
  (2)   Ha a nemzeti szabályozó hatóság funkcionális szétválasztásra irányuló kötelezettséget kíván előírni, javaslatot nyújt be a Bizottsághoz, amely tartalmazza a következőket:






  a) | a nemzeti szabályozó hatóságnak az (1) bekezdésben említett megállapításait alátámasztó bizonyítékok; |
| --- | --- | --- |

10.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„13a. cikk

13a. cikk

Funkcionális szétválasztás

Funkcionális szétválasztás

(1)   Amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság megállapítja, hogy a 9–13. cikk alapján kirótt megfelelő kötelezettségekkel nem sikerült megvalósítani a tényleges versenyt, és egyes hozzáférési
  termékek piacainak
  nagykereskedelmi kiszolgálása tekintetében jelentős és tartós versenyproblémák és/vagy piaci hiányosságok állnak fenn, akkor a 8. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében foglalt rendelkezésekkel összhangban – kivételes intézkedésként – arra kötelezheti a vertikálisan integrált vállalkozásokat, hogy az említett hozzáférési termékek nagykereskedelmi szolgáltatásával kapcsolatos tevékenységüket önállóan működő gazdasági egység keretében végezzék.

termékek piacainak

Ez a gazdasági egység valamennyi vállalkozásnak – ideértve az anyavállalat más gazdasági egységeit is – egységes határidővel és szerződési feltételekkel, ideértve az árra és a szolgáltatás színvonalára vonatkozó feltételeket is, továbbá azonos rendszerek és folyamatok révén köteles nyújtani a hozzáférési termékeket és szolgáltatásokat.

(2)   Ha a nemzeti szabályozó hatóság funkcionális szétválasztásra irányuló kötelezettséget kíván előírni, javaslatot nyújt be a Bizottsághoz, amely tartalmazza a következőket:

a)

a nemzeti szabályozó hatóságnak az (1) bekezdésben említett megállapításait alátámasztó bizonyítékok;

| b) | arra vonatkozó bizonyítékok, hogy ésszerű időn belül nincs vagy nagyon kicsi az esély arra, hogy kialakuljon az infrastruktúraalapú verseny; |
| --- | --- |

b)

arra vonatkozó bizonyítékok, hogy ésszerű időn belül nincs vagy nagyon kicsi az esély arra, hogy kialakuljon az infrastruktúraalapú verseny;

| c) | a szabályozó hatóságra, a vállalkozásra,
  különösen a leválasztott vállalkozás által foglalkoztatott munkaerőre és az elektronikus hírközlési ágazat egészére, valamint
  – figyelembe véve különösen a társadalmi és területi kohézió biztosításának szükségességét –
  egy ágazat egészébe való
  befektetések ösztönzésére, valamint más érdekeltekre gyakorolt várható hatás, így különösen az infrastruktúraszintű versenyre gyakorolt várható hatás és a fogyasztókkal kapcsolatos esetleges hatások elemzése; |
| --- | --- |

c)

a szabályozó hatóságra, a vállalkozásra,
  különösen a leválasztott vállalkozás által foglalkoztatott munkaerőre és az elektronikus hírközlési ágazat egészére, valamint
  – figyelembe véve különösen a társadalmi és területi kohézió biztosításának szükségességét –
  egy ágazat egészébe való
  befektetések ösztönzésére, valamint más érdekeltekre gyakorolt várható hatás, így különösen az infrastruktúraszintű versenyre gyakorolt várható hatás és a fogyasztókkal kapcsolatos esetleges hatások elemzése;

különösen a leválasztott vállalkozás által foglalkoztatott munkaerőre és az elektronikus hírközlési ágazat egészére, valamint

egy ágazat egészébe való

| d) | azon okoknak az elemzése, amelyek igazolják, hogy ez a kötelezettség lenne a versennyel kapcsolatos azonosított problémák/piaci kudarcok kezelését célzó eszközök végrehajtásának leghatékonyabb eszköze. |
| --- | --- |

d)

d)

azon okoknak az elemzése, amelyek igazolják, hogy ez a kötelezettség lenne a versennyel kapcsolatos azonosított problémák/piaci kudarcok kezelését célzó eszközök végrehajtásának leghatékonyabb eszköze.

azon okoknak az elemzése, amelyek igazolják, hogy ez a kötelezettség lenne a versennyel kapcsolatos azonosított problémák/piaci kudarcok kezelését célzó eszközök végrehajtásának leghatékonyabb eszköze.

(3)   Az intézkedéstervezetnek tartalmaznia kell a következő elemeket:

| a) | a szétválasztás pontos jellege és mértéke, meg kell határoznia különösen az önálló gazdasági egység jogállását; |
| --- | --- |

a)

a szétválasztás pontos jellege és mértéke, meg kell határoznia különösen az önálló gazdasági egység jogállását;

| b) | az önálló gazdasági egység eszközei, valamint az egység által szolgáltatandó termékek vagy szolgáltatások megjelölése; |
| --- | --- |

b)

az önálló gazdasági egység eszközei, valamint az egység által szolgáltatandó termékek vagy szolgáltatások megjelölése;

| c) | az önálló gazdasági egység által foglalkoztatott személyzet függetlenségét biztosító vezetési szabályok és a kapcsolódó ösztönzőrendszer; |
| --- | --- |

c)

az önálló gazdasági egység által foglalkoztatott személyzet függetlenségét biztosító vezetési szabályok és a kapcsolódó ösztönzőrendszer;

| d) | a kötelezettségek teljesítését biztosító szabályok; |
| --- | --- |

d)

a kötelezettségek teljesítését biztosító szabályok;

| e) | a működési eljárások – különösen más érdekeltekkel szembeni – átláthatóságát biztosító szabályok; |
| --- | --- |

e)

a működési eljárások – különösen más érdekeltekkel szembeni – átláthatóságát biztosító szabályok;

| f) | a kötelezettségek teljesítését biztosító felügyeleti program, beleértve az éves jelentés közzétételét is. |
| --- | --- |

f)

a kötelezettségek teljesítését biztosító felügyeleti program, beleértve az éves jelentés közzétételét is.

(4)   A Bizottság által a 8. cikk (3) bekezdésének megfelelően az intézkedéstervezetről meghozott határozatot követően a nemzeti szabályozó hatóság a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 16. cikkében megállapított eljárással összhangban elvégzi a hozzáférési hálózattal kapcsolatos különböző piacok összehangolt elemzését. Értékelése alapján a nemzeti szabályozó hatóság a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 6. és 7. cikkével összhangban dönt kötelezettségek megállapításáról, fenntartásáról, módosításáról vagy visszavonásáról.

(5)   Ha a funkcionális szétválasztásra kötelezett vállalkozás a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 16. cikke szerint meghozott döntés alapján valamely piacon jelentős piaci erővel rendelkezőnek minősül, akkor vele szemben e piac tekintetében megállapítható bármely, a 9–13. cikkben meghatározott kötelezettség, illetve vele szemben megállapítható a Bizottság által a 8. cikk (3) bekezdése szerint engedélyezett bármely egyéb kötelezettség.

13 b cikk

13 b cikk

Vertikálisan integrált vállalkozás önkéntes szétválása

Vertikálisan integrált vállalkozás önkéntes szétválása

(1)   A 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 16. cikke szerint meghozott döntés alapján egy vagy több érintett piacon jelentős piaci erővel rendelkezőnek minősülő vállalkozások előzetesen – és kellő időben ahhoz, hogy a nemzeti szabályozó hatóság felmérhesse a tervezett ügylet hatásait – tájékoztatják a nemzeti szabályozó hatóságot, ha helyi hozzáférési hálózati eszközeik teljes egészét vagy jelentős részét más tulajdonában lévő, önálló jogi személyre kívánják átruházni, vagy ha önálló gazdasági egységet kívánnak létrehozni abból a célból, hogy valamennyi kiskereskedelmi szolgáltató részére – saját kiskereskedelmi részlegüket is beleértve – teljes mértékben egyenértékű hozzáférési termékeket biztosítsanak.

A vállalkozások szintén tájékoztatják a nemzeti szabályozó hatóságot ezen szándékuk megváltozásáról, valamint a szétválás folyamatának végeredményéről.

(2)   A nemzeti szabályozó hatóság felméri, hogy a tervezett ügylet hogyan befolyásolja a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) alapján kirótt, hatályos szabályozási kötelezettségeket.

Ebből a célból a nemzeti szabályozó hatóság a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 16. cikkében megállapított eljárással összhangban elvégzi a hozzáférési hálózattal kapcsolatos különböző piacok összehangolt elemzését.

Értékelése alapján a nemzeti szabályozó hatóság a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 6. és 7. cikkével összhangban dönt kötelezettségek megállapításáról, fenntartásáról, módosításáról vagy visszavonásáról.

(3)   Ha a jogilag és/vagy működését tekintve önálló egység a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 16. cikke szerint meghozott döntés alapján valamely piacon jelentős piaci erővel rendelkezőnek minősül, akkor vele szemben e piac tekintetében megállapítható bármely, a 9–13. cikkben meghatározott kötelezettség, illetve vele szemben megállapítható a Bizottság által a 8. cikk (3) bekezdése szerint engedélyezett bármely egyéb kötelezettség.”

| 11. | A 14. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikkének rendelkezéseire is.” |
| --- | --- | --- |

11.

A 14. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikkének rendelkezéseire is.”

| b) | A (4) bekezdést el kell hagyni |
| --- | --- |

b)

A (4) bekezdést el kell hagyni

| 12. | A II. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- | --- |

12.

A II. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

| b) | Az a) pont alatti meghatározás helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | »helyi alhurok« olyan részleges helyi hurok, amely egy hálózati végpontot összekapcsol egy koncentrációs ponttal, vagy egy meghatározott közbülső hozzáférési ponttal egy elektronikus távközlési hálózatban;” |
| --- | --- | --- |

b)

Az a) pont alatti meghatározás helyébe a következő szöveg lép:

„a)

»helyi alhurok« olyan részleges helyi hurok, amely egy hálózati végpontot összekapcsol egy koncentrációs ponttal, vagy egy meghatározott közbülső hozzáférési ponttal egy elektronikus távközlési hálózatban;”

| c) | A c) pont alatti meghatározás helyébe a következő szöveg lép:
  „c)   »helyi hurok teljes átengedése«: valamely kedvezményezett számára
  a jelentős piaci erővel rendelkező
  bejelentett üzemeltető helyi hurokjához vagy helyi alhurokjához való hozzáférés biztosítása, amely lehetővé teszi a hálózati infrastruktúra teljes kapacitásának használatát;” |
| --- | --- |

c)

A c) pont alatti meghatározás helyébe a következő szöveg lép:

„c)   »helyi hurok teljes átengedése«: valamely kedvezményezett számára
  a jelentős piaci erővel rendelkező
  bejelentett üzemeltető helyi hurokjához vagy helyi alhurokjához való hozzáférés biztosítása, amely lehetővé teszi a hálózati infrastruktúra teljes kapacitásának használatát;”

a jelentős piaci erővel rendelkező

| d) | A d) pont alatti fogalommeghatározás helyébe a következő szöveg lép:
  „d)   »helyi hurok részleges átengedése«: valamely kedvezményezett számára a
  jelentős piaci erővel rendelkező
  üzemeltető helyi hurokjához vagy helyi alhurokjához való hozzáférés biztosítása, amely lehetővé teszi a hálózati infrastruktúra egy meghatározott részének, például a frekvencia egy részének vagy ezzel egyenértékű résznek a használatát;” |
| --- | --- |

d)

A d) pont alatti fogalommeghatározás helyébe a következő szöveg lép:

„d)   »helyi hurok részleges átengedése«: valamely kedvezményezett számára a
  jelentős piaci erővel rendelkező
  üzemeltető helyi hurokjához vagy helyi alhurokjához való hozzáférés biztosítása, amely lehetővé teszi a hálózati infrastruktúra egy meghatározott részének, például a frekvencia egy részének vagy ezzel egyenértékű résznek a használatát;”

jelentős piaci erővel rendelkező

| e) | A II. melléklet A. részének 1., 2. és 3. pontjai helyébe a következő szöveg lép:






  „(1) | Azok a hálózati elemek, amelyekhez a hozzáférést kínálják, különösen a következők, a megfelelő kapcsolt eszközökkel együtt:






  a) | (teljes és részleges) hozzáférés a helyi hurkokhoz; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

A II. melléklet A. részének 1., 2. és 3. pontjai helyébe a következő szöveg lép:

„(1)

Azok a hálózati elemek, amelyekhez a hozzáférést kínálják, különösen a következők, a megfelelő kapcsolt eszközökkel együtt:

a)

(teljes és részleges) hozzáférés a helyi hurkokhoz;

| b) | (teljes és részleges) hozzáférés a helyi alhurkokhoz, beleértve, adott esetben, a backhaul
  hálózatok kiépítése szempontjából nem aktív hálózati elemekhez való
  hozzáférést; |
| --- | --- |

b)

(teljes és részleges) hozzáférés a helyi alhurkokhoz, beleértve, adott esetben, a backhaul
  hálózatok kiépítése szempontjából nem aktív hálózati elemekhez való
  hozzáférést;

hálózatok kiépítése szempontjából nem aktív hálózati elemekhez való

| c) | adott esetben alapépítményekhez való hozzáférés, ami lehetővé teszi a hozzáférési hálózatok bővítését. |
| --- | --- |

c)

adott esetben alapépítményekhez való hozzáférés, ami lehetővé teszi a hozzáférési hálózatok bővítését.

adott

| (2) | A fizikai hozzáférési helyek, köztük az utcai szekrények és kábelrendezők elhelyezkedésére, a helyi hurkoknak és alhurkoknak és backhauloknak a hozzáférési hálózat meghatározott részeiben rendelkezésre állására vonatkozó információk és adott esetben az alapépítmények elhelyezkedésére, illetve az azokon belüli rendelkezésre állásra vonatkozó információk; |
| --- | --- |

(2)

A fizikai hozzáférési helyek, köztük az utcai szekrények és kábelrendezők elhelyezkedésére, a helyi hurkoknak és alhurkoknak és backhauloknak a hozzáférési hálózat meghatározott részeiben rendelkezésre állására vonatkozó információk és adott esetben az alapépítmények elhelyezkedésére, illetve az azokon belüli rendelkezésre állásra vonatkozó információk;

| (3) | A helyi hurokhoz, alhurokhoz és alapépítményhez való hozzáféréssel és annak használatával kapcsolatos műszaki feltételek, beleértve a sodrott fém érpár, és/vagy optikai szál és/vagy ami azzal egyenértékű, kábelelosztó és kapcsolt eszközök, valamint adott esetben, az alapépítményekhez való hozzáférés műszaki feltételei;” |
| --- | --- |

(3)

A helyi hurokhoz, alhurokhoz és alapépítményhez való hozzáféréssel és annak használatával kapcsolatos műszaki feltételek, beleértve a sodrott fém érpár, és/vagy optikai szál és/vagy ami azzal egyenértékű, kábelelosztó és kapcsolt eszközök, valamint adott esetben, az alapépítményekhez való hozzáférés műszaki feltételei;”

| f) | A II. melléklet B. részének 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „(1) | A
  jelentős piaci erővel rendelkező
  üzemeltető meglévő érintett telephelyeire vagy felszerelésének elhelyezkedésére, illetve azok tervezett aktualizálására vonatkozó információk. (26) |
| --- | --- | --- |

f)

A II. melléklet B. részének 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„(1)

A
  jelentős piaci erővel rendelkező
  üzemeltető meglévő érintett telephelyeire vagy felszerelésének elhelyezkedésére, illetve azok tervezett aktualizálására vonatkozó információk. (26)

jelentős piaci erővel rendelkező

26

3. cikk

3. cikk

A 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) módosítása

A 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) módosítása

A 2002/20/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A következő fogalommeghatározást szintén alkalmazni kell:
  »általános felhatalmazás«: a tagállam által létrehozott jogi keretszabályozás, amely ennek az irányelvnek megfelelően biztosítja az elektronikus hírközlő hálózatok működtetésére és az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására vonatkozó jogokat, és az elektronikus hírközlő hálózatok, illetve az elektronikus hírközlési szolgáltatások valamennyi típusára vagy egyes típusaira alkalmazandóan ágazatspecifikus kötelezettségeket állapít meg.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A következő fogalommeghatározást szintén alkalmazni kell:

»általános felhatalmazás«: a tagállam által létrehozott jogi keretszabályozás, amely ennek az irányelvnek megfelelően biztosítja az elektronikus hírközlő hálózatok működtetésére és az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására vonatkozó jogokat, és az elektronikus hírközlő hálózatok, illetve az elektronikus hírközlési szolgáltatások valamennyi típusára vagy egyes típusaira alkalmazandóan ágazatspecifikus kötelezettségeket állapít meg.”

| 2. | A 3. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:




  „A különböző tagállamokban lévő vállalkozások számára határokon átnyúló elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások érintett tagállamonként nem kötelezhetők egynél több értesítésre.” |
| --- | --- |

2.

2.

A 3. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

A 3. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A különböző tagállamokban lévő vállalkozások számára határokon átnyúló elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások érintett tagállamonként nem kötelezhetők egynél több értesítésre.”

„A különböző tagállamokban lévő vállalkozások számára határokon átnyúló elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások érintett tagállamonként nem kötelezhetők egynél több értesítésre.”

| 3. | Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „5. cikk


  Rádiófrekvencia- és számhasználati jogok

  (1)   A tagállamok elősegítik a rádiófrekvenciáknak az általános felhatalmazások alapján történő használatát. A tagállamok
  szükség esetén
  egyedi használati jogokat adhatnak a következők érdekében:






  — | a káros zavarás elkerülése; |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

5. cikk

Rádiófrekvencia- és számhasználati jogok

Rádiófrekvencia- és számhasználati jogok

(1)   A tagállamok elősegítik a rádiófrekvenciáknak az általános felhatalmazások alapján történő használatát. A tagállamok
  szükség esetén
  egyedi használati jogokat adhatnak a következők érdekében:

szükség esetén

—

a káros zavarás elkerülése;

| — | a szolgáltatás műszaki színvonalának biztosítása; |
| --- | --- |

—

a szolgáltatás műszaki színvonalának biztosítása;

| — | a hatékony spektrumhasználat biztosítása; |
| --- | --- |

—

a hatékony spektrumhasználat biztosítása;

| — | vagy a tagállamok által a közösségi jogszabályokkal összhangban meghatározott egyéb közérdekű célok elérése. |
| --- | --- |

—

vagy a tagállamok által a közösségi jogszabályokkal összhangban meghatározott egyéb közérdekű célok elérése.

(2)   Ha egyedi rádiófrekvencia- és számhasználati jogok megadása szükséges, a tagállamok – ezen irányelv 6. és 7. cikkének, valamint 11. cikke (1) bekezdése c) pontjának rendelkezéseire is figyelemmel, továbbá az említett erőforrások hatékony felhasználását a 2002/21/EK irányelvnek (keretirányelv) megfelelően biztosító bármilyen más szabályra is figyelemmel – kérelemre minden vállalkozásnak megadják ezt a jogot a hálózatoknak vagy szolgáltatásoknak a 3. cikkben említett általános felhatalmazás alapján történő működtetésére, illetve nyújtására.

Azon egyedi feltételek és eljárások sérelme nélkül, amelyeket a tagállamok a rádiófrekvencia-használati jognak a közérdekű célok közösségi jognak megfelelő megvalósítása céljából rádióműsor- vagy televízióműsor-tartalomszolgáltatók részére való megadása érdekében fogadtak el, a rádiófrekvencia- és számhasználati jogokat nyílt, tárgyilagos, átlátható, megkülönböztetéstől mentes és arányos eljárások keretében, rádiófrekvenciák esetében a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 9. cikkében foglalt rendelkezésekkel összhangban kell megadni. A nyílt eljárás követelménye alóli kivétel alkalmazható olyan esetekben, amikor az egyedi rádiófrekvencia-használati jogoknak a rádióműsor- vagy televízióműsor-tartalomszolgáltatók részére való megadása a tagállamok által a közösségi jogszabályokkal összhangban meghatározott közérdekű cél eléréséhez szükséges.

A használati jogok megadása során a tagállamok meghatározzák, hogy a kérdéses jogokat a jogosult átruházhatja-e, és ha igen, milyen feltételekkel. Rádiófrekvenciák esetében ennek a rendelkezésnek összhangban kell lennie a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv)
  9. és 9b. cikkével
  .

9. és 9b. cikkével

Ha a tagállamok határozott időtartamra adnak jogokat, ennek a határozott időtartamnak –
  figyelemmel
  az elérni kívánt célra és
  a befektetés megfelelő amortizációs idejének szükséges biztosítására
  – meg kell felelnie a nyújtani kívánt szolgáltatás igényeinek.

figyelemmel

a befektetés megfelelő amortizációs idejének szükséges biztosítására

A tíz évre vagy tíz évnél
  hosszabb időtartamra
  megadott egyedi rádiófrekvencia-használati jogok tekintetében, amelyeket a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 9b. cikke alapján a vállalkozások egymásra nem ruházhatnak át, és egymásnak nem adhatnak haszonbérbe, az illetékes nemzeti hatóság – különösen a jogosult indokolt kérése alapján –
  meggyőződik arról
  , hogy
  az egyedi használati jog megadásának alapjául szolgáló
  kritériumok
  a licenc teljes időszaka alatt teljesülnek
  . Ha
  ezek
  a kritériumok már nem érvényesek, az egyedi használati jogot a jogosult
  előzetes értesítése mellett és kellő idő elteltével
  az adott rádiófrekvenciákra vonatkozó általános felhatalmazássá kell átalakítani, vagy a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 9b. cikkének megfelelően a vállalkozások között átruházhatóvá vagy haszonbérbe adhatóvá
  kell
  tenni.

hosszabb időtartamra

meggyőződik arról

az egyedi használati jog megadásának alapjául szolgáló

a licenc teljes időszaka alatt teljesülnek

ezek

előzetes értesítése mellett és kellő idő elteltével

kell

(3)   A használati jog megadására vonatkozó határozatot a teljes kérelemnek a nemzeti szabályozó hatósághoz való beérkezését követően a lehető leghamarabb kell meghozni, kézbesíteni és nyilvánosságra hozni; három héten belül az olyan számok esetében, amelyeket a nemzeti számozási terv keretében meghatározott célra osztottak ki, és hat héten belül az olyan rádiófrekvenciák esetében, amelyeket a nemzeti frekvenciaterv keretében elektronikus hírközlési szolgáltatások általi használatra osztottak ki. Ez utóbbi határidő nem érinti a rádiófrekvenciák, illetve a műholdpozíciók használatával kapcsolatos hatályos nemzetközi megállapodásokat.

(4)   Ha az érdekeltekkel a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 6. cikkének megfelelően folytatott konzultációt követően arról születik döntés, hogy a kivételes gazdasági értéket képviselő számok használatára vonatkozó jogok megadására versenyeztetési vagy összehasonlító kiválasztási eljárás keretében kerüljön sor, a tagállamok a legfeljebb háromhetes határidőt legfeljebb további három héttel meghosszabbíthatják.

Rádiófrekvenciák esetében a versenyeztetési, illetve az összehasonlító kiválasztási eljárásokra a 7. cikk rendelkezései irányadók.

(5)   A tagállamok nem korlátozhatják a megadandó használati jogok számát, kivéve akkor, ha ez a 7. cikknek megfelelően a rádiófrekvenciák hatékony kihasználásához szükséges.

(6)   A nemzeti szabályozó hatóságok a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 8. cikkének (2) bekezdésével és 9. cikkének (2) bekezdésével összhangban biztosítják a rádiófrekvenciák tényleges és hatékony kihasználását. Biztosítják továbbá, hogy a
  rádiófrekvencia-használati jogok
  átruházása vagy felhalmozása következtében ne torzuljon a verseny. Ebből a célból a tagállamok megfelelő intézkedéseket tehetnek a rádiófrekvencia-használati jogok kényszerértékesítésére vagy haszonbérbe adásának kötelezővé tételére.”

rádiófrekvencia-használati jogok

| 4. | A 6. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az elektronikus hírközlő hálózatok működtetésére és az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására vonatkozó általános felhatalmazás, valamint a rádiófrekvencia-használati és a számhasználati jog csak az I. mellékletben felsorolt feltételekhez köthető. E feltételeknek megkülönböztetéstől mentesnek, arányosnak és átláthatónak kell lenniük, és a rádiófrekvencia-használati jogok tekintetében összhangban kell lenniük a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 9. cikkével.” |
| --- | --- | --- |

4.

4.

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az elektronikus hírközlő hálózatok működtetésére és az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására vonatkozó általános felhatalmazás, valamint a rádiófrekvencia-használati és a számhasználati jog csak az I. mellékletben felsorolt feltételekhez köthető. E feltételeknek megkülönböztetéstől mentesnek, arányosnak és átláthatónak kell lenniük, és a rádiófrekvencia-használati jogok tekintetében összhangban kell lenniük a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 9. cikkével.”

| b) | A (2) bekezdésben a „2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 16., 17., 18. és 19. cikke” szövegrész helyébe „2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 17. cikke” lép; |
| --- | --- |

b)

A (2) bekezdésben a „2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 16., 17., 18. és 19. cikke” szövegrész helyébe „2002/22/EK irányelv (egyetemes szolgáltatási irányelv) 17. cikke” lép;

| c) | A (3) bekezdésben az „a melléklet” szövegrész helyébe „az I. melléklet” lép; |
| --- | --- |

c)

A (3) bekezdésben az „a melléklet” szövegrész helyébe „az I. melléklet” lép;

| 5. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | A bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Amennyiben valamely tagállam a megadandó rádiófrekvencia-használati jogok számbeli korlátozásának lehetőségét vagy a meglévő jogok időtartamának a hozzájuk fűződő szerződéses feltételektől eltérő módon történő meghosszabbítását mérlegeli, többek között köteles:” |
| --- | --- | --- | --- |

5.

5.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

A bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Amennyiben valamely tagállam a megadandó rádiófrekvencia-használati jogok számbeli korlátozásának lehetőségét vagy a meglévő jogok időtartamának a hozzájuk fűződő szerződéses feltételektől eltérő módon történő meghosszabbítását mérlegeli, többek között köteles:”

| ii. | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | közzétenni minden olyan döntést – indokolással együtt –, amely a használati jogok megadásának vagy meghosszabbításának korlátozására vonatkozik;” |
| --- | --- | --- |

ii.

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

közzétenni minden olyan döntést – indokolással együtt –, amely a használati jogok megadásának vagy meghosszabbításának korlátozására vonatkozik;”

| b) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Ha a rádiófrekvencia-használati jogok megadásának korlátozására van szükség, a tagállamok ezeket a jogokat tárgyilagos, átlátható, megkülönböztetéstől mentes és arányos kiválasztási szempontok alapján kötelesek megadni. Minden kiválasztási szempont megállapításakor kellő mértékben figyelembe kell venni a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 8. cikkében foglalt célok elérését, továbbá az ugyanazon irányelv 9. cikkében előírt követelmények teljesülését.” |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Ha a rádiófrekvencia-használati jogok megadásának korlátozására van szükség, a tagállamok ezeket a jogokat tárgyilagos, átlátható, megkülönböztetéstől mentes és arányos kiválasztási szempontok alapján kötelesek megadni. Minden kiválasztási szempont megállapításakor kellő mértékben figyelembe kell venni a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 8. cikkében foglalt célok elérését, továbbá az ugyanazon irányelv 9. cikkében előírt követelmények teljesülését.”

| c) | Az (5) bekezdésben a „9. cikkével” szövegrész helyébe „9b. cikkével” lép. |
| --- | --- |

c)

Az (5) bekezdésben a „9. cikkével” szövegrész helyébe „9b. cikkével” lép.

| 6. | A 10. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1), a (2) és a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A nemzeti szabályozó hatóságok a 11. cikknek megfelelően figyelemmel kísérik és ellenőrzik az általános felhatalmazáshoz és a használati jogokhoz fűzött feltételek, valamint a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségek teljesítését.
  A nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörrel rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a 11. cikkel összhangban kötelezhessék az elektronikus hírközlő hálózatokat működtető vagy elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó, általános felhatalmazással vagy rádiófrekvencia- vagy számhasználati jogokkal rendelkező vállalkozásokat az általános felhatalmazáshoz vagy a használati jogokhoz fűzött feltételek, illetve a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségek teljesítése ellenőrzéséhez szükséges valamennyi információ rendelkezésre bocsátására.
  (2)   Ha egy nemzeti szabályozó hatóság azt állapítja meg, hogy egy vállalkozás az általános felhatalmazáshoz vagy a használati jogokhoz fűzött egy vagy több feltételt, illetve a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségeket nem teljesíti, értesíti a vállalkozást e megállapításról, és lehetőséget biztosít a vállalkozás számára álláspontjának ésszerű határidőn belül történő kifejtésére.
  (3)   Az érintett hatóság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az érintett vállalkozást kötelezze a (2) bekezdésben említett kötelezettségszegés azonnali hatállyal vagy ésszerű határidőn belül történő megszüntetésére, és megteszi a megfelelés biztosítását célzó, megfelelő és arányos intézkedéseket.
  E tekintetben a tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az illetékes hatóságok jogosultak legyenek:








  a) | az adott esetnek megfelelően
  visszatartó erejű
  pénzbírságot kiszabni,
  amely lehet visszamenőleges hatályú időszakos bírság
  ;
  továbbá |
| --- | --- | --- | --- |

6.

6.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1), a (2) és a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A nemzeti szabályozó hatóságok a 11. cikknek megfelelően figyelemmel kísérik és ellenőrzik az általános felhatalmazáshoz és a használati jogokhoz fűzött feltételek, valamint a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségek teljesítését.

A nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörrel rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a 11. cikkel összhangban kötelezhessék az elektronikus hírközlő hálózatokat működtető vagy elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó, általános felhatalmazással vagy rádiófrekvencia- vagy számhasználati jogokkal rendelkező vállalkozásokat az általános felhatalmazáshoz vagy a használati jogokhoz fűzött feltételek, illetve a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségek teljesítése ellenőrzéséhez szükséges valamennyi információ rendelkezésre bocsátására.

(2)   Ha egy nemzeti szabályozó hatóság azt állapítja meg, hogy egy vállalkozás az általános felhatalmazáshoz vagy a használati jogokhoz fűzött egy vagy több feltételt, illetve a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségeket nem teljesíti, értesíti a vállalkozást e megállapításról, és lehetőséget biztosít a vállalkozás számára álláspontjának ésszerű határidőn belül történő kifejtésére.

(3)   Az érintett hatóság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az érintett vállalkozást kötelezze a (2) bekezdésben említett kötelezettségszegés azonnali hatállyal vagy ésszerű határidőn belül történő megszüntetésére, és megteszi a megfelelés biztosítását célzó, megfelelő és arányos intézkedéseket.

E tekintetben a tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az illetékes hatóságok jogosultak legyenek:

a)

a)

az adott esetnek megfelelően
  visszatartó erejű
  pénzbírságot kiszabni,
  amely lehet visszamenőleges hatályú időszakos bírság
  ;
  továbbá

visszatartó erejű

amely lehet visszamenőleges hatályú időszakos bírság

továbbá

| b) | a versenyt jelentős mértékben hátráltató szolgáltatás vagy szolgáltatáscsomag nyújtásának beszüntetését vagy késleltetését elrendelni, ha a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 16. cikke szerint a piacelemzést követően előírt hozzáférési kötelezettségek nem teljesülnek. |
| --- | --- |

b)

b)

a versenyt jelentős mértékben hátráltató szolgáltatás vagy szolgáltatáscsomag nyújtásának beszüntetését vagy késleltetését elrendelni, ha a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 16. cikke szerint a piacelemzést követően előírt hozzáférési kötelezettségek nem teljesülnek.

a versenyt jelentős mértékben hátráltató szolgáltatás vagy szolgáltatáscsomag nyújtásának beszüntetését vagy késleltetését elrendelni, ha a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 16. cikke szerint a piacelemzést követően előírt hozzáférési kötelezettségek nem teljesülnek.

Az intézkedést és az annak alapjául szolgáló indokokat haladéktalanul az érintett vállalkozás tudomására kell hozni, és ésszerű határidőt kell előírni a vállalkozás számára az intézkedésnek való megfelelésre.”

| b) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A (2) és (3) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül a tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az illetékes hatóság adott esetben jogosult legyen pénzbírságot kiszabni olyan vállalkozásokra, amelyek az ezen irányelv 11. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában és a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 9. cikkében előírt adatszolgáltatási kötelezettséget a nemzeti szabályozó hatóság által meghatározott, ésszerű határidőn belül nem teljesítik.” |
| --- | --- |

b)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A (2) és (3) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül a tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az illetékes hatóság adott esetben jogosult legyen pénzbírságot kiszabni olyan vállalkozásokra, amelyek az ezen irányelv 11. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában és a 2002/19/EK irányelv (hozzáférési irányelv) 9. cikkében előírt adatszolgáltatási kötelezettséget a nemzeti szabályozó hatóság által meghatározott, ésszerű határidőn belül nem teljesítik.”

| c) | Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   Az általános felhatalmazáshoz fűzött feltételek vagy a használati jogokhoz fűzött feltételek, illetve a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségek súlyos és többszöri megszegése esetén, ha az e cikk (3) bekezdése szerinti, a teljesítés biztosítását célzó intézkedések nem vezettek eredményre, a nemzeti szabályozó hatóságok magakadályozhatják, hogy a vállalkozás tovább folytassa az elektronikus hírközlő hálózatok szolgáltatását vagy az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtását, illetve felfüggeszthetik vagy megvonhatják a használati jogokat. A kötelezettségszegés időtartamára hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók alkalmazhatók abban az esetben is, ha a kötelezettségszegést utólag orvosolták.” |
| --- | --- |

c)

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Az általános felhatalmazáshoz fűzött feltételek vagy a használati jogokhoz fűzött feltételek, illetve a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségek súlyos és többszöri megszegése esetén, ha az e cikk (3) bekezdése szerinti, a teljesítés biztosítását célzó intézkedések nem vezettek eredményre, a nemzeti szabályozó hatóságok magakadályozhatják, hogy a vállalkozás tovább folytassa az elektronikus hírközlő hálózatok szolgáltatását vagy az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtását, illetve felfüggeszthetik vagy megvonhatják a használati jogokat. A kötelezettségszegés időtartamára hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók alkalmazhatók abban az esetben is, ha a kötelezettségszegést utólag orvosolták.”

| d) | A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   A (2), (3) és (5) bekezdés rendelkezéseitől függetlenül, ha az illetékes hatóságnak az általános felhatalmazáshoz fűzött feltételek, a használati jogokhoz fűzött feltételek vagy a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségek olyan megszegésére utaló bizonyítéka van, amely közvetlenül és súlyosan fenyegeti a közrendet, a közbiztonságot vagy a közegészséget, illetve súlyos gazdasági vagy működési gondokhoz vezet az elektronikus hírközlő hálózatok vagy az elektronikus hírközlési szolgáltatások más szolgáltatói vagy felhasználói számára vagy a rádióspektrum más felhasználói számára, az illetékes hatóság a végső döntés meghozatala előtt sürgősséggel ideiglenes intézkedést hozhat a helyzet orvoslására. Az érintett vállalkozás számára ezt követően ésszerű lehetőséget kell adni álláspontja kifejtésére és esetleges megoldási javaslatainak előterjesztésére. Az illetékes hatóság adott esetben megerősítheti az ideiglenes intézkedést, amely legfeljebb három hónapig maradhat hatályban, de abban az esetben, ha a végrehajtási eljárások nem zárultak le, ez további legfeljebb három hónappal meghosszabbítható.” |
| --- | --- |

d)

A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A (2), (3) és (5) bekezdés rendelkezéseitől függetlenül, ha az illetékes hatóságnak az általános felhatalmazáshoz fűzött feltételek, a használati jogokhoz fűzött feltételek vagy a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségek olyan megszegésére utaló bizonyítéka van, amely közvetlenül és súlyosan fenyegeti a közrendet, a közbiztonságot vagy a közegészséget, illetve súlyos gazdasági vagy működési gondokhoz vezet az elektronikus hírközlő hálózatok vagy az elektronikus hírközlési szolgáltatások más szolgáltatói vagy felhasználói számára vagy a rádióspektrum más felhasználói számára, az illetékes hatóság a végső döntés meghozatala előtt sürgősséggel ideiglenes intézkedést hozhat a helyzet orvoslására. Az érintett vállalkozás számára ezt követően ésszerű lehetőséget kell adni álláspontja kifejtésére és esetleges megoldási javaslatainak előterjesztésére. Az illetékes hatóság adott esetben megerősítheti az ideiglenes intézkedést, amely legfeljebb három hónapig maradhat hatályban, de abban az esetben, ha a végrehajtási eljárások nem zárultak le, ez további legfeljebb három hónappal meghosszabbítható.”

| 7. | A 11. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | Az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az I. melléklet A. része 1. és 2. feltételének, B. része 2. és 6. feltételének és C. része 2. és 7. feltételének való megfelelés, valamint a 6. cikk (2) bekezdésében említett kötelezettségeknek való megfelelés szisztematikus vagy eseti ellenőrzése;” |
| --- | --- | --- | --- |

7.

7.

A 11. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

Az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az I. melléklet A. része 1. és 2. feltételének, B. része 2. és 6. feltételének és C. része 2. és 7. feltételének való megfelelés, valamint a 6. cikk (2) bekezdésében említett kötelezettségeknek való megfelelés szisztematikus vagy eseti ellenőrzése;”

| b) | A b) pontban az „a melléklet”, illetve „a mellékletben” szövegrész helyébe „az I. melléklet”, illetve „az I. mellékletben” lép.; |
| --- | --- |

b)

A b) pontban az „a melléklet”, illetve „a mellékletben” szövegrész helyébe „az I. melléklet”, illetve „az I. mellékletben” lép.;

| c) | A szöveg a következő pontokkal egészül ki:






  „g) | a rádiófrekvenciák hatékony használatának fenntartása és az azokkal való eredményes gazdálkodás biztosítása; |
| --- | --- | --- |

c)

A szöveg a következő pontokkal egészül ki:

„g)

a rádiófrekvenciák hatékony használatának fenntartása és az azokkal való eredményes gazdálkodás biztosítása;

| h) | az olyan jövőbeli hálózat- és szolgáltatásfejlesztések értékelése, amelyek hatással lehetnek a versenytársaknak nyújtott nagykereskedelmi szolgáltatásokra.” |
| --- | --- |

h)

az olyan jövőbeli hálózat- és szolgáltatásfejlesztések értékelése, amelyek hatással lehetnek a versenytársaknak nyújtott nagykereskedelmi szolgáltatásokra.”

| d) | A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Az első albekezdés a), b), d), e), f), g) és h) pontjában említett adatok szolgáltatása a piacra jutást megelőzően, vagy annak feltételeként nem követelhető meg.” |
| --- | --- |

d)

A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az első albekezdés a), b), d), e), f), g) és h) pontjában említett adatok szolgáltatása a piacra jutást megelőzően, vagy annak feltételeként nem követelhető meg.”

| 8. | A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „14. cikk


  Jogok és kötelezettségek módosítása

  (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az általános felhatalmazásokkal, a használati jogokkal, illetve az eszközök kiépítésére vonatkozó jogokkal összefüggő jogosultságokat, feltételeket és eljárásokat csak objektíve indokolt esetekben és arányos módon, adott esetben az átruházható rádiófrekvencia-használati jogokra alkalmazandó egyedi feltételek figyelembevételével lehessen módosítani. Azon esetek kivételével, amikor a javasolt módosítások kisebb mértékűek és a jogosult vagy az általános felhatalmazások tulajdonosa hozzájárult azokhoz, az ilyen módosításra irányuló szándékot megfelelő módon az érintettek tudomására kell hozni, és az érdekelt feleknek, köztük a felhasználóknak és a fogyasztóknak elegendő időt – hacsak kivételes körülmények nem állnak fenn, legalább négy hetet – kell biztosítani a javasolt módosításokkal kapcsolatos álláspontjuk kifejtésére.
  (2)   A tagállamok az eszközkiépítési vagy a rádiófrekvencia-használati jogokat a tárgyidőszak vége előtt nem korlátozhatják és nem vonhatják vissza, kivéve akkor, ha ez indokolt, és – adott esetben – összhangban van az I. melléklettel, valamint a jogok visszavonása esetén nyújtandó kártalanításra irányadó nemzeti rendelkezésekkel.” |
| --- | --- |

8.

8.

A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„14. cikk

14. cikk

Jogok és kötelezettségek módosítása

Jogok és kötelezettségek módosítása

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az általános felhatalmazásokkal, a használati jogokkal, illetve az eszközök kiépítésére vonatkozó jogokkal összefüggő jogosultságokat, feltételeket és eljárásokat csak objektíve indokolt esetekben és arányos módon, adott esetben az átruházható rádiófrekvencia-használati jogokra alkalmazandó egyedi feltételek figyelembevételével lehessen módosítani. Azon esetek kivételével, amikor a javasolt módosítások kisebb mértékűek és a jogosult vagy az általános felhatalmazások tulajdonosa hozzájárult azokhoz, az ilyen módosításra irányuló szándékot megfelelő módon az érintettek tudomására kell hozni, és az érdekelt feleknek, köztük a felhasználóknak és a fogyasztóknak elegendő időt – hacsak kivételes körülmények nem állnak fenn, legalább négy hetet – kell biztosítani a javasolt módosításokkal kapcsolatos álláspontjuk kifejtésére.

(2)   A tagállamok az eszközkiépítési vagy a rádiófrekvencia-használati jogokat a tárgyidőszak vége előtt nem korlátozhatják és nem vonhatják vissza, kivéve akkor, ha ez indokolt, és – adott esetben – összhangban van az I. melléklettel, valamint a jogok visszavonása esetén nyújtandó kártalanításra irányadó nemzeti rendelkezésekkel.”

| 9. | A 15. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Annak érdekében, hogy az általános felhatalmazásokkal, a használati jogokkal és az eszközkiépítési jogokkal összefüggő jogosultságokra, feltételekre, eljárásokra, díjakra és döntésekre vonatkozó minden lényeges információhoz minden érdekelt könnyen hozzáférhessen, a tagállamok gondoskodnak ezen információk megfelelő közzétételéről és rendszeres aktualizálásáról.” |
| --- | --- |

9.

9.

A 15. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Annak érdekében, hogy az általános felhatalmazásokkal, a használati jogokkal és az eszközkiépítési jogokkal összefüggő jogosultságokra, feltételekre, eljárásokra, díjakra és döntésekre vonatkozó minden lényeges információhoz minden érdekelt könnyen hozzáférhessen, a tagállamok gondoskodnak ezen információk megfelelő közzétételéről és rendszeres aktualizálásáról.”

| 10. | A 17. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 9a. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a tagállamok a 2009. december 31-én hatályos általános felhatalmazásokat és egyedi használati jogokat legkésőbb ezen irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül hozzáigazítják ezen irányelv 5., 6. és 7. cikkéhez, valamint I. mellékletéhez.
  (2)   Ha az (1) bekezdés alkalmazása szűkíti a jogok vagy kiterjeszti hatályos általános felhatalmazások és egyedi használati jogokat , a tagállamok legkésőbb 2012. szeptember 30-ig meghosszabbíthatják e felhatalmazások és jogok érvényességét abban az esetben, ha ez nem érinti más vállalkozásoknak a közösségi jog értelmében fennálló jogait. A tagállamok az ilyen meghosszabbításról – indokolás mellett – tájékoztatják a Bizottságot.” |
| --- | --- |

10.

10.

A 17. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 9a. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a tagállamok a 2009. december 31-én hatályos általános felhatalmazásokat és egyedi használati jogokat legkésőbb ezen irányelv hatálybalépésétől számított két éven belül hozzáigazítják ezen irányelv 5., 6. és 7. cikkéhez, valamint I. mellékletéhez.

(2)   Ha az (1) bekezdés alkalmazása szűkíti a jogok vagy kiterjeszti hatályos általános felhatalmazások és egyedi használati jogokat , a tagállamok legkésőbb 2012. szeptember 30-ig meghosszabbíthatják e felhatalmazások és jogok érvényességét abban az esetben, ha ez nem érinti más vállalkozásoknak a közösségi jog értelmében fennálló jogait. A tagállamok az ilyen meghosszabbításról – indokolás mellett – tájékoztatják a Bizottságot.”

| 11. | A melléklet ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

11.

11.

A melléklet ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.

4. cikk

4. cikk

Hatályon kívül helyezés

Hatályon kívül helyezés

A 2887/2000/EK rendelet hatályát veszti.

5. cikk

5. cikk

Átültetés

Átültetés

1.   A tagállamok
  ...

   (27) elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek ▐ megfeleljenek. Haladéktalanul közlik a Bizottsággal az említett rendelkezések szövegét.

...

27

Ezeket a rendelkezéseket a tagállamok
  ...

   (28) alkalmazzák.

...

28

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

2.   A tagállamok közlik a Bizottsággal az ezen irányelv alkalmazásával összefüggő nemzeti jogi rendelkezéseik szövegét.

6. cikk

6. cikk

Hatálybalépés

Hatálybalépés

Ez az irányelv Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.

7. cikk

7. cikk

Címzettek

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ║,

az Európai Parlament részérőla

az elnök

Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 224., 2008.8.30., 50. o.

1

(2)  HL C 257., 2008.10.9., 51. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2008. szeptember 24-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2009. február 16-i közös álláspontja (
  HL C 103.E, 2009.5.5., 1. o.) és az Európai Parlament 2009. május 6-i álláspontja.

3

2009. február 16-i

HL C 103.E, 2009.5.5., 1. o.

2009. május 6-i

(4)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

4

(5)  HL L 108., 2002.4.24., 7. o.

5

(6)  HL L 108., 2002.4.24., 21. o.

6

(7)  HL L 108., 2002.4.24., 51. o.

7

(8)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

8

(9)  HL L ...

9

(10)  HL L 91., 1999. 4.7., 10. o.

10

(11)  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

11

(12)  

  HL L 198., 2002.7.27., 49. o.

12

HL L 198., 2002.7.27., 49. o.

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 460/2004/EK rendelete (HL L 77., 2004.3.13., 1. o.).

13

(14)  
  A Bizottság 2003. február 11-i ajánlása az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban az elektronikus hírközlés ágazatában az előzetes szabályozás alá eső érintett termék- és szolgáltatáspiacokról (HL L 114., 2003.5.8., 45. o.).

14

A Bizottság 2003. február 11-i ajánlása az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban az elektronikus hírközlés ágazatában az előzetes szabályozás alá eső érintett termék- és szolgáltatáspiacokról (HL L 114., 2003.5.8., 45. o.).

(15)  HL L 336., 2000.12.30., 4. o.

15

(16)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

16

(17)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.”

17

(18)  [Az Európai Európai
  Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) és a Hivatal
  létrehozásáról szóló], ...-i .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet”.

18

Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) és a Hivatal

(19)  HL L 198., 2002.7.27., 49. o.”;

19

(20)  Ezen irányelv átültetésének időpontja.

20

Ezen

(21)  Ezen irányelv átültetésének időpontja.”

21

Ezen

(22)  Ezen irányelv átültetésére rendelkezésre álló határidő

22

Ezen

(23)  HL L 24., 1998.1.30., 1. o.

23

(24)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.”;

24

(25)  [Az Európai
  Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) és a Hivatal
  létrehozásáról szóló], ...-i .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet.”

25

Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) és a Hivatal

(26)  
  A közbiztonsági aggályok felmerülésének elkerülése érdekében ezen információk rendelkezésre bocsátását korlátozni lehet úgy, hogy csak az érdekelt felek számára legyen hozzáférhetők.”

26

A közbiztonsági aggályok felmerülésének elkerülése érdekében ezen információk rendelkezésre bocsátását korlátozni lehet úgy, hogy csak az érdekelt felek számára legyen hozzáférhetők.”

(27)  
  A módosító jogszabály elfogadásától számított 18 hónappal
  .

27

A módosító jogszabály elfogadásától számított 18 hónappal

(28)  
  Az első albekezdésben említett időponttól számított 1 nappal kezdődően
  .

28

Az első albekezdésben említett időponttól számított 1 nappal kezdődően

2009. május 6., szerdaMELLÉKLET

A 2002/20/EK irányelv (engedélyezési irányelv) melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az első bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Az ebben a mellékletben található jegyzék kimerítően felsorolja az általános felhatalmazásokhoz (A. rész), a rádiófrekvencia-használati jogokhoz (B. rész) és a számhasználati jogokhoz (C. rész) a 6. cikk (1) bekezdése és a 11. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 5., 6., 7., 8. és 9. cikkében kijelölt határokon belül fűzhető feltételeket.” |
| --- | --- |

1.

Az első bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az ebben a mellékletben található jegyzék kimerítően felsorolja az általános felhatalmazásokhoz (A. rész), a rádiófrekvencia-használati jogokhoz (B. rész) és a számhasználati jogokhoz (C. rész) a 6. cikk (1) bekezdése és a 11. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 5., 6., 7., 8. és 9. cikkében kijelölt határokon belül fűzhető feltételeket.”

| 2. | Az A. rész a következőképpen módosul:






  a) | A 4. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „(4) | A nemzeti számozási terv és az európai távbeszélő-számozási tartomány számaihoz, az ingyenesen hívható egyetemes nemzetközi távbeszélőszámokhoz és – ahol ez technikailag és gazdaságilag kivitelezhető – a más tagállamok számozási terveiben szereplő számokhoz való hozzáférés lehetősége végfelhasználók számára, valamint a 2002/22/EK irányelvvel (egyetemes szolgáltatási irányelv) összhangban meghatározott feltételek.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Az A. rész a következőképpen módosul:

a)

A 4. pont helyébe a következő szöveg lép:

„(4)

A nemzeti számozási terv és az európai távbeszélő-számozási tartomány számaihoz, az ingyenesen hívható egyetemes nemzetközi távbeszélőszámokhoz és – ahol ez technikailag és gazdaságilag kivitelezhető – a más tagállamok számozási terveiben szereplő számokhoz való hozzáférés lehetősége végfelhasználók számára, valamint a 2002/22/EK irányelvvel (egyetemes szolgáltatási irányelv) összhangban meghatározott feltételek.”;

| b) | A 7. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „(7) | Az elektronikus hírközlési ágazaton belül a személyes adatok és a magánélet védelme a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (1) összhangban. |
| --- | --- | --- |

b)

A 7. pont helyébe a következő szöveg lép:

„(7)

Az elektronikus hírközlési ágazaton belül a személyes adatok és a magánélet védelme a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (1) összhangban.

| c) | A 8. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „(8) | Az elektronikus hírközlési ágazaton belül a fogyasztóvédelemre vonatkozó szabályok, beleértve a 2002/22/EK irányelvvel (egyetemes szolgáltatási irányelv) összhangban meghatározott feltételeket, valamint a fogyatékkal élő felhasználók általi hozzáférhetőségre vonatkozó, az említett irányelv 7. cikkével összhangban meghatározott feltételeket.”; |
| --- | --- | --- |

c)

A 8. pont helyébe a következő szöveg lép:

„(8)

Az elektronikus hírközlési ágazaton belül a fogyasztóvédelemre vonatkozó szabályok, beleértve a 2002/22/EK irányelvvel (egyetemes szolgáltatási irányelv) összhangban meghatározott feltételeket, valamint a fogyatékkal élő felhasználók általi hozzáférhetőségre vonatkozó, az említett irányelv 7. cikkével összhangban meghatározott feltételeket.”;

| d) | A 11. pontban a „97/66/EK irányelvvel”, illetve „97/66/EK irányelvnek” szövegrész helyébe a „2002/58/EK irányelvvel”, illetve „2002/58/EK irányelvnek” szövegrész lép; |
| --- | --- |

d)

A 11. pontban a „97/66/EK irányelvvel”, illetve „97/66/EK irányelvnek” szövegrész helyébe a „2002/58/EK irányelvvel”, illetve „2002/58/EK irányelvnek” szövegrész lép;

| e) | A szöveg a következő ponttal egészül ki:






  „(11a) | Használati feltételek a nyilvánosság közvetlen veszélyre történő figyelmeztetése, valamint a súlyos katasztrófák következményeinek enyhítése céljából a nyilvánosság felé történő hatósági kommunikációra vonatkozóan.”; |
| --- | --- | --- |

e)

A szöveg a következő ponttal egészül ki:

„(11a)

Használati feltételek a nyilvánosság közvetlen veszélyre történő figyelmeztetése, valamint a súlyos katasztrófák következményeinek enyhítése céljából a nyilvánosság felé történő hatósági kommunikációra vonatkozóan.”;

| f) | A 12. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „(12) | Használati feltételek súlyos katasztrófák vagy nemzeti vészhelyzetek esetén, a segélyhívó szolgálatok és a hatóságok közötti kommunikáció biztosítása érdekében.”; |
| --- | --- | --- |

f)

A 12. pont helyébe a következő szöveg lép:

„(12)

Használati feltételek súlyos katasztrófák vagy nemzeti vészhelyzetek esetén, a segélyhívó szolgálatok és a hatóságok közötti kommunikáció biztosítása érdekében.”;

| g) | A 16. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „(16) | Nyilvános hálózatok biztonsága a jogosulatlan hozzáféréssel szemben, a 2002/58/EK irányelvnek (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) megfelelően.” |
| --- | --- | --- |

g)

A 16. pont helyébe a következő szöveg lép:

„(16)

Nyilvános hálózatok biztonsága a jogosulatlan hozzáféréssel szemben, a 2002/58/EK irányelvnek (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) megfelelően.”

| h) | A szöveg a következő ponttal egészül ki:






  „(19) | A nyilvánosság számára elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó
  nyilvános hírközlő hálózatokat üzemeltető szolgáltatókra
  kirótt átláthatósági előírások a végberendezéstől végberendezésig megvalósuló, a tartalom, a szolgáltatások és az alkalmazások korlátlan elérését és terjesztését is magában foglaló összekapcsolhatóság biztosítása érdekében a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 18. cikkében foglalt célokkal és elvekkel összhangban,
  a szolgáltatások és alkalmazások használatát és/vagy elérését korlátozó bármilyen feltétel – amennyiben a tagállamok a közösségi jogszabályoknak megfelelően ilyen feltételeket engedélyeztek
  – nyilvánosságra hozatala és – amennyiben szükséges és arányos – a nemzeti szabályozó hatóságok hozzáférése a nyilvánosságra hozott adatok pontosságának ellenőrzéséhez szükséges információkhoz.”; |
| --- | --- | --- |

h)

A szöveg a következő ponttal egészül ki:

„(19)

A nyilvánosság számára elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatásokat nyújtó
  nyilvános hírközlő hálózatokat üzemeltető szolgáltatókra
  kirótt átláthatósági előírások a végberendezéstől végberendezésig megvalósuló, a tartalom, a szolgáltatások és az alkalmazások korlátlan elérését és terjesztését is magában foglaló összekapcsolhatóság biztosítása érdekében a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 18. cikkében foglalt célokkal és elvekkel összhangban,
  a szolgáltatások és alkalmazások használatát és/vagy elérését korlátozó bármilyen feltétel – amennyiben a tagállamok a közösségi jogszabályoknak megfelelően ilyen feltételeket engedélyeztek
  – nyilvánosságra hozatala és – amennyiben szükséges és arányos – a nemzeti szabályozó hatóságok hozzáférése a nyilvánosságra hozott adatok pontosságának ellenőrzéséhez szükséges információkhoz.”;

| 3. | A B. rész a következőképpen módosul:






  a) | Az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „(1) | Azon szolgáltatás nyújtására vagy technológiatípus használatának biztosítására irányuló kötelezettség, amelyre vonatkozóan a frekvenciahasználati jogot megadták, ideértve szükség szerint a lefedettséggel és a minőséggel kapcsolatos követelményeket is.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A B. rész a következőképpen módosul:

a)

Az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„(1)

Azon szolgáltatás nyújtására vagy technológiatípus használatának biztosítására irányuló kötelezettség, amelyre vonatkozóan a frekvenciahasználati jogot megadták, ideértve szükség szerint a lefedettséggel és a minőséggel kapcsolatos követelményeket is.”;

| b) | A 2. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „(2) | Eredményes és hatékony frekvenciahasználat a 2002/21/EK irányelvvel (keretirányelv) összhangban.”; |
| --- | --- | --- |

b)

A 2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„(2)

Eredményes és hatékony frekvenciahasználat a 2002/21/EK irányelvvel (keretirányelv) összhangban.”;

| c) | A szöveg a következő ponttal egészül ki:






  „(9) | A kísérleti rádiófrekvencia-használatra vonatkozó különös kötelezettségek.”; |
| --- | --- | --- |

c)

A szöveg a következő ponttal egészül ki:

„(9)

A kísérleti rádiófrekvencia-használatra vonatkozó különös kötelezettségek.”;

| 4. | A C. részben az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „(1) | Annak a szolgáltatásnak a megjelölése, amely tekintetében a számot használják, ideértve az adott szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó előírásokat, és – a kétségek elkerülése végett – az egy adott számtartományra alkalmazandó díjszabási elveket és maximális árakat is, a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 8. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt fogyasztóvédelem biztosítása érdekében.”; |
| --- | --- | --- |

4.

A C. részben az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„(1)

Annak a szolgáltatásnak a megjelölése, amely tekintetében a számot használják, ideértve az adott szolgáltatás nyújtásához kapcsolódó előírásokat, és – a kétségek elkerülése végett – az egy adott számtartományra alkalmazandó díjszabási elveket és maximális árakat is, a 2002/21/EK irányelv (keretirányelv) 8. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt fogyasztóvédelem biztosítása érdekében.”;

---

(1)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.”;

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/309 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/309

---

2009. május 6., szerdaAz Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) és e testület Hivatalának létrehozása ***II

P6_TA(2009)0362

Az Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az Európai Távközlési Szabályozók Csoportjának (GERT) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása tekintetében (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD))

2010/C 212 E/42

(Együttöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (16498/1/2008 – C6-0067/2009),

tekintettel a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági javaslattal (COM(2007)0699) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

tekintettel a módosított bizottsági javaslatra (COM(2008)0720),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0271/2009),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2008.9.24., P6_TA(2008)0450.

---

2009. május 6., szerdaP6_TC2-COD(2007)0249

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) és e testület Hivatalának létrehozásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 1211/2009/EK rendelet).

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/310 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/310

---

2009. május 6., szerdaA mobil kommunikáció számára fenntartandó frekvenciasávok ***I

P6_TA(2009)0363

Az Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetése számára fenntartandó frekvenciasávokról szóló 87/372/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD))

2010/C 212 E/43

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0762),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0452/2008),

tekintettel eljárási szabályzatának 51. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A6-0276/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. május 6., szerdaP6_TC1-COD(2008)0214

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetése számára fenntartandó frekvenciasávokról szóló 87/372/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 2009/114/EK irányelv).

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/311 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/311

---

2009. május 6., szerdaAz önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód ***I

P6_TA(2009)0364

Az Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló és a 86/613/EGK irányelvet hatályon kívül helyező európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD))

2010/C 212 E/44

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0636),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 141. cikkének (3) bekezdésére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0341/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A6-0258/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. május 6., szerdaP6_TC1-COD(2008)0192

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen 141. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A valamely önálló vállalkozói tevékenységet, beleértve a mezőgazdasági tevékenységet is, folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról, valamint az önálló vállalkozó nők terhességi és anyasági védelméről szóló, 1986. december 11-i 86/613/EGK tanácsi irányelv (4) biztosítja az önálló vállalkozói tevékenységet folytató, valamint az ilyen tevékenységhez hozzájáruló férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének tagállami végrehajtását. Az önálló vállalkozók és a segítő házastársak vonatkozásában a 86/613/EGK irányelv nem bizonyult eredményesnek és hatályát felül kell vizsgálni, mivel a nemi alapon történő megkülönböztetés és zaklatás nemcsak a szerződéses munkaviszonyban állók esetében fordul elő. Az átláthatóság érdekében a 86/613/EK irányelv helyébe ez a rendelet lép. |
| --- | --- |

(1)

A valamely önálló vállalkozói tevékenységet, beleértve a mezőgazdasági tevékenységet is, folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról, valamint az önálló vállalkozó nők terhességi és anyasági védelméről szóló, 1986. december 11-i 86/613/EGK tanácsi irányelv (4) biztosítja az önálló vállalkozói tevékenységet folytató, valamint az ilyen tevékenységhez hozzájáruló férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének tagállami végrehajtását. Az önálló vállalkozók és a segítő házastársak vonatkozásában a 86/613/EGK irányelv nem bizonyult eredményesnek és hatályát felül kell vizsgálni, mivel a nemi alapon történő megkülönböztetés és zaklatás nemcsak a szerződéses munkaviszonyban állók esetében fordul elő. Az átláthatóság érdekében a 86/613/EK irányelv helyébe ez a rendelet lép.

| (2) | A Bizottság a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó 2006. március 1-i ütemtervében (2006–2010)
   (5) bejelentette, hogy a nemek közötti egyenlőség szabályozásának javítása érdekében felülvizsgálja a nemek közötti egyenlőségről szóló hatályos uniós jogszabályokat, amelyek nem kerültek be a 2005-ben átdolgozott jogszabályok közé, annak érdekében, hogy azokat adott esetben naprakésszé tegye, korszerűsítse és átdolgozza. A 86/613/EGK irányelv nem került az átdolgozásra. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó 2006. március 1-i ütemtervében (2006–2010)
   (5) bejelentette, hogy a nemek közötti egyenlőség szabályozásának javítása érdekében felülvizsgálja a nemek közötti egyenlőségről szóló hatályos uniós jogszabályokat, amelyek nem kerültek be a 2005-ben átdolgozott jogszabályok közé, annak érdekében, hogy azokat adott esetben naprakésszé tegye, korszerűsítse és átdolgozza. A 86/613/EGK irányelv nem került az átdolgozásra.

| (3) | A nőknek és a férfiaknak a munkahelyteremtésben, a növekedésben és a társadalmi kohézióban elfoglalt kiegyensúlyozott szerepéről szóló 2007. december 5–6-i tanácsi következtetésekben (6) a Tanács felszólította a Bizottságot, hogy mérlegelje a 86/613/EGK tanácsi irányelv szükség esetén való felülvizsgálatát az önálló vállalkozók és az őket segítő házastársak anyasággal és apasággal kapcsolatos jogainak biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(3)

A nőknek és a férfiaknak a munkahelyteremtésben, a növekedésben és a társadalmi kohézióban elfoglalt kiegyensúlyozott szerepéről szóló 2007. december 5–6-i tanácsi következtetésekben (6) a Tanács felszólította a Bizottságot, hogy mérlegelje a 86/613/EGK tanácsi irányelv szükség esetén való felülvizsgálatát az önálló vállalkozók és az őket segítő házastársak anyasággal és apasággal kapcsolatos jogainak biztosítása érdekében.

| (4) | Az Európai Parlament következetesen arra szólította fel a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a 86/613/EGK irányelvet, különösen
  a női önálló vállalkozók anyasága védelmének megerősítése és
  a mezőgazdaság,
  a kézművesség, a kereskedelem, a kis- és középvállalkozások területén, illetve a szabadfoglalkozásúként
  tevékenykedő, segítő házastársak helyzetének javítása érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Parlament következetesen arra szólította fel a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a 86/613/EGK irányelvet, különösen
  a női önálló vállalkozók anyasága védelmének megerősítése és
  a mezőgazdaság,
  a kézművesség, a kereskedelem, a kis- és középvállalkozások területén, illetve a szabadfoglalkozásúként
  tevékenykedő, segítő házastársak helyzetének javítása érdekében.

| (5) | Az önálló vállalkozói tevékenységet folytatóknak segítséget nyújtó házastársak helyzetéről szóló 1997. február 21-i állásfoglalásában (7) az Európai Parlament javasolta a segítő házastársak kötelező nyilvántartásba vételét, hogy ne legyenek továbbra is láthatatlan munkavállalók, illetve javasolta, hogy a tagállamok legyenek kötelesek lehetővé tenni a segítő házastársak számára az önálló vállalkozók betegbiztosítást, illetve rokkantsági és nyugdíjellátást nyújtó biztosítási rendszereihez való csatlakozást. |
| --- | --- |

(5)

Az önálló vállalkozói tevékenységet folytatóknak segítséget nyújtó házastársak helyzetéről szóló 1997. február 21-i állásfoglalásában (7) az Európai Parlament javasolta a segítő házastársak kötelező nyilvántartásba vételét, hogy ne legyenek továbbra is láthatatlan munkavállalók, illetve javasolta, hogy a tagállamok legyenek kötelesek lehetővé tenni a segítő házastársak számára az önálló vállalkozók betegbiztosítást, illetve rokkantsági és nyugdíjellátást nyújtó biztosítási rendszereihez való csatlakozást.

| (6) | A Megújított szociális menetrend: Lehetőségek, hozzáférés és szolidaritás a XXI. századi Európában c. közleményében (8) a Bizottság megerősítette a fellépés szükségességét a vállalkozói tevékenység területén a nemek között mutatkozó aránytalanság leküzdése, valamint a családi és szakmai élet összeegyeztetése érdekében. |
| --- | --- |

(6)

A Megújított szociális menetrend: Lehetőségek, hozzáférés és szolidaritás a XXI. századi Európában c. közleményében (8) a Bizottság megerősítette a fellépés szükségességét a vállalkozói tevékenység területén a nemek között mutatkozó aránytalanság leküzdése, valamint a családi és szakmai élet összeegyeztetése érdekében.

| (7) | Már számos, az önálló vállalkozói tevékenységre vonatkozó jogi eszköz áll rendelkezésre az egyenlő bánásmód elvének érvényesítésére, elsősorban a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a szociális biztonság területén történő fokozatos megvalósításáról szóló, 1978. december 19-i 79/7/EGK tanácsi irányelv (9) és a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) (átdolgozott szöveg). Ez az irányelv ezért nem vonatkozik azokra a területekre, amelyek más irányelv hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(7)

Már számos, az önálló vállalkozói tevékenységre vonatkozó jogi eszköz áll rendelkezésre az egyenlő bánásmód elvének érvényesítésére, elsősorban a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a szociális biztonság területén történő fokozatos megvalósításáról szóló, 1978. december 19-i 79/7/EGK tanácsi irányelv (9) és a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) (átdolgozott szöveg). Ez az irányelv ezért nem vonatkozik azokra a területekre, amelyek más irányelv hatálya alá tartoznak.

| (8) | Az irányelvet az önálló vállalkozó és a segítő házastársak esetében kell alkalmazni, mivel mindketten részt vesznek a vállalkozás tevékenységeiben. |
| --- | --- |

(8)

Az irányelvet az önálló vállalkozó és a segítő házastársak esetében kell alkalmazni, mivel mindketten részt vesznek a vállalkozás tevékenységeiben.

| (9) | A kisegítő házastársaknak egyértelmű szakmai státuszt kell teremteni és meg kell határozni jogaikat
  . |
| --- | --- |

(9)

A kisegítő házastársaknak egyértelmű szakmai státuszt kell teremteni és meg kell határozni jogaikat
  .

| (10) | Az irányelv nem alkalmazandó a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvét megvalósító más irányelvek, elsősorban a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelv
   (11)
  hatálya alá tartozó területekre. A 2004/113/EK irányelv 5. cikke továbbra is alkalmazandó a biztosítási szerződések és az ezzel összefüggő pénzügyi szolgáltatások esetében. |
| --- | --- |

(10)

Az irányelv nem alkalmazandó a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvét megvalósító más irányelvek, elsősorban a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelv
   (11)
  hatálya alá tartozó területekre. A 2004/113/EK irányelv 5. cikke továbbra is alkalmazandó a biztosítási szerződések és az ezzel összefüggő pénzügyi szolgáltatások esetében.

| (11) | A nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés megakadályozása érdekében ez az irányelv vonatkozik mind a közvetlen, mind a közvetett megkülönböztetésre. A zaklatás és a szexuális zaklatás megkülönböztetésnek minősül, ennek megfelelően meg kell tiltani. |
| --- | --- |

(11)

A nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés megakadályozása érdekében ez az irányelv vonatkozik mind a közvetlen, mind a közvetett megkülönböztetésre. A zaklatás és a szexuális zaklatás megkülönböztetésnek minősül, ennek megfelelően meg kell tiltani.

| (12) | A Szerződés 141. cikkének (4) bekezdése értelmében a tagállamok fenntarthatnak vagy elfogadhatnak bizonyos előnyöket nyújtó intézkedéseket annak érdekében, hogy az alulreprezentált nem számára az önálló vállalkozói tevékenység folytatását megkönnyítsék, vagy hogy a szakmai előmenetelükben őket érő hátrányokat megakadályozzák vagy kiegyenlítsék. Elvben az egyenlőség gyakorlati megvalósítására irányuló
  , pozitív akciók formájában véghezvitt ezen
  intézkedések nem sérthetik a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód jogi elvét. |
| --- | --- |

(12)

A Szerződés 141. cikkének (4) bekezdése értelmében a tagállamok fenntarthatnak vagy elfogadhatnak bizonyos előnyöket nyújtó intézkedéseket annak érdekében, hogy az alulreprezentált nem számára az önálló vállalkozói tevékenység folytatását megkönnyítsék, vagy hogy a szakmai előmenetelükben őket érő hátrányokat megakadályozzák vagy kiegyenlítsék. Elvben az egyenlőség gyakorlati megvalósítására irányuló
  , pozitív akciók formájában véghezvitt ezen
  intézkedések nem sérthetik a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód jogi elvét.

| (13) | Az önálló vállalkozás területén az egyenlő bánásmód elvének alkalmazása azt jelenti, hogy nem történhet megkülönböztetés a vállalkozás vagy az önálló vállalkozói tevékenység bármely más formájának létrehozása,
  irányítása
  , eszközökkel való ellátása és bővítése terén. |
| --- | --- |

(13)

Az önálló vállalkozás területén az egyenlő bánásmód elvének alkalmazása azt jelenti, hogy nem történhet megkülönböztetés a vállalkozás vagy az önálló vállalkozói tevékenység bármely más formájának létrehozása,
  irányítása
  , eszközökkel való ellátása és bővítése terén.

| (14) | Biztosítani kell, hogy ne történhessen családi állapot alapján történő megkülönböztetés a házastársak vagy a nemzeti jog által elismert élettársak közös vállalkozásának létrehozására vonatkozó feltételek esetén.
  Ezen irányelv alkalmazásában a „családi állapot” és a „családi vállalkozás” fogalmak az Európai Bíróság vonatkozó ítéleteinek figyelembevételével értelmezendők, melyek elismerik az élettársi kapcsolatokat
  . |
| --- | --- |

(14)

Biztosítani kell, hogy ne történhessen családi állapot alapján történő megkülönböztetés a házastársak vagy a nemzeti jog által elismert élettársak közös vállalkozásának létrehozására vonatkozó feltételek esetén.
  Ezen irányelv alkalmazásában a „családi állapot” és a „családi vállalkozás” fogalmak az Európai Bíróság vonatkozó ítéleteinek figyelembevételével értelmezendők, melyek elismerik az élettársi kapcsolatokat
  .

| (15) | A segítő házastársaknak, a családi vállalkozáshoz nyújtott hozzájárulásukra tekintettel jogosultságot kellene biztosítani arra, hogy az önálló vállalkozóval legalább azonos szintű védelemben részesüljenek, az önálló vállalkozókra vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett. A tagállamokat fel kell kérni, hogy hozzák meg a megfelelő intézkedéseket e választás lehetővé tétele érdekében.
  A
  segítő házastársak számára nyújtott védelem
  szintjének arányosnak kellene lennie
  azzal, hogy az érintett személy milyen mértékben vesz részt a családi
  vállalkozásban az önálló vállalkozó által folytatott tevékenységekben. |
| --- | --- |

(15)

A segítő házastársaknak, a családi vállalkozáshoz nyújtott hozzájárulásukra tekintettel jogosultságot kellene biztosítani arra, hogy az önálló vállalkozóval legalább azonos szintű védelemben részesüljenek, az önálló vállalkozókra vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett. A tagállamokat fel kell kérni, hogy hozzák meg a megfelelő intézkedéseket e választás lehetővé tétele érdekében.
  A
  segítő házastársak számára nyújtott védelem
  szintjének arányosnak kellene lennie
  azzal, hogy az érintett személy milyen mértékben vesz részt a családi
  vállalkozásban az önálló vállalkozó által folytatott tevékenységekben.

| (16) | A gyermeket váró önálló vállalkozók és segítő házastársak gazdasági és fizikai sebezhetősége szükségessé teszi, hogy megadják számukra a szülési szabadság jogát; a szülési szabadság egy részét kötelezőnek kell tekinteni. A tagállamok az ezen irányelvben előírt minimális követelmények betartása esetén továbbra is megtartják arra irányuló hatáskörüket, hogy meghatározzák a hozzájárulások és a kifizetések szintjét. Az önálló vállalkozók és a segítő házastársak különleges helyzetének figyelembe vétele érdekében biztosítani kell számukra az arra irányuló választás lehetőségét, hogy igénybe kívánják-e venni a szülési szabadságot. |
| --- | --- |

(16)

A gyermeket váró önálló vállalkozók és segítő házastársak gazdasági és fizikai sebezhetősége szükségessé teszi, hogy megadják számukra a szülési szabadság jogát; a szülési szabadság egy részét kötelezőnek kell tekinteni. A tagállamok az ezen irányelvben előírt minimális követelmények betartása esetén továbbra is megtartják arra irányuló hatáskörüket, hogy meghatározzák a hozzájárulások és a kifizetések szintjét. Az önálló vállalkozók és a segítő házastársak különleges helyzetének figyelembe vétele érdekében biztosítani kell számukra az arra irányuló választás lehetőségét, hogy igénybe kívánják-e venni a szülési szabadságot.

| (17) | Az önálló vállalkozói tevékenység sajátosságainak figyelembe vétele érdekében nők esetében az önálló vállalkozók és a segítő házastársak számára lehetőség szerint ║ biztosítani kell, a pénzügyi juttatáson
  felül
  , a szülési szabadság időtartamára biztosított ideiglenes
  helyettesítést
  . |
| --- | --- |

(17)

Az önálló vállalkozói tevékenység sajátosságainak figyelembe vétele érdekében nők esetében az önálló vállalkozók és a segítő házastársak számára lehetőség szerint ║ biztosítani kell, a pénzügyi juttatáson
  felül
  , a szülési szabadság időtartamára biztosított ideiglenes
  helyettesítést
  .

| (18) | A jóléti rendszerek hatékonyságának és eredményességének növelése – jobb ösztönzőkkel, hatékonyabb igazgatással és értékeléssel, valamint a kiadási programok rangsorolásával – alapvető fontosságúvá vált az európai szociális modellek hosszú távú pénzügyi fenntarthatóságának biztosításához. ▐ |
| --- | --- |

(18)

A jóléti rendszerek hatékonyságának és eredményességének növelése – jobb ösztönzőkkel, hatékonyabb igazgatással és értékeléssel, valamint a kiadási programok rangsorolásával – alapvető fontosságúvá vált az európai szociális modellek hosszú távú pénzügyi fenntarthatóságának biztosításához. ▐

| (19) | Azon személyek számára, akik nemi hovatartozásuk miatt hátrányos megkülönbözetést szenvedtek el, biztosítani kell a jogi védelem megfelelő eszközeit. A hatékonyabb védelem biztosításához az egyesületeket, szervezeteket és egyéb jogi személyeket fel kell jogosítani arra, hogy – amennyiben a tagállamok úgy határoznak – részt vehessenek az eljárásokban az áldozat nevében vagy érdekében, a bíróság előtti képviseletre és védelemre vonatkozó eljárás nemzeti szabályainak sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(19)

Azon személyek számára, akik nemi hovatartozásuk miatt hátrányos megkülönbözetést szenvedtek el, biztosítani kell a jogi védelem megfelelő eszközeit. A hatékonyabb védelem biztosításához az egyesületeket, szervezeteket és egyéb jogi személyeket fel kell jogosítani arra, hogy – amennyiben a tagállamok úgy határoznak – részt vehessenek az eljárásokban az áldozat nevében vagy érdekében, a bíróság előtti képviseletre és védelemre vonatkozó eljárás nemzeti szabályainak sérelme nélkül.

| (20) | Az önálló vállalkozók és segítő házastársuk
  nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetéssel szembeni védelmét meg kell erősíteni az egyes tagállamokban olyan
  szerv
  ║ létrehozása által, amelyek hatásköre kiterjed a megkülönböztetéssel összefüggő problémák elemzésére, a lehetséges megoldások tanulmányozására és az áldozatoknak biztosított konkrét segítségnyújtásra. ▐ |
| --- | --- |

(20)

Az önálló vállalkozók és segítő házastársuk
  nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetéssel szembeni védelmét meg kell erősíteni az egyes tagállamokban olyan
  szerv
  ║ létrehozása által, amelyek hatásköre kiterjed a megkülönböztetéssel összefüggő problémák elemzésére, a lehetséges megoldások tanulmányozására és az áldozatoknak biztosított konkrét segítségnyújtásra. ▐

| (21) | Mivel a tervezett intézkedés célját – azaz a megkülönböztetéssel szembeni magas szintű közös védelem valamennyi tagállamra kiterjedő biztosítását – a tagállamok nem tudják kellő mértékben megvalósítani, és a cél közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban az irányelv nem lépi túl a szóban forgó célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(21)

Mivel a tervezett intézkedés célját – azaz a megkülönböztetéssel szembeni magas szintű közös védelem valamennyi tagállamra kiterjedő biztosítását – a tagállamok nem tudják kellő mértékben megvalósítani, és a cél közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban az irányelv nem lépi túl a szóban forgó célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A rendelet tárgya és hatálya

(1)   Ez az irányelv jogi keretet biztosít az egyenlő bánásmód elvének a tagállamokban történő alkalmazása érdekében az önálló vállalkozóként tevékenykedő vagy az ilyen tevékenységben közreműködő férfiak és nők vonatkozásában azokon a területeken, amelyekre a 2006/54/EGK és a 79/7/EGK irányelvek hatálya nem terjed ki.

(2)   Az irányelv hatálya az önálló vállalkozókra és a segítő házastársakra terjed ki.

(3)   A nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtása tekintetében továbbra is a 2004/113/EK irányelv az irányadó.

2. cikk

Meghatározások

║ Ezen irányelv alkalmazásában:

a)   „önálló vállalkozó”: mindazok, akik a nemzeti jog által meghatározott feltételek mellett, saját számlájukra folytatnak jövedelemszerző tevékenységet, ideértve a mezőgazdasági gazdálkodókat, a szellemi szabadfoglalkozásúakat,
  a kézműveseket, a kereskedőket és a kis- és középvállalkozókat is
  ;

b)   „segítő házastárs”: az önálló vállalkozó házastársa vagy a nemzeti jog által elismert élettársa, aki nem alkalmazott vagy üzleti partner, és aki rendszeresen, a nemzeti jog által meghatározott feltételek mellett vesz részt az önálló vállalkozó személy tevékenységében, és vele azonos vagy kisegítő feladatokat lát el;

c)   „közvetlen megkülönböztetés”: ha egy személlyel szemben neme miatt kevésbé kedvezően járnak el, mint ahogyan egy másik személlyel szemben hasonló helyzetben eljárnak, eljártak vagy eljárnának;

d)   „közvetett megkülönböztetés”: ha egy látszólag semleges rendelkezés, feltétel vagy gyakorlat az egyik nemhez tartozó személyeket a másik nemhez tartozó személyekhez képest hátrányosan érint, kivéve ha ez a rendelkezés, feltétel vagy gyakorlat jogszerű céllal objektív módon igazolható, továbbá e cél megvalósításának eszközei megfelelőek és szükségesek;

e)   „zaklatás”: ha egy személy nemével kapcsolatos nemkívánatos magatartásra kerül sor olyan céllal vagy hatással, amely sérti az adott személy méltóságát, és amely megfélemlítő, ellenséges, megalázó, megszégyenítő vagy sértő környezetet teremt;

f)   „szexuális zaklatás”: szexuális természetű, nemkívánatos magatartás minden formája, amely szóbeli, nem szavakkal történő vagy fizikai módon valósul meg, olyan céllal vagy hatással, amely sérti az adott személy méltóságát és különösen amennyiben megfélemlítő, ellenséges, megalázó, megszégyenítő vagy sértő környezetet teremt.

3. cikk

Családi vállalkozások

A tagállamok biztosítják, hogy ne történhessen családi állapot alapján történő megkülönböztetés a házastársak vagy a nemzeti jog által elismert élettársak közös vállalkozásának létrehozására vonatkozó feltételek esetén. A házastársak és a nemzeti jogban elismert élettársak által létrehozott valamennyi közös vállalkozást „családi vállalkozásként” kell elismerni. Az élettársi kapcsolatok elismerése az Európai Közösségek Bírósága vonatkozó ítéletein alapul.

4. cikk

Az egyenlő bánásmód elve

(1)   Az egyenlő bánásmód elve azt jelenti, hogy semmilyen nemi megkülönböztetés nem állhat fenn, sem közvetlenül, sem közvetetten, különös tekintettel a családi állapotra és a családi jogállásra történő hivatkozással a következő területeken: valamely vállalkozás létrehozása,
  irányítása,
  eszközökkel való ellátása vagy bővítése, illetve bármilyen formájú önálló vállalkozói tevékenység megkezdése vagy bővítése.

(2)   A zaklatás és a szexuális zaklatás nemi alapon történő megkülönböztetésnek minősül, ennek megfelelően meg kell tiltani. Az a tény, hogy egy személy visszautasítja az ilyen magatartást, vagy tűri azt, nem használható fel az adott személyt érintő döntés alapjául.

(3)   A személyekkel szembeni hátrányos megkülönböztetésre való felszólítás is megkülönböztetésnek minősül.

5. cikk

Pozitív intézkedések

A nők és férfiak közötti teljes egyenlőség gyakorlati megvalósításának biztosítása céljából az egyenlő bánásmód elve nem akadályoz meg egyetlen tagállamot sem olyan különleges intézkedések fenntartásában és elfogadásában, amelyek nemi hovatartozáson alapuló hátrányok kiküszöbölésére és ellensúlyozására irányulnak,
  például a nők vállalkozói tevékenységének előmozdítása céljából.

6. cikk

Vállalat alapítása

A tagállamok – a bizonyos tevékenységek gyakorlására vonatkozó, különös, mindkét nemre egyaránt érvényes feltételek sérelme nélkül – megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a házastársak
  közötti
  vagy a nemzeti jog által elismert élettársak közötti cégalapítás feltételei ne legyenek kedvezőtlenebbek, mint az egyéb személyek esetében alkalmazandó feltételek.

7. cikk

A segítő házastárs és az élettárs szociális védelme

A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a segítő házastársak
  és élettársak
  az önálló vállalkozóval legalább azonos szintű védelemben
  részesüljenek
  , az önálló vállalkozókra vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett.
  Amennyiben adott tagállam jogszabályai nem teszik kötelezővé a juttatások e kiterjesztését, azt a segítő házastárs, illetve élettárs kérelmére kell megadni.

Ezek az intézkedések garantálják a segítő házastársak független csatlakozását az önálló vállalkozók számára betegbiztosítást, valamint rokkantsági és nyugdíjellátást nyújtó szociális biztonsági rendszerekhez, feltéve, hogy az önálló vállalkozókkal megegyező módon fizetnek járulékokat ezeknek a rendszereknek, még ha lehetőséget is kapnak arra, hogy járulékaikat átalányalapon számítsák ki.

A segítő házastársak társadalombiztosítási járulékainak működési költségként az adóból levonhatóknak kellene lenniük, éppen úgy, mint a házastársnak ténylegesen juttatott javadalmazásnak, azzal a kettős feltétellel, hogy a szolgáltatásokat megfelelően teljesítették, illetve hogy az ilyen szolgáltatások esetében szokásos javadalmazásról van szó.

8. cikk

Szülési szabadság

(1)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az önálló vállalkozó nők és a segítő házastársak
  egyéni szükségleteiknek megfelelő
  időtartamú szülési szabadságban részesüljenek.
  A szülési szabadság hossza a választásuktól függ, feltéve hogy a teljes időtartam nem haladja meg
  a 92/85/EGK tanácsi irányelvben (12)

  előírtakat
  .

(2)   Annak biztosítása érdekében, hogy az (1) bekezdésben említett személyek élhessenek az e cikkben elismert jogaikkal, a tagállamoknak intézkedéseket kell foganatosítaniuk annak biztosítására, hogy a szülési szabadság alatt az érintett személyek megfelelő juttatást kapjanak.

(3)   A (2) bekezdésben említett juttatás akkor tekinthető megfelelőnek, ha legalább azzal egyenértékű jövedelmet biztosít, amelyet az érintett munkavállaló tevékenységének egészségi okokból történő megszakítása esetén kapna, egyéb esetben pedig, ha megegyezik egy tetszőleges, nemzeti jogszabályok szerint meghatározott megfelelő juttatás szintjével, a nemzeti jogszabályokban esetlegesen meghatározott maximális összeghatárig
  , amely összeghatár nem adhat okot semminemű megkülönböztetésre.

(4)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy nők esetében az önálló vállalkozók és a segítő házastársak a (2) bekezdésben említett juttatáson
  kívül
  lehetőség szerint hozzáférjenek az ideiglenes helyettesítést biztosító vagy bármely meglévő nemzeti szociális szolgáltatásokhoz.

9. cikk

A segítő házastársak munkájának elismerése

A tagállamok megvizsgálják, hogy milyen feltételek mellett lehet támogatni a segítő házastársak által végzett munka elismerését, és e vizsgálat fényében megteszik az ilyen elismerés támogatására alkalmas intézkedéseket.

10. cikk

Jogvédelem

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy minden személy, akit saját állítása szerint az egyenlő bánásmód elvének be nem tartása miatt sérelem vagy kár ért, az ebből az irányelvből eredő igényeit
  ténylegesen
  bírói vagy közigazgatási úton – a tagállamok által szükségesnek vélt esetben akár békéltető eljárás útján is – érvényesíthesse annak a viszonynak a megszűnte után is, amelyben a megkülönböztetés állítólagosan történt.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy azok az egyesületek, szervezetek vagy egyéb jogi személyek, amelyeknek a nemzeti jog által szabályozott kritériumokkal összhangban törvényes érdekükben áll az ebben az irányelvben előírt rendelkezések betartásának biztosítása, a sértett személy nevében vagy támogatójaként, annak beleegyezésével részt vehessenek az ebből az irányelvből eredő kötelezettségek érvényesítéséért folytatott bírósági vagy közigazgatási eljárásban.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés nem érinti azokat a nemzeti jogszabályokat, amelyek az egyenlő bánásmód elve tekintetében az eljárás megindításának határidejét szabályozzák.

11. cikk

Kártérítés vagy jóvátétel

A tagállamok nemzeti jogrendszerük keretében meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyekkel valós és tényleges kártérítés, illetve jóvátétel biztosítható – a tagállamok döntése alapján – a jelen irányelv értelmében megkülönböztetést elszenvedő személy részére az őt ért veszteségért vagy kárért; az ilyen kártérítés vagy jóvátétel visszatartó erejű és arányos az elszenvedett kárral. Ilyen kártérítés vagy jóvátétel esetében nem állapítható meg előzetes maximális összeg.

12. cikk

Az egyenlő bánásmód előmozdítását szolgáló testületek

(1)   A tagállamok kijelölnek egy vagy több olyan
  szervet
  , illetve megteszik az ezek létrehozásához szükséges intézkedéseket, amelyek minden személy számára elősegítik, elemzik, ellenőrzik és támogatják az egyenlő, nemi alapon történő megkülönböztetéstől mentes bánásmódot. Ezek a
  szervek
  akár az emberi jogok vagy az egyének jogainak védelmére vagy az egyenlő bánásmód elvének végrehajtásának biztosítására nemzeti szinten hivatott intézmények részét is képezhetik.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett
  szerv
  hatásköre kiterjedjen a következőkre:

| a) | az áldozatok és a 10. cikk (2) bekezdésében említett egyesületek, szervezetek vagy más jogi személyek jogainak sérelme nélkül önálló segítség nyújtása a megkülönböztetés áldozatainak a megkülönböztetés miatti panaszaik érvényesítése során; |
| --- | --- |

a)

az áldozatok és a 10. cikk (2) bekezdésében említett egyesületek, szervezetek vagy más jogi személyek jogainak sérelme nélkül önálló segítség nyújtása a megkülönböztetés áldozatainak a megkülönböztetés miatti panaszaik érvényesítése során;

| b) | független vizsgálatok elvégzése a megkülönböztetés tárgyában; |
| --- | --- |

b)

független vizsgálatok elvégzése a megkülönböztetés tárgyában;

| c) | független jelentések kiadása és javaslattétel bármely kérdésben, amely összefügg az ilyen megkülönböztetéssel; |
| --- | --- |

c)

független jelentések kiadása és javaslattétel bármely kérdésben, amely összefügg az ilyen megkülönböztetéssel;

| d) | a rendelkezésre álló információk megfelelő szinten történő kicserélése a hasonló jellegű európai testületekkel, például a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetével. |
| --- | --- |

d)

a rendelkezésre álló információk megfelelő szinten történő kicserélése a hasonló jellegű európai testületekkel, például a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetével.

13. cikk

A nemek közötti esélyegyenlőség elvének általános érvényesítése a különböző politikákban

A tagállamok ténylegesen figyelembe veszik a férfiak és nők közötti egyenlőség célját az ezen irányelvben említett területekre vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, politikák és tevékenységek kialakítása és végrehajtása során.

14. cikk

Tájékoztatás

A tagállamok biztosítják, hogy az érintett személyeket a tagállam egész területén megfelelő eszközök,
  többek között az internet
  segítségével tájékoztatják az ezen irányelv alapján hozott rendelkezésekről, valamint a már hatályos, vonatkozó rendelkezésekről.

15. cikk

A védelem mértéke

Ezen irányelv végrehajtása semmilyen körülmények között nem jelenthet jogalapot az irányelv hatálya alá tartozó területeken a hátrányos megkülönböztetés elleni védelemnek a tagállamok által már elért szintjéhez képest történő csökkentéséhez.

16. cikk

Jelentések

(1)   A tagállamok az ezen irányelv alkalmazásával kapcsolatban minden rendelkezésre álló információt közölnek a Bizottsággal legkésőbb ...-ig
   (13).

A Bizottság legkésőbb ...-ig
   (14) összefoglaló jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács számára. Amennyiben szükséges, a beszámolóhoz a közösségi fellépésre vonatkozó javaslatok is mellékelhetők.

(2)   A bizottsági jelentés figyelembe veszi az érdekeltek szempontjait.

17. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság legkésőbb ...-ig
   (15)

  felülvizsgálja ezen irányelv alkalmazását, és adott esetben javaslatot tesz a szükséges módosításokra.

18. cikk

Végrehajtás

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb ... (16) -ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   ║
  Amennyiben különös nehézségek indokolttá teszik
  , a tagállamok számára
  az ezen irányelvnek
  való megfelelés érdekében ║ a határidő ...-ig
   (17)
  meghosszabbítható.

(3)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

19. cikk

Minimumkövetelmények

A tagállamok bevezethetnek, vagy fenntarthatnak olyan rendelkezéseket, amelyek kedvezőbbek az egyenlő bánásmód elvének védelme szempontjából, mint azok, amelyeket ez az irányelv állapít meg.

20. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 86/613/EGK irányelv ... (16) -val/vel hatályát veszti.

21. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

22. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  2009. március 24-i véleménye (a HL-ben még nem tették közzé).

1

2009. március 24-i véleménye (a HL-ben még nem tették közzé).

(2)  HL C ...

2

(3)  Az Európai Parlament 2009. május 6-i álláspontja.

3

Az Európai Parlament 2009. május 6-i álláspontja.

(4)  HL L 359., 1986.12.19., 56. o.

4

(5)  COM(2006)0092.

5

(6)  SOC 385 sz. dokumentum.

6

(7)  

  HL C 85., 1997.3.17., 186. o

  .

7

HL C 85., 1997.3.17., 186. o

(8)  COM(2008)0412.

8

(9)  HL L 6., 1979.1.10., 24. o.

9

(10)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

10

(11)  
  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

11

HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

(12)  
  HL L 348., 1992.11.28., 1. o.

12

HL L 348., 1992.11.28., 1. o.

(13)  
  Négy évvel ezen irányelv elfogadását követően.

13

Négy évvel

(14)  
  Öt évvel ezen irányelv elfogadását követően.

14

Öt évvel

(15)  
  Hat évvel ezen irányelv elfogadását követően.

15

Hat évvel ezen irányelv elfogadását követően.

(16)  Az ezen irányelv elfogadását követő két év.

16

Az ezen irányelv elfogadását követő két év.

(17)  Az ezen irányelv elfogadását követő három év.

17

Az ezen irányelv elfogadását követő három

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/320 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/320

---

2009. május 6., szerdaAz európai globalizációs alkalmazkodási alap ***I

P6_TA(2009)0365

Az Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD))

2010/C 212 E/45

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0867),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 159. cikkének (3) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0518/2008),

tekintettel eljárási szabályzatának 51. cikkére,

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0242/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felszólítja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik javaslatát vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik javaslatát vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. május 6., szerdaP6_TC1-COD(2008)0267

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendelet módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 546/2009/EK rendelet).

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/321 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/321

---

2009. május 6., szerdaGazdaságélénkítési program: energiaágazatbeli projektek ***I

P6_TA(2009)0366

Az Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása az energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD))

2010/C 212 E/46

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0035),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, 156. cikkére és 175. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0049/2009),

tekintettel eljárási szabályzatának 51. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0261/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | figyelembe veszi az állásfoglaláshoz mellékelt bizottsági nyilatkozatot; |
| --- | --- |

2.

figyelembe veszi az állásfoglaláshoz mellékelt bizottsági nyilatkozatot;

| 3. | úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban jelzett referenciaösszeg összeegyeztethető a többéves pénzügyi kerettel, mivel az utóbbit felülvizsgálták; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban jelzett referenciaösszeg összeegyeztethető a többéves pénzügyi kerettel, mivel az utóbbit felülvizsgálták;

| 4. | emlékeztet arra, hogy el kell kerülni minden olyan átszervezést, amelynek negatív hatása lehet más uniós politikákra a számukra előirányzott finanszírozás csökkentése által; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy el kell kerülni minden olyan átszervezést, amelynek negatív hatása lehet más uniós politikákra a számukra előirányzott finanszírozás csökkentése által;

| 5. | emlékeztet arra, hogy az éves összeg az éves költségvetési eljárás során kerül megállapításra az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (1) 37. pontjának rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy az éves összeg az éves költségvetési eljárás során kerül megállapításra az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (1) 37. pontjának rendelkezéseivel összhangban;

| 6. | megjegyzi, hogy mivel megállapodás született most a program finanszírozásáról, be lehet fejezni a jogalkotási folyamatot; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy mivel megállapodás született most a program finanszírozásáról, be lehet fejezni a jogalkotási folyamatot;

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---

2009. május 6., szerdaP6_TC1-COD(2009)0010

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 663/2009/EK rendelet).

2009. május 6., szerdaMELLÉKLET

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

„A Bizottság hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások az EU energiapolitikájának kulcsfontosságú, kiemelt elemei, mind környezeti, mind ellátás-biztonsági okokból. E tekintetben a rendelet a tengeri szélenergia hasznosítására irányuló projektek érdemi támogatásával fog hozzájárulni e prioritásokhoz.

Ezzel összefüggésben a Bizottság emlékeztet az energiahatékonyságot és a megújuló energiaforrásokat támogató különböző egyéb új kezdeményezésekre, amelyekre a Bizottság mindenekelőtt az Európai Tanács 2008. decemberi ülésén elfogadott európai gazdaságélénkítési tervben tett javaslatot. Ezek közé tartoznak az alábbiak:

| | A köz- és magánszféra partnersége »az energiahatékony épületekre irányuló európai kezdeményezéssel« kapcsolatban, amelynek célja a környezetbarát technológiák támogatása, valamint új és felújított épületekben energiahatékony rendszerek és anyagok fejlesztése. Ezen intézkedés becsült költsége 1 milliárd EUR: 500 millió EUR a 2010 és 2013 közötti időszakra vonatkozó hetedik közösségi keretprogram meglévő költségvetéséből, és 500 millió EUR az ipartól; |
| --- | --- |

A köz- és magánszféra partnersége »az energiahatékony épületekre irányuló európai kezdeményezéssel« kapcsolatban, amelynek célja a környezetbarát technológiák támogatása, valamint új és felújított épületekben energiahatékony rendszerek és anyagok fejlesztése. Ezen intézkedés becsült költsége 1 milliárd EUR: 500 millió EUR a 2010 és 2013 közötti időszakra vonatkozó hetedik közösségi keretprogram meglévő költségvetéséből, és 500 millió EUR az ipartól;

| | A fenntartható energiával kapcsolatos közös EB–EBB finanszírozási kezdeményezés. Ennek célja városi környezetben az energiahatékonysággal és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos projektekbe való beruházások lehetővé tétele. A Bizottság finanszírozza az »Intelligens Energia – Európa« program egy technikai segítségnyújtási eszközét (2009-re 15 millió EUR éves elkülönített összeg). Ez, az EIB által kezelt eszköz meg fogja könnyíteni az EBB-kölcsönökhöz való hozzáférést, és jelentős ösztönző hatással fog bírni; |
| --- | --- |

A fenntartható energiával kapcsolatos közös EB–EBB finanszírozási kezdeményezés. Ennek célja városi környezetben az energiahatékonysággal és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos projektekbe való beruházások lehetővé tétele. A Bizottság finanszírozza az »Intelligens Energia – Európa« program egy technikai segítségnyújtási eszközét (2009-re 15 millió EUR éves elkülönített összeg). Ez, az EIB által kezelt eszköz meg fogja könnyíteni az EBB-kölcsönökhöz való hozzáférést, és jelentős ösztönző hatással fog bírni;

| | A »Marguerite« elnevezésű 2020-as energiaügyi, éghajlat-változási és infrastrukturális európai alap (piacorientált tőkealap) uniós intézményi befektetők általi létrehozása az EBB vezetésével. Ez az alap az energetika és az éghajlatváltozás területén (TEN-E, fenntartható energiatermelés, megújuló energia, új technológiák, energiahatékonysági beruházások, ellátásbiztonság, valamint környezetvédelmi infrastruktúra) hajt végre befektetéseket. A Bizottság támogatja ezt a kezdeményezést. |
| --- | --- |

A »Marguerite« elnevezésű 2020-as energiaügyi, éghajlat-változási és infrastrukturális európai alap (piacorientált tőkealap) uniós intézményi befektetők általi létrehozása az EBB vezetésével. Ez az alap az energetika és az éghajlatváltozás területén (TEN-E, fenntartható energiatermelés, megújuló energia, új technológiák, energiahatékonysági beruházások, ellátásbiztonság, valamint környezetvédelmi infrastruktúra) hajt végre befektetéseket. A Bizottság támogatja ezt a kezdeményezést.

A Bizottság ezenkívül a Tanács (az Európai Tanács 2009. márciusi ülésének következtetései) és a Parlament (az EP P6_TA(2009)0064 sz. állásfoglalása) kérésének megfelelően 2009 novemberének vége előtt benyújtja a felülvizsgált energiahatékonysági cselekvési tervet.

A szakértők egyetértenek abban, hogy az energiahatékonyság az üvegházhatást okozó gázkibocsátás csökkentésének legolcsóbb rendelkezésre álló módja. A Bizottság 2009 novemberéig rendelkezésre bocsátja az energiahatékonyságot célzó beruházások növelése előtt álló akadályok részletes elemzését. Meg fogja vizsgálni különösen, hogy szükséges-e a pénzügyi ösztönzők alacsony kamatozású hitelek és/vagy támogatások formájában történő növelése, hogy az európai költségvetés miként lenne felhasználható e célra, valamint hogy a Bizottság – adott esetben – beépít-e többek között az energiahatékonyságot célzó további pénzeszközöket a 2010-ben előterjesztendő új európai uniós energiabiztonsági és infrastruktúra-fejlesztési eszközbe.

Az energiahatékonysági cselekvési terv felülvizsgálata során a Bizottság különös figyelmet fog fordítani az energiahatékonyság szomszédsági dimenziójára. Elemezni fogja, miként nyújthat pénzügyi és szabályozói ösztönzőket a szomszédos országok számára azok energiahatékonysági beruházásainak fokozása céljából.

Amennyiben a Bizottság 2010-ben, a rendelet végrehajtásáról annak 28. cikke értelmében történő jelentéstétel során azt állapítja meg, hogy nem lehetséges a rendelet mellékletében felsorolt projektekre betervezett pénzösszegek adott részének 2010 végéig történő felhasználása, a Bizottság adott esetben javaslatot tesz a rendelet olyan módosítására – beleértve a támogathatósági kritériumokat is –, amely lehetővé teszi a fenti kezdeményezések mellett az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások területét érintő projektek finanszírozását.”

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/323 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/323

---

2009. május 6., szerdaA tőkekövetelményekről szóló irányelvek ***I

P6_TA(2009)0367

Az Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvnek a központi hitelintézetek kapcsolt bankjai, egyes szavatolótőke-elemek, nagykockázat-vállalások, felügyeleti szabályok és válságkezelés tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0602 – C6-0339/2008 – 2008/0191(COD))

2010/C 212 E/47

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0602),

tekintettel a 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv egyes mellékleteinek a kockázatkezelésre vonatkozó technikai rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági irányelvtervezetre és a Parlament arra vonatkozó 2008. december 16-i állásfoglalására (1),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 47. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamentnek (C6-0339/2008),

tekintettel a Tanács képviselőjének 2009. április 29-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a javaslatot annak módosított formájában az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése második albekezdésének első franciabekezdésével összhangban,

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A6-0139/2009)

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0607.

---

2009. május 6., szerdaP6_TC1-COD(2008)0191

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra a 2006/48/EK, a 2006/49/EK és a 2007/64/EK irányelvnek a központi hitelintézetek kapcsolt bankjai, egyes szavatolótőke-elemek, nagykockázat-vállalások, felügyeleti szabályok és válságkezelés tekintetében történő módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 111/2009/EK irányelv).

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/324 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/324

---

2009. május 6., szerdaA pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat közösségi programja ***I

P6_TA(2009)0368

Az Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területének különös tevékenységeit támogató közösségi program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD))

2010/C 212 E/48

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0014),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0031/2009),

tekintettel a Tanács képviselőjének 2009. május 6-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a módosított javaslatot az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdése második albekezdésének első franciabekezdésével összhangban,

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, valamint a Jogi Bizottság véleményére (A6-0246/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban szereplő referenciaösszegnek összhangban kell lennie a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret 1a. alfejezetében szereplő plafonnal, és hangsúlyozza, hogy az éves összegről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (1) 37. pontja szerint az éves költségvetési eljárás keretében döntenek; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban szereplő referenciaösszegnek összhangban kell lennie a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret 1a. alfejezetében szereplő plafonnal, és hangsúlyozza, hogy az éves összegről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (1) 37. pontja szerint az éves költségvetési eljárás keretében döntenek;

| 3. | úgy véli, hogy a fent említett intézményközi megállapodás 47. pontját kell alkalmazni, ha a pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területének különös tevékenységeit támogató program által társfinanszírozott európai szervek ügynökségekké válnak; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a fent említett intézményközi megállapodás 47. pontját kell alkalmazni, ha a pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területének különös tevékenységeit támogató program által társfinanszírozott európai szervek ügynökségekké válnak;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 5. | jóváhagyja az állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

5.

jóváhagyja az állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatát;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---

2009. május 6., szerdaP6_TC1-COD(2009)0001

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. május 6-án került elfogadásra a pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat területének különös tevékenységeit támogató közösségi program létrehozásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2009/716/EK határozat).

2009. május 6., szerdaMELLÉKLET

Az Európai Parlament nyilatkozata

A pénzügyi válság elmélyülése rávilágított arra, hogy haladéktalanul meg kell erősíteni az uniós szintű felügyeleti konvergenciát és együttműködést. Ezt a célt a három uniós felügyeleti bizottság – európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága (CESR), az európai bankfelügyeletek bizottsága (CEBS) és a biztosítások és a foglalkoztatói nyugdíjak európai felügyeleti bizottsága (CEOIPS) – által közösen használandó információs technológiai eszközök és a közös felügyeleti kultúra kifejlesztésével lehet elérni.

Erre tekintettel az Európai Parlament és a Tanács felhívja a Bizottságot, hogy a 2010–2013-as időszakra vonatkozó közösségi program hatályba lépéséig nyújtsa be a három uniós felügyeleti bizottság 2009-es átmeneti finanszírozásra irányuló javaslatát az alábbiakra épülő bizottsági határozat formájában:

| — | A Bizottság által 2009-re nyújtott átmeneti finanszírozást a belső piac 2009. évi megvalósításának és fejlesztésének keretéből, a 12.0201. költségvetési tételből lehet folyósítani. Az átmeneti finanszírozás így tehát a Bizottság jelenlegi költségvetéséből, a költségvetési hatóságok által a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság számára 2009-re már előirányzott összegekből kerül ki. A finanszírozásra irányuló döntést ezért bizottsági határozat formájában kell meghozni. |
| --- | --- |

—

A Bizottság által 2009-re nyújtott átmeneti finanszírozást a belső piac 2009. évi megvalósításának és fejlesztésének keretéből, a 12.0201. költségvetési tételből lehet folyósítani. Az átmeneti finanszírozás így tehát a Bizottság jelenlegi költségvetéséből, a költségvetési hatóságok által a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság számára 2009-re már előirányzott összegekből kerül ki. A finanszírozásra irányuló döntést ezért bizottsági határozat formájában kell meghozni.

| — | A Bizottság a három uniós felügyeleti bizottság részére korlátozott összegű tevékenységi támogatást nyújt a következők finanszírozása érdekében: a három uniós felügyeleti bizottság által kidolgozandó ágazati és ágazatközi képzési projektek; a CESR esetén a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelvben (1) (a MiFID-ben) említett, az ügyletjelentések cseremechanizmusa (TREM) keretében megvalósítandó IT-projekt, nevezetesen a TREM kiterjesztése az összes tőzsdén kívüli derivatív műveletre. Ezek olyan stratégiai jelentőségű projektek, amelyeket a három uniós felügyeleti bizottság előre sorolt. |
| --- | --- |

—

A Bizottság a három uniós felügyeleti bizottság részére korlátozott összegű tevékenységi támogatást nyújt a következők finanszírozása érdekében: a három uniós felügyeleti bizottság által kidolgozandó ágazati és ágazatközi képzési projektek; a CESR esetén a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelvben (1) (a MiFID-ben) említett, az ügyletjelentések cseremechanizmusa (TREM) keretében megvalósítandó IT-projekt, nevezetesen a TREM kiterjesztése az összes tőzsdén kívüli derivatív műveletre. Ezek olyan stratégiai jelentőségű projektek, amelyeket a három uniós felügyeleti bizottság előre sorolt.

| — | A Bizottság által 2009-re nyújtott átmeneti támogatás összege nem haladhatja meg az 500 000 EUR-t, és a támogatás az uniós felügyeleti bizottságok által 2009-re előirányzott, felsorolt projektek és képzések költségeinek egy részét hivatott fedezni. |
| --- | --- |

—

A Bizottság által 2009-re nyújtott átmeneti támogatás összege nem haladhatja meg az 500 000 EUR-t, és a támogatás az uniós felügyeleti bizottságok által 2009-re előirányzott, felsorolt projektek és képzések költségeinek egy részét hivatott fedezni.

A 2009-es átmeneti finanszírozásra irányuló bizottsági határozat létjogosultságát a pénzügyi válság okozta kivételes helyzet, továbbá az indokolja, hogy a tervezett közösségi program csak 2010-ben lép érvénybe. A határozat ezért nem teremthet precedenst.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i, 2004/39/EK irányelve a pénzügyi eszközök piacairól (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.).

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/326 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/326

---

2009. május 6., szerdaAz állatok védelme leölésük során *

P6_TA(2009)0369

Az Európai Parlament 2009. május 6-i jogalkotási állásfoglalása az állatok leölésük során való védelméről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS))

2010/C 212 E/49

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0553),

tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0451/2008),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A6-0185/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Rendeletre irányuló javaslat


  Cím |
| Javaslat – A Tanács rendelete az állatok leölésük során való védelméről | Javaslat – A Tanács rendelete az állatok
  levágásuk és
  leölésük során való védelméről |
| Módosítás 2 |
| Rendeletre irányuló javaslat


  6 preambulumbekezdés |
| (6) | Közös szabályokat kell megállapítani az említett termékek belső piaca átgondolt fejlődésének biztosítása érdekében. Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) két véleményt fogadott el a bizonyos állatfajok elkábítása és leölése fő rendszereinek jólléti szempontjairól, nevezetesen 2004-ben a főbb kereskedelmi állatfajok elkábítása és leölése fő rendszereinek jólléti szempontjairól, és 2006-ban a kereskedelmi célból tenyésztett szarvasok, kecskék, nyulak, struccok, kacsák, libák és fürjek elkábítása és leölése fő rendszereinek jólléti szempontjairól. E területen naprakésszé kell tenni a közösségi jogszabályokat, az említett tudományos vélemények figyelembe vétele érdekében. A szén-dioxid sertések és baromfi esetében történő használatának fokozatos kivonására,
  valamint a vízfürdős kábítók baromfi esetében történő használatának fokozatos kivonására
  vonatkozó ajánlások nem szerepeltek a javaslatban, mivel a hatásvizsgálat megállapította, hogy ez jelenleg az EU-ban gazdaságilag nem megvalósítható. Továbbá más ajánlásokat nem kell e rendeletben szerepeltetni, mivel azok olyan technikai paraméterekre vonatkoznak, amelyek helye a végrehajtási intézkedésekben vagy a bevált gyakorlatra vonatkozó kódexekben van. A tenyésztett halakra vonatkozó ajánlások nem szerepelnek a javaslatban, mivel e területen további tudományos véleményre és gazdasági értékelésre van szükség. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

Cím

Javaslat – A Tanács rendelete az állatok leölésük során való védelméről

Javaslat – A Tanács rendelete az állatok
  levágásuk és
  leölésük során való védelméről

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

(6)

Közös szabályokat kell megállapítani az említett termékek belső piaca átgondolt fejlődésének biztosítása érdekében. Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) két véleményt fogadott el a bizonyos állatfajok elkábítása és leölése fő rendszereinek jólléti szempontjairól, nevezetesen 2004-ben a főbb kereskedelmi állatfajok elkábítása és leölése fő rendszereinek jólléti szempontjairól, és 2006-ban a kereskedelmi célból tenyésztett szarvasok, kecskék, nyulak, struccok, kacsák, libák és fürjek elkábítása és leölése fő rendszereinek jólléti szempontjairól. E területen naprakésszé kell tenni a közösségi jogszabályokat, az említett tudományos vélemények figyelembe vétele érdekében. A szén-dioxid sertések és baromfi esetében történő használatának fokozatos kivonására,
  valamint a vízfürdős kábítók baromfi esetében történő használatának fokozatos kivonására
  vonatkozó ajánlások nem szerepeltek a javaslatban, mivel a hatásvizsgálat megállapította, hogy ez jelenleg az EU-ban gazdaságilag nem megvalósítható. Továbbá más ajánlásokat nem kell e rendeletben szerepeltetni, mivel azok olyan technikai paraméterekre vonatkoznak, amelyek helye a végrehajtási intézkedésekben vagy a bevált gyakorlatra vonatkozó kódexekben van. A tenyésztett halakra vonatkozó ajánlások nem szerepelnek a javaslatban, mivel e területen további tudományos véleményre és gazdasági értékelésre van szükség.

| (6) | Közös szabályokat kell megállapítani az említett termékek belső piaca átgondolt fejlődésének biztosítása érdekében. Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) két véleményt fogadott el a bizonyos állatfajok elkábítása és leölése fő rendszereinek jólléti szempontjairól, nevezetesen 2004-ben a főbb kereskedelmi állatfajok elkábítása és leölése fő rendszereinek jólléti szempontjairól, és 2006-ban a kereskedelmi célból tenyésztett szarvasok, kecskék, nyulak, struccok, kacsák, libák és fürjek elkábítása és leölése fő rendszereinek jólléti szempontjairól.
  Az állat-egészségügyi és állatjólléti tudományos bizottság (SCAHAW) 2001-ben jelentést fogadott el a prémelőállítás érdekében tartott állatok jóllétéről, amely tartalmazott egy elemzést a prémfarmokon alkalmazott leölési módszerekről.
  E területen naprakésszé kell tenni a közösségi jogszabályokat, az említett tudományos vélemények figyelembe vétele érdekében. A szén-dioxid sertések és baromfi esetében történő használatának fokozatos kivonására vonatkozó ajánlások nem szerepeltek a javaslatban, mivel a hatásvizsgálat megállapította, hogy ez jelenleg az EU-ban gazdaságilag nem megvalósítható. Továbbá más ajánlásokat nem kell e rendeletben szerepeltetni, mivel azok olyan technikai paraméterekre vonatkoznak, amelyek helye a végrehajtási intézkedésekben vagy a bevált gyakorlatra vonatkozó kódexekben van. A tenyésztett halakra vonatkozó ajánlások nem szerepelnek a javaslatban, mivel e területen további tudományos véleményre és gazdasági értékelésre van szükség. |
| --- | --- |

(6)

Közös szabályokat kell megállapítani az említett termékek belső piaca átgondolt fejlődésének biztosítása érdekében. Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) két véleményt fogadott el a bizonyos állatfajok elkábítása és leölése fő rendszereinek jólléti szempontjairól, nevezetesen 2004-ben a főbb kereskedelmi állatfajok elkábítása és leölése fő rendszereinek jólléti szempontjairól, és 2006-ban a kereskedelmi célból tenyésztett szarvasok, kecskék, nyulak, struccok, kacsák, libák és fürjek elkábítása és leölése fő rendszereinek jólléti szempontjairól.
  Az állat-egészségügyi és állatjólléti tudományos bizottság (SCAHAW) 2001-ben jelentést fogadott el a prémelőállítás érdekében tartott állatok jóllétéről, amely tartalmazott egy elemzést a prémfarmokon alkalmazott leölési módszerekről.
  E területen naprakésszé kell tenni a közösségi jogszabályokat, az említett tudományos vélemények figyelembe vétele érdekében. A szén-dioxid sertések és baromfi esetében történő használatának fokozatos kivonására vonatkozó ajánlások nem szerepeltek a javaslatban, mivel a hatásvizsgálat megállapította, hogy ez jelenleg az EU-ban gazdaságilag nem megvalósítható. Továbbá más ajánlásokat nem kell e rendeletben szerepeltetni, mivel azok olyan technikai paraméterekre vonatkoznak, amelyek helye a végrehajtási intézkedésekben vagy a bevált gyakorlatra vonatkozó kódexekben van. A tenyésztett halakra vonatkozó ajánlások nem szerepelnek a javaslatban, mivel e területen további tudományos véleményre és gazdasági értékelésre van szükség.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| (15) | Az állatok védelméről és kíméletéről szóló jegyzőkönyv hangsúlyozza, hogy a többek között a mezőgazdasági és a belső piacra vonatkozó közösségi politikák megfogalmazásakor és végrehajtásakor tiszteletben kell tartani különösen a vallási szertartásokat, a kulturális hagyományokat
  és
  a regionális örökséget érintő tagállami törvényi vagy közigazgatási rendelkezéseket és szokásokat. Ennélfogva e rendelet hatálya alól ki kell zárni a kulturális eseményeket, amennyiben az állatjóllétre vonatkozó előírásoknak való megfelelés sértené a szóban forgó esemény valódi lényegét. |
| --- | --- |

(15)

Az állatok védelméről és kíméletéről szóló jegyzőkönyv hangsúlyozza, hogy a többek között a mezőgazdasági és a belső piacra vonatkozó közösségi politikák megfogalmazásakor és végrehajtásakor tiszteletben kell tartani különösen a vallási szertartásokat, a kulturális hagyományokat
  és
  a regionális örökséget érintő tagállami törvényi vagy közigazgatási rendelkezéseket és szokásokat. Ennélfogva e rendelet hatálya alól ki kell zárni a kulturális eseményeket, amennyiben az állatjóllétre vonatkozó előírásoknak való megfelelés sértené a szóban forgó esemény valódi lényegét.

| (15) | Az állatok védelméről és kíméletéről szóló jegyzőkönyv hangsúlyozza, hogy a többek között a mezőgazdasági és a belső piacra vonatkozó közösségi politikák megfogalmazásakor és végrehajtásakor tiszteletben kell tartani különösen a vallási szertartásokat, a kulturális hagyományokat
  és/vagy vallási eredetű hagyományokat, valamint
  a regionális örökséget érintő tagállami törvényi vagy közigazgatási rendelkezéseket és szokásokat. E zért e rendelet hatálya alól ki kell zárni a kulturális,
  vallási és hagyományokhoz kötődő
  eseményeket, amennyiben az állatjóllétre vonatkozó előírásoknak való megfelelés sértené a szóban forgó esemény valódi lényegét. |
| --- | --- |

(15)

Az állatok védelméről és kíméletéről szóló jegyzőkönyv hangsúlyozza, hogy a többek között a mezőgazdasági és a belső piacra vonatkozó közösségi politikák megfogalmazásakor és végrehajtásakor tiszteletben kell tartani különösen a vallási szertartásokat, a kulturális hagyományokat
  és/vagy vallási eredetű hagyományokat, valamint
  a regionális örökséget érintő tagállami törvényi vagy közigazgatási rendelkezéseket és szokásokat. E zért e rendelet hatálya alól ki kell zárni a kulturális,
  vallási és hagyományokhoz kötődő
  eseményeket, amennyiben az állatjóllétre vonatkozó előírásoknak való megfelelés sértené a szóban forgó esemény valódi lényegét.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| (16) | Emellett a kulturális hagyományok öröklött, meggyökeresedett vagy szokáson alapuló gondolkodási mintára, cselekvésre vagy viselkedésre utalnak, amelyeknek ténylegesen része az a koncepció, hogy ezt az elődök adták át vagy tőlük szerezték meg. Ezek hozzájárulnak a generációk között régóta fennálló szociális kapcsolatok erősítéséhez is. Mivel e tevékenységek nem érintik az állati termékek piacát,
  és azokat nem termelési célok indokolják,
  az állatok ilyen események során történő
  leölését
  ki kell zárni e rendelet hatálya alól. |
| --- | --- |

(16)

Emellett a kulturális hagyományok öröklött, meggyökeresedett vagy szokáson alapuló gondolkodási mintára, cselekvésre vagy viselkedésre utalnak, amelyeknek ténylegesen része az a koncepció, hogy ezt az elődök adták át vagy tőlük szerezték meg. Ezek hozzájárulnak a generációk között régóta fennálló szociális kapcsolatok erősítéséhez is. Mivel e tevékenységek nem érintik az állati termékek piacát,
  és azokat nem termelési célok indokolják,
  az állatok ilyen események során történő
  leölését
  ki kell zárni e rendelet hatálya alól.

| (16) | Emellett a kulturális hagyományok
  vagy vallási eredetű hagyományok
  öröklött, meggyökeresedett vagy szokáson alapuló gondolkodási mintára, cselekvésre vagy viselkedésre utalnak, amelyeknek ténylegesen része az a koncepció, hogy ezt az elődök adták át vagy tőlük szerezték meg. Ezek hozzájárulnak a generációk között régóta fennálló szociális kapcsolatok erősítéséhez is. Mivel e tevékenységek nem érintik az állati termékek piacát, az állatok ilyen események során történő
  levágását
  ki kell zárni e rendelet hatálya alól. |
| --- | --- |

(16)

Emellett a kulturális hagyományok
  vagy vallási eredetű hagyományok
  öröklött, meggyökeresedett vagy szokáson alapuló gondolkodási mintára, cselekvésre vagy viselkedésre utalnak, amelyeknek ténylegesen része az a koncepció, hogy ezt az elődök adták át vagy tőlük szerezték meg. Ezek hozzájárulnak a generációk között régóta fennálló szociális kapcsolatok erősítéséhez is. Mivel e tevékenységek nem érintik az állati termékek piacát, az állatok ilyen események során történő
  levágását
  ki kell zárni e rendelet hatálya alól.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

22 a preambulumbekezdés (új)

| (22) | A fent említett új feladatok teljesítéséhez az Unióban működő üzemeltetőknek finanszírozásra lesz szükségük. A rendeletben foglalt szabályoknak való megfelelés érdekében elegendő uniós finanszírozásnak kell rendelkezésre állnia annak biztosítására, hogy az állatjóllét tekintetében a Közösség nemzetközi szintű vezető szerepet töltsön be. |
| --- | --- |

(22)

A fent említett új feladatok teljesítéséhez az Unióban működő üzemeltetőknek finanszírozásra lesz szükségük. A rendeletben foglalt szabályoknak való megfelelés érdekében elegendő uniós finanszírozásnak kell rendelkezésre állnia annak biztosítására, hogy az állatjóllét tekintetében a Közösség nemzetközi szintű vezető szerepet töltsön be.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| (24) | A levágási vagy leölési folyamat során bizonyos kábítási módszerek – használatuktól függően – halálhoz is vezethetnek, miközben nem okoznak fájdalmat, és minimálisra csökkentik az állatok szorongását vagy szenvedését.
  Következésképpen nem szükséges elkülöníteni a visszafordítható és a visszafordíthatatlan kábítási módszereket. |
| --- | --- |

(24)

A levágási vagy leölési folyamat során bizonyos kábítási módszerek – használatuktól függően – halálhoz is vezethetnek, miközben nem okoznak fájdalmat, és minimálisra csökkentik az állatok szorongását vagy szenvedését.
  Következésképpen nem szükséges elkülöníteni a visszafordítható és a visszafordíthatatlan kábítási módszereket.

| (24) | A levágási vagy leölési folyamat során bizonyos kábítási módszerek – használatuktól függően – halálhoz is vezethetnek, miközben nem okoznak fájdalmat, és minimálisra csökkentik az állatok szorongását vagy szenvedését. |
| --- | --- |

(24)

A levágási vagy leölési folyamat során bizonyos kábítási módszerek – használatuktól függően – halálhoz is vezethetnek, miközben nem okoznak fájdalmat, és minimálisra csökkentik az állatok szorongását vagy szenvedését.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

32 preambulumbekezdés

| (32) | A 854/2006/EK rendelet meghatározza azon létesítmények jegyzékét, amelyekből a meghatározott állati eredetű termékek Közösségbe történő behozatalát engedélyezik. Az e rendeletben meghatározott, a vágóhidakra alkalmazandó általános előírásokat és a kiegészítő előírásokat az említett lista céljából figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(32)

A 854/2006/EK rendelet meghatározza azon létesítmények jegyzékét, amelyekből a meghatározott állati eredetű termékek Közösségbe történő behozatalát engedélyezik. Az e rendeletben meghatározott, a vágóhidakra alkalmazandó általános előírásokat és a kiegészítő előírásokat az említett lista céljából figyelembe kell venni.

| (32) | A 854/2004/EK rendelet meghatározza azon létesítmények jegyzékét, amelyekből a meghatározott állati eredetű termékek Közösségbe történő behozatalát engedélyezik. Az e rendeletben meghatározott, a vágóhidakra alkalmazandó általános előírásokat és a kiegészítő előírásokat az említett lista céljából figyelembe kell venni.
  A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a belső piacra szánt, harmadik országokból származó hús és húsipari termékek behozatala megfeleljen az e rendeletben meghatározott szabályoknak. |
| --- | --- |

(32)

A 854/2004/EK rendelet meghatározza azon létesítmények jegyzékét, amelyekből a meghatározott állati eredetű termékek Közösségbe történő behozatalát engedélyezik. Az e rendeletben meghatározott, a vágóhidakra alkalmazandó általános előírásokat és a kiegészítő előírásokat az említett lista céljából figyelembe kell venni.
  A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a belső piacra szánt, harmadik országokból származó hús és húsipari termékek behozatala megfeleljen az e rendeletben meghatározott szabályoknak.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

33 preambulumbekezdés

| (33) | A vágóhidakat és az ott használt berendezéseket meghatározott állatkategóriákra és kapacitásra alakították ki. Ha a kapacitást meghaladják vagy a berendezéseket nem olyan célra használják, mint amire tervezték, az káros hatással van az állatjóllétre. Ezért az ilyen szempontokra vonatkozó információt közölni kell az illetékes hatósággal, és annak a vágóhidakra vonatkozó engedélyezési eljárás részét kell képeznie. |
| --- | --- |

(33)

A vágóhidakat és az ott használt berendezéseket meghatározott állatkategóriákra és kapacitásra alakították ki. Ha a kapacitást meghaladják vagy a berendezéseket nem olyan célra használják, mint amire tervezték, az káros hatással van az állatjóllétre. Ezért az ilyen szempontokra vonatkozó információt közölni kell az illetékes hatósággal, és annak a vágóhidakra vonatkozó engedélyezési eljárás részét kell képeznie.

| (33) | A vágóhidakat és az ott használt berendezéseket meghatározott állatkategóriákra és kapacitásra alakították ki. Ha a kapacitást meghaladják vagy a berendezéseket nem olyan célra használják, mint amire tervezték, az káros hatással van az állatjóllétre. Ezért az ilyen szempontokra vonatkozó információt közölni kell az illetékes hatósággal, és annak a vágóhidakra vonatkozó engedélyezési eljárás részét kell képeznie.
  A rendszeresen ellenőrzött kis vágóhidak esetében – ahol a levágási kapacitás nem lépi túl a heti 50 számosállategység és az évi 150 000 baromfiegység keretet, és amelyek főként közvetlenül a végső fogyasztó számára értékesítenek élelmiszert – nincs szükség bonyolult engedélyezési eljárásra vagy szabványműveleti előírásokra az ezen rendelet elveinek való megfelelés érdekében. |
| --- | --- |

(33)

A vágóhidakat és az ott használt berendezéseket meghatározott állatkategóriákra és kapacitásra alakították ki. Ha a kapacitást meghaladják vagy a berendezéseket nem olyan célra használják, mint amire tervezték, az káros hatással van az állatjóllétre. Ezért az ilyen szempontokra vonatkozó információt közölni kell az illetékes hatósággal, és annak a vágóhidakra vonatkozó engedélyezési eljárás részét kell képeznie.
  A rendszeresen ellenőrzött kis vágóhidak esetében – ahol a levágási kapacitás nem lépi túl a heti 50 számosállategység és az évi 150 000 baromfiegység keretet, és amelyek főként közvetlenül a végső fogyasztó számára értékesítenek élelmiszert – nincs szükség bonyolult engedélyezési eljárásra vagy szabványműveleti előírásokra az ezen rendelet elveinek való megfelelés érdekében.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

34 a preambulumbekezdés (új)

| (34a) | El kell kerülni, hogy az állatok a levágást megelőzően félelem és stressz következtében szenvedjenek. Ezért a vágóhidakat úgy kell kialakítani, az eljárásokat úgy kell megtervezni és a személyzetet úgy kell képezni, hogy biztosítva legyen az, hogy a kirakodás és a levágás között az állatok ne szenvedjenek stressz, félelem vagy fájdalom következtében. |
| --- | --- |

(34a)

El kell kerülni, hogy az állatok a levágást megelőzően félelem és stressz következtében szenvedjenek. Ezért a vágóhidakat úgy kell kialakítani, az eljárásokat úgy kell megtervezni és a személyzetet úgy kell képezni, hogy biztosítva legyen az, hogy a kirakodás és a levágás között az állatok ne szenvedjenek stressz, félelem vagy fájdalom következtében.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

35 preambulumbekezdés

| (35) | A vágóhidak kialakítása, elrendezése és berendezése tekintetében folyamatos a tudományos és műszaki fejlődés. Ennélfogva lényeges, hogy a Közösség felhatalmazza a Bizottságot a vágóhidak kialakítására, elrendezésére és berendezésére alkalmazandó előírások Módosítás ára, megőrizve az állatvédelem egységességét és magas színvonalát. |
| --- | --- |

(35)

A vágóhidak kialakítása, elrendezése és berendezése tekintetében folyamatos a tudományos és műszaki fejlődés. Ennélfogva lényeges, hogy a Közösség felhatalmazza a Bizottságot a vágóhidak kialakítására, elrendezésére és berendezésére alkalmazandó előírások Módosítás ára, megőrizve az állatvédelem egységességét és magas színvonalát.

| (35) | A vágóhidak kialakítása, elrendezése és berendezése tekintetében folyamatos a tudományos és műszaki fejlődés. E zért lényeges, hogy a Közösség felhatalmazza a Bizottságot a vágóhidak kialakítására, elrendezésére és berendezésére alkalmazandó előírások Módosítás ára, megőrizve az állatvédelem egységességét és magas színvonalát.
  Továbbra is törekedni kell jobb kábítási eljárások kialakítására. Fokozni kell a kutatást a felesleges csibék levágására vonatkozó alternatívák területén is. |
| --- | --- |

(35)

A vágóhidak kialakítása, elrendezése és berendezése tekintetében folyamatos a tudományos és műszaki fejlődés. E zért lényeges, hogy a Közösség felhatalmazza a Bizottságot a vágóhidak kialakítására, elrendezésére és berendezésére alkalmazandó előírások Módosítás ára, megőrizve az állatvédelem egységességét és magas színvonalát.
  Továbbra is törekedni kell jobb kábítási eljárások kialakítására. Fokozni kell a kutatást a felesleges csibék levágására vonatkozó alternatívák területén is.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

37 preambulumbekezdés

| (37) | Kábítás nélküli
  leölés
  a szenvedés minimálisra csökkentése érdekében a torok nagyon pontos elvágását igényli. Emellett a nem mechanikusan féken tartott állatok a vágás után gyakran lelassítják az elvéreztetést, ennélfogva az állat szenvedései szükségtelenül meghosszabbodnak. Ezért a kábítás nélkül levágott állatokat egyenként kell féken tartani. |
| --- | --- |

(37)

Kábítás nélküli
  leölés
  a szenvedés minimálisra csökkentése érdekében a torok nagyon pontos elvágását igényli. Emellett a nem mechanikusan féken tartott állatok a vágás után gyakran lelassítják az elvéreztetést, ennélfogva az állat szenvedései szükségtelenül meghosszabbodnak. Ezért a kábítás nélkül levágott állatokat egyenként kell féken tartani.

| (37) | Kábítás nélküli
  levágás
  a szenvedés minimálisra csökkentése érdekében a torok nagyon pontos elvágását igényli. Emellett a nem mechanikusan féken tartott állatok a vágás után gyakran lelassítják az elvéreztetést, ezért az állat szenvedései szükségtelenül meghosszabbodnak. Ezért a kábítás nélkül levágott állatokat egyenként kell féken tartani
  és a vágás után rögtön hatékony kábítást kell rajtuk alkalmazni
  . |
| --- | --- |

(37)

Kábítás nélküli
  levágás
  a szenvedés minimálisra csökkentése érdekében a torok nagyon pontos elvágását igényli. Emellett a nem mechanikusan féken tartott állatok a vágás után gyakran lelassítják az elvéreztetést, ezért az állat szenvedései szükségtelenül meghosszabbodnak. Ezért a kábítás nélkül levágott állatokat egyenként kell féken tartani
  és a vágás után rögtön hatékony kábítást kell rajtuk alkalmazni
  .

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

38 preambulumbekezdés

| (38) | Az állatok vágóhidakon való kezelése és féken tartása tekintetében folyamatos a tudományos és műszaki fejlődés. Ennélfogva fontos, hogy a Közösség felhatalmazza a Bizottságot az állatok
  levágás
  előtti kezelésére és féken tartásra vonatkozó előírások Módosítás ára, az állatvédelem egységességének és magas színvonalának fenntartásával. |
| --- | --- |

(38)

Az állatok vágóhidakon való kezelése és féken tartása tekintetében folyamatos a tudományos és műszaki fejlődés. Ennélfogva fontos, hogy a Közösség felhatalmazza a Bizottságot az állatok
  levágás
  előtti kezelésére és féken tartásra vonatkozó előírások Módosítás ára, az állatvédelem egységességének és magas színvonalának fenntartásával.

| (38) | Az állatok vágóhidakon
  és prémelőállító gazdaságokban
  való kezelése és féken tartása tekintetében folyamatos a tudományos és műszaki fejlődés. Ezért fontos, hogy a Közösség felhatalmazza a Bizottságot az állatok
  leölés
  előtti kezelésére és féken tartásra vonatkozó előírások Módosítás ára, az állatvédelem egységességének és magas színvonalának fenntartásával. |
| --- | --- |

(38)

Az állatok vágóhidakon
  és prémelőállító gazdaságokban
  való kezelése és féken tartása tekintetében folyamatos a tudományos és műszaki fejlődés. Ezért fontos, hogy a Közösség felhatalmazza a Bizottságot az állatok
  leölés
  előtti kezelésére és féken tartásra vonatkozó előírások Módosítás ára, az állatvédelem egységességének és magas színvonalának fenntartásával.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés – a pont – i alpont

| i. | az illetékes hatóság felügyelete alatt végzett technikai vagy
  tudományos
  kísérletek során
  ; |
| --- | --- |

i.

az illetékes hatóság felügyelete alatt végzett technikai vagy
  tudományos
  kísérletek során
  ;

| i. | A Tanács a kísérleti és egyéb
  tudományos
  célokra felhasznált állatok védelmére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1986. november 24 -i 86/609/EGK irányelve (1); által szabályozott tevékenységek keretében |
| --- | --- |

i.

A Tanács a kísérleti és egyéb
  tudományos
  célokra felhasznált állatok védelmére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1986. november 24 -i 86/609/EGK irányelve (1); által szabályozott tevékenységek keretében

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés – a pont – ii alpont

| ii. | vadászaton; |
| --- | --- |

ii.

vadászaton;

| ii | . vadászaton
  vagy sporthorgászat során
  ; |
| --- | --- |

ii

. vadászaton
  vagy sporthorgászat során
  ;

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés – a pont – iv a alpont (új)

| iva. | amennyiben az nagyobb vallási ünnepek alkalmával – és kizárólag az adott időpontot megelőző tíz napos időszakban – történik, amelyek közvetlen saját fogyasztásra szánt hagyományos áldozattal járnak, például a Húsvét vagy a Karácsony. |
| --- | --- |

iva.

amennyiben az nagyobb vallási ünnepek alkalmával – és kizárólag az adott időpontot megelőző tíz napos időszakban – történik, amelyek közvetlen saját fogyasztásra szánt hagyományos áldozattal járnak, például a Húsvét vagy a Karácsony.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| ba) | amikor a félig háziasított szarvasféléket terepen lövik le és vadgazdálkodási létesítményben dolgozzák fel; |
| --- | --- |

ba)

amikor a félig háziasított szarvasféléket terepen lövik le és vadgazdálkodási létesítményben dolgozzák fel;

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – b pont

| b) | „kapcsolódó műveletek”: műveletek, amelyeket a
  leöléssel
  összefüggésben, annak helyszínén végeznek el: az állatok kezelése, elhelyezése, féken tartása, elkábítása és elvéreztetése; |
| --- | --- |

b)

„kapcsolódó műveletek”: műveletek, amelyeket a
  leöléssel
  összefüggésben, annak helyszínén végeznek el: az állatok kezelése, elhelyezése, féken tartása, elkábítása és elvéreztetése;

| b) | „kapcsolódó műveletek”: műveletek, amelyeket a
  levágással
  összefüggésben, annak helyszínén végeznek el: az állatok kezelése,
  kirakodása,
  elhelyezése, féken tartása, elkábítása és elvéreztetése; |
| --- | --- |

b)

„kapcsolódó műveletek”: műveletek, amelyeket a
  levágással
  összefüggésben, annak helyszínén végeznek el: az állatok kezelése,
  kirakodása,
  elhelyezése, féken tartása, elkábítása és elvéreztetése;

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – b a pont (új)

| ba) | „illetékes hatóság”: egy tagállam azon központi hatósága, amely hatáskörrel rendelkezik e rendelet követelményei teljesítésének biztosítására, vagy bármely más hatóság, amelyre a fenti központi hatóság ezt a hatáskört átruházta; |
| --- | --- |

ba)

„illetékes hatóság”: egy tagállam azon központi hatósága, amely hatáskörrel rendelkezik e rendelet követelményei teljesítésének biztosítására, vagy bármely más hatóság, amelyre a fenti központi hatóság ezt a hatáskört átruházta;

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – d a pont (új)

| da) | „eszméletvesztés”: tudatvesztéssel járó állapot, amikor az agyműködés ideiglenesen vagy végleg leáll, és amelyet követően az állat nem képes reagálni a normál ingerekre, beleértve a fájdalmat; |
| --- | --- |

da)

„eszméletvesztés”: tudatvesztéssel járó állapot, amikor az agyműködés ideiglenesen vagy végleg leáll, és amelyet követően az állat nem képes reagálni a normál ingerekre, beleértve a fájdalmat;

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – f pont

| f) | „kábítás”: minden olyan szándékos eljárás, amelynek alkalmazása az eszmélet és az érzékelés
  fájdalom nélkül történő
  elvesztését okozza, ideértve az állat halálának azonnali beálltát okozó eljárásokat is; |
| --- | --- |

f)

„kábítás”: minden olyan szándékos eljárás, amelynek alkalmazása az eszmélet és az érzékelés
  fájdalom nélkül történő
  elvesztését okozza, ideértve az állat halálának azonnali beálltát okozó eljárásokat is;

| f) | „kábítás”: minden olyan szándékos eljárás, amelynek alkalmazása az eszmélet és az érzékelés elvesztését okozza, ideértve az állat halálának azonnali beálltát okozó eljárásokat is; |
| --- | --- |

f)

„kábítás”: minden olyan szándékos eljárás, amelynek alkalmazása az eszmélet és az érzékelés elvesztését okozza, ideértve az állat halálának azonnali beálltát okozó eljárásokat is;

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – g pont

| g) | „vallási szertartás”: vallások
  – mint az iszlám vagy a zsidó vallás –
  által előírt, az állatok levágásához kapcsolódó tevékenységek; |
| --- | --- |

g)

„vallási szertartás”: vallások
  – mint az iszlám vagy a zsidó vallás –
  által előírt, az állatok levágásához kapcsolódó tevékenységek;

| g) | „vallási szertartás”: vallások által előírt
  vagy egyes vallási ünnepek alkalmával
  , az állatok levágásához kapcsolódó tevékenységek; |
| --- | --- |

g)

„vallási szertartás”: vallások által előírt
  vagy egyes vallási ünnepek alkalmával
  , az állatok levágásához kapcsolódó tevékenységek;

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – k pont

| k) | „vágóhíd”: szárazföldi
  állatok levágására
  használt bármely
  létesítmény
  ; |
| --- | --- |

k)

„vágóhíd”: szárazföldi
  állatok levágására
  használt bármely
  létesítmény
  ;

| k) | „vágóhíd”: olyan
  állatok levágására
  és zsigerelésére szolgáló
  létesítmény,
  amely állatok húsát emberi fogyasztásra szánják. |
| --- | --- |

k)

„vágóhíd”: olyan
  állatok levágására
  és zsigerelésére szolgáló
  létesítmény,
  amely állatok húsát emberi fogyasztásra szánják.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – m pont

| m) | „prémes
  állatok”
  : elsődlegesen a prémjükért tenyésztett emlős állatok, mint a nyérc, a görény, a róka, a mosómedve, a nutria és a csincsilla; |
| --- | --- |

m)

„prémes
  állatok”
  : elsődlegesen a prémjükért tenyésztett emlős állatok, mint a nyérc, a görény, a róka, a mosómedve, a nutria és a csincsilla;

| m) | „prémes
  állat”
  : elsődlegesen a prémjükért tenyésztett emlős állatok, mint a nyérc, a görény, a róka, a mosómedve, a
  nyestkutya, a
  nutria,
  a nyúl
  és a csincsilla; |
| --- | --- |

m)

„prémes
  állat”
  : elsődlegesen a prémjükért tenyésztett emlős állatok, mint a nyérc, a görény, a róka, a mosómedve, a
  nyestkutya, a
  nutria,
  a nyúl
  és a csincsilla;

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – a pont

| a) | megkapják a megfelelő fizikai kényelmet és védelmet, különösen a
  tisztán tartással, a
  megfelelő hőmérséklettel kapcsolatos, valamint az elesés vagy megcsúszás elleni védelmet; |
| --- | --- |

a)

megkapják a megfelelő fizikai kényelmet és védelmet, különösen a
  tisztán tartással, a
  megfelelő hőmérséklettel kapcsolatos, valamint az elesés vagy megcsúszás elleni védelmet;

| a) | megkapják a megfelelő fizikai kényelmet és védelmet, különösen a megfelelő hőmérséklettel kapcsolatos, valamint az elesés vagy megcsúszás elleni védelmet; |
| --- | --- |

a)

megkapják a megfelelő fizikai kényelmet és védelmet, különösen a megfelelő hőmérséklettel kapcsolatos, valamint az elesés vagy megcsúszás elleni védelmet;

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – d pont

| d) | ne mutassák fájdalom,
  félelem,
  agresszió vagy más rendellenes viselkedés jeleit; |
| --- | --- |

d)

ne mutassák fájdalom,
  félelem,
  agresszió vagy más rendellenes viselkedés jeleit;

| d) | ne mutassák fájdalom, agresszió vagy más rendellenes viselkedés jeleit; |
| --- | --- |

d)

ne mutassák fájdalom, agresszió vagy más rendellenes viselkedés jeleit;

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – f pont

| f) | ne szembesüljenek ellenséges viselkedéssel. |
| --- | --- |

f)

ne szembesüljenek ellenséges viselkedéssel.

törölve

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 a bekezdés (új)

(3a)
     
  A felesleges naposcsibék semmilyen eszközzel történő leölése sem engedélyezett a továbbiakban, amennyiben megfelelő alternatívák állnak rendelkezésre leölésük elkerülésére.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

(2)   
  Az (1) bekezdéstől eltérve, ha
  a vallási
  szertartások ilyen módszereket írnak elő
  , az állatok előzetes kábítás nélkül is
  leölhetők
  , amennyiben a
  leölés
  vágóhídon történik.

(2)   
  Összhangban
  a vallási
  szertartásokkal
  , az állatok előzetes kábítás nélkül is
  levághatók
  , amennyiben a
  levágás
  vágóhídon történik.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

A tagállamok azonban dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák ezt az eltérést.

törölve

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

(1)   Az elkábítást az I. mellékletben meghatározott módszerekkel összhangban kell elvégezni.

(1)   Az elkábítást az I. mellékletben meghatározott módszerekkel összhangban kell elvégezni.
  A Bizottság az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság értékelése és a 22. cikk (2) bekezdése alapján, valamint a tudományos és technikai fejlődés figyelembevétele mellett jóváhagyhat új kábítási eljárásokat.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

(2)   Az elkábítást végző személyzetnek rendszeres ellenőrzést kell végeznie annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy az állat nem mutatja eszmélet vagy érzékelés jelét az elkábítás befejezése és a halál
  megállapítása
  közötti időszakban.

(2)   Az elkábítást végző személyzetnek rendszeres ellenőrzést kell végeznie annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy az állat nem mutatja eszmélet vagy érzékelés jelét az elkábítás befejezése és a halál
  beállta
  közötti időszakban.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 a bekezdés (új)

(2a)
     
  Az elvéreztetést a kábítás után a lehető leghamarabb megkezdik.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

Az ilyen Módosítás oknak azonban a tudományos bizonyítékokkal alátámasztott,
  megfelelő, nemzetközileg elismert, szakértők által értékelt folyóiratokban közölt
  létező módszerek által biztosított állatjólléti színvonallal legalább megegyező szintet kell biztosítania.

Az ilyen Módosítás oknak azonban a
  megfelelő
  tudományos bizonyítékokkal alátámasztott, létező módszerek által biztosított állatjólléti színvonallal legalább megegyező szintet kell biztosítania.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 4 bekezdés

(4)   A 22. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban
  az I. mellékletben szereplő módszerekre vonatkozóan bevált gyakorlattal kapcsolatos közösségi kódexek
  fogadhatók el.

(4)   
  Az I. mellékletben meghatározott módszerekre vonatkozó előírások és szabályok kidolgozására és végrehajtására irányuló közösségi iránymutatások
  a 22. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban fogadhatók el.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

(2)   
  A vállalkozók
  ilyen szabványműveleti előírásokat dolgoznak ki és hajtanak végre annak biztosítására, hogy a
  leölést
  és a kapcsolódó műveleteket a 3. cikk (1) bekezdésével összhangban végezzék.

(2)   
  Az üzemeltetők
  ilyen szabványműveleti előírásokat dolgoznak ki és hajtanak végre annak biztosítására, hogy a
  levágást
  és a kapcsolódó műveleteket a 3. cikk (1) bekezdésével összhangban végezzék.
  E célból a 852/2004/EK rendelet 5. cikkében megállapított eljárások alkalmazhatók a vágóhidak esetében is.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 bekezdés

(3)   A szabványműveleti előírásokat kérésre az illetékes hatóság számára elérhetővé kell tenni.

(3)   A szabványműveleti előírásokat kérésre az illetékes hatóság számára elérhetővé kell tenni.
  A hatósági állatorvost a szabványműveleti előírások Módosítás áról minden esetben írásban értesíteni kell.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 a bekezdés (új)

(3a)
     
  Az illetékes hatóság módosíthatja a szabványműveleti előírásokat, amennyiben azok nyilvánvalóan nem állnak összhangban az e rendeletben megállapított általános szabályokkal és követelményekkel.

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 b bekezdés (új)

(3b)
     
  Az (1)–(3) bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók a heti 50 számosállategységnél kevesebb állatot levágó vágóhidakra.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés – a pont

| a) | az állatok
  kezelése és ellátása a
  féken tartás
  előtt
  ; |
| --- | --- |

a)

az állatok
  kezelése és ellátása a
  féken tartás
  előtt
  ;

| a) | az állatok
  szállítása
  féken tartás,
  elkábítás vagy levágás céljából
  ; |
| --- | --- |

a)

az állatok
  szállítása
  féken tartás,
  elkábítás vagy levágás céljából
  ;

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés – f pont

| f) | az élő állatok elvéreztetése
  . |
| --- | --- |

f)

az élő állatok elvéreztetése
  .

| f) | az élő állatok elvéreztetése
  és/vagy a levágásnak a 4. cikk (2) bekezdésben említett módszerei. |
| --- | --- |

f)

az élő állatok elvéreztetése
  és/vagy a levágásnak a 4. cikk (2) bekezdésben említett módszerei.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés – f a pont (új)

| fa) | a prémes állatok leölése. |
| --- | --- |

fa)

a prémes állatok leölése.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés

(3)
     
  A prémes állatok leölését a 18. cikk előírása szerint olyan képesítési bizonyítvánnyal rendelkező személynek kell felügyelnie, amely kiterjed a felügyelete alatt végzett minden műveletre.

törölve

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – a pont

| a) | azon állatok
  csoportjaira
  vagy súlyára, amelyek számára a berendezést szánják; |
| --- | --- |

a)

azon állatok
  csoportjaira
  vagy súlyára, amelyek számára a berendezést szánják;

| a) | azon állatok
  fajára
  vagy súlyára, amelyek számára a berendezést szánják; |
| --- | --- |

a)

azon állatok
  fajára
  vagy súlyára, amelyek számára a berendezést szánják;

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – c a pont (új)

| ca) | a berendezés karbantartásának és kalibrálásának módszereire. |
| --- | --- |

ca)

a berendezés karbantartásának és kalibrálásának módszereire.

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

(2)   A helyszínen a vágási műveletek során
  megfelelő tartalék
  kábító
  berendezésnek
  kell azonnal rendelkezésre állnia, és ezt akkor kell
  használni
  , ha az eredetileg használt kábító berendezés meghibásodik.

(2)   A helyszínen a vágási műveletek során
  megfelelő helyettesítő
  kábító
  módszernek
  kell azonnal rendelkezésre állnia, és ezt akkor kell
  alkalmazni
  , ha az eredetileg használt kábító berendezés meghibásodik.
  Amennyiben a helyettesítő kábító módszer alkalmazásához nehéz berendezésekre van szükség, mobil berendezés is megfelelő.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 a bekezdés (új)

(2a)
     
  Egy állat esetében sem kerülhet sor féken tartásra, ha az állat elkábításáért vagy levágásáért felelős személy erre nem készült fel.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

10. cikk

Az e rendelet II. és III. fejezetében meghatározott előírásoknak
  meg kell
  felelniük a 854/2004/EK rendelet 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt céloknak.

Azon harmadik országbeli vágóhidak és létesítmények vizsgálata során, amelyek esetében jóváhagyták vagy jóvá fogják hagyni a Közösségbe irányuló, az Unió jogszabályaival összhangban történő kivitelt, a Bizottság szakértőinek
  meg kell
  bizonyosodniuk arról, hogy az 5. cikkben említett élő állatok levágását az e rendeletben az állatok jólléte tekintetében meghatározott körülményekkel legalább megegyező körülmények között hajtották végre.

A harmadik országból behozott húst kísérő egészségügyi bizonyítvány mellé csatolni kell a fent említett követelmény teljesülését igazoló tanúsítványt.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

10 a cikk (új)

10a. cikk

A harmadik országból történő behozatalra vonatkozó intézkedések

A Bizottság ügyel arra, hogy a piacon fogyasztásra szánt, harmadik országból származó hús és hústermékek megfeleljenek a rendelet rendelkezéseinek.

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

(2)   E rendelet céljából a 853/2004/EK rendelet 4. cikkében meghatározott illetékes hatóság engedélyezi minden vágóhíd esetében:

(2)   E rendelet céljából a 853/2004/EK rendelet 4. cikkében meghatározott illetékes hatóság minden
  olyan
  vágóhíd esetében,
  ahol a levágási kapacitás meghaladja a heti 50 számosállategységet vagy az évi 150 000 baromfiegységet,
  engedélyezi:

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés – a pont

| a) | a vágóvonalak maximális kapacitását; |
| --- | --- |

a)

a vágóvonalak maximális kapacitását;

törölve

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés – c pont

| c) | a lófélék, szarvasmarhafélék, juh- és kecskefélék és sertésfélék, valamint baromfik és nyúlfélék elhelyezésére szánt terület maximális befogadóképességét. |
| --- | --- |

c)

a lófélék, szarvasmarhafélék, juh- és kecskefélék és sertésfélék, valamint baromfik és nyúlfélék elhelyezésére szánt terület maximális befogadóképességét.

| c) | a lófélék, szarvasmarhafélék, juh- és kecskefélék és sertésfélék, valamint baromfik,
  laposmellű futómadarak
  és nyúlfélék elhelyezésére szánt terület maximális befogadóképességét. |
| --- | --- |

c)

a lófélék, szarvasmarhafélék, juh- és kecskefélék és sertésfélék, valamint baromfik,
  laposmellű futómadarak
  és nyúlfélék elhelyezésére szánt terület maximális befogadóképességét.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés

(2)   
  A vállalkozók
  biztosítják, hogy
  az
  elkábítás nélkül
  leölt
  állatokat mechanikusan tartják féken.

(2)   
  Az üzemeltetők
  biztosítják, hogy
  adott esetben és az állatok
  elkábítás nélkül
  történő, vallási célú levágása esetén az
  állatokat mechanikusan tartják féken.

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 3 bekezdés – e pont

| e) | elektromos áram alkalmazása, amely nem ellenőrzött körülmények között kábítja el vagy öli le az állatokat, különösen az olyan áram alkalmazása, amely nem fogja be az agyat. |
| --- | --- |

e)

elektromos áram alkalmazása, amely nem ellenőrzött körülmények között kábítja el vagy öli le az állatokat, különösen az olyan áram alkalmazása, amely nem fogja be az agyat.

törölve

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

Az a) és a b) pont nem alkalmazandó a baromfiknál használt lábbilincsre.

Az a) és a b) pont nem alkalmazandó a baromfiknál
  és a nyúlféléknél
  használt lábbilincsre.

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés

(1)   A vállalkozóknak megfelelő megfigyelési eljárásokat kell bevezetniük és végrehajtaniuk annak ellenőrzésére és megerősítésére, hogy a levágásra szánt állatokat hatékonyan elkábították a kábítási eljárás kezdete és a halál beálltának megállapítása közötti időszakban.

(1)   A vállalkozóknak megfelelő megfigyelési eljárásokat kell bevezetniük és végrehajtaniuk annak ellenőrzésére és megerősítésére, hogy a levágásra szánt állatokat hatékonyan elkábították a kábítási eljárás kezdete és a halál beálltának megállapítása közötti időszakban.
  Bármely egyéb, esetlegesen fájdalmas hasítási-előkészítési eljárás vagy kezelés végrehajtása kizárólag az állat halálának beálltát követően megengedett.

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 4 a bekezdés (új)

(4a)
     
  A prémelőállító gazdaságok üzemeltetői előzetesen értesítik az illetékes hatóságot az állatok leölésének időpontjáról annak érdekében, hogy a hatósági állatorvos e rendelet előírásainak betartását, valamint a szabványműveleti előírásoknak való megfelelést ellenőrizni tudja.

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 5 bekezdés

(5)   A vágóhidakon alkalmazott megfigyelési eljárásokra vonatkozó,
  a bevált gyakorlattal kapcsolatos
  közösségi
  kódexek
  a 22. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban fogadhatók el

(5)   A vágóhidakon alkalmazott megfigyelési eljárásokra vonatkozó
  előírások és szabályok kidolgozására és végrehajtására irányuló
  közösségi
  iránymutatások
  a 22. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban fogadhatók el
  .

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 5 a bekezdés (új)

(5a)
     
  A hatósági állatorvos rendszeresen ellenőrzi az említett megfigyelési eljárások működését és a szabványműveleti előírásoknak való megfelelést.

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – -1 bekezdés (új)

(-1)
     
  Az üzemeltetők felelősek az e rendeletben meghatározott előírások betartásának biztosításáért.

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés

(1)   
  A vállalkozóknak
  minden vágóhídra állatjólléti tisztviselőt kell kinevezniük, aki az adott vágóhídon felelős az e rendeletben meghatározott szabályok
  betartásáért
  . A tisztviselő közvetlenül a vállalkozónak tesz jelentést az állatjólléttel kapcsolatos tárgyakban.

(1)   
  Az üzemeltetőknek
  minden vágóhídra állatjólléti tisztviselőt kell kinevezniük, aki az adott vágóhídon felelős az e rendeletben meghatározott szabályok
  betartásának felügyeletéért
  . A tisztviselő közvetlenül a vállalkozónak tesz jelentést az állatjólléttel kapcsolatos tárgyakban.

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 5 bekezdés

(5)   Az
  (1) és a (4) bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók az
  évi 1 000 emlős-számosállategységnél vagy 150 000 baromfiegységnél kevesebb állatot levágó
  vágóhidakra
  .

(5)   Az évi 1 000 emlős-számosállategységnél vagy 150 000 baromfiegységnél kevesebb állatot levágó
  vágóhidakat állatjólléti tisztviselő üzemeltetheti, és a képesítési bizonyítvány megszerzésére irányuló eljárás az illetékes hatóság által meghatározott előírásoknak megfelelően egyszerűsíthető
  .

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés

(1)
     
  A kiirtásban részt vevő illetékes hatóság és vállalkozók a művelet megkezdése előtt cselekvési tervet dolgoznak ki az e rendeletben megállapított szabályoknak való megfelelés biztosítására.

A közösségi állategészségügyi jogszabályok által előírt készenléti tervbe különösen a tervezett leölési módszereket és az e rendeletben megállapított szabályoknak való megfelelést biztosító szabványműveleti előírásokat kell belefoglalni, a tervben megállapított, a járvány feltételezett méretére és a kitörésének helyére vonatkozó gyanú alapján.

törölve

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 3 bekezdés

(3)   E cikk
  céljából, rendkívüli körülmények között
  az illetékes hatóság e rendelet egy vagy több rendelkezésétől való eltérést engedélyezhet, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a rendelkezéseknek való megfelelés valószínűleg érinti az emberi egészséget
  vagy
  jelentősen lelassítja a betegség megszüntetésének folyamatát.

(3)   E cikk
  alkalmazásában, vis maior esetén
  az illetékes hatóság e rendelet egy vagy több rendelkezésétől való eltérést engedélyezhet, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a rendelkezéseknek való megfelelés valószínűleg
  negatívan
  érinti az emberi egészséget
  ,
  jelentősen lelassítja a betegség megszüntetésének folyamatát,
  vagy tovább rontja az állatok állapotát
  .

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 4 bekezdés

(4)
     
  A kiirtás befejezésétől számított egy éven belül az (1) bekezdésben említett illetékes hatóság értékelő jelentést juttat el a Bizottságnak a kiirtás eredményeiről, és azt különösen az interneten keresztül elérhetővé teszi.

A jelentésnek tartalmaznia kell különösen:

| a) | a kiirtás okait; |
| --- | --- |

a)

a kiirtás okait;

| b) | a leölt állatok számát és fajtáját; |
| --- | --- |

b)

a leölt állatok számát és fajtáját;

| c) | az alkalmazott kábítási és leölési módszereket; |
| --- | --- |

c)

az alkalmazott kábítási és leölési módszereket;

| d) | a felmerült nehézségek leírását, és adott esetben az érintett állatok szenvedésének enyhítésére vagy minimalizálására talált megoldásokat; |
| --- | --- |

d)

a felmerült nehézségek leírását, és adott esetben az érintett állatok szenvedésének enyhítésére vagy minimalizálására talált megoldásokat;

| e) | a (3) bekezdés értelmében megadott bármely eltérést. |
| --- | --- |

e)

a (3) bekezdés értelmében megadott bármely eltérést.

törölve

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

16. cikk

Sürgősségi
  leölés
  esetén az érintett állatokért felelős személy meghoz minden szükséges intézkedést az állatok lehető leghamarabb történő
  leölése
  érdekében.

A 853/2004/EK rendelet III. mellékletének a vágóhídon kívüli kényszervágásról szóló VI. fejezete I. részében említett rendelkezések sérelme nélkül,
  sürgősségi
  levágás
  esetén az érintett állatokért felelős személy meghoz minden szükséges intézkedést az állatok lehető leghamarabb történő
  levágása
  érdekében.

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

17. cikk

17. cikk

Referenciaközpontok

(1)
     
  Minden tagállam nemzeti referenciaközpontot (a továbbiakban: referenciaközpont) jelöl ki a következő feladatok ellátására:

| a) | tudományos és technikai szakértelem biztosítása a vágóhidak engedélyezésével kapcsolatosan; |
| --- | --- |

a)

tudományos és technikai szakértelem biztosítása a vágóhidak engedélyezésével kapcsolatosan;

| b) | az új kábítási módszerek értékelésének elvégzése; |
| --- | --- |

b)

az új kábítási módszerek értékelésének elvégzése;

| c) | a bevált gyakorlat kódexei e rendelet végrehajtása céljából, a vállalkozók vagy más érdekelt felek által történő kidolgozásának, az ilyen kódexek kiadásának és terjesztésének, valamint azok alkalmazása megfigyelésének aktív ösztönzése; |
| --- | --- |

c)

a bevált gyakorlat kódexei e rendelet végrehajtása céljából, a vállalkozók vagy más érdekelt felek által történő kidolgozásának, az ilyen kódexek kiadásának és terjesztésének, valamint azok alkalmazása megfigyelésének aktív ösztönzése;

| d) | e rendelet céljából iránymutatások kidolgozása az illetékes hatóság számára; |
| --- | --- |

d)

e rendelet céljából iránymutatások kidolgozása az illetékes hatóság számára;

| e) | 18. cikk rendelkezései alapján testületek és szervek akkreditálása képesítési bizonyítványok kibocsátására; |
| --- | --- |

e)

18. cikk rendelkezései alapján testületek és szervek akkreditálása képesítési bizonyítványok kibocsátására;

| f) | megfelelés és együttműködés a Bizottsággal és más referenciaközpontokkal, a műszaki és tudományos információ, valamint az e rendelet végrehajtása szempontjából legjobb gyakorlatok megosztása céljából. |
| --- | --- |

f)

megfelelés és együttműködés a Bizottsággal és más referenciaközpontokkal, a műszaki és tudományos információ, valamint az e rendelet végrehajtása szempontjából legjobb gyakorlatok megosztása céljából.

(2)
     
  E rendelet hatálybalépésétől számított egy éven belül a tagállamok eljuttatják a Bizottsághoz és a többi tagállamhoz a referenciaközpontjuk adatait, és ezeket az adatokat nyilvánosan elérhetővé teszik az interneten.

(3)
     
  A referenciaközpontok elkülönült egységekből álló hálózatként is létrehozhatók, amennyiben az (1) bekezdésben felsorolt feladatokat az érintett tagállamban folyó, vonatkozó tevékenységekhez rendelik.

A tagállamok a területükön kívül elhelyezkedő egységre is rábízhatják egy vagy több feladat elvégzését.

törölve

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés – b pont

| b) | képesítési bizonyítványok kibocsátása, amely
  a
  független záróvizsga sikeres letételét igazolja; e vizsga tárgyainak az érintett állatkategóriákra kell vonatkozniuk, és meg kell felelniük a 7. cikk (2) bekezdésében felsorolt műveleteknek, valamint a IV. mellékletben megállapított témaköröknek; |
| --- | --- |

b)

képesítési bizonyítványok kibocsátása, amely
  a
  független záróvizsga sikeres letételét igazolja; e vizsga tárgyainak az érintett állatkategóriákra kell vonatkozniuk, és meg kell felelniük a 7. cikk (2) bekezdésében felsorolt műveleteknek, valamint a IV. mellékletben megállapított témaköröknek;

| b) | annak biztosítása, hogy a 6. cikkben említett szabványműveleti előírások kidolgozásáért vagy megvalósításáért felelős személy megfelelő képzésben részesüljön
  ; |
| --- | --- |

b)

annak biztosítása, hogy a 6. cikkben említett szabványműveleti előírások kidolgozásáért vagy megvalósításáért felelős személy megfelelő képzésben részesüljön
  ;

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés – c pont

| c) | az a) pontban szereplő tanfolyamok képzési programjainak, valamint a vizsga b) pontban szereplő tartalmának és szabályainak jóváhagyása; |
| --- | --- |

c)

az a) pontban szereplő tanfolyamok képzési programjainak, valamint a vizsga b) pontban szereplő tartalmának és szabályainak jóváhagyása;

törölve

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés

(2)   Az illetékes hatóság
  a tanfolyamok megszervezésének feladatát, a záróvizsgát és a képesítési bizonyítvány kiállítását átruházhatja egy elkülönült testületre vagy szervre, amely:

| a) | szakértelemmel, személyzettel és berendezéssel rendelkezik a feladatok elvégzéséhez; |
| --- | --- |

a)

szakértelemmel, személyzettel és berendezéssel rendelkezik a feladatok elvégzéséhez;

| b) | független,
  a képzési
  bizonyítvány kiállítása tekintetében összeférhetetlenséggel nem érintett; |
| --- | --- |

b)

független,
  a képzési
  bizonyítvány kiállítása tekintetében összeférhetetlenséggel nem érintett;

| c) | a referenciaközpont által akkreditált. |
| --- | --- |

c)

a referenciaközpont által akkreditált.

Az ilyen testületek és szervek adatait nyilvánosan elérhetővé kell tenni, különösen az interneten.

2.   
  A képzési programokat
  az
  üzemeltetőknek, vagy az
  illetékes hatóság
  által felhatalmazott szervezetnek kell kidolgoznia és adott esetben megtartania.

E szakmai területen az üzemeltető vagy szervezet állítja ki a képesítési bizonyítványokat.

Az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy saját maga dolgozza ki és tartja meg
  a képzési
  programokat és állítja ki a képesítési bizonyítványokat.

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

(3)   A
  képesítési bizonyítványokon fel kell tüntetni azokat az állatkategóriákat, valamint
  a
  7. cikk
  (2)
  és (3) bekezdésében felsorolt műveletek közül azokat, amelyekre a bizonyítvány érvényes
  .

(3)   A
  tagállamok kijelölik
  a (2)
  bekezdésben foglalt képzési programok tananyagának jóváhagyásáért felelős illetékes hatóságot
  .

Módosítás 69 és 70

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

A képesítési bizonyítványok érvényességi időtartama nem haladhatja meg az öt évet.

A képesítési bizonyítványok
  korlátlan ideig érvényesek. A képesítési bizonyítvánnyal rendelkezőknek rendszeres továbbképzésen kell részt venniük.

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 2 bekezdés

(2)   2014. december 31 -ig a tagállamok a 18. cikkben meghatározott képesítési bizonyítványt vizsga nélkül is kiállíthatják a
  legalább [tíz] év megszakítás nélküli,
  releváns szakmai tapasztalatot igazoló személyek számára.

(2)   2014. december 31 -ig a tagállamok a 18. cikkben meghatározott képesítési bizonyítványt vizsga nélkül is kiállíthatják az e
  rendelet hatályba lépését megelőző, legalább 12 hónapnyi megfelelő tanfolyamok elvégzését és
  releváns szakmai tapasztalatot igazoló személyek számára.

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 2 a bekezdés (új)

(2a)
     
  A Bizottság legkésőbb 2013. január 1-jéig jogalkotási javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a mobil vágóhidak Unión belüli használatára vonatkozó feltételek és szabályok megállapításáról, gondoskodva arról, hogy e mobil egységekben valamennyi óvintézkedést megtegyenek az állatok jóllétének biztosítására.

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – I fejezet – I táblázat – 2 sor – állatkategóriák

Kérődzők
  10 kg súlyig
  , baromfi és nyúlfélék.

Kérődzők, baromfi és nyúlfélék.

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – I fejezet – I táblázat – 2 sor – fő paraméterek – 2 bekezdés

Az állat mérete és a fajok alapján megfelelő sebességű és átmérőjű závárzat.

Az állat mérete és a fajok alapján megfelelő sebességű és átmérőjű
  (kontaktpróbás)
  závárzat.

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – I fejezet – 2 táblázat – 2 sor – név

A fejen és a háton alkalmazott elektromos leölés

A fejen és a
  szíven, valamint a fejen és a
  háton alkalmazott elektromos
  kábítás vagy
  leölés

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – I fejezet – 2 táblázat – 2 sor – állatkategóriák

Minden faj,
  kivéve az 5 kg-nál kisebb élősúlyú bárányokat és a malacokat, valamint a szarvasmarhákat
  .

Minden faj.

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – I fejezet – 3 táblázat – 2 sor – állatkategóriák

Sertés
  és
  baromfi.

Sertés, baromfi
  és prémes állatok
  .

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – II fejezet – 7 pont - 1 a bekezdés (új)

A 30 %-ot meghaladó koncentrációjú szén-dioxid nem alkalmazható vágóhidakon baromfik kábítására vagy levágására. Az ilyen koncentrációjú anyag csak felesleges csibék leölésére vagy a betegségek elleni küzdelem céljából használható.

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 2.3 pont

| 2.3. | A karám és a kábítás helyéhez vezető útvonal között várakozásra szolgáló karámot is ki kell alakítani
  emelőpadlóval és erős oldalfalakkal,
  az állatok elkábításra vagy
  leölésre
  való azonnali utánpótlásának biztosítására, valamint annak elkerülésére, hogy kezelőknek ki kelljen hajszolnia az állatokat a karámból. A várakozásra szolgáló karámot úgy kell kialakítani, hogy az állatok ne akadjanak el, illetve ne tapossák el egymást. |
| --- | --- |

2.3.

A karám és a kábítás helyéhez vezető útvonal között várakozásra szolgáló karámot is ki kell alakítani
  emelőpadlóval és erős oldalfalakkal,
  az állatok elkábításra vagy
  leölésre
  való azonnali utánpótlásának biztosítására, valamint annak elkerülésére, hogy kezelőknek ki kelljen hajszolnia az állatokat a karámból. A várakozásra szolgáló karámot úgy kell kialakítani, hogy az állatok ne akadjanak el, illetve ne tapossák el egymást.

| 2.3. | A karám és a kábítás helyéhez vezető útvonal között várakozásra szolgáló karámot is ki kell alakítani az állatok elkábításra vagy
  levágására
  való azonnali utánpótlásának biztosítására, valamint annak elkerülésére, hogy kezelőknek ki kelljen hajszolnia az állatokat a karámból. A várakozásra szolgáló karámot úgy kell kialakítani, hogy az állatok ne akadjanak el, illetve ne tapossák el egymást. |
| --- | --- |

2.3.

A karám és a kábítás helyéhez vezető útvonal között várakozásra szolgáló karámot is ki kell alakítani az állatok elkábításra vagy
  levágására
  való azonnali utánpótlásának biztosítására, valamint annak elkerülésére, hogy kezelőknek ki kelljen hajszolnia az állatokat a karámból. A várakozásra szolgáló karámot úgy kell kialakítani, hogy az állatok ne akadjanak el, illetve ne tapossák el egymást.

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 3.2 pont

| 3.2. | A rögzített závárzatú pisztoly alkalmazásakor a féken tartásra szolgáló boxokat olyan eszközzel kell ellátni, hogy az megakadályozza az állat fejének oldalirányú és függőleges mozgását. |
| --- | --- |

3.2.

törölve

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 3.3 pont

| 3.3. | A szarvasmarhákat megfordítással vagy más természetellenes helyzettel féken tartó rendszerek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

3.3.

törölve

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 4.1 a pont (új)

| 4.1a. | Az elektromos kábító berendezésnek:









  a) | olyan műszert kell tartalmaznia, amely hang- vagy fényhatással jelzi az állat kábítására fordított idő hosszát; |
| --- | --- | --- |

4.1a.

a)

olyan műszert kell tartalmaznia, amely hang- vagy fényhatással jelzi az állat kábítására fordított idő hosszát;

| b) | olyan, a működtető számára jól látható műszerhez kell csatlakoznia, amely jelzi a terhelés alatti feszültséget és áramerősséget. |
| --- | --- |

b)

olyan, a működtető számára jól látható műszerhez kell csatlakoznia, amely jelzi a terhelés alatti feszültséget és áramerősséget.

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 4.2 pont

| 4.2. | Az elektromos készüléknek egyenáramot kell biztosítania. |
| --- | --- |

4.2.

törölve

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 7.2 pont

| 7.2. | A baromfi számára kialakított berendezéseket úgy tervezik és építik meg, hogy
  az
  állatokat
  rekeszekben
  szállítsák
  a gázkeverékbe,
  kirakodás nélkül
  . |
| --- | --- |

7.2.

A baromfi számára kialakított berendezéseket úgy tervezik és építik meg, hogy
  az
  állatokat
  rekeszekben
  szállítsák
  a gázkeverékbe,
  kirakodás nélkül
  .

| 7.2. | Az
  élő baromfit
  rekeszekben
  vagy szállítószalagon kell
  a gázkeverékbe
  juttatni
  . |
| --- | --- |

7.2.

Az
  élő baromfit
  rekeszekben
  vagy szállítószalagon kell
  a gázkeverékbe
  juttatni
  .

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1.2 pont

| 1.2. | Az állatokat a megérkezés után a lehető leghamarabb ki kell rakodni, azt követően pedig szükségtelen késedelem nélkül le kell vágni.



  A baromfi és a nyúlfélék esetében a szállítás teljes időtartama – a kirakodás és a levágás között eltelt idővel együtt – nem haladhatja meg a 12 órát.




  Emlősök esetében – a nyúlfélék kivételével – a szállítás teljes időtartama a kirakodás és a levágás között eltelt idővel együtt nem haladhatja meg:










  a) | a 19 órát az el nem választott állatok esetében; |
| --- | --- | --- |

1.2.

A baromfi és a nyúlfélék esetében a szállítás teljes időtartama – a kirakodás és a levágás között eltelt idővel együtt – nem haladhatja meg a 12 órát.

Emlősök esetében – a nyúlfélék kivételével – a szállítás teljes időtartama a kirakodás és a levágás között eltelt idővel együtt nem haladhatja meg:

a)

a 19 órát az el nem választott állatok esetében;

| b) | a 24 órát a lófélék és a sertések esetében; |
| --- | --- |

b)

a 24 órát a lófélék és a sertések esetében;

| c) | a 29 órát a kérődzők esetében. |
| --- | --- |

c)

a 29 órát a kérődzők esetében.

A fenti időkorlátok lejárta után az állatokat el kell helyezni, meg kell etetni, majd számukra megfelelő időszakonként mérsékelt mennyiségű takarmánnyal kell ellátni. Az ilyen esetekben az állatoknak megfelelő mennyiségű almot vagy annak megfelelő anyagot kell adni, amely biztosítja az állatfajta és az érintett számú állat megfelelő kényelmét. Ennek az anyagnak megfelelően fel kell szívnia a vizeletet és ürüléket.

törölve

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1.5 pont

Vágás esetén az el nem választott állatok, a tejelő állatok, az utazás alatt szülő vagy megszületett állatok elsőbbséget élveznek a többi állatfajta előtt. Amennyiben ez nem lehetséges, intézkedéseket kell hozni a szenvedéseik enyhítésére, különösen a következők révén:

| a) | a tejelő állatok legfeljebb 12 óránként történő megfejése; |
| --- | --- |

a)

a tejelő állatok legfeljebb 12 óránként történő megfejése;

| b) | ha a nőstény állat szül, akkor az újszülött állatnak megfelelő szopási és jólléti körülmények biztosítása; |
| --- | --- |

b)

ha a nőstény állat szül, akkor az újszülött állatnak megfelelő szopási és jólléti körülmények biztosítása;

| c) | a konténerben született állat számára víz biztosítása. |
| --- | --- |

c)

a konténerben született állat számára víz biztosítása.

törölve

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1.7 pont – c alpont

| c) | az állat felemelése vagy vonszolása a fejnél, a füleknél, a szarvaknál, a lábaknál, a faroknál vagy a bundánál fogva, illetve az elkerülhető fájdalmat vagy szenvedést okozó
  kezelésük
  ; |
| --- | --- |

c)

az állat felemelése vagy vonszolása a fejnél, a füleknél, a szarvaknál, a lábaknál, a faroknál vagy a bundánál fogva, illetve az elkerülhető fájdalmat vagy szenvedést okozó
  kezelésük
  ;

| c) | (a baromfi és a nyúlfélék lába kivételével)
  az állat felemelése vagy vonszolása a fejnél, a füleknél, a szarvaknál, a lábaknál, a faroknál vagy a bundánál fogva, illetve az elkerülhető fájdalmat vagy szenvedést okozó
  bánásmód
  ; |
| --- | --- |

c)

(a baromfi és a nyúlfélék lába kivételével)
  az állat felemelése vagy vonszolása a fejnél, a füleknél, a szarvaknál, a lábaknál, a faroknál vagy a bundánál fogva, illetve az elkerülhető fájdalmat vagy szenvedést okozó
  bánásmód
  ;

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1.8 a pont (új)

| 1.8 a. | Elektromos kábító berendezést tilos az állat féken tartására, mozdulatlanná tételére vagy mozgásra kényszerítésére használni. |
| --- | --- |

1.8 a.

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

III. melléklet – 1.8 b pont (új)

| 1.8b | A járásképtelen állatokat tilos a vágás helyére vonszolni, hanem őket ott kell levágni, ahol fekszenek. |
| --- | --- |

1.8b

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

III. melléklet – 2.1 pont

| 2.1. | Minden állatnak megfelelő méretű helyet kell biztosítani ahhoz, hogy felálljon, lefeküdjön és megforduljon. |
| --- | --- |

2.1.

Minden állatnak megfelelő méretű helyet kell biztosítani ahhoz, hogy felálljon, lefeküdjön és megforduljon.

| 2.1. | Az elfogadható időkeretek között, külön karámban tartott nagyméretű szarvasmarhák kivételével
  minden állatnak megfelelő méretű helyet kell biztosítani ahhoz, hogy felálljon, lefeküdjön és megforduljon. |
| --- | --- |

2.1.

Az elfogadható időkeretek között, külön karámban tartott nagyméretű szarvasmarhák kivételével
  minden állatnak megfelelő méretű helyet kell biztosítani ahhoz, hogy felálljon, lefeküdjön és megforduljon.

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

III. melléklet – 2 a pont (új)

| 2a. | Kábítás rögzített závárzatú pisztollyal









  2 a.1. | A rögzített závárzatú pisztolyt úgy kell beállítani, hogy a lövedék az agykéregbe hatoljon. Különösen tilos szarvasmarhákat a fejtetőn meglőni. Juhokat és kecskéket lehet fejtetőn meglőni, ha a szarvak elhelyezkedése akadályozza a homlokra irányított lövést. Ilyen esetben a lövést közvetlenül a szarvtő mögötti részen, a száj felé kell irányítani, és a véreztetést a lövéstől számított 15 másodpercen belül meg kell kezdeni. |
| --- | --- | --- |

2a.

2 a.1.

A rögzített závárzatú pisztolyt úgy kell beállítani, hogy a lövedék az agykéregbe hatoljon. Különösen tilos szarvasmarhákat a fejtetőn meglőni. Juhokat és kecskéket lehet fejtetőn meglőni, ha a szarvak elhelyezkedése akadályozza a homlokra irányított lövést. Ilyen esetben a lövést közvetlenül a szarvtő mögötti részen, a száj felé kell irányítani, és a véreztetést a lövéstől számított 15 másodpercen belül meg kell kezdeni.

| 2 a.2. | Rögzített závárzatú pisztoly alkalmazásakor az azt kezelő személynek ellenőriznie kell, hogy a závárzat minden egyes lövés után teljesen visszaugrik. Ellenkező esetben tilos az eszközt tovább használni, amíg meg nem javítják. |
| --- | --- |

2 a.2.

Rögzített závárzatú pisztoly alkalmazásakor az azt kezelő személynek ellenőriznie kell, hogy a závárzat minden egyes lövés után teljesen visszaugrik. Ellenkező esetben tilos az eszközt tovább használni, amíg meg nem javítják.

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 2 b pont (új)

| 2 b. | Az állatok féken tartása



  Az állatokat tilos féken tartó boxban elhelyezni, valamint fejüket olyan berendezésbe helyezni, amely korlátozza mozgásukat, amíg a kábítást végző személy fel nem készült a kábítás azonnali elvégzésére, amint az állatot a féken tartó boxba helyezik vagy fejét rögzítik. |
| --- | --- |

2 b.

Az állatokat tilos féken tartó boxban elhelyezni, valamint fejüket olyan berendezésbe helyezni, amely korlátozza mozgásukat, amíg a kábítást végző személy fel nem készült a kábítás azonnali elvégzésére, amint az állatot a féken tartó boxba helyezik vagy fejét rögzítik.

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 3.1 pont

| 3.1. | Ha egyetlen személy felelős az állat kábításáért, a lábbilincs felhelyezéséért, felemeléséért és elvéreztetéséért, ezeket a műveleteket el kell végeznie egymás után egy állaton, mielőtt egy másik állaton megkezdené azokat. |
| --- | --- |

3.1.

Ha egyetlen személy felelős az állat kábításáért, a lábbilincs felhelyezéséért, felemeléséért és elvéreztetéséért, ezeket a műveleteket el kell végeznie egymás után egy állaton, mielőtt egy másik állaton megkezdené azokat.

| 3.1. | Ha egyetlen személy felelős az állat kábításáért, a lábbilincs felhelyezéséért, felemeléséért és elvéreztetéséért, ezeket a műveleteket el kell végeznie egymás után egy állaton, mielőtt egy másik állaton megkezdené azokat.
  Ez a rendelkezés nem alkalmazandó csoportos kábítás esetén. |
| --- | --- |

3.1.

Ha egyetlen személy felelős az állat kábításáért, a lábbilincs felhelyezéséért, felemeléséért és elvéreztetéséért, ezeket a műveleteket el kell végeznie egymás után egy állaton, mielőtt egy másik állaton megkezdené azokat.
  Ez a rendelkezés nem alkalmazandó csoportos kábítás esetén.

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 3.1 a pont (új)

| 3.1a. | Az elvéreztetést a kábítás után késedelem nélkül meg kell kezdeni, és oly módon kell végrehajtani, hogy az elvérzés gyors, bőséges és teljes legyen. |
| --- | --- |

3.1a.

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 3.2 a pont (új)

| 3.2a. | Az erek átvágása után további előkészítő folyamat vagy elektromos ingerlés nem végezhető az állaton, amíg az elvéreztetés be nem fejeződik, illetve mindaddig, amíg a következő idő el nem telik:









  a) | pulyka vagy liba esetében legalább 120 másodperc; |
| --- | --- | --- |

3.2a.

a)

pulyka vagy liba esetében legalább 120 másodperc;

| b) | egyéb madarak esetében legalább 90 másodperc; |
| --- | --- |

b)

egyéb madarak esetében legalább 90 másodperc;

| c) | elkábított szarvasmarhák esetében legalább 30 másodperc; |
| --- | --- |

c)

elkábított szarvasmarhák esetében legalább 30 másodperc;

| d) | el nem kábított szarvasmarhák esetében legalább 120 másodperc; |
| --- | --- |

d)

el nem kábított szarvasmarhák esetében legalább 120 másodperc;

| e) | juhok, kecskék, sertések és szarvasok esetében legalább 20 másodperc. |
| --- | --- |

e)

juhok, kecskék, sertések és szarvasok esetében legalább 20 másodperc.

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 3.2 a pont (új)

| 3.2a. | Amennyiben vemhes állatot vágnak le:









  a) | ha a méh érintetlen, a magzatot annak elpusztulásáig benne kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

3.2a.

a)

ha a méh érintetlen, a magzatot annak elpusztulásáig benne kell hagyni;

| b) | kétség esetén, illetve, ha a vágás után az állat méhében eszméletén lévő magzatot találnak, azt azonnal el kell távolítani, behatoló, rögzített závárzatú pisztollyal el kell kábítani, és elvéreztetés útján le kell ölni. |
| --- | --- |

b)

kétség esetén, illetve, ha a vágás után az állat méhében eszméletén lévő magzatot találnak, azt azonnal el kell távolítani, behatoló, rögzített závárzatú pisztollyal el kell kábítani, és elvéreztetés útján le kell ölni.

A vágóhídnak a helyszínen rendelkeznie kell a fenti eljárás azonnali lefolytatásához szükséges berendezéssel.

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 3.3 pont

| 3.3. | Madarakat csak akkor lehet automata nyakvágóval levágni, ha megbizonyosodtak arról, hogy a nyakvágók ténylegesen elvágják az ereket. Ha a nyakvágók nem voltak eredményesek, a madarat azonnal le kell
  ölni
  . |
| --- | --- |

3.3.

Madarakat csak akkor lehet automata nyakvágóval levágni, ha megbizonyosodtak arról, hogy a nyakvágók ténylegesen elvágják az ereket. Ha a nyakvágók nem voltak eredményesek, a madarat azonnal le kell
  ölni
  .

| 3.3. | Madarakat csak akkor lehet automata nyakvágóval levágni, ha megbizonyosodtak arról, hogy a nyakvágók ténylegesen elvágják az ereket. Ha a nyakvágók nem voltak eredményesek, a madarat azonnal le kell
  vágni
  . |
| --- | --- |

3.3.

Madarakat csak akkor lehet automata nyakvágóval levágni, ha megbizonyosodtak arról, hogy a nyakvágók ténylegesen elvágják az ereket. Ha a nyakvágók nem voltak eredményesek, a madarat azonnal le kell
  vágni
  .

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – f a pont (új)

| f a) | a prémes állatok levágása.



  Az állatok kezelésének és féken tartásának gyakorlati szempontjai.




  A kábítási technikák gyakorlati szempontjai.




  Tartalék kábítási és/vagy levágási módszerek.




  A kábító és/vagy levágáshoz használt berendezések karbantartása.




  A kábítás hatékonyságának ellenőrzése. |
| --- | --- |

f a)

Az állatok kezelésének és féken tartásának gyakorlati szempontjai.

A kábítási technikák gyakorlati szempontjai.

Tartalék kábítási és/vagy levágási módszerek.

A kábító és/vagy levágáshoz használt berendezések karbantartása.

A kábítás hatékonyságának ellenőrzése.

---

(1)  

  HL L 358., 1986.12.18., 1. o.

---

2009. május 7., csütörtök

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/347 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/347

---

2009. május 7., csütörtökAz Európai Menekültügyi Alap a 2008-2013 időszakban ***I

P6_TA(2009)0375

Az Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Menekültügyi Alapnak a 2008–2013-as időszakra való létrehozásáról szóló 573/2007/EK határozatnak egyes közösségi intézkedések finanszírozásának megszüntetése, valamint a finanszírozásokra vonatkozó korlátok megváltoztatása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD))

2010/C 212 E/50

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0067),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 63. cikke első bekezdésének 2. pontja b) alpontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0070/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A6-0280/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/348 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/348

---

2009. május 7., csütörtökA menedékkérők befogadásának minimumszabályai (átdolgozás) ***I

P6_TA(2009)0376

Az Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása a menedékkérők befogadására vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozott változat) (COM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD))

2010/C 212 E/51

(Együttdöntési eljárás – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0815),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 63. cikke (1) bekezdésének b) pontjára, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6–0477/2008),

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel az eljárási szabályzata 80a. cikkének (3) bekezdése alapján a Jogi Bizottság által az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsághoz intézett, 2009. április 4-i levélre,

tekintettel eljárási szabályzata 80a. és 51. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0285/2009),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak, valamint az alábbi módosításoknak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak, valamint az alábbi módosításoknak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

2009. május 7., csütörtökP6_TC1-COD(2008)0244

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 7-én került elfogadásra a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 63. cikke első albekezdése 1. pontjának b) alpontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló, 2003. január 27-i 2003/9/EK tanácsi irányelvet (4) jelentősen módosítani kell. Az áttekinthetőség érdekében az irányelvet át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló, 2003. január 27-i 2003/9/EK tanácsi irányelvet (4) jelentősen módosítani kell. Az áttekinthetőség érdekében az irányelvet át kell dolgozni.

| (2) | A Közös Európai Menekültügyi Rendszerre is kiterjedő közös menekültpolitika az Európai Uniónak a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló olyan térség fokozatos létrehozására irányuló célkitűzésének szerves részét képezi, amely nyitva áll mindazok számára, akik kényszerítő körülmények miatt jogszerűen keresnek védelmet a Közösségben. |
| --- | --- |

(2)

A Közös Európai Menekültügyi Rendszerre is kiterjedő közös menekültpolitika az Európai Uniónak a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló olyan térség fokozatos létrehozására irányuló célkitűzésének szerves részét képezi, amely nyitva áll mindazok számára, akik kényszerítő körülmények miatt jogszerűen keresnek védelmet a Közösségben.

| (3) | Az Európai Tanács 15 –1999. október 16-i tamperei rendkívüli ülésén hozzájárult az 1967. január 31-i Új szöveg York-i jegyzőkönyvvel kiegészített, a menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-i genfi egyezmény teljes és átfogó alkalmazásán nyugvó Közös Európai Menekültügyi Rendszer kialakítására irányuló munkához, fenntartva ily módon a visszaküldés tilalmának alapelvét. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Tanács 15 –1999. október 16-i tamperei rendkívüli ülésén hozzájárult az 1967. január 31-i Új szöveg York-i jegyzőkönyvvel kiegészített, a menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-i genfi egyezmény teljes és átfogó alkalmazásán nyugvó Közös Európai Menekültügyi Rendszer kialakítására irányuló munkához, fenntartva ily módon a visszaküldés tilalmának alapelvét.

| (4) | A tamperei következtetések előírják, hogy a Közös Európai Menekültügyi Rendszernek rövid távon ki kell terjednie a menedékkérők befogadásának közös minimumfeltételeire. |
| --- | --- |

(4)

A tamperei következtetések előírják, hogy a Közös Európai Menekültügyi Rendszernek rövid távon ki kell terjednie a menedékkérők befogadásának közös minimumfeltételeire.

| (5) | A menedékkérők befogadására irányuló minimumszabályok megállapítása újabb lépés az európai menekültpolitika felé. |
| --- | --- |

(5)

A menedékkérők befogadására irányuló minimumszabályok megállapítása újabb lépés az európai menekültpolitika felé.

| (6) | Mostanra lezárult a közös európai menekültügyi rendszer bevezetésének első szakasza, amely hosszú távon várhatóan közös eljárást és egységes jogállást biztosít a menedékjogban részesítettek számára az Unió egész területén. Az Európai Tanács 2004. november 4-i ülésén elfogadta a hágai programot, amely kitűzte a 2005–2010 közötti időszakban a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés területén megvalósítandó célokat. E tekintetben a hágai program arra szólította fel a ║ Bizottságot, hogy zárja le a közös európai menekültügyi rendszer első szakasz során elfogadott jogi aktusok értékelését, valamint terjessze a Tanács és az Európai Parlament elé a második szakasz eszközeit és intézkedéseit azzal a céllal, hogy azokat 2010 vége előtt elfogadják. |
| --- | --- |

(6)

Mostanra lezárult a közös európai menekültügyi rendszer bevezetésének első szakasza, amely hosszú távon várhatóan közös eljárást és egységes jogállást biztosít a menedékjogban részesítettek számára az Unió egész területén. Az Európai Tanács 2004. november 4-i ülésén elfogadta a hágai programot, amely kitűzte a 2005–2010 közötti időszakban a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés területén megvalósítandó célokat. E tekintetben a hágai program arra szólította fel a ║ Bizottságot, hogy zárja le a közös európai menekültügyi rendszer első szakasz során elfogadott jogi aktusok értékelését, valamint terjessze a Tanács és az Európai Parlament elé a második szakasz eszközeit és intézkedéseit azzal a céllal, hogy azokat 2010 vége előtt elfogadják.

| (7) | Az értékelések eredményeinek fényében, a menedékkérők kedvezőbb befogadási feltételeinek biztosítása céljából e szakaszban indokolt megerősíteni a 2003/9/EK irányelvet alátámasztó elveket. |
| --- | --- |

(7)

Az értékelések eredményeinek fényében, a menedékkérők kedvezőbb befogadási feltételeinek biztosítása céljából e szakaszban indokolt megerősíteni a 2003/9/EK irányelvet alátámasztó elveket.

| (8) | Az összes menedékkérővel szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében ezen irányelvet kell alkalmazni a nemzetközi védelem iránti kérelemmel kapcsolatos eljárások valamennyi szakaszára és fajtájára, valamint a menedékkérőket befogadó valamennyi helyszínen és létesítményben. |
| --- | --- |

(8)

Az összes menedékkérővel szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében ezen irányelvet kell alkalmazni a nemzetközi védelem iránti kérelemmel kapcsolatos eljárások valamennyi szakaszára és fajtájára, valamint a menedékkérőket befogadó valamennyi helyszínen és létesítményben.

| (9) | Az ENSZ 1989. évi gyermekjogi egyezményével, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok védelméről szóló európai egyezménnyel összhangban ezen irányelv alkalmazásakor a tagállamoknak arra kell törekedniük, hogy teljes körű megfelelést biztosítsanak a gyermek elsődleges érdeke elvének és a család egysége elvének. |
| --- | --- |

(9)

Az ENSZ 1989. évi gyermekjogi egyezményével, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok védelméről szóló európai egyezménnyel összhangban ezen irányelv alkalmazásakor a tagállamoknak arra kell törekedniük, hogy teljes körű megfelelést biztosítsanak a gyermek elsődleges érdeke elvének és a család egysége elvének.

| (10) | Az ezen irányelv hatálya alá tartozó személyekkel kapcsolatos bánásmód tekintetében a tagállamokat olyan nemzetközi jogi eszközökben előírt kötelezettségek terhelik, amelyeknek azok részes felei. |
| --- | --- |

(10)

Az ezen irányelv hatálya alá tartozó személyekkel kapcsolatos bánásmód tekintetében a tagállamokat olyan nemzetközi jogi eszközökben előírt kötelezettségek terhelik, amelyeknek azok részes felei.

| (11) | Meg kell állapítani a menedékkérők befogadásának
  azokat a
  minimumszabályait, amelyek
  általában elengedők
  ahhoz, hogy számukra méltó életszínvonalat, illetve
  a
  valamennyi tagállam életfeltételeihez hasonló megélhetési feltételeket biztosítsanak. |
| --- | --- |

(11)

Meg kell állapítani a menedékkérők befogadásának
  azokat a
  minimumszabályait, amelyek
  általában elengedők
  ahhoz, hogy számukra méltó életszínvonalat, illetve
  a
  valamennyi tagállam életfeltételeihez hasonló megélhetési feltételeket biztosítsanak.

| (12) | A menedékkérők befogadására vonatkozó feltételek összehangolásának hozzá kell járulnia a menedékkérők eltérő befogadási feltételek miatti másodlagos migrációjának korlátozásához. |
| --- | --- |

(12)

A menedékkérők befogadására vonatkozó feltételek összehangolásának hozzá kell járulnia a menedékkérők eltérő befogadási feltételek miatti másodlagos migrációjának korlátozásához.

| (13) | Egyenlő bánásmód biztosítása céljából valamennyi, nemzetközi védelem iránt folyamodó kérelmező számára, valamint a hatályos uniós menekültügyi vívmányokkal – különösen a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i2004/83/EK tanácsi irányelvvel (5) – való összhang biztosítása érdekében indokolt kiterjeszteni ezen irányelv hatályát a másodlagos védelmet kérelmezőkre is. |
| --- | --- |

(13)

Egyenlő bánásmód biztosítása céljából valamennyi, nemzetközi védelem iránt folyamodó kérelmező számára, valamint a hatályos uniós menekültügyi vívmányokkal – különösen a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i2004/83/EK tanácsi irányelvvel (5) – való összhang biztosítása érdekében indokolt kiterjeszteni ezen irányelv hatályát a másodlagos védelmet kérelmezőkre is.

| (14) | A menedékkérők saját boldogulásának elősegítése, valamint a tagállamok közötti jelentős eltérések csökkentése érdekében egyértelmű szabályokat kell megállapítani a menedékkérők munkavállalása tekintetében. |
| --- | --- |

(14)

A menedékkérők saját boldogulásának elősegítése, valamint a tagállamok közötti jelentős eltérések csökkentése érdekében egyértelmű szabályokat kell megállapítani a menedékkérők munkavállalása tekintetében.

| (15) | A nemzeti hatóságoknak elsődlegesen foglalkozniuk kell a különleges bánásmódot igénylő személyek azonnali azonosításával és felügyeletével annak biztosításához, hogy befogadásuk feltételeit kifejezetten sajátos igényeikhez igazodva alakítsák ki. |
| --- | --- |

(15)

A nemzeti hatóságoknak elsődlegesen foglalkozniuk kell a különleges bánásmódot igénylő személyek azonnali azonosításával és felügyeletével annak biztosításához, hogy befogadásuk feltételeit kifejezetten sajátos igényeikhez igazodva alakítsák ki.

| (16) | A menedékkérők fogva tartását azon alapvető elvnek megfelelően kell végrehajtani – főként a
  tagállamoknak a nemzetközi jog szerinti és különösen a
  menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-i genfi egyezmény 31.
  cikkéből eredő kötelezettségeivel
  összhangban –, amelynek értelmében senki sem tartható fogva kizárólag azon az alapon, hogy nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be. A tagállamok nem vethetnek ki a menedékkérőkre szankciókat illegális belépés vagy jelenlét miatt, és mozgásukat csupán ennek mértékéig korlátozhatják. E tekintetben a menedékkérők fogva tartása csak az ezen irányelvben megállapított, nagyon egyértelműen meghatározott kivételes körülmények között lehetséges, mind az ilyen fogva tartás módja, mind célja tekintetében a szükségesség és az arányosság elvével összhangban. Amennyiben a menedékkérőket fogva tartják, biztosítani kell számukra a nemzeti bíróság előtti jogorvoslathoz való jogot. |
| --- | --- |

(16)

A menedékkérők fogva tartását azon alapvető elvnek megfelelően kell végrehajtani – főként a
  tagállamoknak a nemzetközi jog szerinti és különösen a
  menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-i genfi egyezmény 31.
  cikkéből eredő kötelezettségeivel
  összhangban –, amelynek értelmében senki sem tartható fogva kizárólag azon az alapon, hogy nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be. A tagállamok nem vethetnek ki a menedékkérőkre szankciókat illegális belépés vagy jelenlét miatt, és mozgásukat csupán ennek mértékéig korlátozhatják. E tekintetben a menedékkérők fogva tartása csak az ezen irányelvben megállapított, nagyon egyértelműen meghatározott kivételes körülmények között lehetséges, mind az ilyen fogva tartás módja, mind célja tekintetében a szükségesség és az arányosság elvével összhangban. Amennyiben a menedékkérőket fogva tartják, biztosítani kell számukra a nemzeti bíróság előtti jogorvoslathoz való jogot.

| (17) | A fogva tartott kérelmezőkkel az emberi méltóság teljes körű tiszteletben tartásával kell bánni, befogadásuk feltételeiről pedig kifejezetten sajátos igényeikhez igazodva kell gondoskodni. A tagállamoknak biztosítaniuk kell különösen az ENSZ 1989-es gyermekjogi egyezménye 37. cikk tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

(17)

A fogva tartott kérelmezőkkel az emberi méltóság teljes körű tiszteletben tartásával kell bánni, befogadásuk feltételeiről pedig kifejezetten sajátos igényeikhez igazodva kell gondoskodni. A tagállamoknak biztosítaniuk kell különösen az ENSZ 1989-es gyermekjogi egyezménye 37. cikk tiszteletben tartását.

| (18) | A jogi segítséget nyújtó szervezetekkel vagy személyek csoportjával történő kapcsolatfelvétel lehetőségében rejlő minimális eljárási garanciák érvényesítésének biztosítása érdekében, az ilyen szervezetekről és személyek csoportjáról információt kell nyújtani. |
| --- | --- |

(18)

A jogi segítséget nyújtó szervezetekkel vagy személyek csoportjával történő kapcsolatfelvétel lehetőségében rejlő minimális eljárási garanciák érvényesítésének biztosítása érdekében, az ilyen szervezetekről és személyek csoportjáról információt kell nyújtani.

| (19) | A befogadási rendszerrel történő visszaélés lehetőségét korlátozni kell azon körülmények meghatározása révén, amelyek között – valamennyi menedékkérő méltó életszínvonalának biztosítása mellett – korlátozhatják a menedékkérők befogadási feltételeit vagy megtagadhatják a befogadást. |
| --- | --- |

(19)

A befogadási rendszerrel történő visszaélés lehetőségét korlátozni kell azon körülmények meghatározása révén, amelyek között – valamennyi menedékkérő méltó életszínvonalának biztosítása mellett – korlátozhatják a menedékkérők befogadási feltételeit vagy megtagadhatják a befogadást.

| (20) | Biztosítani kell a nemzeti befogadási rendszerek és a tagállamok együttműködésének hatékonyságát a menedékkérők befogadása terén. |
| --- | --- |

(20)

Biztosítani kell a nemzeti befogadási rendszerek és a tagállamok együttműködésének hatékonyságát a menedékkérők befogadása terén.

| (21) | Ösztönözni kell az illetékes hatóságok közötti megfelelő összhangot a menedékkérők befogadása tekintetében, ezért elő kell mozdítani a helyi közösségek és a befogadóállomások közötti harmonikus kapcsolatokat. |
| --- | --- |

(21)

Ösztönözni kell az illetékes hatóságok közötti megfelelő összhangot a menedékkérők befogadása tekintetében, ezért elő kell mozdítani a helyi közösségek és a befogadóállomások közötti harmonikus kapcsolatokat.

| (22) | A minimumszabályok természetéből fakad, hogy a tagállamok jogosultak kedvezőbb rendelkezéseket bevezetni vagy fenntartani harmadik országok olyan állampolgáraira vagy olyan hontalan személyekre nézve, akik valamely tagállamhoz nemzetközi védelemért folyamodtak. |
| --- | --- |

(22)

A minimumszabályok természetéből fakad, hogy a tagállamok jogosultak kedvezőbb rendelkezéseket bevezetni vagy fenntartani harmadik országok olyan állampolgáraira vagy olyan hontalan személyekre nézve, akik valamely tagállamhoz nemzetközi védelemért folyamodtak.

| (23) | Ennek értelmében a tagállamokat arra is felhívják, hogy az irányelv rendelkezéseit alkalmazzák azokra a döntéshozatali eljárásokra, amelyek a 2004/83/EK irányelv szerint alkalmazandóaktól eltérő védelmi formák alkalmazását jelentik. |
| --- | --- |

(23)

Ennek értelmében a tagállamokat arra is felhívják, hogy az irányelv rendelkezéseit alkalmazzák azokra a döntéshozatali eljárásokra, amelyek a 2004/83/EK irányelv szerint alkalmazandóaktól eltérő védelmi formák alkalmazását jelentik.

| (24) | A menedékkérők befogadásának minimumszabályai terén tett mindenfajta előrelépéshez arányosan növelni kell az Európai Unió által rendelkezésre bocsátott pénzügyi eszközöket az előrehaladás költségeinek fedezése érdekében, különösen azon tagállamokban, amelyek nemzeti menekültügyi rendszerei elsősorban az ország földrajzi vagy demográfiai helyzete miatt különös és aránytalanul nagy nyomásnak vannak kitéve. |
| --- | --- |

(24)

A menedékkérők befogadásának minimumszabályai terén tett mindenfajta előrelépéshez arányosan növelni kell az Európai Unió által rendelkezésre bocsátott pénzügyi eszközöket az előrehaladás költségeinek fedezése érdekében, különösen azon tagállamokban, amelyek nemzeti menekültügyi rendszerei elsősorban az ország földrajzi vagy demográfiai helyzete miatt különös és aránytalanul nagy nyomásnak vannak kitéve.

| (25) | Ezen irányelv végrehajtását rendszeres időközönként értékelni kell. |
| --- | --- |

(25)

Ezen irányelv végrehajtását rendszeres időközönként értékelni kell.

| (26) | Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a tagállamok menedékkérők befogadására vonatkozó minimumszabályainak megállapítását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok a tervezett intézkedés terjedelme és hatása miatt közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség, a Szerződés 5. cikkében előírt szubszidiaritás elvének megfelelően, intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban ez az irányelv nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(26)

Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a tagállamok menedékkérők befogadására vonatkozó minimumszabályainak megállapítását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok a tervezett intézkedés terjedelme és hatása miatt közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség, a Szerződés 5. cikkében előírt szubszidiaritás elvének megfelelően, intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban ez az irányelv nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (27) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a Charta) elismert alapelveket. Ezen irányelv különösen biztosítani kívánja az emberi méltóság teljes tiszteletben tartását, előmozdítva a charta 1.,
  4,
  6., 7., 18., 24. és 47. cikkének alkalmazását, és ennek megfelelően kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(27)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a Charta) elismert alapelveket. Ezen irányelv különösen biztosítani kívánja az emberi méltóság teljes tiszteletben tartását, előmozdítva a charta 1.,
  4,
  6., 7., 18., 24. és 47. cikkének alkalmazását, és ennek megfelelően kell végrehajtani.

| (28) | Indokolt, hogy az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érintse, amelyek tartalma a korábbi irányelvhez képest jelentősen módosult. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvből következik. |
| --- | --- |

(28)

Indokolt, hogy az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érintse, amelyek tartalma a korábbi irányelvhez képest jelentősen módosult. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvből következik.

| (29) | Ez az irányelv nem érinti a II. melléklet B. részében ezen irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozóan megállapított határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(29)

Ez az irányelv nem érinti a II. melléklet B. részében ezen irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozóan megállapított határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

CÉL, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS HATÁLY

1. cikk

Rendeltetés

Ezen irányelv célja, hogy megállapítsa a menedékkérők befogadásának minimumszabályait a tagállamokban.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

a)   ‘nemzetközi védelem iránti kérelem’: a 2004/83/EK
  irányelv 2. cikkének g) pontjában
  meghatározottak szerinti nemzetközi védelem iránti kérelem;

b)   ‘kérelmező’ vagy ‘menedékkérő’: harmadik ország olyan állampolgára vagy olyan hontalan személy, akinek nemzetközi védelem iránti kérelme tárgyában még nem hoztak végleges határozatot;

c)   ‘családtagok’: – amennyiben a család már a származási országban is létezett – a kérelmező családjának azon alábbi tagjai, akik a nemzetközi védelem iránti kérelemmel kapcsolatosan ugyanabban a tagállamban tartózkodnak:

d)   ‘eljárások’ és ‘jogorvoslatok’: a tagállamok nemzeti jogában előírt eljárások és jogorvoslatok;

e)   ‘kiskorú’: 18 életévét be nem töltött harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy;

f)   ‘kísérő nélküli kiskorú’: az a kiskorú, aki a tagállamok területére felügyeletéért jogszabály vagy szokás alapján felelős felnőtt nélkül érkezik, mindaddig, amíg ilyen személy felügyelete alá nem kerül; ide tartoznak azok a kiskorúak is, akik azt követően maradnak felügyelet nélkül, hogy a tagállamok területére léptek;

g)   ‘befogadási feltételek’: a tagállamok által a menedékkérőkre vonatkozóan ennek az irányelvnek megfelelően alkalmazott intézkedések összessége;

h)   ‘a befogadás anyagi feltételei’: azok a befogadási feltételek, amelyek a természetben, illetve pénzjuttatás vagy utalvány formájában nyújtott szállást, étkezést és ruházatot, vagy e három kombinációját, illetve a napi szükségleteket fedező juttatást jelentik;

i)   ‘fogva tartás’: a menedékkérő tartózkodásának olyan meghatározott helyre korlátozása a tagállam által, ahol a kérelmezőt mozgásszabadságától megfosztják;

j)   ‘befogadóállomás’: a menedékkérők közös elszállásolására szolgáló bármely hely.

3. cikk

Hatály

(1)   Ezen irányelvet minden olyan harmadik országbeli állampolgárra és hontalan személyre alkalmazni kell, aki egy tagállam területén – így a határán vagy a tranzitzónában – nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújt be, mindaddig, amíg menedékkérőként engedélyezik tartózkodását a területen, valamint a családtagjaikra, amennyiben az alkalmazandó nemzeti jog szerint a nemzetközi védelem iránti kérelem rájuk is kiterjed.

(2)   Ezen irányelv nem vonatkozik ║ a tagállamok képviseletein diplomáciai vagy területi menedékjog iránt benyújtott kérelmekre.

(3)   Ezen irányelv nem vonatkozik a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumszabályairól, valamint a tagállamoknak e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről szóló, 2001. július 20-i 2001/55/EK tanácsi irányelv (6) rendelkezéseinek alkalmazása esetén.

(4)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy ezen irányelvet alkalmazzák a 2004/83/EK irányelv szerint alkalmazandóaktól eltérő védelmi formákkal kapcsolatos kérelmek elbírálására irányuló eljárások esetén.

4. cikk

Kedvezőbb rendelkezések

A tagállamok a befogadási feltételek terén kedvezőbb rendelkezéseket vezethetnek be vagy tarthatnak fenn a menedékkérőkre és a menedékkérők közeli hozzátartozóira vonatkozóan, akik ugyanabban a tagállamban tartózkodnak, ha eltartottjai a menedékkérőnek, vagy humanitárius okokból, amennyiben azok a rendelkezések ezen irányelvvel összeegyeztethetők.

II. FEJEZET

A BEFOGADÁSI FELTÉTELEKRŐL SZÓLÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

5. cikk

Tájékoztatás

(1)   A tagállamok a nemzetközi védelem iránti kérelem illetékes hatóságnál történő benyújtását követő legfeljebb 15 napot meg nem haladó ésszerű határidőn belül tájékoztatják a menedékkérőket minden megállapított kedvezményről és a befogadási feltételekkel kapcsolatban rájuk háruló kötelezettségekről.

A tagállamok biztosítják a kérelmezők tájékoztatását az egyedi jogi segítséget nyújtó szervezetekről vagy személyek csoportjairól, valamint azokról a szervezetekről, amelyek segítséget nyújthatnak nekik, illetve tájékoztathatják őket a rendelkezésre álló befogadási feltételekről, az egészségügyi ellátást is beleértve.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett információ írásos legyen
  ,
  és olyan nyelven készüljön, amelyet a kérelmező
  megért, vagy
  ésszerűen
  feltételezhető, hogy
  megért. Adott esetben ezt az információt szóban is közölhetik.

6. cikk

Dokumentálás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a kérelmezőt kérelmének az illetékes hatósághoz történt benyújtását követő három napon belül olyan, a nevére kiállított okmánnyal lássák el, amely igazolja menedékkérői státuszát, vagy tanúsítja, hogy kérelme elbírálásának vagy vizsgálatának ideje alatt a tagállam területén tartózkodhat.

Nem szükségesek további okmányok annak érdekében, hogy
  az ezen irányelv által a menedékkérőkre ruházott
  jogokhoz
  és
  kedvezményekhez való hozzáférést biztosítsák
  .

Ha az első albekezdésben említett okmány birtokosa a tagállam egész területén vagy annak egy részén nem mozoghat szabadon, az okmánynak ezt is tanúsítania kell.

(2)   A tagállamok kizárhatják e cikk alkalmazását egy menedékkérő fogva tartása esetén, valamint a határon benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem vizsgálata idején, illetve olyan eljárás keretében, amely arról dönt, hogy a kérelmező jogosult-e egy tagállam területére jogszerűen belépni. Egyes esetekben a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálása idején a tagállamok a kérelmezőket az (1) bekezdésben említett okmányokkal egyenértékű egyéb igazolásokkal láthatják el.

(3)   Az (1) bekezdésben említett okmánynak nem kell igazolnia a menedékkérő személyazonosságát.

(4)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy a menedékkérőket az (1) bekezdésben említett okmányokkal lássák el, amelyek érvényességének addig kell tartania, amíg tulajdonosuk tartózkodása az érintett tagállam területén vagy annak határán engedélyezett.

(5)   A tagállamok a menedékkérőket úti okmánnyal láthatják el, amennyiben olyan nyomós humanitárius okok merülnek fel, amelyek másik államban való jelenlétüket igénylik.

7. cikk

Lakóhely és mozgásszabadság

(1)   A menedékkérők a fogadó tagállam területén vagy az e tagállam által számukra kijelölt területen belül szabadon mozoghatnak. A kijelölt terület nem érintheti a magánélet elidegeníthetetlen terét, és annak kellő lehetőséget kell teremtenie az irányelvben biztosított minden kedvezményhez való hozzáférésre.

(2)   A tagállamok a menedékkérő lakóhelyéről közérdekből, közrendi megfontolásokból, illetve szükség esetén kérelme gyors feldolgozása és hatékony ellenőrzése céljából dönthetnek.

(3)   A tagállamok a befogadás anyagi feltételeinek biztosítását függővé tehetik attól, hogy a kérelmezők tényleges lakóhelye a tagállam által meghatározandó helyen legyen. Ezt a döntést, amely általános jellegű is lehet, egyedileg, a nemzeti jog előírásai szerint hozzák meg.

(4)
     
  Ha például jogi vagy közrendi indokokból ez bizonyul szükségesnek, a tagállamok nemzeti joguk alapján a kérelmező tartózkodását meghatározott helyre korlátozhatják.

(5)   A tagállamok lehetőséget nyújtanak arra, hogy a kérelmezőknek ideiglenesen engedélyezzék a (2) és (3) bekezdésben említett lakóhelyük és/vagy az (1) bekezdésben említett kijelölt terület elhagyását. A döntéseket egyedileg, tárgyilagosan és elfogulatlanul, elutasítás esetén indoklás kíséretében kell meghozni.

A kérelmező nem köteles engedélyt beszerezni a hatóságok vagy bíróság felkereséséhez, ha megjelenésére szükség van.

(6)   A tagállamok megkövetelik a kérelmezőktől, hogy tájékoztassák az illetékes hatóságokat mindenkori lakcímükről, és minden címváltozást azonnal bejelentsenek a hatóságoknak.

8. cikk

Fogva tartás

(1)   A tagállamok senkit sem tarthatnak fogva kizárólag azon az alapon, hogy az érintett a menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimumszabályairól szóló, 2005. december 1-jei 2005/85/EK tanácsi irányelvnek (7) megfelelően nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be.

(2)   Amennyiben szükségesnek bizonyul, valamint az egyes esetek egyéni értékelése alapján a tagállamok – a nemzeti jogszabályokkal összhangban –meghatározott helyen fogva tarthatják a kérelmezőt, amennyiben kevésbé kényszerítő intézkedések alkalmazása kevésbé lenne hatékony. Kérelmezőt csak akkor lehet meghatározott helyen fogva tartani, ha:

| a) | arra személyazonossága vagy állampolgársága meghatározása, az arról való megbizonyosodás vagy ellenőrzése céljából van szükség; |
| --- | --- |

a)

arra személyazonossága vagy állampolgársága meghatározása, az arról való megbizonyosodás vagy ellenőrzése céljából van szükség;

| b) | arra a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásához alapul szolgáló – máskülönben megszűnő tényezők – meghatározása céljából van szükség; |
| --- | --- |

b)

arra a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásához alapul szolgáló – máskülönben megszűnő tényezők – meghatározása céljából van szükség;

| c) | arra azért van szükség, hogy az eljárás keretében döntést hozzanak arról, hogy a menedékkérő beléphet-e az ország területére; |
| --- | --- |

c)

arra azért van szükség, hogy az eljárás keretében döntést hozzanak arról, hogy a menedékkérő beléphet-e az ország területére;

| d) | a nemzetbiztonság vagy a közrend védelme úgy kívánja. |
| --- | --- |

d)

a nemzetbiztonság vagy a közrend védelme úgy kívánja.

Ez a bekezdés nem érinti a 11. cikket.

(3)   A tagállamok nemzeti jogszabályaikban biztosítják a fogva tartás alternatíváival – úgy mint a hatóságoknál való rendszeres jelentkezéssel, anyagi garancia letétbe helyezésével vagy egy adott földrajzi helyen való tartózkodásra vonatkozó kötelezettséggel – kapcsolatos szabályok megállapítását.

9. cikk

Biztosítékok a fogva tartott menedékkérők számára

(1)   A fogva tartást a lehető legrövidebb időre kell elrendelni. A 8. cikk (2) bekezdésének a), b) vagy c) pontja szerinti fogva tartás időtartama nem haladhatja meg a menedékkérő állampolgárságával vagy
  személyazonosságával vagy
  a kérelme alapjául szolgáló tényezőkkel kapcsolatos információk megszerzéséhez, vagy az ország területére történő belépésének jogosultságát megállapító vagy elutasító határozatra vonatkozó eljárás befejezéséhez ésszerűen szükséges időt.

Ezeket az eljárásokat kellő körültekintéssel kell lefolytatni.
  Az eljárásban felmerülő – a menedékkérőnek be nem tudható – késedelmek nem indokolják a fogva tartás meghosszabbítását.

(2)   A fogva tartást igazságszolgáltatási hatóságok rendelik el. Sürgős esetekben közigazgatási hatóságok is elrendelhetik, ilyen esetben az őrizetbe vételre vonatkozó intézkedést az igazságszolgáltatási hatóságoknak a fogva tartás kezdetétől számított 72 órán belül meg kell erősíteniük. Amennyiben az igazságszolgáltatási hatóság jogszerűtlennek ítéli a fogva tartást, vagy az említett 72 órán belül nem születik döntés, az érintett menedékkérőt haladéktalanul szabadon kell engedni.

(3)   A fogva tartás elrendelése írásban történik. A fogva tartásra vonatkozó határozatban meg kell határozni az alapjául szolgáló tényszerű és jogszerű okokat, valamint fel kell tüntetni a fogva tartás maximális időtartamát.

(4)   Az őrizetbe vett személlyel – olyan nyelven, amelyet
  megért vagy
  ésszerűen feltételezhető, hogy megért – haladéktalanul közölni kell a fogva tartás indokait, annak maximális várható időtartamát, valamint a nemzeti jogszabályokban az őrizetbe vételre vonatkozó határozat megtámadására megállapított eljárásokat.

(5)   A folyamatos fogva tartást megfelelő időközönként – az érintett menedékkérő kérésére vagy hivatalból – igazságszolgáltatási hatóság vizsgálja felül.

A fogva tartást nem lehet indokolatlanul meghosszabbítani.

(6)   A tagállamok
  gondoskodnak arról, hogy
  a
  2005/85/EK irányelv 15. cikkének (3)–(6) bekezdésével összhangban, kérésre ingyenesen biztosítsák a szükséges
  jogi segítségnyújtást és/vagy
  képviseletet
  .

Ilyen esetekben a jogi segítségnyújtás és/vagy jogi képviselet igénybevételére irányadó eljárásokat a nemzeti jog állapítja meg.

10. cikk

A fogva tartás körülményei

(1)   A tagállamok nem tartanak fogva menedékkérőket büntetés-végrehajtási intézményekben. A fogva tartást csak e célra kialakított idegenrendészeti központokban lehet végrehajtani.

A fogva tartott menedékkérőket el kell különíteni az olyan egyéb harmadik országbeli állampolgároktól, akik nem nyújtottak be nemzetközi védelem iránti kérelmet, hacsak együtt tartózkodásuk nem szükséges a család egységének biztosításához, illetve ahhoz a kérelmező beleegyezését nem adta.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a fogva tartott menedékkérő kapcsolatot létesíthessen jogi képviselőkkel
  , családtagokkal, szociális és vallási segítőkkel
  , ideértve látogatási jogokat is. Az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR), valamint egyéb kapcsolódó és illetékes nemzeti, nemzetközi és nem kormányzati szervezetek és testületek számára ugyancsak lehetőséget kell biztosítani a menedékkérővel való kommunikációra, valamint a menedékkérő fogva tartás helyszínén történő meglátogatására.

(3)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a fogva tartott menedékkérők szükség esetén megfelelő orvosi ellátást és pszichológiai tanácsadást vehessenek igénybe.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a fogva tartott menedékkérőt haladéktalanul naprakész információkkal tájékoztatják – olyan nyelven, amelyet
  megért vagy
  ésszerűen feltételezhető, hogy megért – a létesítményben alkalmazott szabályokról, valamint jogairól és kötelességeiről

11. cikk

Kiszolgáltatott helyzetű csoportok és különleges bánásmódot igénylő személyek fogva tartása

(1)   Kiskorúakat csak akkor lehet fogva tartani, ha ez elsődleges érdekükben áll a 23. cikk (2) bekezdésében előírtak szerint, valamint az e cikk ║ (5) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat megállapításainak figyelembe vételével.

Kísérő nélküli kiskorúakat egyáltalán nem lehet fogva tartani.

(2)   Amennyiben kiskorúakat tartanak fogva, fel kell kínálni számukra a szabadidős tevékenységekben történő részvétel lehetőségét – ideértve a koruknak megfelelő játékokat és szórakoztató tevékenységeket
  , valamint szabadtéren végezhető tevékenységeket
  .

(3)   A fogva tartott családok számára megfelelő magánéletet garantáló külön szálláshelyet kell biztosítani.

(4)   Amennyiben a tagállamok női menedékkérőket tartanak fogva, a férfi menedékkérőktől elkülönített szálláshelyet kell számukra biztosítaniuk, hacsak nem családtagok és az együtt tartózkodáshoz valamennyi érdekelt fél a beleegyezését nem adta.

(5)   Különleges bánásmódot igénylő személyeket csak akkor lehet fogva tartani, ha egy képzett
  és független
  szakember egyedi vizsgálata tanúsítja, hogy egészségük – ideértve szellemi egészségüket is – és jólétük nem romlana jelentősen a fogva tartás következtében.

Amennyiben a tagállamok különleges bánásmódot igénylő személyeket tartanak fogva, biztosítaniuk kell rendszeres felügyeletüket és megfelelő támogatásukat.

12. cikk

A családok

A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a területükön tartózkodó menedékkérők családi egységét adott formájában, amíg lehetséges, fenntartsák, ha elhelyezésükről az érintett tagállam gondoskodik. Ezeket az intézkedéseket a menedékkérő egyetértésével kell végrehajtani.

13. cikk

Orvosi vizsgálat

A tagállamok közegészségügyi okokból megkövetelhetik a kérelmezők orvosi vizsgálatát.

14. cikk

Kiskorúak iskoláztatása és oktatása

(1)   A tagállamok a menedékkérők kiskorú gyermekeinek és a kiskorú menedékkérőknek a befogadó tagállam állampolgáraihoz hasonló feltételekkel biztosítják a részvételt az oktatási rendszerben addig, amíg velük vagy szüleikkel szemben ténylegesen nem foganatosítanak kiutasítási intézkedést. Az oktatást a befogadóállomásokon lehet biztosítani.

A tagállamok nem vonhatják meg a középfokú oktatás lehetőségét kizárólag azzal az indokkal, hogy a kiskorú elérte a nagykorúságot.

(2)   Az oktatási rendszerben való
  részvételt a nemzetközi védelem iránti kérelem kiskorú általi vagy kiskorú képviseletében történt benyújtása után a lehető leghamarabb biztosítani kell, de mindenesetre
  legfeljebb a nemzetközi védelem iránti kérelemnek a ║ benyújtása időpontjától számított három hónapig halasztható el.

Szükség esetén a kiskorúak nemzeti oktatási rendszerhez és/vagy az adott rendszerbe való beilleszkedésük megkönnyítését célzó külön oktatáshoz való hozzáférését elősegítő előkészítő órákat – köztük nyelvórákat is – kell biztosítani.

(3)   Amennyiben a kiskorú egyedi helyzete miatt az (1) bekezdésben meghatározott oktatási rendszerben való részvételre nincs lehetőség, a tagállam más oktatási módozatokat ajánl fel a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban.

15. cikk

Foglalkoztatás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a kérelmezők legkésőbb hat hónappal a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtását követően munkát vállalhassanak.

(2)   A tagállamoknak – nemzeti jogukkal összhangban, a menedékkérők munkavállalásának szükségtelen korlátozása nélkül – dönteniük kell arról, hogy a kérelmezőnek milyen feltételek mellett biztosítják a munkavállalási jogot.

(3)   A jogorvoslati eljárások alatt nem vonható meg a munkavállalási jog a jogorvoslatot elutasító határozat közléséig, amennyiben a rendes eljárásban az elutasító határozat ellen benyújtott fellebbezésnek felfüggesztő hatálya van.

16. cikk

Szakképzés

A tagállamok attól függetlenül engedélyezhetik a menedékkérők szakképzésben való részvételét, hogy rendelkeznek-e munkavállalási joggal.

A munkaszerződéshez kötődő szakképzésben való részvétel attól függ, hogy a kérelmező a 15. cikk értelmében foglalkoztatható-e.

17. cikk

A befogadás anyagi feltételeire és az egészségügyi ellátásra vonatkozó általános szabályok

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a befogadás anyagi feltételei a nemzetközi védelem iránti kérelmük benyújtása időpontjában a kérelmezők rendelkezésére álljanak.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a befogadás anyagi feltételei olyan megfelelő életszínvonalat biztosítanak a ║ kérelmezők számára, amely garantálja alapszükségleteik kielégítését és óvja testi és szellemi egészségüket.

A tagállamok ezt az életszínvonalat biztosítják a 22. cikk szerinti különleges bánásmódot igénylő személyek egyedi helyzetére vonatkozóan éppúgy, mint a fogva tartott személyek viszonylatában.

(3)   A tagállamok a befogadás valamennyi vagy egyes anyagi feltételeit és az egészségügyi ellátást ahhoz a feltételhez köthetik, hogy a kérelmezők ne rendelkezzenek kellő anyagi eszközzel az egészségi állapotuknak megfelelő és az alapvető igényeiket biztosító életszínvonal megteremtéséhez.

(4)   A tagállamok megkövetelhetik a kérelmezőktől, hogy fedezzék a befogadás ezen irányelvben előírt anyagi feltételeinek és az egészségügyi ellátásnak a költségeit, vagy azokhoz a (3) bekezdés előírása szerint járuljanak hozzá, ha a kérelmező elegendő erőforrással rendelkezik, például már megfelelő ideje dolgozik.

Ha kiderül, hogy egy kérelmező kellő eszközzel rendelkezett a befogadás anyagi feltételei és az egészségügyi ellátás fedezetéül, miközben ezeket az alapvető szükségleteket részére biztosították, a tagállamok a menedékkérőtől visszatérítést kérhetnek.

(5)
     
  A befogadás anyagi feltételei természetben vagy pénzjuttatások, illetve kuponok formájában, valamint három elem kombinálásával biztosíthatók.

Amennyiben a tagállamok a befogadás anyagi feltételeit pénzjuttatás vagy kuponok formájában nyújtják, annak összegét az e cikkben előírt alapelvek szerint határozzák meg.

18. cikk

A befogadás anyagi feltételeinek részletes szabályai

(1)   Amennyiben a szállást természetben biztosítják, annak az alábbi formák egyikében vagy azok kombinálásával kell történnie:

| a) | a kérelmezők elszállásolására szolgáló épületek a határon benyújtott, nemzetközi védelem iránti kérelem vizsgálata alatt; |
| --- | --- |

a)

a kérelmezők elszállásolására szolgáló épületek a határon benyújtott, nemzetközi védelem iránti kérelem vizsgálata alatt;

| b) | megfelelő életszínvonalat biztosító befogadóállomások; |
| --- | --- |

b)

megfelelő életszínvonalat biztosító befogadóállomások;

| c) | magánházak, lakások, szállodák, vagy a kérelmezők elszállásolására átalakított más épületek. |
| --- | --- |

c)

magánházak, lakások, szállodák, vagy a kérelmezők elszállásolására átalakított más épületek.

(2)   A tagállamok az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett szálláson elhelyezett kérelmezők számára biztosítják:

| a) | családi életük védelmét; |
| --- | --- |

a)

családi életük védelmét;

| b) | a hozzátartozókkal, a jogi tanácsadókkal és az ║ UNHCR ║, valamint a tagállamok által elismert nem kormányzati szervezetekkel ║ való kapcsolattartás lehetőségét. |
| --- | --- |

b)

a hozzátartozókkal, a jogi tanácsadókkal és az ║ UNHCR ║, valamint a tagállamok által elismert nem kormányzati szervezetekkel ║ való kapcsolattartás lehetőségét.

Az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett épületekben és befogadóállomásokon tartózkodó kérelmezőkkel kapcsolatban a tagállamok figyelembe veszik a nemmel és korral kapcsolatos megfontolásokat, valamint a különleges bánásmódot igénylő személyek helyzetét.

A tagállamok megfelelő intézkedéseket tesznek az erőszak és a nemi erőszak, ideértve a szemérem elleni erőszakot is, megelőzésére az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett épületekben és befogadóállomásokon.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy a kérelmezők kiskorú gyermekeit vagy a kiskorú kérelmezőket szüleiknél, vagy jogszabály, illetve szokás alapján értük felelős felnőtt családtagjuknál helyezzék el, feltéve hogy ez szolgálja leginkább a kiskorú érdekeit.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy csak szükség esetén kerüljön sor a kérelmezők másik szálláshelyre költöztetésére. A tagállamok lehetővé teszik, hogy a kérelmezők tájékoztassák jogi tanácsadójukat a költöztetésről és új címükről.

(5)   A befogadóállomásokon tevékenykedő személyeknek megfelelő képzettséggel kell rendelkezniük, és a tevékenységük során tudomásukra jutott minden információ tekintetében köti őket a nemzeti jogban előírt titoktartási kötelezettség.

(6)   A tagállamok az elszállásolt személyeket képviselő tanácsadó testület vagy tanács révén bevonhatják a kérelmezőket az állomáson való életvitelük anyagi eszközeinek és nem anyagi tényezőinek irányításába.

(7)   A menedékkérők jogi tanácsadóinak vagy jogtanácsosainak, valamint az UNHCR képviselőinek, illetve az utóbbi által kijelölt és az érintett tagállam által elismert nem kormányzati szervezeteknek hozzáférést kell biztosítani a befogadóállomásokhoz és egyéb szálláshelyekhez a menedékkérőknek szánt segítségnyújtás érdekében. A hozzáférés csak az állomások és szálláshelyek, valamint a menedékkérők biztonságára alapozott okokból korlátozható.

(8)   Kellően indokolt esetekben, a tagállamok kivételesen e cikk rendelkezéseitől eltérő anyagi befogadási feltételeket is előírhatnak a lehető legrövidebb ésszerű időtartamig, ha:

| a) | a kérelmező egyedi szükségleteinek kezdeti felmérésére van szükség; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező egyedi szükségleteinek kezdeti felmérésére van szükség;

| b) | a rendelkezésre álló szokásos szálláslehetőségek ideiglenesen kimerültek; |
| --- | --- |

b)

a rendelkezésre álló szokásos szálláslehetőségek ideiglenesen kimerültek;

| c) | a menedékkérőt fogva tartják, vagy a határőrség létesítményében köteles tartózkodni. |
| --- | --- |

c)

a menedékkérőt fogva tartják, vagy a határőrség létesítményében köteles tartózkodni.

Ezen eltérő feltételek minden esetben alapszükségletekre terjednek ki.

19. cikk

Egészségügyi ellátás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a kérelmezők megkapják a szükséges egészségügyi ellátást, amely kiterjed legalább a sürgősségi ellátásra, valamint a betegség vagy szellemi zavar alapvető kezelésére.

(2)   A tagállamok a különleges bánásmódot igénylő kérelmezőknek biztosítják a szükséges orvosi vagy egyéb segítséget, ideértve szükség esetén megfelelő lelki gondozást is ▐.

20. cikk

A kínzás áldozatai

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a kínzások áldozatait késlekedés nélkül az állapotuknak megfelelő gondozóközpontba irányítsák.

III. FEJEZET

A BEFOGADÁS ANYAGI FELTÉTELEINEK KORLÁTOZÁSA VAGY MEGVONÁSA

21. cikk

A befogadás anyagi feltételeinek korlátozása vagy megvonása

(1)   A tagállamok a következő esetekben korlátozhatják a befogadás anyagi feltételeit, amennyiben a menedékkérő:

| a) | a hatáskörrel rendelkező hatóság által meghatározott lakóhelyet annak értesítése vagy – ha engedélyköteles – annak engedélye nélkül elhagyja, vagy |
| --- | --- |

a)

a hatáskörrel rendelkező hatóság által meghatározott lakóhelyet annak értesítése vagy – ha engedélyköteles – annak engedélye nélkül elhagyja, vagy

| b) | jelentési kötelezettségeinek, illetve a tájékoztatásra vagy a menedékjogi eljárással kapcsolatos személyes meghallgatásra szóló felszólításoknak a nemzeti jogban előírt ésszerű határidőn belül nem tesz eleget, vagy |
| --- | --- |

b)

jelentési kötelezettségeinek, illetve a tájékoztatásra vagy a menedékjogi eljárással kapcsolatos személyes meghallgatásra szóló felszólításoknak a nemzeti jogban előírt ésszerű határidőn belül nem tesz eleget, vagy

| c) | ugyanabban a tagállamban már nyújtott be ez irányú kérelmet. |
| --- | --- |

c)

ugyanabban a tagállamban már nyújtott be ez irányú kérelmet.

Amennyiben a kérelmezőt megtalálják, vagy önként jelentkezik a hatáskörrel rendelkező hatóságnál, az eltűnés okai alapján kellően indokolt határozatot kell hozni a befogadás korlátozott anyagi feltételei egy részének vagy összességének visszaállításáról.

(2)   A tagállamok korlátozhatják vagy megvonhatják a befogadás anyagi feltételeit, amennyiben a kérelmező elhallgatta, hogy pénzforrásokkal rendelkezik, és így jogtalanul vette igénybe a befogadás anyagi feltételei keretében nyújtott kedvezményeket.

(3)   A tagállamok a befogadóállomások szabályainak súlyos megsértése, valamint súlyosan erőszakos magatartás esetén szankciókat írhatnak elő.

(4)   Az (1) (2) és (3) bekezdésben említett, a befogadás anyagi feltételeinek korlátozására vagy megvonására, illetve a szankciókra vonatkozó döntéseket egyedileg, tárgyilagosan és elfogulatlanul hozzák meg, s azokat indokolni kell. A határozatoknak az érintett személy sajátos helyzetén kell alapulniuk, különös tekintettel a 22. cikk hatálya alá tartozó személyekre, figyelembe véve az arányosság elvét. A tagállamok mindenkor biztosítják az alapszükségleteket, a sürgősségi orvosi ellátáshoz való hozzáférést, valamint a betegség vagy szellemi zavar alapvető kezelését.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy az elutasító határozatok elfogadása előtt nem vonják meg, illetve nem korlátozzák a befogadás anyagi feltételeit.

IV. FEJEZET

A KÜLÖNLEGES BÁNÁSMÓDOT IGÉNYLŐ SZEMÉLYEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

22. cikk

Általános elv

(1)   A tagállamok az ezen irányelv végrehajtására hozott nemzeti jogszabályaikban figyelembe veszik a különleges bánásmódot igénylő személyek egyedi helyzetét. Az olyan kiszolgáltatott személyek, mint a kiskorúak, a felügyelet nélküli kiskorúak, a mozgássérültek, az idősek, a várandós nők, a kiskorú gyermeket egyedül nevelő szülők, az emberkereskedelem áldozatai, a
  női nemi szerv megcsonkításának áldozatai, a
  mentális problémákkal küzdő személyek, valamint kínzáson, nemi erőszakon vagy a pszichikai, fizikai vagy szexuális erőszak más súlyos formáján átesett személyek minden esetben különleges bánásmódot igénylő személyeknek tekintendők.

(2)   A tagállamok nemzeti jogszabályaikban eljárásokat határoznak meg annak – a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásakor történő azonnali – megállapítására, hogy a kérelmezőnek vannak-e sajátos szükségletei, és ezen szükségletek megjelölésére. A tagállamok a teljes menekültügyi eljárás során
  megfelelő
  segítséget biztosítanak a különleges bánásmódot igénylő személyek számára, és rendelkeznek helyzetük megfelelő figyelemmel kíséréséről.

23. cikk

Kiskorúak

(1)   Ezen irányelv kiskorúakra alkalmazandó rendelkezéseinek végrehajtása során a tagállamoknak elsődlegesen a gyermek érdekeit kell figyelembe venniük. A tagállamok megfelelő életszínvonalat biztosítanak a gyermek testi, szellemi, lelki, erkölcsi és szociális fejlődéséhez.

(2)   A gyermek elsődleges érdekének vizsgálata során a tagállamok szorosan együttműködnek egymással, és különösen az alábbi tényezőkre fordítanak kellő figyelmet:

| a) | a családegyesítés lehetőségei; |
| --- | --- |

a)

a családegyesítés lehetőségei;

| b) | a kiskorú jólléte és szociális fejlődése, különös figyelmet szentelve a kiskorú etnikai, vallási, kulturális és nyelvi hátterének; |
| --- | --- |

b)

a kiskorú jólléte és szociális fejlődése, különös figyelmet szentelve a kiskorú etnikai, vallási, kulturális és nyelvi hátterének;

| c) | biztonsági megfontolások, különösen ha fennáll annak a veszélye, hogy a gyermek gyermekkereskedelem áldozatává válik; |
| --- | --- |

c)

biztonsági megfontolások, különösen ha fennáll annak a veszélye, hogy a gyermek gyermekkereskedelem áldozatává válik;

| d) | a gyermek véleménye, tekintettel életkorára és érettségi fokára. |
| --- | --- |

d)

a gyermek véleménye, tekintettel életkorára és érettségi fokára.

(3)   A tagállamok a kiskorúak számára szabadidős tevékenységeket – ideértve a koruknak megfelelő játékokat és szórakoztató tevékenységeket – biztosítanak a 18. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett épületekben és befogadóállomásokon.

(4)   A tagállamok biztosítják olyan kiskorúak rehabilitációs ellátását, akik nemi erőszak, gondatlanság, kizsákmányolás, kínzás vagy kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód bármely formájának estek áldozatául, illetve akik fegyveres konfliktusok folytán szenvedtek, valamint biztosítják, hogy szükség esetén megfelelő lelki gondozást és szaktanácsadást nyújtsanak.

24. cikk

Kísérő nélküli kiskorúak

(1)   A tagállamok ▐ intézkedéseket hoznak arra, hogy
  biztosítsák
  a kísérő nélküli kiskorúak szükség szerinti gyámsági képviseletét.
  A gyermek tanácsokkal való ellátására és védelmére
  ,
  valamint annak biztosítására, hogy valamennyi döntés a gyermek elsődleges érdekeit szolgálja, gyámot kell kijelölni. A gyámnak rendelkeznie kell a szükséges szakértelemmel a gyermekgondozás terén annak érdekében
  ,
  hogy biztosított legyen a gyermek érdekeinek védelme, valamint a gyermek jogi, társadalmi, egészségügyi, pszichológiai, anyagi és nevelési szükségleteinek megfelelő kielégítése
  .
  Ügynökségek és olyan magánszemélyek, akiknek érdekei ütközhetnek a gyermek érdekeivel, nem választhatók gyámnak.
  A hatáskörrel rendelkező hatóságok rendszeres értékelést végeznek.

(2)   A nemzetközi védelem iránti kérelmet benyújtó kísérő nélküli kiskorúakat az alábbi személyeknél helyezik el a területre történő belépésük időpontjától addig, amíg kötelesek elhagyni annak a befogadó tagállamnak a területét, ahol a nemzetközi védelem iránti kérelmet benyújtották, illetve ahol azt kivizsgálják:

| a) | felnőtt rokonoknál; |
| --- | --- |

a)

felnőtt rokonoknál;

| b) | nevelőcsaládnál; |
| --- | --- |

b)

nevelőcsaládnál;

| c) | kifejezetten kiskorúak ellátására alkalmas befogadóállomásokon; |
| --- | --- |

c)

kifejezetten kiskorúak ellátására alkalmas befogadóállomásokon;

| d) | kiskorúak elhelyezésére alkalmas más szálláshelyen. |
| --- | --- |

d)

kiskorúak elhelyezésére alkalmas más szálláshelyen.

A tagállamok a legalább 16 éves, kísérő nélküli kiskorúakat elhelyezhetik a felnőtt menedékkérők számára kialakított befogadóállomásokon.

Biztosítani kell, hogy a testvérek, figyelembe véve az érintett kiskorú érdekének elsődlegességét, és különösen életkorát és érettségi szintjét, lehetőség szerint együtt maradhassanak. A kísérő nélküli kiskorúak tartózkodási helyét a lehető legritkábban szabad változtatni.

(3)   A tagállamok nemzeti jogszabályaikban eljárásokat állapítanak meg a kísérő nélküli kiskorúak családtagjainak felkutatására. A tagállamok – a kísérő nélküli kiskorú elsődleges érdekének védelme mellett, a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtása után – a lehető leghamarabb megkezdik felkutatni a kísérő nélküli kiskorú családtagjait. Azokban az esetekben, ha a kiskorú, illetve közeli rokonai életét vagy testi épségét veszély fenyegetheti, különösen, ha azok a származási országban maradtak, biztonságuk veszélyeztetésének elkerülése érdekében gondoskodni kell annak biztosításáról, hogy az e személyekre vonatkozó információk beszerzése, feldolgozása és cseréje bizalmas keretek között történjen.

(4)   A felügyelet nélküli kiskorúak gondozását ellátó személyeknek megfelelő képzésben részesültek és részesülnek továbbra is a kiskorúak igényei tekintetében, és a nemzeti jogban előírt titoktartási kötelezettség terheli őket minden olyan információval kapcsolatban, amely munkájuk során jut tudomásukra.

25. cikk

Kínzás és erőszak áldozatai

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a kínzást, nemi erőszakot vagy egyéb erőszakos cselekményeket elszenvedett személyek az említett cselekmények által okozott sérüléseknek megfelelő kezelésben részesüljenek, és hozzáférhessenek különösen orvosi és pszichológiai kezelést is lehetővé tevő rehabilitációs szolgáltatásokhoz.

(2)   A kínzásnak
  , nemi erőszaknak vagy más súlyos erőszakos cselekménynek
  áldozatul esett személyek gondozását ellátók a kínzás áldozatainak igényei tekintetében megfelelő képzésben részesültek és részesülnek továbbra is, és a vonatkozó nemzeti jogban előírt titoktartási kötelezettség terheli őket minden olyan információval kapcsolatban, amely munkájuk során jut tudomásukra.

V. FEJEZET

FELLEBBEZÉS

26. cikk

Jogorvoslatok

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv szerinti ellátások nyújtásával, megvonásával vagy korlátozásával kapcsolatos határozatokkal, illetve a 7. cikk alapján hozott, menedékkérőket egyénileg érintő határozatokkal szemben a nemzeti jogban előírt eljárások szerint jogorvoslattal élhessenek. Legalább a végső szakban – de facto és de jure – biztosítani kell bírósági szerv elé tartozó fellebbezést vagy felülvizsgálatot.

(2)   A tagállamok
  gondoskodnak arról, hogy a 2005/85/EK irányelv 15. cikkének (3)–(6) bekezdésével összhangban, kérésre ingyenesen biztosítsák a szükséges
  jogi
  segítségnyújtást
  és/vagy
  képviseletet
  .

A jogi segítségnyújtás és/vagy jogi képviselet igénybevételére irányadó eljárásokat ilyen esetekben a nemzeti jog állapítja meg.

VI. FEJEZET

INTÉZKEDÉSEK A BEFOGADÁSI RENDSZER HATÉKONYSÁGÁNAK JAVÍTÁSÁRA

27. cikk

Illetékes hatóságok

Valamennyi tagállam közli a Bizottságot az ezen irányelvből fakadó kötelezettségek teljesítéséért felelős hatóságok nevét. A tagállamok értesítik a Bizottságot az e hatóságokkal kapcsolatban bekövetkezett valamennyi változásról.

28. cikk

Vezetési, ellenőrzési és irányítási rendszer

(1)   Alkotmányos berendezkedésük kellő tiszteletben tartásával a tagállamok releváns mechanizmusokat vezetnek be, hogy biztosítsák a befogadási feltételek szintje tekintetében a megfelelő útmutatás, monitoring és ellenőrzés kialakítását.

(2)   A tagállamok az I. mellékletben megadott formában, [...]-től kezdődően évente benyújtják a Bizottságnak a vonatkozó információkat.

29. cikk

Személyzet és erőforrások

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy ezen irányelv végrehajtásában érintett hatóságok és más szervezetek megkapják a szükséges alapképzést, mind a férfi, mind a női kérelmezők igényei tekintetében.

(2)   A tagállamok ezen irányelv végrehajtására hozott nemzeti rendelkezéseknek megfelelően osztják el a szükséges erőforrásokat.

VII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

30. cikk

Jelentések

A Bizottság legkésőbb [...] -ig jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács részére ezen irányelv alkalmazásáról, és javaslatot tesz az esetlegesen szükséges módosításokra.

A tagállamok [...] -ig megküldenek a Bizottságnak minden olyan információt, amely a jelentés összeállításához szükséges, beleértve a 28. cikk (2) bekezdésében előírt statisztikai adatokat is.

A Bizottság a jelentés benyújtását követően legalább ötévenként jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács részére ezen irányelv alkalmazásáról.

31. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a [...] cikkeknek [Azok a cikkek és mellékletek, amelyek tartalma a korábbi irányelv[ek]hez képest jelentős mértékben változott] és az I. mellékletnek legkésőbb [...]-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. A rendelkezéseknek tartalmazniuk kell egy arra vonatkozó nyilatkozatot is, hogy a hatályban lévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásait erre az irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni. A hivatkozás módját és a nyilatkozat formáját tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

32. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2003/9/EK irányelv [az ezen irányelv 31. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében megállapított dátumot követő nap]-ával/-ével hatályát veszti, a II. melléklet B. részében az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozóan meghatározott határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni, a III. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban.

33. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A(z) ... cikkeket [az előző irányelvhez képest változatlan cikkeket] és az I. mellékletet [az ezen irányelv 31. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében megállapított dátumot követő nap]-tól/től kell alkalmazni.

34. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ..., [...]-án/-én.

az Európai Parlament részérőla

az elnök

Tanács részérő

az elnök

---

(1)  HL C [...], [...], [...]. o.

1

(2)  HL C [...], [...], [...]. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2009. május 7-i álláspontja.

3

Az Európai Parlament 2009. május 7-i álláspontja.

(4)  HL L 31., 2003.2.6., 18. o.

4

(5)  HL L 304., 2004.9.30., 12. o.

5

12.

(6)  HL L 212., 2001.8.7., 12. o.

6

(7)  HL L 326., 2005.12.13., 13. o.

7

2009. május 7., csütörtökI. MELLÉKLET

Jelentéstétel űrlap a tagállamok által – a [.../.../EK] irányelv 28. cikkének (2) bekezdése szerint előírt – évente benyújtandó információkhoz

| 1. | Kérjük, nem és kor szerinti bontásban tüntesse fel azon személyek teljes számát, akik jelenleg az Ön tagállamában az irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében előírt befogadási feltételek hatálya alá tartoznak. Minden ilyen személy esetében tüntesse fel, hogy a [.../.../EK] irányelv 2. cikkének c) pontja szerinti menedékkérőről vagy családtagról van-e szó. |
| --- | --- |

1.

Kérjük, nem és kor szerinti bontásban tüntesse fel azon személyek teljes számát, akik jelenleg az Ön tagállamában az irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében előírt befogadási feltételek hatálya alá tartoznak. Minden ilyen személy esetében tüntesse fel, hogy a [.../.../EK] irányelv 2. cikkének c) pontja szerinti menedékkérőről vagy családtagról van-e szó.

| 2. | A [.../.../EK] irányelv 22. cikke alapján adjon meg statisztikai adatokat a különleges bánásmódot igénylő menedékkérők számáról, az alábbi csoportok szerinti bontásban:






  — | kísérő nélküli kiskorúak |
| --- | --- | --- |

2.

A [.../.../EK] irányelv 22. cikke alapján adjon meg statisztikai adatokat a különleges bánásmódot igénylő menedékkérők számáról, az alábbi csoportok szerinti bontásban:

—

kísérő nélküli kiskorúak

| — | fogyatékkal élők |
| --- | --- |

—

fogyatékkal élők

| — | időskorúak |
| --- | --- |

—

időskorúak

| — | várandós nők |
| --- | --- |

—

várandós nők

| — | egyedülálló szülők kiskorú gyerekkel |
| --- | --- |

—

egyedülálló szülők kiskorú gyerekkel

| — | kínzás, nemi erőszak vagy más súlyos lelki, fizikai vagy szexuális erőszak áldozatait |
| --- | --- |

—

kínzás, nemi erőszak vagy más súlyos lelki, fizikai vagy szexuális erőszak áldozatait

| — | emberkereskedelem áldozatai |
| --- | --- |

—

emberkereskedelem áldozatai

| — | mentális problémákkal küzdő személyek |
| --- | --- |

—

mentális problémákkal küzdő személyek

| — | egyéb (kérjük, határozza meg) |
| --- | --- |

—

egyéb (kérjük, határozza meg)

| 3. | Kérjük, adjon részletes információkat a [.../.../EK] irányelv 6. cikkében előírt okmányokkal kapcsolatban, többek között ezen okmányok típusát, megnevezését és formátumát illetően. |
| --- | --- |

3.

Kérjük, adjon részletes információkat a [.../.../EK] irányelv 6. cikkében előírt okmányokkal kapcsolatban, többek között ezen okmányok típusát, megnevezését és formátumát illetően.

| 4. | Hivatkozással a [.../.../EK] rendelet 15. cikkére, jelölje meg az országában tartózkodó azon menedékkérők számát, akik munkát vállalhatnak, valamint – gazdasági ágazatok szerinti bontásban – azok számát, akik jelenleg alkalmazásban állnak. Amennyiben a menedékkérők munkavállalására sajátos feltételek vonatkoznak, kérjük, ismertesse részletesen e korlátozásokat. |
| --- | --- |

4.

Hivatkozással a [.../.../EK] rendelet 15. cikkére, jelölje meg az országában tartózkodó azon menedékkérők számát, akik munkát vállalhatnak, valamint – gazdasági ágazatok szerinti bontásban – azok számát, akik jelenleg alkalmazásban állnak. Amennyiben a menedékkérők munkavállalására sajátos feltételek vonatkoznak, kérjük, ismertesse részletesen e korlátozásokat.

| 5. | Hivatkozással a [.../.../EK] irányelv 17. cikkének (5) bekezdésére, kérjük, ismertesse részletesen a befogadás anyagi feltételeinek jellegét, ideértve pénzbeli értéküket, odaítélésük módját (azaz a befogadás mely anyagi feltételeit nyújtják természetben, pénzben, utalványok formájában vagy ezek kombinációjaként), valamint tüntesse fel a menedékkérőknek nyújtott napi szükségleteket fedező juttatás mértékét.
   
  ▐ |
| --- | --- |

5.

Hivatkozással a [.../.../EK] irányelv 17. cikkének (5) bekezdésére, kérjük, ismertesse részletesen a befogadás anyagi feltételeinek jellegét, ideértve pénzbeli értéküket, odaítélésük módját (azaz a befogadás mely anyagi feltételeit nyújtják természetben, pénzben, utalványok formájában vagy ezek kombinációjaként), valamint tüntesse fel a menedékkérőknek nyújtott napi szükségleteket fedező juttatás mértékét.

▐

2009. május 7., csütörtökII. MELLÉKLET

A.   Rész

Hatályon kívül helyezett irányelv

(utalás a 32. cikkben)

| 2003/9/EK tanácsi irányelv | (HL L 31., 2003.2.6., 18. o.) |
| --- | --- |

2003/9/EK tanácsi irányelv

(HL L 31., 2003.2.6., 18. o.)

B.   Rész

A nemzeti jogba való átültetésre előírt határidő

(utalás a 31. cikkben)

| Irányelv | Átültetés határideje |
| --- | --- |
| 2003/9/EK | 2005. február 6. |

Irányelv

Átültetés határideje

2003/9/EK

2005. február 6.

2009. május 7., csütörtökIII. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| 2003/9/EK irányelv | Ez az irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk bevezető szöveg | 2. cikk bevezető szöveg |
| 2. cikk a) pont | — |
| 2. cikk b) pont | 2. cikk a) pont |
| 2. cikk c) pont | 2. cikk b) pont |
| 2. cikk d) pont bevezető szöveg, valamint i. és ii. pont | 2. cikk c) pont bevezető szöveg, valamint i. és ii. pont |
| — | 2. cikk c) pont iii., iv., v. és vi. pontok |
| 2. cikk e) és f) pont | — |
| 2. cikk g) pont | 2. cikk d) pont |
| — | 2. cikk e) pont |
| 2. cikk h) pont | 2. cikk, f) pont |
| 2. cikk i) pont | 2. cikk g) pont |
| 2. cikk j) pont | 2. cikk h) pont |
| 2. cikk k) pont | 2. cikk i) pont |
| 2. cikk l) pont | 2. cikk j) pont |
| 3. cikk | 3. cikk |
| 4. cikk | 4. cikk |
| 5. cikk | 5. cikk |
| 6. cikk (1) bekezdés első albekezdés | 6. cikk (1) bekezdés első albekezdés |
| 6. cikk (1) bekezdés második albekezdés | 6. cikk (1) bekezdés harmadik albekezdés |
| 6. cikk (2)–(5) bekezdés | 6. cikk (2)–(5) bekezdés törölve |
| 7. cikk (1) és (2) bekezdés | 7. cikk (1) és (2) bekezdés |
| 7. cikk (3) bekezdés | — |
| 7. cikk (4) ║ | 7. cikk (3) ║ |
| — | 7. cikk (4) bekezdés |
| 7. cikk (5) és (6) bekezdés | 7. cikk (5) és (6) bekezdés |
| — | 8. cikk |
| — | 9. cikk |
| — | 10. cikk |
| — | 11. cikk |
| 8. cikk | 12. cikk |
| 9. cikk | 13. cikk |
| 10. cikk (1) bekezdés, első albekezdés | 14. cikk (1) bekezdés, első albekezdés |
| 10. cikk (1) bekezdés, második albekezdés | — |
| 10. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés | 14. cikk (1) bekezdés, második albekezdés |
| 10. cikk (2) bekezdés | 14. cikk (2) bekezdés, első albekezdés |
| — | 14. cikk (2) bekezdés, második albekezdés |
| 10. cikk (3) bekezdés | 14. cikk (3) bekezdés |
| 11. cikk (1) bekezdés | — |
| — | 15. cikk (1) bekezdés |
| 11. cikk (2) és (3) bekezdés | 15. cikk (2) és (3) bekezdés |
| 11. cikk (4) bekezdés | — |
| 12. cikk | 16. cikk |
| 13. cikk ▐ | 17. cikk ▐ |
| 14. cikk (1) bekezdés | 18. cikk (1) bekezdés |
| 14. cikk (2) bekezdés, bevezető szöveg és első francia bekezdés | 18. cikk (2) bekezdés, bevezető szöveg és első francia bekezdés |
| — | 18. cikk (2) bekezdés második albekezdés |
| 14. cikk (2) bekezdés, második albekezdés | 18. cikk (2) bekezdés harmadik albekezdés |
| 14. cikk (3)–(7) bekezdés | 18. cikk (3)–(7) bekezdés |
| 14. cikk (8) bekezdés, bevezető szavak | 18. cikk (8) bekezdés, bevezető szavak |
| a 14. cikk (8) bekezdése első albekezdésének első francia bekezdése | 18. cikk (8) bekezdés első albekezdés, a) pont |
| a 14. cikk (8) bekezdése első albekezdésének második francia bekezdése | — |
| 14. cikk, (8) bekezdés, első albekezdés, harmadik és negyedik francia bekezdés | 18. cikk (8) bekezdés első albekezdés, b) és c) pont |
| 14. cikk (8) bekezdés második albekezdés | 18. cikk (8) bekezdés második albekezdés |
| 15. cikk | 19. cikk |
| — | 20. cikk |
| 16. cikk (1) bekezdés, bevezető szavak | 21. cikk (1) bekezdés, bevezető szavak |
| 16. cikk (1) bekezdés a) pont | — |
| 16. cikk (1) bekezdés a) pont, első, második és harmadik francia bekezdés | 21. cikk (1) bekezdés a), b) és c) pont |
| 16. cikk (1) bekezdés b) pont ║ | — |
| — | 21. cikk (2) bekezdés ║ |
| 16. cikk (2) bekezdés | — |
| 16. cikk (3)–(5) bekezdés | 21. cikk (3)–(5) bekezdés |
| 17. cikk (1) bekezdés | 22. cikk (1) bekezdés, első albekezdés |
| | 22. cikk (1) bekezdés, második albekezdés |
| 17. cikk (2) bekezdés | — |
| — | 22. cikk (2) bekezdés |
| 18. cikk (1) bekezdés | 23. cikk (1) bekezdés |
| — | 23. cikk, (2) és (3) bekezdés |
| 18. cikk (2) bekezdés | 23. cikk (4) bekezdés |
| 19. cikk | 24. cikk |
| 20. cikk (1) bekezdés | 25. cikk (1) bekezdés |
| — | 25. cikk (2) bekezdés |
| 21. cikk (1) bekezdés | 26. cikk (1) bekezdés |
| — | 26. cikk (2) bekezdés első albekezdés |
| 21. cikk (2) bekezdés | 26. cikk (2) bekezdés második albekezdés |
| 22. cikk | — |
| — | 27. cikk |
| 23. cikk | 28. cikk (1) bekezdés |
| — | 28. cikk (2) bekezdés |
| 24. cikk | 29. cikk |
| 25. cikk | 30. cikk |
| 26. cikk | 31. cikk |
| — | 32. cikk |
| 27. cikk | 33. cikk első bekezdés |
| — | 33. cikk második bekezdés |
| 28. cikk | 34. cikk |
| — | I. melléklet |
| — | II. melléklet |
| — | III. melléklet |

2003/9/EK irányelv

Ez az irányelv

1. cikk

1. cikk

2. cikk bevezető szöveg

2. cikk bevezető szöveg

2. cikk a) pont

—

2. cikk b) pont

2. cikk a) pont

2. cikk c) pont

2. cikk b) pont

2. cikk d) pont bevezető szöveg, valamint i. és ii. pont

2. cikk c) pont bevezető szöveg, valamint i. és ii. pont

—

2. cikk c) pont iii., iv., v. és vi. pontok

2. cikk e) és f) pont

—

2. cikk g) pont

2. cikk d) pont

—

2. cikk e) pont

2. cikk h) pont

2. cikk, f) pont

2. cikk i) pont

2. cikk g) pont

2. cikk j) pont

2. cikk h) pont

2. cikk k) pont

2. cikk i) pont

2. cikk l) pont

2. cikk j) pont

3. cikk

3. cikk

4. cikk

4. cikk

5. cikk

5. cikk

6. cikk (1) bekezdés első albekezdés

6. cikk (1) bekezdés első albekezdés

6. cikk (1) bekezdés második albekezdés

6. cikk (1) bekezdés harmadik albekezdés

6. cikk (2)–(5) bekezdés

6. cikk (2)–(5) bekezdés törölve

7. cikk (1) és (2) bekezdés

7. cikk (1) és (2) bekezdés

7. cikk (3) bekezdés

—

7. cikk (4) ║

7. cikk (3) ║

—

7. cikk (4) bekezdés

7. cikk (5) és (6) bekezdés

7. cikk (5) és (6) bekezdés

—

8. cikk

—

9. cikk

—

10. cikk

—

11. cikk

8. cikk

12. cikk

9. cikk

13. cikk

10. cikk (1) bekezdés, első albekezdés

14. cikk (1) bekezdés, első albekezdés

10. cikk (1) bekezdés, második albekezdés

—

10. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés

14. cikk (1) bekezdés, második albekezdés

10. cikk (2) bekezdés

14. cikk (2) bekezdés, első albekezdés

—

14. cikk (2) bekezdés, második albekezdés

10. cikk (3) bekezdés

14. cikk (3) bekezdés

11. cikk (1) bekezdés

—

—

15. cikk (1) bekezdés

11. cikk (2) és (3) bekezdés

15. cikk (2) és (3) bekezdés

11. cikk (4) bekezdés

—

12. cikk

16. cikk

13. cikk ▐

17. cikk ▐

14. cikk (1) bekezdés

18. cikk (1) bekezdés

14. cikk (2) bekezdés, bevezető szöveg és első francia bekezdés

18. cikk (2) bekezdés, bevezető szöveg és első francia bekezdés

—

18. cikk (2) bekezdés második albekezdés

14. cikk (2) bekezdés, második albekezdés

18. cikk (2) bekezdés harmadik albekezdés

14. cikk (3)–(7) bekezdés

18. cikk (3)–(7) bekezdés

14. cikk (8) bekezdés, bevezető szavak

18. cikk (8) bekezdés, bevezető szavak

a 14. cikk (8) bekezdése első albekezdésének első francia bekezdése

18. cikk (8) bekezdés első albekezdés, a) pont

a 14. cikk (8) bekezdése első albekezdésének második francia bekezdése

—

14. cikk, (8) bekezdés, első albekezdés, harmadik és negyedik francia bekezdés

18. cikk (8) bekezdés első albekezdés, b) és c) pont

14. cikk (8) bekezdés második albekezdés

18. cikk (8) bekezdés második albekezdés

15. cikk

19. cikk

—

20. cikk

16. cikk (1) bekezdés, bevezető szavak

21. cikk (1) bekezdés, bevezető szavak

16. cikk (1) bekezdés a) pont

—

16. cikk (1) bekezdés a) pont, első, második és harmadik francia bekezdés

21. cikk (1) bekezdés a), b) és c) pont

16. cikk (1) bekezdés b) pont ║

—

—

21. cikk (2) bekezdés ║

16. cikk (2) bekezdés

—

16. cikk (3)–(5) bekezdés

21. cikk (3)–(5) bekezdés

17. cikk (1) bekezdés

22. cikk (1) bekezdés, első albekezdés

22. cikk (1) bekezdés, második albekezdés

17. cikk (2) bekezdés

—

—

22. cikk (2) bekezdés

18. cikk (1) bekezdés

23. cikk (1) bekezdés

—

23. cikk, (2) és (3) bekezdés

18. cikk (2) bekezdés

23. cikk (4) bekezdés

19. cikk

24. cikk

20. cikk (1) bekezdés

25. cikk (1) bekezdés

—

25. cikk (2) bekezdés

21. cikk (1) bekezdés

26. cikk (1) bekezdés

—

26. cikk (2) bekezdés első albekezdés

21. cikk (2) bekezdés

26. cikk (2) bekezdés második albekezdés

22. cikk

—

—

27. cikk

23. cikk

28. cikk (1) bekezdés

—

28. cikk (2) bekezdés

24. cikk

29. cikk

25. cikk

30. cikk

26. cikk

31. cikk

—

32. cikk

27. cikk

33. cikk első bekezdés

—

33. cikk második bekezdés

28. cikk

34. cikk

—

I. melléklet

—

II. melléklet

—

III. melléklet

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/370 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/370

---

2009. május 7., csütörtökEgy harmadik országból származó, vagy hontalan személy által az egyik tagállamban benyújtott, nemzetközi védelem iránti kérelem ***I

P6_TA(2009)0377

Az Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD))

2010/C 212 E/52

(Együttdöntési eljárás – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0820),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és a 63. cikk (1) bekezdésének 1a) pontjára, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0474/2008),

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel az eljárási szabályzata 80a. cikkének (3) bekezdése alapján a Jogi Bizottság által az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságnak küldött 2009. április 3-i levélre,

tekintettel eljárási szabályzata 80a. és 51. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0284/2009),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított és az alábbiak szerint módosított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított és az alábbiak szerint módosított formában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

2009. május 7., csütörtökP6_TC1-COD(2008)0243

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 7-én került elfogadásra egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 63. cikke első bekezdése 1. pontjának a) alpontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | Az egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2003. február 18-i 343/2003/EK tanácsi rendeletet (4) jelentősen módosítani kell. Az áttekinthetőség érdekében azt át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

Az egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2003. február 18-i 343/2003/EK tanácsi rendeletet (4) jelentősen módosítani kell. Az áttekinthetőség érdekében azt át kell dolgozni.

| (2) | A közös európai menekültügyi rendszerre is kiterjedő közös menekültpolitika az Európai Uniónak a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló olyan térség fokozatos létrehozására irányuló célkitűzésének szerves részét képezi, amely nyitva áll mindazok számára, akik kényszerítő körülmények miatt jogszerűen keresnek védelmet a Közösségben. |
| --- | --- |

(2)

A közös európai menekültügyi rendszerre is kiterjedő közös menekültpolitika az Európai Uniónak a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló olyan térség fokozatos létrehozására irányuló célkitűzésének szerves részét képezi, amely nyitva áll mindazok számára, akik kényszerítő körülmények miatt jogszerűen keresnek védelmet a Közösségben.

| (3) | Az Európai Tanács az 1999. október 15–16-i tamperei rendkívüli ülésén egyetértett abban, hogy olyan közös európai menekültügyi rendszert kell kidolgozni, amely az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel kiegészített, a menekültek helyzetéről szóló 1951. július 28-i genfi egyezmény teljes és átfogó alkalmazásán alapul, biztosítva ily módon, hogy senkit nem küldenek vissza oda, ahol üldöztetésnek lenne kitéve, tiszteletben tartva a visszaküldés tilalmának elvét. Ebben a tekintetben és az e rendeletben megállapított felelősségi feltételek sérelme nélkül a tagállamok, amelyek mind tiszteletben tartják a visszaküldés tilalmának elvét, harmadik országok állampolgárai vonatkozásában biztonságos országoknak tekintendők. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Tanács az 1999. október 15–16-i tamperei rendkívüli ülésén egyetértett abban, hogy olyan közös európai menekültügyi rendszert kell kidolgozni, amely az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel kiegészített, a menekültek helyzetéről szóló 1951. július 28-i genfi egyezmény teljes és átfogó alkalmazásán alapul, biztosítva ily módon, hogy senkit nem küldenek vissza oda, ahol üldöztetésnek lenne kitéve, tiszteletben tartva a visszaküldés tilalmának elvét. Ebben a tekintetben és az e rendeletben megállapított felelősségi feltételek sérelme nélkül a tagállamok, amelyek mind tiszteletben tartják a visszaküldés tilalmának elvét, harmadik országok állampolgárai vonatkozásában biztonságos országoknak tekintendők.

| (4) | A tamperei következtetések azt is megállapították, hogy ennek a rendszernek rövid időn belül világos és alkalmazható módszer kialakítására is ki kell terjednie a menedékjogi kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározása céljából. |
| --- | --- |

(4)

A tamperei következtetések azt is megállapították, hogy ennek a rendszernek rövid időn belül világos és alkalmazható módszer kialakítására is ki kell terjednie a menedékjogi kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározása céljából.

| (5) | E módszernek mind a tagállamok, mind az érintett személyek vonatkozásában tárgyilagos és méltányos szempontokon kell alapulnia. Lehetővé kell tennie különösen a felelős tagállam gyors meghatározását, hogy biztosítsák a nemzetközi védelmi státus meghatározására vonatkozó eljáráshoz való hatékony hozzáférést, és ne veszélyeztessék a nemzetközi védelem iránti kérelmekben a gyors döntéshozatalt. |
| --- | --- |

(5)

E módszernek mind a tagállamok, mind az érintett személyek vonatkozásában tárgyilagos és méltányos szempontokon kell alapulnia. Lehetővé kell tennie különösen a felelős tagállam gyors meghatározását, hogy biztosítsák a nemzetközi védelmi státus meghatározására vonatkozó eljáráshoz való hatékony hozzáférést, és ne veszélyeztessék a nemzetközi védelem iránti kérelmekben a gyors döntéshozatalt.

| (6) | A közös európai menekültügyi rendszer egymást követő szakaszokban történő bevezetését illetően, amelynek hosszú távon közös eljáráshoz és a menedékjogot kérelmezők szempontjából egységes, az egész Unióban érvényes jogálláshoz kell vezetnie, ebben a szakaszban – a tapasztalatok fényében szükséges tökéletesítés végrehajtása mellett – indokolt megerősíteni azokat az elveket, amelyek alapját képezik az Európai Közösségek valamelyik tagállamában benyújtott menedékjog iránti kérelmek megvizsgálásáért felelős állam meghatározásáról szóló, 1990. június 15-én Dublinban aláírt egyezményt, (dublini egyezmény), amelynek végrehajtása ösztönözte a menedékjogi politikák összehangolásának folyamatát. |
| --- | --- |

(6)

A közös európai menekültügyi rendszer egymást követő szakaszokban történő bevezetését illetően, amelynek hosszú távon közös eljáráshoz és a menedékjogot kérelmezők szempontjából egységes, az egész Unióban érvényes jogálláshoz kell vezetnie, ebben a szakaszban – a tapasztalatok fényében szükséges tökéletesítés végrehajtása mellett – indokolt megerősíteni azokat az elveket, amelyek alapját képezik az Európai Közösségek valamelyik tagállamában benyújtott menedékjog iránti kérelmek megvizsgálásáért felelős állam meghatározásáról szóló, 1990. június 15-én Dublinban aláírt egyezményt, (dublini egyezmény), amelynek végrehajtása ösztönözte a menedékjogi politikák összehangolásának folyamatát.

| (7) | Mostanra lezárult a közös európai menekültügyi rendszer bevezetésének első szakasza ║. Az Európai Tanács 2004. november 4-i ülésén elfogadta a hágai programot, amely kitűzte a 2005–2010 közötti időszakban a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés területén megvalósítandó célokat. E tekintetben a hágai program felkérte a ║Bizottságot, hogy zárja le az első szakasz során elfogadott jogi aktusok értékelését, valamint terjessze a Tanács és az Európai Parlament elé a második szakasz eszközeit és intézkedéseit azzal a céllal, hogy azokat 2010 vége előtt elfogadják. |
| --- | --- |

(7)

Mostanra lezárult a közös európai menekültügyi rendszer bevezetésének első szakasza ║. Az Európai Tanács 2004. november 4-i ülésén elfogadta a hágai programot, amely kitűzte a 2005–2010 közötti időszakban a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés területén megvalósítandó célokat. E tekintetben a hágai program felkérte a ║Bizottságot, hogy zárja le az első szakasz során elfogadott jogi aktusok értékelését, valamint terjessze a Tanács és az Európai Parlament elé a második szakasz eszközeit és intézkedéseit azzal a céllal, hogy azokat 2010 vége előtt elfogadják.

| (8) | A tagállam menedékjogért felelős szolgálatainak gyakorlati segítséget kell kapniuk a napi operatív követelményeik teljesítéséhez. Ebben a ...-i .../.../EK rendelettel

   (5)

  létrehozott Európai Menekültügyi Támogató Hivatalnak alapvető szerepet kell játszania. |
| --- | --- |

(8)

A tagállam menedékjogért felelős szolgálatainak gyakorlati segítséget kell kapniuk a napi operatív követelményeik teljesítéséhez. Ebben a ...-i .../.../EK rendelettel

   (5)

  létrehozott Európai Menekültügyi Támogató Hivatalnak alapvető szerepet kell játszania.

| (9) | Az értékelések eredményei alapján ebben a szakaszban indokolt megerősíteni a 343/2003/EK rendeletet alátámasztó elveket, a tapasztalatok fényében el kell végezni a szükséges fejlesztéseket a rendszer, valamint az ezen eljárás keretében a nemzetközi védelmet kérelmezőknek nyújtott védelem megerősítése érdekében. |
| --- | --- |

(9)

Az értékelések eredményei alapján ebben a szakaszban indokolt megerősíteni a 343/2003/EK rendeletet alátámasztó elveket, a tapasztalatok fényében el kell végezni a szükséges fejlesztéseket a rendszer, valamint az ezen eljárás keretében a nemzetközi védelmet kérelmezőknek nyújtott védelem megerősítése érdekében.

| (10) | Az összes nemzetközi védelmet kérelmező, illetve abban részesített személlyel szembeni egyenlő bánásmód biztosítása, valamint a hatályos uniós menekültügyi vívmányokkal – különösen a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelvvel (6) – való összhang biztosítása érdekében indokolt kiterjeszteni e rendelet hatályát a kiegészítő védelmet kérelmező és a kiegészítő védelemben részesített személyekre is. |
| --- | --- |

(10)

Az összes nemzetközi védelmet kérelmező, illetve abban részesített személlyel szembeni egyenlő bánásmód biztosítása, valamint a hatályos uniós menekültügyi vívmányokkal – különösen a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelvvel (6) – való összhang biztosítása érdekében indokolt kiterjeszteni e rendelet hatályát a kiegészítő védelmet kérelmező és a kiegészítő védelemben részesített személyekre is.

| (11) | Az összes menedékkérővel szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a menedkkérők befogadására vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló ...-i .../.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (7) kell alkalmazni a felelős tagállam meghatározására vonatkozó, e rendeletben előírt eljárásra. |
| --- | --- |

(11)

Az összes menedékkérővel szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a menedkkérők befogadására vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló ...-i .../.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (7) kell alkalmazni a felelős tagállam meghatározására vonatkozó, e rendeletben előírt eljárásra.

| (12) | Az ENSZ 1989. évi gyermekjogi egyezményével és az Európai Unió Alapjogi Chartájával összhangban e rendelet alkalmazása során a tagállamoknak mindenek előtt a gyermek elsődleges érdekét kell szem előtt tartaniuk. Továbbá, sajátos kiszolgáltatottságukra tekintettel külön eljárási biztosítékokat kell meghatározni a kísérő nélküli kiskorúak vonatkozásában. |
| --- | --- |

(12)

Az ENSZ 1989. évi gyermekjogi egyezményével és az Európai Unió Alapjogi Chartájával összhangban e rendelet alkalmazása során a tagállamoknak mindenek előtt a gyermek elsődleges érdekét kell szem előtt tartaniuk. Továbbá, sajátos kiszolgáltatottságukra tekintettel külön eljárási biztosítékokat kell meghatározni a kísérő nélküli kiskorúak vonatkozásában.

| (13) | Az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezménnyel és az Európai Unió Alapjogi Chartájával összhangban, a tagállamoknak mindenekelőtt arra kell törekedniük, hogy a rendelet végrehajtása során biztosítsák a család egységének tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

(13)

Az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezménnyel és az Európai Unió Alapjogi Chartájával összhangban, a tagállamoknak mindenekelőtt arra kell törekedniük, hogy a rendelet végrehajtása során biztosítsák a család egységének tiszteletben tartását.

| (14) | Ugyanazon család tagjai által benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelmek egyetlen tagállam által történő együttes elbírálása lehetővé teszi annak biztosítását, hogy a kérelmeket alaposan vizsgálják meg, azok tárgyában következetes határozatokat hozzanak, valamint ne válasszák szét az egy családhoz tartozó családtagokat. |
| --- | --- |

(14)

Ugyanazon család tagjai által benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelmek egyetlen tagállam által történő együttes elbírálása lehetővé teszi annak biztosítását, hogy a kérelmeket alaposan vizsgálják meg, azok tárgyában következetes határozatokat hozzanak, valamint ne válasszák szét az egy családhoz tartozó családtagokat.

| (15) | A család egysége és a gyermek elsődleges érdeke elvének teljes körű tiszteletben tartása érdekében kötelező felelősségi kritériummá kell válnia a kérelmező és kiterjedt családja közötti – a terhességen, anyaságon, a családtagok egészségi állapotán vagy életkorán alapuló – eltartotti viszony fennállásának. Amennyiben a kérelmező kísérő nélküli kiskorú, a másik tagállam területén tartózkodó, róla gondoskodni képes hozzátartozó meglétének is kötelező felelősségi kritériummá kell válnia. |
| --- | --- |

(15)

A család egysége és a gyermek elsődleges érdeke elvének teljes körű tiszteletben tartása érdekében kötelező felelősségi kritériummá kell válnia a kérelmező és kiterjedt családja közötti – a terhességen, anyaságon, a családtagok egészségi állapotán vagy életkorán alapuló – eltartotti viszony fennállásának. Amennyiben a kérelmező kísérő nélküli kiskorú, a másik tagállam területén tartózkodó, róla gondoskodni képes hozzátartozó meglétének is kötelező felelősségi kritériummá kell válnia.

| (16) | Bármely tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy – elsősorban kivételes vagy humanitárius okból – eltérjen a felelősségi feltételektől, és akkor is megvizsgálja a hozzá vagy másik tagállamban benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelmet, ha annak megvizsgálásáért az e rendeletben megállapított kötelező kritériumok szerint nem felelős, feltéve hogy az érintett tagállam és a kérelmező ebben megállapodik. |
| --- | --- |

(16)

Bármely tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy – elsősorban kivételes vagy humanitárius okból – eltérjen a felelősségi feltételektől, és akkor is megvizsgálja a hozzá vagy másik tagállamban benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelmet, ha annak megvizsgálásáért az e rendeletben megállapított kötelező kritériumok szerint nem felelős, feltéve hogy az érintett tagállam és a kérelmező ebben megállapodik.

| (17) | A nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározásának elősegítése érdekében személyes meghallgatást kell szervezni, továbbá ▐ szóbeli tájékoztatást kell adni a kérelmezőnek e rendelet alkalmazásáról. |
| --- | --- |

(17)

A nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározásának elősegítése érdekében személyes meghallgatást kell szervezni, továbbá ▐ szóbeli tájékoztatást kell adni a kérelmezőnek e rendelet alkalmazásáról.

| (18) | Különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének megfelelően, a felelős tagállamnak való átadásra vonatkozó határozatokkal kapcsolatos jogi biztosítékokat hatékony jogorvoslati jogot kell megállapítani az érintett személyek jogai hatékony védelmének biztosítására. |
| --- | --- |

(18)

Különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének megfelelően, a felelős tagállamnak való átadásra vonatkozó határozatokkal kapcsolatos jogi biztosítékokat hatékony jogorvoslati jogot kell megállapítani az érintett személyek jogai hatékony védelmének biztosítására.

| (19) | Az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint a hatékony jogorvoslatnak – a nemzetközi jog tiszteletben tartása érdekében – egyaránt ki kell terjednie e rendelet alkalmazásának, valamint a kérelmező átadásának helye szerinti tagállamban fennálló jogi és ténybeli helyzet megvizsgálására. |
| --- | --- |

(19)

Az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint a hatékony jogorvoslatnak – a nemzetközi jog tiszteletben tartása érdekében – egyaránt ki kell terjednie e rendelet alkalmazásának, valamint a kérelmező átadásának helye szerinti tagállamban fennálló jogi és ténybeli helyzet megvizsgálására.

| (20) | E rendelet alkalmazásában a „fogva tartás” nem hordoz büntetőjogi vagy megtorlással kapcsolatos jelentést, hanem egy kizárólag közigazgatási és időszakos intézkedést jelent, amely a visszatartással egyenértékű. |
| --- | --- |

(20)

E rendelet alkalmazásában a „fogva tartás” nem hordoz büntetőjogi vagy megtorlással kapcsolatos jelentést, hanem egy kizárólag közigazgatási és időszakos intézkedést jelent, amely a visszatartással egyenértékű.

| (21) | A menedékkérők fogva tartását azon alapelvnek megfelelően kell végrehajtani, hogy senki sem tartható fogva kizárólag azon az alapon, hogy az érintett nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be. A menedékkérők fogva tartását különösen a genfi egyezmény 31. cikkének, valamint [a menedékkérők befogadására vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló] ║.../.../EK║ irányelvben előírt ▐egyértelműen meghatározott kivételes körülményeknek és biztosítékoknak megfelelően kell végrehajtani
  , a büntetés-végrehajtási intézetektől elkülönült, közigazgatási visszatartási központokban
  i. Továbbá, az arányosság elvének megfelelően, valamint az igénybe vett eszközök és kitűzött célok figyelembevételével korlátozni kell a felelős tagállamnak való átadás céljából történő fogva tartás alkalmazását. |
| --- | --- |

(21)

A menedékkérők fogva tartását azon alapelvnek megfelelően kell végrehajtani, hogy senki sem tartható fogva kizárólag azon az alapon, hogy az érintett nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be. A menedékkérők fogva tartását különösen a genfi egyezmény 31. cikkének, valamint [a menedékkérők befogadására vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló] ║.../.../EK║ irányelvben előírt ▐egyértelműen meghatározott kivételes körülményeknek és biztosítékoknak megfelelően kell végrehajtani
  , a büntetés-végrehajtási intézetektől elkülönült, közigazgatási visszatartási központokban
  i. Továbbá, az arányosság elvének megfelelően, valamint az igénybe vett eszközök és kitűzött célok figyelembevételével korlátozni kell a felelős tagállamnak való átadás céljából történő fogva tartás alkalmazását.

| (22) | A 343/2003/EK tanácsi rendelet (8) részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. szeptember 2-i 1560/2003/EK bizottsági rendelettel összhangban, a felelős tagállamnak való átadás önkéntes alapon, ellenőrzött útnak indítás formájában vagy kíséret alatt történhet. A tagállamoknak elő kell segíteniük az önkéntes átadást, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a kísérettel történő átadást humánus módon, az alapvető jogok és az emberi méltóság teljes körű tiszteletben tartásával végezzék. |
| --- | --- |

(22)

A 343/2003/EK tanácsi rendelet (8) részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. szeptember 2-i 1560/2003/EK bizottsági rendelettel összhangban, a felelős tagállamnak való átadás önkéntes alapon, ellenőrzött útnak indítás formájában vagy kíséret alatt történhet. A tagállamoknak elő kell segíteniük az önkéntes átadást, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a kísérettel történő átadást humánus módon, az alapvető jogok és az emberi méltóság teljes körű tiszteletben tartásával végezzék.

| (23) | A belső határok nélküli térség fokozatos kialakítása, amelyben a Szerződéssel összhangban biztosított a személyek szabad mozgása, valamint a harmadik országok állampolgárainak beutazására és tartózkodására vonatkozó feltételekkel kapcsolatos közösségi politikák kialakítása, beleértve a külső határok igazgatására irányuló közös erőfeszítéseket is, szükségessé teszik a felelősségi szabályok közötti egyensúly megteremtését a szolidaritás jegyében. |
| --- | --- |

(23)

A belső határok nélküli térség fokozatos kialakítása, amelyben a Szerződéssel összhangban biztosított a személyek szabad mozgása, valamint a harmadik országok állampolgárainak beutazására és tartózkodására vonatkozó feltételekkel kapcsolatos közösségi politikák kialakítása, beleértve a külső határok igazgatására irányuló közös erőfeszítéseket is, szükségessé teszik a felelősségi szabályok közötti egyensúly megteremtését a szolidaritás jegyében.

| (24) | E rendelet alkalmazása bizonyos körülmények között további terheket róhat az olyan különlegesen sürgős helyzettel szembenéző tagállamokra, amely kivételesen nehéz nyomásként nehezedik e tagállamok befogadó képességére, menekültügyi rendszereire, valamint infrastruktúrájára. Ilyen körülmények között olyan hatékony eljárást kell meghatározni, amely az érintett felelős tagállamnak való átadás ideiglenes felfüggesztését, valamint – a meglévő uniós finanszírozási eszközökkel összhangban – pénzügyi támogatás nyújtását teszi lehetővé. A dublini rendszer szerinti átadások ideiglenes felfüggesztése tehát hozzájárulhat magasabb fokú szolidaritás eléréséhez azon tagállamokkal szemben, amelyek menekültügyi rendszereire – különösen földrajzi elhelyezkedésük vagy népességük miatt – rendkívüli nyomás nehezedik. |
| --- | --- |

(24)

E rendelet alkalmazása bizonyos körülmények között további terheket róhat az olyan különlegesen sürgős helyzettel szembenéző tagállamokra, amely kivételesen nehéz nyomásként nehezedik e tagállamok befogadó képességére, menekültügyi rendszereire, valamint infrastruktúrájára. Ilyen körülmények között olyan hatékony eljárást kell meghatározni, amely az érintett felelős tagállamnak való átadás ideiglenes felfüggesztését, valamint – a meglévő uniós finanszírozási eszközökkel összhangban – pénzügyi támogatás nyújtását teszi lehetővé. A dublini rendszer szerinti átadások ideiglenes felfüggesztése tehát hozzájárulhat magasabb fokú szolidaritás eléréséhez azon tagállamokkal szemben, amelyek menekültügyi rendszereire – különösen földrajzi elhelyezkedésük vagy népességük miatt – rendkívüli nyomás nehezedik.

| (25) | Az átadás-felfüggesztési eljárást kell akkor is alkalmazni, ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy adott tagállamban a nemzetközi védelmet kérelmezőknek biztosított védelem szintje – különösen a befogadási feltételek
  , a nemzetközi védelemre jogosultként való elismerés
  és a menedékjogi eljáráshoz való hozzáférés tekintetében – nem felel meg azoknak a közösségi menekültügyi jogszabályoknak, amelyek célja, hogy valamennyi nemzetközi védelmet kérelmező megfelelő szintű védelmet élvezzen az összes tagállamban. |
| --- | --- |

(25)

Az átadás-felfüggesztési eljárást kell akkor is alkalmazni, ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy adott tagállamban a nemzetközi védelmet kérelmezőknek biztosított védelem szintje – különösen a befogadási feltételek
  , a nemzetközi védelemre jogosultként való elismerés
  és a menedékjogi eljáráshoz való hozzáférés tekintetében – nem felel meg azoknak a közösségi menekültügyi jogszabályoknak, amelyek célja, hogy valamennyi nemzetközi védelmet kérelmező megfelelő szintű védelmet élvezzen az összes tagállamban.

| (26) | Az átadás-felfüggesztési eljárás kivételes intézkedés, különleges nyomás vagy folyamatos védelmi aggályok okozta problémák kezelésére. |
| --- | --- |

(26)

Az átadás-felfüggesztési eljárás kivételes intézkedés, különleges nyomás vagy folyamatos védelmi aggályok okozta problémák kezelésére.

| (27) | A Bizottságnak időről időre felül kell vizsgálnia a közös európai menekültügyi rendszer hosszú távú fejlesztésének és összehangolásának irányába tett előrelépést, valamint azt, hogy a szolidaritási intézkedések és a rendelkezésre álló felfüggesztési eljárás milyen mértékben járul hozzá ehhez az előrelépéshez, továbbá erről jelentést kell készítenie.




  Mivel a dublini rendszer nem a nemzetközi védelem iránti kérelmek megvizsgálásából eredő feladatok egyenlő elosztására szánt mechanizmus, és mivel bizonyos tagállamok – elsősorban földrajzi helyzetüknél fogva – különösen ki vannak téve a migrációs hullámoknak, kiemelkedően fontos megfontolni, illetve javasolni az olyan, kötelező érvényű eszközök alkalmazását, amelyek a tagállamok közötti szolidaritást és a szigorúbb védelmi előírások biztosítását célozzák. Ezeknek az eszközöknek különösen más tagállamok menekültügyi szakértőinek kiküldetését kell elősegíteniük, hogy segítsék a konkrét nyomással szembesülő tagállamokat, és azokban az esetekben, amikor a kérelmezők nem részesülnek megfelelő szintű védelemben, illetve ahol a tagállam befogadó kapacitása nem elegendő, továbbá elő kell mozdítaniuk a nemzetközi védelmet élvezők más tagállamba történő áttelepítését (feltéve, hogy az érintett ebbe beleegyezik és alapvető jogait tiszteletben tartják). |
| --- | --- |

(27)

A Bizottságnak időről időre felül kell vizsgálnia a közös európai menekültügyi rendszer hosszú távú fejlesztésének és összehangolásának irányába tett előrelépést, valamint azt, hogy a szolidaritási intézkedések és a rendelkezésre álló felfüggesztési eljárás milyen mértékben járul hozzá ehhez az előrelépéshez, továbbá erről jelentést kell készítenie.

Mivel a dublini rendszer nem a nemzetközi védelem iránti kérelmek megvizsgálásából eredő feladatok egyenlő elosztására szánt mechanizmus, és mivel bizonyos tagállamok – elsősorban földrajzi helyzetüknél fogva – különösen ki vannak téve a migrációs hullámoknak, kiemelkedően fontos megfontolni, illetve javasolni az olyan, kötelező érvényű eszközök alkalmazását, amelyek a tagállamok közötti szolidaritást és a szigorúbb védelmi előírások biztosítását célozzák. Ezeknek az eszközöknek különösen más tagállamok menekültügyi szakértőinek kiküldetését kell elősegíteniük, hogy segítsék a konkrét nyomással szembesülő tagállamokat, és azokban az esetekben, amikor a kérelmezők nem részesülnek megfelelő szintű védelemben, illetve ahol a tagállam befogadó kapacitása nem elegendő, továbbá elő kell mozdítaniuk a nemzetközi védelmet élvezők más tagállamba történő áttelepítését (feltéve, hogy az érintett ebbe beleegyezik és alapvető jogait tiszteletben tartják).

| (28) | A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) alkalmazandó a személyes adatok tagállamok által e rendelet alkalmazásában történő feldolgozására. |
| --- | --- |

(28)

A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) alkalmazandó a személyes adatok tagállamok által e rendelet alkalmazásában történő feldolgozására.

| (29) | Az átadandó kérelmezők személyes adatainak – például az egészségi állapotra vonatkozó érzékeny adatoknak – az átadás végrehajtását megelőző cseréje révén biztosítják, hogy az illetékes menekültügyi hatóságok megfelelő segítséget tudjanak nyújtani a kérelmezőknek, valamint garantálni tudják számukra az addig biztosított védelem és jogok folyamatosságát. A 95/46/EK irányelvnek megfelelően külön rendelkezéseket kell hozni az ilyen helyzetben lévő kérelmezők adatainak védelmére. |
| --- | --- |

(29)

Az átadandó kérelmezők személyes adatainak – például az egészségi állapotra vonatkozó érzékeny adatoknak – az átadás végrehajtását megelőző cseréje révén biztosítják, hogy az illetékes menekültügyi hatóságok megfelelő segítséget tudjanak nyújtani a kérelmezőknek, valamint garantálni tudják számukra az addig biztosított védelem és jogok folyamatosságát. A 95/46/EK irányelvnek megfelelően külön rendelkezéseket kell hozni az ilyen helyzetben lévő kérelmezők adatainak védelmére.

| (30) | A tagállamok előmozdíthatják e rendelet alkalmazását, fokozhatják hatékonyságát olyan kétoldalú megállapodásokkal, amelyek révén fejlesztik a kapcsolattartást az illetékes szerveik között, csökkentik az eljárások hosszát vagy egyszerűsítik az átvétel, illetve visszavétel iránti megkeresések feldolgozását, vagy átadási eljárásokat állapítanak meg. |
| --- | --- |

(30)

A tagállamok előmozdíthatják e rendelet alkalmazását, fokozhatják hatékonyságát olyan kétoldalú megállapodásokkal, amelyek révén fejlesztik a kapcsolattartást az illetékes szerveik között, csökkentik az eljárások hosszát vagy egyszerűsítik az átvétel, illetve visszavétel iránti megkeresések feldolgozását, vagy átadási eljárásokat állapítanak meg.

| (31) | A felelős tagállam meghatározása tekintetében folyamatosságot kell biztosítani a 343/2003/EK rendeletben és az e rendeletben kialakított rendszer között. Hasonlóképpen biztosítani kell az összhangot e rendelet és [a harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy által az egyik tagállamban benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok és mechanizmusok megállapításáról szóló, .../.../ rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló] ║.../...║/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) között. |
| --- | --- |

(31)

A felelős tagállam meghatározása tekintetében folyamatosságot kell biztosítani a 343/2003/EK rendeletben és az e rendeletben kialakított rendszer között. Hasonlóképpen biztosítani kell az összhangot e rendelet és [a harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy által az egyik tagállamban benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok és mechanizmusok megállapításáról szóló, .../.../ rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló] ║.../...║/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) között.

| (32) | Az egyezmény hatékony alkalmazása érdekében [az egyik tagállamban benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok és mechanizmusok megállapításáról szóló .../.../EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló] ║.../...║/EK rendelet által létrehozott Eurodac rendszer működésének, és különösen a 6. és 10. cikke végrehajtásának elő kell mozdítania e rendelet alkalmazását. |
| --- | --- |

(32)

Az egyezmény hatékony alkalmazása érdekében [az egyik tagállamban benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok és mechanizmusok megállapításáról szóló .../.../EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló] ║.../...║/EK rendelet által létrehozott Eurodac rendszer működésének, és különösen a 6. és 10. cikke végrehajtásának elő kell mozdítania e rendelet alkalmazását.

| (33) | A vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről szóló, 2008. július 9-i 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) szerint létrehozott vízuminformációs rendszer működésének, és különösen 21. és 22. cikke végrehajtásának elő kell mozdítania e rendelet alkalmazását. |
| --- | --- |

(33)

A vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről szóló, 2008. július 9-i 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) szerint létrehozott vízuminformációs rendszer működésének, és különösen 21. és 22. cikke végrehajtásának elő kell mozdítania e rendelet alkalmazását.

| (34) | Az e rendelet hatálya alá tartozó személyekkel kapcsolatos bánásmód tekintetében a tagállamokat kötik az azokból a nemzetközi jogi okmányokból eredő kötelezettségek, amelyeknek részesei. |
| --- | --- |

(34)

Az e rendelet hatálya alá tartozó személyekkel kapcsolatos bánásmód tekintetében a tagállamokat kötik az azokból a nemzetközi jogi okmányokból eredő kötelezettségek, amelyeknek részesei.

| (35) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (12) megfelelően kell meghozni. |
| --- | --- |

(35)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak (12) megfelelően kell meghozni.

| (36) | A Bizottságot fell kell hatalmazni különösen arra, hogy elfogadja a, a kísérő nélküli kiskorúra vonatkozó, valamint az eltartott hozzátartozók egyesítésével kapcsolatos rendelkezések végrehajtásának feltételeit és eljárásait, és elfogadja az átadások lebonyolításához szükséges kritériumokat. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, ezeket az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottságot fell kell hatalmazni különösen arra, hogy elfogadja a, a kísérő nélküli kiskorúra vonatkozó, valamint az eltartott hozzátartozók egyesítésével kapcsolatos rendelkezések végrehajtásának feltételeit és eljárásait, és elfogadja az átadások lebonyolításához szükséges kritériumokat. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, ezeket az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (37) | A 343/2003/EK rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket az 1560/2003/EK rendelettel fogadták el. Az 1560/2003/EK rendelet bizonyos rendelkezéseit – az egyértelműség érdekében vagy pedig mivel általános célkitűzésül szolgálhatnak – bele kell foglalni ebbe a rendeletbe. Mind a tagállamok, mind az érintett menedékkérők számára különösen fontos egy olyan eljárást megállapítani, amellyel megoldást lehet találni a tagállamok között e rendelet rendelkezéseinek alkalmazásával kapcsolatban kialakult véleménykülönbség esetében. Ezért e rendeletbe indokolt belefoglalni az 1560/2003/EK rendeletben előírt, a humanitárius záradékra vonatkozó vitarendezési mechanizmust, és annak alkalmazási körét kiterjeszteni e rendelet egészére. |
| --- | --- |

(37)

A 343/2003/EK rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket az 1560/2003/EK rendelettel fogadták el. Az 1560/2003/EK rendelet bizonyos rendelkezéseit – az egyértelműség érdekében vagy pedig mivel általános célkitűzésül szolgálhatnak – bele kell foglalni ebbe a rendeletbe. Mind a tagállamok, mind az érintett menedékkérők számára különösen fontos egy olyan eljárást megállapítani, amellyel megoldást lehet találni a tagállamok között e rendelet rendelkezéseinek alkalmazásával kapcsolatban kialakult véleménykülönbség esetében. Ezért e rendeletbe indokolt belefoglalni az 1560/2003/EK rendeletben előírt, a humanitárius záradékra vonatkozó vitarendezési mechanizmust, és annak alkalmazási körét kiterjeszteni e rendelet egészére.

| (38) | E rendelet alkalmazásának hatékony ellenőrzése szükségessé teszi a rendszeres időközönkénti értékelést. |
| --- | --- |

(38)

E rendelet alkalmazásának hatékony ellenőrzése szükségessé teszi a rendszeres időközönkénti értékelést.

| (39) | E rendelet tiszteletben tartja azokat az alapvető jogokat és betartja azokat az elveket, amelyeket különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája║ elismer. E rendelet biztosítani kívánja különösen a 18. cikkben biztosított menedékhez való jog teljes tiszteletben tartását, valamint elő kívánja mozdítani a ║Charta 1., 4., 7., 24. és 47. cikkének alkalmazását, és ennek megfelelően kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(39)

E rendelet tiszteletben tartja azokat az alapvető jogokat és betartja azokat az elveket, amelyeket különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája║ elismer. E rendelet biztosítani kívánja különösen a 18. cikkben biztosított menedékhez való jog teljes tiszteletben tartását, valamint elő kívánja mozdítani a ║Charta 1., 4., 7., 24. és 47. cikkének alkalmazását, és ennek megfelelően kell alkalmazni.

| (40) | Mivel e rendelet célkitűzését, nevezetesen egy harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy által a tagállamok valamelyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok és mechanizmusok megállapítását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az annak terjedelme és hatásai miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban, e rendelet nem lépi túl az említett célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(40)

Mivel e rendelet célkitűzését, nevezetesen egy harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy által a tagállamok valamelyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok és mechanizmusok megállapítását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az annak terjedelme és hatásai miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban, e rendelet nem lépi túl az említett célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

TÁRGY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy

E rendelet megállapítja egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok valamelyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételeket és eljárási szabályokat.

2. cikk

Fogalom-meghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a)   „harmadik ország állampolgára”: minden olyan személy, aki a Szerződés 17. cikkének (1) bekezdése értelmében nem az Unió polgára, és aki nem élvezi az 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 2. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, szabad mozgáshoz való közösségi jogot;

b)   „nemzetközi védelem iránti kérelem”: a 2004/83/EK irányelv 2. cikkének g) pontjában meghatározottak szerinti nemzetközi védelem iránti kérelem;

c)   „kérelmező” vagy „menedékkérő”: harmadik ország olyan állampolgára, illetve olyan hontalan személy, akinek nemzetközi védelem iránti kérelme tárgyában még nem hoztak végleges határozatot;

d)   „nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálása”: a nemzetközi védelem iránti kérelem illetékes hatóságok általi megvizsgálása vagy a hatóságok azzal kapcsolatos határozata és döntése a 2005/85/EK tanácsi irányelvvel (14) összhangban, a felelős tagállam e rendelet, valamint a 2004/83/EK irányelv szerinti meghatározására irányuló eljárás kivételével;

e)   „nemzetközi védelem iránti kérelem visszavonása”: a kérelmező azon cselekménye, amellyel - a 2005/85/EK irányelvvel összhangban - akár kifejezetten, akár hallgatólagosan megszünteti a nemzetközi védelem iránti kérelmének benyújtásával kezdeményezett eljárást;

f)   „nemzetközi védelemben részesített személy”: harmadik ország olyan állampolgára vagy olyan hontalan személy, akit a 2004/83/EK tanácsi irányelv 2. cikkének a) pontjában meghatározottak szerinti nemzetközi védelemre szoruló személyként ismernek el;

g)   „kiskorú”: 18 életévét be nem töltött harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy;

h)   „kísérő nélküli kiskorú”: az a kiskorú, aki a tagállamok területére felügyeletéért jogszabály vagy szokás alapján felelős felnőtt nélkül érkezik, mindaddig, amíg ilyen személy felügyelete alá nem kerül; ide tartoznak azon kiskorúak is, akik tagállamok területére történt belépést követően maradtak felügyelet nélkül;

i)   „családtag”: amennyiben a család már a származási országban is létezett, a kérelmezőnek a tagállamok területén tartózkodó, alábbi családtagjai:

a menedékkérő házastársa vagy vele tartós, nem házastársi kapcsolatban élő élettársa, amennyiben az érintett tagállam jogszabályai vagy gyakorlata az össze nem házasodott párokat a házastársakhoz hasonló elbánásban részesíti a külföldiekkel kapcsolatos jogának értelmében;

az első albekezdésben említett pár vagy a kérelmező kiskorú gyermekei, feltéve hogy nem házasok, és függetlenül attól, hogy házasságban vagy házasságon kívül születtek, vagy nemzeti jogszabályok értelmében örökbe fogadták őket;

az első albekezdésben említett pár vagy a kérelmező házas kiskorú gyermekei, függetlenül attól, hogy házasságban vagy házasságon kívül születtek, vagy nemzeti jogszabályok értelmében örökbe fogadták őket,
  és
  amennyiben
  házastársuk nem kíséri el őket, továbbá amennyiben
  elsőrendű érdekükben áll, hogy a kérelmezővel együtt tartózkodjanak;

a kérelmező apja, anyja vagy gondviselője, amennyiben a kérelmező kiskorú és nem házas, vagy amennyiben kiskorú és házas
  , és házastársa nem kíséri el őt,
  ;azonban elsőrendű érdekében áll, hogy apjával, anyjával vagy gondviselőjével együtt tartózkodjon;

a kérelmező kiskorú, nem házas testvérei, amennyiben a kérelmező kiskorú és nem házas, vagy amennyiben a kérelmező vagy kiskorú testvérei kiskorúak és házasok
  és házastársuk nem kíséri el őket,
  , azonban legalább egyikük elsőrendű érdekében áll, hogy együtt tartózkodjanak.

j)   „tartózkodásra jogosító engedély”: olyan engedély, amelyet egy tagállamnak a hatóságai bocsátanak ki, engedélyezve a harmadik ország állampolgárának, illetve hontalan személynek, hogy az állam területén tartózkodjon, ideértve azokat az okmányokat, amelyek az átmeneti védelmi intézkedések alapján, illetve a kiutasítás végrehajtását gátló körülmények megszűnéséig a területén való tartózkodást engedélyezik, kivéve a felelős tagállam meghatározásához e rendelet szerint szükséges időszak alatt, vagy nemzetközi védelem, illetve tartózkodási engedély iránti kérelem elbírálása során kibocsátott vízumokat és tartózkodási engedélyeket;

k)   „vízum”: valamely tagállam engedélye vagy határozata, amely az átutazáshoz vagy az adott tagállam vagy több tagállam területén való tartózkodás céljából történő belépéshez szükséges. A vízum fajtáját az alábbiak szerint határozzák meg:

i.   „hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum”: valamely tagállam engedélye vagy határozata, amely az adott tagállam területére három hónapnál hosszabb tartózkodás céljából történő belépéshez szükséges;

ii.   „rövid távú tartózkodásra jogosító vízum”: valamely tagállam engedélye vagy határozata, amely az adott tagállam vagy több tagállam területére három hónapot meg nem haladó tartózkodás céljából történő belépéshez szükséges;

iii.   „átutazóvízum”: valamely tagállam engedélye vagy határozata az adott tagállam vagy több tagállam területén való átutazás céljából történő belépéshez, kivéve a repülőtéri tranzitot;

iv.   „repülőtéri tranzitvízum”: olyan engedély vagy határozat, amely lehetővé teszi egy harmadik ország kifejezetten ilyen követelmény hatálya alá tartozó állampolgárának, hogy egy útmegszakítás vagy egy nemzetközi repülőút két szakasza közötti átszállás során áthaladjon a repülőtér tranzitzónáján anélkül, hogy az érintett tagállam nemzeti területére lépne;

l)   „szökés veszélye”: konkrét esetben, jogszabály által meghatározott tárgyilagos kritériumokon nyugvó olyan alapos okok megléte, amelyek alapján feltételezhető, hogy egy kérelmező vagy átadásra vonatkozó határozat hatálya alá tartozó harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy megszökhet;

II.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS ELVEK ÉS BIZTOSÍTÉKOK

3. cikk

A nemzetközi védelem iránti kérelem elbírálására irányuló eljáráshoz való jog

(1)   A tagállamok megvizsgálják a harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy nemzetközi védelem iránti kérelmét, aki egy tagállam területén – így a határán vagy a tranzitzónában – nyújtja be azt. A kérelmet az a tagállam köteles megvizsgálni, amely az e rendelet III. fejezetében előírt feltételek szerint felelős.

(2)   Amennyiben az e rendeletben felsorolt kritériumok alapján egyetlen tagállam sem jelölhető ki felelősként a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért, annak megvizsgálásáért az első olyan tagállam felelős, amelyhez benyújtották a nemzetközi védelem iránti kérelmet.

(3)   Minden tagállam fenntartja a jogot, hogy a 2005/85/EK irányelvben megállapított szabályoknak és biztosítékoknak megfelelően biztonságos harmadik országba küldje a menedékkérőt.

4. cikk

A tájékoztatáshoz való jog

(1)   A nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtását követően, a tagállamok illetékes hatóságai azonnal tájékoztatják a menedékkérőt e rendelet alkalmazásáról, és különösen az alábbiakról:

| a) | e rendelet célkitűzései, valamint másik kérelem eltérő tagállamban való benyújtásának következményei; |
| --- | --- |

a)

e rendelet célkitűzései, valamint másik kérelem eltérő tagállamban való benyújtásának következményei;

| b) | a felelősség elosztásának kritériumai és azok rangsora; |
| --- | --- |

b)

a felelősség elosztásának kritériumai és azok rangsora;

| c) | a tagállamok által követendő általános eljárás és határidők; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok által követendő általános eljárás és határidők;

| d) | az eljárás lehetséges kimenetelei és azok következményei; |
| --- | --- |

d)

az eljárás lehetséges kimenetelei és azok következményei;

| e) | az átadási határozattal szembeni jogorvoslat lehetősége; |
| --- | --- |

e)

az átadási határozattal szembeni jogorvoslat lehetősége;

| f) | az a tény, hogy az illetékes hatóságok kizárólag az e rendeletből fakadó kötelezettségek teljesítése céljából cserélhetik ki a rá vonatkozó adatokat; |
| --- | --- |

f)

az a tény, hogy az illetékes hatóságok kizárólag az e rendeletből fakadó kötelezettségek teljesítése céljából cserélhetik ki a rá vonatkozó adatokat;

| g) | a rá vonatkozó adatokhoz való hozzáférés joga, a rá vonatkozó téves adatok helyesbítésére vagy a rá vonatkozó, jogszerűtlenül feldolgozott adatok törlésére irányuló kérelem joga,
  valamint
  az említett jogok gyakorlására vonatkozó
  eljárásokhoz való hozzáférés joga, beleértve
  a
  34. cikkben említett hatóságok, illetve a
  személyes adatok védelmével kapcsolatos igények meghallgatásáért felelős nemzeti adatvédelmi hatóságok elérhetőségét. |
| --- | --- |

g)

a rá vonatkozó adatokhoz való hozzáférés joga, a rá vonatkozó téves adatok helyesbítésére vagy a rá vonatkozó, jogszerűtlenül feldolgozott adatok törlésére irányuló kérelem joga,
  valamint
  az említett jogok gyakorlására vonatkozó
  eljárásokhoz való hozzáférés joga, beleértve
  a
  34. cikkben említett hatóságok, illetve a
  személyes adatok védelmével kapcsolatos igények meghallgatásáért felelős nemzeti adatvédelmi hatóságok elérhetőségét.

(2)   Az (1) bekezdésben említett tájékoztatást írásban és olyan nyelven kell nyújtani, amelyet a kérelmező
  megért, vagy
  ésszerűen
  feltételezhető, hogy
  megért. A tagállamok a (3) bekezdés szerinti, e célra összeállított közös tájékoztatót használják.

A kérelmező megfelelő megértése érdekében a tájékoztatást szóban is meg kell adni az 5. cikk értelmében szervezett meghallgatás során.

A tagállamok a kérelmező életkorának megfelelő módon nyújtják a tájékoztatást.

(3)   A 41. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban legalább az (1) bekezdésben említett információkat tartalmazó közös tájékoztatót kell összeállítani.

5. cikk

Személyes meghallgatás

(1)   A felelős tagállam meghatározására vonatkozó, e rendelet szerinti eljárást végző tagállam
  felkéri a kérelmezőket
  személyes meghallgatásra a nemzeti jog értelmében a meghallgatás levezetésére jogosult személy előtt.

(2)   A személyes meghallgatásnak az a célja, hogy elősegítse a felelős tagállam meghatározására irányuló eljárást, és különösen, hogy lehetővé tegye a kérelmező számára, hogy előterjessze a felelős tagállam helytálló azonosításához szükséges releváns információt, továbbá az a célja, hogy szóban is tájékoztassák a kérelmezőt e rendelet alkalmazásáról.

(3)   A személyes meghallgatásra a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtása után kellő időben – de minden esetben a felelős tagállam számára történő átadásra vonatkozó, a 25. cikk (1) bekezdése szerinti határozat meghozatala előtt – kerül sor.

(4)   A személyes
  meghallgatásra
  olyan nyelven
  kerül sor
  , amelyet a kérelmező
  megért

  , vagy ésszerűen
  feltételezhető, hogy
  megért, és amelyen képes kommunikálni. Szükség esetén a tagállamok olyan tolmácsot választanak, aki képes megfelelően kommunikálni a kérelmezővel és a személyes meghallgatást végző személlyel.

(5)   A személyes meghallgatásra olyan feltételek mellett kerül sor, amelyek megfelelő titoktartást biztosítanak.

(6)   A személyes meghallgatást végző tagállam rövid írásbeli jegyzőkönyvet készít, amely tartalmazza a kérelmező által a meghallgatás során adott lényeges információkat, valamint a kérelmező rendelkezésére bocsátja az említett jegyzőkönyv egy példányát. A jegyzőkönyvet csatolni kell a 25. cikk (1) bekezdése szerinti, átadásra vonatkozó határozathoz.

6. cikk

A kiskorúak részére biztosított garanciák

(1)   Az e rendeletben előírt valamennyi eljárás során a tagállamoknak mindenek előtt a gyermek elsődleges érdekeit kell szem előtt tartaniuk.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a kísérő nélküli kiskorút az e rendeletben előírt valamennyi eljárás során
  a 2005/85/EK irányelv 2. cikkének i) pontja szerinti
  képviselő képviselje és/vagy segítse. Ez a képviselő [a menedékkérők befogadására vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló], ║.../.../EK║ irányelv 24. cikkében említett képviselő is lehet.

(3)   A gyermek elsődleges érdekének megvizsgálása során a tagállamok szorosan együttműködnek egymással, és különösen az alábbi tényezőkre fordítanak kellő figyelmet:

| a) | a családegyesítés lehetőségei; |
| --- | --- |

a)

a családegyesítés lehetőségei;

| b) | a kiskorú jóléte és szociális fejlődése, különös figyelemmel a kiskorú etnikai, vallási, kulturális és nyelvi hátterére; |
| --- | --- |

b)

a kiskorú jóléte és szociális fejlődése, különös figyelemmel a kiskorú etnikai, vallási, kulturális és nyelvi hátterére;

| c) | biztonsági megfontolások, különösen ha fennáll a veszélye annak, hogy a gyermek gyermekkereskedelem áldozatává válik; |
| --- | --- |

c)

biztonsági megfontolások, különösen ha fennáll a veszélye annak, hogy a gyermek gyermekkereskedelem áldozatává válik;

| d) | a gyermek véleménye, tekintettel az életkorára és érettségi fokára. |
| --- | --- |

d)

a gyermek véleménye, tekintettel az életkorára és érettségi fokára.

(4)   A tagállamok eljárásokat állapítanak meg a kísérő nélküli
  kiskorúnak a tagállamokban
  tartózkodó
  családtagjai
  vagy egyéb
  hozzátartozói
  felkutatására
  , szükség esetén a nemzetközi vagy az egyéb illetékes szervezetek segítségével
  . A tagállamok a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtása után a lehető leghamarabb megkezdik felkutatni a kísérő nélküli kiskorú családját vagy egyéb hozzátartozóit, miközben védelemben részesítik a legfontosabb érdekeit.

(5)   A kísérő nélküli kiskorúakkal kapcsolatos kérelmekkel foglalkozó, 34. cikkben említett illetékes hatóságok a kiskorúak sajátos igényeit illetően megfelelő képzésben részesülnek.

(6)
     
  E rendelet alkalmazásának keretében és a 2005/85/EK irányelv 17.cikkében megállapított feltételek mellett a tagállamok orvosi vizsgálatot vehetnek igénybe a kísérő nélküli kiskorúak korának megállapítása céljából.

Amennyiben ilyen orvosi vizsgálatra kerül sor, a tagállamok biztosítják ezek ésszerű, alapos, a tudományos és etikai normáknak megfelelő elvégzését.

III.   FEJEZET

A FELELŐS TAGÁLLAM MEGHATÁROZÁSÁRA VONATKOZÓ FELTÉTELEK

7. cikk

A feltételek rangsora

(1)   A felelős tagállam meghatározásának feltételeit az e fejezetben megállapított sorrendben kell alkalmazni.

(2)   Az e fejezetben foglalt kritériumok szerinti felelős tagállamot az akkor fennálló helyzet alapján kell meghatározni, amikor a menedékkérő először nyújtotta be a nemzetközi védelem iránti kérelmét valamely tagállamnak.

▐

8. cikk

Kísérő nélküli kiskorúak

(1)   Amennyiben a kérelmező kísérő nélküli kiskorú, a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam az, ahol a menedékkérő családtagja jogszerűen tartózkodik, feltéve hogy ez szolgálja leginkább a kiskorú érdekeit.

(2)   Amennyiben a
  kérelmező
  kísérő nélküli kiskorú, akinek
  nincs
  másik tagállamban jogszerűen tartózkodó,
  a 2. cikk i) pontjának megfelelő családtagja, de van másik tagállamban jogszerűen tartózkodó, róla
  gondoskodni képes
  egyéb
  hozzátartozója
  , az említett
  tagállam a felelős a kérelem
  megvizsgálásáért
  , feltéve
  hogy
  ez szolgálja leginkább a kiskorú érdekeit.

(3)   Amennyiben a kérelmező családja vagy más hozzátartozói egynél több tagállamban tartózkodnak jogszerűen, a kérelem megvizsgálásáért felelős tagállamot annak alapján kell meghatározni, hogy mi szolgálja leginkább a kiskorú érdekeit.

(4)   Családtag vagy egyéb hozzátartozó hiányában az a tagállam felelős a kérelem megvizsgálásáért, ahol a kiskorú ▐ nemzetközi védelem iránti kérelmét benyújtotta, feltéve, hogy ez szolgálja leginkább a kiskorú érdekeit.

(5)   A (2) és (3) bekezdés végrehajtásának feltételeit és eljárásait a Bizottság fogadja el. Ezeket a kiegészítő intézkedéseket, amelyek a rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, a 41. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

9. cikk

Nemzetközi védelemben részesített családtagok

Amennyiben a menedékkérőnek van olyan családtagja - függetlenül attól, hogy a családalapítás a származási országban történt-e - akinek tartózkodását nemzetközi védelemben részesített személyként engedélyezték egy tagállamban, e tagállam lesz a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős, feltéve hogy az érintett személyek e kívánságukat írásban kifejezték kívánságukat.

10. cikk

Nemzetközi védelmet kérelmező családtagok

Amennyiben a menedékkérőnek van olyan családtagja valamely tagállamban, akinek nemzetközi védelem iránti kérelméről abban a tagállamban még nem született érdemi elsőfokú határozat, a szóban forgó tagállam lesz a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős, feltéve hogy az érintett személyek írásban kifejezték ezt a kívánságukat.

11. cikk

Eltartott hozzátartozók

(1)   Amennyiben a menedékkérő várandósság, újszülött gondozása, súlyos betegség, súlyos fogyatékosság vagy előrehaladott kor miatt valamely hozzátartozó gondozására szorul, vagy amennyiben hasonló okokból valamely hozzátartozó szorul a kérelmező gondozására, az a tagállam a felelős a kérelem megvizsgálásáért, amely a legcélszerűbbnek tekinthető az említett személyek együtt tartása vagy egyesítése szempontjából, feltéve hogy a családi kötelékek már a származási országban fennálltak és az érintett személyek írásban kifejezték ezt a kívánságukat. A legmegfelelőbb tagállam meghatározása során az érintett személyek elsődleges érdekeit – így az eltartott személy utazási képességét – kell figyelembe venni.

(2)   Az (1) bekezdés végrehajtásának feltételeit és eljárásait a Bizottság fogadja el. Ezeket a kiegészítő intézkedéseket, amelyek a rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, a 41. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

12. cikk

Családi eljárás

Amennyiben egy család több tagja egyidejűleg vagy egymáshoz elég közeli időpontokban nyújt be nemzetközi védelem iránti kérelmet ugyanabban a tagállamban ahhoz, hogy a felelős tagállam meghatározására vonatkozó eljárást együtt folytassák le, és amennyiben az e rendeletben megállapított feltételek alkalmazása különválasztásukhoz vezetne, a felelős tagállamot a következő rendelkezések alapján határozzák meg:

| a) | az a tagállam felelős a család valamennyi tagja nemzetközi védelem iránti kérelmének megvizsgálásáért, amely a feltételek szerint a legtöbb családtag átvételéért felelős; |
| --- | --- |

a)

az a tagállam felelős a család valamennyi tagja nemzetközi védelem iránti kérelmének megvizsgálásáért, amely a feltételek szerint a legtöbb családtag átvételéért felelős;

| b) | ennek hiányában, az a tagállam felelős, amely a feltételek szerint a legidősebb családtag kérelmének megvizsgálásáért felelős. |
| --- | --- |

b)

ennek hiányában, az a tagállam felelős, amely a feltételek szerint a legidősebb családtag kérelmének megvizsgálásáért felelős.

13. cikk

Tartózkodási okmányok vagy vízumok kibocsátása

(1)   Amennyiben a menedékkérő rendelkezik érvényes tartózkodásra jogosító engedéllyel, az azt kibocsátó tagállam lesz a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős.

(2)   Amennyiben a menedékkérőnek érvényes vízuma van, a vízumot kibocsátó tagállam felelős a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért, hacsak a vízumot nem egy másik tagállam nevében ║vagy annak írásbeli engedélye alapján adták ki. Ilyen esetben az utóbbi tagállam felelős a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért ║. Amennyiben a tagállam, különösen biztonsági okokból, előzetesen konzultál egy másik tagállam központi hatóságával, e rendelkezés értelmében az utóbbi konzultációra adott válasza nem jelent írásbeli engedélyt.

(3)   Amennyiben a menedékkérő különböző tagállamok által kiállított több tartózkodásra jogosító engedéllyel vagy vízummal rendelkezik, a tagállamok a következő sorrendben vállalják a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért való felelősséget:

| a) | az a tagállam, amely a leghosszabb időtartamú tartózkodásra jogosító engedélyt állította ki, vagy – amennyiben az érvényességi időtartamok azonosak – az a tagállam, amely a legkésőbbi lejárati idővel állította ki a tartózkodásra jogosító engedélyt; |
| --- | --- |

a)

az a tagállam, amely a leghosszabb időtartamú tartózkodásra jogosító engedélyt állította ki, vagy – amennyiben az érvényességi időtartamok azonosak – az a tagállam, amely a legkésőbbi lejárati idővel állította ki a tartózkodásra jogosító engedélyt;

| b) | az a tagállam, amelyik a legkésőbbi lejárati idejű vízumot állította ki, ha a különböző vízumok azonos típusúak; |
| --- | --- |

b)

az a tagállam, amelyik a legkésőbbi lejárati idejű vízumot állította ki, ha a különböző vízumok azonos típusúak;

| c) | különböző típusú vízumok esetén az a tagállam, amely a legkésőbbi lejárati idejű vízumot bocsátotta ki, vagy – amennyiben az érvényességi időtartamok azonosak – az a tagállam, amely a legkésőbbi lejárati idővel állította ki a vízumot. |
| --- | --- |

c)

különböző típusú vízumok esetén az a tagállam, amely a legkésőbbi lejárati idejű vízumot bocsátotta ki, vagy – amennyiben az érvényességi időtartamok azonosak – az a tagállam, amely a legkésőbbi lejárati idővel állította ki a vízumot.

(4)   Amennyiben a menedékkérő csak egy vagy több olyan tartózkodásra jogosító engedéllyel rendelkezik, amelyek legfeljebb két éve jártak le, illetve egy vagy több olyan vízummal, amelyek legfeljebb hat hónapja jártak le, és amelyek lehetővé tették számára, hogy ténylegesen belépjen egy tagállam területére, az (1), (2) és (3) bekezdést kell alkalmazni, amíg a kérelmező a tagállamok területét el nem hagyja.

Amennyiben a menedékkérő egy vagy több olyan tartózkodási okmánnyal rendelkezik, amelyek több mint két éve jártak le, illetve egy vagy több olyan vízuma van, amelyek több mint hat hónapja jártak le, és amelyek lehetővé tették számára, hogy ténylegesen belépjen egy tagállam területére, és feltéve hogy a tagállamok területét nem hagyta el, az a tagállam az felelős, ahol a nemzetközi védelem iránti kérelmet benyújtotta.

(5)   A kibocsátó tagállamot nem mentesíti a rá háruló felelősség alól, hogy a tartózkodási engedélyt vagy vízumot hamis vagy feltételezett személyazonosság alapján, vagy koholt, hamisított, illetve érvénytelen okmányok bemutatása nyomán adták ki, nem mentesíti a kibocsátó tagállamot a rá háruló felelősség alól. Ugyanakkor a tartózkodásra jogosító engedélyt vagy vízumot kibocsátó tagállam nem felelős, ha bizonyítani tudja, hogy a hamisítást az okmány vagy a vízum kiadása után követték el.

14. cikk

Beutazás és/vagy tartózkodás

(1)   Amennyiben a jelen rendelet 22. cikk (3) bekezdésében említett két listán ismertetett közvetlen vagy közvetett bizonyíték alapján, beleértve [az egyik tagállamban benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok és mechanizmusok megállapításáról szóló ║ .../.../EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló] .../.../EK rendelet III. fejezetében említett adatokat, megállapítást nyer, hogy a menedékkérő harmadik országból érkezve jogellenesen lépte át egy tagállam határát szárazföldön, tengeri vagy a légi úton, az a tagállam felelős a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért, amelynek területére így lépett be. Ez a felelősség 12 hónappal a jogellenes határátlépést követően megszűnik.

(2)   Ha egy tagállam az (1) bekezdés szerint nem vagy már nem minősül felelősnek, és a 22. cikk (3) bekezdésében említett két listában leírt bizonyíték vagy közvetett bizonyíték alapján megállapítást nyer, hogy a menedékkérő – aki szabálytalanul lépett a tagállamok területére, vagy akinek belépési körülményei nem állapíthatók meg – a kérelem benyújtását megelőzően már legalább öt hónapig folyamatosan egy tagállamban él, ez a tagállam felelős a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért.

Amennyiben a menedékjog kérelmezője legalább öthónapos időszakokon keresztül élt különböző tagállamokban, az a tagállam felelős a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért, amelyben a legutóbb élt.

15. cikk

Vízummentes beutazás

(1)   Amennyiben egy harmadik ország állampolgára olyan tagállam területére lép, ahol vízummentességet élvez, ez a tagállam felelős a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért.

(2)   Az (1) bekezdésben megállapított elv nem alkalmazandó, ha a harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy nemzetközi védelem iránti kérelmét egy olyan másik tagállamban nyújtja be, ahol a tagállam területére ugyancsak vízummentesen léphet be. Ebben az esetben az utóbbi tagállam felelős a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért ║.

16. cikk

Repülőtéri nemzetközi tranzitterületen
  benyújtott kérelem

Amennyiben egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy egy tagállam repülőterének nemzetközi tranzitterületén nyújtja be a nemzetközi védelem iránti kérelmét, ez a tagállam felelős a menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért.

IV.   FEJEZET

MÉRLEGELÉSI ZÁRADÉKOK

17. cikk

Mérlegelési záradékok

(1)   A 3. cikk (1) bekezdésétől eltérve, elsősorban kivételes vagy humanitárius okból minden tagállam határozhat úgy, hogy megvizsgálja a harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által hozzá benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelmet akkor is, ha annak megvizsgálásáért az e rendeletben megállapított feltételek szerint nem felelős, feltéve hogy a kérelmező ebbe beleegyezik.

Ebben az esetben ez a tagállam válik e rendelet értelmében felelős tagállammá, vállalva a felelősséggel együtt járó kötelezettségeket. Ez a tagállam adott esetben az 1560/2003/EK rendelet 18. cikke alapján létrehozott „DubliNet” elektronikus kommunikációs hálózat felhasználásával tájékoztatja a korábbi felelős tagállamot, a felelős tagállam meghatározására vonatkozó eljárást lefolytató tagállamot, vagy azt a tagállamot, amelyet a kérelmező átvételével vagy visszavételével kapcsolatban kerestek meg.

Az e bekezdés alapján felelőssé váló tagállam az Eurodac-ban is haladéktalanul jelzi, hogy [az egyik tagállamban benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok és mechanizmusok megállapításáról szóló ║ .../.../EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló] ║.../...║/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdése értelmében magára vállalta a felelősséget.

(2)   Az a tagállam, amelyikben a nemzetközi védelem iránti kérelmet benyújtották, és amely a felelős tagállam meghatározására vonatkozó eljárást lefolytatja, vagy a felelős tagállam a családtagok, valamint más eltartott hozzátartozók egyesítése céljából, különösen családi vagy kulturális megfontolásokon alapuló humanitárius okokból bármikor megkereshet másik tagállamot – még akkor is, ha ez a másik tagállam a 8-12. cikkben megállapított feltételek szerint nem felelős – annak érdekében, hogy az vegye át a kérelmezőt. Az érintett személyeknek ehhez írásban hozzájárulásukat kell adniuk.

Az átvétel iránti megkeresésnek tartalmaznia kell a megkereső tagállam rendelkezésére álló összes anyagot, hogy a megkeresett tagállam számára lehetővé tegye a helyzet megítélését.

A megkeresett tagállam végzi az említett humanitárius okok igazolásához szükséges ellenőrzéseket, és a kérelem kézhezvételtől számított két hónapon belül határozatot hoz. A kérelmet elutasító határozatban meg kell adni az annak alapjául szolgáló indokokat.

Amennyiben a megkeresett tagállam helyt ad a kérésnek, a kérelem megvizsgálásáért való felelősséget ráruházzák.

V.   FEJEZET

A FELELŐS TAGÁLLAM KÖTELEZETTSÉGEI

18. cikk

A felelős tagállam kötelezettségei

(1)   A nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért e rendelet szerint felelős tagállam köteles:

| a) | a 21., 22. és 28. cikkben megállapított feltételek mellett átvenni azt a menedékkérőt, aki egy másik tagállamban nyújtotta be kérelmét; |
| --- | --- |

a)

a 21., 22. és 28. cikkben megállapított feltételek mellett átvenni azt a menedékkérőt, aki egy másik tagállamban nyújtotta be kérelmét;

| b) | a 23., 24. és 28. cikkben megállapított feltételek mellett visszavenni egy másik tagállam területén kérelmet benyújtott vagy egy másik tagállam területén tartózkodásra jogosító engedély nélkül tartózkodó olyan kérelmezőt, akinek a kérelme még elbírálás alatt áll; |
| --- | --- |

b)

a 23., 24. és 28. cikkben megállapított feltételek mellett visszavenni egy másik tagállam területén kérelmet benyújtott vagy egy másik tagállam területén tartózkodásra jogosító engedély nélkül tartózkodó olyan kérelmezőt, akinek a kérelme még elbírálás alatt áll;

| c) | a 23., 24. és 28. cikkben megállapított feltételek mellett visszavenni azt a kérelmezőt, aki a vizsgálat során visszavonta kérelmét, és egy másik tagállamban nyújtott be kérelmet; |
| --- | --- |

c)

a 23., 24. és 28. cikkben megállapított feltételek mellett visszavenni azt a kérelmezőt, aki a vizsgálat során visszavonta kérelmét, és egy másik tagállamban nyújtott be kérelmet;

| d) | a 23., 24. és 28. cikkben megállapított feltételek mellett visszavenni harmadik ország olyan állampolgárát, illetve olyan hontalan személyt, akinek kérelmét visszautasították, és aki egy másik tagállam területén kérelmet nyújtott be, vagy tartózkodásra jogosító engedély nélkül tartózkodik egy másik tagállam területén. |
| --- | --- |

d)

a 23., 24. és 28. cikkben megállapított feltételek mellett visszavenni harmadik ország olyan állampolgárát, illetve olyan hontalan személyt, akinek kérelmét visszautasították, és aki egy másik tagállam területén kérelmet nyújtott be, vagy tartózkodásra jogosító engedély nélkül tartózkodik egy másik tagállam területén.

(2)   A felelős tagállam az (1) bekezdés a)–d) pontjában említett valamennyi esetben megvizsgálja a kérelmező által benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelmet vagy a 2. cikk d) pontja értelmében befejezi a nemzetközi védelem iránti kérelem elbírálását. Amennyiben a felelős tagállam azt követően, hogy a kérelmező a kérelmet visszavonta, megszüntette annak vizsgálatát, hatályon kívül helyezi ezt a határozatát és – a 2. cikk d) pontja értelmében – befejezi a kérelem elbírálását.

19. cikk

A kötelezettségek megszűnése

(1)   Amennyiben egy tagállam tartózkodásra jogosító engedélyt ad ki a kérelmező részére, az 18. cikk (1) bekezdésében meghatározott kötelezettségek erre a tagállamra hárulnak.

(2)   A 18. cikk (1) bekezdésében meghatározott kötelezettségek megszűnnek, amennyiben a kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam egy kérelmező vagy a 18. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett más személy átvételére vagy visszavételére vonatkozó kérelem esetén bizonyítani tudja, hogy az érintett személy legalább három hónapra elhagyta a tagállam területét, kivéve ha az érintett személy a felelős tagállam által kiadott érvényes tartózkodásra jogosító engedéllyel rendelkezik.

Az ilyen távollétet követően benyújtott kérelmet új kérelemnek kell tekinteni, ami a felelős tagállam meghatározására vonatkozó új eljárást tesz szükségessé.

(3)   A 18. cikk (1) bekezdésének c) és d) pontjában meghatározott kötelezettségek megszűnnek, amennyiben a kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam egy kérelmező vagy a 18. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett más személy átvételére vagy visszavételére vonatkozó kérelem esetén bizonyítani tudja, hogy az érintett személy a kérelem visszavonását vagy elutasítását követően kiadott kiutasítási vagy kitoloncolási határozatnak megfelelően elhagyta a tagállam területét.

A tényleges kitoloncolást követően benyújtott kérelmet új kérelemnek kell tekinteni, ami a felelős tagállam meghatározására vonatkozó új eljárást tesz szükségessé.

VI.   FEJEZET

AZ ÁTVÉTELRE ÉS VISSZAVÉTELRE VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

I.   Szakasz

Az eljárás megkezdése

20. cikk

Az eljárás megkezdése

(1)   A felelős tagállam e rendelet szerinti meghatározására vonatkozó eljárás azonnal kezdetét veszi, amint a nemzetközi védelem iránti kérelmet először benyújtják a tagállamhoz.

(2)   A nemzetközi védelem iránti kérelem akkor tekintendő benyújtottnak, ha a kérelmezője által előterjesztett formanyomtatvány, vagy a hatóságok által készített jelentés megérkezik az érintett tagállam illetékes hatóságához. Ha a kérelmet nem írásban nyújtják be, a szándéknyilatkozat és a jelentés elkészítése között a lehető legrövidebb időnek kell eltelnie.

(3)   E rendelet alkalmazásában annak a kiskorúnak a helyzete, aki a menedékkérőt kíséri, és megfelel a családtag 2. cikk i. pontja szerinti meghatározásnak, nem választható külön szülője vagy gondviselője helyzetétől, és a szülő vagy a gondviselő nemzetközi védelem iránti kérelmének megvizsgálásáért felelős tagállam illetékességébe tartozik még akkor is, ha a kiskorú maga nem menedékkérő, amennyiben ez szolgálja leginkább a kiskorú érdekeit. Ugyanez az elbánás alkalmazandó a menedékkérő tagállamok területére érkezése után született gyermekekre, anélkül hogy átvételükkel kapcsolatban új eljárást kellene kezdeményezni.

(4)   Amennyiben olyan kérelmező nyújt be nemzetközi védelem iránti kérelmet egy tagállam illetékes hatóságaihoz, aki egy másik tagállam területén tartózkodik, a felelős tagállam meghatározására vonatkozó eljárást az a tagállam folytatja le, amelynek területén a kérelmező tartózkodik. A kérelmet kézhez vevő tagállam haladéktalanul értesíti a tartózkodási hely szerinti tagállamot, és a továbbiakban – e rendelet alkalmazásában – ez utóbbi tagállam tekintendő e rendelet alkalmazásában annak a tagállamnak, amelyhez a nemzetközi védelem iránti kérelmet benyújtották.

A kérelmezőt írásban értesítik erről az átadásról és annak időpontjáról.

(5)   Azt a menedékkérőt, aki egy másik tagállamban tartózkodva, ott nyújt be nemzetközi védelem iránti kérelmet azt követően, hogy egy másik tagállamban benyújtott első kérelmét a felelős tagállam meghatározására vonatkozó eljárás során visszavonta, a 23., 24. és 28. cikkben megállapított feltételek szerint visszafogadja az a tagállam, amelyben a nemzetközi védelem iránti kérelmet először benyújtotta, azzal a céllal, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó eljárást lefolytassa.

E kötelezettség megszűnik, amennyiben a felelős tagállam meghatározására vonatkozó eljárás lefolytatására köteles tagállam bizonyítani tudja, hogy a menedékkérő időközben legalább három hónapos időszakra elhagyta a tagállamok területét, vagy más tagállamtól tartózkodásra jogosító engedélyt kapott.

Az ilyen távollétet követően benyújtott kérelmet új kérelemnek kell tekinteni, ami a felelős tagállam meghatározására vonatkozó új eljárást tesz szükségessé.

II.   Szakasz

Az átvétel iránti megkeresésekre vonatkozó eljárások

21. cikk

Az átvétel iránti megkeresés benyújtása

(1)   Amennyiben az a tagállam, amelyben nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtottak be, úgy véli, hogy egy másik tagállam felelős a kérelem megvizsgálásáért, a lehető leggyorsabban, de minden esetben a kérelemnek a 20. cikk (2) bekezdése értelmében történt benyújtása időpontjától számított három hónapon belül megkeresheti a másik tagállamot, hogy vegye át a kérelmezőt.

Amennyiben a kérelmező átvétele iránti megkeresésre az említett három hónapos időszakon belül nem kerül sor, a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért az a tagállam felelős, ahol a kérelmet benyújtották.

(2)   A megkereső tagállam sürgős választ kérhet olyan esetekben, amikor a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtására azt követően került sor, hogy a belépési vagy tartózkodásra jogosító engedélyt elutasították, jogtalan tartózkodás miatt letartóztatásra került sor, vagy kiutasítás elrendelése vagy végrehajtása után és/vagy akkor, ha a menedékkérőt fogva tartják.

A megkeresés kifejti a sürgős választ igénylő indokokat, és megjelöli a határidőt, amelyen belül választ várnak. E határidő nem lehet rövidebb egy hétnél.

(3)   A menedékkérőnek egy másik tagállamnak történő átadására irányuló megkeresést mindkét esetben formanyomtatványon kell előterjeszteni, amelynek tartalmaznia kell a 22. cikk (3) bekezdésében említett két listán szereplő bizonyítékokat és közvetett bizonyítékokat, és/vagy a menedékkérő nyilatkozatának olyan lényeges elemeit, amelyek alapján a megkeresett tagállam ellenőrizheti, hogy az e rendeletben megállapított feltételek alapján felelős-e.

Az átadás iránti megkeresések előkészítésére és az alkalmazandó eljárásokra vonatkozó szabályokat a 41. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

22. cikk

Válaszadás az átadás iránti megkeresésre

(1)   A megkeresett tagállam elvégzi a szükséges ellenőrzéseket, és a kérelmező átadása iránti megkeresésről a kézhezvételtől számított két hónapon belül határozatot hoz.

(2)   A nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására e rendeletben megállapított eljárás során bizonyítékokat és közvetett bizonyítékokat használnak fel.

(3)   A 41. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően két olyan listát kell összeállítani és időszakosan felülvizsgálni, amelyek a következő ismérvek szerint jelölik meg a bizonyítékokat és közvetett bizonyítékokat:

| a) | Bizonyíték:






  i. | Olyan hivatalos bizonyíték, amely e rendelet szerint meghatározza a felelősséget mindaddig, amíg az ellenkezőjét nem bizonyítják. |
| --- | --- | --- |

a)

Bizonyíték:

i.

Olyan hivatalos bizonyíték, amely e rendelet szerint meghatározza a felelősséget mindaddig, amíg az ellenkezőjét nem bizonyítják.

| ii. | A tagállamok a 41. cikkben előírt bizottság rendelkezésére bocsátják a különböző típusú közigazgatási okmányok mintapéldányát a hivatalos bizonyítékok listáján meghatározott típusoknak megfelelően. |
| --- | --- |

ii.

A tagállamok a 41. cikkben előírt bizottság rendelkezésére bocsátják a különböző típusú közigazgatási okmányok mintapéldányát a hivatalos bizonyítékok listáján meghatározott típusoknak megfelelően.

| b) | Közvetett bizonyíték:






  i. | Olyan indikatív elemek, amelyek megcáfolhatók ugyan, de a nekik tulajdonított bizonyító erő folytán bizonyos esetekben elégségesek lehetnek. |
| --- | --- | --- |

b)

Közvetett bizonyíték:

i.

Olyan indikatív elemek, amelyek megcáfolhatók ugyan, de a nekik tulajdonított bizonyító erő folytán bizonyos esetekben elégségesek lehetnek.

| ii. | Bizonyító erejüket - a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálására vonatkozó felelősséggel kapcsolatban - eseti alapon kell vizsgálni. |
| --- | --- |

ii.

Bizonyító erejüket - a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálására vonatkozó felelősséggel kapcsolatban - eseti alapon kell vizsgálni.

(4)   A bizonyítékok megkövetelése nem lépheti túl az e rendelet megfelelő alkalmazásához szükséges mértéket.

(5)   Hivatalos bizonyíték hiányában a megkeresett tagállam elismeri felelősségét, amennyiben a közvetett bizonyíték következetes, ellenőrizhető és kellően részletes a felelősség meghatározásához.

(6)   Amennyiben a megkereső tagállam a 21. cikk (2) bekezdésének rendelkezései szerint sürgős eljárást kért, a megkeresett tagállam mindent megtesz a kért határidő betartására. Kivételes esetekben, ha bizonyítható, hogy a kérelmező átvétele iránti megkeresés megvizsgálása különösen összetett, a megkeresett tagállam válaszolhat a megjelölt határidőt követően, de minden esetben egy hónapon belül. Ilyen helyzetekben a megkeresett tagállam értesíti az eredetileg megjelölt határidőn belül a megkereső tagállamot a válasz elhalasztására vonatkozó határozatáról.

(7)   Az (1) bekezdésben említett két hónapos határidő és a (6) bekezdésben említett egy hónapos határidő be nem tartása a kérelem elfogadásával egyenértékű, és az adott személy átvételének kötelezettségét vonja maga után, beleértve a megfelelő fogadási intézkedések megtételére vonatkozó kötelezettséget is.

III.   Szakasz

A visszavétel iránti megkeresésekre vonatkozó eljárások

23. cikk

A visszavételre irányuló megkeresés benyújtása

(1)   Amennyiben az a tagállam, amelyben újabb nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtottak be, vagy amelynek a területén a kérelmező vagy a 18. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett személy tartózkodásra jogosító engedély nélkül tartózkodik, úgy véli, hogy – a 20. cikk (5) bekezdése, valamint a 18. cikk (1) bekezdésének b), c) és d) pontja szerint – egy másik tagállam felelős, megkeresheti a másik tagállamot, hogy vegye vissza a kérelmezőt.

(2)   További nemzetközi védelem iránti kérelem esetén az érintett személy visszavételére irányuló megkeresést a lehető leggyorsabban, de minden esetben az Eurodac találat beérkezését követő

  egy hónapon belül kell megtenni, [az egyik tagállamban benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok és mechanizmusok megállapításáról szóló .../.../EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló] ║.../...║/EK rendelet 6. cikkének (6) bekezdése értelmében.

Ha nemzetközi védelem iránti újabb kérelmet benyújtott kérelmező visszavételére irányuló megkeresés nem az Eurodac rendszerből kapott bizonyítékra alapul, a 20. cikk (2) bekezdése értelmében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem időpontját követő három hónapon belül azt el kell küldeni a megkeresett tagállamnak.

(3)   Amennyiben nem nyújtanak be nemzetközi védelem iránti újabb kérelmet, vagy ║ha a megkereső tagállam úgy dönt, hogy lekérdezi az Eurodac rendszert - összhangban [az egyik tagállamban benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok és mechanizmusok megállapításáról szóló, .../.../EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló] ║.../...║/EK rendelet 13. cikkével -, az érintett személy visszavételére irányuló megkeresést a lehető leggyorsabban, de minden esetben az Eurodac találat beérkezését követő
  egy
  hónapon belül kell megtenni, az említett rendelet 13. cikkének (4) bekezdése értelmében.

Ha az érintett személy visszavételére irányuló megkeresés nem az Eurodac rendszerből kapott bizonyítékra alapul, az attól az időponttól számított három hónapon belül kell elküldeni a megkeresett tagállamnak, amikor a megkereső tagállam tudomására jut, hogy másik tagállam lehet felelős az érintett személyért.

(4)   Amennyiben a kérelmező vagy a 18. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett más személy visszavételére irányuló megkeresésre a jelen cikk (2) és (3) bekezdésében megállapított időn belül nem kerül sor, a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért az a tagállam felelős, ahol a további kérelmet benyújtották, vagy amelynek területén az adott személy tartózkodásra jogosító engedély nélkül tartózkodik.

(5)   A menedékkérő vagy a 18. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett más személy visszavételére irányuló megkeresést formanyomtatvány felhasználásával kell megtenni, mellékelve olyan bizonyítékokat vagy közvezetett bizonyítékokat és/vagy az adott személy nyilatkozatainak olyan lényeges elemeit, amelyek lehetővé teszik a megkeresett tagállam hatóságai számára annak ellenőrzését, hogy felelős-e.

A bizonyítékokra és tanújelekre, valamint azok értelmezésére, és az átadási kérelmek elkészítésére, valamint az átadási eljárásra vonatkozó szabályokat a 41. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

24. cikk

Válaszadás a visszavétel iránti megkeresésre

(1)   A megkeresett tagállam elvégzi a szükséges ellenőrzéseket, és a lehető leggyorsabban, de minden esetben legkésőbb a megkeresés beérkezésének időpontjától számított egy hónapon belül, döntést hoz az érintett személy visszavételére irányuló megkeresésről. Amennyiben a megkeresés az Eurodac rendszerből származó adatokon alapul, ezt a határidőt két hétre kell csökkenteni.

(2)   Az egy hónapos határidő vagy az (1) bekezdésben említett kéthetes határidő be nem tartása a kérelem elfogadását jelenti, és az érintett személy visszavételének kötelezettségét vonja maga után, beleértve a megfelelő fogadási intézkedések megtételére vonatkozó kötelezettséget is.

IV.   Szakasz

Eljárási biztosítékok

25. cikk

Értesítés az átadásra vonatkozó határozatról

(1)   Amennyiben a megkeresett tagállam beleegyezik a kérelmező vagy a 18. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett más személy átvételébe vagy visszavételébe, a megkereső tagállam értesíti az érintett személyt a felelős tagállamnak történő átadásáról hozott határozatról, és – adott esetben – arról, hogy nem bírálja el a nemzetközi védelem iránti kérelmét. Az ilyen értesítést írásban, olyan nyelven, amelyet a
  kérelmező megért, vagy
  ésszerűen
  feltételezhető, hogy megért
  , legkésőbb a megkeresett tagállam válasza beérkezésének időpontjától számított tizenöt munkanapon belül kell megtenni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett határozatnak tartalmaznia kell az alapjául szolgáló indokokat, beleértve a határozathoz vezető eljárás fontosabb lépéseinek ismertetését. Tartalmaznia kell továbbá a rendelkezésre álló jogorvoslatokat és az azok igénybevételére alkalmazandó határidőket, valamint azon személyekre vagy szervezetekre vonatkozó tájékoztatást, akik/amelyek egyedi jogi segítséget és/vagy képviseletet biztosíthatnak az érintett személy számára. Tartalmazza az átadás lebonyolításának részletezett határidejét, és szükség esetén információt nyújt arról a helyről és arról az időpontról, ahol és amikor az érintett személynek meg kell jelennie, ha utazásáról a felelős tagállamba maga gondoskodik. Az átadás lebonyolításának határidejét úgy kell megállapítani, hogy az érintett személynek ésszerű idő álljon rendelkezésére ahhoz, hogy a 26. cikk szerinti jogorvoslatot vehessen igénybe.

26. cikk

Jogorvoslatok

(1)   A kérelmező vagy a 18. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett más személy hatékony jogorvoslathoz való joggal rendelkezik, amelyet a 25. cikkben említett átadásra vonatkozó határozattal szembeni bíróság vagy törvényszék előtti – tény- vagy jogkérdésben benyújtott – fellebbezés vagy felülvizsgálati kérelem formájában gyakorolhat.

(2)   A tagállamok ésszerű határidőt határoznak meg az érintett személy által az (1) bekezdés szerinti hatékony jogorvoslathoz fűződő jog gyakorlásához.

Ez az időtartam nem lehet kevesebb, mint a 25. cikk (1) bekezdésében említett értesítés időpontját követő 10 munkanap.

(3)   A 25. cikkben említett átadásra vonatkozó határozattal kapcsolatos fellebbezés vagy felülvizsgálat esetén az e cikk (1) bekezdésében említett hatóság
  az érintett személy kérésére, vagy ilyen kérés hiányában
  hivatalból eljárva a lehető leghamarabb, de minden esetben legkésőbb a fellebbezés vagy a felülvizsgálati kérelem benyújtását követő
  öt
  munkanapon belül határoz arról, hogy a kérelmező vagy az érintett személy az adott tagállam területén maradhat-e vagy sem a fellebbezés vagy felülvizsgálat elbírálásáig.

(4)   A (3) bekezdésben említett határozat meghozataláig nem kerülhet sor átadásra. A fellebbezésnek vagy a felülvizsgálat elbírálásáig az érintett személy adott tagállam területén maradását elutasító határozatban megadják az annak alapjául szolgáló indokokat.

(5)   A tagállamoknak lehetőséget biztosítanak az érintett személy számára jogi segítség és/vagy képviseltet igénybevételére, és szükség esetén nyelvi segítségre.

(6)   A tagállamok
  a 2005/85/EK irányelv 15. cikke (3)–(6) bekezdései értelmében
  kérésre térítésmentesen biztosítják a
  szükséges
  jogi segítséget és/vagy képviseletet ▐.

A jogi segítség és/vagy jogi képviselet igénybevételére irányadó eljárásokat a nemzeti jog állapítja meg.

V.   Szakasz

Átadási célú fogva tartás

27. cikk

Fogva tartás

(1)   A tagállamok senkit sem tarthatnak fogva kizárólag azon az alapon, hogy az érintett a 2005/85/EK irányelvnek megfelelően nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be.

(2)   A [menedékkérők befogadására vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló] ║.../.../EK║ irányelv 8. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül, amennyiben szükségesnek bizonyul, illetve minden egyes ügy egyedi értékelése alapján ▐ a tagállam a felelős tagállamnak történő átadásra vonatkozó határozat hatálya alá tartozó menedékkérő vagy a jelen rendelet 18. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett más személyt kizárólag akkor tarthat fogva

  egy nem fegyintézeti jellegű intézményben
  , ha
  kevésbé kényszerítő intézkedések nem bizonyultak hatékonynak, és ha szökés
  veszélye áll fenn.

(3)   A kérelem és a (2) bekezdés alkalmazása szerinti kevésbé kényszerítő intézkedés mérlegelése során a tagállam fontolóra veszi a fogva tartás alternatíváit, úgy mint a hatóságoknál való rendszeres jelentkezést, anyagi garancia letétbe helyezését, egy adott helyen való tartózkodásra vonatkozó kötelezettséget vagy a szökés veszélyét elhárító egyéb intézkedéseket.

(4)   A (2) bekezdés szerinti fogvatartás alkalmazására kizárólag attól az időponttól, amikor a felelős tagállam részére történő átadására vonatkozó határozatról – a 25. cikkek megfelelően – értesítették az érintett személyt kezdődően az adott személynek a felelős tagállam részére történő átadásáig kerülhet sor.

(5)   A (2) bekezdés szerinti fogvatartást a lehető legrövidebb időre kell elrendelni. Ez nem lehet hosszabb az átadás végrehajtásához előírt közigazgatási eljárások teljesítése érdekében ésszerűen szükséges időnél.

(6)   A (2) bekezdés szerinti fogvatartást az igazságügyi hatóságok rendelik el. Sürgős esetekben a közigazgatási hatóságok is elrendelhetik, ilyen esetben a fogva tartásra vonatkozó intézkedést az igazságügyi hatóságoknak a fogva tartás kezdetétől számított 72 órán belül meg kell erősíteniük. Amennyiben az igazságügyi hatóság azt állapítja meg, hogy a fogva tartás jogellenes, az érintett személyt haladéktalanul szabadon kell bocsátani.

(7)   A (2) bekezdés szerinti fogvatartást írásban, ténybeli és jogi indokolással ellátva kell elrendelni. Különösen azokat az indokokat kell megadni, amelyek alapján feltételezhető az érintett személy szökésének ▐ veszélye, valamint meg kell állapítani a fogva tartás időtartamát.

A fogvatartott személyeket – olyan nyelven, amelyet megértenek, vagy ésszerűen feltételezhető, hogy megértenek – haladéktalanul tájékoztatni kell a fogva tartás indokairól, a fogvatartás várható időtartamáról és a fogvatartás elrendelésének megtámadására a nemzeti jogszabályokban megállapított eljárásokról.

(8)   A (2) bekezdés szerinti fogvatartás valamennyi esetében a ║fogvatartást ésszerű időközönként – az érintett
  személy
  kérésére vagy hivatalból – az igazságszolgáltatási hatóság felülvizsgálja. A fogvatartás soha nem hosszabbítható meg indokolatlanul.

(9)   A tagállamok a (2) bekezdés szerinti fogvatartás esetén biztosítják a jogi segítségnyújtást és/vagy jogi képviselet igénybevételét, amelyet térítésmentesen kell biztosítani, amennyiben az érintett személy nem képes fedezni annak költségeit.

A jogi segítség és/vagy jogi képviselet igénybevételére irányadó eljárásokat ilyen esetekben a nemzeti jog állapítja meg.

(10)   A kiskorúak nem tarthatók fogva, kivéve, ha ez elsődleges érdekükben áll az e rendelet
  6. cikkének (3) bekezdésében
  előírtak szerint, valamint a helyzetükre vonatkozó [a menedékkérők befogadására vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló] ║.../.../EK║ irányelv 11. cikkének (5) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatnak megfelelően.

(11)   Kísérő nélküli kiskorúakat semmiképpen nem lehet fogva tartani.

(12)   A tagállamok biztosítják, hogy az e cikknek megfelelően fogvatartott menedékkérők [a menedékkérők befogadására vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló] ║.../.../EK║ irányelvnek különösen a 10. és 11. cikkében megállapítottaknak megfelelő, fogvatartott kérelmezőkre vonatkozó befogadási feltételeket élvezzenek.

VI.   Szakasz

Átadás

28. cikk

Rendelkezések és határidők

(1)   A kérelmező vagy a 18. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett más személy megkereső tagállam részéről a felelős tagállamnak történő átadása a a megkereső tagállam nemzeti joga szerint történik az érintett tagállamok egymás közötti konzultációját követően, a lehető leghamarabb kivitelezhető időpontban, de legkésőbb hat hónappal az érintett személy átvétele vagy visszavétele iránti megkeresés másik tagállam általi elfogadását, illetve a 26. cikk (3) bekezdésének megfelelően felfüggesztő hatályt nyert fellebbezéssel vagy felülvizsgálattal kapcsolatos végső határozatot követően.

Szükség esetén a megkereső tagállam a 41. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően elfogadott minta szerinti laissez passer-val látja el a menedékkérőt.

A felelős tagállam adott esetben tájékoztatja a megkereső tagállamot az érintett személy biztonságos megérkezéséről, vagy arról, hogy a megadott határidőn belül nem jelent meg.

(2)   Amennyiben az átadásra nem kerül sor a hat hónapos határidőn belül, a felelős tagállam mentesül az érintett személy átvételére vagy visszavételére vonatkozó kötelezettség alól, és a felelősség a megkereső tagállamra hárul. Ez a határidő legfeljebb egyéves időtartamra meghosszabbítható, ha az átadást az érintett személy börtönbüntetése miatt nem lehetett végrehajtani, vagy legfeljebb 18 hónapra, ha az érintett személy megszökik.

(3)   Amennyiben az érintett személyt tévedésből adták át vagy pedig az átadás végrehajtása után az átadásra vonatkozó határozatot fellebbezésre megsemmisítették, az átadást végrehajtó tagállam haladéktalanul visszafogadja az érintett személyt.

(4)   A Bizottság kiegészítő szabályokat fogadhat el az átadás lebonyolításáról. Ezeket a kiegészítő intézkedéseket, amelyek a rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, a 41. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

29. cikk

Az átadás költségei

(1)   A kérelmezőnek vagy a 18. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett más személynek a felelős tagállam részére történő átadásához szükséges költségeket az átadó tagállamnak kell viselnie.

(2)   Amennyiben téves átadás vagy fellebbezésre megsemmisített átadásra vonatkozó határozat következtében az érintett személyt visszaküldik egy tagállamba, az átadást eredetileg végrehajtó tagállam viseli az érintett személynek a területére való visszajuttatásának költségeit.

(3)   Az e rendelet alapján átadott személyek nem kötelesek viselni átadásuk költségeit.

(4)   Az átadó tagállamnak az átadási költségek viselésére vonatkozó kötelezettségével kapcsolatos kiegészítő szabályokat a 41. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban lehet elfogadni.

30. cikk

Releváns információk cseréje az átadás végrehajtását megelőzően

(1)   Az átadó tagállam minden átadás esetén tájékoztatja a befogadó tagállamot, hogy az érintett személy alkalmas-e az átadásra. Csak az átadásra alkalmas személyeket kell átadni.

(2)   Az átadást végző tagállam eljuttatja a felelős tagállamhoz az átadandó kérelmezőre vonatkozóan azokat a személyes adatokat, amelyek alkalmasak, fontosak és elegendőek abból a kizárólagos célból, hogy a felelős tagállam illetékes menekültügyi hatóságai képesek legyenek megfelelő segítséget – így a szükséges orvosi ellátást – nyújtani a kérelmezőknek, valamint garantálni tudják számukra az e rendeletben, valamint [a menedékkérők befogadására vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló] ║.../.../EK║ irányelvben biztosított védelem és jogok folyamatosságát. Az információkat korai szakaszban, de legkésőbb hét munkanappal az átadás végrehajtását megelőzően kell eljuttatni, kivéve akkor, ha azok később jutnak az adott tagállam tudomására.

(3)   A tagállamok különösen a következő információkat cserélik ki:

| a) | adott esetben a befogadó tagállamban tartózkodó családtagok vagy egyéb hozzátartozók elérhetőségei; |
| --- | --- |

a)

adott esetben a befogadó tagállamban tartózkodó családtagok vagy egyéb hozzátartozók elérhetőségei;

| b) | kiskorúak esetén az iskolázottsági szintjükkel kapcsolatos információk; |
| --- | --- |

b)

kiskorúak esetén az iskolázottsági szintjükkel kapcsolatos információk;

| c) | a kérelmező életkorára vonatkozó információk; |
| --- | --- |

c)

a kérelmező életkorára vonatkozó információk;

| d) | bármely egyéb információ, amelyet a küldő tagállam lényegesnek tekint a kérelmező jogainak és különleges igényeinek biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

d)

bármely egyéb információ, amelyet a küldő tagállam lényegesnek tekint a kérelmező jogainak és különleges igényeinek biztosítása érdekében.

(4)   Kizárólag gondozás vagy kezelés céljából – különös tekintettel a fogyatékkal élő személyekre, az időskorúakra, a várandós nőkre, a kiskorúakra, a kínzás, nemi erőszak vagy a pszichikai, fizikai, illetve szexuális erőszak más súlyos formáinak áldozataira vonatkozóan – az átadó tagállam az átadandó kérelmező különleges igényeivel kapcsolatos – adott esetben az átadandó kérelmező fizikai és szellemi állapotára vonatkozó – információkat is átad. A felelős tagállam biztosítja, hogy e különleges igényeket megfelelően teljesítsék, beleértve különösen bármely szükséges alapvető orvosi ellátást is.

(5)   Az átadó tagállam kizárólag azt követően adhatja át a felelős tagállamnak a (4) bekezdésben említett információkat, hogy ahhoz a kérelmező és/vagy képviselője kifejezett hozzájárulását adta, vagy – amennyiben az érintett fizikailag vagy jogilag képtelen hozzájárulását adni – az információátadásra az érintett létfontosságú érdekeinek védelme érdekében van szükség. Az átadás befejezését követően az átadó tagállam azonnal törli ezeket az információkat.

(6)   Az egészségi állapotra vonatkozó személyes adatokat kizárólag a nemzeti jog vagy az illetékes nemzeti testületek által meghatározott orvosi titoktartási kötelezettség alá eső egészségügyi szakember vagy azzal egyenértékű titoktartási kötelezettség alá eső, más személy dolgozhatja fel. Az ilyen egészségügyi szakemberek, valamint az információkhoz hozzájutó és azokat feldolgozó személyek megfelelő egészségügyi képzésben és az egészségi állapottal kapcsolatos érzékeny személyes adatok megfelelő feldolgozásával kapcsolatos képzésben részesülnek.

(7)   Az e cikk szerinti információcserére kizárólag a Bizottságnak az e rendelet 34. cikkével összhangban bejelentett hatóságok között, a ║ „DubliNet” elektronikus kommunikációs hálózat alkalmazásával kerülhet sor. Az e rendelet 34. cikkének megfelelően bejelentett hatóságoknak meg kell jelölniük az e cikk (4) bekezdésében említett információ feldolgozására felhatalmazott egészségügyi szakembereket is. A megosztott információ csak az e cikk (2) és (4) bekezdésében megállapított célokra használható fel.

(8)   A tagállamok közötti információcsere megkönnyítése érdekében – a 41. cikk (2) bekezdésében megállapított szabályozási bizottsági eljárással összhangban – formanyomtatványt kell elfogadni az e cikkben előírt adatok átadására.

(9)   Az e cikk szerinti információcserére a 33. cikk (8)-(12) bekezdésében megállapított szabályok alkalmazandók.

31. cikk

Az átadások lebonyolításának módja

(1)
     
  Az átadást lebonyolító tagállam a kérelmező megfelelő tájékoztatása révén elősegíti az önkéntes átadást.

(2)
     
  Amennyiben a felelős tagállamnak való átadások ellenőrzött útnak indítás formájában vagy kíséret alatt történnek, a tagállamok biztosítják, hogy a fent említett műveleteket humánus módon, az alapvető jogok és az emberi méltóság teljes körű tiszteletben tartásával végezzék.

VII.   Szakasz

Az átadás ideiglenes felfüggesztése

32. cikk

Az átadás ideiglenes felfüggesztése

(1)   Amennyiben egy tagállam olyan különösen sürgős helyzettel néz szembe amely rendkívül súlyos teherként nehezedik befogadó képességére, menekültügyi rendszerére vagy infrastruktúrájára, továbbá amennyiben a nemzetközi védelmet kérelmező személy e rendelet értelmében az említett tagállamnak történő átadása fokozná e terhet, a tagállam kérheti az átadás felfüggesztését.

A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. A kérésben megjelölik az annak alapjául szolgáló indokokat, amelyeknek különösen tartalmaznia kell az alábbiakat:

| a) | a megkereső tagállam befogadó képességére, menekültügyi rendszerére vagy infrastruktúrájára súlyos teherként nehezedő különlegesen sürgős helyzet részletes ismertetése, ideértve a vonatkozó statisztikákat és alátámasztó bizonyítékokat is; |
| --- | --- |

a)

a megkereső tagállam befogadó képességére, menekültügyi rendszerére vagy infrastruktúrájára súlyos teherként nehezedő különlegesen sürgős helyzet részletes ismertetése, ideértve a vonatkozó statisztikákat és alátámasztó bizonyítékokat is;

| b) | indokolással ellátott előrejelzés a helyzet rövid távon várható alakulásáról; |
| --- | --- |

b)

indokolással ellátott előrejelzés a helyzet rövid távon várható alakulásáról;

| c) | annak indokolással ellátott – a vonatkozó statisztikákat és alátámasztó bizonyítékokat tartalmazó – kifejtése, hogy mi az a további teher, amelyet az e rendelet szerint nemzetközi védelmet kérelmező személy átadása jelenthetne a kérelmező tagállam befogadó képessége, menekültügyi rendszere vagy infrastruktúrája számára. |
| --- | --- |

c)

annak indokolással ellátott – a vonatkozó statisztikákat és alátámasztó bizonyítékokat tartalmazó – kifejtése, hogy mi az a további teher, amelyet az e rendelet szerint nemzetközi védelmet kérelmező személy átadása jelenthetne a kérelmező tagállam befogadó képessége, menekültügyi rendszere vagy infrastruktúrája számára.

(2)   Amennyiben a Bizottság úgy véli, hogy egy tagállamban fennálló körülmények eredményeként a nemzetközi védelmet kérelmezők számára biztosított védelem szintje nem felel meg a közösségi jogszabályoknak, különösen [a menedékkérők befogadására vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló] ║.../.../EK║ irányelvnek, valamint a 2005/85/EK irányelvnek
  és a 2004/83/EK irányelvnek
  , a (4) bekezdésben megállapított eljárással összhangban úgy határozhat, hogy fel kell függeszteni a kérelmezők e rendelet szerinti valamennyi átadását az érintett tagállam számára.

(3)   Amennyiben egy tagállam aggódik amiatt, hogy egy másik tagállamban fennálló körülmények eredményeként a nemzetközi védelmet kérelmezők számára biztosított védelem szintje nem felel meg a közösségi jogszabályoknak, különösen [a menedékkérők befogadására vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló] ║.../.../EK║ irányelvnek, valamint a 2005/85/EK irányelvnek

  és a 2004/83/EK irányelvnek
  , kérheti, hogy függesszék fel a kérelmezők e rendelet szerinti valamennyi átadását az érintett tagállam számára.

Ezt a kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. A kérelemnek meg kell jelölnie az annak alapjául szolgáló indokokat, és különösen tartalmaznia kell az érintett tagállamban fennálló helyzetre vonatkozó részletes tájékoztatást, megjelölve a közösségi jogszabályoknak, és különösen [a menedékkérők befogadására vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló] ║.../.../EK║ irányelvnek, valamint a 2005/85/EK irányelvnek

  és a 2004/83/EK irányelvnek
  való megfelelés esetleges hiányát is.

(4)   A Bizottság az (1) vagy (3) bekezdés szerinti kérés kézhezvételét követően, vagy a (2) bekezdés szerint a saját kezdeményezésére úgy határozhat, hogy fel kell függeszteni a kérelmezők e rendelet szerinti valamennyi átadását az érintett tagállam számára. Ezt a határozatot a lehető leghamarabb, de legkésőbb a kérés kézhezvételétől számított egy hónapot követően meg kell hozni. Az átadás felfüggesztésére vonatkozó határozatban meg kell adni az annak alapjául szolgáló indokokat, amelyek között különösen az alábbiak szerepelnek:

| a) | az abban a tagállamban fennálló minden releváns körülmény vizsgálata, amelynek számára az átadást felfüggeszthetik; |
| --- | --- |

a)

az abban a tagállamban fennálló minden releváns körülmény vizsgálata, amelynek számára az átadást felfüggeszthetik;

| b) | az átadás-felfüggesztés többi tagállamra gyakorolt potenciális hatásának vizsgálata; |
| --- | --- |

b)

az átadás-felfüggesztés többi tagállamra gyakorolt potenciális hatásának vizsgálata;

| c) | az a javasolt időpont, amikor az átadás felfüggesztése életbe lépne; |
| --- | --- |

c)

az a javasolt időpont, amikor az átadás felfüggesztése életbe lépne;

| d) | a felfüggesztéshez csatolt bármely konkrét feltétel; |
| --- | --- |

d)

a felfüggesztéshez csatolt bármely konkrét feltétel;

| e) | az a) pont alapján azonosított körülmények megoldása irányába tett előrehaladás értékelése érdekében megállapítandó intézkedések, teljesítménymutatók és időbeosztások megjelölése. |
| --- | --- |

e)

az a) pont alapján azonosított körülmények megoldása irányába tett előrehaladás értékelése érdekében megállapítandó intézkedések, teljesítménymutatók és időbeosztások megjelölése.

(5)   A Bizottság e rendelettel összhangban értesíti a Tanácsot és a tagállamokat arról a határozatról, hogy felfüggeszti a kérelmezők valamennyi átadását az érintett tagállamnak. A Bizottság határozatával kapcsolatban az értesítés beérkezésétől számított egy hónapon belül bármely tagállam a Tanácshoz fordulhat. A Tanács a tagállam általi előterjesztéstől számított egy hónapon belül, minősített többséggel eltérő határozatot hozhat.

(6)   A valamely tagállam részére történő átadás felfüggesztésére vonatkozó bizottsági határozatot követően, az adott személyek nemzetközi védelem iránti kérelmeinek megvizsgálásáért azon tagállamok a felelősek, amelyekben azok a személyek tartózkodnak, akiknek az átadását felfüggesztették.

A valamely tagállam részére történő átadás felfüggesztésére vonatkozó határozatban megfelelő figyelmet fordítanak a kiskorúak védelmének és a család egységének szükségességére.

(7)   A valamely tagállam részére történő átadás felfüggesztésére vonatkozó (1) bekezdés szerinti határozat indokolja az 573/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (15) 5. cikkében megállapított sürgősségi intézkedésekhez – az említett tagállam segítségkérését követően – adott segítségnyújtást.

(8)
     
  Az (1)– (3) bekezdésekben említett tagállamnak időben tényleges lépéseket kell tennie az átadások ideiglenes felfüggesztéséhez vezető helyzet orvoslására.

(9)   Az átadás hat hónapot meg nem haladó időre függeszthető fel. Amennyiben az intézkedések indokai hat hónapot követően továbbra is fennállnak, a Bizottság az (1) bekezdésben említett, érintett tagállam kérésére vagy a saját kezdeményezésére úgy határozhat, hogy azok alkalmazását további hat hónappal meghosszabbítja.
  Az (5) bekezdés rendelkezései szintén alkalmazandók
  .

(10)   E cikkben semmi nem értelmezhető úgy, hogy a tagállamok eltérhetnének attól az általános kötelezettségüktől, hogy minden – általános vagy egyedi – megfelelő intézkedést megtegyenek a közösségi menekültügyi jogszabályokból, különösen ebből a rendeletből és [a menedékkérők befogadására vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló] ║.../...║/EK] és a 2005/58/EK irányelvből irányelvből eredő kötelezettségeik teljesítése biztosításának érdekében.

(11)
     
  A Bizottságnak az Európai Parlament és a Tanács felé továbbított javaslatára és a Szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban az összes tagállam számára kötelező érvényű eszközöket kell alkalmazni az olyan tagállamok hatékony támogatása érdekében, amelyek nemzeti rendszereire – különösen földrajzi és demográfiai helyzetük révén – konkrét és aránytalan nyomás nehezedik. Ezek a jogi eszközök legkésőbb 2011. december 31-ig lépnek hatályba, és mindenképpen rendelkeznek az alábbiakról:

| a) | más tagállamokból tisztviselők kirendelése - az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal égisze alatt -, hogy segítsék a konkrét nyomással szembesülő tagállamokat, és ahol a kérelmezők nem részesülhetnek megfelelő szintű védelemben; |
| --- | --- |

a)

más tagállamokból tisztviselők kirendelése - az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal égisze alatt -, hogy segítsék a konkrét nyomással szembesülő tagállamokat, és ahol a kérelmezők nem részesülhetnek megfelelő szintű védelemben;

| b) | olyan rendszer kialakítása, melynek keretében a az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságával konzultálva a nemzetközi védelemben részesülőket átirányítják a konkrét és aránytalan nyomással szembesülő tagállamokból más tagállamokba, biztosítva, hogy erre megkülönböztetésmentes, átlátható és egyértelmű szabályok szerint kerüljön sor. |
| --- | --- |

b)

olyan rendszer kialakítása, melynek keretében a az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságával konzultálva a nemzetközi védelemben részesülőket átirányítják a konkrét és aránytalan nyomással szembesülő tagállamokból más tagállamokba, biztosítva, hogy erre megkülönböztetésmentes, átlátható és egyértelmű szabályok szerint kerüljön sor.

(12)
     
  E cikk hatálya a (11) bekezdésben említett jogi eszközök hatályba lépésével, de legkésőbb 2011. december 31-vel megszűnik.

(13)
     
  A 42. cikkben említett nyomon követés és értékelés részeként a Bizottság felülvizsgálja e cikk alkalmazását és legkésőbb 2011. június 30-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Bizottság jelentésében felméri, hogy létezik-e megalapozott igény e cikk alkalmazásának 2011. december 31. utáni meghosszabbítására. Amennyiben a Bizottság helyénvalónak tartja, az alkalmazás meghosszabbítására irányuló javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban.

VII.   FEJEZET

KÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS

33. cikk

Információ-megosztás

(1)   Bármely tagállam kérelmére a tagállamok közlik a menedékkérőre vonatkozóan azokat a személyi adatokat, amelyek alkalmasak, fontosak és elegendőek:

| a) | a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározása; |
| --- | --- |

a)

a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározása;

| b) | a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálása; |
| --- | --- |

b)

a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálása;

| c) | az e rendeletből eredő kötelezettségek teljesítése. |
| --- | --- |

c)

az e rendeletből eredő kötelezettségek teljesítése.

(2)   Az (1) bekezdésben említett információ csak a következőkre terjedhet ki:

| a) | a kérelmező és adott esetben családtagjainak személyes adatai (teljes név, adott esetben a korábbi név; becenév vagy álnév; jelenlegi és korábbi állampolgárság; születési idő és hely); |
| --- | --- |

a)

a kérelmező és adott esetben családtagjainak személyes adatai (teljes név, adott esetben a korábbi név; becenév vagy álnév; jelenlegi és korábbi állampolgárság; születési idő és hely);

| b) | személyazonosító és úti okmányok (szám, érvényesség, kibocsátás dátuma, kibocsátó hatóság, kibocsátás helye stb.); |
| --- | --- |

b)

személyazonosító és úti okmányok (szám, érvényesség, kibocsátás dátuma, kibocsátó hatóság, kibocsátás helye stb.);

| c) | egyéb, a kérelmező személyazonosságának megállapításához szükséges információk, beleértve [az egyik tagállamban benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok és mechanizmusok megállapításáról szóló .../.../EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló]║.../...║/EK rendelettel összhangban rögzített ujjlenyomatot is; |
| --- | --- |

c)

egyéb, a kérelmező személyazonosságának megállapításához szükséges információk, beleértve [az egyik tagállamban benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok és mechanizmusok megállapításáról szóló .../.../EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló]║.../...║/EK rendelettel összhangban rögzített ujjlenyomatot is;

| d) | a tartózkodási helyek és a megtett útvonalak; |
| --- | --- |

d)

a tartózkodási helyek és a megtett útvonalak;

| e) | a tagállam által kibocsátott tartózkodásra jogosító engedélyek vagy vízumok; |
| --- | --- |

e)

a tagállam által kibocsátott tartózkodásra jogosító engedélyek vagy vízumok;

| f) | a kérelem benyújtásának helye; |
| --- | --- |

f)

a kérelem benyújtásának helye;

| g) | bármely korábbi nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásának időpontja, a jelenlegi kérelem benyújtásának időpontja, az eljárás jelenlegi szakasza, valamint az esetleges határozat. |
| --- | --- |

g)

bármely korábbi nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásának időpontja, a jelenlegi kérelem benyújtásának időpontja, az eljárás jelenlegi szakasza, valamint az esetleges határozat.

(3)   Továbbá, ha ez a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásához szükséges, a felelős tagállam kérheti a másik tagállamot, hogy tudassa vele a menedékkérő kérelmének alapjául szolgáló indokokat, és, adott esetben, a kérelmezőre vonatkozóan hozott határozatok indokait. A tagállam megtagadhatja a választ a hozzá benyújtott kérelemre, ha a kért információk közlése feltehetően veszélyeztetné a tagállam alapvető érdekeit, illetve az érintett személy vagy mások szabadságjogainak és alapvető jogainak védelmét. A kért információk közléséhez minden esetben a nemzetközi védelem kérelmezőjének a megkeresett tagállam által beszerzett írásbeli hozzájárulására van szükség. Ilyen esetben a kérelmezőnek tudnia kell, hogy beleegyezése melyik információra vonatkozik.

(4)   Minden információ iránti megkeresés kizárólag egyedi nemzetközi védelem iránti kérelmekhez kapcsolódóan küldhető. A megkeresés megállapítja az alapjául szolgáló indokokat, és amennyiben a cél annak ellenőrzése, hogy fennáll-e olyan követelmény, amely feltehetően a megkeresett tagállam felelősségét vonja maga után, ismerteti, hogy milyen bizonyítékon – beleértve a megbízható forrásból származó információkat arról, hogy a menedékkérők milyen módon és eszközökkel jutnak a tagállam területére – vagy a kérelmező nyilatkozatának mely meghatározott és ellenőrizhető részén alapul. Magától értetődik, hogy a megbízható forrásból származó fontos információk önmagukban nem elegendőek egy tagállam e rendelet szerinti felelősségének meghatározásához, de hozzájárulhatnak az egyes menedékkérőkre vonatkozó egyéb utalások értékeléséhez.

(5)   A megkeresett tagállam köteles négy héten belül válaszolni. A késedelmes válaszadást megfelelően meg kell indokolni. Amennyiben a maximális határidőt be nem tartó megkeresett tagállam által végzett keresés olyan információt eredményez, amely szerint az említett tagállam a felelős, az illető tagállam nem hivatkozhat a 21. és 23. cikkben megadott határidő lejártára az át– vagy visszavétel iránti megkeresés megtagadásának indoklásaként.

(6)   Információcserére valamely tagállam kérelmére kerül sor, és azon hatóságok között bonyolítható le, amelyek kijelölését a tagállamok a 34. cikk (1) bekezdésével összhangban közlik a Bizottsággal.

(7)   A megosztott információ csak az (1) bekezdésben megállapított célokra használható fel. Az ilyen információ, a típusától és a címzett hatóság hatáskörétől függően, minden egyes tagállamban csak a következő teendők ellátásával megbízott hatóságokkal, törvényszékekkel és bíróságokkal közölhető:

| a) | a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározása; |
| --- | --- |

a)

a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározása;

| b) | a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálása; |
| --- | --- |

b)

a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálása;

| c) | az e rendeletből eredő kötelezettségek teljesítése. |
| --- | --- |

c)

az e rendeletből eredő kötelezettségek teljesítése.

(8)   Az információt továbbító tagállam biztosítja, hogy az információ pontos és naprakész. Ha kitudódik, hogy az említett tagállam pontatlan információt továbbított, illetve olyat, amelyet nem kellett volna, erről azonnal tájékoztatni kell a címzett tagállamokat. Azok kötelesek kijavítani vagy törölni az ilyen információt.

(9)   A menedékkérőnek kérelem alapján joga van tájékozódni a személyét érintő feldolgozott adatokról.

Ha úgy találja, hogy az információt e rendelet vagy a 95/46/EK ║irányelv megszegésével dolgozták fel, különösen, mert az nem teljes vagy pontatlan, jogában áll azt kijavíttatni vagy töröltetni.

Az adatokat kijavító vagy megsemmisítő hatóság, az esetnek megfelelően, tájékoztatja az információt továbbító vagy átvevő tagállamot.

A menedékkérőnek jogában áll keresetet benyújtani vagy panaszt tenni azon tagállam illetékes hatóságai vagy bíróságai előtt, amely megtagadta a rá vonatkozó adatokhoz való hozzáférés, vagy az ilyen adatok helyesbítésének vagy törlésének jogát.

(10)   Minden érintett tagállamban a kicserélt információ átadását és átvételét az érintett személyre vonatkozó egyedi adatállományban és/vagy nyilvántartásban rögzítik.

(11)   A kicserélt adatokat csak az adatcsere céljából szükséges ideig őrzik meg.

(12)   Amennyiben az adatokat nem automatikusan dolgozzák fel, vagy nem tárolják, vagy nem szándékozzák egy adatállományba beírni, minden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket, hogy hatékony ellenőrzésekkel biztosítsa e cikk betartását.

34. cikk

Hatáskörrel rendelkező hatóságok és források

(1)   Minden tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot az e rendeletből és annak bármely módosításából eredő kötelezettségek teljesítéséért felelős konkrét hatóságaikról. Biztosítja, hogy azok rendelkezzenek a feladataik ellátásához szükséges forrásokkal, és különösen ahhoz, hogy az előírt határidőn belül válaszoljanak az információ iránti megkeresésekre, valamint a menedékkérők átvételére vagy visszavételére irányuló megkeresésekre.

(2)   A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi az (1) bekezdésben említett hatóságok nevét tartalmazó összesített jegyzéket. Amennyiben e jegyzék módosulna, a Bizottság évente egyszer közzéteszi a naprakésszé tett összesített jegyzéket.

(3)   Az (1) bekezdésben említett hatóságok a rendelet alkalmazása tekintetében megfelelő képzésben részesülnek.

(4)   Az (1) bekezdésben említett hatóságok közötti, a kérelmek, válaszok és minden írásbeli kapcsolattartás továbbítására szolgáló olyan megbízható elektronikus továbbítási csatornákra vonatkozó szabályokat, amelyek biztosítják, hogy a továbbításról a küldő automatikusan elektronikus visszaigazolást kap, a 41. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottságieljárásnak megfelelően kell megállapítani.

35. cikk

Közigazgatási megállapodások

(1)   A tagállamok kétoldalú alapon közigazgatási megállapodásokat hozhatnak létre egymás között e rendelet végrehajtásának gyakorlati részleteire vonatkozóan, hogy elősegítsék a rendelet alkalmazását, és növeljék a hatékonyságát. Ezek a megállapodások vonatkozhatnak:

| a) | az összekötő tisztviselők cseréjére; |
| --- | --- |

a)

az összekötő tisztviselők cseréjére;

| b) | az eljárások egyszerűsítésére és az átadásra, valamint a menedékkérők átvételére vagy visszavételére vonatkozó megkeresések megvizsgálására előírt határidők lerövidítésére. |
| --- | --- |

b)

az eljárások egyszerűsítésére és az átadásra, valamint a menedékkérők átvételére vagy visszavételére vonatkozó megkeresések megvizsgálására előírt határidők lerövidítésére.

(2)   Az (1) bekezdésben említett megállapodásokat közölni kell a Bizottsággal. A Bizottság jóváhagyja az (1) bekezdés b) pontjában említett megállapodásokat, miután ellenőrizte, hogy nem sértik-e ezt a rendeletet.

VIII.   FEJEZET

EGYEZTETÉS

36. cikk

Egyeztetés

(1)   Amennyiben a tagállamok egy e rendelet alkalmazásával kapcsolatosan felmerült kérdésre vonatkozó vitát nem tudnak megoldani a (2) bekezdésben előírt egyeztetési eljáráshoz folyamodhatnak.

(2)   Az egyeztetési eljárást a jogvitában álló egyik tagállam kérésére kell kezdeményezni a 41. cikkben létrehozott bizottság elnökénél. Az egyeztető eljárás alkalmazásához történő hozzájárulásukkal a tagállamok vállalják, hogy a javasolt megoldást a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszik.

A bizottság elnöke kijelöli a bizottság három olyan tagját, akik három, a vitában részt nem vevő tagállamot képviselnek. A kijelölt személyek írásban vagy szóban megkapják a felek érveit, valamint – amennyiben szükséges – szavazást követően egy hónapon belül javaslatot tesznek a megoldásra.

A megbeszélésen a bizottság elnöke vagy helyettese elnököl. Álláspontját előterjesztheti, de a szavazásban nem vesz részt.

A javasolt megoldás – akár elfogadják, akár elutasítják azt a felek – végleges és megváltoztathatatlan.

IX.   FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

37. cikk

Szankciók

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az e rendeletnek megfelelően feldolgozott adatokkal való visszaélés szankciókkal – ideértve a hatékony, arányos és visszatartó erejű, a nemzeti joggal összhangban lévő közigazgatási és/vagy büntetőjogi szankciókat is – büntetendő legyen.

38. cikk

Átmeneti intézkedések

Amennyiben egy kérelmet a 45. cikk második bekezdésében említett időpontot követően nyújtottak be, figyelembe veszik azokat az eseményeket, amelyek valószínűleg maguk után vonják egy tagállam e rendelet szerinti felelősségét még akkor is, ha azok az említett időpontot megelőzik, kivéve a 14. cikk (2) bekezdésében említett eseményeket.

39. cikk

A határidők számítása

Az e rendeletben előírt határidőket a következőképpen kell számítani:

| a) | amennyiben a napokban, hetekben vagy hónapokban kifejezett időtartamot attól az időponttól számítják, amikor az esemény bekövetkezik, vagy a cselekmény megtörténik, az a nap, amikor az esemény bekövetkezik, vagy a cselekmény megtörténik, nem számít bele a szóban forgó időtartamba; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a napokban, hetekben vagy hónapokban kifejezett időtartamot attól az időponttól számítják, amikor az esemény bekövetkezik, vagy a cselekmény megtörténik, az a nap, amikor az esemény bekövetkezik, vagy a cselekmény megtörténik, nem számít bele a szóban forgó időtartamba;

| b) | a hetekben vagy hónapokban kifejezett időtartam annak a napnak a végén fejeződik be, amely az utolsó héten vagy hónapban a hét ugyanazon napja, vagy megegyezik azzal a nappal, amelyen az az esemény bekövetkezett, vagy az a cselekmény megtörtént, amelytől az időtartamot számítják. Ha egy hónapokban kifejezett időtartam során az utolsó hónapban nincs olyan nap, amikor az időtartamnak le kell járnia, az időtartam annak a hónapnak az utolsó napján ér véget; |
| --- | --- |

b)

a hetekben vagy hónapokban kifejezett időtartam annak a napnak a végén fejeződik be, amely az utolsó héten vagy hónapban a hét ugyanazon napja, vagy megegyezik azzal a nappal, amelyen az az esemény bekövetkezett, vagy az a cselekmény megtörtént, amelytől az időtartamot számítják. Ha egy hónapokban kifejezett időtartam során az utolsó hónapban nincs olyan nap, amikor az időtartamnak le kell járnia, az időtartam annak a hónapnak az utolsó napján ér véget;

| c) | a határidők magukban foglalják a szombatokat és a vasárnapokat, valamint az érintett tagállam összes törvényes munkaszüneti napját is. |
| --- | --- |

c)

a határidők magukban foglalják a szombatokat és a vasárnapokat, valamint az érintett tagállam összes törvényes munkaszüneti napját is.

40. cikk

Területi hatály

Ami a Francia Köztársaságot illeti, e rendeletet csak európai területére kell alkalmazni.

41. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.

(2)   Amennyiben e bekezdésre hivatkoznak, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel 8. cikkének rendelkezéseire is.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időszakot három hónapban állapítják meg.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel e határozat 8. cikke rendelkezéseire

42. cikk

Figyelemmel kísérés és értékelés

Legkésőbb a 45. cikk első bekezdésében említett időpontot követő három évvel
  és a 32. cikk (13) bekezdésének sérelme nélkül
  a Bizottság jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára e rendelet alkalmazásáról, és adott esetben javaslatot tesz a szükséges módosításokra. A tagállamok legkésőbb hat hónappal az említett határidő lejárata előtt eljuttatnak a Bizottsághoz minden olyan információt, amely a jelentés összeállításához szükséges.

Az említett jelentés benyújtását követően a Bizottság jelentést tesz e rendelet alkalmazásáról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ugyanakkor, amikor benyújtja jelentéseit [az egyik tagállamban benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok és mechanizmusok megállapításáról szóló] .../.../EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló] ║.../...║/EK rendelet 28. cikke által előírt Eurodac rendszer végrehajtásáról.

43. cikk

Statisztikák

A bevándorlásra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról szóló, 2007. július 11-i 862/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 4. cikkének (4) bekezdésével összhangban a tagállamok megküldik a Bizottságnak (Eurostat) az e rendelet és az 1560/2003/EK rendelet alkalmazására vonatkozó statisztikákat.

44. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 343/2003/EK rendelet hatályát veszti.

Az 1560/2003/EK ║ rendelet 11. cikkének (1) bekezdése, 13., 14. és 17. cikke hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre vagy cikkekre történő utalásokat erre a rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni, és a II. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell alkalmazni.

45. cikk

Hatálybalépés és alkalmazhatóság

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A rendeletet minden olyan nemzetközi védelem iránti kérelemre alkalmazni kell, amelyet a hatálybalépését követő hatodik hónap első napjától nyújtottak be, és attól az időponttól minden átvétel vagy visszavétel iránti megkeresésre is alkalmazni kell, függetlenül a kérelem benyújtásának időpontjától. Az említett időpont előtt benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállamot a 343/2003/EK rendeletben megállapított feltételek szerint határozzák meg.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban a Szerződésnek megfelelően.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C [...], [...], [...] o.

1

(2)  HL C [...], [...], [...] o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2009. május 7-i véleménye.

3

Az Európai Parlament 2009. május 7-i véleménye

(4)  HL L 50., 2003.2.25., 1. o.

4

(5)  
  HL L ...

5

HL L ...

(6)  HL L 304., 2004.9.30., 12. o.

6

(7)  HL L ...

7

(8)  HL L 222., 2003.9.5., 3. o.

8

222.

(9)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

9

(10)  HL L ...

10

HL L ...

(11)  HL L 218., 2008.8.13., 60. o.

11

(12)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

12

(13)  HL L 105., 2006.4.13., 1. o.

13

(14)  HL L 326., 2005.12.13., 13. o.

14

(15)  HL L 144., 2007.6.6., 1. o.

15

(16)  HL L 199., 2007.7.31., 23. o.

16

2009. május 7., csütörtökI. MELLÉKLET

hatályon kíbül helyezett rendelet

(utalás a 44. cikkben)

| 343/2003/EK tanácsi rendelet | (HL L 50., 2003.2.25.) |
| --- | --- |
| 1560/2003/EK bizottsági rendelet, csak a 11. cikk (1) bekezdése, a 13., 14. és 17. cikk | (HL L 222., 2003.9.5.) |

343/2003/EK tanácsi rendelet

(HL L 50., 2003.2.25.)

1560/2003/EK bizottsági rendelet, csak a 11. cikk (1) bekezdése, a 13., 14. és 17. cikk

(HL L 222., 2003.9.5.)

2009. május 7., csütörtökII. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| 343/2003/EK rendelet | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk a) pontja | 2. cikk a) pontja |
| 2. cikk c) pontja | törölve |
| 2. cikk c) pontja | 2. cikk b) pontja |
| 2. cikk d) pontja | 2. cikk c) pontja |
| 2. cikk e) pontja | 2. cikk d) pontja |
| 2. cikk f) pontja | 2. cikk e) pontja |
| 2. cikk g) pontja | 2. cikk f) pontja |
| — | 2. cikk g) pontja |
| 2. cikk h)-k) pontja | 2. cikk h)-k) pontja |
| — | 2. cikk l) pontja |
| 3. cikk (1) bekezdése | 3. cikk (1) bekezdése |
| 3. cikk (2) bekezdése | 17. cikk (1) bekezdése |
| 3. cikk (3) bekezdése | 3. cikk (3) bekezdése |
| 3. cikk (4) bekezdése | 4. cikk (1) bekezdése, bevezető szöveg |
| — | 4. cikk (1) bekezdésének a)-g) pontja |
| — | 4. cikk (2) és (3) bekezdése |
| 4. cikk (1)-(5) bekezdése | 20. cikk (1)-(5) bekezdése |
| — | 20. cikk (5) bekezdése, harmadik albekezdés |
| — | 5. cikk |
| — | 6. cikk |
| 5. cikk (1) bekezdése | 7. cikk (1) bekezdése |
| 5. cikk (2) bekezdése | 7. cikk (2) bekezdése |
| — | 7. cikk (3) bekezdése |
| 6. cikk, első bekezdés | 8. cikk (1) bekezdése |
| — | 8. cikk (3) bekezdése |
| 6. cikk, második bekezdés | 8. cikk (4) bekezdése |
| 7. cikk | 9. cikk |
| 8. cikk | 10. cikk |
| 9. cikk | 13. cikk |
| 10. cikk | 14. cikk |
| 11. cikk | 15. cikk |
| 12. cikk | 16. cikk |
| 13. cikk | 3. cikk (2) bekezdése |
| 14. cikk | 12. cikk |
| 15. cikk (1) bekezdése | 17. cikk (2) bekezdése, első albekezdés |
| 15. cikk (2) bekezdése | 11. cikk (1) bekezdése |
| 15. cikk (3) bekezdése | 8. cikk (2) bekezdése |
| 15. cikk (4) bekezdése | 17. cikk (2) bekezdése, negyedik albekezdés |
| 15. cikk (5) bekezdése | 8. cikk (5) bekezdése és a 11. cikk (2) bekezdése; |
| 16. cikk (1) bekezdésének a) pontja | 18. cikk (1) bekezdésének a) pontja |
| 16. cikk (1) bekezdésének b) pontja | 18. cikk (2) bekezdése |
| 16. cikk (1) bekezdésének c) pontja | 18. cikk (1) bekezdésének b) pontja |
| A 16. cikk (1) bekezdésének d) pontja | 18. cikk (1) bekezdésének c) pontja |
| 16. cikk, (1) bekezdésének e) pontja | A 18. cikk (1) bekezdésének d) pontja |
| 16. cikk (2) bekezdése | 19. cikk (1) bekezdése |
| 16. cikk (3) bekezdése | 19. cikk (2) bekezdése, első albekezdés |
| — | 19. cikk (2) bekezdése, második albekezdés |
| 16. cikk (4) bekezdése | 19. cikk (3) bekezdése |
| | 19. cikk (3) bekezdése, második albekezdés |
| 17. cikk | 21. cikk |
| 18. cikk | 22. cikk |
| 19. cikk (1) bekezdése | 25. cikk (1) bekezdése |
| 19. cikk (2) bekezdése | 25. cikk (2) bekezdése és a 26. cikk (1) bekezdése |
| — | 26. cikk (2)-(6) bekezdése |
| 19. cikk (3) bekezdése | 28. cikk (1) bekezdése |
| 19. cikk (4) bekezdése | 28. cikk (2) bekezdése |
| — | 28. cikk (3) bekezdése |
| 19. cikk (5) bekezdése | 28. cikk (4) bekezdése |
| 20. cikk (1) bekezdése, bevezető szöveg | 23. cikk (1) bekezdése |
| — | 23. cikk (2) bekezdése |
| — | 23. cikk (3) bekezdése |
| — | 23. cikk (4) bekezdése |
| 20. cikk (1) bekezdésének a) pontja | 23. cikk (5) bekezdése, első albekezdés |
| 20. cikk (1) bekezdésének b) pontja | 24. cikk (1) bekezdése |
| 20. cikk (1) bekezdésének c) pontja | 24. cikk (2) bekezdése |
| A 20. cikk (1) bekezdésének d) pontja | 28. cikk (1) bekezdése, első albekezdés |
| 20. cikk (1) bekezdésének e) pontja | 25. cikk (1) és (2) bekezdése, 26. cikk (1) bekezdése, 28. cikk (1) bekezdése, második és harmadik albekezdés |
| 20. cikk (2) bekezdése | 28. cikk (2) bekezdése |
| 20. cikk (3) bekezdése | 23. cikk (5) bekezdése, második albekezdés |
| 20. cikk (4) bekezdése | 28. cikk (4) bekezdése |
| — | 27. cikk |
| — | 29. cikk |
| — | 30. cikk |
| — | 32. cikk |
| 21. cikk (1)–(9) bekezdése | 33. cikk (1)-(9) bekezdése, első-harmadik albekezdés |
| | 33. cikk (9) bekezdése, negyedik albekezdés |
| 21. cikk (10)–(12) bekezdése | 33. cikk (10)-(12) bekezdése |
| 22. cikk (1) bekezdése | 34. cikk (1) bekezdése |
| — | 34. cikk (2) bekezdése |
| — | 34. cikk (3) bekezdése |
| 22. cikk (2) bekezdése | 34. cikk (4) bekezdése |
| 23. cikk | 35. cikk |
| 24. cikk (1) bekezdése | törölve |
| 24. cikk (2) bekezdése | 38. cikk |
| 24. cikk (3) bekezdése | törölve |
| 25. cikk (1) bekezdése | 39. cikk |
| 25. cikk (2) bekezdése | törölve |
| 26. cikk | 40. cikk |
| 27. cikk (1) és (2) bekezdése | 41. cikk (1) és (2) bekezdése |
| 27. cikk (3) bekezdése | törölve |
| 28. cikk | 42. cikk |
| 29. cikk | 45. cikk |
| — | 36. cikk |
| — | 37. cikk |
| — | 43. cikk |
| — | 44. cikk |

343/2003/EK rendelet

Ez a rendelet

1. cikk

1. cikk

2. cikk a) pontja

2. cikk a) pontja

2. cikk c) pontja

törölve

2. cikk c) pontja

2. cikk b) pontja

2. cikk d) pontja

2. cikk c) pontja

2. cikk e) pontja

2. cikk d) pontja

2. cikk f) pontja

2. cikk e) pontja

2. cikk g) pontja

2. cikk f) pontja

—

2. cikk g) pontja

2. cikk h)-k) pontja

2. cikk h)-k) pontja

—

2. cikk l) pontja

3. cikk (1) bekezdése

3. cikk (1) bekezdése

3. cikk (2) bekezdése

17. cikk (1) bekezdése

3. cikk (3) bekezdése

3. cikk (3) bekezdése

3. cikk (4) bekezdése

4. cikk (1) bekezdése, bevezető szöveg

—

4. cikk (1) bekezdésének a)-g) pontja

—

4. cikk (2) és (3) bekezdése

4. cikk (1)-(5) bekezdése

20. cikk (1)-(5) bekezdése

—

20. cikk (5) bekezdése, harmadik albekezdés

—

5. cikk

—

6. cikk

5. cikk (1) bekezdése

7. cikk (1) bekezdése

5. cikk (2) bekezdése

7. cikk (2) bekezdése

—

7. cikk (3) bekezdése

6. cikk, első bekezdés

8. cikk (1) bekezdése

—

8. cikk (3) bekezdése

6. cikk, második bekezdés

8. cikk (4) bekezdése

7. cikk

9. cikk

8. cikk

10. cikk

9. cikk

13. cikk

10. cikk

14. cikk

11. cikk

15. cikk

12. cikk

16. cikk

13. cikk

3. cikk (2) bekezdése

14. cikk

12. cikk

15. cikk (1) bekezdése

17. cikk (2) bekezdése, első albekezdés

15. cikk (2) bekezdése

11. cikk (1) bekezdése

15. cikk (3) bekezdése

8. cikk (2) bekezdése

15. cikk (4) bekezdése

17. cikk (2) bekezdése, negyedik albekezdés

15. cikk (5) bekezdése

8. cikk (5) bekezdése és a 11. cikk (2) bekezdése;

16. cikk (1) bekezdésének a) pontja

18. cikk (1) bekezdésének a) pontja

16. cikk (1) bekezdésének b) pontja

18. cikk (2) bekezdése

16. cikk (1) bekezdésének c) pontja

18. cikk (1) bekezdésének b) pontja

A 16. cikk (1) bekezdésének d) pontja

18. cikk (1) bekezdésének c) pontja

16. cikk, (1) bekezdésének e) pontja

A 18. cikk (1) bekezdésének d) pontja

16. cikk (2) bekezdése

19. cikk (1) bekezdése

16. cikk (3) bekezdése

19. cikk (2) bekezdése, első albekezdés

—

19. cikk (2) bekezdése, második albekezdés

16. cikk (4) bekezdése

19. cikk (3) bekezdése

19. cikk (3) bekezdése, második albekezdés

17. cikk

21. cikk

18. cikk

22. cikk

19. cikk (1) bekezdése

25. cikk (1) bekezdése

19. cikk (2) bekezdése

25. cikk (2) bekezdése és a 26. cikk (1) bekezdése

—

26. cikk (2)-(6) bekezdése

19. cikk (3) bekezdése

28. cikk (1) bekezdése

19. cikk (4) bekezdése

28. cikk (2) bekezdése

—

28. cikk (3) bekezdése

19. cikk (5) bekezdése

28. cikk (4) bekezdése

20. cikk (1) bekezdése, bevezető szöveg

23. cikk (1) bekezdése

—

23. cikk (2) bekezdése

—

23. cikk (3) bekezdése

—

23. cikk (4) bekezdése

20. cikk (1) bekezdésének a) pontja

23. cikk (5) bekezdése, első albekezdés

20. cikk (1) bekezdésének b) pontja

24. cikk (1) bekezdése

20. cikk (1) bekezdésének c) pontja

24. cikk (2) bekezdése

A 20. cikk (1) bekezdésének d) pontja

28. cikk (1) bekezdése, első albekezdés

20. cikk (1) bekezdésének e) pontja

25. cikk (1) és (2) bekezdése, 26. cikk (1) bekezdése, 28. cikk (1) bekezdése, második és harmadik albekezdés

20. cikk (2) bekezdése

28. cikk (2) bekezdése

20. cikk (3) bekezdése

23. cikk (5) bekezdése, második albekezdés

20. cikk (4) bekezdése

28. cikk (4) bekezdése

—

27. cikk

—

29. cikk

—

30. cikk

—

32. cikk

21. cikk (1)–(9) bekezdése

33. cikk (1)-(9) bekezdése, első-harmadik albekezdés

33. cikk (9) bekezdése, negyedik albekezdés

21. cikk (10)–(12) bekezdése

33. cikk (10)-(12) bekezdése

22. cikk (1) bekezdése

34. cikk (1) bekezdése

—

34. cikk (2) bekezdése

—

34. cikk (3) bekezdése

22. cikk (2) bekezdése

34. cikk (4) bekezdése

23. cikk

35. cikk

24. cikk (1) bekezdése

törölve

24. cikk (2) bekezdése

38. cikk

24. cikk (3) bekezdése

törölve

25. cikk (1) bekezdése

39. cikk

25. cikk (2) bekezdése

törölve

26. cikk

40. cikk

27. cikk (1) és (2) bekezdése

41. cikk (1) és (2) bekezdése

27. cikk (3) bekezdése

törölve

28. cikk

42. cikk

29. cikk

45. cikk

—

36. cikk

—

37. cikk

—

43. cikk

—

44. cikk

| 1560/2003/EK rendelet | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 11. cikk (1) bekezdése | 11. cikk (1) bekezdése |
| 13. cikk (1) bekezdése | 17. cikk (2) bekezdése, első albekezdés |
| 13. cikk (2) bekezdése | 17. cikk (2) bekezdése, második albekezdés |
| 13. cikk (3) bekezdése | 17. cikk (2) bekezdése, harmadik albekezdés |
| 13. cikk (4) bekezdése | 17. cikk (2) bekezdése, első albekezdés |
| 14. cikk | 36. cikk |
| 17. cikk (1) bekezdése | 9. és 10., cikk, 17. cikk (2) bekezdése, első albekezdés |
| 17. cikk (2) bekezdése | 33. cikk (3) bekezdése |

1560/2003/EK rendelet

Ez a rendelet

11. cikk (1) bekezdése

11. cikk (1) bekezdése

13. cikk (1) bekezdése

17. cikk (2) bekezdése, első albekezdés

13. cikk (2) bekezdése

17. cikk (2) bekezdése, második albekezdés

13. cikk (3) bekezdése

17. cikk (2) bekezdése, harmadik albekezdés

13. cikk (4) bekezdése

17. cikk (2) bekezdése, első albekezdés

14. cikk

36. cikk

17. cikk (1) bekezdése

9. és 10., cikk, 17. cikk (2) bekezdése, első albekezdés

17. cikk (2) bekezdése

33. cikk (3) bekezdése

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/404 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/404

---

2009. május 7., csütörtökAz „Eurodac” létrehozása az ujjlenyomatok összehasonlítására ***I

P6_TA(2009)0378

Az Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása az [egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról] szóló [.../.../] EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD))

2010/C 212 E/53

(Együttdöntési eljárás – átdolgozás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0825),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 63. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0475/2008),

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel az eljárási szabályzata 80a. cikkének (3) bekezdése alapján a Jogi Bizottság által az Állampolgári jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságnak küldött 2009. április 3-i levélre,

tekintettel eljárási szabályzata 80a. és 51. cikkére,

tekintettel az Állampolgári jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0283/2009),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő szövegek változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat ezek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő szövegek változatlanul hagyott rendelkezéseinek tekintetében a javaslat ezek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított és az alábbiakban módosított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított és az alábbiakban módosított formában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

2009. május 7., csütörtökP6_TC1-COD(2008)0242

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 7-én került elfogadásra az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló [.../.../]EK rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 63. cikke első bekezdésének 1. pont a) alpontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (1),

mivel:

| (1) | A Dublini Egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló, 2000. december 11-i 2725/2000/EK tanácsi rendeletet (2) és a Dublini Egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló 2725/2000/EK rendelet végrehajtására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról szóló, 2002. február 28-i 407/2002/EK tanácsi rendeletet (3) jelentősen módosítani kell. Az egyértelműség érdekében az említett rendeleteket át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A Dublini Egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló, 2000. december 11-i 2725/2000/EK tanácsi rendeletet (2) és a Dublini Egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról szóló 2725/2000/EK rendelet végrehajtására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról szóló, 2002. február 28-i 407/2002/EK tanácsi rendeletet (3) jelentősen módosítani kell. Az egyértelműség érdekében az említett rendeleteket át kell dolgozni.

| (2) | A közös menekültpolitika – ideértve a Közös Európai Menekültügyi Rendszert is – lényeges alkotóelemét képezi az Európai Unió azon célkitűzésének, hogy fokozatosan létrehozza a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségét, amely nyitva áll azok előtt, akik ▐ jogosan keresnek
  nemzetközi
  védelmet a Közösségen belül. |
| --- | --- |

(2)

A közös menekültpolitika – ideértve a Közös Európai Menekültügyi Rendszert is – lényeges alkotóelemét képezi az Európai Unió azon célkitűzésének, hogy fokozatosan létrehozza a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségét, amely nyitva áll azok előtt, akik ▐ jogosan keresnek
  nemzetközi
  védelmet a Közösségen belül.

| (3) | Mostanra lezárult a közös európai menekültügyi rendszer bevezetésének első szakasza, amely hosszú távon várhatóan közös eljárást és egységes jogállást biztosít szerte az Unióban a menedékjogban részesítettek számára. Az Európai Tanács 2004. november 4-i ülésén elfogadta a hágai programot, amely kitűzte a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének területén a 2005–2010-es időszakban megvalósítandó célokat. E tekintetben a hágai program arra szólította fel a Bizottságot, hogy zárja le az első szakasz során elfogadott jogi aktusok értékelését, valamint terjessze a Tanács és az Európai Parlament elé a közös európai menekültügyi rendszer második szakaszának eszközeit és intézkedéseit azzal a céllal, hogy azokat 2010 vége előtt elfogadják. |
| --- | --- |

(3)

Mostanra lezárult a közös európai menekültügyi rendszer bevezetésének első szakasza, amely hosszú távon várhatóan közös eljárást és egységes jogállást biztosít szerte az Unióban a menedékjogban részesítettek számára. Az Európai Tanács 2004. november 4-i ülésén elfogadta a hágai programot, amely kitűzte a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének területén a 2005–2010-es időszakban megvalósítandó célokat. E tekintetben a hágai program arra szólította fel a Bizottságot, hogy zárja le az első szakasz során elfogadott jogi aktusok értékelését, valamint terjessze a Tanács és az Európai Parlament elé a közös európai menekültügyi rendszer második szakaszának eszközeit és intézkedéseit azzal a céllal, hogy azokat 2010 vége előtt elfogadják.

| (4) | Az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló [.../.../]EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) alkalmazása érdekében meg kell állapítani a nemzetközi védelmet kérelmező személyek és a Közösség külső határainak jogellenes átlépése miatt letartóztatott személyek azonosságát. A [az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló], [.../.../EK] tanácsi rendelet és különösen annak 18. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontjának hatékony alkalmazása érdekében kívánatos továbbá, hogy az egyes tagállamok számára lehetővé tegyük annak ellenőrzését, hogy az illegálisan az adott tagállam területén tartózkodó külföldiek kértek-e nemzetközi védelmet valamely másik tagállamban. |
| --- | --- |

(4)

Az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló [.../.../]EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) alkalmazása érdekében meg kell állapítani a nemzetközi védelmet kérelmező személyek és a Közösség külső határainak jogellenes átlépése miatt letartóztatott személyek azonosságát. A [az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló], [.../.../EK] tanácsi rendelet és különösen annak 18. cikke (1) bekezdésének b) és d) pontjának hatékony alkalmazása érdekében kívánatos továbbá, hogy az egyes tagállamok számára lehetővé tegyük annak ellenőrzését, hogy az illegálisan az adott tagállam területén tartózkodó külföldiek kértek-e nemzetközi védelmet valamely másik tagállamban.

| (5) | Az ujjlenyomat e személyek pontos személyazonossága megállapításának lényeges eleme. Létre kell hozni a felvett ujjlenyomatadatokat összehasonlító rendszert. |
| --- | --- |

(5)

Az ujjlenyomat e személyek pontos személyazonossága megállapításának lényeges eleme. Létre kell hozni a felvett ujjlenyomatadatokat összehasonlító rendszert.

| (6) | Ennek érdekében létre kell hozni a központi rendszerből álló Eurodac rendszert, amely az ujjlenyomatadatok számítógépes központi adatbázisaként működik, továbbá a tagállamok és a központi rendszer közötti elektronikus adatátvitelt szolgálja. |
| --- | --- |

(6)

Ennek érdekében létre kell hozni a központi rendszerből álló Eurodac rendszert, amely az ujjlenyomatadatok számítógépes központi adatbázisaként működik, továbbá a tagállamok és a központi rendszer közötti elektronikus adatátvitelt szolgálja.

| (7) | Annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi nemzetközi védelmet kérelmező vagy nemzetközi védelmet élvező személy azonos bánásmódban részesüljön, valamint az EU menekültügyi vívmányaival – különösen a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelvvel (5) –, valamint [az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló], [.../...]/EK tanácsi rendelettel való összhang megteremtése érdekében helyénvaló e rendelet hatályát kiterjeszteni a kiegészítő védelmet kérelmező vagy élvező személyekre is. |
| --- | --- |

(7)

Annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi nemzetközi védelmet kérelmező vagy nemzetközi védelmet élvező személy azonos bánásmódban részesüljön, valamint az EU menekültügyi vívmányaival – különösen a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelvvel (5) –, valamint [az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló], [.../...]/EK tanácsi rendelettel való összhang megteremtése érdekében helyénvaló e rendelet hatályát kiterjeszteni a kiegészítő védelmet kérelmező vagy élvező személyekre is.

| (8) | A tagállamok számára elő kell írni továbbá, hogy késedelem nélkül vegyenek és továbbítsanak ujjlenyomatadatokat valamennyi nemzetközi védelmet kérelmező személytől, valamint az egyes tagállamok külső határának illegális átlépése miatt letartóztatott, 14. életévét betöltött valamennyi harmadik országbeli állampolgártól, illetve hontalan személytől. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamok számára elő kell írni továbbá, hogy késedelem nélkül vegyenek és továbbítsanak ujjlenyomatadatokat valamennyi nemzetközi védelmet kérelmező személytől, valamint az egyes tagállamok külső határának illegális átlépése miatt letartóztatott, 14. életévét betöltött valamennyi harmadik országbeli állampolgártól, illetve hontalan személytől.

| (9) | Pontos szabályokat kell megállapítani ezeknek az ujjlenyomatadatoknak a központi rendszerhez való továbbítására, ezen ujjlenyomatadatoknak és más lényeges adatoknak a központi rendszerben való nyilvántartására, tárolására, összehasonlítására más ujjlenyomatadatokkal, az összehasonlítások eredményeinek továbbítására, valamint a nyilvántartott adatok
  jelölésére
  és törlésére. Ezek a szabályok a harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek különböző csoportjaira nézve eltérőek lehetnek, illetve az adott csoportok jellegéhez kell igazodniuk. |
| --- | --- |

(9)

Pontos szabályokat kell megállapítani ezeknek az ujjlenyomatadatoknak a központi rendszerhez való továbbítására, ezen ujjlenyomatadatoknak és más lényeges adatoknak a központi rendszerben való nyilvántartására, tárolására, összehasonlítására más ujjlenyomatadatokkal, az összehasonlítások eredményeinek továbbítására, valamint a nyilvántartott adatok
  jelölésére
  és törlésére. Ezek a szabályok a harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek különböző csoportjaira nézve eltérőek lehetnek, illetve az adott csoportok jellegéhez kell igazodniuk.

| (10) | Valamely tagállamban menedékjogot kérelmező harmadik országbeli állampolgároknak, illetve hontalan személynek még hosszú évekig lehetőségük lehet arra, hogy más tagállamban is nemzetközi védelmet kérjenek. Ennek megfelelően elegendően hosszú maximális időtartamot kell meghatározni az ujjlenyomatadatok központi rendszerben történő tárolására. Mivel a már több éve a Közösségben tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok, illetve hontalan személyek többsége ez idő alatt letelepedett jogállást, sőt akár állampolgárságot is szerez az egyes tagállamokban, a tízéves időtartamot megfelelő időtartamnak lehet tekinteni az ujjlenyomatadatok tárolására. |
| --- | --- |

(10)

Valamely tagállamban menedékjogot kérelmező harmadik országbeli állampolgároknak, illetve hontalan személynek még hosszú évekig lehetőségük lehet arra, hogy más tagállamban is nemzetközi védelmet kérjenek. Ennek megfelelően elegendően hosszú maximális időtartamot kell meghatározni az ujjlenyomatadatok központi rendszerben történő tárolására. Mivel a már több éve a Közösségben tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok, illetve hontalan személyek többsége ez idő alatt letelepedett jogállást, sőt akár állampolgárságot is szerez az egyes tagállamokban, a tízéves időtartamot megfelelő időtartamnak lehet tekinteni az ujjlenyomatadatok tárolására.

| (11) | Egyes különleges esetekben, amikor nincs szükség az ujjlenyomatadatok ilyen hosszú ideig történő tárolására, a megőrzési időtartam ennél rövidebb lehet. Az ujjlenyomatadatokat azonnal törölni kell, amint a harmadik országok állampolgárai vagy a hontalan személyek állampolgárságot
  vagy huzamos tartózkodási engedélyt kapnak
  valamely tagállamban
  a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló, 2003. november 25-i 2003/109/EK tanácsi irányelvnek megfelelően

   (6). |
| --- | --- |

(11)

Egyes különleges esetekben, amikor nincs szükség az ujjlenyomatadatok ilyen hosszú ideig történő tárolására, a megőrzési időtartam ennél rövidebb lehet. Az ujjlenyomatadatokat azonnal törölni kell, amint a harmadik országok állampolgárai vagy a hontalan személyek állampolgárságot
  vagy huzamos tartózkodási engedélyt kapnak
  valamely tagállamban
  a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló, 2003. november 25-i 2003/109/EK tanácsi irányelvnek megfelelően

   (6).

| (12) | Helyénvaló annak érdekében tárolni minden olyan személy adatait, akik ujjlenyomatát az Eurodac-ban rögzítették azt követően, hogy nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtottak be, és akik kérelmét aztán egy tagállamban el is fogadták, hogy ezen adatok összehasoníthatók legyenek a nemzetközi védelem iránti kérelmek keretében felvett adatokkal. |
| --- | --- |

(12)

Helyénvaló annak érdekében tárolni minden olyan személy adatait, akik ujjlenyomatát az Eurodac-ban rögzítették azt követően, hogy nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtottak be, és akik kérelmét aztán egy tagállamban el is fogadták, hogy ezen adatok összehasoníthatók legyenek a nemzetközi védelem iránti kérelmek keretében felvett adatokkal.

| (13) | Átmenetileg továbbra is a Bizottság felel a központi rendszer és a kommunikációs infrastruktúra irányításáért. Hosszú távon, és a Bizottság alternatív pénzügyi, üzemeltetési és szervezeti lehetőségek alapos elemzését tartalmazó hatásvizsgálatát követően igazgató hatóságot kell létrehozni, amely az említett feladatok ellátásáért felel. |
| --- | --- |

(13)

Átmenetileg továbbra is a Bizottság felel a központi rendszer és a kommunikációs infrastruktúra irányításáért. Hosszú távon, és a Bizottság alternatív pénzügyi, üzemeltetési és szervezeti lehetőségek alapos elemzését tartalmazó hatásvizsgálatát követően igazgató hatóságot kell létrehozni, amely az említett feladatok ellátásáért felel.

| (14) | Egyértelműen meg kell állapítani a Bizottság és az igazgató hatóság feladatkörét a központi rendszer és a kommunikációs infrastruktúra tekintetében, valamint a tagállamok feladatkörét az adatfelhasználást, az adatbiztonságot és a nyilvántartott adatokhoz való hozzáférést és azok helyesbítését illetően. |
| --- | --- |

(14)

Egyértelműen meg kell állapítani a Bizottság és az igazgató hatóság feladatkörét a központi rendszer és a kommunikációs infrastruktúra tekintetében, valamint a tagállamok feladatkörét az adatfelhasználást, az adatbiztonságot és a nyilvántartott adatokhoz való hozzáférést és azok helyesbítését illetően.

| (15) | Az Eurodac-rendszer működésével kapcsolatban a Közösség szerződésen kívüli felelősségére a Szerződés vonatkozó rendelkezései az irányadóak, egyedi szabályokat kell azonban megállapítani a tagállamoknak a rendszer működésével kapcsolatos szerződésen kívüli felelősségére. |
| --- | --- |

(15)

Az Eurodac-rendszer működésével kapcsolatban a Közösség szerződésen kívüli felelősségére a Szerződés vonatkozó rendelkezései az irányadóak, egyedi szabályokat kell azonban megállapítani a tagállamoknak a rendszer működésével kapcsolatos szerződésen kívüli felelősségére.

| (16) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen ║ a Közösség menedékjogi politikája végrehajtásának elősegítését szolgáló rendszer létrehozása az ujjlenyomatadatok összehasonlítása érdekében, ║ a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, ezért az terjedelme és hatása miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban e rendelet nem lépi túl a célja eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(16)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen ║ a Közösség menedékjogi politikája végrehajtásának elősegítését szolgáló rendszer létrehozása az ujjlenyomatadatok összehasonlítása érdekében, ║ a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, ezért az terjedelme és hatása miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban e rendelet nem lépi túl a célja eléréséhez szükséges mértéket.

| (17) | A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (7) kell alkalmazni a személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő feldolgozására. |
| --- | --- |

(17)

A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (7) kell alkalmazni a személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő feldolgozására.

| (18) | A személyes adatok kezelése tekintetében ki kell egészíteni, illetve tisztázni kell, különösen bizonyos szektorokat illetően, a 95/46/EK irányelvben megállapított, az egyének jogainak és szabadságainak, nevezetesen a magántitokhoz való jog védelmére vonatkozó elveket. |
| --- | --- |

(18)

A személyes adatok kezelése tekintetében ki kell egészíteni, illetve tisztázni kell, különösen bizonyos szektorokat illetően, a 95/46/EK irányelvben megállapított, az egyének jogainak és szabadságainak, nevezetesen a magántitokhoz való jog védelmére vonatkozó elveket.

| (19) | A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-án 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi
  rendelet (8) alkalmazandó a személyes adatoknak a közösségi intézmények és szervek által, e rendelet szerint történő feldolgozására
  . Ugyanakkor egyes pontokat az adatfeldolgozással kapcsolatos felelősség és az adatvédelem ellenőrzése tekintetében egyértelművé kell tenni. |
| --- | --- |

(19)

A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-án 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi
  rendelet (8) alkalmazandó a személyes adatoknak a közösségi intézmények és szervek által, e rendelet szerint történő feldolgozására
  . Ugyanakkor egyes pontokat az adatfeldolgozással kapcsolatos felelősség és az adatvédelem ellenőrzése tekintetében egyértelművé kell tenni.

| (20) | Helyénvaló, hogy nemzeti ellenőrző hatóságok ellenőrizzék a személyes adatok tagállamok általi feldolgozásának jogszerűségét, a ║ 2004/55/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (9) értelmében kinevezett európai adatvédelmi biztosnak pedig a közösségi intézmények és szervek személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos tevékenységeit kell felügyelnie, figyelembe véve, hogy a közösségi intézmények és szervek feladatai magukkal az adatokkal kapcsolatban korlátozott mértékűek. |
| --- | --- |

(20)

Helyénvaló, hogy nemzeti ellenőrző hatóságok ellenőrizzék a személyes adatok tagállamok általi feldolgozásának jogszerűségét, a ║ 2004/55/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (9) értelmében kinevezett európai adatvédelmi biztosnak pedig a közösségi intézmények és szervek személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos tevékenységeit kell felügyelnie, figyelembe véve, hogy a közösségi intézmények és szervek feladatai magukkal az adatokkal kapcsolatban korlátozott mértékűek.

| (21) | Rendszeresen figyelni és értékelni kell az Eurodac eredményeit. |
| --- | --- |

(21)

Rendszeresen figyelni és értékelni kell az Eurodac eredményeit.

| (22) | A tagállamoknak ki kell alakítaniuk a központi
  rendszerbe bevitt
  adatok olyan felhasználásának büntetésére szolgáló szankciók
  hatékony, arányos és visszatartó erejű
  rendszerét, amely az Eurodac céljával ellentétes. |
| --- | --- |

(22)

A tagállamoknak ki kell alakítaniuk a központi
  rendszerbe bevitt
  adatok olyan felhasználásának büntetésére szolgáló szankciók
  hatékony, arányos és visszatartó erejű
  rendszerét, amely az Eurodac céljával ellentétes.

| (23) | A tagállamokat tájékoztatni kell egyes menedékjogi eljárások helyzetéről a [az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló] [.../.../]EK rendelet hatékony alkalmazásának elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

(23)

A tagállamokat tájékoztatni kell egyes menedékjogi eljárások helyzetéről a [az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló] [.../.../]EK rendelet hatékony alkalmazásának elősegítése érdekében.

| (24) | E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, amelyeknek megfelelően alkalmazni kell, valamint szem előtt tartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket. E rendelet biztosítani kívánja a személyes adatok védelme, valamint a menedékjog teljes fokú tiszteletben tartását, valamint elő kívánja mozdítani a Charta 8. és 18. cikkének alkalmazását. |
| --- | --- |

(24)

E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, amelyeknek megfelelően alkalmazni kell, valamint szem előtt tartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket. E rendelet biztosítani kívánja a személyes adatok védelme, valamint a menedékjog teljes fokú tiszteletben tartását, valamint elő kívánja mozdítani a Charta 8. és 18. cikkének alkalmazását.

| (25) | Indokolt e rendelet területi hatályát oly módon korlátozni, hogy az összhangba kerüljön a [az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló], [.../.../EK] rendelet területi hatályával, |
| --- | --- |

(25)

Indokolt e rendelet területi hatályát oly módon korlátozni, hogy az összhangba kerüljön a [az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló], [.../.../EK] rendelet területi hatályával,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Az Eurodaccélja

(1)   Létrejön az Eurodac néven ismert rendszer, amelynek célja segítséget nyújtani annak megállapításában, hogy a [az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló], [.../.../]EK rendelet értelmében melyik tagállam illetékes a tagállamok egyikében harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy által benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálására, továbbá egyéb módon elősegíteni a fenti rendelet alkalmazását az e rendeletben meghatározott feltételek alapján.

(2)   Függetlenül attól, hogy a származási hely szerinti tagállam az e tagállam nemzeti jogának megfelelően létesített adatbázisokban milyen célra használja az Eurodac-nak szánt adatokat, az Eurodac ujjlenyomatadatokat és más személyi adatokat kizárólag a [az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló], [.../...]/EK rendelet 33. cikkének (1) bekezdésében rögzített célokra lehet feldolgozni.

2. cikk

Fogalommeghatározások

1.   E rendelet alkalmazásában:

| a) | a „dublini rendelet” [az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló], [.../.../]EK rendelet; |
| --- | --- |

a)

a „dublini rendelet” [az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló], [.../.../]EK rendelet;

| b) | a „nemzetközi védelmet kérelmező személy” az a harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy, aki nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be, amelynek tárgyában még nem hoztak végleges határozatot; |
| --- | --- |

b)

a „nemzetközi védelmet kérelmező személy” az a harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy, aki nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be, amelynek tárgyában még nem hoztak végleges határozatot;

| c) | a „származási hely szerinti tagállam” a következő:






  i. | a 6. cikk hatálya alá tartozó személy tekintetében az a tagállam, amely a személyes adatokat a központi rendszerhez továbbítja, és az összehasonlítás eredményeit megkapja; |
| --- | --- | --- |

c)

a „származási hely szerinti tagállam” a következő:

i.

a 6. cikk hatálya alá tartozó személy tekintetében az a tagállam, amely a személyes adatokat a központi rendszerhez továbbítja, és az összehasonlítás eredményeit megkapja;

| ii. | a 10. cikk hatálya alá tartozó személy tekintetében az a tagállam, amely a személyes adatokat a központi rendszerhez továbbítja; |
| --- | --- |

ii.

a 10. cikk hatálya alá tartozó személy tekintetében az a tagállam, amely a személyes adatokat a központi rendszerhez továbbítja;

| iii. | a 13. cikk hatálya alá tartozó személy tekintetében az a tagállam, amely ezeket az adatokat a központi rendszerhez továbbítja, és az összehasonlítás eredményeit megkapja; |
| --- | --- |

iii.

a 13. cikk hatálya alá tartozó személy tekintetében az a tagállam, amely ezeket az adatokat a központi rendszerhez továbbítja, és az összehasonlítás eredményeit megkapja;

| d) | a „nemzetközi védelemben részesített személy” az a harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy, akit a 2004/83/EK ║ irányelv 2. cikkének a) pontjában meghatározottak szerinti nemzetközi védelemre szorulóként ismertek el; |
| --- | --- |

d)

a „nemzetközi védelemben részesített személy” az a harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy, akit a 2004/83/EK ║ irányelv 2. cikkének a) pontjában meghatározottak szerinti nemzetközi védelemre szorulóként ismertek el;

| e) | a „találat” az adatbázisban nyilvántartott ujjlenyomatadatok és a tagállam által valamely személy tekintetében továbbított ujjlenyomatadatok közötti összehasonlítás útján a központi rendszer által megállapított megfelelést vagy megfeleléseket jelenti, nem érintve azt a követelményt, hogy a tagállamoknak a 17. cikk (4) bekezdésének megfelelően haladéktalanul ellenőrizniük kell az összehasonlítás eredményeit. |
| --- | --- |

e)

a „találat” az adatbázisban nyilvántartott ujjlenyomatadatok és a tagállam által valamely személy tekintetében továbbított ujjlenyomatadatok közötti összehasonlítás útján a központi rendszer által megállapított megfelelést vagy megfeleléseket jelenti, nem érintve azt a követelményt, hogy a tagállamoknak a 17. cikk (4) bekezdésének megfelelően haladéktalanul ellenőrizniük kell az összehasonlítás eredményeit.

2.   A 95/46/EK irányelv 2. cikkében meghatározott kifejezések e rendeletben is az azzal megegyező értelemben szerepelnek.

3.   Eltérő rendelkezés hiányában a dublini rendelet 1. cikkében meghatározott kifejezések ebben a rendeletben is az azzal megegyező értelemben szerepelnek.

3. cikk

A rendszer felépítése és alapelvek

(1)   Az Eurodac a következőket foglalja magában:

| a) | számítógépes központi ujjlenyomat-adatbázis (központi rendszer), amely az alábbi részekből áll:






  — | központi egység, |
| --- | --- | --- |

a)

számítógépes központi ujjlenyomat-adatbázis (központi rendszer), amely az alábbi részekből áll:

—

központi egység,

| — | a rendszerműködés folyamatosságát biztosító rendszer; |
| --- | --- |

—

a rendszerműködés folyamatosságát biztosító rendszer;

| b) | a központi rendszer és a tagállamok közötti kommunikációs infrastruktúra, amely az Eurodac-adatok számára kifejlesztett kódolt virtuális hálózatot képez (kommunikációs infrastruktúra). |
| --- | --- |

b)

a központi rendszer és a tagállamok közötti kommunikációs infrastruktúra, amely az Eurodac-adatok számára kifejlesztett kódolt virtuális hálózatot képez (kommunikációs infrastruktúra).

(2)   Minden egyes tagállam egyetlen nemzeti adatrendszert (nemzeti hozzáférési pontot) jelöl ki a központi rendszerrel történő kommunikáció céljából.

(3)   A 6., 10. és 13. cikk hatálya alá tartozó személyekre vonatkozó, a központi rendszerben feldolgozásra kerülő adatokat a származási hely szerinti tagállam nevében dolgozzák fel az e rendeletben rögzített feltételek alapján, és megfelelő technikai eszközökkel különítik el.

(4)   Az Eurodac-ra vonatkozó szabályokat tagállamok által végrehajtott műveletekre is alkalmazni kell, az adatoknak a központi rendszerhez történő továbbításától kezdve az összehasonlítás eredményeinek felhasználásáig.

(5)   Az ujjlenyomatvételi eljárást az érintett tagállam nemzeti gyakorlatának megfelelően és az Európai Unió Alapjogi Chartájában, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményben, valamint az ENSZ gyermekjogi egyezményében megállapított biztosítékoknak megfelelően határozzák meg és alkalmazzák.

4. cikk

Az igazgató hatóság működési irányítása

(1)   Az átmeneti időszakot követően az Eurodac üzemeltetésének irányításáért az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott igazgató hatóság felel. Az igazgató hatóság a tagállamokkal együttműködésben biztosítja, hogy a központi rendszer tekintetében – a költség–haszon elemzésre is figyelemmel – a rendelkezésre álló mindenkori legjobb technikákat alkalmazzák.

(2)   Az igazgató hatóság felel a kommunikációs infrastruktúrához kapcsolódó alábbi feladatokért is:

| a) | felügyelet; |
| --- | --- |

a)

felügyelet;

| b) | biztonság; |
| --- | --- |

b)

biztonság;

| c) | a tagállamok és a szolgáltató közötti kapcsolat koordinálása. |
| --- | --- |

c)

a tagállamok és a szolgáltató közötti kapcsolat koordinálása.

(3)   A Bizottság felel a kommunikációs infrastruktúrához kapcsolódó minden egyéb feladatért, különösen az alábbiakért:

| a) | a költségvetés végrehajtásához kapcsolódó feladatok; |
| --- | --- |

a)

a költségvetés végrehajtásához kapcsolódó feladatok;

| b) | beszerzés és felújítás; |
| --- | --- |

b)

beszerzés és felújítás;

| c) | szerződéses ügyek. |
| --- | --- |

c)

szerződéses ügyek.

(4)   Mielőtt az igazgató hatóság megkezdi tevékenységét, átmenetileg a Bizottság felel az Eurodac üzemeltetésének irányításáért.

(5)   Az Eurodac üzemeltetésének irányítása magában foglalja az összes ahhoz szükséges feladatot, hogy az Eurodac e rendelettel összhangban a hét minden napján, napi 24 órán keresztül működhessen, és elvégezhesse különösen a rendszer megfelelő szintű működési minőségének – főképp a központi rendszer lekérdezéséhez szükséges idő tekintetében történő – biztosításához szükséges karbantartási munkákat és technikai fejlesztéseket.

(6)   Az Európai Közösségek tisztviselőire alkalmazandó személyzeti szabályzat 17. cikkének sérelme nélkül, az igazgató hatóság megfelelő szakmai titoktartási vagy ezzel egyenértékű titoktartási szabályokat alkalmaz személyzetének valamennyi olyan tagjára, akinek munkája Eurodac -adatokat érint. Ez a kötelezettség ezen alkalmazottak hivatali alkalmazásának, illetve munkaviszonyának megszűnését vagy tevékenységük befejeződését követően is fennáll.

(7)   Az e rendeletben említett igazgató hatóság
  az Eurodac,
  a SIS II és a VIS rendszerek tekintetében illetékes igazgató hatóság.

(8)
     
  Az igazgató hatóság létrehozása és a számos, hatáskörébe tartozó adatbázis interoperabilitása nem sérti ezen adatbázisok egymástól különálló és független működését.

5 cikk

Statisztika

Az igazgató hatóság havonta statisztikát készít a központi rendszer munkájáról, különösen az alábbiak feltüntetésével:

| a) | a nemzetközi védelmet kérelmező személyekkel, valamint a 10. és 13. cikkben említett személyekkel kapcsolatosan továbbított adatkészletek száma; |
| --- | --- |

a)

a nemzetközi védelmet kérelmező személyekkel, valamint a 10. és 13. cikkben említett személyekkel kapcsolatosan továbbított adatkészletek száma;

| b) | a találatok száma azon nemzetközi védelmet kérelmező személyek esetében, akik valamely más tagállamban nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtottak be; |
| --- | --- |

b)

a találatok száma azon nemzetközi védelmet kérelmező személyek esetében, akik valamely más tagállamban nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtottak be;

| c) | a találatok száma a 10. cikk ║ említett személyek esetében, akik a későbbiekben nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtottak be; |
| --- | --- |

c)

a találatok száma a 10. cikk ║ említett személyek esetében, akik a későbbiekben nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtottak be;

| d) | a találatok száma a 13. cikk ║ említett olyan személyek esetében, akik korábban valamely más tagállamban nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtottak be; |
| --- | --- |

d)

a találatok száma a 13. cikk ║ említett olyan személyek esetében, akik korábban valamely más tagállamban nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtottak be;

| e) | azoknak az ujjlenyomatadatoknak a száma, amelyeket a központi rendszernek ismételten meg kellett kérnie a származási hely szerinti tagállamtól, mivel az eredetileg továbbított ujjlenyomatadatok összehasonlítását nem tudták elvégezni az ujjlenyomat-felismerő rendszer alkalmazásával; |
| --- | --- |

e)

azoknak az ujjlenyomatadatoknak a száma, amelyeket a központi rendszernek ismételten meg kellett kérnie a származási hely szerinti tagállamtól, mivel az eredetileg továbbított ujjlenyomatadatok összehasonlítását nem tudták elvégezni az ujjlenyomat-felismerő rendszer alkalmazásával;

| f) | a 14. cikk (1) bekezdésével összhangban megjelölt adatkészletek száma; |
| --- | --- |

f)

a 14. cikk (1) bekezdésével összhangban megjelölt adatkészletek száma;

| g) | a találatok száma a 14. cikk (1) bekezdésben említett személyek esetében. |
| --- | --- |

g)

a találatok száma a 14. cikk (1) bekezdésben említett személyek esetében.

Minden év végén havi statisztikából készített gyűjtemény formájában statisztikai adatokat állapítanak meg az adott évre vonatkozóan többek között annak megjelölésével, hogy hány személyre vonatkoznak a b), c), d)
  és g)
  pont alapján nyilvántartott találatok.

A statisztika az adatokat tagállamok szerinti bontásban tartalmazza.

II.   FEJEZET

NEMZETKÖZI VÉDELMET KÉRELMEZŐ SZEMÉLYEK

6 cikk

Az
  ujjlenyomatadatok

  összegyűjtése, továbbítása és összehasonlítása

(1)   Az egyes tagállamok a dublini rendelet 20. cikkének (2) bekezdése szerinti kérelem benyújtását követően
  legkésőbb 48 órán belül
  ujjlenyomatot vesznek minden 14. életévét betöltött nemzetközi védelmet kérelmező személy valamennyi ujjáról, és
  az ujjlenyomatadatokat az e rendelet
  7.
  cikke
  (1) bekezdésének b)–g) pontjában említett adatokkal együtt az
  ujjlenyomatvételtől
  számított legkésőbb
  24
  órán belül továbbítják a központi rendszerhez.

Kivételes esetben, amennyiben az ujjlenyomatok súlyosan, ám csak átmenetileg sérültek és nem nyújtanak megfelelő ujjlenyomatadatot, vagy amennyiben súlyos járványos betegség miatt elkülönítési időszakra van szükség, az e bekezdés szerinti nemzetközi védelmet kérelmező személytől való ujjlenyomatvételre rendelkezésre álló 48 órát legfeljebb három hétre meg lehet hosszabbítani. A tagállamok a vis maior jól megalapozott és igazolt eseteiben is meghosszabbíthatják a 48 órás határidőt a vis maior-t kiváltó körülmények fennállásáig. A szükséges adatok továbbítására vonatkozó 24 órás időszak ennek megfelelően alkalmazandó.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, amikor a dublini rendelet
  23. cikke
  alapján történő átadást követően a nemzetközi védelmet kérelmező személy megérkezik
  a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős
  tagállamba, az illetékes tagállam –
  az e rendelet 7. cikke
  alapján a központi rendszerben nyilvántartásba vett vonatkozó adatok tekintetében, az igazgató hatóság által a központi rendszerrel történő elektronikus kommunikációra vonatkozóan megállapított követelményekkel összhangban – csak
  azt jelzi
  , hogy az átadás sikeresen megtörtént. Ezen információkat a 8. cikkel összhangban tárolják
  az e
  cikk
  (6) bekezdésében
  említett továbbítás céljából.

(3)
     
  A dublini rendelet 17. cikkével összhangban felelősséget vállaló tagállam ezt jelzi az e rendelet 7. cikke alapján a központi rendszerben nyilvántartásba vett vonatkozó adatokkal kapcsolatban, az igazgató hatóság által a központi rendszerrel történő elektronikus kommunikációra vonatkozóan megállapított követelményekkel összhangban. Ezen információkat a 8. cikkel összhangban tárolják az e cikk (6) bekezdésében említett továbbítás céljából.

(4)   A tagállam által továbbított, a 7. cikk ║ a) pontjában foglaltaknak megfelelő ujjlenyomatadatokat a központi egység automatikusan összehasonlítja a más tagállamok által továbbított és a központi rendszerben tárolt ujjlenyomatadatokkal.

(5)   A központi rendszer a tagállamok kérelmére biztosítja, hogy a (4) bekezdésben említett összehasonlítás a más tagállamoktól származó adatok mellett kiterjedjen a szóban forgó tagállam által korábban továbbított ujjlenyomatadatokra is.

(6)   A központi rendszer a találatot, illetve az összehasonlítás negatív eredményét automatikusan továbbítja a származási hely szerinti tagállam felé. Találat esetén továbbítja a találatnak megfelelő összes adatkészletet, a 7. cikk ║
  a)–g)
  pontjában említett adatokat, valamint adott esetben a 14. cikk (1) bekezdésében említett jelölést.

7. cikk

Az adatok nyilvántartásba vétele

A központi rendszer nyilvántartásába kizárólag a következő adatokat veszik fel:

| a) | az ujjlenyomatadatok; |
| --- | --- |

a)

az ujjlenyomatadatok;

| b) | a származási hely szerinti tagállam, a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásának helye és időpontja; |
| --- | --- |

b)

a származási hely szerinti tagállam, a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásának helye és időpontja;

| c) | az érintett személy neme; |
| --- | --- |

c)

az érintett személy neme;

| d) | a származási hely szerinti tagállam által használt referenciaszám; |
| --- | --- |

d)

a származási hely szerinti tagállam által használt referenciaszám;

| e) | az ujjlenyomatvétel dátuma; |
| --- | --- |

e)

az ujjlenyomatvétel dátuma;

| f) | az adatok központi rendszerhez történő továbbításának dátuma; |
| --- | --- |

f)

az adatok központi rendszerhez történő továbbításának dátuma;

| g) | az operátor felhasználói azonosítója. |
| --- | --- |

g)

az operátor felhasználói azonosítója.

8. cikk

Adattárolás

A 7. cikkben foglaltaknak megfelelően az egyes adatkészleteket az ujjlenyomatvétel időpontjától számított tíz évig tárolják a központi rendszerben.

Ennek az időtartamnak a lejártakor a központi rendszer automatikusan törli az adatokat a központi rendszerből

9. cikk

Adatok törlése a határidő lejártát megelőzően

(1)   Az azokra a személyekre vonatkozó adatokat, akik az e rendelet 8. cikkében megjelölt időtartam lejártát megelőzően állampolgárságot
  vagy huzamos tartózkodási engedélyt kapnak
  valamely tagállamban
  a 2003/109/EK irányelvvel összhangban
  , a 20. cikk (3) bekezdésének megfelelően haladéktalanul törlik a központi rendszerből azt követően, hogy a származási hely szerinti tagállamot értesítették arról, hogy az érintett személy az állampolgárságot
  vagy a tartózkodási engedélyt
  megkapta.

(2)   A központi rendszer az összes származási hely szerinti tagállamot értesíti arról, ha a 6. vagy 10. cikkben említett személyekkel kapcsolatban
  általuk
  továbbított adatokkal
  azonos találatot regisztráló másik, származási hely szerinti tagállam az (1) bekezdésben meghatározott okból törli az adatokat
  .

III.   FEJEZET

A KÜLSŐ HATÁROK JOGELLENES ÁTLÉPÉSE MIATT ELFOGOTT HARMADIK ORSZÁGBELI ÁLLAMPOLGÁROK, ILLETVE HONTALAN SZEMÉLYEK

10. cikk

Az ujjlenyomatadatok összegyűjtése és továbbítása

(1)   Az egyes tagállamok az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben, valamint az ENSZ gyermekjogi egyezményében megállapított biztosítékoknak megfelelően
  az elfogás időpontjától számított legkésőbb 48 órán belül
  ujjlenyomatot vesznek a 14. életévét betöltött valamennyi olyan harmadik országból érkező harmadik országbeli állampolgártól vagy hontalan személytől, akit az illetékes ellenőrző hatóságok az illető tagállam szárazföldi, légi vagy tengeri határainak jogellenes átlépése miatt elfogtak, és nem toloncoltak vissza.

(2)   Az érintett tagállamok
  , az (1) bekezdésben említett valamely harmadik országbeli állampolgártól, illetve hontalan személytől való ujjlenyomatvételtől
  számított legkésőbb
  24
  órán belül továbbítják a központi rendszer számára az
  e
  személyre vonatkozó alábbi adatokat:

| a) | az ujjlenyomatadatok; |
| --- | --- |

a)

az ujjlenyomatadatok;

| b) | a származási hely szerinti tagállam, az elfogás helye és időpontja; |
| --- | --- |

b)

a származási hely szerinti tagállam, az elfogás helye és időpontja;

| c) | az érintett személy neme; |
| --- | --- |

c)

az érintett személy neme;

| d) | a származási hely szerinti tagállam által használt referenciaszám; |
| --- | --- |

d)

a származási hely szerinti tagállam által használt referenciaszám;

| e) | az ujjlenyomatvétel dátuma; |
| --- | --- |

e)

az ujjlenyomatvétel dátuma;

| f) | az adatok központi rendszerhez történő továbbításának dátuma; |
| --- | --- |

f)

az adatok központi rendszerhez történő továbbításának dátuma;

| g) | az operátor felhasználói azonosítója. |
| --- | --- |

g)

az operátor felhasználói azonosítója.

Kivételes esetben, amennyiben az ujjlenyomatok súlyosan, ám csak átmenetileg sérültek és nem nyújtanak megfelelő ujjlenyomatadatot, vagy amennyiben súlyos járványos betegség miatt elkülönítési időszakra van szükség, az (1) bekezdésben említett valamely harmadik országbeli állampolgártól, illetve hontalan személytől való ujjlenyomatvételre rendelkezésre álló 48 órát legfeljebb három hétre meg lehet hosszabbítani. A tagállamok a 48 órás határidőt a vis maior jól megalapozott és igazolt eseteiben is meghosszabbíthatják a vis maior-t kiváltó körülmények fennállásáig. A szükséges adatok továbbítására vonatkozó 24 órás időszak ennek megfelelően alkalmazandó

11. cikk

Az adatok nyilvántartásba vétele

(1)   A 10. cikk (2) bekezdésében említett adatokat nyilvántartásba veszik a központi rendszerben.

Az 5. cikk sérelme nélkül, a 10. cikk (2) bekezdésének megfelelően a központi rendszerhez továbbított adatokat kizárólag arra a célra veszik nyilvántartásba, hogy összehasonlítsák a nemzetközi védelmet kérelmező személyekre vonatkozó, a központi rendszerhez azt követően megküldött adatokkal.

A központi rendszer nem hasonlítja össze a 10. cikk (2) bekezdésének megfelelően továbbított adatokat ║ a központi rendszerben korábban nyilvántartásba vett adatokkal, vagy a 10. cikk (2) bekezdése alapján a központi rendszerhez a későbbiekben továbbított adatokkal.

(2)   A 6. cikk (4) és (6) bekezdésében előírt eljárásokat kell alkalmazni a nemzetközi védelmet kérelmező személyekre vonatkozó, a központi rendszerhez a későbbiekben továbbított adatoknak az (1) bekezdésben említett adatokkal történő összehasonlítására.

12. cikk

Az adatok tárolása

(1)   A 10. cikk (1) bekezdésében említett harmadik országbeli állampolgárra, illetve hontalan személyre vonatkozó valamennyi adatkészletet az ujjlenyomatvétel időpontjától számított egy évig tárolják a központi rendszerben. Ennek az időtartamnak a lejártakor a központi rendszer automatikusan törli az adatokat a központi rendszerből.

(2)   A
  20.
  cikk (3) bekezdésének megfelelően a központi rendszerből haladéktalanul törlik a 10. cikk (1) bekezdésében említett harmadik országbeli állampolgárra, illetve hontalan személyre vonatkozó adatokat
  , amint
  a származási hely szerinti tagállam az (1) bekezdésben említett egyéves időtartam lejártát megelőzően értesül a következő körülmények valamelyikének fennállásáról:

| a) | a harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy számára tartózkodási engedélyt adtak ki; |
| --- | --- |

a)

a harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy számára tartózkodási engedélyt adtak ki;

| b) | a harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy elhagyta a tagállamok területét; |
| --- | --- |

b)

a harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy elhagyta a tagállamok területét;

| c) | a harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy állampolgárságot szerzett valamely tagállamban. |
| --- | --- |

c)

a harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy állampolgárságot szerzett valamely tagállamban.

(3)   A központi rendszer az összes származási hely szerinti tagállamot értesíti arról, ha a 10. cikkben említett személyekkel kapcsolatban általuk továbbított adatokkal azonos találatot regisztráló másik származási hely szerinti tagállam a (2) bekezdés a)
  vagy
  b) pontjában meghatározott okból törli az adatokat.

(4)   A központi rendszer az összes származási hely szerinti tagállamot értesíti arról, ha a 6.
  vagy
  10. cikkben említett személyekkel kapcsolatban általuk továbbított adatokkal azonos találatot regisztráló másik származási hely szerinti tagállam a (2) bekezdés c) pontjában meghatározott okból
  törli
  az adatokat.

IV.   FEJEZET

VALAMELY TAGÁLLAM TERÜLETÉN ILLEGÁLISAN TARTÓZKODÓ HARMADIK ORSZÁGBELI ÁLLAMPOLGÁROK, ILLETVE HONTALAN SZEMÉLYEK

13. cikk

Az ujjlenyomatadatok összehasonlítása

(1)   Az egyes tagállamok annak ellenőrzésére, hogy a területükön illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy valamely másik tagállamban korábban nyújtott-e be nemzetközi védelem iránti kérelmet, a központi rendszer felé továbbíthatják a 14. életévét betöltött harmadik országbeli állampolgártól, illetve hontalan személytől vett ujjlenyomatadatokat a szóban forgó tagállam által használt referenciaszámmal együtt.

Általános szabályként abban az esetben indokolt annak ellenőrzése, hogy a harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy valamely másik tagállamban korábban nyújtott-e be nemzetközi védelem iránti kérelmet, ha:

| a) | a harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy kijelenti, hogy nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be, de nem jelöli meg azt a tagállamot, ahol a kérelmet benyújtotta; |
| --- | --- |

a)

a harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy kijelenti, hogy nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be, de nem jelöli meg azt a tagállamot, ahol a kérelmet benyújtotta;

| b) | a harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy nem kér nemzetközi védelmet, de ellenzi, hogy hazájába visszatoloncolják, arra hivatkozva, hogy ott veszélyben lenne; illetve |
| --- | --- |

b)

a harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy nem kér nemzetközi védelmet, de ellenzi, hogy hazájába visszatoloncolják, arra hivatkozva, hogy ott veszélyben lenne; illetve

| c) | a harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy egyéb módon megpróbálja megakadályozni kiutasítását azáltal, hogy megtagadja a személyazonossága megállapítására irányuló együttműködést, különösen ha nem mutatja be személyazonossági okmányait, vagy hamis személyazonossági okmányokat mutat be. |
| --- | --- |

c)

a harmadik országbeli állampolgár, illetve hontalan személy egyéb módon megpróbálja megakadályozni kiutasítását azáltal, hogy megtagadja a személyazonossága megállapítására irányuló együttműködést, különösen ha nem mutatja be személyazonossági okmányait, vagy hamis személyazonossági okmányokat mutat be.

(2)   Abban az esetben, ha a tagállamok részt vesznek az (1) bekezdésben említett eljárásban, továbbítják a központi rendszerhez valamennyi, illetve legalább a mutatóujjakra vonatkozó ujjlenyomatadatokat, vagy ezek hiányában az (1) bekezdésben említett harmadik országbeli állampolgárok, illetve hontalan személyek összes többi ujjáról vett lenyomatot.

(3)   Az (1) bekezdésben említett harmadik országbeli állampolgárok, illetve hontalan személyek ujjlenyomatadatait kizárólag abból a célból továbbíthatják a központi rendszerhez, hogy összehasonlítsák a nemzetközi védelmet kérelmező személyek többi tagállam által továbbított és a központi rendszerben már nyilvántartott ujjlenyomatadataival.

Ezen harmadik országbeli állampolgárok, illetve hontalan személyek ujjlenyomatadatai nem vehetők nyilvántartásba a központi rendszerben és nem hasonlíthatók össze a 10. cikk (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a központi rendszerhez továbbított adatokkal.

(4)   A 6. cikk (4) és (6) bekezdésében előírt eljárásokat kell alkalmazni az e cikk alapján továbbított ujjlenyomatadatoknak a nemzetközi védelmet kérelmező személyekre vonatkozó, a többi tagállam által továbbított és a központi rendszerben tárolt ujjlenyomatadatokkal történő összehasonlítására.

V.   FEJEZET

NEMZETKÖZI VÉDELEMBEN RÉSZESÍTETT SZEMÉLYEK

14. cikk

Az adatok jelölése

(1)   Az a származási hely szerinti tagállam, amely nemzetközi védelemben részesítette a nemzetközi védelmet kérelmező azon személyt, akinek adatait a
  7. cikk
  alapján nyilvántartásba vették a központi rendszerben, az igazgató hatóság által a központi rendszerrel történő elektronikus kommunikációra vonatkozóan megállapított követelményekkel összhangban megjelöli a vonatkozó adatokat. E megjelölést a 8. cikkel összhangban tárolják a központi rendszerben, a 6. cikk (6) bekezdésében említett továbbítás céljából.

(2)   A származási hely szerinti tagállam eltávolítja az (1) bekezdéssel összhangban korábban megjelölt, a harmadik ország állampolgárának, illetve hontalan személynek az adataira vonatkozó megjelölést, amennyiben az említett személy jogállását a 2004/83/EK ║ irányelv 14. vagy 19. cikke alapján visszavonták, megszüntették, illetve megújítását megtagadták
  , vagy amennyiben az említett irányelv 11. cikke szerint már nem minősül menekültnek, illetve 16. cikke szerinti kiegészítő védelemre való jogosultsága megszűnt
  .

VI.   FEJEZET

ADATFELHASZNÁLÁS, ADATVÉDELEM ÉS FELELŐSSÉG

15. cikk

Felelősség az adatok felhasználásával kapcsolatban

(1)   A származási hely szerinti tagállam felelős a következők biztosításáért:

| a) | az ujjlenyomatvétel jogszerűsége; |
| --- | --- |

a)

az ujjlenyomatvétel jogszerűsége;

| b) | az ujjlenyomatadatok és a 7. cikkben, a 10. cikk (2) bekezdésében és a 13. cikk (2) bekezdésében említett egyéb adatok központi rendszerhez történő továbbításának jogszerűsége; |
| --- | --- |

b)

az ujjlenyomatadatok és a 7. cikkben, a 10. cikk (2) bekezdésében és a 13. cikk (2) bekezdésében említett egyéb adatok központi rendszerhez történő továbbításának jogszerűsége;

| c) | az adatok központi rendszerhez történő továbbításkor pontosak és naprakészek; |
| --- | --- |

c)

az adatok központi rendszerhez történő továbbításkor pontosak és naprakészek;

| d) | hogy az adatokat, a Bizottság feladatkörének sérelme nélkül, központi rendszerben jogszerűen jegyzik fel, tárolják, javítják, illetve törlik; |
| --- | --- |

d)

hogy az adatokat, a Bizottság feladatkörének sérelme nélkül, központi rendszerben jogszerűen jegyzik fel, tárolják, javítják, illetve törlik;

| e) | a központi rendszer által megküldött ujjlenyomatadat-összehasonlítási eredmények felhasználásának jogszerűsége. |
| --- | --- |

e)

a központi rendszer által megküldött ujjlenyomatadat-összehasonlítási eredmények felhasználásának jogszerűsége.

(2)   A 19. cikknek megfelelően a származási hely szerinti tagállam biztosítja az (1) bekezdésben említett adatok biztonságát a központi rendszerhez történő továbbításukat megelőzően és továbbításuk közben, valamint biztosítja a központi rendszerből kapott adatok biztonságát.

(3)   A 17. cikk (4) bekezdésének megfelelően a származási hely szerinti tagállam felelős az adatok végleges azonosításáért.

(4)   A Bizottság biztosítja, hogy a központi rendszer e rendelet rendelkezéseinek megfelelően működik. A Bizottság feladata különösen:

| a) | olyan intézkedéseket fogad el, amelyek biztosítják, hogy a központi rendszerrel dolgozó személyek az abban nyilvántartott adatokat kizárólag az Eurodac céljainak megfelelően használhatják fel az 1. cikk (1) bekezdésében megállapítottaknak megfelelően; |
| --- | --- |

a)

olyan intézkedéseket fogad el, amelyek biztosítják, hogy a központi rendszerrel dolgozó személyek az abban nyilvántartott adatokat kizárólag az Eurodac céljainak megfelelően használhatják fel az 1. cikk (1) bekezdésében megállapítottaknak megfelelően;

| b) | meghozza az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a központi rendszer biztonságát a 19. cikknek megfelelően biztosítsák; |
| --- | --- |

b)

meghozza az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a központi rendszer biztonságát a 19. cikknek megfelelően biztosítsák;

| c) | biztosítja, hogy kizárólag a központi rendszerrel végzendő munkára felhatalmazott személyek rendelkezzenek hozzáféréssel az abban nyilvántartott adatokhoz, az európai adatvédelmi biztos hatásköreinek sérelme nélkül. |
| --- | --- |

c)

biztosítja, hogy kizárólag a központi rendszerrel végzendő munkára felhatalmazott személyek rendelkezzenek hozzáféréssel az abban nyilvántartott adatokhoz, az európai adatvédelmi biztos hatásköreinek sérelme nélkül.

A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az első albekezdés alapján hozott intézkedéseiről.

16. cikk

Az adatok továbbítása

(1)   Az ujjlenyomatokat digitálisan feldolgozzák, és az I. mellékletben említett adatformátumban továbbítják. Amennyiben az a központi rendszer hatékony működéséhez szükséges, az igazgató hatóság megállapítja az adatformátumoknak a tagállamok által a központi rendszerhez történő továbbítására és visszaküldésére vonatkozó technikai követelményeket. Az igazgató hatóság biztosítja, hogy a tagállamok által továbbított ujjlenyomat adatok a számítógépes ujjlenyomatfelismerő-rendszer által összehasonlíthatók legyenek.

(2)   A 7. cikkben, a 10 cikk (2) bekezdésében és a 13. cikk (2) bekezdésében említett adatokat a tagállamoknak elektronikus úton kell továbbítaniuk. A 7. cikk (1) bekezdésében és a 10. cikk (2) bekezdésében említett adatokat automatikusan nyilvántartásba veszik a központi rendszerben. Amennyiben az a központi rendszer hatékony működéséhez szükséges, az igazgató hatóság megállapítja a technikai követelményeket annak biztosítása érdekében, hogy az adatok megfelelő módon elektronikusan továbbíthatók legyenek a tagállamokból a központi rendszerbe, valamint a központi rendszerből a tagállamhoz.

(3)   A 7. cikk d) pontjában, a 10. cikk (2) bekezdésének d) pontjában
  és a 13. cikk (1) bekezdésében
  említett referenciaszámnak lehetővé kell tennie, hogy az adatokat egyértelműen egy adott személyre és az adatokat továbbító tagállamra vonatkoztassák. Emellett lehetővé kell tennie annak megállapítását, hogy az ilyen adat a 6., 10. vagy 13. cikkben említett személyre vonatkozik-e.

(4)   A referenciaszámnak azonosító betűvel vagy betűkkel kell kezdődnie, amelyekkel az I. mellékletben meghatározott normákkal összhangban az adatokat továbbító tagállamot jelölik. Az azonosító betűt vagy betűket a személy kategóriájának azonosítása követi. Az „1” a 6. cikkben említett személyekre vonatkozó adatokat, a „2” a 10. cikkben említett személyeket, a „3” pedig a 13. cikkben említett személyeket jelöli.

(5)   Az igazgató hatóság megállapítja a tagállamok számára az egyértelmű adatok központi rendszer általi átvételének biztosításához szükséges technikai eljárásokat.

(6)   A központi rendszer a lehető legrövidebb időn belül visszaigazolja a továbbított adatok átvételét. Ennek érdekében az igazgató hatóság megállapítja a szükséges műszaki követelményeket annak biztosítására, hogy a tagállamok igény esetén megkapják az átvétel visszaigazolását.

17. cikk

Az összehasonlítások elvégzése és az eredmények továbbítása

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az ujjlenyomat adatok továbbítása a számítógépes ujjlenyomatfelismerő-rendszer általi összehasonlítás céljára megfelelő minőségben történik. Amennyiben biztosítani kell, hogy a központi rendszer általi összehasonlítás eredményei rendkívül nagyfokú pontosságot érjenek el, az igazgató hatóság meghatározza a továbbított ujjlenyomat adatok megfelelő minőségét. A központi rendszer a lehető legrövidebb időn belül ellenőrzi a továbbított ujjlenyomat adatok minőségét. Ha az ujjlenyomat adatok nem alkalmasak a számítógépes ujjlenyomatfelismerő-rendszer alkalmazásával történő összehasonlításra, a központi rendszer felkéri a tagállamot megfelelő minőségű ujjlenyomat adatok továbbítására.

(2)   A központi rendszer az összehasonlítást a megkeresések beérkezésének sorrendjében végzi. Minden egyes megkereséssel 24 órán belül foglalkozni kell.
  A
  tagállam – a nemzeti joggal összefüggő okokból – kérhet egy órán belül elvégzendő különösen sürgős összehasonlítást. Amennyiben ezeket az időtartamokat az igazgató hatóság felelősségén kívül eső körülmények miatt nem lehet betartani, az akadályozó körülmények megszűntével a központi rendszer az ilyen megkeresésnek elsőbbséget biztosít a feldolgozás során. Ilyen esetekben, amennyiben az a központi rendszer hatékony működéséhez szükséges, az igazgató hatóság kritériumokat állapít meg a megkeresések elsőbbségi kezelésének biztosítása érdekében.

(3)   Amennyiben az a központi rendszer hatékony működéséhez szükséges, az igazgató hatóság megállapítja a kapott adatok feldolgozására és az összehasonlítás eredményének továbbítására vonatkozó műveleti eljárásokat.

(4)   Az összehasonlítás eredményeit a származási hely szerinti tagállamban haladéktalanul ellenőrzik. A végleges azonosítást a dublini rendelet 33. cikkének megfelelően a származási hely szerinti tagállam végzi el az érintett tagállamokkal együttműködésben.

A központi rendszerből kapott egyéb, megbízhatatlannak bizonyuló adatokra vonatkozó információkat az adatok megbízhatatlanságának megállapítását követően haladéktalanul törlik ▐.

(5)   Amennyiben a (4) bekezdéssel összhangban történő végleges azonosítás során megállapítást nyer, hogy a központi rendszerből kapott összehasonlítás eredménye helytelen, a tagállamok értesítik erről a Bizottságot
  ,
  az igazgató hatóságot
  és az európai adatvédelmi biztost
  .

▐

18. cikk

A tagállamok és a központi rendszer közötti kommunikáció

A tagállamokból a központi rendszerbe és ellenkező irányban történő adatátvitel során az igazgató hatóság által biztosított kommunikációs infrastruktúrát kell alkalmazni. Amennyiben az a központi rendszer hatékony működéséhez szükséges, az igazgató hatóság megállapítja a kommunikációs infrastruktúra alkalmazásához szükséges technikai eljárásokat.

19. cikk

Adatbiztonság

(1)   A
  származási hely szerinti
  tagállam a központi rendszerbe történő átvitel előtt és alatt biztosítja az adatok biztonságát. Minden tagállam biztosítja a központi rendszertől kapott adatok biztonságát.

(2)   Nemzeti rendszerével összefüggésben minden egyes tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket – egy biztonsági tervet is beleértve – a következők érdekében:

| a) | fizikai adatvédelmet valósít meg, többek között a kritikus infrastruktúra védelmére irányuló készenléti tervek elkészítése által; |
| --- | --- |

a)

fizikai adatvédelmet valósít meg, többek között a kritikus infrastruktúra védelmére irányuló készenléti tervek elkészítése által;

| b) | megakadályozza, hogy jogosulatlan személyek bejussanak azokba a nemzeti létesítményekbe, amelyekben a tagállam az Eurodac céljának megfelelően végez műveleteket (ellenőrzés a létesítménybe való belépéskor); |
| --- | --- |

b)

megakadályozza, hogy jogosulatlan személyek bejussanak azokba a nemzeti létesítményekbe, amelyekben a tagállam az Eurodac céljának megfelelően végez műveleteket (ellenőrzés a létesítménybe való belépéskor);

| c) | megakadályozza az adathordozók jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy eltávolítását (adathordozók ellenőrzése); |
| --- | --- |

c)

megakadályozza az adathordozók jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy eltávolítását (adathordozók ellenőrzése);

| d) | megakadályozza az adatok jogosulatlan bevitelét, a tárolt személyes adatokba való jogosulatlan betekintést, valamint ezen adatok jogosulatlan megváltoztatását vagy törlését (tárolás ellenőrzése); |
| --- | --- |

d)

megakadályozza az adatok jogosulatlan bevitelét, a tárolt személyes adatokba való jogosulatlan betekintést, valamint ezen adatok jogosulatlan megváltoztatását vagy törlését (tárolás ellenőrzése);

| e) | megelőzi az Eurodac-ban az engedély nélküli adatfeldolgozást és az Eurodac -ban feldolgozott adatok engedély nélküli módosítását vagy törlését (adatbevitel ellenőrzése); |
| --- | --- |

e)

megelőzi az Eurodac-ban az engedély nélküli adatfeldolgozást és az Eurodac -ban feldolgozott adatok engedély nélküli módosítását vagy törlését (adatbevitel ellenőrzése);

| f) | biztosítja, hogy az Eurodac-hoz való hozzáférésre jogosult személyek csak a hozzáférési jogosultságuk körébe tartozó adatokhoz juthassanak hozzá, mégpedig kizárólag egyéni és egyedi felhasználói azonosítókkal és titkos hozzáférési módszerekkel (adathozzáférés ellenőrzése); |
| --- | --- |

f)

biztosítja, hogy az Eurodac-hoz való hozzáférésre jogosult személyek csak a hozzáférési jogosultságuk körébe tartozó adatokhoz juthassanak hozzá, mégpedig kizárólag egyéni és egyedi felhasználói azonosítókkal és titkos hozzáférési módszerekkel (adathozzáférés ellenőrzése);

| g) | biztosítja, hogy az Eurodac-hoz való hozzáférésre jogosult összes hatóság olyan profilokat hozzon létre, amelyek leírják az adatokhoz való hozzáférésre, azok bevitelére, frissítésére, törlésére vagy a profilokban történő keresésre jogosult személyek feladat- és felelősségi körét, és ezeket a profilokat kérésre haladéktalanul a 24. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátja (személyzeti profilok); |
| --- | --- |

g)

biztosítja, hogy az Eurodac-hoz való hozzáférésre jogosult összes hatóság olyan profilokat hozzon létre, amelyek leírják az adatokhoz való hozzáférésre, azok bevitelére, frissítésére, törlésére vagy a profilokban történő keresésre jogosult személyek feladat- és felelősségi körét, és ezeket a profilokat kérésre haladéktalanul a 24. cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátja (személyzeti profilok);

| h) | biztosítja a lehetőséget annak ellenőrzésére és megállapítására, hogy személyes adatok adatátviteli berendezésekkel mely szervekhez továbbíthatók; |
| --- | --- |

h)

biztosítja a lehetőséget annak ellenőrzésére és megállapítására, hogy személyes adatok adatátviteli berendezésekkel mely szervekhez továbbíthatók;

| i) | biztosítja, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, mely adatokat, mikor, ki és milyen célból dolgozott fel az Eurodac-ban (adatrögzítés ellenőrzése); |
| --- | --- |

i)

biztosítja, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, mely adatokat, mikor, ki és milyen célból dolgozott fel az Eurodac-ban (adatrögzítés ellenőrzése);

| j) | megakadályozza a személyes adatok Eurodac-ba vagy Eurodac-ból történő továbbítása, illetve adathordozón történő szállítása során a személyes adatok jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy törlését, különösen a megfelelő titkosítási technikák révén (átvitel ellenőrzése); |
| --- | --- |

j)

megakadályozza a személyes adatok Eurodac-ba vagy Eurodac-ból történő továbbítása, illetve adathordozón történő szállítása során a személyes adatok jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy törlését, különösen a megfelelő titkosítási technikák révén (átvitel ellenőrzése);

| k) | figyelemmel kíséri az e bekezdésben említett biztonsági intézkedések eredményességét, és megteszi az e határozatnak való megfelelés biztosításához szükséges, belső ellenőrzéssel kapcsolatos szervezeti intézkedéseket (önellenőrzés). |
| --- | --- |

k)

figyelemmel kíséri az e bekezdésben említett biztonsági intézkedések eredményességét, és megteszi az e határozatnak való megfelelés biztosításához szükséges, belső ellenőrzéssel kapcsolatos szervezeti intézkedéseket (önellenőrzés).

(3)
     
  Az Eurodac rendszerben részt vevő valamennyi hatóság megakadályozza, hogy engedéllyel nem rendelkező harmadik államok hatóságai az Eurodac-ban nyilvántartott adatokhoz hozzáférjenek vagy azokat részükre továbbítsák, különös tekintettel az e rendelet hatálya alá eső személyek származási országára.

(4)   Az igazgató hatóság az Eurodac működése tekintetében megteszi a (2) bekezdésben felsorolt célok eléréséhez szükséges intézkedéseket, beleértve a biztonsági terv elfogadását is.

(5)
     
  Az igazgató hatóság közös követelményeket állapít meg, amelyeket mindazon személyeknek teljesíteniük kell, akik engedélyt kapnak az Eurodac-hoz való hozzáférésre

20. cikk

Hozzáférés az Eurodac -ban nyilvántartott adatokhoz, az adatok javítása, illetve törlése

(1)   A származási hely szerinti tagállam az e rendeletben foglalt rendelkezéseknek megfelelően férhet hozzá az általa továbbított és a központi rendszerben nyilvántartott adatokhoz.

A tagállamok nem végezhetnek keresést a más tagállamok által továbbított adatokban, és nem kaphatnak ilyen adatokat a 6. cikk (6) bekezdésében említett összehasonlításból származó adatokon kívül.

(2)   Az 1. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában, minden egyes tagállam kijelöli azon hatóságait, amelyek az (1) bekezdés alapján hozzáférhetnek a központi rendszerben nyilvántartott adatokhoz. E kijelölés során pontosan meghatározzák az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos feladatok végrehajtásáért felelős egységet. A tagállamok e hatóságok jegyzékét, valamint annak valamennyi módosítását közlik a Bizottsággal és az igazgató hatósággal
  , a módosítások esetében legkésőbb a jegyzék módosítását követő 30 napon belül
  . Az igazgató hatóság közzéteszi az összesített jegyzéket az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Amennyiben e jegyzék módosulna, az igazgató hatóság minden évben közzéteszi a naprakésszé tett összesített jegyzéket.

(3)   Kizárólag a származási hely szerinti tagállam jogosult módosítani a központi rendszerbe általa továbbított adatokat az adatok kijavítása, kiegészítése, illetve törlése révén, a 8. cikk vagy a 12. cikk (1) bekezdése szerint történő adattörlés sérelme nélkül.

(4)   Ha valamely tagállam vagy az igazgató hatóság bizonyítékkal rendelkezik arra nézve, hogy a központi rendszerben nyilvántartott adat helytelen, a lehető legrövidebb időn belül értesíti erről a származási hely szerinti tagállamot.

Ha valamely tagállam bizonyítékkal rendelkezik arra nézve, hogy a központi rendszerben az e rendeletet sértő módon rögzítettek adatokat, a lehető legrövidebb időn belül értesíti erről a származási hely szerinti tagállamot, valamint a Bizottságot. A származási hely szerinti tagállam ellenőrzi a szóban forgó adatokat, és ha szükséges, késedelem nélkül javítja vagy törli őket.

(5)   Az igazgató hatóság harmadik országok hatóságai számára nem továbbítja, és nem bocsátja rendelkezésre a központi rendszerben nyilvántartott adatokat, kivéve ha ennek megtételére kifejezetten felhatalmazzák a nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározásával kapcsolatos feltételekről és mechanizmusokról szóló valamely közösségi megállapodás keretében.

21. cikk

Az adatok nyilvántartása

(1)   Az igazgató hatóság nyilvántartást vezet minden, a központi rendszeren belül végzett adatfeldolgozási tevékenységről. Ezekből a nyilvántartásokból kiderül a hozzáférés célja, dátuma és pontos időpontja, a továbbított adatok, a lekérdezéshez felhasznált adatok, valamint az adatokat bevivő vagy visszakereső egység és a felelős személyek neve.

(2)   Ezeket a nyilvántartásokat kizárólag az adatfeldolgozás megfelelőségének adatvédelmi felügyeletére, valamint a 19. cikkben foglaltaknak megfelelően az adatbiztonság biztosítására lehet felhasználni. A nyilvántartásokat megfelelő intézkedésekkel kell védeni a nem engedélyezett hozzáféréstől, és a 8. cikkben és a 12. cikk (1) bekezdésében említett
  tárolási
  időszak lejárta után egy évvel törölni kell, hacsak nem szükségesek már folyamatban lévő ellenőrzési eljárásokhoz.

(3)   Valamennyi tagállam nemzeti rendszerével kapcsolatban meghozza az (1) és (2) bekezdésben említett célkitűzések eléréséhez szükséges intézkedéseket. Ezen kívül minden tagállam nyilvántartást vezet az adatbevitelre, illetve adatkeresésre megfelelően felhatalmazott személyi állományról.

22. cikk

Felelősség

(1)   Jogellenes feldolgozás vagy az e rendeletben megállapított rendelkezésekkel össze nem egyeztethető cselekmény következtében kárt szenvedett személy vagy tagállam kártérítésre jogosult az elszenvedett kárért felelős tagállamtól. A szóban forgó tagállam részlegesen vagy teljesen mentesül a felelősség alól abban az esetben, ha bizonyítani tudja, hogy nem ő felelős a kár alapjául szolgáló eseményért.

(2)   Ha valamely tagállam a központi rendszerben kárt okoz amiatt, hogy nem tartja be az e rendeletben meghatározott valamely kötelezettségét, az adott tagállam felelősségre vonható ezért a kárért, kivéve, ha és amennyiben az igazgató hatóság vagy másik tagállam nem tette meg az elvárható lépéseket a kár megelőzése vagy hatásának minimálisra csökkentése érdekében.

(3)   A tagállammal szembeni, az (1) és a (2) bekezdésben említett kártérítési igényre az alperes tagállam nemzeti jogának rendelkezései az irányadók.

23. cikk

Az érintett jogai

(1)   Az e rendelet hatálya alá tartozó személyt a származási hely szerinti tagállam írásban és adott esetben szóban – olyan nyelven, amelyet a személy
  megért vagy
  ésszerűen feltételezhetően megért– tájékoztatja a következőkről:

| a) | az adatkezelő, illetve adott esetben az adatkezelő képviselőjének személye; |
| --- | --- |

a)

az adatkezelő, illetve adott esetben az adatkezelő képviselőjének személye;

| b) | adatai Eurodac-ban történő feldolgozásának célja, ideértve a dublini rendelet céljainak ismertetését is, a rendelet 4. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

b)

adatai Eurodac-ban történő feldolgozásának célja, ideértve a dublini rendelet céljainak ismertetését is, a rendelet 4. cikkével összhangban;

| c) | az adatok címzettjei; |
| --- | --- |

c)

az adatok címzettjei;

| d) | a 6. vagy 10. cikk hatálya alá tartozó személyek esetében az ujjlenyomatvételre irányuló kötelezettség; |
| --- | --- |

d)

a 6. vagy 10. cikk hatálya alá tartozó személyek esetében az ujjlenyomatvételre irányuló kötelezettség;

| e) | a
  rá
  vonatkozó adatokhoz való hozzáférés joga, a
  rá
  vonatkozó téves adatok helyesbítésére vagy a
  rá
  vonatkozó, jogszerűtlenül feldolgozott adatok törlésére irányuló kérelem joga,
  valamint
  az említett jogok gyakorlására vonatkozó
  eljárások
  ,
  beleértve az ellenőr és
  a
  24. cikkben
  említett, a személyes adatok védelmével kapcsolatos igények meghallgatásáért felelős nemzeti adatvédelmi hatóságok elérhetőségét. |
| --- | --- |

e)

a
  rá
  vonatkozó adatokhoz való hozzáférés joga, a
  rá
  vonatkozó téves adatok helyesbítésére vagy a
  rá
  vonatkozó, jogszerűtlenül feldolgozott adatok törlésére irányuló kérelem joga,
  valamint
  az említett jogok gyakorlására vonatkozó
  eljárások
  ,
  beleértve az ellenőr és
  a
  24. cikkben
  említett, a személyes adatok védelmével kapcsolatos igények meghallgatásáért felelős nemzeti adatvédelmi hatóságok elérhetőségét.

A 6. vagy 10. cikk hatálya alá tartozó személyek esetében az első albekezdésben említett tájékoztatásra az ujjlenyomatvételkor kerül sor.

A 13. cikk hatálya alá tartozó személyek esetében az első albekezdésben említett tájékoztatásra legkésőbb akkor kerül sor, amikor az adott személyre vonatkozó adatokat a központi rendszerhez továbbítják. Nem kell alkalmazni ezt a kötelezettséget amennyiben a tájékoztatás lehetetlen, illetve aránytalan erőfeszítéssel járna.

Amennyiben
  az e rendelet hatálya alá eső
  személy kiskorú, a tagállamok a korának megfelelő módon tájékoztatják.

(2)   Az egyes tagállamokban az érintett az adott tagállam törvényeinek, rendeleteinek és eljárásainak megfelelően gyakorolhatja a 95/46/EK irányelv 12. cikkében előírt jogokat.

A 95/46/EK irányelv 12. cikke a) pontjának megfelelően, az egyéb tájékoztatás nyújtására irányuló kötelezettség sérelme nélkül, az érintettnek jogában áll megismerni a központi rendszerben nyilvántartott vele kapcsolatos adatokat, valamint hogy azokat mely tagállam továbbította a központi rendszerbe. Az adatokhoz való ilyen hozzáférést csak tagállam engedélyezheti.

(3)   Az egyes tagállamokban bárki kérheti a pontatlan adatok javítását, illetve a jogellenesen nyilvántartott adatok törlését. A javítást és a törlést indokolatlan késedelem nélkül az adatokat továbbító tagállam végzi el saját törvényeinek, rendeleteinek és eljárásainak megfelelően.

(4)   Ha a javítás vagy a törlés jogát nem az adatokat továbbító tagállamban gyakorolják, az említett tagállam hatóságai kapcsolatba lépnek a szóban forgó másik tagállam hatóságaival annak érdekében, hogy a továbbító tagállam vagy tagállamok ellenőrizhessék az adatok pontosságát, illetve azoknak a központi rendszerbe történő továbbításának és nyilvántartásba vételének törvényességét.

(5)   Ha kiderül, hogy a központi rendszerben nyilvántartott adatok pontatlanok, illetve azokat jogellenesen vették nyilvántartásba, az adatokat továbbító tagállam a 20. cikk (3) bekezdésének megfelelően javítja vagy törli az adatokat. Az említett tagállam indokolatlan késedelem nélkül írásban erősíti meg az érintett felé, hogy az adott személyre vonatkozó adatok javításáról vagy törléséről intézkedett.

(6)   Ha az adatokat továbbító tagállam nem fogadja el, hogy a központi rendszerben nyilvántartott adatok pontatlanok, illetve hogy azokat jogellenesen vették nyilvántartásba, késedelem nélkül írásban ad magyarázatot az érintett felé arról, hogy miért nem áll készen az adatok javítására vagy törlésére.

Az említett tagállam arról is tájékoztatja az érintettet, hogy milyen lépéseket tehet abban az esetben, ha nem fogadja el az így kapott magyarázatot. A tájékoztatás kiterjed annak ismertetésére, hogy a szóban forgó személy milyen módon nyújthat be keresetet vagy adott esetben panaszt az adott tagállam illetékes hatóságaihoz vagy bíróságaihoz, valamint arra, hogy az adott tagállam törvényeinek, rendeleteinek és eljárásainak megfelelően milyen pénzügyi vagy egyéb segítség áll a rendelkezésére.

(7)   A (2) és a (3) bekezdés alapján benyújtott kérelmek tartalmazzák az érintett azonosításához szükséges valamennyi részletet, az ujjlenyomatokat is beleértve. Ezeket az adatokat kizárólag arra használják fel, hogy engedélyezzék a (2) és a (3) bekezdésben említett jogok gyakorlását, s az adatokat ezt követően haladéktalanul megsemmisítik.

(8)   A tagállamok illetékes hatóságai aktívan együttműködnek annak érdekében, hogy mielőbb érvényesítsék a (3), (4) és (5) bekezdésben megállapított jogokat.

(9)   Amikor egy személy
  a (2)
  bekezdéssel összhangban lekéri a vele kapcsolatos adatokat, az illetékes hatóság írott dokumentum formájában rögzíti a kérelem benyújtásának tényét, és e dokumentumot kérés esetén késedelem nélkül a
  24.
  cikkben említett nemzeti felügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátja.

(10)   Az egyes tagállamok nemzeti felügyeleti hatóságai a 95/46/EK irányelv 28. cikk (4) bekezdésének megfelelően jogai gyakorlásához segítséget nyújtanak az érintett számára.

(11)   Az adatokat továbbító tagállam nemzeti felügyeleti hatósága és az érintett tartózkodási helye szerinti tagállam nemzeti felügyeleti hatósága az érintett személy kérésére segítséget nyújtanak az adatok javítására vagy törlésére irányuló jogának gyakorlásához. Az ilyen jellegű segítségnyújtásra irányuló kérelmeket az érintett tartózkodási helye szerinti tagállam nemzeti felügyeleti hatóságához lehet benyújtani, amely azt továbbítja az adatokat továbbító tagállam nemzeti felügyeleti hatósága felé.

(12)   Az egyes tagállamokban az illető tagállam törvényeinek, rendeleteinek és eljárásainak megfelelően bárki keresetet vagy adott esetben panaszt nyújthat be a tagállam illetékes hatóságaihoz vagy bíróságaihoz abban az esetben, ha megtagadják számára a (2) bekezdésben előírt hozzáférési jogot.

(13)   Az adatokat továbbító állam törvényeinek, rendeleteinek és eljárásainak megfelelően a (3) bekezdés alapján való jogai gyakorlása érdekében bárki keresetet vagy adott esetben panaszt nyújthat be az említett tagállam illetékes hatóságaihoz vagy bíróságaihoz a központi rendszerben róla nyilvántartott adatokkal kapcsolatosan. Az eljárás egésze alatt fennáll a nemzeti felügyeleti hatóság azon kötelezettsége, hogy az érintett számára a (10) bekezdésnek megfelelően segítséget vagy adott esetben tanácsot nyújtson.

24. cikk

A nemzeti felügyeleti hatóság által gyakorolt felügyelet

(1)   Az egyes tagállamok rendelkeznek arról, hogy a 95/46/EK irányelv 28. cikk (1) bekezdése alapján kijelölt nemzeti felügyeleti hatóság vagy hatóságok a ║ nemzeti joguknak megfelelően függetlenül felügyeljék a személyi adatok a szóban forgó tagállam által végzett feldolgozása e rendeletnek megfelelő törvényességét, az adatoknak a központi rendszerbe történő továbbítását is beleértve.

(2)   Az egyes tagállamok biztosítják, hogy nemzeti felügyeleti hatóságuk vagy hatóságaik számára tanácsadási céllal rendelkezésre álljanak olyan személyek, akik az ujjlenyomatadatokkal kapcsolatban megfelelő ismeretekkel rendelkeznek.

25. cikk

Az európai adatvédelmi biztos által gyakorolt felügyelet

(1)   Az európai adatvédelmi biztos ellenőrzi, hogy az igazgató hatóság e rendelettel összhangban végzi-e a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos tevékenységeit. A 45/2001/EK rendelet 46. és 47. cikkében említett feladatok és hatáskörök megfelelően alkalmazandók.
  Az európai adatvédelmi biztos minden olyan információt lekérhet az igazgató hatóságtól, amelyet az e rendelet értelmében rá bízott feladatok elvégzéséhez szükségesnek vél.

(2)   Az európai adatvédelmi biztos gondoskodik az igazgató hatóság által folytatott, a személyes adatok feldolgozását érintő tevékenységek legalább négyévente történő, a nemzetközi ellenőrzési előírásoknak megfelelő ellenőrzéséről. Az ilyen ellenőrzésről szóló jelentést el kell küldeni az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az igazgató hatóságnak, és a nemzeti felügyeleti hatóságoknak. A jelentés elfogadása előtt az igazgató hatóságnak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy megtegye az észrevételeit.

26. cikk

A nemzeti ellenőrző hatóságok és az európai adatvédelmi biztos közötti együttműködés

(1)   A nemzeti felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos – hatáskörük keretein belül eljárva – aktívan együttműködnek egymással felelősségi körük keretein belül, és biztosítják az Eurodac összehangolt felügyeletét.

(2)   Hatáskörük keretein belül eljárva kicserélik egymás között a vonatkozó információkat, segítik egymást a közös ellenőrzések és vizsgálatok lefolytatásában, megvizsgálják az e rendelettel kapcsolatos alkalmazási vagy értelmezési nehézségeket, tanulmányozzák a független felügyelet gyakorlása vagy az érintettek jogainak gyakorlása kapcsán felmerülő problémákat, összehangolt javaslatokat dolgoznak ki a problémák közös megoldására és szükség szerint előmozdítják az adatvédelmi jogokkal kapcsolatos ismeretek terjesztését.

(3)   A nemzeti felügyeleti hatóságok és az európai adatvédelmi biztos e célból évente legalább kétszer találkoznak. E találkozók költségei és szervezése az európai adatvédelmi biztost terheli. Az eljárási szabályzatot az első találkozó alkalmával kell elfogadni. A további munkamódszereket szükség esetén közösen dolgozzák ki. A tevékenységekről kétévente együttes jelentést kell küldeni az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az igazgató hatóságnak.

VII.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

27. cikk

Költségek

(1)   A központi rendszer és a kommunikációs infrastruktúra létrehozásával és működtetésével kapcsolatban felmerült költségeket az Európai Unió általános költségvetése viseli.

(2)   Az egyes tagállamok viselik a nemzeti egységeknél felmerült költségeket, valamint a központi rendszerhez történő csatlakozásuk költségeit.

28. cikk

Éves jelentés: felügyelet és értékelés

(1)   Az igazgató hatóság éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a központi rendszer tevékenységeiről. Az éves jelentés az Eurodac irányításával és teljesítményével kapcsolatos információkat tartalmazza a (2) bekezdésben említett előre meghatározott mennyiségi mutatókkal összefüggésben.

(2)   Az igazgató hatóság gondoskodik arról, hogy rendelkezésre álljanak a központi rendszer működésének a szolgáltatás eredményeivel, költséghatékonyságával és minőségével összefüggő célokkal kapcsolatos felügyeletét szolgáló eljárások.

(3)   A műszaki karbantartás, a jelentéstétel és a statisztikák céljából az irányító hatóság hozzáféréssel rendelkezik a központi rendszerben végzett feldolgozási művetekkel kapcsolatos szükséges információkhoz.

(4)   Az irányító hatóság kétévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a központi rendszer technikai működéséről, ideértve annak biztonságosságát is.

(5)   E rendelet alkalmazásának a 33. cikk (2) bekezdésében előírtak szerinti megkezdését követő három év elteltével, valamint azt követően négy évenként a Bizottság átfogó értékelést készít az Eurodac-ról, amelyben megvizsgálja a célokhoz képest elért eredményeket, értékeli az alapul szolgáló okok fennállásának folyamatosságát, a rendelet központi rendszer tekintetében történő alkalmazását és a központi rendszer biztonságosságát, és levonja a jövőbeni tevékenységekkel kapcsolatos következtetéseket. A Bizottság az értékelésről szóló jelentéseket megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(6)   A tagállamok az igazgató hatóság és a Bizottság rendelkezésére bocsátják a (4) és (5) bekezdésben említett jelentések elkészítéséhez szükséges információkat.

(7)   Az igazgató hatóság a Bizottság rendelkezésére bocsátja a (5) bekezdésben említett átfogó értékeléshez szükséges információkat.

29. cikk

Szankciók

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a központi rendszerben nyilvántartásba vett adatoknak az Eurodac 1. cikk (1) bekezdésében megállapított céljaival ellentétes felhasználása szankciókkal büntetendő legyen, ideértve a hatékony, arányos és visszatartó erejű, a nemzeti joggal összhangban lévő közigazgatási és/vagy büntetőjogi szankciókat is.

30. cikk

Területi hatály

E rendelet rendelkezései nem vonatkoznak azon földrajzi területekre, amelyek nem tartoznak a dublini rendelet hatálya alá.

31. cikk

Átmeneti rendelkezések

A 2725/2000/EK ║ rendelet 12. cikkével összhangban a központi rendszerben zárolt adatok feloldására és megjelölésére e rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a 33. cikk (2) bekezdésében előírt időpontban kerül sor.

32. cikk

Hatályon kívül helyezés

A ║ 2725/2000/EK ║ rendelet és a ║ 407/2002/EK ║ rendelet az e rendelet 33. cikkének (2) bekezdésében említett időponttól kezdődően hatályát vesztik.

A hatályon kívül helyezett rendeletek cikkeire történő hivatkozásokat a III. mellékletben szereplő megfelelési táblázatnak megfelelően az e rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.

33. cikk

Hatálybalépés és alkalmazhatóság

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(2)   Ezt a rendeletet a Bizottság által az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett dátumtól kell alkalmazni, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:

| a) | minden tagállam értesítette a Bizottságot arról, hogy megtette a szükséges technikai intézkedéseket az adatok a központi rendszerhez történő továbbítása érdekében; továbbá |
| --- | --- |

a)

minden tagállam értesítette a Bizottságot arról, hogy megtette a szükséges technikai intézkedéseket az adatok a központi rendszerhez történő továbbítása érdekében; továbbá

| b) | a Bizottság megtette a szükséges technikai intézkedéseket annak érdekében, hogy a központi rendszer e rendelettel összhangban megkezdje működését. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság megtette a szükséges technikai intézkedéseket annak érdekében, hogy a központi rendszer e rendelettel összhangban megkezdje működését.

(3)   A tagállamok, amint megtették a (2) bekezdés a) pontjában említett intézkedéseket – de legkésőbb e rendelet hatálybalépésétől számított 12 hónapon belül – erről értesítik a Bizottságot.

(4)
     
  A 4. cikk (4) bekezdésében említett átmeneti időszak alatt az e rendeletben szereplő igazgató hatóság alatt a Bizottság értendő.

║ Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban, az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2009. május 7-i álláspontja.

1

Az Európai Parlament 2009. május 7-i álláspontja.

(2)  HL L 316., 2000.12.15., 1. o.

2

(3)  HL L 62., 2002.3.5., 1. o.

3

(4)  HL L ...

4

HL L ...

(5)  
  HL L 304., 2004.9.30., 12. o.

5

HL L 304., 2004.9.30., 12. o.

(6)  

  HL L 16., 2004.1.23., 44. o.

6

HL L 16., 2004.1.23., 44. o.

(7)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

7

(8)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

8

(9)  HL L 12., 2004.1.17., 47. o.

9

2009. május 7., csütörtökI. MELLÉKLET

Adatformátum ujjlenyomat adatok cseréje céljára

A következő formátumot írják elő az ujjlenyomat adatok cseréje számára:

ANSI/NIST-ITL 1a-1997, 3. vált., 2001. június (INT-1) és e szabvány jövőbeni továbbfejlesztései.

A tagállamot azonosító betűk normája

A következő ISO normát kell alkalmazni: ISO 3166 – 2 betűből álló kód.

2009. május 7., csütörtökII. MELLÉKLET

Hatályon kívül helyezett rendeletek

(lásd a 32. cikket)

| 2725/2000/EK tanácsi rendelet | (HL L 316., 2000.12.15., 1. o.) |
| --- | --- |
| 407/2002/EK tanácsi rendelet | (HL L 62., 2002.3.5., 1. o.) |

2725/2000/EK tanácsi rendelet

(HL L 316., 2000.12.15., 1. o.)

407/2002/EK tanácsi rendelet

(HL L 62., 2002.3.5., 1. o.)

2009. május 7., csütörtökIII. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| 2725/2000/EK rendelet | E rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk (1) bekezdés | 1. cikk (1) bekezdés |
| 1. cikk (2) bekezdése, első albekezdés | 3. cikk (1) bekezdés |
| 1. cikk (2) bekezdés, második albekezdés | 3. cikk (4) bekezdés |
| 1. cikk (3) bekezdés | 1. cikk (2) bekezdés |
| 2. cikk | 2. cikk |
| 3. cikk (1) bekezdés | 3. cikk (1) bekezdés |
| ║ | ║ |
| 3. cikk (2) bekezdés | 3. cikk (3) bekezdés |
| 3. cikk (3) bekezdés | 5. cikk |
| 3. cikk (4) bekezdés | — |
| 4. cikk (1) bekezdés | 6. cikk (1) bekezdés |
| 4. cikk (2) bekezdés | — |
| 4. cikk (3) bekezdés | 6. cikk (4) bekezdés |
| 4. cikk (4) bekezdés | 6. cikk (5) bekezdés |
| 4. cikk (5) bekezdés | 6. cikk (6) bekezdés |
| 4. cikk (6) bekezdés | 17. cikk (4) bekezdés |
| 4. cikk (7) bekezdés | — |
| 5. cikk | 7. cikk |
| 6. cikk | 8. cikk |
| 7. cikk | 9. cikk |
| 8. cikk | 10. cikk |
| 9. cikk | 11. cikk |
| 10. cikk | 12. cikk |
| 11. cikk (1)–(4) bekezdés | 13. cikk (1)–(4) bekezdés |
| 11. cikk (5) bekezdés | — |
| 12. cikk | 14. cikk |
| 13. cikk | 15. cikk |
| 14. cikk | 19. cikk |
| 15. cikk | 20. cikk |
| 16. cikk | 21. cikk |
| 17. cikk | 22. cikk |
| 18. cikk | 23. cikk |
| 19. cikk | 24. cikk |
| 20. cikk | 25. cikk |
| 21. cikk | 27. cikk |
| 22. cikk | — |
| ║ | ║ |
| 23. cikk | — |
| 24. cikk | 28. cikk |
| 25. cikk | 29. cikk |
| 26. cikk | 30. cikk |
| 27. cikk | 33. cikk |
| — | II. melléklet |

2725/2000/EK rendelet

E rendelet

1. cikk (1) bekezdés

1. cikk (1) bekezdés

1. cikk (2) bekezdése, első albekezdés

3. cikk (1) bekezdés

1. cikk (2) bekezdés, második albekezdés

3. cikk (4) bekezdés

1. cikk (3) bekezdés

1. cikk (2) bekezdés

2. cikk

2. cikk

3. cikk (1) bekezdés

3. cikk (1) bekezdés

║

║

3. cikk (2) bekezdés

3. cikk (3) bekezdés

3. cikk (3) bekezdés

5. cikk

3. cikk (4) bekezdés

—

4. cikk (1) bekezdés

6. cikk (1) bekezdés

4. cikk (2) bekezdés

—

4. cikk (3) bekezdés

6. cikk (4) bekezdés

4. cikk (4) bekezdés

6. cikk (5) bekezdés

4. cikk (5) bekezdés

6. cikk (6) bekezdés

4. cikk (6) bekezdés

17. cikk (4) bekezdés

4. cikk (7) bekezdés

—

5. cikk

7. cikk

6. cikk

8. cikk

7. cikk

9. cikk

8. cikk

10. cikk

9. cikk

11. cikk

10. cikk

12. cikk

11. cikk (1)–(4) bekezdés

13. cikk (1)–(4) bekezdés

11. cikk (5) bekezdés

—

12. cikk

14. cikk

13. cikk

15. cikk

14. cikk

19. cikk

15. cikk

20. cikk

16. cikk

21. cikk

17. cikk

22. cikk

18. cikk

23. cikk

19. cikk

24. cikk

20. cikk

25. cikk

21. cikk

27. cikk

22. cikk

—

║

║

23. cikk

—

24. cikk

28. cikk

25. cikk

29. cikk

26. cikk

30. cikk

27. cikk

33. cikk

—

II. melléklet

| 407/2002/EK rendelet | E rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | — |
| 2. cikk | 16. cikk |
| 3. cikk | 17. cikk |
| 4. cikk | 18. cikk |
| 5. cikk (1) bekezdés | 3. cikk (3) bekezdés |
| I. melléklet | I. melléklet |
| II. melléklet | — |

407/2002/EK rendelet

E rendelet

1. cikk

—

2. cikk

16. cikk

3. cikk

17. cikk

4. cikk

18. cikk

5. cikk (1) bekezdés

3. cikk (3) bekezdés

I. melléklet

I. melléklet

II. melléklet

—

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/428 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/428

---

2009. május 7., csütörtökAz Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozása ***I

P6_TA(2009)0379

Az Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD))

2010/C 212 E/54

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0066),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, 63. cikkének (1) és (2) bekezdésére és 66. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0071/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A6-0279/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozása tekintetében a költségvetési fegyelemről, valamint a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (1) 47. pontjának rendelkezései alkalmazandók; hangsúlyozza, hogy ha a jogalkotó hatóság ezen ügynökség létrehozása mellett dönt, a Parlament tárgyalásokba kezd a költségvetési hatóság másik ágával, hogy időben megállapodásra jusson ezen ügynökség finanszírozásáról az intézményközi megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozása tekintetében a költségvetési fegyelemről, valamint a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (1) 47. pontjának rendelkezései alkalmazandók; hangsúlyozza, hogy ha a jogalkotó hatóság ezen ügynökség létrehozása mellett dönt, a Parlament tárgyalásokba kezd a költségvetési hatóság másik ágával, hogy időben megállapodásra jusson ezen ügynökség finanszírozásáról az intézményközi megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---

2009. május 7., csütörtökP6_TC1-COD(2009)0027

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 7-én került elfogadásra az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 63. cikkének 1. és 2. pontjára, valamint 66. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára ║,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében (3) megállapított eljárásnak megfelelően,

mivel:

| (1) | A közös európai menekültügyi rendszerre vonatkozó közösségi szakpolitika – a Hágai program értelmében – hatékony és harmonizált eljárás megteremtésén keresztül közös menekültügyi térség kialakítását célozza az Unió értékeinek és humanitárius hagyományainak megfelelően. |
| --- | --- |

(1)

A közös európai menekültügyi rendszerre vonatkozó közösségi szakpolitika – a Hágai program értelmében – hatékony és harmonizált eljárás megteremtésén keresztül közös menekültügyi térség kialakítását célozza az Unió értékeinek és humanitárius hagyományainak megfelelően.

| (2) | A közös minimál követelményeknek köszönhetően az elmúlt években jelentős haladás történt a közös európai menekültügyi rendszer kialakításának érdekében. Mindazonáltal továbbra is jelentős különbségek figyelhetők meg a tagállamok között a védelem biztosítása és annak formái tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

A közös minimál követelményeknek köszönhetően az elmúlt években jelentős haladás történt a közös európai menekültügyi rendszer kialakításának érdekében. Mindazonáltal továbbra is jelentős különbségek figyelhetők meg a tagállamok között a védelem biztosítása és annak formái tekintetében.

| (3) | A Bizottság a 2008 júniusában elfogadott menekültügyi cselekvési tervében ║ kifejtette azon szándékát, hogy a közös európai menekültügyi rendszer kidolgozásán fáradozzon: egyrészt azáltal, hogy javasolja a már létező jogi eszközök felülvizsgálatát a hatályban lévő szabályok nagyobb mértékű harmonizációja céljából, másrészt azáltal, hogy a tagállamok közötti gyakorlati együttműködés megszilárdítása érdekében olyan európai menekültügyi támogató hivatal megteremtését célzó jogszabály-javaslatot terjeszt elő, amely lehetővé teszi a tagállamok közötti operatív együttműködés koordinálásának javítását a közös szabályok hathatós megvalósulása érdekében. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a 2008 júniusában elfogadott menekültügyi cselekvési tervében ║ kifejtette azon szándékát, hogy a közös európai menekültügyi rendszer kidolgozásán fáradozzon: egyrészt azáltal, hogy javasolja a már létező jogi eszközök felülvizsgálatát a hatályban lévő szabályok nagyobb mértékű harmonizációja céljából, másrészt azáltal, hogy a tagállamok közötti gyakorlati együttműködés megszilárdítása érdekében olyan európai menekültügyi támogató hivatal megteremtését célzó jogszabály-javaslatot terjeszt elő, amely lehetővé teszi a tagállamok közötti operatív együttműködés koordinálásának javítását a közös szabályok hathatós megvalósulása érdekében.

| (4) | Az Európai Tanács az Európai Migrációs és Menekültügyi Paktum ║ 2008. szeptemberi elfogadásával ünnepélyesen arra emlékeztetett, hogy az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel és egyéb vonatkozó szerződésekkel módosított, a menekültek jogállásáról szóló 1951. július 28-i Genfi Egyezmény értelmében minden üldözött külföldinek joga van a segítséghez és védelemhez az Európai Unió területén. Az Európai Tanács ezenkívül kifejezetten megállapodott, hogy „2009-ben európai támogató hivatalt hoz létre, melynek feladata az információk, elemzések és tapasztalatok tagállamok közötti cseréje és a menedékkérelmek vizsgálatával megbízott hivatalok közötti konkrét együttműködés fejlesztése”. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács az Európai Migrációs és Menekültügyi Paktum ║ 2008. szeptemberi elfogadásával ünnepélyesen arra emlékeztetett, hogy az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel és egyéb vonatkozó szerződésekkel módosított, a menekültek jogállásáról szóló 1951. július 28-i Genfi Egyezmény értelmében minden üldözött külföldinek joga van a segítséghez és védelemhez az Európai Unió területén. Az Európai Tanács ezenkívül kifejezetten megállapodott, hogy „2009-ben európai támogató hivatalt hoz létre, melynek feladata az információk, elemzések és tapasztalatok tagállamok közötti cseréje és a menedékkérelmek vizsgálatával megbízott hivatalok közötti konkrét együttműködés fejlesztése”.

| (5) | A menekültügy területén folytatott gyakorlati együttműködés a tagállamok menekültügyi döntéshozatali eljárásai egymáshoz közelítésének
  és minőségének
  fokozását célozza az európai jogszabályi kereten belül. Az utóbbi években számos intézkedést foganatosítottak a gyakorlati együttműködés területén, különösen a származási országokra vonatkozó információkkal kapcsolatos közös eljárás elfogadásával és a közös európai menekültügyi képzési program létrehozásával. |
| --- | --- |

(5)

A menekültügy területén folytatott gyakorlati együttműködés a tagállamok menekültügyi döntéshozatali eljárásai egymáshoz közelítésének
  és minőségének
  fokozását célozza az európai jogszabályi kereten belül. Az utóbbi években számos intézkedést foganatosítottak a gyakorlati együttműködés területén, különösen a származási országokra vonatkozó információkkal kapcsolatos közös eljárás elfogadásával és a közös európai menekültügyi képzési program létrehozásával.

| (6) | A Hivatal segítséget nyújt azoknak a tagállamoknak, amelyeknek menekültügyi rendszere – különösen földrajzi vagy demográfia helyzetükből adódóan – különösen nagy és aránytalan terhelésnek van kitéve, hogy megvalósulhassanak a
  kötelező
  szolidaritási mechanizmusok, amelyek célja, hogy ezekből a tagállamokból –
  mérlegelést kizáró, átlátható és egyértelmű szabályokat követve
  – jobban szétosszák más tagállamokba a nemzetközi védelmet élvezőket, ügyelve mindeközben arra, nehogy visszaéljenek a menekültügyi rendszerekkel. |
| --- | --- |

(6)

A Hivatal segítséget nyújt azoknak a tagállamoknak, amelyeknek menekültügyi rendszere – különösen földrajzi vagy demográfia helyzetükből adódóan – különösen nagy és aránytalan terhelésnek van kitéve, hogy megvalósulhassanak a
  kötelező
  szolidaritási mechanizmusok, amelyek célja, hogy ezekből a tagállamokból –
  mérlegelést kizáró, átlátható és egyértelmű szabályokat követve
  – jobban szétosszák más tagállamokba a nemzetközi védelmet élvezőket, ügyelve mindeközben arra, nehogy visszaéljenek a menekültügyi rendszerekkel.

| (7) | Ezen intézkedések megszilárdításának és fejlesztésének céljából szükséges egy, az azok támogatására és koordinálására szolgáló különleges struktúra megteremtése európai menekültügyi támogató hivatal (a Hivatal) formájában. |
| --- | --- |

(7)

Ezen intézkedések megszilárdításának és fejlesztésének céljából szükséges egy, az azok támogatására és koordinálására szolgáló különleges struktúra megteremtése európai menekültügyi támogató hivatal (a Hivatal) formájában.

| (8) | Megbízatásának optimális teljesítése érdekében a Hivatalnak függetlennek kell lennie a szakmai területeken, illetve jogi, igazgatási és pénzügyi autonómiát kell élveznie. E célból szükséges, hogy a Hivatal jogi személyiséggel rendelkező és az e rendelet által ráruházott végrehajtási hatásköröket gyakorló közösségi szerv legyen. |
| --- | --- |

(8)

Megbízatásának optimális teljesítése érdekében a Hivatalnak függetlennek kell lennie a szakmai területeken, illetve jogi, igazgatási és pénzügyi autonómiát kell élveznie. E célból szükséges, hogy a Hivatal jogi személyiséggel rendelkező és az e rendelet által ráruházott végrehajtási hatásköröket gyakorló közösségi szerv legyen.

| (9) | A Hivatalnak szorosan együtt kell működnie az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosságával (UNHCR)
  és a nem-kormányzati szervezetekkel
  , hogy
  szakértelmüket és támogatásukat
  a Hivatal hasznosítani tudja. Ennek érdekében szükséges, hogy a UNHCR
  és a nem-kormányzati szervezetek
  teljes elismertséget
  élvezzenek
  , és
  hogy őket
  teljes mértékben bevonják a Hivatal tevékenységébe. A Hivatal szorosan együtt kell működjön továbbá a Bizottsággal, valamint a menekültügy terén tevékenykedő illetékes tagállami szervekkel és a nemzeti bevándorlási és menekültügyi szolgálatokkal is, és építenie kell e szolgálatok kapacitására és szakértelmére. A tagállamoknak együtt kell működniük a Hivatallal annak biztosítása érdekében, hogy utóbbi elláthassa feladatait. |
| --- | --- |

(9)

A Hivatalnak szorosan együtt kell működnie az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosságával (UNHCR)
  és a nem-kormányzati szervezetekkel
  , hogy
  szakértelmüket és támogatásukat
  a Hivatal hasznosítani tudja. Ennek érdekében szükséges, hogy a UNHCR
  és a nem-kormányzati szervezetek
  teljes elismertséget
  élvezzenek
  , és
  hogy őket
  teljes mértékben bevonják a Hivatal tevékenységébe. A Hivatal szorosan együtt kell működjön továbbá a Bizottsággal, valamint a menekültügy terén tevékenykedő illetékes tagállami szervekkel és a nemzeti bevándorlási és menekültügyi szolgálatokkal is, és építenie kell e szolgálatok kapacitására és szakértelmére. A tagállamoknak együtt kell működniük a Hivatallal annak biztosítása érdekében, hogy utóbbi elláthassa feladatait.

| (10) | A Hivatalnak európai menekültügyi szakértői központnak kell lennie, és azzal kell megbízni, hogy a menekültügyi gyakorlati együttműködést – annak számos gyakorlati vonatkozása tekintetében – megkönnyítse, koordinálja és megszilárdítsa a tagállamok között. A Hatóság megbízatásának három fő feladat köré kell csoportosulnia: ezek nevezetesen a menekültügyi gyakorlati együttműködés támogatása, a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok támogatása, valamint hozzájárulás a közös európai menekültügyi rendszer kidolgozásához. |
| --- | --- |

(10)

A Hivatalnak európai menekültügyi szakértői központnak kell lennie, és azzal kell megbízni, hogy a menekültügyi gyakorlati együttműködést – annak számos gyakorlati vonatkozása tekintetében – megkönnyítse, koordinálja és megszilárdítsa a tagállamok között. A Hatóság megbízatásának három fő feladat köré kell csoportosulnia: ezek nevezetesen a menekültügyi gyakorlati együttműködés támogatása, a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok támogatása, valamint hozzájárulás a közös európai menekültügyi rendszer kidolgozásához.

| (11) | Szükséges, hogy a Hivatal sem közvetve, sem közvetlenül ne befolyásolhassa azokat a döntéseket, amelyeket a tagállamok hatóságai az egyes nemzetközi védelem iránti kérelmek ügyében hoznak. |
| --- | --- |

(11)

Szükséges, hogy a Hivatal sem közvetve, sem közvetlenül ne befolyásolhassa azokat a döntéseket, amelyeket a tagállamok hatóságai az egyes nemzetközi védelem iránti kérelmek ügyében hoznak.

| (12) | Annak érdekében, hogy gyors és eredményes operatív támogatást lehessen nyújtani azoknak a tagállamoknak, amelyek menekültügyi rendszerére nagy nyomás nehezedik, a Hivatal feladata, hogy koordinálja a terület szakértőiből álló menekültügyi támogató csoportok kiküldését a segítséget kérő tagállamok területére. E csoportoknak különösen a tolmácsolási szolgáltatások, a származási országra vonatkozó információk megismerése, továbbá a menedékügyi akták feldolgozása és kezelése területén kell szakértelmet biztosítaniuk. A menekültügyi támogató csoportok rendszerét – telepítésük hatékonyságának biztosítása érdekében – e rendeletnek kell szabályoznia. |
| --- | --- |

(12)

Annak érdekében, hogy gyors és eredményes operatív támogatást lehessen nyújtani azoknak a tagállamoknak, amelyek menekültügyi rendszerére nagy nyomás nehezedik, a Hivatal feladata, hogy koordinálja a terület szakértőiből álló menekültügyi támogató csoportok kiküldését a segítséget kérő tagállamok területére. E csoportoknak különösen a tolmácsolási szolgáltatások, a származási országra vonatkozó információk megismerése, továbbá a menedékügyi akták feldolgozása és kezelése területén kell szakértelmet biztosítaniuk. A menekültügyi támogató csoportok rendszerét – telepítésük hatékonyságának biztosítása érdekében – e rendeletnek kell szabályoznia.

| (13) | A Hivatalnak olyan feltételek között kell végeznie feladatait, amelyek lehetővé teszik, hogy az általa nyújtott segítség, illetve az általa szolgáltatott információk függetlenségét és technikai-tudományos színvonalát, eljárásainak és működési módszereinek átláthatóságát, valamint a rábízott feladatok ellátása során tanúsított elkötelezettségét tekintve mértékadó intézménnyé válhasson. |
| --- | --- |

(13)

A Hivatalnak olyan feltételek között kell végeznie feladatait, amelyek lehetővé teszik, hogy az általa nyújtott segítség, illetve az általa szolgáltatott információk függetlenségét és technikai-tudományos színvonalát, eljárásainak és működési módszereinek átláthatóságát, valamint a rábízott feladatok ellátása során tanúsított elkötelezettségét tekintve mértékadó intézménnyé válhasson.

| (14) | A Hivatal működésének hatékony ellenőrzése érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak képviselettel kell rendelkezniük az igazgatótanácsban. Amennyire lehetséges, az igazgatótanácsnak a menekültügyi politikáért felelős nemzeti szolgálatok operatív vezetőiből vagy azok képviselőiből kell állnia. Az igazgatótanácsot fel kell ruházni a költségvetés felállításához, végrehajtásának ellenőrzéséhez, a megfelelő pénzügyi szabályok elfogadásához, a Hivatal döntéshozatala érdekében átlátható munkaeljárások kialakításához és az ügyvezető igazgató kinevezéséhez szükséges hatáskörökkel. A UNHCR-nak – a Hivatal munkájába való teljes mértékű bevonásához, valamint tekintettel menekültügyi szakértelmére – szavazati jog nélküli igazgatótanácsi tagnak kell lennie.
  Tekintettel a Hivatal feladatainak és az ügyvezető igazgató szerepének jellegére, az Európai Parlamentet be kell vonni e tisztség jelöltjeinek kiválasztásába. |
| --- | --- |

(14)

A Hivatal működésének hatékony ellenőrzése érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak képviselettel kell rendelkezniük az igazgatótanácsban. Amennyire lehetséges, az igazgatótanácsnak a menekültügyi politikáért felelős nemzeti szolgálatok operatív vezetőiből vagy azok képviselőiből kell állnia. Az igazgatótanácsot fel kell ruházni a költségvetés felállításához, végrehajtásának ellenőrzéséhez, a megfelelő pénzügyi szabályok elfogadásához, a Hivatal döntéshozatala érdekében átlátható munkaeljárások kialakításához és az ügyvezető igazgató kinevezéséhez szükséges hatáskörökkel. A UNHCR-nak – a Hivatal munkájába való teljes mértékű bevonásához, valamint tekintettel menekültügyi szakértelmére – szavazati jog nélküli igazgatótanácsi tagnak kell lennie.
  Tekintettel a Hivatal feladatainak és az ügyvezető igazgató szerepének jellegére, az Európai Parlamentet be kell vonni e tisztség jelöltjeinek kiválasztásába.

| (15) | A Hivatalt – annak gyors és eredményes irányítása érdekében – a tagállamok képviselőiből álló végrehajtó bizottságnak kell segítenie, amelynek feladata, hogy tanácsot adjon a Hivatal ügyvezető igazgatójának, illetve véleményt formáljon az igazgatótanács számára. |
| --- | --- |

(15)

A Hivatalt – annak gyors és eredményes irányítása érdekében – a tagállamok képviselőiből álló végrehajtó bizottságnak kell segítenie, amelynek feladata, hogy tanácsot adjon a Hivatal ügyvezető igazgatójának, illetve véleményt formáljon az igazgatótanács számára.

| (16) | A Hivatal teljes autonómiájának és függetlenségének biztosítása érdekében szükséges, hogy saját költségvetéssel rendelkezzen, amelynek bevételei elsősorban közösségi hozzájárulásból származnak. A
  Hivatal finanszírozását a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (4) 47. pontja értelmében a költségvetési hatóságnak jóvá kell hagynia.
  A közösségi költségvetési eljárásnak alkalmazhatónak kell lennie, amennyiben a Közösség hozzájárulása és az Európai Unió általános költségvetése terhére nyújtott bármilyen támogatásról van szó. A könyvelés ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie. |
| --- | --- |

(16)

A Hivatal teljes autonómiájának és függetlenségének biztosítása érdekében szükséges, hogy saját költségvetéssel rendelkezzen, amelynek bevételei elsősorban közösségi hozzájárulásból származnak. A
  Hivatal finanszírozását a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (4) 47. pontja értelmében a költségvetési hatóságnak jóvá kell hagynia.
  A közösségi költségvetési eljárásnak alkalmazhatónak kell lennie, amennyiben a Közösség hozzájárulása és az Európai Unió általános költségvetése terhére nyújtott bármilyen támogatásról van szó. A könyvelés ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie.

| (17) | Küldetésének sikere érdekében és a feladatainak elvégzéséhez szükséges mértékben a Hivatalnak együtt kell működnie más közösségi szervekkel, különösen az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökséggel (FRONTEX – létrehozta a 2007/2004/EK rendelet (5)) és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével (FRA– létrehozta a 168/2007/EK rendelet (6)). Szükséges továbbá, hogy együttműködjön harmadik országok illetékes hatóságaival, az e rendelet által szabályozott területeken illetékes nemzetközi szervezetekkel, valamint harmadik országokkal a Szerződés idevágó rendelkezéseinek megfelelően megkötött munkamegállapodások keretében
  a menekültügyre vonatkozó nemzetközi és közösségi jogi normáknak való megfelelés biztosítása érdekében
  . |
| --- | --- |

(17)

Küldetésének sikere érdekében és a feladatainak elvégzéséhez szükséges mértékben a Hivatalnak együtt kell működnie más közösségi szervekkel, különösen az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökséggel (FRONTEX – létrehozta a 2007/2004/EK rendelet (5)) és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével (FRA– létrehozta a 168/2007/EK rendelet (6)). Szükséges továbbá, hogy együttműködjön harmadik országok illetékes hatóságaival, az e rendelet által szabályozott területeken illetékes nemzetközi szervezetekkel, valamint harmadik országokkal a Szerződés idevágó rendelkezéseinek megfelelően megkötött munkamegállapodások keretében
  a menekültügyre vonatkozó nemzetközi és közösségi jogi normáknak való megfelelés biztosítása érdekében
  .

| (18) | Küldetésének sikere érdekében szükséges, hogy a Hivatal nyitott legyen azon országok részvételére, amelyek megállapodást kötöttek az ║ Közösséggel, amely alapján az e rendelet hatálya alá tartozó területen elfogadták és alkalmazzák a közösségi jogszabályokat (mint például Dánia, Norvégia, Izland és Svájc). A Hivatal – a Bizottság egyetértésével –
  a menekültügyre vonatkozó nemzetközi és közösségi jogi normáknak való megfelelés biztosítása céljából
  munkamegállapodásokat köthet olyan országokkal is, amelyek nem tartoznak azon harmadik országok közé, amelyek a Közösséggel megállapodást kötöttek, amely alapján a közösségi jogszabályokat elfogadták és alkalmazzák. Ugyanakkor a Hivatal semmilyen esetben sem alakíthat ki autonóm külpolitikát. |
| --- | --- |

(18)

Küldetésének sikere érdekében szükséges, hogy a Hivatal nyitott legyen azon országok részvételére, amelyek megállapodást kötöttek az ║ Közösséggel, amely alapján az e rendelet hatálya alá tartozó területen elfogadták és alkalmazzák a közösségi jogszabályokat (mint például Dánia, Norvégia, Izland és Svájc). A Hivatal – a Bizottság egyetértésével –
  a menekültügyre vonatkozó nemzetközi és közösségi jogi normáknak való megfelelés biztosítása céljából
  munkamegállapodásokat köthet olyan országokkal is, amelyek nem tartoznak azon harmadik országok közé, amelyek a Közösséggel megállapodást kötöttek, amely alapján a közösségi jogszabályokat elfogadták és alkalmazzák. Ugyanakkor a Hivatal semmilyen esetben sem alakíthat ki autonóm külpolitikát.

| (19) | A Hivatal tekintetében az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (7) (költségvetési rendelet), és különösen annak 185. cikke alkalmazandó. |
| --- | --- |

(19)

A Hivatal tekintetében az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (7) (költségvetési rendelet), és különösen annak 185. cikke alkalmazandó.

| (20) | Az Európai Csalásellenes Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (8) korlátozás nélkül alkalmazni kell a Hivatalra, amelynek csatlakoznia kell az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott belső vizsgálatokról szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (9). |
| --- | --- |

(20)

Az Európai Csalásellenes Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (8) korlátozás nélkül alkalmazni kell a Hivatalra, amelynek csatlakoznia kell az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott belső vizsgálatokról szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (9).

| (21) | Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (10) alkalmazni kell a Hivatalra. |
| --- | --- |

(21)

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (10) alkalmazni kell a Hivatalra.

| (22) | A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (11) alkalmazni kell a személyes adatok Hivatal által történő feldolgozására. |
| --- | --- |

(22)

A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (11) alkalmazni kell a személyes adatok Hivatal által történő feldolgozására.

| (23) | A Hivatalnak a fogadó tagállamban való elhelyezéshez szükséges rendelkezéseket, valamint a Hivatal személyi állományára és családtagjaikra alkalmazandó konkrét szabályokat a székhelyről kötött megállapodásban szükséges rögzíteni. A fogadó tagállam a Hivatal megfelelő működése érdekében köteles a lehető legjobb feltételeket biztosítani, ideértve a gyermekek iskoláztatását és a közlekedési lehetőségeket is, hogy a Hivatal a lehető legszélesebb földrajzi körből tudjon magas színvonalú személyi állományt vonzani. |
| --- | --- |

(23)

A Hivatalnak a fogadó tagállamban való elhelyezéshez szükséges rendelkezéseket, valamint a Hivatal személyi állományára és családtagjaikra alkalmazandó konkrét szabályokat a székhelyről kötött megállapodásban szükséges rögzíteni. A fogadó tagállam a Hivatal megfelelő működése érdekében köteles a lehető legjobb feltételeket biztosítani, ideértve a gyermekek iskoláztatását és a közlekedési lehetőségeket is, hogy a Hivatal a lehető legszélesebb földrajzi körből tudjon magas színvonalú személyi állományt vonzani.

| (24) | Mivel e rendelet célkitűzéseit – nevezetesen a tagállamok közötti gyakorlati menekültügyi együttműködés megkönnyítését és megszilárdítását, valamint a közös európai menekültügyi rendszer jobb kialakításához való hozzájárulást – a tagállamok nem valósíthatják meg kielégítő módon, és ezért ezek közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség – a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban – intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(24)

Mivel e rendelet célkitűzéseit – nevezetesen a tagállamok közötti gyakorlati menekültügyi együttműködés megkönnyítését és megszilárdítását, valamint a közös európai menekültügyi rendszer jobb kialakításához való hozzájárulást – a tagállamok nem valósíthatják meg kielégítő módon, és ezért ezek közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség – a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban – intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (25) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(25)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (26) | Ez a rendelet tiszteletben tartja különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert alapvető jogokat, valamint betartja az abban kifejezésre juttatott alapelveket, és a menedékjogra vonatkozó 18. cikknek megfelelően alkalmazandó, |
| --- | --- |

(26)

Ez a rendelet tiszteletben tartja különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert alapvető jogokat, valamint betartja az abban kifejezésre juttatott alapelveket, és a menedékjogra vonatkozó 18. cikknek megfelelően alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1.   FEJEZET

AZ EURÓPAI MENEKÜLTÜGYI TÁMOGATÓ HIVATAL LÉTREHOZÁSA ÉS KÜLDETÉSE

1. cikk

Az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozása

Európai Menekültügyi Támogató Hivatal (a továbbiakban: a Hivatal) alakul annak érdekében, hogy hozzájáruljon a közös európai menekültügyi rendszer végrehajtásához, és megerősítse a tagállamok között a menekültügy terén folytatott gyakorlati együttműködést.

2. cikk

Az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal küldetése

(1)   A Hivatal megkönnyíti, koordinálja és a menekültügy számos vonatkozása tekintetében megerősíti a tagállamok között a menekültügy terén folytatott gyakorlati együttműködést annak érdekében, hogy hozzájáruljon a közös európai menekültügyi rendszer jobb végrehajtásához, ideértve annak külső vonatkozásait is.

(2)   A Hivatal működési támogatást biztosít a menekültügyi rendszerükben nagy terhelésnek kitett tagállamok számára, különösen a menekültügyi szakértőkből álló támogató csoportok koordinálásával.

(3)   A Hivatal tudományos és technikai segítséget biztosít a Közösség politikájához és jogalkotásához minden olyan területen, amely közvetlen vagy közvetett hatással van a menekültügyre, annak érdekében, hogy teljes mértékű támogatást nyújthasson a menekültügyi gyakorlati együttműködéshez, és optimális módon láthassa el feladatait. A Hivatal az e területekhez tartozó minden kérdésben az információk független forrása.

(4)   A Hivatal olyan körülmények között teljesíti küldetését, amelyek lehetővé teszik számára, hogy – az általa nyújtott segítség és információk tudományos és szakmai minősége és függetlensége, eljárásainak és működésmódjának átláthatósága, a rá bízott feladatok ellátásában tanúsított gondossága, valamint a megbízatása teljesítéséhez szükséges informatikai támogatás alapján – mértékadó intézménnyé váljon.

(5)   A Hivatal az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA)- számára kijelölt feladatok sérelme nélkül végzi feladatait, és szorosan együttműködik azzal, valamint a UNHCR-ral.

(6)
     
  A Hivatal nem rendelkezik sem közvetlen, sem közvetett befolyással azokra a határozatokra vonatkozóan, amelyeket a tagállamok hatóságai az egyes nemzetközi védelem iránti kérelmek ügyében hoznak.

2.   FEJEZET

AZ EURÓPAI MENEKÜLTÜGYI TÁMOGATÓ HIVATAL FELADATAI

1.   szakasz

A gyakorlati menekültügyi együttműködés támogatása

3. cikk

Az információk és a legjobb gyakorlatok cseréje

A Hivatal megszervez, támogat és koordinál minden olyan fellépést, amely lehetővé teszi a tagállamok közötti információcserét, valamint a legjobb gyakorlatok azonosítását és cseréjét a menekültügy területén.

4. cikk

A származási országokkal kapcsolatos információk

A Hivatal megszervezi, támogatja és koordinálja a származási országokra vonatkozó információkkal kapcsolatos tevékenységeket, és különösen

| a) | minden vonatkozó információforrás
  , különösen kormányzati és nem-kormányzati szervek, nemzetközi szervezetek és uniós intézmények információforrásainak
  felhasználásával
  , átlátható módon és elfogulatlanul
  összegyűjti a menedékjogot, illetve a nemzetközi védelmet kérelmező személyek származási országára vonatkozó
  lényeges, helytálló, pontos és naprakész
  információkat; |
| --- | --- |

a)

minden vonatkozó információforrás
  , különösen kormányzati és nem-kormányzati szervek, nemzetközi szervezetek és uniós intézmények információforrásainak
  felhasználásával
  , átlátható módon és elfogulatlanul
  összegyűjti a menedékjogot, illetve a nemzetközi védelmet kérelmező személyek származási országára vonatkozó
  lényeges, helytálló, pontos és naprakész
  információkat;

| b) | irányítja, fejleszti és karbantartja a származási országokra vonatkozó információkat fogadó portált
  , valamint biztosítja az ahhoz történő hozzáférést és annak átláthatóságát
  ; |
| --- | --- |

b)

irányítja, fejleszti és karbantartja a származási országokra vonatkozó információkat fogadó portált
  , valamint biztosítja az ahhoz történő hozzáférést és annak átláthatóságát
  ;

| c) | egységes formátumot és módszertant alakít ki a származási országokra vonatkozó információk bemutatására, ellenőrzésére és felhasználására; |
| --- | --- |

c)

egységes formátumot és módszertant alakít ki a származási országokra vonatkozó információk bemutatására, ellenőrzésére és felhasználására;

| d) | elfogulatlanul
  elemzi a származási országra vonatkozó információkat, és
  az a) pontnak megfelelően, közös értékelési kritériumokra törekedve
  jelentéseket készít a származási országokról. |
| --- | --- |

d)

elfogulatlanul
  elemzi a származási országra vonatkozó információkat, és
  az a) pontnak megfelelően, közös értékelési kritériumokra törekedve
  jelentéseket készít a származási országokról.

5. cikk

A nemzetközi védelmet élvezők Közösségen belüli áthelyezésének támogatása

Azon tagállamok esetében, amelyek menekültügyi rendszere – földrajzi vagy demográfiai helyzetükből adódóan – különösen nagy és aránytalan terhelésnek van kitéve, a Hivatal koordinálja az információcserét és minden egyéb olyan fellépést, amely az Európai Unióban nemzetközi védelmet élvezők Közösségen belüli, ▐ áthelyezésére szolgáló eszközök és mechanizmusok végrehajtásával kapcsolatos.

6. cikk

Képzésekhez nyújtott támogatás

(1)   A Hivatal
  az ENSZ menekültügyi főbiztosával és az illetékes nem-kormányzati szervezetekkel szorosan együttműködve
  létrehozza és fejleszti az összes nemzeti igazgatási szerv és bíróság, valamint a tagállamok
  által a menekültügyi eljárásban hivatalosan igénybe vett
  bármilyen más nemzeti szolgálatainak
  vagy egyéb szervezeteinek
  tagjai számára tartott képzéseket.

(2)   A Hivatal európai menekültügyi képzési programot irányít és alakít ki
  amely legalább a nemzetközi menekültjoggal és emberi jogokkal, valamint azok normáival és a Közösség menekültügyi vívmányaival kapcsolatos képzésekről gondoskodik
  .

(3)   A Hivatal által javasolt képzések éppúgy lehetnek általános jellegűek, mint specifikusak vagy tematikusak.

(4)   A specifikus
  vagy tematikus
  képzések különösen a következőket célozzák:

| a) | a kiskorúak, kiszolgáltatott és különleges igényű személyek menedékkérelmének kezelésével kapcsolatos kérdések; |
| --- | --- |

a)

a kiskorúak, kiszolgáltatott és különleges igényű személyek menedékkérelmének kezelésével kapcsolatos kérdések;

| b) | a kínzások jeleinek és tüneteinek felismerése; |
| --- | --- |

b)

a kínzások jeleinek és tüneteinek felismerése;

| c) | interjútechnikák; |
| --- | --- |

c)

interjútechnikák;

| d) | orvosi és jogi szakértői jelentések felhasználása a menekültügyi eljárásokban; |
| --- | --- |

d)

orvosi és jogi szakértői jelentések felhasználása a menekültügyi eljárásokban;

| e) | a származási országgal kapcsolatos információk kialakításával, és felhasználásával kapcsolatos kérdések; |
| --- | --- |

e)

a származási országgal kapcsolatos információk kialakításával, és felhasználásával kapcsolatos kérdések;

| f) | konkrét jogi és ítélkezési gyakorlati kérdések. |
| --- | --- |

f)

konkrét jogi és ítélkezési gyakorlati kérdések.

(5)   A javasolt képzések célja az általuk célzott szereplők magas szintű képzésének biztosítása, valamint az alapelvek és a példaértékű legjobb gyakorlatok meghatározása a gyakorlatok, a közigazgatási módszerek és a nemzeti ítélkezési gyakorlatok egymáshoz közelítésének javítása érdekében.

(6)   A
  15. cikkben
  említett menekültügyi intervenciós szakértői állomány szakértői számára a Hivatal az általuk ellátandó feladatokhoz, illetve általuk gyakorlandó hatáskörökhöz kapcsolódó célzott képzéseket, továbbá – a Hivatal éves munkaprogramjában szereplő, a szakmai képzéseket és gyakorlatokat tartalmazó ütemterv alapján – rendszeres gyakorlatokat szervez.

(7)   A Hivatal képzési tevékenységeket szervezhet a tagállamokkal
  és a nem-kormányzati szervezetekkel
  együttműködésben
  a tagállamok
  területén.

7. cikk

A menekültügyi politika külső vonatkozásainak támogatása

A külkapcsolatok területén a Hivatal – a Bizottsággal egyetértésben – koordinálja a közös európai menekültügyi rendszer külső dimenziójára vonatkozó eszközök és mechanizmusok végrehajtásával kapcsolatos kérdésekre vonatkozóan kezdeményezett információcserét és minden egyéb fellépést.

A Hivatal koordinálja a menekültek Európai Unión belüli áttelepítésére vonatkozóan kezdeményezett információcseréket és minden egyéb fellépést
  , figyelembe véve a szolidaritás és a tehermegosztás elvét
  .

Megbízatásának keretében és a 49. cikk értelmében a Hivatal ▐ a regionális védelmi programok keretében
  támogathatja
  a harmadik országok kapacitásának
  erősítését
  .

2.   szakasz

A különösen nagy terhelésnek kitett tagállamoknak nyújtott segítség

8. cikk

Különösen nagy terhelés

A Hivatal koordinálja és támogatja valamennyi közös fellépést, amelyet azon tagállamok megsegítésére tesznek, amelyek – különösen földrajzi vagy demográfiai helyzetükből adódóan, illetve amiatt, hogy nagy számban érkeznek területükre nemzetközi védelemre esetlegesen igényt tartó, harmadik országbeli állampolgárok, – különösen nagy terhelésnek vannak kitéve.

9. cikk

Információk gyűjtése és elemzése

(1)   A különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok szükségleteinek felmérése érdekében a Hivatal különösen a tagállamok a ▐ UNHCR
  és más illetékes szervezetek
  által a Hivatal számára szolgáltatott információk alapján összegyűjt minden olyan hasznos információt, amely lehetővé teszi a különösen nagy terhelés megoldását célzó vészhelyzeti intézkedések azonosítását, előkészítését és meghatározását, különösen az egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló ...-i .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) keretében.

(2)   A Hivatal a tagállamok által szolgáltatott információk alapján rendszeresen számba veszi és elemzi a rendelkezésre álló struktúrákat és személyi állományt különösen a fordítás és tolmácsolás
  és a tagállamokat státuszuk meghatározásában segítő kezdeti információgyűjtés
  területén, csakúgy, mint a tagállamok menekültügyi befogadó képességét annak érdekében, hogy elősegítse a menekültügyért felelős különböző nemzeti hatóságok gyors és megbízható kölcsönös tájékoztatását.

10. cikk

A tagállamok támogatására tett fellépések

A Hivatal koordinálja a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok támogatására tett minden fellépést, és különösen

| a) | korai figyelmeztető rendszert alakít ki, melynek célja a tagállamok
  és a Bizottság
  értesítése a nemzetközi védelmet kérelmezők várható tömeges érkezéséről; |
| --- | --- |

a)

korai figyelmeztető rendszert alakít ki, melynek célja a tagállamok
  és a Bizottság
  értesítése a nemzetközi védelmet kérelmezők várható tömeges érkezéséről;

| b) | a Bizottság javaslatára kötelező szolidaritási mechanizmust hajt végre a nemzetközi védelem kedvezményezettjeinek újbóli elosztására azokból az országokból, amelyek menekültügyi rendszere különösen nagy és aránytalan terhelésnek van kitéve, a UNHCR-ral történő konzultáció, valamint diszkriminációmentes, átlátható és egyértelmű szabályok betartása mellett; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság javaslatára kötelező szolidaritási mechanizmust hajt végre a nemzetközi védelem kedvezményezettjeinek újbóli elosztására azokból az országokból, amelyek menekültügyi rendszere különösen nagy és aránytalan terhelésnek van kitéve, a UNHCR-ral történő konzultáció, valamint diszkriminációmentes, átlátható és egyértelmű szabályok betartása mellett;

| c) | koordinálja azokat a fellépéseket, amelyekkel a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok számára megkönnyítik az illetékes nemzeti hatóságok által megvizsgált menedékkérelmek elsődleges elemzését; |
| --- | --- |

c)

koordinálja azokat a fellépéseket, amelyekkel a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok számára megkönnyítik az illetékes nemzeti hatóságok által megvizsgált menedékkérelmek elsődleges elemzését;

| d) | koordinálja azokat fellépéseket, amelyekkel a terhelésnek kitett tagállamokat segítik, hogy a megfelelő fogadókapacitásokat – különösen a szükségszállásokat, a szállítást és az orvosi ellátást – gyorsan kialakíthassák; |
| --- | --- |

d)

koordinálja azokat fellépéseket, amelyekkel a terhelésnek kitett tagállamokat segítik, hogy a megfelelő fogadókapacitásokat – különösen a szükségszállásokat, a szállítást és az orvosi ellátást – gyorsan kialakíthassák;

| e) | koordinálja a menekültügyi támogató csoportokat, amelyek működéséről e rendelet 3. fejezete rendelkezik. |
| --- | --- |

e)

koordinálja a menekültügyi támogató csoportokat, amelyek működéséről e rendelet 3. fejezete rendelkezik.

3.   szakasz

Hozzájárulás a közös európai menekültügyi rendszer végrehajtásához

11. cikk

Információk gyűjtése és cseréje

(1)   A Hivatal megszervezi, koordinálja és előmozdítja a menekültügyi nemzeti hatóságok, illetve a Bizottság és a menekültügyi nemzeti hatóságok közötti, a menekültügy területén elért közösségi vívmányok körébe tartozó eszköz együttes kialakítására vonatkozó információcseréket. E célból tényadatokat tartalmazó, jogi és ítélkezési gyakorlati adatbázisokat hozhat létre a nemzeti, európai és nemzetközi szintű menekültüggyel kapcsolatos eszközökre vonatkozóan.

(2)   Feladatai megfelelő teljesítéséhez a Hivatal különösen a következő információkat gyűjti össze:

| a) | ║ a nemzetközi védelem iránti kérelmeknek a nemzeti közigazgatásokon és hatóságokon belüli kezeléséről; |
| --- | --- |

a)

║ a nemzetközi védelem iránti kérelmeknek a nemzeti közigazgatásokon és hatóságokon belüli kezeléséről;

| b) | ║ a nemzeti menekültügyi jogszabályokról és alakulásukról, beleértve az ítélkezési gyakorlatot is. |
| --- | --- |

b)

║ a nemzeti menekültügyi jogszabályokról és alakulásukról, beleértve az ítélkezési gyakorlatot is.

12. cikk

A Hivatal jelentései és egyéb dokumentumai

(1)   A Hivatal évente jelentést készít az Európai Unió menekültügyi helyzetéről. E jelentés keretében a Hivatal értékeli különösen az e rendelet értelmében végzett fellépéseinek eredményeit, és globális összehasonlító elemzést készít azokról annak érdekében, hogy elősegítse a tagállamok jobb ismeretét az aktuális legjobb gyakorlatokról és növelje a közös európai menekültügyi rendszer minőségét, koherenciáját és eredményességét.
  A jelentést az Európai Parlamenthez és a Bizottsághoz nyújtják be.

(2)   A végrehajtó bizottság 32. cikkben említett véleménye alapján a Hivatal a munkacsoportjaival és a Bizottsággal folytatott szoros konzultációt követően technikai jellegű dokumentumokat és különösen iránymutatásokat és operatív kézikönyveket készíthet a menekültügyi közösségi eszközök végrehajtására vonatkozóan.
  A UNHCR-nak fontos szerepet kell betöltenie az uniós iránymutatások kidolgozásában a nemzetközi normákkal való összhang biztosítása érdekében. Amennyiben bizonyos témákkal kapcsolatosan az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának már léteznek iránymutatásai, abban az esetben azoknak kell a gyakorlati együttműködés kiindulópontjául szolgálniuk a valóságban meglévő különbségek áthidalása érdekében.

(3)
     
  Az Európai Parlament kérésére a Hivatal jelentéseket készíthet a Közösség nemzetközi védelemhez kapcsolódó menekültügyi vívmányai végrehajtásának egyedi szempontjairól.

3.   FEJEZET

MENEKÜLTÜGYI TÁMOGATÓ CSOPORTOK

13. cikk

Koordináció

(1)
     
  A különösen nagy terhelésnek kitett tagállam(ok) kérheti(k) a Hivatalt, hogy az állam területére menekültügyi támogató csoportot telepítsen. Az ezt kérelmező tagállam(ok) a 18. cikk (1) bekezdésével összhangban konkrét helyzetleírást ad(nak), megjelöli(k) az esetleges célkitűzéseket és a telepítéssel kapcsolatos becsült szükségleteket.

(2)
     
  A Hivatal ilyen kérésre koordinálhatja a tagállam(ok) felé irányuló szükséges technikai és operatív segítségnyújtást és a 18. cikkben említett műveleti terv alapján a kérelmező tagállam területére telepítendő menekültügyi támogató csoport korlátozott időre szóló kiküldését.

14. cikk

Szakmai segítségnyújtás

A menekültügyi támogató csoportok szakértelmüket
  a 18. cikkben említett műveleti tervben elfogadottak szerint
  különösen a tolmácsolási szolgáltatások, a származási országokra vonatkozó információk megismerése és a menedékügyi akták feldolgozásának és kezelésének ismerete területén biztosítják a Hivatal által a tagállamok számára az e rendelet 10. cikkének megfelelően biztosított támogató fellépések keretében.

15. cikk

Menekültügyi intervenciós szakértői állomány

(1)   A Hivatal ügyvezető igazgatójának javaslatára a Hivatal végrehajtó bizottsága – tagjai háromnegyedes többségével – dönt a menekültügyi támogató csoportok összetételét célzó rendelkezésre álló szakértők profilját és összlétszámát illetően (menekültügyi intervenciós szakértői állomány). Ugyanez az eljárás alkalmazandó a menekültügyi intervenciós szakértői állomány szakértői profiljának és összlétszámának bármely későbbi módosítására.

(2)   A tagállamok a különféle meghatározott profilok szerint felállított nemzeti szakértői állományon keresztül, az előírt profiloknak megfelelő szakértők kinevezésével járulnak hozzá a menekültügyi intervenciós szakértői állományhoz.

16. cikk

Telepítés

(1)   A tagállamok a Hivatal kérésére késlekedés nélkül közlik a nemzeti szakértői állományukban szereplő azon szakértők számát, nevét és profilját, akiket öt napon belül a menekültügyi támogató csoport tagjaiként módjukban áll rendelkezésre bocsátani. A Hivatal kérésére a tagállamok kiküldik a szakértőket, kivéve ha olyan kivételes helyzettel találják szemben magukat, amely komolyan érinti a nemzeti feladatok elvégezhetőségét. Az eljárás helye szerinti tagállam megőrzi autonómiáját az alkalmazottak kiválasztása és telepítése időtartama tekintetében.

(2)
     
  Amennyiben a tagállamok nem tudják biztosítani a működéshez nélkülözhetetlennek ítélt szakértelmet, a Hivatal meghozhatja a szükséges intézkedéseket az ilyen jellegű szakértelemnek az illetékes szakértőktől és szervezetektől való beszerzésére, merítve egyúttal a konzultációs fórum szakértelméből.

(3)   A telepítés céljából létrejövő menekültügyi támogató csoport összetételének meghatározásakor a Hivatal ügyvezető igazgatója számításba veszi a kérelmező tagállam szempontjából felmerülő különleges körülményeket. A menekültügyi támogató csoport a 18. cikknek megfelelően felállított műveleti terv szerint jön létre.

17. cikk

A telepítésre vonatkozó döntéshozatali eljárás

(1)   A 16. cikk (1) bekezdésének megfelelően a menekültügyi támogató csoportok telepítési kérelme helyzetleírást, esetleges célkitűzéseket és a küldetéshez becsült szükségleteket tartalmazza. Adott esetben az ügyvezető igazgató felkérheti a Hivatal szakértőit a kérelmező tagállam helyzetének értékelésére.

(2)   Az ügyvezető igazgató a menekültügyi támogató csoportok telepítéséről haladéktalanul tájékoztatja a végrehajtó bizottságot.

(3)   Az ügyvezető igazgató a menekültügyi támogató csoportok telepítésének kérelmét illetően a lehető leghamarabb, de a kérést követő legkésőbb öt napon belül döntést hoz. Az ügyvezető igazgató döntéséről írásban értesíti egyidejűleg a kérelmező tagállamot és a végrehajtó bizottságot. Bemutatja döntése legfontosabb indítóokait.

(4)   Amennyiben az ügyvezető igazgató egy vagy több menekültügyi támogató csoportot küld, a 18. cikkel összhangban a Hivatal és a kérelmező tagállam haladéktalanul műveleti tervet készít.

(5)   E terv elfogadását követően az ügyvezető igazgató tájékoztatja a szükséges számról és profilokról azt tagállamot, amelynek szakértőit a menekültügyi támogató csoport részeként kiküldik. Ez az információ, amely említést tesz a telepítés várható időpontjáról, írásban jut el a 19. cikkben említett nemzeti kapcsolattartó pontokhoz. A műveleti terv másolatát szintén eljuttatják oda.

(6)   Az ügyvezető igazgató távollétében vagy akadályoztatása esetén az őt helyettesítő egységvezető hozza meg a menekültügyi támogató csoport telepítésére vonatkozó döntéseket.

18. cikk

Műveleti terv

(1)   Az ügyvezető igazgató és a kérelmező tagállam megegyezik a menekültügyi támogató csoportok telepítési feltételeit pontosan meghatározó műveleti tervben. A műveleti terv a következő elemeket foglalja magában:

| a) | helyzetleírás a telepítés eljárási módjával és célkitűzéseivel, beleértve a műveleti célkitűzést; |
| --- | --- |

a)

helyzetleírás a telepítés eljárási módjával és célkitűzéseivel, beleértve a műveleti célkitűzést;

| b) | a menekültügyi támogató csoportok telepítésének előrelátható időtartama; |
| --- | --- |

b)

a menekültügyi támogató csoportok telepítésének előrelátható időtartama;

| c) | a felelősség alá tartozó azon földrajzi terület a kérelmező tagállam területén, ahová a menekültügyi támogató csoportot telepítik; |
| --- | --- |

c)

a felelősség alá tartozó azon földrajzi terület a kérelmező tagállam területén, ahová a menekültügyi támogató csoportot telepítik;

| d) | a különleges feladatok és utasítások leírása, beleértve azokét, amelyek a menekültügyi támogató csoport tagjai számára betekintés céljából engedélyezett adatbázisra vonatkoznak, illetve azon felszerelések, amelyek használatát a fogadó tagállamban engedélyezték; |
| --- | --- |

d)

a különleges feladatok és utasítások leírása, beleértve azokét, amelyek a menekültügyi támogató csoport tagjai számára betekintés céljából engedélyezett adatbázisra vonatkoznak, illetve azon felszerelések, amelyek használatát a fogadó tagállamban engedélyezték;

| e) | a menekültügyi támogató csoportok összetétele. |
| --- | --- |

e)

a menekültügyi támogató csoportok összetétele.

(2)   A műveleti terv minden módosításához és kiigazításához az ügyvezető igazgató és a kérelmező tagállam együttes beleegyezése szükséges. A módosított és kiigazított műveleti terv másolatát haladéktalanul megküldik a Hivatalnak és a résztvevő tagállamoknak.

19. cikk

Nemzeti kapcsolattartó pont

Minden egyes tagállam nemzeti kapcsolattartó pontot jelöl ki, amelynek feladata a Hivatallal való kommunikáció a menekültügyi támogató csoportokra vonatkozó minden kérdésben. A nemzeti kapcsolattartó pont bármikor elérhető.

20. cikk

Közösségi kapcsolattartó pont

(1)   Az ügyvezető igazgató kijelöli a Hivatal egy vagy több szakértőjét, akik a koordinációért felelős közösségi kapcsolattartóként tevékenykednek. Az ügyvezető igazgató e kijelölésről értesíti a fogadó tagállamot.

(2)   A közösségi kapcsolattartó pont a Hivatal nevében a menekültügyi támogató csoport telepítésének minden vonatkozásában eljár. Feladata különösen

| a) | a Hivatal és a fogadó tagállam közötti érintkezési pontként szolgálni; |
| --- | --- |

a)

a Hivatal és a fogadó tagállam közötti érintkezési pontként szolgálni;

| b) | a Hivatal és a menekültügyi támogató csoport tagjai közötti érintkezési pontként eljárni, és a Hivatal nevében segítséget nyújtani a menekültügyi támogató csoport telepítésének körülményeihez kapcsolódó bármely kérdésben; |
| --- | --- |

b)

a Hivatal és a menekültügyi támogató csoport tagjai közötti érintkezési pontként eljárni, és a Hivatal nevében segítséget nyújtani a menekültügyi támogató csoport telepítésének körülményeihez kapcsolódó bármely kérdésben;

| c) | ellenőrizni a műveleti terv megfelelő végrehajtását; |
| --- | --- |

c)

ellenőrizni a műveleti terv megfelelő végrehajtását;

| d) | beszámolni a Hivatalnak a menekültügyi támogató csoport telepítésének minden vonatkozásáról. |
| --- | --- |

d)

beszámolni a Hivatalnak a menekültügyi támogató csoport telepítésének minden vonatkozásáról.

(3)   A Hivatal ügyvezető igazgatója felhatalmazhatja a kapcsolattartó pontot, hogy járuljon hozzá a műveleti terv és a menekültügyi támogató csoport telepítése kapcsán felmerülő viták rendezéséhez.

(4)   Feladatai teljesítésével kapcsolatban a kapcsolattartó pont kizárólag a Hivataltól kap utasításokat.

21. cikk

Polgári jogi felelősség

(1)
     
  Amikor valamely menekültügyi támogató csoport tagjai egy fogadó tagállamban működnek, a műveleteik teljesítése során az általuk okozott minden kárért a fogadó tagállam felel, nemzeti jogával összhangban.

(2)
     
  Amennyiben e kár súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés eredménye, a fogadó tagállam a származási tagállamhoz fordulhat a sértetteknek vagy a nevükben eljárni jogosult személyeknek a fogadó tagállam által kifizetett összegeknek a származási tagállam általi visszatérítése céljából.

(3)
     
  Harmadik felekkel szemben fennálló jogai gyakorlásának sérelme nélkül és a súlyos gondatlanság vagy a szándékos kötelezettségszegés esetei kivételével minden tagállam lemond az esetleg elszenvedett károk megtérítése iránti, fogadó tagállammal vagy bármely egyéb tagállammal szembeni valamennyi követeléséről.

(4)
     
  A tagállamok között az e cikk (2) és (3) bekezdése alkalmazásával kapcsolatban felmerülő, egymás között tárgyalás útján nem rendezhető vitás kérdéseket a tagállamok a Szerződés 239. cikkével összhangban az Európai Közösségek Bírósága elé terjesztik.

(5)
     
  A kiküldetés időtartama alatt az Ügynökség felszerelésében okozott kárral kapcsolatos költségeket – a harmadik felekkel szemben fennálló jogok gyakorlásának sérelme nélkül – az Ügynökség fedezi, a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés eseteinek kivételével.

22. cikk

Büntetőjogi felelősség

A menekültügyi támogató csoport kiküldetése során a csoport tagjai az általuk vagy ellenük esetlegesen elkövetett bűncselekmények tekintetében ugyanabban az elbánásban részesülnek, mint a fogadó tagország tisztviselői.

23. cikk

Költségek

Amikor a tagállamok szakértőiket a menekültügyi támogató csoportok telepítése céljából rendelkezésre bocsátják, a Hivatal teljes mértékben fedezi a tagállamok részéről felmerülő következő költségeket:

| a) | utazási költségek a származási országból a fogadó országba, illetve a fogadó országból a származási országba; |
| --- | --- |

a)

utazási költségek a származási országból a fogadó országba, illetve a fogadó országból a származási országba;

| b) | az oltásokkal kapcsolatos költségek; |
| --- | --- |

b)

az oltásokkal kapcsolatos költségek;

| c) | a szükséges különleges biztosítások költségei; |
| --- | --- |

c)

a szükséges különleges biztosítások költségei;

| d) | az egészségügyi ellátás költségei; |
| --- | --- |

d)

az egészségügyi ellátás költségei;

| e) | napidíjak, beleértve a szállásköltségeket; |
| --- | --- |

e)

napidíjak, beleértve a szállásköltségeket;

| f) | a Hivatal műszaki felszereléséhez kapcsolódó költségek. |
| --- | --- |

f)

a Hivatal műszaki felszereléséhez kapcsolódó költségek.

4.   FEJEZET

A HIVATAL FELÉPÍTÉSE

24. cikk

A Hivatal szervei

A Hivatal vezetői és igazgatói szerkezete a következőkből áll:

| a) | igazgatótanács; |
| --- | --- |

a)

igazgatótanács;

| b) | ügyvezető igazgató és személyzete; |
| --- | --- |

b)

ügyvezető igazgató és személyzete;

| c) | végrehajtó bizottság; |
| --- | --- |

c)

végrehajtó bizottság;

| d) | konzultációs fórum. |
| --- | --- |

d)

konzultációs fórum.

25. cikk

Az igazgatótanács összetétele

(1)   Az igazgatótanácsba minden tagállam egy-egy, a Bizottság pedig két tagot nevez ki.

(2)   Helyettesítő tag képviselheti vagy kísérheti az igazgatótanács minden egyes tagját; a helyettesítő tag, amennyiben tagot kísér, szavazati jog nélkül van jelen.

(3)   Az igazgatótanács tagjait a menekültügy terén szerzett tapasztalatuk és magas szintű szakértelmük alapján nevezik ki.

(4)   A UNHCR minden esetben, szavazati jog nélkül tagja a Hivatal igazgatótanácsának.

(5)   Az igazgatótanács tagjainak megbízatása három évre szól. Megbízatásuk megújítható. Megbízatásuk lejártakor vagy lemondás esetén a tagok mindaddig hivatalban maradnak, ameddig a megbízatásuk megújításáról vagy helyettesítésükről gondoskodnak.

26. cikk

Az igazgatótanács elnöksége

(1)   Az igazgatótanács tagjai közül megválasztja az elnököt és az alelnököt. Az alelnök hivatalból helyettesíti az elnököt, amennyiben ez utóbbi nem tudja ellátni feladatait.

(2)   Az elnök és az alelnök megbízása három évre szól, és csak egy alkalommal újítható meg. Amennyiben igazgatótanácsi tagságuk elnöki vagy alelnöki megbízatásuk idején jár le, ezzel egyidejűleg elnöki vagy alelnöki megbízatásuk is automatikusan lejár.

27. cikk

Az igazgatótanács ülései

(1)   Az igazgatótanácsi üléseket annak elnöke hívja össze. A tanácskozásokon a Hivatal ügyvezető igazgatója is részt vesz.

(2)   Az igazgatótanács évente legalább kétszer rendes ülést tart. Ezenkívül az elnök vagy a tagok egyharmadának kérésére is összeül. Az elnök a tagok legalább egyharmadának kérésére további igazgatótanácsi üléseket hív össze.

(3)   Az igazgatótanács megfigyelőként meghívhat bárkit, akinek a véleménye figyelemre méltó lehet az üléseken való részvétel szempontjából.

(4)   Az igazgatótanács tagjait a belső szabályzat rendelkezéseire figyelemmel tanácsadók vagy szakértők segíthetik.

(5)   Az igazgatótanács titkárságát a Hivatal biztosítja.

28. cikk

A szavazás módja

(1)   Az igazgatótanács a szavazati joggal rendelkező tagjainak abszolút többségével fogadja el döntéseit. Minden szavazati joggal rendelkező tag egy szavazattal rendelkezik. Valamely tag távolléte esetén helyettese gyakorolja annak szavazati jogát.

(2)   A Hivatal ügyvezető igazgatója nem vesz részt a szavazásban.

(3)   Az elnök részt vesz a szavazásban.

(4)   Azon tagállamok, amelyek nem vesznek részt teljesen a közösségi vívmányokban a menekültügy területén, nem vesznek részt a szavazásban ott, ahol az igazgatótanács a 29. cikkben meghatározott hivatali irányítási hatáskörének keretében olyan közösségi eszköz alapján határoz, amelyben azok nem vesznek részt.

(5)   Az igazgatótanács belső szabályzata rögzíti a szavazás részletes módját, különösen azon feltételeket, amelyek alapján egy tag egy másik tag nevében cselekedhet, valamint adott esetben a határozatképesség feltételeit.

29. cikk

Az igazgatótanács feladatai

Az igazgatótanács gondoskodik róla, hogy a Hivatal elvégezze a rábízott feladatokat. A Hivatal tervezését és felügyeletét ellátó testület. Különösen a következő feladatokat látja el:

| a) | elfogadja belső szabályzatát; |
| --- | --- |

a)

elfogadja belső szabályzatát;

| b) | a 30. cikkben megállapított feltételekkel kinevezi az ügyvezető igazgatót; fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató felett, adott esetben felfüggeszti vagy felmenti hivatalából; |
| --- | --- |

b)

a 30. cikkben megállapított feltételekkel kinevezi az ügyvezető igazgatót; fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató felett, adott esetben felfüggeszti vagy felmenti hivatalából;

| c) | elfogadja a Hivatal tevékenységéről szóló éves általános jelentést, és azt a következő év június 15-ig eljuttatja az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Számvevőszékhez. Az általános jelentést nyilvánosságra hozza; |
| --- | --- |

c)

elfogadja a Hivatal tevékenységéről szóló éves általános jelentést, és azt a következő év június 15-ig eljuttatja az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Számvevőszékhez. Az általános jelentést nyilvánosságra hozza;

| d) | minden év szeptember 30. előtt, a Hivatal ügyvezető igazgatója által előterjesztett tervezet alapján és a Bizottság véleményének megérkezése után – a szavazati joggal rendelkező tagok háromnegyedes többségével – elfogadja a Hivatal következő évre szóló munkaprogramját, majd átadja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak; a munkaprogramot az éves költségvetési eljárással és a Bizottság menekültügyi jogalkotási munkaprogramjával összhangban elfogadja; |
| --- | --- |

d)

minden év szeptember 30. előtt, a Hivatal ügyvezető igazgatója által előterjesztett tervezet alapján és a Bizottság véleményének megérkezése után – a szavazati joggal rendelkező tagok háromnegyedes többségével – elfogadja a Hivatal következő évre szóló munkaprogramját, majd átadja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak; a munkaprogramot az éves költségvetési eljárással és a Bizottság menekültügyi jogalkotási munkaprogramjával összhangban elfogadja;

| e) | e rendelet 5. fejezetének alkalmazásával gyakorolja a Hivatal a költségvetésével összefüggésben álló feladatait; |
| --- | --- |

e)

e rendelet 5. fejezetének alkalmazásával gyakorolja a Hivatal a költségvetésével összefüggésben álló feladatait;

| f) | e rendelet 43. cikkének alkalmazásával elfogadja az 1049/2001/EK rendelet végrehajtását célzó gyakorlati szabályokat; |
| --- | --- |

f)

e rendelet 43. cikkének alkalmazásával elfogadja az 1049/2001/EK rendelet végrehajtását célzó gyakorlati szabályokat;

| g) | e rendelet 42. cikkével összhangban meghatározza a Hivatal nyelvhasználatra vonatkozó szabályait; |
| --- | --- |

g)

e rendelet 42. cikkével összhangban meghatározza a Hivatal nyelvhasználatra vonatkozó szabályait;

| h) | a 39. cikk rendelkezéseinek tiszteletben tartásával meghatározza a Hivatal szervezeti felépítését és elfogadja a Hivatal személyzetre vonatkozó politikáját; |
| --- | --- |

h)

a 39. cikk rendelkezéseinek tiszteletben tartásával meghatározza a Hivatal szervezeti felépítését és elfogadja a Hivatal személyzetre vonatkozó politikáját;

| i) | a Bizottság véleményének kikérése után elfogadja a többéves személyzeti politikai tervet; |
| --- | --- |

i)

a Bizottság véleményének kikérése után elfogadja a többéves személyzeti politikai tervet;

| j) | meghoz minden döntést a Hivatal e rendeletben meghatározott küldetésének megvalósítása tekintetében; |
| --- | --- |

j)

meghoz minden döntést a Hivatal e rendeletben meghatározott küldetésének megvalósítása tekintetében;

| k) | meghoz minden döntést az e rendeletben előírt információs rendszer létrehozására, szükség esetén továbbfejlesztésére, és különösen a 4. cikk b) pontjában említett információs portálra vonatkozóan; |
| --- | --- |

k)

meghoz minden döntést az e rendeletben előírt információs rendszer létrehozására, szükség esetén továbbfejlesztésére, és különösen a 4. cikk b) pontjában említett információs portálra vonatkozóan;

| l) | meghoz minden döntést a hivatali munka belső szerkezetének megteremtésére, és adott esetben továbbfejlesztésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

l)

meghoz minden döntést a hivatali munka belső szerkezetének megteremtésére, és adott esetben továbbfejlesztésére vonatkozóan;

| m) | gyakorolja a felügyeleti hatáskört az ügyvezető igazgató felett; |
| --- | --- |

m)

gyakorolja a felügyeleti hatáskört az ügyvezető igazgató felett;

| n) | a Bizottság véleményének kikérése után, az ügyvezető igazgató által előterjesztett tervezet alapján elfogadja belső szabályzatát. |
| --- | --- |

n)

a Bizottság véleményének kikérése után, az ügyvezető igazgató által előterjesztett tervezet alapján elfogadja belső szabályzatát.

30. cikk

Az ügyvezető igazgató kinevezése

(1)   Az ügyvezető igazgatót – a Bizottság által javasolt jelöltlista alapján – az igazgatótanács nevezi ki ötéves időtartamra
  az e cikkben említett együttműködési eljárással összhangban
  . Az
  igazgatót érdemei, menekültügyi szakértelme, valamint igazgatási és irányítási képességei alapján nevezik ki. Az együttműködési eljárás a következő:

| a) | a pályázati felhívást és egy átlátható kiválasztási eljárást követően a Bizottság által elkészített lista alapján a jelentkezők, mielőtt kinevezésükre sor kerülne, felkérést kapnak, hogy forduljanak a Tanácshoz és az illetékes európai parlamenti bizottsághoz és válaszoljanak a feltett kérdésekre; |
| --- | --- |

a)

a pályázati felhívást és egy átlátható kiválasztási eljárást követően a Bizottság által elkészített lista alapján a jelentkezők, mielőtt kinevezésükre sor kerülne, felkérést kapnak, hogy forduljanak a Tanácshoz és az illetékes európai parlamenti bizottsághoz és válaszoljanak a feltett kérdésekre;

| b) | az Európai Parlament és a Tanács ezt követően véleményt nyilvánít, és megadja a pályázók általuk előnyben részesített sorrendjét; |
| --- | --- |

b)

az Európai Parlament és a Tanács ezt követően véleményt nyilvánít, és megadja a pályázók általuk előnyben részesített sorrendjét;

| c) | az igazgatótanács e vélemények figyelembevételével kinevezi az igazgatót. |
| --- | --- |

c)

az igazgatótanács e vélemények figyelembevételével kinevezi az igazgatót.

Az ötéves időtartam utolsó kilenc hónapja során a Bizottság értékelést végez, amelyben különösen az alábbiakat veszi figyelembe:

| — | az ügyvezető igazgató által elért eredmények; |
| --- | --- |

—

az ügyvezető igazgató által elért eredmények;

| — | a Hivatal feladatai és szükségletei az elkövetkező években. |
| --- | --- |

—

a Hivatal feladatai és szükségletei az elkövetkező években.

(2)   Az igazgatótanács a Bizottság javaslatára, figyelembe véve az értékelő jelentést és kizárólag amennyiben a Hivatal feladatai és szükségletei indokolják, egy alkalommal, legfeljebb hároméves időtartamra meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató megbízatását.

(3)   Az igazgatótanács tájékoztatja az Európai Parlamentet az ügyvezető igazgató megbízatásának meghosszabbításával kapcsolatos szándékáról. A meghosszabbítást megelőző hónapban az ügyvezető igazgatót
  felkérik
  , hogy az igazgatótanács vagy az Európai Parlament illetékes bizottságai előtt tegyen nyilatkozatot, és válaszoljon a bizottsági tagok által feltett kérdésekre.

31. cikk

Az ügyvezető igazgató feladatai

(1)   A Hivatalt a feladatai gyakorlásában független ügyvezető igazgató irányítja. Az ügyvezető igazgató tevékenységéről beszámol az igazgatótanácsnak.

(2)   Az ügyvezető igazgató – a Bizottság és az igazgatótanács hatáskörének sérelme nélkül – egyik kormánytól vagy más szervtől sem kérhet vagy fogadhat el utasítást.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy számoljon be feladatai végrehajtásáról.

(4)   Az ügyvezető igazgató a Hivatal jogi képviselője.

(5)   Az ügyvezető igazgató munkáját egy vagy több egységvezető segítheti. Távolléte vagy akadályoztatása esetén az egyik egységvezető helyettesíti.

(6)   Az ügyvezető igazgató feladatai:

| a) | a Hivatal napi szintű vezetésének biztosítása; |
| --- | --- |

a)

a Hivatal napi szintű vezetésének biztosítása;

| b) | munkaprogram-javaslatok kidolgozása a Hivatal számára a Bizottság véleményét követően; |
| --- | --- |

b)

munkaprogram-javaslatok kidolgozása a Hivatal számára a Bizottság véleményét követően;

| c) | az igazgatótanács által elfogadott munkaprogramok és döntések végrehajtása; |
| --- | --- |

c)

az igazgatótanács által elfogadott munkaprogramok és döntések végrehajtása;

| d) | a származási országokról szóló, a 4. cikk d) pontjában meghatározott jelentések elkészítése; |
| --- | --- |

d)

a származási országokról szóló, a 4. cikk d) pontjában meghatározott jelentések elkészítése;

| e) | a Hivatal pénzügyi szabályzata tervezetének elkészítése, hogy az igazgatótanács a 38. cikk értelmében elfogadhassa, valamint e szabályzat végrehajtási szabályainak elkészítése; |
| --- | --- |

e)

a Hivatal pénzügyi szabályzata tervezetének elkészítése, hogy az igazgatótanács a 38. cikk értelmében elfogadhassa, valamint e szabályzat végrehajtási szabályainak elkészítése;

| f) | a Hivatal előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezet előkészítése és a költségvetés végrehajtása; |
| --- | --- |

f)

a Hivatal előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezet előkészítése és a költségvetés végrehajtása;

| g) | a Hivatal személyi állományával kapcsolatosan a 39. cikkben meghatározott hatáskörök gyakorlása; |
| --- | --- |

g)

a Hivatal személyi állományával kapcsolatosan a 39. cikkben meghatározott hatáskörök gyakorlása;

| h) | a személyzettel kapcsolatos minden kérdés; minden döntéshozatal az e rendeletben előírt információs rendszer, és különösen a 4. cikk b) pontjában említett információs portál irányítására vonatkozóan; |
| --- | --- |

h)

a személyzettel kapcsolatos minden kérdés; minden döntéshozatal az e rendeletben előírt információs rendszer, és különösen a 4. cikk b) pontjában említett információs portál irányítására vonatkozóan;

| i) | minden döntéshozatal a Hivatal belső igazgatási rendszereinek irányítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

i)

minden döntéshozatal a Hivatal belső igazgatási rendszereinek irányítására vonatkozóan.

32. cikk

Végrehajtó bizottság

(1)   Munkája eredményességének és gyorsaságának növelésére a Hivatal az igazgatótanács tagjai közül kinevezett nyolc tagból álló végrehajtó bizottságot hoz létre.

(2)   A Bizottság minden esetben tagja a végrehajtó bizottságnak. A Hivatal igazgatótanácsa meghatározza a végrehajtó bizottság többi tagjainak kinevezésére alkalmazandó szabályokat.

(3)   A végrehajtó bizottság az ügyvezető igazgató meghívására vagy tagjai legalább egyharmadának kérésére rendszeresen, évente legalább négyszer ülést tart. Működési szabályait a Hivatal belső szabályzata rögzíti, és azok nyilvánosak.

(4)   A végrehajtó bizottság tagjainak megbízatására ugyanaz érvényes, mint az igazgatótanács tagjaiéra.

(5)   A végrehajtó bizottság szükség esetén különleges témákra vonatkozó üléseket tart.

(6)   A végrehajtó bizottság feladata a Hivatal ügyvezető igazgatójának nyújtott tanácsadás, valamint a Hivatal munkaprogramjára és a Hivatal minden tevékenységére vonatkozó véleményformálás az igazgatótanács számára akár ez utóbbi, akár saját maga kezdeményezésére, továbbá minden olyan helyzetben, amelyben a Hivatalnak gyors döntéseket kell hoznia, különösen a menekültügyi támogató csoportoknak a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamokba küldésére vonatkozó 3. fejezet keretében.

(7)   A Hivatal biztosítja a végrehajtó bizottság számára a szükséges műszaki és logisztikai támogatást, illetve üléseinek titkárságot biztosít.

(8)   A UNHCR képviselői – a végrehajtó bizottság kérésére – szavazati jog nélkül részt vehetnek annak munkájában.

(9)   A végrehajtó bizottság minden olyan személyt meghívhat, akinek véleménye figyelemre méltó lehet az ülésein.

33. cikk

Munkacsoportok

(1)   A Hivatal – az ebben a rendeletben meghatározott feladatkörén belül – munkacsoportokat hozhat létre a tagállamok menekültügy terén tevékenykedő illetékes szerveinek szakértőiből, ideértve a szakosodott bírákat is. A szakértőket helyettesítheti a velük egyidejűleg kinevezett helyettesük.

(2)   A Bizottság mindenkor jogosult a munkacsoportokban részt venni. A UNHCR képviselői – a megvitatott kérdések jellegétől függően – részben vagy teljes egészében részt vehetnek a Hivatal munkacsoportjainak ülésein.

(3)   A munkacsoportok meghívhatnak az üléseken való részvételre bárkit, akinek a véleménye érdeklődésre tarthat számot – köztük különösen a menekültügy területén tevékeny nem kormányzati szervezetek képviselőit.

║

5.   FEJEZET

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

34. cikk

Költségvetés

(1)   A Hivatal valamennyi bevételi és kiadási tételét elő kell irányozni az egyes, naptári évnek megfelelő pénzügyi évekre vonatkozóan, és fel kell tüntetni a költségvetésben.

(2)   A Hivatal költségvetésének bevételeinek és kiadásainak egyensúlyban kell lenniük.

(3)   A Hivatal bevételei közé az egyéb források sérelme nélkül a következők tartoznak:

| a) | az Európai Unió általános költségvetésében feltüntetett közösségi támogatás; |
| --- | --- |

a)

az Európai Unió általános költségvetésében feltüntetett közösségi támogatás;

| b) | a tagállamok önkéntes hozzájárulásai; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok önkéntes hozzájárulásai;

| c) | a Hivatal által biztosított publikációk, képzések és bármely szolgáltatásból származó jogdíjak; |
| --- | --- |

c)

a Hivatal által biztosított publikációk, képzések és bármely szolgáltatásból származó jogdíjak;

(4)   A Hivatal kiadásai különösen az alkalmazottak díjazását, az igazgatási és infrastrukturális kiadásokat, a működési költségeket és a Hivatal által kötött szerződésekkel és megállapodásokkal kapcsolatos kiadásokat foglalják magukban.

35. cikk

A költségvetés elkészítése

(1)   Az ügyvezető igazgató évente elkészíti a Hivatal következő évre érvényes előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezetet, beleértve a létszámtervet, és azt átadja az igazgatótanácsnak.

(2)   Az igazgatótanács e tervezet alapján megállapítja a Hivatal következő pénzügyi évre vonatkozó, bevételeket és kiadásokat tartalmazó költségvetési tervezetét.

(3)   A Hivatal bevételeit és kiadásait tartalmazó előzetes költségvetési tervezetét ║ február 10-ig megküldik a Bizottságnak. A költségvetési tervezet végleges változatát, amely különösen magában foglalja a létszámterv tervezetét is, az igazgatótanács ║ március 31-ig eljuttatja a Bizottságnak.

(4)   A Bizottság a költségvetési tervezetet az Európai Unió előzetes költségvetés-tervezetével együtt átadja a Parlamentnek és a Tanácsnak (költségvetési hatóság).

(5)   A költségvetési tervezet alapján a Bizottság az Európai Unió általános költségvetésének előzetes tervezetében feltünteti a létszámtervre való tekintettel szükségesnek ítélt előrejelzéseket, valamint azon támogatás összegét, amely a Szerződés 272. cikkével összhangban az általános költségvetést terheli, és a költségvetési hatóság elé terjeszti.

(6)   A költségvetési hatóság jóváhagyja a Hivatal támogatására szánt költségvetési előirányzatot.

(7)   A költségvetési hatóság elfogadja a Hivatal létszámtervét.

(8)   A Hivatal költségvetését az igazgatótanács fogadja el. A költségvetés az Európai Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. Adott esetben megfelelően kiigazítják.

(9)   Az igazgatótanács a lehető leghamarabb értesíti a költségvetési hatóságot az olyan projektek megvalósítására irányuló szándékáról, amelyek jelentős pénzügyi hatást gyakorolhatnak a költségvetés finanszírozására, és különösen az olyan, ingatlannal kapcsolatos projektekről, mint például épületek bérbevétele vagy megvásárlása. Erről tájékoztatja a Bizottságot.

(10)   Ha a költségvetési hatóság valamely részlege jelezte a véleményezésre való szándékát, véleményét a projektről szóló értesítés időpontját követő hat héten belül eljuttatja az igazgatótanácshoz.

36. cikk

A költségvetés végrehajtása

(1)   A Hivatal költségvetését az ügyvezető igazgató hajtja végre.

(2)   Az ügyvezető igazgató évente átad a költségvetési hatóságnak minden, az értékelési eljárás eredményei szempontjából releváns információt.

37. cikk

A beszámoló bemutatása és mentesítés

(1)   Minden lezárt pénzügyi évet követően ║ március 1-jéig közli a Hivatal számvitelért felelős tisztviselőjével az előzetes elszámolást az adott pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról és pénzgazdálkodásáról szóló jelentéssel együtt. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője ║ a tanácsi rendelet 128. cikkének megfelelően konszolidálja az intézmények és decentralizált szervek előzetes elszámolását.

(2)   A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője minden pénzügyi évet követően ║ március 31-ig megküldi a Számvevőszéknek a Hivatal előzetes elszámolását az adott pénzügyi év költségvetésének végrehajtására és pénzgazdálkodására vonatkozó jelentéssel együtt. A pénzügyi év költségvetésének végrehajtására és pénzgazdálkodására vonatkozó jelentést az Európai Parlament és a Tanács részére is megküldik.

(3)   A Hivatal előzetes elszámolására vonatkozó számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően az ügyvezető igazgató saját felelősségére a pénzügyi rendelet 129. cikkének megfelelően – elkészíti a Hivatal végleges elszámolását, és azt véleményezésre benyújtja az igazgatótanácshoz.

(4)   Az igazgatótanács véleményt nyilvánít a Hivatal végleges elszámolásáról.

(5)   Az ügyvezető igazgató a végleges elszámolást minden pénzügyi évet követően ║ július 1-jéig az igazgatótanács véleményével együtt megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.

(6)   A végleges elszámolást közzéteszik.

(7)   Az ügyvezető igazgató legkésőbb szeptember 30-ig válaszol a Számvevőszéknek az általa tett észrevételekre. Ezt a választ az igazgatótanácsnak is megküldi.

(8)   A pénzügyi rendelet 146. cikke (3) bekezdésének megfelelően az ügyvezető igazgató az Európai Parlament részére, annak kérésére megküld minden olyan információt, amely az adott pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás zavartalan lebonyolításához szükséges.

(9)   Az Európai Parlament a Tanács minősített többséggel elfogadott ajánlása alapján eljárva az n + 2. év május 15. előtt mentesíti az ügyvezető igazgatót az n. évi költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége alól.

38. cikk

Pénzügyi szabályzat

A Hivatalra alkalmazandó pénzügyi szabályzatot a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatótanács fogadja el. E szabályok nem térhetnek el az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet ║ 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettől (13), hacsak az ilyen eltérést kifejezetten nem teszi szükségessé a Hivatal működése, és a Bizottság nem adta hozzá előzetes hozzájárulását.

6.   FEJEZET

A SZEMÉLYI ÁLLOMÁNYRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

39. cikk

Személyi állomány

(1)   Az Európai Közösség tisztviselőinek személyzeti szabályzata, az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek és e személyzeti szabályzat és alkalmazási feltételek alkalmazásában az Európai Közösségek intézményei által közösen elfogadott szabályok vonatkoznak a Hivatal személyi állományára, köztük az ügyvezető igazgatóra is.

(2)   Az igazgatótanács, egyetértésben a Bizottsággal, elfogadja Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata, valamint az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei 110. cikkében említett szükséges részletes alkalmazási szabályokat.

(3)   A Hivatal saját alkalmazottai tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek által a kinevezéssel megbízott és a szerződések megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket.

(4)   Az igazgatótanács elfogadhat olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a tagállamokból kiküldött nemzeti szakértők alkalmazását a Hivatalon belül.

40. cikk

Kiváltságok és mentességek

Az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvét kell alkalmazni a Hivatal és személyzete tekintetében.

7.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

41. cikk

Jogállás

(1)   A Hivatal
  a költségvetési rendelet 185. cikkével összhangban létrehozott
  közösségi szerv. Jogi személyiséggel rendelkezik.

(2)   Valamennyi tagállamban a Hivatal a legteljesebb jogképességgel rendelkezik, amellyel jogszabályaik értelmében jogi személy rendelkezhet. Ingó és ingatlan vagyont szerezhet és elidegeníthet, és bíróság előtt eljárhat.

(3)   A Hivatalt ügyvezető igazgatója képviseli.

(4)   A Hivatal székhelye [...].

42. cikk

Nyelvhasználat

(1)   A Hivatal tekintetében az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. rendeletben (14) megállapított rendelkezéseket kell alkalmazni.

(2)   A Szerződés 290. cikke értelmében hozott döntések sérelme nélkül a Hivatal tevékenységéről szóló éves általános jelentés és a Hivatal 29. cikk c) és d) pontjában említett éves munkaprogramját a Közösség minden hivatalos nyelvén el kell készíteni.

(3)   A Hivatal működéséhez szükséges fordítási munkákat Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja végzi.

(4)   Az igazgatótanács meghatározza a nyelvhasználat kialakítását illető gyakorlati szabályokat.

43. cikk

Hozzáférés a dokumentumokhoz

(1)   
  A Hivatal tevékenységeinek lehető legmagasabb szintű átláthatósága biztosítása érdekében megfelelő ügyviteli gyakorlatot dolgoz ki. Az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazandó a Hivatal birtokában lévő dokumentumokra.

(2)   Az igazgatótanács e rendelet hatályba lépésétől számított hat hónapon belül elfogadja az 1049/2001/EK rendelet végrehajtására vonatkozó gyakorlati szabályokat.

(3)   A Hivatal által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikkével összhangban hozott döntések ellen az EK-Szerződés 195. és 230. cikkében meghatározott feltételek szerint az ombudsmannál panasszal vagy az Európai Közösségek Bíróságnál jogorvoslattal lehet élni.

(4)   A személyes jellegű adatok Hivatali kezelésére a ║ 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazandó.

44. cikk

A minősített és a nem minősített érzékeny információk védelmére vonatkozó biztonsági szabályok

(1)   A Hivatal a Bizottság eljárási szabályzatának (15) módosításáról szóló, 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat elveit alkalmazza. Különösen idetartoznak a minősített információk cseréjére, kezelésére és tárolására vonatkozó rendelkezések.

(2)   A Hivatal úgyszintén alkalmazza a nem minősített érzékeny adatok kezelésére vonatkozó, az ║ Bizottság által elfogadott és végrehajtott biztonsági elveket.

45. cikk

Csalás elleni küzdelem

(1)
     
  A csalás, a korrupció és más illegális cselekmények elleni küzdelem érdekében az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet korlátozás nélkül alkalmazandó.

(2)
     
  A Hivatal csatlakozik az 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz, és késedelem nélkül kiadja a Hivatal személyzetére alkalmazandó megfelelő előírásokat.

(3)
     
  A finanszírozással kapcsolatos határozatoknak és a végrehajtási megállapodásoknak, valamint az azokból eredő eszközöknek kifejezetten elő kell írniuk, hogy a Számvevőszék és az OLAF szükség esetén helyszíni ellenőrzést végezhet a Hivatal finanszírozásából részesülőknél, valamint az annak szétosztásáért felelős ügynököknél.

46. cikk

Felelősség

(1)   A Hivatal szerződéses felelősségére a szóban forgó szerződésre vonatkozó jog az irányadó.

(2)   Az Európai Közösségek Bírósága hatáskörrel rendelkezik, hogy az Ügynökség által kötött szerződésben található bármilyen választottbírósági kikötésnek megfelelően ítélkezzen.

(3)   A szerződésen kívüli felelősség esetében a Hivatal a tagállamok jogszabályaira vonatkozó egységes jogelvekkel összhangban megtéríti az Ügynökség vagy az alkalmazottai által feladataik teljesítése során okozott kárt.

(4)   Az Európai Közösségek Bírósága hatáskörrel rendelkezik a (3) bekezdésben említett károk megtérítésével kapcsolatos jogvitákban.

(5)   Az alkalmazottak Hivatallal szembeni személyes felelősségét a rájuk alkalmazandó személyzeti szabályzatban vagy alkalmazási feltételekben meghatározott előírások szabályozzák.

47. cikk

Értékelés és felülvizsgálat

(1)   Az igazgatótanács által a Bizottsággal egyetértésben adott megbízás alapján a Hivatal, három évvel azután, hogy az 54. cikk alapján megkezdte működését, megrendeli az elért eredményei független külső értékelését. Az értékelés a Hivatalnak a menekültügyi gyakorlati együttműködésre és a közös európai menekültügyi rendszerre gyakorolt hatását célozza. Különösen vizsgálja a Hivatal feladatainak esetleges kiigazítási vagy kiterjesztési szükségét, beleértve egy ilyen módosítás vagy kiterjesztés pénzügyi következményeit. Az értékelés ezenkívül megvizsgálja, hogy az irányítási szerkezet megfelelő-e a Hivatal feladatainak teljesítéséhez. Az értékelés figyelembe veszi az érdekelt felek véleményét mind közösségi, mind nemzeti szinten.

(2)   Az igazgatótanács a Bizottsággal egyetértésben dönt a jövőbeni értékelések időpontjairól, figyelembe véve az (1) bekezdésben említett értékelési jelentés eredményeit.

48. cikk

Adminisztratív felülvizsgálat

A Hivatal felett az európai ombudsman adminisztratív felülvizsgálatot gyakorol a Szerződés 195. cikkében meghatározott feltételek mellett.

49. cikk

Harmadik és társult országok részvétele

(1)   A Hivatal nyitott azon országok részvételére, amelyek olyan megállapodásokat kötöttek az ║ Közösséggel, amelyek alapján a közösségi jogszabályokat elfogadták és alkalmazzák az e rendelet hatálya alá tartozó területen. E megállapodások vonatkozó intézkedéseinek megfelelően megállapodások dolgozhatók ki különösen ezen országoknak a Hivatal munkájában való részvétele természetének, mértékének és módjának meghatározására. E megállapodások különösen magukban foglalják a Hivatal által tett kezdeményezésekben való részvételt, a pénzügyi hozzájárulásokat és a személyzetet. A személyzettel összefüggő kérdéseket illetően a fent említett megállapodások minden körülmények között tiszteletben tartják az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeket.

(2)   A Hivatal a tevékenységi körébe tartozó kérdésekben és a feladatai teljesítéséhez szükséges mértékben, a Bizottsággal egyetértésben
  és megbízatása keretei között
  elősegíti a tagállamok és a harmadik országok között az Európai Unió külkapcsolati politikájának keretében folytatott operatív együttműködést, továbbá technikai kérdésekben együttműködhet harmadik országok illetékes hatóságaival az e rendelet által szabályozott területeken az e hatóságokkal a Szerződés vonatkozó intézkedéseinek megfelelően kötött munkamegállapodások keretében.

50. cikk

A Hivatal együttműködése a UNHCR-ral

A Hivatal az e rendelet által szabályozott területeken a UNHCR-ral kötött munkamegállapodások keretében együttműködik a UNHCR-ral.

A Hivatal támogatást nyújthat a UNHCR részére. E támogatások célja olyan tevékenységek finanszírozása, amelyeken keresztül a Hivatal szilárd, tartós alapokat teremt arra, hogy részesüljön a UNHCR menekültügyi szakértelméből. A Hivatal UNHCR-nak nyújtott támogatásai a Hivatal és a UNHCR között létrejött és az e rendelet e cikkében, valamint a 2. cikk (5) bekezdésében, a 9. cikk (1) bekezdésében, a 25. cikk (4) bekezdésében, a 32. cikk (8) bekezdésében, a 33. cikk (2) bekezdésében és a 51. cikke (4) bekezdésében meghatározott kiemelt együttműködési kapcsolatok keretébe illeszkednek. A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 75. cikkének megfelelően a pénzügyi rendelet és végrehajtási szabályai alkalmazandók.

51. cikk

Konzultációs fórum

1.
     
  A Hivatal szorosan együttműködik a helyi, regionális, nemzeti, európai vagy nemzetközi szinten fellépő, menekültügyi politika területén tevékenykedő civil társadalmi szervezetekkel és az érintett illetékes szervekkel, és e célból konzultációs fórumot hoz létre.

2.
     
  A helyi hatóságok fontos szerepet játszanak és jelentős szakértelemmel rendelkeznek a menekültügyi politika területén, és be kell vonni őket a konzultációs fórumba.

3.
     
  A konzultációs fórum megteremti az információcsere és az ismeretek megosztásának eszközét. Szoros együttműködést biztosít a Hivatal és az érdekelt felek között.

4.
     
  A konzultációs fórum az (1) bekezdésnek megfelelően nyitott minden illetékes érdekelt fél számára. A Hivatal a tevékenysége szempontjából prioritásként azonosított területekhez kapcsolódó meghatározott igények felmerülése esetén a konzultációs fórum tagjaihoz fordul.

Az ENSZ menekültügyi főbiztosa hivatalánál fogva tagja a konzultációs fórumnak.

5.
     
  A Hivatal különösen az alábbi célokból fordul a konzultációs fórumhoz:

| a) | javaslattétel az igazgatótanácsnak a 29. cikk d) pontja szerint elfogadandó éves munkaprogramra vonatkozóan; |
| --- | --- |

a)

javaslattétel az igazgatótanácsnak a 29. cikk d) pontja szerint elfogadandó éves munkaprogramra vonatkozóan;

| b) | visszajelzés biztosítása az igazgatótanácshoz, és nyomonkövetési intézkedések javaslata a 29. cikk d) pontjában említett éves jelentést, valamint a 12. cikk (1) bekezdésében említett európai uniós menekültügyi helyzetről szóló éves jelentést illetően; valamint |
| --- | --- |

b)

visszajelzés biztosítása az igazgatótanácshoz, és nyomonkövetési intézkedések javaslata a 29. cikk d) pontjában említett éves jelentést, valamint a 12. cikk (1) bekezdésében említett európai uniós menekültügyi helyzetről szóló éves jelentést illetően; valamint

| c) | a Hivatal munkája szempontjából fontos konferenciák, szemináriumok és ülések eredményeinek és ajánlásainak az ügyvezető igazgatóhoz és az igazgatótanácshoz való eljuttatása. |
| --- | --- |

c)

a Hivatal munkája szempontjából fontos konferenciák, szemináriumok és ülések eredményeinek és ajánlásainak az ügyvezető igazgatóhoz és az igazgatótanácshoz való eljuttatása.

6.
     
  A konzultációs fórum koordinálása az ügyvezető igazgató feladatkörébe tartozik.

7.
     
  A konzultációs fórum évente legalább kétszer tart ülést.

52. cikk

Együttműködés a FRONTEX-szel, a FRA-val és más közösségi szervekkel, illetve a nemzetközi szervezetekkel

A Hivatal együttműködik a tevékenységi köréhez kapcsolódó tevékenységeket folytató közösségi szervekkel és különösen az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökséggel (FRONTEX) és a ║ FRA, valamint a nemzetközi szervezetekkel az e rendelet által szabályozott területeken az e szervekkel kötött munkamegállapodások keretében az ║ Szerződés rendelkezéseinek és az e szervek hatáskörére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően.

Az együttműködés lehetővé teszi az érintett szervek közötti szinergiák megteremtését, valamint a kettős alkalmazás és az átfedések elkerülését a különböző szervek megbízása szerint végzett munkálatokban.

53. cikk

A székhelyre vonatkozó megállapodás és a működési feltételek

A Hivatal fogadó tagállambeli a elhelyezéséhez szükséges rendelkezéseket, továbbá a Hivatal ügyvezető igazgatójára, az igazgatótanács tagjaira, valamint a Hivatal személyi állományára és családtagjaikra a fogadó tagállamban alkalmazandó konkrét szabályokat a Hivatal és a fogadó tagállam által – az igazgatótanács jóváhagyásának megszerzése után – kötött székhely-megállapodás rögzíti. A Hivatal fogadó tagállama lehető legjobb körülményeket biztosítja ahhoz, hogy a Hivatal jól működhessen, ideértve a többnyelvű, európai szemléletű iskoláztatás lehetőségét és a megfelelő közlekedési kapcsolatokat is.

54. cikk

A Hivatal működésének kezdete

A Hivatal legkésőbb az e rendelet hatályba lépésétől számított egy éven belül kezdi meg működését.

Mindaddig, amíg a Hivatal nem rendelkezik a saját költségvetésének végrehajtásához szükséges működési kapacitással, a Bizottság felelős a Hivatal létrehozásáért és kezdeti működtetéséért.

Ennek érdekében:

| — | mindaddig, amíg a Hivatal ügyvezető igazgatója az igazgatótanács általi, a 30. cikkben meghatározott feltételekkel történő kinevezését követően el nem foglalja hivatalát, a Hivatal ügyvezető igazgatójára ruházott feladatkört – ideiglenes igazgatói minőségben – a Bizottság egy tisztviselője gyakorolhatja. |
| --- | --- |

—

mindaddig, amíg a Hivatal ügyvezető igazgatója az igazgatótanács általi, a 30. cikkben meghatározott feltételekkel történő kinevezését követően el nem foglalja hivatalát, a Hivatal ügyvezető igazgatójára ruházott feladatkört – ideiglenes igazgatói minőségben – a Bizottság egy tisztviselője gyakorolhatja.

| — | a Hivatalra ruházott feladatköröket – az ideiglenes igazgató vagy az ügyvezető felelőssége alatt – a Bizottság tisztviselői láthatják el. |
| --- | --- |

—

a Hivatalra ruházott feladatköröket – az ideiglenes igazgató vagy az ügyvezető felelőssége alatt – a Bizottság tisztviselői láthatják el.

Az ideiglenes igazgató az igazgatótanács jóváhagyásával jóváhagyhatja a Hivatal költségvetésében előirányzott kifizetéseket, és szerződéseket köthet, többek között a Hivatal létszámtervének elfogadását követően személyi állomány felvételére.

55. cikk

Hatálybalépés

E rendelet az Európai Unió Hivatalos lapjában való kihirdetését követő [...]. napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ║,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL L,. o.

1

HL L,. o.

(2)  HL L,. o.

2

HL L,. o.

(3)  AZ Európai Parlament 2009. május 7-i álláspontja.

3

AZ Európai Parlament 2009. május 7-i álláspontja.

(4)  

  HL C 139., 2006.6.14., 1 o.

4

HL C 139., 2006.6.14., 1 o.

(5)  
  HL L 349., 2004.11.25., 1. o.

5

HL L 349., 2004.11.25., 1. o.

(6)  
  HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

6

HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

(7)  

  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

7

HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(8)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

8

(9)  HL L 136., 1999.5.31., 15. o.

9

(10)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

10

(11)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

11

(12)  HL L ...

12

HL L ...

(13)  
  HL L 357, 2002.12.31., 72. o.

13

HL L 357, 2002.12.31., 72. o.

(14)  HL 17, 1958.10.6., 385. o.

14

(15)  
  HL L 317., 2001.12.3., 1. o.

15

HL L 317., 2001.12.3., 1. o.

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/453 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/453

---

2009. május 7., csütörtökA tagállamok és harmadik országok közötti, a szerződéses kötelezettségekre és a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló kétoldalú megállapodások ***I

P6_TA(2009)0380

Az Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok és harmadik országok között ágazati kérdésekben létrejövő, a szerződéses kötelezettségekre és a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló kétoldalú megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásokra és e megállapodások megkötésére vonatkozó eljárás létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD))

2010/C 212 E/55

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0893),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, 61. cikkének c) pontjára, 65. cikkére és 67. cikkének (5) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0001/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A6-0270/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. május 7., csütörtökP6_TC1-COD(2008)0259

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2009. május 7-én került elfogadásra a szerződéses és szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jog bizonyos kérdéseit érintő, a tagállamok és harmadik országok között létrejövő megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásokra és e megállapodások megkötésére vonatkozó eljárás létrehozásáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 662/2009/EK rendelet).

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/454 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/454

---

2009. május 7., csütörtökMEDIA Mundus: a harmadik országokbeli audiovizuális szakemberekkel folytatott együttműködés ***I

P6_TA(2009)0381

Az Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása a harmadik országokbeli audiovizuális szakemberekkel folytatott együttműködés programjának (MEDIA Mundus) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD))

2010/C 212 E/56

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0892),

tekintettel az EK-Szerzõdés 251. cikkének (2) bekezdésére, 150. cikkének (4) bekezdésére és 157. cikkének (3) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0011/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A6-0260/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. május 7., csütörtökP6_TC1-COD(2008)0258

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. május 7-én került elfogadásra a harmadik országok audiovizuális szakembereivel folytatott együttműködés programjának (MEDIA Mundus) létrehozásáról szóló 2009/.../EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1041/2009/EK határozat).

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/455 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/455

---

2009. május 7., csütörtökA Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályai ***I

P6_TA(2009)0382

Az Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD))

2010/C 212 E/57

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0121),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, valamint 80. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0097/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, 43. cikkének (2) bekezdésére és 3 cikkére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A6-0274/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2009. május 7., csütörtökP6_TC1-COD(2009)0042

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2009. május 7-én került elfogadásra a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament első olvasatban elfogadott álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 545/2009/EK rendelet).

---

| 5.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 212/456 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 212/456

---

2009. május 7., csütörtökA házassági ügyek, a szülői felelősség és a tartási kötelezettség *

P6_TA(2009)0383

Az Európai Parlament 2009. május 7-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamok és harmadik országok között ágazati kérdésekben létrejövő, a házassági ügyek, a szülői felelősség és a tartási kötelezettség tekintetében a joghatóságról és az e tárgyban hozott határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, továbbá a tartási kötelezettségekkel kapcsolatos kérdésekben alkalmazandó jogról szóló kétoldalú megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásokra és e megállapodások megkötésére vonatkozó eljárás létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS))

2010/C 212 E/58

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0894),

tekintettel az EK-Szerződés 61. cikkének c) pontjára, továbbá 65. cikkére, valamint 67. cikkének (2) és (5) bekezdésére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6–0035/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A6–0265/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot, hogy ismét konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot, hogy ismét konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 54 |
| Rendeletre irányuló javaslat


  Cím |
| | |
| Módosítás 55 |
| Rendeletre irányuló javaslat


  1 preambulumbekezdés |
| (1) | Az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban EK-Szerződés) IV. címe megteremti a jogalapot arra, hogy a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén közösségi jogszabályokat fogadjanak el. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Cím

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

(1)

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban EK-Szerződés) IV. címe megteremti a jogalapot arra, hogy a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén közösségi jogszabályokat fogadjanak el.

| (1) | Az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban EK-Szerződés)
  III. részének
  IV. címe megteremti a jogalapot arra, hogy a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén közösségi jogszabályokat fogadjanak el. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban EK-Szerződés)
  III. részének
  IV. címe megteremti a jogalapot arra, hogy a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén közösségi jogszabályokat fogadjanak el.

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| (2) | A tagállamok és harmadik országok között polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködést hagyományosan a tagállamok és harmadik országok közötti megállapodások szabályozzák. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok és harmadik országok között polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködést hagyományosan a tagállamok és harmadik országok közötti megállapodások szabályozzák.

| (2) | A tagállamok és harmadik országok között polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködést hagyományosan a tagállamok és harmadik országok közötti megállapodások szabályozzák.
  Az ilyen – egyébként szép számban található – megállapodások gyakran egy tagállam és egy konkrét harmadik ország között fennálló különleges kapcsolatokat tükrözik, melyek célja az érintett felek egyedi igényeinek kielégítése érdekében a megfelelő jogi keret biztosítása. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok és harmadik országok között polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködést hagyományosan a tagállamok és harmadik országok közötti megállapodások szabályozzák.
  Az ilyen – egyébként szép számban található – megállapodások gyakran egy tagállam és egy konkrét harmadik ország között fennálló különleges kapcsolatokat tükrözik, melyek célja az érintett felek egyedi igényeinek kielégítése érdekében a megfelelő jogi keret biztosítása.

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| (3) | Az EK-Szerződés 307. cikke előírja, hogy
  küszöböljenek ki
  minden olyan
  összeegyeztethetetlenséget
  , amely a közösségi vívmányok és a tagállamok
  és
  harmadik
  országok által
  kötött nemzetközi
  szerződések
  között fennáll. Ennek során szükség lehet
  e
  megállapodások újratárgyalására. |
| --- | --- |

(3)

Az EK-Szerződés 307. cikke előírja, hogy
  küszöböljenek ki
  minden olyan
  összeegyeztethetetlenséget
  , amely a közösségi vívmányok és a tagállamok
  és
  harmadik
  országok által
  kötött nemzetközi
  szerződések
  között fennáll. Ennek során szükség lehet
  e
  megállapodások újratárgyalására.

| (3) | Az EK-Szerződés 307. cikke
  a tagállamok számára
  előírja, hogy
  tegyenek meg
  minden
  megfelelő lépést minden
  olyan
  összeegyeztethetetlenség kiküszöbölése érdekében
  , amely a közösségi vívmányok és a tagállamok harmadik
  országokkal
  kötött nemzetközi
  szerződései
  között fennáll. Ennek során szükség lehet
  az ilyen
  megállapodások újratárgyalására. |
| --- | --- |

(3)

Az EK-Szerződés 307. cikke
  a tagállamok számára
  előírja, hogy
  tegyenek meg
  minden
  megfelelő lépést minden
  olyan
  összeegyeztethetetlenség kiküszöbölése érdekében
  , amely a közösségi vívmányok és a tagállamok harmadik
  országokkal
  kötött nemzetközi
  szerződései
  között fennáll. Ennek során szükség lehet
  az ilyen
  megállapodások újratárgyalására.

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| (4) | Szükségessé válhat továbbá, hogy a polgári igazságszolgáltatásnak az EK-Szerződés IV. címének alkalmazási körébe tartozó
  területein
  új megállapodásokat kössenek harmadik országokkal. |
| --- | --- |

(4)

Szükségessé válhat továbbá, hogy a polgári igazságszolgáltatásnak az EK-Szerződés IV. címének alkalmazási körébe tartozó
  területein
  új megállapodásokat kössenek harmadik országokkal.

| (4) | Egy adott tagállamnak egy harmadik országgal való kapcsolataira vonatkozó egyedi igényeinek kielégítéséhez szükséges megfelelő jogi keret biztosítása érdekében kifejezetten
  szükségessé válhat továbbá, hogy a polgári igazságszolgáltatásnak az EK-Szerződés
  III. része
  IV. címének alkalmazási körébe tartozó
  területeivel kapcsolatos
  új megállapodásokat kössenek harmadik országokkal. |
| --- | --- |

(4)

Egy adott tagállamnak egy harmadik országgal való kapcsolataira vonatkozó egyedi igényeinek kielégítéséhez szükséges megfelelő jogi keret biztosítása érdekében kifejezetten
  szükségessé válhat továbbá, hogy a polgári igazságszolgáltatásnak az EK-Szerződés
  III. része
  IV. címének alkalmazási körébe tartozó
  területeivel kapcsolatos
  új megállapodásokat kössenek harmadik országokkal.

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| (5) | Az Európai Közösségek Bírósága – az új Luganói Egyezmény megkötésével kapcsolatos 2006. február 7-i 1/03. sz. véleményében – megerősítette, hogy a Közösség kizárólagos
  külső
  hatáskört szerzett arra vonatkozóan, hogy
  az EK-Szerződés IV. címében említett egyes fontos tárgykörökben harmadik országokkal tárgyalásokat folytasson nemzetközi megállapodásokról, és e megállapodásokat megkösse.
  A
  Bíróság megerősítette különösen, hogy a Közösség – a többek között a 44/2001/EK (Brüsszel I.) rendeletben meghatározott szabályokat, különösen a
  polgári és kereskedelmi ügyekben a
  joghatóságot
  , valamint a határozatok
  elismerését és végrehajtását
  érintő
  kérdésekben – kizárólagos hatáskört szerzett arra, hogy
  harmadik országokkal nemzetközi
  megállapodásokat
  kössön. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Közösségek Bírósága – az új Luganói Egyezmény megkötésével kapcsolatos 2006. február 7-i 1/03. sz. véleményében – megerősítette, hogy a Közösség kizárólagos
  külső
  hatáskört szerzett arra vonatkozóan, hogy
  az EK-Szerződés IV. címében említett egyes fontos tárgykörökben harmadik országokkal tárgyalásokat folytasson nemzetközi megállapodásokról, és e megállapodásokat megkösse.
  A
  Bíróság megerősítette különösen, hogy a Közösség – a többek között a 44/2001/EK (Brüsszel I.) rendeletben meghatározott szabályokat, különösen a
  polgári és kereskedelmi ügyekben a
  joghatóságot
  , valamint a határozatok
  elismerését és végrehajtását
  érintő
  kérdésekben – kizárólagos hatáskört szerzett arra, hogy
  harmadik országokkal nemzetközi
  megállapodásokat
  kössön.

| (5) | Az Európai Közösségek Bírósága – az új Luganói Egyezmény megkötésével kapcsolatos 2006. február 7-i 1/03. sz. véleményében – megerősítette, hogy a Közösség kizárólagos hatáskört szerzett arra vonatkozóan, hogy a polgári és kereskedelmi ügyekben a
  joghatóságról
  , valamint a határozatok
  elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK (Brüsszel I.) rendeletben (1) meghatározott szabályokat
  érintő
  tárgykörökben
  harmadik országokkal
  a Luganói Egyezményhez hasonló
  nemzetközi
  megállapodást
  kössön. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Közösségek Bírósága – az új Luganói Egyezmény megkötésével kapcsolatos 2006. február 7-i 1/03. sz. véleményében – megerősítette, hogy a Közösség kizárólagos hatáskört szerzett arra vonatkozóan, hogy a polgári és kereskedelmi ügyekben a
  joghatóságról
  , valamint a határozatok
  elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK (Brüsszel I.) rendeletben (1) meghatározott szabályokat
  érintő
  tárgykörökben
  harmadik országokkal
  a Luganói Egyezményhez hasonló
  nemzetközi
  megállapodást
  kössön.

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| (6) | Ezért az EK-Szerződés 300. cikkének megfelelően a Közösség és valamely harmadik ország közötti ilyen megállapodás megkötése a Közösség
  feladata, amennyiben a megállapodás közösségi hatáskört érint
  . |
| --- | --- |

(6)

Ezért az EK-Szerződés 300. cikkének megfelelően a Közösség és valamely harmadik ország közötti ilyen megállapodás megkötése a Közösség
  feladata, amennyiben a megállapodás közösségi hatáskört érint
  .

| (6) | Ezért
  a Közösség feladata
  az EK-Szerződés 300. cikkének megfelelően a Közösség és valamely harmadik ország közötti ilyen megállapodás megkötése a Közösség
  kizárólagos hatáskörét képező tárgykörökben
  . |
| --- | --- |

(6)

Ezért
  a Közösség feladata
  az EK-Szerződés 300. cikkének megfelelően a Közösség és valamely harmadik ország közötti ilyen megállapodás megkötése a Közösség
  kizárólagos hatáskörét képező tárgykörökben
  .

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| (7) | Az EK-Szerződés 10. cikke kötelezi a tagállamokat, hogy segítsék elő a Közösség feladatainak teljesítését, valamint hogy tartózkodjanak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti a Szerződés célkitűzéseinek megvalósítását. A jóhiszemű együttműködés kötelezettsége általános érvényű, nem pedig annak függvénye, hogy a Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik-e vagy sem. |
| --- | --- |

(7)

Az EK-Szerződés 10. cikke kötelezi a tagállamokat, hogy segítsék elő a Közösség feladatainak teljesítését, valamint hogy tartózkodjanak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti a Szerződés célkitűzéseinek megvalósítását. A jóhiszemű együttműködés kötelezettsége általános érvényű, nem pedig annak függvénye, hogy a Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik-e vagy sem.

| (7) | Az EK-Szerződés 10. cikke kötelezi a tagállamokat, hogy segítsék elő a Közösség feladatainak teljesítését, valamint hogy tartózkodjanak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti a Szerződés célkitűzéseinek megvalósítását. A jóhiszemű együttműködés kötelezettsége általános érvényű, nem pedig annak függvénye, hogy a Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik-e vagy sem. |
| --- | --- |

(7)

Az EK-Szerződés 10. cikke kötelezi a tagállamokat, hogy segítsék elő a Közösség feladatainak teljesítését, valamint hogy tartózkodjanak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti a Szerződés célkitűzéseinek megvalósítását. A jóhiszemű együttműködés kötelezettsége általános érvényű, nem pedig annak függvénye, hogy a Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik-e vagy sem.

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| (8) | Fel kell mérni, hogy a Közösségnek az adott pillanatban kellő érdeke fűződik-e ahhoz, hogy minden e téren meglévő vagy tervezett, tagállamok és harmadik országok közötti megállapodást közösségi megállapodásokkal váltsanak fel. Szükséges tehát, hogy eljárást hozzon létre, amelynek kettős célja lenne. Egyik célja, hogy lehetővé tegye a Közösség számára annak felmérését, kellő érdeke fűződik-e a Közösségnek egy adott kétoldalú megállapodás megkötéséhez. Az eljárás másik célja, hogy felhatalmazza a tagállamokat a kérdéses megállapodás megkötésére, ha az adott pillanatban a Közösségnek nem áll érdekében ilyen megállapodást kötni. |
| --- | --- |

(8)

Fel kell mérni, hogy a Közösségnek az adott pillanatban kellő érdeke fűződik-e ahhoz, hogy minden e téren meglévő vagy tervezett, tagállamok és harmadik országok közötti megállapodást közösségi megállapodásokkal váltsanak fel. Szükséges tehát, hogy eljárást hozzon létre, amelynek kettős célja lenne. Egyik célja, hogy lehetővé tegye a Közösség számára annak felmérését, kellő érdeke fűződik-e a Közösségnek egy adott kétoldalú megállapodás megkötéséhez. Az eljárás másik célja, hogy felhatalmazza a tagállamokat a kérdéses megállapodás megkötésére, ha az adott pillanatban a Közösségnek nem áll érdekében ilyen megállapodást kötni.

törölve

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| (9) | Koherens
  és átlátható eljárást kell létrehozni, amely felhatalmazza a tagállamokat a köztük és harmadik országok között fennálló megállapodások módosítására, illetve
  – kivételes körülmények fennállása esetén –
  új megállapodásokról
  tárgyalások folytatására és azok megkötésére
  , különösen, ha maga a Közösség nem jelezte, hogy gyakorolni kívánja a megállapodás megkötésére vonatkozó külső hatáskörét. Ez az eljárás sem a Közösség kizárólagos hatáskörét, sem pedig az EK-Szerződés 300. és 307. cikkének rendelkezéseit nem sérti.
  Mivel azonban eltérést jelent attól a szabálytól, hogy a Közösség e tárgykörökben kizárólagos hatáskörrel rendelkezik nemzetközi megállapodások megkötésére, a javasolt eljárást
  kivételes intézkedésnek kell tekinteni, és mind hatályát, mind időtartamát korlátozni kell. |
| --- | --- |

(9)

Koherens
  és átlátható eljárást kell létrehozni, amely felhatalmazza a tagállamokat a köztük és harmadik országok között fennálló megállapodások módosítására, illetve
  – kivételes körülmények fennállása esetén –
  új megállapodásokról
  tárgyalások folytatására és azok megkötésére
  , különösen, ha maga a Közösség nem jelezte, hogy gyakorolni kívánja a megállapodás megkötésére vonatkozó külső hatáskörét. Ez az eljárás sem a Közösség kizárólagos hatáskörét, sem pedig az EK-Szerződés 300. és 307. cikkének rendelkezéseit nem sérti.
  Mivel azonban eltérést jelent attól a szabálytól, hogy a Közösség e tárgykörökben kizárólagos hatáskörrel rendelkezik nemzetközi megállapodások megkötésére, a javasolt eljárást
  kivételes intézkedésnek kell tekinteni, és mind hatályát, mind időtartamát korlátozni kell.

| (9) | A Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozó, polgári igazságszolgáltatást érintő egyedi kérdésekben harmadik országokkal kötött megállapodások kapcsán következetes
  és átlátható eljárást kell létrehozni, amely felhatalmazza a tagállamokat a köztük és harmadik országok között fennálló megállapodások módosítására, illetve
  arra, hogy
  új megállapodásokról
  tárgyalásokat folytassanak
  ,
  illetve új megállapodásokat kössenek,
  különösen, ha maga a Közösség nem jelezte, hogy gyakorolni kívánja a megállapodás megkötésére vonatkozó külső hatáskörét
  egy már meglévő vagy tervezett tárgyalási megbízás révén
  . Ez az eljárás sem a Közösség kizárólagos hatáskörét, sem pedig az EK-Szerződés 300. és 307. cikkének rendelkezéseit nem sérti. Kivételes intézkedésnek kell tekinteni, és mind hatályát, mind időtartamát korlátozni kell. |
| --- | --- |

(9)

A Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozó, polgári igazságszolgáltatást érintő egyedi kérdésekben harmadik országokkal kötött megállapodások kapcsán következetes
  és átlátható eljárást kell létrehozni, amely felhatalmazza a tagállamokat a köztük és harmadik országok között fennálló megállapodások módosítására, illetve
  arra, hogy
  új megállapodásokról
  tárgyalásokat folytassanak
  ,
  illetve új megállapodásokat kössenek,
  különösen, ha maga a Közösség nem jelezte, hogy gyakorolni kívánja a megállapodás megkötésére vonatkozó külső hatáskörét
  egy már meglévő vagy tervezett tárgyalási megbízás révén
  . Ez az eljárás sem a Közösség kizárólagos hatáskörét, sem pedig az EK-Szerződés 300. és 307. cikkének rendelkezéseit nem sérti. Kivételes intézkedésnek kell tekinteni, és mind hatályát, mind időtartamát korlátozni kell.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| (9a) | Ez a rendelet nem alkalmazandó, amennyiben a Közösség a kérdéses tárgyban már kötött az adott harmadik országgal vagy harmadik országokkal megállapodást. Két megállapodás kizárólag akkor és annyiban tekinthető ugyanarra a tárgyra vonatkozónak, amennyiben lényegüket tekintve ugyanazokat a konkrét jogi kérdéseket szabályozzák. Az ilyen kérdésekben folytatott együttműködés általános szándékát kinyilvánító rendelkezések nem tekinthetők úgy, hogy ugyanarra a tárgyra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(9a)

Ez a rendelet nem alkalmazandó, amennyiben a Közösség a kérdéses tárgyban már kötött az adott harmadik országgal vagy harmadik országokkal megállapodást. Két megállapodás kizárólag akkor és annyiban tekinthető ugyanarra a tárgyra vonatkozónak, amennyiben lényegüket tekintve ugyanazokat a konkrét jogi kérdéseket szabályozzák. Az ilyen kérdésekben folytatott együttműködés általános szándékát kinyilvánító rendelkezések nem tekinthetők úgy, hogy ugyanarra a tárgyra vonatkoznak.

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

9 b preambulumbekezdés (új)

| (9b) | A már meglévő közösségi jogi aktusokban említett egyes regionális megállapodásoknak e rendelet hatálya alá kell tartozniuk. |
| --- | --- |

(9b)

A már meglévő közösségi jogi aktusokban említett egyes regionális megállapodásoknak e rendelet hatálya alá kell tartozniuk.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

9 c preambulumbekezdés (új)

| (9c) | A polgári és kereskedelmi kérdésekre vonatkozó igazságügyi együttműködés terén fenntartott közösségi külkapcsolatok fejlesztése céljából a Bizottságnak meg kell határoznia a prioritásokat azon iránymutatásokkal összhangban, amelyeket a Tanács a későbbiekben feltehetően elfogad. |
| --- | --- |

(9c)

A polgári és kereskedelmi kérdésekre vonatkozó igazságügyi együttműködés terén fenntartott közösségi külkapcsolatok fejlesztése céljából a Bizottságnak meg kell határoznia a prioritásokat azon iránymutatásokkal összhangban, amelyeket a Tanács a későbbiekben feltehetően elfogad.

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| (10) | Ezt a rendeletet a házassági ügyek, a szülői felelősség és a tartási kötelezettségek tekintetében a joghatósággal és az e tárgyban hozott határozatok elismerésével és végrehajtásával, továbbá a tartási kötelezettséggel kapcsolatos kérdésekben alkalmazandó joggal kapcsolatos ágazati kérdésekre kell korlátozni. |
| --- | --- |

(10)

Ezt a rendeletet a házassági ügyek, a szülői felelősség és a tartási kötelezettségek tekintetében a joghatósággal és az e tárgyban hozott határozatok elismerésével és végrehajtásával, továbbá a tartási kötelezettséggel kapcsolatos kérdésekben alkalmazandó joggal kapcsolatos ágazati kérdésekre kell korlátozni.

törölve

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| (11) | Annak érdekében, hogy a tagállamok által
  javasolt
  megállapodások ne fosszák meg hatályától a közösségi jogot és ne ássák alá a közösségi szabályokkal létrehozott rendszer megfelelő működését,
  mind
  a
  tárgyalások megkezdését és továbbfolytatását, mind a megállapodások megkötését felhatalmazáshoz kell kötni. Ezáltal a
  Bizottságnak lehetősége nyílik annak értékelésére, hogy a tárgyalások
  (lehetséges)
  kimenetele várhatóan milyen módon hat a közösségi jogra.
  Adott esetben a Bizottság tárgyalási iránymutatást javasolhat, illetve kérheti bizonyos záradékok beépítését a tervezett megállapodásokba. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy a tagállamok által
  javasolt
  megállapodások ne fosszák meg hatályától a közösségi jogot és ne ássák alá a közösségi szabályokkal létrehozott rendszer megfelelő működését,
  mind
  a
  tárgyalások megkezdését és továbbfolytatását, mind a megállapodások megkötését felhatalmazáshoz kell kötni. Ezáltal a
  Bizottságnak lehetősége nyílik annak értékelésére, hogy a tárgyalások
  (lehetséges)
  kimenetele várhatóan milyen módon hat a közösségi jogra.
  Adott esetben a Bizottság tárgyalási iránymutatást javasolhat, illetve kérheti bizonyos záradékok beépítését a tervezett megállapodásokba.

| (11) | Annak érdekében, hogy a tagállamok által
  tervezett
  megállapodások ne fosszák meg hatályától a közösségi jogot
  ,
  és ne ássák alá a közösségi szabályokkal létrehozott rendszer megfelelő működését,
  továbbá hogy ne érintsék hátrányosan
  a
  Közösségnek a Közösség által meghatározott külkapcsolati politikáját, az érintett tagállam szándékáról köteles értesíteni a Bizottságot a célból, hogy felhatalmazást kapjon a megállapodásról folytatandó hivatalos tárgyalások megkezdésére vagy továbbfolytatására, valamint a megállapodás megkötésére. Az értesítést levél formájában vagy elektronikus úton kell megtenni. Az értesítésnek tartalmaznia kell valamennyi releváns információt és dokumentációt, amely révén a
  Bizottságnak lehetősége nyílik annak értékelésére, hogy a tárgyalások kimenetele várhatóan milyen módon hat a közösségi jogra. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy a tagállamok által
  tervezett
  megállapodások ne fosszák meg hatályától a közösségi jogot
  ,
  és ne ássák alá a közösségi szabályokkal létrehozott rendszer megfelelő működését,
  továbbá hogy ne érintsék hátrányosan
  a
  Közösségnek a Közösség által meghatározott külkapcsolati politikáját, az érintett tagállam szándékáról köteles értesíteni a Bizottságot a célból, hogy felhatalmazást kapjon a megállapodásról folytatandó hivatalos tárgyalások megkezdésére vagy továbbfolytatására, valamint a megállapodás megkötésére. Az értesítést levél formájában vagy elektronikus úton kell megtenni. Az értesítésnek tartalmaznia kell valamennyi releváns információt és dokumentációt, amely révén a
  Bizottságnak lehetősége nyílik annak értékelésére, hogy a tárgyalások kimenetele várhatóan milyen módon hat a közösségi jogra.

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| (11a) | Fel kellene mérni, hogy a Közösségnek érdeke fűződik-e ahhoz, hogy kétoldalú megállapodást kössön a Közösség és az érintett harmadik ország között, vagy adott esetben kellő érdeke fűződik-e ahhoz, hogy egy tagállam és egy harmadik ország között már hatályban lévő kétoldalú megállapodást közösségi megállapodással váltson fel.




  Ezért minden tagállamot tájékoztatni kell a Bizottsághoz egy adott tagállam által tervezett megállapodásra vonatkozóan beérkezett értesítésekről annak lehetővé tétele érdekében, hogy a tagállamok nyilatkozzanak, csatlakozni kívánnak-e az értesítést küldő tagállam kezdeményezéséhez. Amennyiben ezt az információcserét követően közösségi érdek mutatkozik, a Bizottságnak mérlegelnie kell egy a Közösség és az érintett harmadik ország közötti megállapodás megkötése céljából adandó tárgyalási megbízatásra vonatkozó javaslat benyújtását. |
| --- | --- |

(11a)

Fel kellene mérni, hogy a Közösségnek érdeke fűződik-e ahhoz, hogy kétoldalú megállapodást kössön a Közösség és az érintett harmadik ország között, vagy adott esetben kellő érdeke fűződik-e ahhoz, hogy egy tagállam és egy harmadik ország között már hatályban lévő kétoldalú megállapodást közösségi megállapodással váltson fel.

Ezért minden tagállamot tájékoztatni kell a Bizottsághoz egy adott tagállam által tervezett megállapodásra vonatkozóan beérkezett értesítésekről annak lehetővé tétele érdekében, hogy a tagállamok nyilatkozzanak, csatlakozni kívánnak-e az értesítést küldő tagállam kezdeményezéséhez. Amennyiben ezt az információcserét követően közösségi érdek mutatkozik, a Bizottságnak mérlegelnie kell egy a Közösség és az érintett harmadik ország közötti megállapodás megkötése céljából adandó tárgyalási megbízatásra vonatkozó javaslat benyújtását.

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

11 b preambulumbekezdés (új)

| (11b) | Amennyiben a Bizottság további információt kér valamely tagállamtól annak megítélésével összefüggésben, hogy ezen tagállamot fel lehet-e hatalmazni tárgyalások megkezdésére egy vagy több harmadik országgal, ez a kérés nem befolyásolhatja azon időszak hosszát, melyen belül a Bizottságnak indokolással ellátott határozatot kell hoznia az érintett tagállam tárgyalások megkezdésére vonatkozó kérelméről. |
| --- | --- |

(11b)

Amennyiben a Bizottság további információt kér valamely tagállamtól annak megítélésével összefüggésben, hogy ezen tagállamot fel lehet-e hatalmazni tárgyalások megkezdésére egy vagy több harmadik országgal, ez a kérés nem befolyásolhatja azon időszak hosszát, melyen belül a Bizottságnak indokolással ellátott határozatot kell hoznia az érintett tagállam tárgyalások megkezdésére vonatkozó kérelméről.

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

11 c preambulumbekezdés (új)

| (11c) | A hivatalos tárgyalások megkezdésének engedélyezésekor a Bizottság adott esetben tárgyalási iránymutatást javasolhat, illetve kérheti bizonyos záradékok beépítését a tervezett megállapodásba. A különböző tárgyalási szakaszok során a Bizottságot teljes mértékben tájékoztatni kell e rendelet hatálya alá tartozó kérdések tekintetében és e kérdésekkel kapcsolatban megfigyelőként részt vehet. |
| --- | --- |

(11c)

A hivatalos tárgyalások megkezdésének engedélyezésekor a Bizottság adott esetben tárgyalási iránymutatást javasolhat, illetve kérheti bizonyos záradékok beépítését a tervezett megállapodásba. A különböző tárgyalási szakaszok során a Bizottságot teljes mértékben tájékoztatni kell e rendelet hatálya alá tartozó kérdések tekintetében és e kérdésekkel kapcsolatban megfigyelőként részt vehet.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

11 d preambulumbekezdés (új)

| (11d) | Amikor a tagállamok értesítik a Bizottságot arról, hogy tárgyalásokat kívánnak folytatni egy harmadik országgal, tájékoztatniuk kell a Bizottságot azon elemekről, amelyek lényegesek az elvégzendő bizottsági értékelés szempontjából. A Bizottság engedélye, az esetleges tárgyalási iránymutatás vagy – az adott esettől függően – a Bizottság elutasítása kizárólag olyan kérdésekre terjedhet ki, amelyek e rendelet hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(11d)

Amikor a tagállamok értesítik a Bizottságot arról, hogy tárgyalásokat kívánnak folytatni egy harmadik országgal, tájékoztatniuk kell a Bizottságot azon elemekről, amelyek lényegesek az elvégzendő bizottsági értékelés szempontjából. A Bizottság engedélye, az esetleges tárgyalási iránymutatás vagy – az adott esettől függően – a Bizottság elutasítása kizárólag olyan kérdésekre terjedhet ki, amelyek e rendelet hatálya alá tartoznak.

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

11 e preambulumbekezdés (új)

| (11e) | Az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a tagállamokat tájékoztatni kell a Bizottságnak nyújtott bármely tervezett vagy tárgyalt megállapodást érintő beérkezett értesítésről, valamint a Bizottság által e rendelet szerint hozott, indokolással ellátott határozatról. Az említett tájékoztatás során azonban teljes mértékben be kell tartani minden alkalmazható titoktartási követelményt. |
| --- | --- |

(11e)

Az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a tagállamokat tájékoztatni kell a Bizottságnak nyújtott bármely tervezett vagy tárgyalt megállapodást érintő beérkezett értesítésről, valamint a Bizottság által e rendelet szerint hozott, indokolással ellátott határozatról. Az említett tájékoztatás során azonban teljes mértékben be kell tartani minden alkalmazható titoktartási követelményt.

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

11 f preambulumbekezdés (új)

| (11f) | Az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a bizalmasnak minősített információkat az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kezelje (2). |
| --- | --- |

(11f)

Az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a bizalmasnak minősített információkat az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kezelje (2).

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

11 g preambulumbekezdés (új)

| (11g) | Azokban az esetekben, amikor a Bizottság saját értékelése alapján nem szándékozik megadni a hivatalos tárgyalások megkezdésére vagy a tárgyalt megállapodás megkötésére vonatkozó felhatalmazást, a Bizottságnak, az indokolással ellátott határozata benyújtását megelőzően, véleményt kell benyújtania az érintett tagállamnak. Egy megtárgyalt megállapodás megkötése esetén a véleményt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak kell megküldeni. |
| --- | --- |

(11g)

Azokban az esetekben, amikor a Bizottság saját értékelése alapján nem szándékozik megadni a hivatalos tárgyalások megkezdésére vagy a tárgyalt megállapodás megkötésére vonatkozó felhatalmazást, a Bizottságnak, az indokolással ellátott határozata benyújtását megelőzően, véleményt kell benyújtania az érintett tagállamnak. Egy megtárgyalt megállapodás megkötése esetén a véleményt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak kell megküldeni.

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| (12) | Annak biztosítása érdekében, hogy a megállapodások ne akadályozzák a polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén folytatott közösségi külpolitika végrehajtását, a megállapodásokban
  a felmondásról is
  rendelkezni kell arra az esetre, ha a Közösség ugyanabban a tárgykörben megállapodást
  kötne
  az érintett harmadik országgal. |
| --- | --- |

(12)

Annak biztosítása érdekében, hogy a megállapodások ne akadályozzák a polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén folytatott közösségi külpolitika végrehajtását, a megállapodásokban
  a felmondásról is
  rendelkezni kell arra az esetre, ha a Közösség ugyanabban a tárgykörben megállapodást
  kötne
  az érintett harmadik országgal.

| (12) | Annak biztosítása érdekében, hogy a
  megtárgyalt
  megállapodások ne akadályozzák a polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén folytatott közösségi külpolitika végrehajtását, a megállapodásokban rendelkezni kell
  a részleges vagy teljes felmondásról, vagy pedig a vonatkozó rendelkezéseknek a későbbi megállapodás rendelkezéseivel való közvetlen helyettesítéséről,
  arra az esetre, ha a Közösség
  , illetve a Közösség és tagállamai
  ugyanabban a tárgykörben
  későbbi
  megállapodást
  kötnének
  az érintett harmadik országgal. |
| --- | --- |

(12)

Annak biztosítása érdekében, hogy a
  megtárgyalt
  megállapodások ne akadályozzák a polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén folytatott közösségi külpolitika végrehajtását, a megállapodásokban rendelkezni kell
  a részleges vagy teljes felmondásról, vagy pedig a vonatkozó rendelkezéseknek a későbbi megállapodás rendelkezéseivel való közvetlen helyettesítéséről,
  arra az esetre, ha a Közösség
  , illetve a Közösség és tagállamai
  ugyanabban a tárgykörben
  későbbi
  megállapodást
  kötnének
  az érintett harmadik országgal.

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| (13) | Szükséges
  rendelkezni átmeneti intézkedésekről is az olyan helyzetekre, amikor egyes tagállamok a rendelet hatálybalépésének időpontjában már folytatnak tárgyalásokat harmadik országgal, vagy
  pedig
  már
  le is zárták
  e tárgyalásokat, de a megállapodást még nem ismerték el magukra nézve kötelező erejűnek. |
| --- | --- |

(13)

Szükséges
  rendelkezni átmeneti intézkedésekről is az olyan helyzetekre, amikor egyes tagállamok a rendelet hatálybalépésének időpontjában már folytatnak tárgyalásokat harmadik országgal, vagy
  pedig
  már
  le is zárták
  e tárgyalásokat, de a megállapodást még nem ismerték el magukra nézve kötelező erejűnek.

| (13) | Rendelkezni
  kell
  átmeneti intézkedésekről is az olyan helyzetekre, amikor egyes tagállamok a rendelet hatálybalépésének időpontjában már folytatnak tárgyalásokat harmadik országgal, vagy már
  lezárták
  e tárgyalásokat, de a megállapodást még nem ismerték el magukra nézve kötelező erejűnek. |
| --- | --- |

(13)

Rendelkezni
  kell
  átmeneti intézkedésekről is az olyan helyzetekre, amikor egyes tagállamok a rendelet hatálybalépésének időpontjában már folytatnak tárgyalásokat harmadik országgal, vagy már
  lezárták
  e tárgyalásokat, de a megállapodást még nem ismerték el magukra nézve kötelező erejűnek.

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| (13a) | A Bizottság e rendelet alkalmazásával kapcsolatban elegendő tapasztalat felhalmozódásának biztosítása érdekében legkorábban 8 évvel e rendelet elfogadását követően nyújtja be jelentését. A Bizottságnak jelentésében, előjogaival élve, meg kell erősítenie e rendelet ideiglenes jellegét vagy megvizsgálnia, hogy e rendelet helyébe más, azonos tárgykörű, vagy a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozó ügyekre is kiterjedő más közösségi jogszabályok hatálya alá tartozó rendeletet kell-e léptetni. |
| --- | --- |

(13a)

A Bizottság e rendelet alkalmazásával kapcsolatban elegendő tapasztalat felhalmozódásának biztosítása érdekében legkorábban 8 évvel e rendelet elfogadását követően nyújtja be jelentését. A Bizottságnak jelentésében, előjogaival élve, meg kell erősítenie e rendelet ideiglenes jellegét vagy megvizsgálnia, hogy e rendelet helyébe más, azonos tárgykörű, vagy a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozó ügyekre is kiterjedő más közösségi jogszabályok hatálya alá tartozó rendeletet kell-e léptetni.

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

13 b preambulumbekezdés (új)

| (13b) | Amennyiben a Bizottság által benyújtandó jelentés megerősíti e rendelet ideiglenes jellegét, a tagállamoknak e jelentés benyújtását követően is módjukban áll értesíteni a Bizottságot a folyamatban lévő vagy bejelentett tárgyalásokról, a hivatalos tárgyalások megkezdésének engedélyeztetése céljából. |
| --- | --- |

(13b)

Amennyiben a Bizottság által benyújtandó jelentés megerősíti e rendelet ideiglenes jellegét, a tagállamoknak e jelentés benyújtását követően is módjukban áll értesíteni a Bizottságot a folyamatban lévő vagy bejelentett tárgyalásokról, a hivatalos tárgyalások megkezdésének engedélyeztetése céljából.

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| (14) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK tanácsi határozattal összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(14)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK tanácsi határozattal összhangban kell elfogadni.

törölve

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| (15) | Az arányosságnak
  a Szerződés
  5. cikkében megállapított elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl a célkitűzése eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(15)

Az arányosságnak
  a Szerződés
  5. cikkében megállapított elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl a célkitűzése eléréséhez szükséges mértéket.

| (15) | Az arányosságnak
  az EK-Szerződés
  5. cikkében megállapított elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl a célkitűzése eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(15)

Az arányosságnak
  az EK-Szerződés
  5. cikkében megállapított elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl a célkitűzése eléréséhez szükséges mértéket.

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| (16) | Az Egyesült Királyság és Írország
  –
  az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt
  ,
  az Egyesült Királyság és Írország
  helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban –olyan mértékben vesznek rész
  e rendelet elfogadásában és alkalmazásában
  , amennyiben a rendelet hatálya alá tartozó rendeletek elfogadásában és alkalmazásában részt vettek, illetve amennyiben e rendeleteket elfogadásukat követően magukra nézve kötelezőnek elfogadták
  . |
| --- | --- |

(16)

Az Egyesült Királyság és Írország
  –
  az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt
  ,
  az Egyesült Királyság és Írország
  helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban –olyan mértékben vesznek rész
  e rendelet elfogadásában és alkalmazásában
  , amennyiben a rendelet hatálya alá tartozó rendeletek elfogadásában és alkalmazásában részt vettek, illetve amennyiben e rendeleteket elfogadásukat követően magukra nézve kötelezőnek elfogadták
  .

| (16) | Az Egyesült Királyság és Írország
  helyzetéről szóló,
  az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt
  jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően
  az Egyesült Királyság és Írország
  bejelentették azon óhajukat, hogy részt kívánnak venni
  e rendelet elfogadásában és alkalmazásában. |
| --- | --- |

(16)

Az Egyesült Királyság és Írország
  helyzetéről szóló,
  az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt
  jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően
  az Egyesült Királyság és Írország
  bejelentették azon óhajukat, hogy részt kívánnak venni
  e rendelet elfogadásában és alkalmazásában.

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

1.   Ez a rendelet eljárást hoz létre a tagállamok felhatalmazására, hogy – az alábbi rendelkezésekben meghatározott feltételekkel – módosíthassák a
  köztük és egy harmadik ország közötti kétoldalú
  megállapodásokat, valamint tárgyalásokat folytathassanak új
  kétoldalú
  megállapodásokról és ilyen megállapodásokat köthessenek.

1.   Ez a rendelet eljárást hoz létre a tagállamok
  arra történő
  felhatalmazására, hogy – az alábbi rendelkezésekben meghatározott feltételekkel – módosíthassák a
  meglévő
  megállapodásokat, valamint tárgyalásokat folytathassanak új megállapodásokról és ilyen megállapodásokat köthessenek.

Ez az eljárás sem a Közösség, sem a tagállamok hatásköreit nem sérti.

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés

2.   
  Ez a rendelet a tagállamok
  és
  harmadik országok között ágazati kérdésekben létrejövő,
  a
  házassági ügyek, a szülői felelősség és a tartási kötelezettség tekintetében a joghatóságról és az e tárgyban hozott határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, továbbá a tartási kötelezettségekkel kapcsolatos kérdésekben alkalmazandó jogról szóló kétoldalú megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásokra és e megállapodások megkötésére alkalmazandó
  .

2.   
  Ezt a rendeletet az egészben vagy részben a 2201/2003/EK (3)

  és a
  4/2009/EK (4) rendelet hatálya alá tartozó kérdésekre vonatkozó megállapodásokra kell alkalmazni, amennyiben e kérdések a Közösség végrehajtási jogkörébe tartoznak
  .

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 a bekezdés (új)

(2a)
     
  Ez a rendelet nem alkalmazandó, amennyiben a Közösség a kérdéses tárgyban már kötött az adott harmadik országgal vagy harmadik országokkal megállapodást.

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés

1.   E rendelet alkalmazásában a „megállapodás” kifejezés
  egy tagállam és egy harmadik ország között létrejött kétoldalú megállapodást jelent.

1.   E rendelet alkalmazásában a „megállapodás” kifejezés
  a következőt jelenti:

| a) | egy tagállam és egy harmadik ország között létrejött kétoldalú megállapodás; |
| --- | --- |

a)

egy tagállam és egy harmadik ország között létrejött kétoldalú megállapodás;

| b) | a 2201/2003/EK rendelet 59. cikke (2) bekezdésének a) pontjában – a rendelet 59. cikke (2) bekezdése c) pontjának és 59. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül – és a 4/2009/EK rendelet 69. cikkének (3) bekezdésében említett regionális megállapodás. |
| --- | --- |

b)

a 2201/2003/EK rendelet 59. cikke (2) bekezdésének a) pontjában – a rendelet 59. cikke (2) bekezdése c) pontjának és 59. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül – és a 4/2009/EK rendelet 69. cikkének (3) bekezdésében említett regionális megállapodás.

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés

2.   E rendelet alkalmazásában „tagállam” Dánia kivételével minden tagállam.

2.   E rendelet alkalmazásában „tagállam”
  :
  Dánia kivételével minden tagállam.

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

1.   Amennyiben valamely tagállam tárgyalásokat kíván folytatni
  egy harmadik országgal
  a rendelet tárgykörébe tartozó, létező megállapodás
  módosításáról
  vagy ilyen új megállapodás
  kötéséről
  , erre irányuló a szándékát írásban bejelenti a Bizottságnak.

1.   Amennyiben valamely tagállam tárgyalásokat kíván folytatni a rendelet tárgykörébe tartozó, létező megállapodás
  módosítása
  vagy ilyen új megállapodás
  kötése érdekében
  , erre irányuló a szándékát
  a hivatalos tárgyalások tervezett megnyitása előtt a lehető legkorábbi időpontban,
  írásban bejelenti a Bizottságnak.

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés

2.   A bejelentésnek tartalmaznia kell
  – amennyiben rendelkezésre állnak –
  a létező megállapodás vagy megállapodástervezet, illetve a
  harmadik ország által készített
  javaslattervezet egy példányát, valamint minden egyéb vonatkozó dokumentumot. A tagállam bemutatja a tárgyalások
  célkitűzéseit
  , megjelöli
  az
  érintendő kérdéseket, illetve a létező megállapodás módosítandó rendelkezéseit
  , és megad minden
  további
  lényeges
  információt.

2.   A bejelentésnek
  adott esetben
  tartalmaznia kell a létező megállapodás vagy megállapodástervezet, illetve a javaslattervezet egy példányát, valamint minden egyéb vonatkozó dokumentumot. A tagállam bemutatja a tárgyalások
  tárgyát
  ,
  valamint
  megjelöli
  a tervezett megállapodásban
  érintendő kérdéseket, illetve a létező megállapodás módosítandó rendelkezéseit
  . A tagállam megadhat bármilyen
  további
  kiegészítő
  információt.

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés

3.
     
  A bejelentést legalább három hónappal az érintett harmadik országgal folytatandó hivatalos tárgyalások megkezdése előtt kell megtenni.

törölve

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

1.   
  A bejelentést
  követően a Bizottság értékeli, hogy a tagállam
  folytathatja-e
  a tárgyalásokat
  az érintett harmadik országgal
  .
  Ha azonos tárgykörben a Közösség már kötött megállapodást az adott harmadik országgal, a Bizottság automatikusan elutasítja a kérelmet.

1.   
  A bejelentés beérkezését
  követően a Bizottság értékeli, hogy a tagállam
  megnyithatja-e
  a
  hivatalos
  tárgyalásokat.

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

2.   
  Amennyiben
  a
  Közösség még nem kötött megállapodást az illető harmadik országgal, a
  Bizottság az értékelés első lépéseként ellenőrzi, nem
  várható-e a közeljövőben hasonló közösségi megállapodás
  az adott harmadik országgal. Amennyiben nem, a Bizottság
  az alábbi két feltétel teljesülése mellett adhatja meg a felhatalmazást
  :

2.   A Bizottság az értékelés első lépéseként ellenőrzi,
  hogy az elkövetkező 2 évben kifejezetten
  nem
  helyeztek-e kilátásba
  az adott harmadik országgal
  vagy országokkal közösségi megállapodás megkötése céljából adandó hasonló tárgyalási megbízást
  . Amennyiben nem, a Bizottság
  megállapítja, hogy a következő feltételek mindegyike teljesül-e
  :

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – a pont

| a) | az adott tagállam
  bizonyítja
  , hogy konkrét –
  különösen
  a tagállam és a kérdéses harmadik ország közötti gazdasági, földrajzi, kulturális vagy
  történelmi kapcsolatokkal összefüggő
  – érdeke fűződik ahhoz, hogy megkösse a
  kétoldalú ágazati
  megállapodást
  a harmadik országgal; továbbá |
| --- | --- |

a)

az adott tagállam
  bizonyítja
  , hogy konkrét –
  különösen
  a tagállam és a kérdéses harmadik ország közötti gazdasági, földrajzi, kulturális vagy
  történelmi kapcsolatokkal összefüggő
  – érdeke fűződik ahhoz, hogy megkösse a
  kétoldalú ágazati
  megállapodást
  a harmadik országgal; továbbá

| a) | az adott tagállam
  tájékoztatást nyújtott arra vonatkozóan
  , hogy konkrét – a tagállam és a kérdéses harmadik ország közötti gazdasági, földrajzi, kulturális
  , történelmi, társadalmi
  vagy
  politikai kapcsolatok miatt
  – érdeke fűződik ahhoz, hogy megkösse a megállapodást
  ; |
| --- | --- |

a)

az adott tagállam
  tájékoztatást nyújtott arra vonatkozóan
  , hogy konkrét – a tagállam és a kérdéses harmadik ország közötti gazdasági, földrajzi, kulturális
  , történelmi, társadalmi
  vagy
  politikai kapcsolatok miatt
  – érdeke fűződik ahhoz, hogy megkösse a megállapodást
  ;

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – b pont

| b) | a Bizottság megállapítja, hogy a javasolt megállapodás csak korlátozott hatást gyakorol a meglévő
  közösségi
  szabályok egységes és következetes alkalmazására, valamint az említett szabályok által
  létrehozott rendszer megfelelő
  működésére. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság megállapítja, hogy a javasolt megállapodás csak korlátozott hatást gyakorol a meglévő
  közösségi
  szabályok egységes és következetes alkalmazására, valamint az említett szabályok által
  létrehozott rendszer megfelelő
  működésére.

| b) | a tagállam által nyújtott tájékoztatás alapján a tervezett megállapodás megkötése nem fosztja-e meg hatályától a
  közösségi
  jogot, és nem ássa-e alá a közösségi jog szabályai révén
  létrehozott rendszer megfelelő
  működését; és |
| --- | --- |

b)

a tagállam által nyújtott tájékoztatás alapján a tervezett megállapodás megkötése nem fosztja-e meg hatályától a
  közösségi
  jogot, és nem ássa-e alá a közösségi jog szabályai révén
  létrehozott rendszer megfelelő
  működését; és

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| ba) | a javasolt megállapodás ne érintse hátrányosan a Közösség által meghatározott uniós külkapcsolati politika tárgyát és célját. |
| --- | --- |

ba)

a javasolt megállapodás ne érintse hátrányosan a Közösség által meghatározott uniós külkapcsolati politika tárgyát és célját.

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 a bekezdés (új)

(2a)
     
  Amennyiben a tagállam által továbbított információ nem elégséges az értékelés elvégzéséhez, a Bizottság további információkat kérhet.

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

1.   Ha a
  Bizottság arra
  a
  következtetésre jut, hogy a
  4.
  cikkben
  említett
  körülményekre és feltételekre figyelemmel
  a
  megállapodásnak nincs akadálya, felhatalmazhatja a
  tagállamot, hogy tárgyalásokat kezdjen az érintett harmadik országgal. A Bizottság szükség esetén tárgyalási iránymutatást javasolhat, és kérheti bizonyos záradékok beépítését a tervezett megállapodásba.

1.   Ha a
  javasolt megállapodás megfelel
  a 4.
  cikk (2) bekezdésében
  említett
  feltételeknek,
  a
  Bizottság felhatalmazza a
  tagállamot, hogy
  hivatalos
  tárgyalásokat kezdjen az érintett harmadik országgal. A Bizottság szükség esetén tárgyalási iránymutatást javasolhat, és kérheti bizonyos záradékok beépítését a tervezett megállapodásba.

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

2.   A megállapodásnak
  felmondási
  záradékot kell tartalmaznia
  arra az esetre, ha a Közösség ugyanazon harmadik országgal azonos tárgykörben megállapodást kötne.

2.   
  A
  megállapodásnak záradékot kell tartalmaznia
  , amely az alábbiakról rendelkezik:

| a) | a megállapodás teljes vagy részleges felmondása abban az esetben, ha a Közösség vagy a Közösség és tagállamai ugyanazon harmadik országgal vagy országokkal azonos tárgykörben újabb megállapodást kötne, vagy |
| --- | --- |

a)

a megállapodás teljes vagy részleges felmondása abban az esetben, ha a Közösség vagy a Közösség és tagállamai ugyanazon harmadik országgal vagy országokkal azonos tárgykörben újabb megállapodást kötne, vagy

| b) | a vonatkozó rendelkezések közvetlen helyettesítése egy olyan későbbi megállapodás rendelkezéseivel, amelyet a Közösség, illetve a Közösség és tagállamai ugyanabban a tárgykörben kötnek harmadik országgal vagy országokkal. |
| --- | --- |

b)

a vonatkozó rendelkezések közvetlen helyettesítése egy olyan későbbi megállapodás rendelkezéseivel, amelyet a Közösség, illetve a Közösség és tagállamai ugyanabban a tárgykörben kötnek harmadik országgal vagy országokkal.

A megállapodásba a következő
  záradékot kell
  beépíteni
  : „(tagállam neve) felmondja
  a
  megállapodást, amikor az Európai Közösség (harmadik ország neve)
  -val/-vel a
  polgári
  igazságszolgáltatásnak ugyanazon tárgyköreiben köt
  megállapodást, amelyeket e megállapodás szabályoz
  ”
  .

Az a) pontban említett
  záradékot
  az alábbiak szerint
  kell
  megfogalmazni
  : „(
  a
  tagállam neve)
  részben vagy teljesen
  felmondja
  e
  megállapodást,
  ha és
  amikor az Európai Közösség
  vagy az Európai Közösség és tagállamai
  (
  a
  harmadik ország
  vagy harmadik országok
  neve)
  -val/vel
  megállapodást
  kötnek ugyanazon
  polgári
  igazságszolgáltatási ügyekben
  ,
  mint
  amelyeket e megállapodás szabályoz.
  ”

A b) pontban említett záradékot az alábbiak szerint kell megfogalmazni: „A megállapodást/rendelkezéseket (pontosítandó) az Európai Közösség vagy az Európai Közösség és tagállamai, valamint (a harmadik ország vagy országok neve) közötti megállapodás hatálybalépésének napjától a megállapodás/rendelkezések által szabályozott kérdések vonatkozásában többé nem lehet alkalmazni”.

A Bizottság a tagállam kérelméről a 3. cikkben említett bejelentés beérkezésétől számított 90 napon belül indokolással ellátott határozatot hoz.

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 3 bekezdés

3.
     
  A Bizottság a (1) és (2) bekezdésben említett felhatalmazásra vonatkozó határozatot a 8. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően fogadja el.

törölve

A Bizottság a tagállam kérelméről a 3. cikkben említett bejelentés beérkezésétől számított hat hónapon belül határoz.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

5 a cikk (új)

5a. cikk

A hivatalos tárgyalások megkezdésére vonatkozó felhatalmazás elutasítása

1.
     
  Amennyiben a Bizottság a 4. cikk szerinti értékelése alapján nem szándékozik engedélyezni a javasolt megállapodásra vonatkozó hivatalos tárgyalások megkezdését, akkor a 3. cikkben említett értesítés kézhezvételétől számított 90 napon belül véleményt bocsát ki az érintett tagállam részére.

2.
     
  Az érintett tagállam a Bizottság véleményének beterjesztését követő 30 napon belül kérheti a Bizottságot, hogy kezdjenek megbeszéléseket a megoldása megtalálása érdekében.

3.
     
  Amennyiben az érintett tagállam a (2) bekezdésben meghatározott határidőn belül nem kéri fel a Bizottságot megbeszélések folytatására, a Bizottság a 3. cikk szerinti értesítés kézhezvételétől számított 130 napon belül indokolással ellátott határozatot hoz a tagállam kérelméről.

4.
     
  Ha a megbeszélésre a (2) bekezdésnek megfelelően kerül sor, a Bizottság a megbeszélés lezárását követő 30 napon belül indokolással ellátott határozatot hoz a tagállam kérelméről.

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk

A Bizottság megfigyelőként részt vehet a tagállam és a harmadik ország között zajló tárgyalásokon. Ha a Bizottság nem vesz részt megfigyelőként, a tárgyalások különböző szakaszaiban folyamatosan tájékoztatni kell a tárgyalások előrehaladásáról és eredményeiről.

A Bizottság megfigyelőként részt vehet a tagállam és a harmadik ország között zajló tárgyalásokon,
  amennyiben azok az e rendelet hatálya alá tartozó kérdésekre vonatkoznak.
  Ha a Bizottság nem vesz részt megfigyelőként, a tárgyalások különböző szakaszaiban folyamatosan tájékoztatni kell a tárgyalások előrehaladásáról és eredményeiről.

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

1.   A megállapodás
  parafálása
  előtt az érintett tagállam értesíti a Bizottságot a tárgyalások kimeneteléről, és a megállapodás szövegét továbbítja
  a Bizottságnak
  .

1.   A
  megtárgyalt
  megállapodás
  aláírása
  előtt az érintett tagállam értesíti a Bizottságot a tárgyalások kimeneteléről, és továbbítja
  részére
  a megállapodás szövegét.

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

2.   
  A bejelentést
  követően a Bizottság értékeli, hogy a tárgyalások eredményeképpen megszületett megállapodás
  megfelel-e az első bizottsági értékelésnek. E további értékelés során a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a tervezett megállapodás tartalmazza-e a Bizottság által megkövetelt részeket, különösen az 5. cikk (1) bekezdésében említett záradékokat, valamint hogy a tervezett megállapodás megkötése nem fosztja-e meg hatályától a közösségi jogot, és nem ássa-e alá a közösségi jog szabályai révén létrehozott rendszer megfelelő működését.

2.   
  A bejelentés kézhezvételét
  követően a Bizottság értékeli, hogy a tárgyalások eredményeképpen megszületett megállapodás
  :

| a) | megfelel-e a 4. cikk (2) bekezdés b) pontjában meghatározott feltételeknek; |
| --- | --- |

a)

megfelel-e a 4. cikk (2) bekezdés b) pontjában meghatározott feltételeknek;

| b) | megfelel-e a 4. cikk (2) bekezdés ba) pontjában meghatározott feltételeknek, amennyiben az adott feltétellel kapcsolatosan új és kivételes körülmények lépnek fel; továbbá |
| --- | --- |

b)

megfelel-e a 4. cikk (2) bekezdés ba) pontjában meghatározott feltételeknek, amennyiben az adott feltétellel kapcsolatosan új és kivételes körülmények lépnek fel; továbbá

| c) | teljesíti-e az 5. cikk (2) bekezdése szerinti követelményeket. |
| --- | --- |

c)

teljesíti-e az 5. cikk (2) bekezdése szerinti követelményeket.

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés

3.
     
  Ha a Bizottság arra az álláspontra jut, hogy a tárgyalások eredményeképpen olyan megállapodás született, amely nem felel meg a (2) bekezdésben említett követelményeknek, a tagállam nem kap felhatalmazást a megállapodás megkötésére.

törölve

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 4 bekezdés

4.   Ha a
  Bizottság arra az álláspontra jut, hogy a
  tárgyalások eredményeképpen olyan megállapodás született, amely megfelel meg a (2) bekezdésben említett követelményeknek, a tagállam felhatalmazást
  kaphat
  a megállapodás megkötésére.

4.   Ha a tárgyalások eredményeképpen olyan megállapodás született, amely megfelel meg a (2) bekezdésben említett követelményeknek, a tagállam felhatalmazást
  kap
  a
  Bizottságtól a
  megállapodás megkötésére.

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés

5.
     
  A Bizottság a (3) és (4) bekezdésben említett felhatalmazásra vonatkozó határozatot a 8. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően fogadja el.

törölve

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 5 bekezdés – 2 albekezdés

A Bizottság a tagállam kérelméről
  a 1. cikkben
  említett bejelentés beérkezésétől számított
  hat hónapon
  belül
  meghozza határozatát
  .

5.
     A Bizottság a tagállam kérelméről
  az (1) bekezdésben
  említett bejelentés beérkezésétől számított
  90 napon
  belül
  indokolással ellátott határozatot hoz
  .

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

7 a cikk (új)

7a. cikk

A megállapodás megkötésére vonatkozó felhatalmazás elutasítása

1.
     
  Amennyiben a Bizottság a 7. cikk (2) bekezdése szerinti értékelése alapján nem szándékozik engedélyezni a megtárgyalt megállapodás megkötését, akkor a 7. cikk (1) bekezdésében említett értesítés kézhezvételétől számított 90 napon belül véleményt bocsát ki az Európai Parlament és a Tanács részére.

2.
     
  Az érintett tagállam a Bizottság véleményének beterjesztését követő 30 napon belül kérheti a Bizottságot, hogy kezdjenek megbeszéléseket a megoldása megtalálása érdekében.

3.
     
  Amennyiben az érintett tagállam a (2) bekezdésben meghatározott határidőn belül nem kéri fel a Bizottságot megbeszélések folytatására, a Bizottság a 7. cikk (1) bekezdés szerinti értesítés kézhezvételétől számított 130 napon belül indokolással ellátott határozatot hoz a tagállamok kérelméről.

4.
     
  Ha a megbeszélésre a (2) bekezdésnek megfelelően kerül sor, a Bizottság a megbeszélés lezárását követő 30 napon belül indokolással ellátott határozatot hoz a tagállam kérelméről.

5.
     
  A Bizottság a határozat meghozatalától számított egy hónapon belül értesíti határozatáról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk

8 cikk

A bizottság eljárása

1.
     
  A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.

2.
     
  Az erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. cikkében megállapított tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni, a határozat 7. cikkével összhangban.

3.
     
  Az erre a bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. cikkében megállapított irányítóbizottsági eljárást kell alkalmazni, az említett határozat 7. cikkével összhangban.

4.
     
  Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében előírt időszak három hónap.

törölve

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

8 a cikk (új)

8a. cikk

Az Európai Parlament, a Tanács és a tagállamok tájékoztatása

A Bizottság az Európai Parlament, a Tanács és a tagállamok rendelkezésére bocsátja a 3. és 7. cikk értelmében kézhez kapott értesítéseket, és szükség szerint a kísérő dokumentációkat, valamint az 5., 5a., 7. és 7a. cikknek megfelelően hozott összes indokolással ellátott határozatot, a titoktartásra vonatkozó követelményekre figyelemmel.

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

8 b cikk (új)

8b. cikk

Titoktartás

1.
     
  Amikor a 3. cikk, a 4. cikk (2a) bekezdés és a 7. cikk értelmében az érintett tagállamok információkat továbbítanak a Bizottságnak, jelezhetik, hogy a továbbított információ bármelyike titkosnak tekintendő-e vagy azokat meg lehet-e osztani a többi tagállammal.

2.
     
  A Bizottság és a tagállamok biztosítják, hogy a bizalmasnak minősített információkat az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet1 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban kezelik.

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés

1.   Amennyiben valamelyik tagállam e rendelet hatálybalépése előtt már megkezdte a tárgyalásokat egy
  harmadik országgal
  megállapodás megkötéséről, a rendelet 3. cikkének (1) és (2) bekezdése, valamint a
  4–7
  .
  cikke
  alkalmazandó.

1.   Amennyiben valamelyik tagállam e rendelet hatálybalépése előtt már megkezdte a tárgyalásokat egy megállapodás megkötéséről, a
  3–7a
  .
  cikk
  alkalmazandó.

Ha a tárgyalások állása lehetővé teszi, a Bizottság – az 5. cikk (1) bekezdésében említett – tárgyalási iránymutatást javasolhat, illetve kérheti bizonyos záradékok beépítését.

Ha a tárgyalások állása lehetővé teszi, a Bizottság – az 5. cikk (1)
  és (2)
  bekezdésében említett – tárgyalási iránymutatást javasolhat, illetve kérheti bizonyos záradékok beépítését.

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

2.   Amennyiben valamelyik tagállam e rendelet hatálybalépésekor már befejezte a tárgyalásokat egy harmadik országgal, de a megállapodást még nem kötötték meg, a rendelet
  3. cikkének (1) és (2) bekezdése
  ,
  valamint
  a 7. cikkének (2)–(5) bekezdése alkalmazandó.

2.   Amennyiben valamelyik tagállam e rendelet hatálybalépésekor már befejezte a tárgyalásokat egy harmadik országgal, de a megállapodást még nem kötötték meg,
  3. cikk
  , a 7. cikk (2)–(5) bekezdése
  , valamint a 7a. cikk
  alkalmazandó.

Annak eldöntése során, hogy adjon-e felhatalmazást a megállapodás megkötésére, a Bizottság azt is mérlegeli, hogy a 4. cikkben említett feltételekre figyelemmel van-e akadálya a megállapodásnak.

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk

A Bizottság ezen irányelv alkalmazásáról legkésőbb 2014. január 1-jéig jelentést terjeszt az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elé,
  amelyhez
  megfelelő jogalkotási javaslatot is
  csatolhat
  .

1.
     A Bizottság ezen irányelv alkalmazásáról legkorábban az e rendelet elfogadásától számított 8 év múlva jelentést nyújt be az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elé.

2.
     
  E jelentés:

| a) | megerősíti, hogy helyénvaló, hogy e rendelet a 10a. cikk (1) bekezdésével összhangban meghatározott határidővel hatályát veszítse, vagy |
| --- | --- |

a)

megerősíti, hogy helyénvaló, hogy e rendelet a 10a. cikk (1) bekezdésével összhangban meghatározott határidővel hatályát veszítse, vagy

| b) | javasolja, hogy e rendelet helyébe ettől a naptól kezdve egy új rendelet lépjen. |
| --- | --- |

b)

javasolja, hogy e rendelet helyébe ettől a naptól kezdve egy új rendelet lépjen.

3.
     
  Amennyiben a (2) bekezdés b) pontnak megfelelően a jelentés e rendeletnek egy másikkal történő felváltását javasolja, ahhoz
  megfelelő jogalkotási javaslatot is
  kell csatolni
  .

Módosítás 114

Rendeletre irányuló javaslat

10 a cikk (új)

10a. cikk

Hatályon kívül helyezés

1.
     
  E rendelet a 10. cikkben említett bizottsági jelentés benyújtásától számított 3 év múlva hatályát veszti.

A 3 éves időszak a jelentés legkésőbbi –akár az Európai Parlament, akár a Tanács elé történő – benyújtását követő hónap első napjától kezdődik.

2.   
  A rendeletnek az (1) bekezdésnek megfelelően meghatározott időpontban történő hatályvesztése ellenére az e rendelet alapján a tagállamok által megkezdett és az adott időpontban folyó minden – meglévő megállapodás módosítására vagy új megállapodás megtárgyalására és megkötésére irányuló – tárgyalást a rendeletben meghatározott feltételek alapján tovább lehet folytatni és le lehet zárni.

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2014. december 31-ig kell alkalmazni.

---

(1)  

  HL L 12., 2001.1.16., 1. o.

(2)  

  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

(3)  
  A Tanács 2003. november 27-i 2201/2003/EK rendelete a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról (HL L 338., 2003.12.23., 1. o.).

(4)  
  A Tanács 2008. december 18-i 4/2009/EK rendelete a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről (HL L 7., 2009.1.10., 1. o.).

---