# Jurnalul Oficial C 200/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2010.200.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 200 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5322 iulie 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2010.200.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 200

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5322 iulie 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 200/01 | Recomandarea Comisiei din 13 iulie 2010 privind orientările pentru elaborarea măsurilor naționale de coexistență pentru evitarea prezenței accidentale a OMG-urilor în culturile convenționale și ecologice | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Comisia Europeană

2010/C 200/01

Recomandarea Comisiei din 13 iulie 2010 privind orientările pentru elaborarea măsurilor naționale de coexistență pentru evitarea prezenței accidentale a OMG-urilor în culturile convenționale și ecologice

1

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 200/02 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5840 – Otto/Quelle Schweiz Assets) (
  1
  ) | 6 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2010/C 200/02

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5840 – Otto/Quelle Schweiz Assets) (
  1
  )

1

6

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 200/03 | Rata de schimb a monedei euro | 7 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2010/C 200/03

Rata de schimb a monedei euro

7

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 200/04 | Cerere de propuneri – EACEA/22/10 pentru punerea în aplicare a programului Erasmus Mundus 2009-2013 – Acțiunea 2 – Parteneriate | 8 |
| | Community Plant Variety Office |
| 2010/C 200/05 | Invitație pentru exprimarea interesului pentru posturile de membri ai Camerei de recurs a Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante | 11 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 200/06 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5935 – VION/Weyl) (
  1
  ) | 13 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

2010/C 200/04

Cerere de propuneri – EACEA/22/10 pentru punerea în aplicare a programului Erasmus Mundus 2009-2013 – Acțiunea 2 – Parteneriate

8

Community Plant Variety Office

2010/C 200/05

Invitație pentru exprimarea interesului pentru posturile de membri ai Camerei de recurs a Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante

11

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2010/C 200/06

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5935 – VION/Weyl) (
  1
  )

1

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Comisia Europeană

| 22.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 200/1

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 13 iulie 2010

privind orientările pentru elaborarea măsurilor naționale de coexistență pentru evitarea prezenței accidentale a OMG-urilor în culturile convenționale și ecologice

2010/C 200/01

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (UE), în special articolul 292,

având în vedere articolul 26a alineatul (2) din Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 martie 2001 privind diseminarea deliberată în mediu a organismelor modificate genetic și de abrogare a Directivei 90/220/CEE a Consiliului (1),

întrucât:

| (1) | Articolul 26a din Directiva 2001/18/CE prevede că statele membre pot adopta măsuri adecvate pentru a evita prezența accidentală a organismelor modificate genetic (OMG) în alte produse. Aceasta se referă în special la evitarea prezenței OMG-urilor în alte culturi precum cele convenționale sau ecologice. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 26a din Directiva 2001/18/CE prevede că statele membre pot adopta măsuri adecvate pentru a evita prezența accidentală a organismelor modificate genetic (OMG) în alte produse. Aceasta se referă în special la evitarea prezenței OMG-urilor în alte culturi precum cele convenționale sau ecologice.

| (2) | Structurile fermelor și sistemele agricole, precum și condițiile economice și naturale în care își desfășoară activitatea agricultorii din Uniunea Europeană sunt foarte diverse. Diversitatea sistemelor agricole și condițiile naturale și economice din UE trebuie luate în considerare la elaborarea măsurilor destinate să evite prezența accidentală a culturilor modificate genetic în alte culturi. |
| --- | --- |

(2)

Structurile fermelor și sistemele agricole, precum și condițiile economice și naturale în care își desfășoară activitatea agricultorii din Uniunea Europeană sunt foarte diverse. Diversitatea sistemelor agricole și condițiile naturale și economice din UE trebuie luate în considerare la elaborarea măsurilor destinate să evite prezența accidentală a culturilor modificate genetic în alte culturi.

| (3) | Se poate dovedi necesar ca autoritățile publice din statele membre să stabilească pentru zonele în care se cultivă OMG-uri măsuri adecvate pentru a permite consumatorilor și producătorilor să aleagă între producția convențională, ecologică și cea modificată genetic (denumite în continuare „măsuri de coexistență”). |
| --- | --- |

(3)

Se poate dovedi necesar ca autoritățile publice din statele membre să stabilească pentru zonele în care se cultivă OMG-uri măsuri adecvate pentru a permite consumatorilor și producătorilor să aleagă între producția convențională, ecologică și cea modificată genetic (denumite în continuare „măsuri de coexistență”).

| (4) | Obiectivul adoptării măsurilor de coexistență în zonele în care se cultivă OMG-uri este de a evita prezența accidentală a OMG-urilor în alte produse, prevenind pierderile economice potențiale și eventualul impact al amestecării culturilor modificate genetic cu cele nemodificate genetic (inclusiv cu culturile ecologice). |
| --- | --- |

(4)

Obiectivul adoptării măsurilor de coexistență în zonele în care se cultivă OMG-uri este de a evita prezența accidentală a OMG-urilor în alte produse, prevenind pierderile economice potențiale și eventualul impact al amestecării culturilor modificate genetic cu cele nemodificate genetic (inclusiv cu culturile ecologice).

| (5) | În unele cazuri, în funcție de condițiile economice și naturale, poate fi necesară excluderea cultivării OMG-urilor din zone extinse. Această posibilitate ar trebui să se bazeze pe demonstrarea de către statele membre că pentru zonele respective nu sunt suficiente alte măsuri pentru a preveni prezența accidentală a OMG-urilor în culturile convenționale sau ecologice. În plus, măsurile de restricționare trebuie să fie proporționale cu obiectivul (și anume, protejarea anumitor nevoi ale cultivatorilor de culturi convenționale sau ecologice). |
| --- | --- |

(5)

În unele cazuri, în funcție de condițiile economice și naturale, poate fi necesară excluderea cultivării OMG-urilor din zone extinse. Această posibilitate ar trebui să se bazeze pe demonstrarea de către statele membre că pentru zonele respective nu sunt suficiente alte măsuri pentru a preveni prezența accidentală a OMG-urilor în culturile convenționale sau ecologice. În plus, măsurile de restricționare trebuie să fie proporționale cu obiectivul (și anume, protejarea anumitor nevoi ale cultivatorilor de culturi convenționale sau ecologice).

| (6) | În contextul combinării sistemului de autorizare al Uniunii Europene, bazat pe principii științifice, cu libertatea acordată statelor membre de a decide dacă doresc sau nu să cultive culturi modificate genetic pe teritoriul lor, Comisia consideră că măsurile menite să evite prezența accidentală a OMG-urilor în culturile convenționale și ecologice ar trebui stabilite la nivelul statelor membre. |
| --- | --- |

(6)

În contextul combinării sistemului de autorizare al Uniunii Europene, bazat pe principii științifice, cu libertatea acordată statelor membre de a decide dacă doresc sau nu să cultive culturi modificate genetic pe teritoriul lor, Comisia consideră că măsurile menite să evite prezența accidentală a OMG-urilor în culturile convenționale și ecologice ar trebui stabilite la nivelul statelor membre.

| (7) | Este necesar să se înlocuiască Recomandarea 2003/556/CE (2) pentru a reflecta mai bine posibilitatea oferită de articolul 26a statelor membre de a stabili măsuri pentru evitarea prezenței accidentală a OMG-urilor în culturile convenționale și ecologice. În consecință, orientările actuale își limitează conținutul la principalele principii generale pentru elaborarea de măsuri de coexistență, recunoscând faptul că statele membre au nevoie de suficientă flexibilitate pentru a ține cont de specificitățile lor regionale și naționale și de necesitățile particulare de la nivel local privind culturile și produsele convenționale, ecologice și de alte tipuri. |
| --- | --- |

(7)

Este necesar să se înlocuiască Recomandarea 2003/556/CE (2) pentru a reflecta mai bine posibilitatea oferită de articolul 26a statelor membre de a stabili măsuri pentru evitarea prezenței accidentală a OMG-urilor în culturile convenționale și ecologice. În consecință, orientările actuale își limitează conținutul la principalele principii generale pentru elaborarea de măsuri de coexistență, recunoscând faptul că statele membre au nevoie de suficientă flexibilitate pentru a ține cont de specificitățile lor regionale și naționale și de necesitățile particulare de la nivel local privind culturile și produsele convenționale, ecologice și de alte tipuri.

| (8) | Biroul european pentru coexistență (ECoB) va continua să elaboreze, în cooperare cu statele membre, bune practici în materie de coexistență, precum și orientări tehnice pe teme conexe, |
| --- | --- |

(8)

Biroul european pentru coexistență (ECoB) va continua să elaboreze, în cooperare cu statele membre, bune practici în materie de coexistență, precum și orientări tehnice pe teme conexe,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

| 1. | La elaborarea de măsuri naționale pentru evitarea prezenței accidentale a OMG-urilor în culturile convenționale și ecologice, statele membre ar trebui să respecte orientările prezentate în anexa la prezenta recomandare. |
| --- | --- |

1.

La elaborarea de măsuri naționale pentru evitarea prezenței accidentale a OMG-urilor în culturile convenționale și ecologice, statele membre ar trebui să respecte orientările prezentate în anexa la prezenta recomandare.

| 2. | Recomandarea 2003/556/CE se abrogă. |
| --- | --- |

2.

Recomandarea 2003/556/CE se abrogă.

| 3. | Prezenta recomandare se adresează statelor membre. |
| --- | --- |

3.

Prezenta recomandare se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 13 iulie 2010.

Pentru Comisie

John DALLI

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 106, 17.4.2001, p. 1.

1

(2)  Recomandarea Comisiei privind orientările pentru elaborarea de strategii naționale și bune practici în vederea asigurării coexistenței culturilor modificate genetic cu cele convenționale și ecologice (JO L 189, 29.7.2003, p. 36).

2

---

ANEXĂ

1.   Introducere

1.1.   Măsuri naționale de coexistență pentru evitarea prezenței accidentale a OMG-urilor în culturile convenționale și ecologice

Cultivarea OMG-urilor în UE are implicații pentru organizarea producției agricole. Pe de altă parte, posibilitatea prezenței accidentale a culturilor modificate genetic (MG) în culturile nemodificate genetic (convenționale și ecologice) aduce în discuție problema modalităților de garantare a alegerii de către producător a diferitelor tipuri de producție. În principiu, agricultorii ar trebui să aibă posibilitatea de a cultiva tipurile de culturi agricole pe care le-au ales – indiferent dacă acestea sunt modificate genetic, convenționale sau ecologice. Posibilitatea ar trebui să fie armonizată cu dorința unora dintre agricultori și operatori să se asigure că culturile lor conțin în cea mai mică măsură OMG-uri.

Pe de altă parte, acest aspect este legat și de alegerea consumatorului. Pentru a oferi consumatorilor europeni posibilitatea de a alege între produse alimentare modificate genetic și produse alimentare nemodificate genetic, ar trebui să se asigure nu numai un sistem de etichetare și trasabilitate care să funcționeze corespunzător, ci și un sector agricol care să poată oferi diverse tipuri de produse. Capacitatea industriei alimentare de a oferi consumatorilor posibilitatea unei alegeri cât mai variate trebuie combinată cu capacitatea sectorului agricol de a menține diverse sisteme de producție.

Prezența accidentală a OMG-urilor peste pragul de toleranță stabilit în legislația UE impune necesitatea ca o cultură care era destinată a fi cultură nemodificată genetic să fie etichetată drept cultură care conține OMG-uri (1). Aceasta ar putea duce la scăderea veniturilor din cauza unui preț de piață mai scăzut al culturii modificate genetic sau la dificultăți de vânzare. În plus, este posibil ca agricultorii să suporte costuri mai ridicate în cazul în care sunt obligați să adopte sisteme de monitorizare și măsuri menite să reducă la minimum gradul de amestecare a culturilor modificate genetic cu cele nemodificate genetic.

Cu toate acestea, scăderea potențială a veniturilor pentru producătorii de produse agricole speciale precum produsele ecologice nu se limitează neapărat la situațiile de depășire a pragului de etichetare de 0,9 % stabilit în legislația UE. În anumite cazuri și în funcție de cererea de pe piață și de dispozițiile relevante din legislațiile naționale (de exemplu, unele state membre au elaborat standarde naționale pentru diverse tipuri de etichetare a produselor „fără OMG-uri”), prezența de urme de OMG-uri în anumite culturi destinate obținerii de produse alimentare – chiar și la niveluri inferioare pragului de 0,9 % – poate cauza pierderi economice operatorilor care ar dori să le comercializeze drept produse care nu conțin OMG-uri.

În plus, prezența OMG-urilor are implicații specifice pentru producătorii anumitor produse precum agricultorii care cultivă culturi ecologice (2), având impact și asupra consumatorului final (3). Deoarece o astfel de producție este adesea mai costisitoare, este posibil să fie necesare eforturi mai mari de separare pentru a evita prezența OMG-urilor cu scopul de a garanta solicitarea unui preț mai ridicat. În plus, constrângerile și caracteristicile existente la nivel local pot face ca, în unele zone geografice, aceste eforturi de separare să fie extrem de anevoioase și costisitoare.

Prin urmare, este necesar să se recunoască faptul că statele membre au nevoie de suficientă flexibilitate pentru a ține seama de necesitățile lor specifice la nivel regional și local cu privire la cultivarea OMG-urilor, pentru a obține o prezență cât mai redusă a OMG-urilor în culturile ecologice și în alte culturi, în cazul în care nu se poate obține prin alte mijloace un nivel satisfăcător de puritate.

1.2.   Distincția între aspectele economice referitoare la cultivarea OMG-urilor și aspectele științifice care au făcut obiectul evaluării riscurilor asupra mediului înconjurător

Este important să se facă o distincție clară între aspectele economice ale cultivării OMG-urilor și aspectele legate de riscurile asupra mediului înconjurător care au făcut obiectul procedurilor de autorizare din Directiva 2001/18/CE și din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic.

Conform procedurii stabilite în Directiva 2001/18/CE și în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, autorizația de eliberare a OMG-urilor în mediul înconjurător face obiectul unei evaluări cuprinzătoare a riscurilor asupra sănătății și a mediului înconjurător. Rezultatul evaluării riscurilor poate fi unul dintre următoarele:

| — | se identifică un risc de producere a unor efecte dăunătoare asupra mediului sau a sănătății care nu poate fi gestionat, situație în care se refuză acordarea autorizației; |
| --- | --- |

—

se identifică un risc de producere a unor efecte dăunătoare asupra mediului sau a sănătății care nu poate fi gestionat, situație în care se refuză acordarea autorizației;

| — | nu se identifică niciun risc de efecte dăunătoare asupra mediului sau a sănătății, situație în care se acordă autorizația fără a se solicita vreo măsură suplimentară de gestionare în afara măsurilor specificate în legislație; |
| --- | --- |

—

nu se identifică niciun risc de efecte dăunătoare asupra mediului sau a sănătății, situație în care se acordă autorizația fără a se solicita vreo măsură suplimentară de gestionare în afara măsurilor specificate în legislație;

| — | se identifică riscuri, dar acestea pot fi gestionate prin adoptarea măsurilor adecvate (de exemplu, separarea fizică și/sau monitorizarea); în acest caz, autorizația va impune obligația de implementare a măsurilor de gestionare a riscurilor asupra mediului. |
| --- | --- |

—

se identifică riscuri, dar acestea pot fi gestionate prin adoptarea măsurilor adecvate (de exemplu, separarea fizică și/sau monitorizarea); în acest caz, autorizația va impune obligația de implementare a măsurilor de gestionare a riscurilor asupra mediului.

Pentru cazurile în care se identifică un risc asupra mediului sau a sănătății după momentul acordării autorizației, Directiva 2001/18/CE [articolul 20 alineatul (3)] și Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 (articolele 10 și 22) prevăd o procedură de abrogare sau de modificare a aprobării sau a autorizației acordate de UE. În plus, statele membre pot invoca clauza specială de protecție prevăzută în Directiva 2001/18/CE (articolul 23) sau măsura de urgență prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 (articolul 34) pentru a restricționa sau a interzice provizoriu cultivarea de OMG-uri pe baza noilor informații sau a informațiilor suplimentare referitoare la riscurile asupra sănătății sau a mediului.

Deoarece numai OMG-urile autorizate pot fi cultivate în UE (4) și aspectele referitoare la mediu și la sănătate fac deja obiectul evaluării riscurilor asupra mediului înconjurător din cadrul procesului de autorizare UE, problemele rămase de rezolvat în contextul coexistenței se referă la aspecte economice asociate amestecării culturilor modificate genetic cu cele nemodificate genetic.

1.3.   Recunoașterea condițiilor agricole diverse din UE

Agricultorii europeni lucrează în condiții foarte diferite. Dimensiunile fermelor și ale terenurilor arabile, sistemele de producție, rotația culturilor și modelele de cultivare a acestora, precum și condițiile naturale variază în Europa. Această varietate trebuie luată în considerare la elaborarea, punerea în aplicare și monitorizarea măsurilor naționale de evitare a prezenței accidentale a OMG-urilor în culturile convenționale și ecologice. Măsurile care sunt aplicate trebuie să fie specifice structurilor de ferme, sistemelor agricole, modelelor de cultivare și condițiilor naturale dintr-o regiune.

Este posibil să fie necesare elaborarea și implementarea la nivel național sau regional de strategii și bune practici pentru cultivarea OMG-urilor, cu participarea agricultorilor și a altor părți interesate și ținând seama de factori naționali, regionali și locali.

Prin urmare, este adecvat ca măsurile de evitare a prezenței accidentale a OMG-urilor în culturile convenționale și ecologice să fie elaborate la nivel național și, în unele cazuri, la nivel regional sau local.

1.4.   Scopul și domeniul de aplicare al orientărilor

Prezentele orientări îmbracă forma unor recomandări fără caracter obligatoriu, adresate statelor membre. Acestea au drept scop să ofere principii generale pentru elaborarea de măsuri naționale pentru evitarea prezenței accidentale a OMG-urilor în culturile convenționale și ecologice. Se recunoaște faptul că mulți dintre factorii care sunt importanți în acest context sunt specifici condițiilor de la nivel național, regional și local.

2.   Principii generale pentru elaborarea măsurilor naționale de coexistență pentru evitarea prezenței accidentale a OMG-urilor în culturile convenționale și ecologice

2.1.   Transparență, cooperare transfrontalieră și implicarea părților interesate

Măsurile naționale pentru evitarea prezenței accidentale a OMG-urilor în culturile convenționale și ecologice ar trebui să fie elaborate în cooperare cu toate părțile interesate și în mod transparent. Statele membre ar trebui să asigure cooperarea transfrontalieră cu țările vecine pentru a garanta funcționarea eficace a măsurilor de coexistență în zonele de frontieră. În acest sens, acestea ar trebui să asigure și să pună la dispoziție informații adecvate și punctuale privind măsurile pe care decid să le pună în aplicare.

2.2.   Proporționalitatea

Măsurile pentru evitarea prezenței accidentale a OMG-urilor în alte culturi ar trebui să fie proporționale cu obiectivul urmărit (protecția nevoilor specifice ale cultivatorilor de culturi convenționale sau ecologice). Măsurile de coexistență ar trebui să evite impunerea de sarcini inutile pentru agricultori, producătorii de semințe și pentru alți operatori asociați oricărui tip de producție. Alegerea măsurilor ar trebui să țină cont de constrângerile și caracteristicile regionale și locale, precum forma și dimensiunea terenurilor arabile dintr-o regiune, fragmentarea și dispersia geografică a terenurilor arabile care aparțin agricultorilor individuali și practicile regionale de gestionare a culturilor.

2.3.   Niveluri de prezență a OMG-urilor care trebuie impuse prin intermediul măsurilor naționale de coexistență pentru evitarea prezenței accidentale a OMG-urilor în culturile convenționale și ecologice

Măsurile naționale pentru evitarea prezenței accidentale a OMG-urilor în culturile convenționale și în cele ecologice ar trebui să țină seama de cunoștințele existente privind probabilitatea și sursele de amestecare a culturilor modificate genetic cu cele nemodificate genetic. Aceste măsuri ar trebui să fie proporționale cu nivelul de prezență a OMG-urilor care trebuie respectat și care va depinde de specificitățile regionale și naționale și de nevoile speciale de la nivel local referitoare la culturile și producția convențională, ecologică și la alte tipuri de culturi și producție.

| 2.3.1. | În unele cazuri, prezența urmelor de OMG-uri în produsele alimentare și în hrana pentru animale are un efect economic numai atunci când aceasta depășește pragul de etichetare de 0,9 %. În cazurile respective, statele membre ar trebui să considere că sunt suficiente măsurile de asigurare a respectării pragului de etichetare de 0,9 %. |
| --- | --- |

2.3.1.

În unele cazuri, prezența urmelor de OMG-uri în produsele alimentare și în hrana pentru animale are un efect economic numai atunci când aceasta depășește pragul de etichetare de 0,9 %. În cazurile respective, statele membre ar trebui să considere că sunt suficiente măsurile de asigurare a respectării pragului de etichetare de 0,9 %.

| 2.3.2. | Statele membre ar trebui să rețină faptul că este posibil să nu fie nevoie să se aplice niveluri specifice de prezență a OMG-urilor în cazul în care etichetarea unei culturi drept cultură modificată genetic nu are nicio implicație economică. |
| --- | --- |

2.3.2.

Statele membre ar trebui să rețină faptul că este posibil să nu fie nevoie să se aplice niveluri specifice de prezență a OMG-urilor în cazul în care etichetarea unei culturi drept cultură modificată genetic nu are nicio implicație economică.

| 2.3.3. | În alte cazuri, scăderea potențială a veniturilor pentru producătorii de culturi ecologice și pentru unii producătorii de produse convenționale (de exemplu, anumiți producători din industria alimentară) se poate datora prezenței de urme de OMG-uri la niveluri inferioare pragului de 0,9 %. În cazurile respective și cu scopul protejării anumitor tipuri de producție, statele membre vizate pot stabili măsuri având drept scop atingerea nivelurilor de prezență a OMG-urilor în alte culturi care să fie inferioare pragului de 0,9 %. |
| --- | --- |

2.3.3.

În alte cazuri, scăderea potențială a veniturilor pentru producătorii de culturi ecologice și pentru unii producătorii de produse convenționale (de exemplu, anumiți producători din industria alimentară) se poate datora prezenței de urme de OMG-uri la niveluri inferioare pragului de 0,9 %. În cazurile respective și cu scopul protejării anumitor tipuri de producție, statele membre vizate pot stabili măsuri având drept scop atingerea nivelurilor de prezență a OMG-urilor în alte culturi care să fie inferioare pragului de 0,9 %.

Indiferent de nivelul de prezență a OMG-urilor care este stabilit prin măsurile de coexistență, pragurile stabilite în legislația UE (5) vor continua să se aplice pentru etichetarea prezenței OMG-urilor în produsele alimentare, hrana pentru animale și în produsele destinate prelucrării directe.

2.4.   Măsuri de interzicere a cultivării OMG-urilor în zone extinse (denumite în continuare „zone fără culturi modificate genetic”)

Diferențele existente în privința aspectelor regionale, precum condițiile climatice (care influențează activitatea agenților de polenizare și transportul polenului de către vânt), topografia, modelele de cultivare și sistemele de rotație a culturilor sau structurile agricole (inclusiv structurile înconjurătoare precum garduri vii, păduri, terenuri necultivate și dispoziția spațială a culturilor) pot influența gradul de amestecare a culturilor modificate genetic cu cele convenționale și ecologice, precum și măsurile necesare pentru evitarea prezenței accidentale a OMG-urilor în alte tipuri de culturi.

În funcție de anumite condiții economice și naturale, statele membre ar trebui să ia în considerare posibilitatea interzicerii cultivării OMG-urilor pe zone extinse ale teritoriului lor pentru a evita prezența accidentală a OMG-urilor în culturile convenționale și ecologice. Astfel de interdicții ar trebui să se bazeze pe demonstrarea de către statul membru a faptului că, pentru zonele respective, alte măsuri nu sunt îndeajuns pentru a se obține un grad satisfăcător de puritate. În plus, măsurile de restricționare ar trebui să fie proporționale cu obiectivul urmat (și anume, protejarea anumitor nevoi ale cultivatorilor de culturi convenționale și/sau ecologice).

2.5.   Reguli privind răspunderea

Aspectele privind compensațiile financiare sau responsabilitatea pentru pagubele economice sunt de competența exclusivă a statelor membre.

3.   Schimbul de informații la nivelul UE

Comisia va continua să colecteze și să coordoneze informații relevante bazate pe studiile aflate în curs de desfășurare la nivelul UE și la nivel național și să ofere asistență tehnică statelor membre interesate cu scopul stabilirii de strategii naționale în materie de coexistență.

Coordonarea aflată în curs de desfășurare prin COEX-NET (6) și asistența tehnică asigurată de Biroul european pentru coexistență (ECoB) (7) vor continua să fie oferite. ECoB va continua să actualizeze un catalog informativ de măsuri, precum și o listă a factorilor agronomici, naturali și specifici anumitor culturi care trebuie luate în considerare la elaborarea de măsuri naționale pentru evitarea prezenței accidentale a OMG-urilor în culturile convenționale și ecologice. Statele membre ar trebuie să continue să contribuie la activitățile tehnice ale ECoB.

---

(1)  În conformitate cu articolele 12 și 24 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, obligația de etichetare nu se aplică produselor alimentare/hranei pentru animale care conțin materiale care conțin sau constau în OMG-uri sau care sunt obținute din sau conțin ingrediente obținute din OMG-uri într-o proporție de cel mult 0,9 % din: (i) fiecare ingredient separat sau (ii) produsul alimentar compus dintr-un singur ingredient sau (iii) hrana pentru animale și fiecare furaj din care aceasta este compusă, cu condiția ca această prezență să fie accidentală sau inevitabilă din punct de vedere tehnic.

(2)  În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 834/2007 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, se interzice utilizarea în producția biologică a OMG-urilor, inclusiv sub formă de semințe, produse alimentare sau hrană pentru animale [articolul 9 alineatul (1)]. Se urmărește prin aceasta reducerea la minimum a prezenței OMG-urilor în produsele ecologice (a se vedea considerentul 10).

(3)  COM(2009) 153 – Raportul Comisiei către Consiliu și către Parlamentul European privind coexistența între culturile modificate genetic, agricultura convențională și agricultura ecologică.

(4)  Pentru a putea fi cultivate în UE, OMG-urile trebuie să fi fost autorizate pentru cultivare în temeiul Directivei 2001/18/CE sau al Regulamentului (CE) nr. 1829/2003.

(5)  Articolele 12 și 24 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 și articolul 21 alineatul (3) din Directiva 2001/18/CE.

(6)  Scopul Grupului de lucru în rețea pentru schimbul și coordonarea de informații privind coexistența între culturile modificate genetic, culturile convenționale și culturile ecologice (COEX-NET) este de a facilita schimbul de informații între statele membre și Comisie.

(7)  ECoB elaborează culegeri de bune practici, pe culturi specifice, destinate măsurilor tehnice de coexistență. ECoB este alcătuit dintr-un secretariat și din grupuri de lucru tehnice pe culturi specifice formate din experți ai statelor membre și ai părților interesate.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 22.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 200/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 200/6

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5840 – Otto/Quelle Schweiz Assets)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 200/02

La data de 10 mai 2010, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba Germană și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32010M5840. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32010M5840. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 22.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 200/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 200/7

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

21 iulie 2010

2010/C 200/03

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2817 |
| JPY | yen japonez | 111,52 |
| DKK | coroana daneză | 7,4519 |
| GBP | lira sterlină | 0,83945 |
| SEK | coroana suedeză | 9,4595 |
| CHF | franc elvețian | 1,3440 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,0135 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,346 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 284,90 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7088 |
| PLN | zlot polonez | 4,0986 |
| RON | leu românesc nou | 4,2610 |
| TRY | lira turcească | 1,9586 |
| AUD | dolar australian | 1,4487 |
| CAD | dolar canadian | 1,3284 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,9646 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7831 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7607 |
| KRW | won sud-coreean | 1 543,65 |
| ZAR | rand sud-african | 9,6572 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,6860 |
| HRK | kuna croată | 7,2380 |
| IDR | rupia indoneziană | 11 613,14 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,1225 |
| PHP | peso Filipine | 59,557 |
| RUB | rubla rusească | 39,0437 |
| THB | baht thailandez | 41,387 |
| BRL | real brazilian | 2,2691 |
| MXN | peso mexican | 16,3218 |
| INR | rupie indiană | 60,4510 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2817

JPY

yen japonez

111,52

DKK

coroana daneză

7,4519

GBP

lira sterlină

0,83945

SEK

coroana suedeză

9,4595

CHF

franc elvețian

1,3440

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,0135

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,346

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

284,90

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7088

PLN

zlot polonez

4,0986

RON

leu românesc nou

4,2610

TRY

lira turcească

1,9586

AUD

dolar australian

1,4487

CAD

dolar canadian

1,3284

HKD

dolar Hong Kong

9,9646

NZD

dolar neozeelandez

1,7831

SGD

dolar Singapore

1,7607

KRW

won sud-coreean

1 543,65

ZAR

rand sud-african

9,6572

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,6860

HRK

kuna croată

7,2380

IDR

rupia indoneziană

11 613,14

MYR

ringgit Malaiezia

4,1225

PHP

peso Filipine

59,557

RUB

rubla rusească

39,0437

THB

baht thailandez

41,387

BRL

real brazilian

2,2691

MXN

peso mexican

16,3218

INR

rupie indiană

60,4510

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

| 22.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 200/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 200/8

---

Cerere de propuneri – EACEA/22/10 pentru punerea în aplicare a programului Erasmus Mundus 2009-2013

Acțiunea 2 – Parteneriate

2010/C 200/04

Această cerere de propuneri se aplică în cazul cooperării dintre instituțiile de învățământ superior europene și din țările terțe din Sudul Mediteranei (Egipt, Israel și Teritoriile Palestiniene Ocupate), republicile din Asia Centrală și Balcanii de Vest (Acțiunea 2 Direcția 1).

OBIECTIVELE PROGRAMULUI

Obiectivul general al programului Erasmus Mundus este promovarea învățământului superior european, îmbunătățirea și sporirea perspectivelor profesionale ale studenților, precum și promovarea înțelegerii interculturale prin cooperarea cu țările terțe, în conformitate cu obiectivele politicii externe a Uniunii Europene în vederea contribuției la dezvoltarea durabilă a țărilor terțe în domeniul învățământului superior.

Programul are ca obiective specifice:

| — | promovarea cooperării structurate între instituțiile de învățământ superior și promovarea unei oferte de înaltă calitate în domeniul învățământului superior, care să prezinte o valoare adăugată specific europeană și care să fie atractivă atât în Uniunea Europeană, cât și în afara frontierelor acesteia, în vederea creării de centre de excelență; |
| --- | --- |

—

promovarea cooperării structurate între instituțiile de învățământ superior și promovarea unei oferte de înaltă calitate în domeniul învățământului superior, care să prezinte o valoare adăugată specific europeană și care să fie atractivă atât în Uniunea Europeană, cât și în afara frontierelor acesteia, în vederea creării de centre de excelență;

| — | contribuția la îmbogățirea reciprocă a societăților prin dezvoltarea calificărilor femeilor/bărbaților pentru ca acestea/aceștia să dispună de competențe adaptate, în special în ceea ce privește piața muncii, și să aibă o largă deschidere spirituală și o experiență internațională prin intermediul promovării mobilității, pentru ca cei mai talentați studenți și cele mai talentate cadre didactice din țările terțe să dobândească o calificare și/sau experiențe în Uniunea Europeană, precum și pentru ca cei mai talentați studenți și cele mai talentate cadre didactice europene să se îndrepte către țări terțe; |
| --- | --- |

—

contribuția la îmbogățirea reciprocă a societăților prin dezvoltarea calificărilor femeilor/bărbaților pentru ca acestea/aceștia să dispună de competențe adaptate, în special în ceea ce privește piața muncii, și să aibă o largă deschidere spirituală și o experiență internațională prin intermediul promovării mobilității, pentru ca cei mai talentați studenți și cele mai talentate cadre didactice din țările terțe să dobândească o calificare și/sau experiențe în Uniunea Europeană, precum și pentru ca cei mai talentați studenți și cele mai talentate cadre didactice europene să se îndrepte către țări terțe;

| — | contribuția la dezvoltarea resurselor umane și a capacității de cooperare internațională a instituțiilor de învățământ superior din țările terțe prin intermediul unor fluxuri sporite de mobilitate între Uniunea Europeană și țările terțe; |
| --- | --- |

—

contribuția la dezvoltarea resurselor umane și a capacității de cooperare internațională a instituțiilor de învățământ superior din țările terțe prin intermediul unor fluxuri sporite de mobilitate între Uniunea Europeană și țările terțe;

| — | îmbunătățirea accesibilității și consolidarea imaginii de marcă și a vizibilității învățământului superior european în lume, precum și a atractivității acestuia pentru resortisanții țărilor terțe și cetățenii Uniunii. |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea accesibilității și consolidarea imaginii de marcă și a vizibilității învățământului superior european în lume, precum și a atractivității acestuia pentru resortisanții țărilor terțe și cetățenii Uniunii.

Ghidul Programului Erasmus Mundus și formularele de cerere relevante sunt disponibile la următoarea adresă: http://eacea.ec.europa.eu/erasmus_mundus/funding/higher_education_institutions_en.php

ACȚIUNEA 2 – PARTENERIATELE ERASMUS MUNDUS

Această acțiune vizează promovarea cooperării structurate dintre instituțiile de învățământ superior europene și din țările terțe prin promovarea mobilității la toate nivelurile de studiu pentru studenți (nivel universitar și cursuri de masterat), candidați doctoranzi, cercetători, cadre didactice și personal administrativ (nu toate regiunile și grupurile pot include toate fluxurile de mobilitate).

Acțiunea 2 – Parteneriatele Erasmus Mundus (EMA2) se împart în două direcții:

| — | Erasmus Mundus acțiunea 2 – DIRECȚIA 1 – Parteneriate cu țările vizate de instrumentele IEVP, ICD, FED și IAP (1) (fosta Fereastră de cooperare externă); |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus acțiunea 2 – DIRECȚIA 1 – Parteneriate cu țările vizate de instrumentele IEVP, ICD, FED și IAP (1) (fosta Fereastră de cooperare externă);

| — | Erasmus Mundus acțiunea 2 – DIRECȚIA 2 – Parteneriate cu țările și teritoriile vizate de Instrumentele pentru țările industrializate (ITI). |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus acțiunea 2 – DIRECȚIA 2 – Parteneriate cu țările și teritoriile vizate de Instrumentele pentru țările industrializate (ITI).

1.   Participanți eligibili, țări și componența parteneriatelor

Condițiile aplicabile participanților eligibili și componenței parteneriatelor pentru EMA2–DIRECȚIA 1 sunt specificate în Ghidul programului, la secțiunea 6.1.2.a, și în Orientările privind cererea de propuneri EACEA/22/10, la secțiunile 5.2 și 5.3.

2.   Activități eligibile

Activitățile eligibile pentru EMA2–DIRECȚIA 1 sunt specificate în „Ghidul Programului Erasmus Mundus 2009-2013”, la secțiunea 6.1.2.b, și în „Orientările privind cererea de propuneri EACEA/22/10”, la secțiunea 5.3.

Durata planificată a unui proiect este specific raportată în fereastra geografică/lotul individual și nu poate depăși 48 de luni.

Activitățile eligibile, inclusiv activitățile de pregătire, pot începe din 30 noiembrie 2010.

3.   Criterii de atribuire

Cererile vor fi evaluate pe baza următoarelor criterii de atribuire:

| Criterii | Pondere |
| --- | --- |
| 1. | Relevanță |

Criterii

Pondere

1.

Relevanță

25 %

| 2. | Calitate |
| --- | --- |

2.

Calitate

65 %

| 2.1. | Componența parteneriatului și mecanismele de cooperare |
| --- | --- |

2.1.

Componența parteneriatului și mecanismele de cooperare

20 %

| 2.2. | Organizarea și punerea în aplicare a mobilității |
| --- | --- |

2.2.

Organizarea și punerea în aplicare a mobilității

25 %

| 2.3. | Facilitățile și urmărirea studenților/personalului |
| --- | --- |

2.3.

Facilitățile și urmărirea studenților/personalului

20 %

| 3. | Durabilitate |
| --- | --- |

3.

Durabilitate

10 %

Total

100 %

4.   Buget

Suma totală disponibilă pentru această cerere de propuneri este de 15 200 000 EUR și vizează un flux de mobilitate minim de 653 de persoane.

5.   Termen de depunere

Termenul de depunere pentru Erasmus Mundus acțiunea 2 – Parteneriate este 15 octombrie 2010.

Cererea de finanțare va fi trimisă prin scrisoare recomandată la următoarea adresă:

| ‘Education, Audiovisual and Culture’ Executive Agency |
| --- |
| Call for proposals EACEA/22/10 — Action 2 |
| Att. Mr Joachim Fronia |
| BOUR 02/29 |
| Avenue du Bourget 1 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

‘Education, Audiovisual and Culture’ Executive Agency

Call for proposals EACEA/22/10 — Action 2

Att. Mr Joachim Fronia

BOUR 02/29

Avenue du Bourget 1

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Se vor accepta numai cererile depuse până la termenul-limită și în conformitate cu cerințele menționate în formularul de cerere. Nu se vor accepta cererile trimise doar prin fax sau e-mail.

În cazul în care un candidat trimite mai multe cereri diferite, fiecare trebuie expediată într-un plic separat.

---

IEVP– Instrumentul european de vecinătate și parteneriat

ICD– Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare

IAP– Instrumentul de asistență pentru preaderare

FED– Fondul European de Dezvoltare (FED) este principalul instrument de acordare a asistenței comunitare în vederea cooperării pentru dezvoltare în baza Acordului de la Cotonou: „Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte”.

---

Community Plant Variety Office

| 22.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 200/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 200/11

---

Invitație pentru exprimarea interesului pentru posturile de membri ai Camerei de recurs a Oficiului Comunitar pentru Soiuri de Plante

2010/C 200/05

Descrierea oficiului și a Camerei de recurs

Oficiul Comunitar pentru Soiuri de Plante, denumit în continuare „Oficiul”, a fost înființat prin Regulamentul (CE) nr. 2100/94 al Consiliului din 27 iulie 1994 de instituire a unui sistem de protecție comunitară a soiurilor de plante (1).

Scopul Oficiului, organism cu personalitate juridică și autonomie juridică, administrativă și financiară, este administrarea sistemului de protecție comunitară a soiurilor de plante, un tip special de drept de proprietate industrială pentru noile soiuri de plante. În special, Oficiul trebuie să ia decizii privind cererile de acordare a acestor drepturi, care garantează protecția uniformă pe întreg teritoriul Comunității. Oficiul are sediul la Angers, în Franța.

Prin Regulamentul (CE) nr. 1239/95 al Comisiei (2) se instituie o cameră de recurs care hotărăște în privința recursurilor formulate împotriva deciziilor Oficiului, privind, printre altele, acordarea sau neacordarea protecției comunitare a soiurilor de plante, a obiecțiilor, a nulității sau a retragerii protecției comunitare a soiurilor de plante sau a acordării sau neacordării autorizațiilor obligatorii.

Camera de recurs este formată dintr-un președinte și doi membri, dar poate convoca până la încă doi membri.

Descrierea sarcinilor

Membrul (B/F) exercită competențele care revin Camerei de recurs, în special cele de raportor, dacă este numit într-un astfel de post.

Selectare și numire

Președintele OCSP va stabili un juriu pentru procesul de selecție. Juriul va invita la interviu aproximativ douăzeci de candidați cu cele mai bune profiluri, selectați în baza meritelor acestora și a criteriilor prezentate mai jos.

În urma interviului, președintele OCSP va stabili o listă scurtă de candidați care va fi înaintată Consiliului de administrație. Acesta din urmă va numi membrii Camerei de recurs în baza listei menționate anterior, pentru o perioadă de cinci ani, începând cu 23 februarie 2011.

Condiții de angajare

Membrul (B/F) își poate continua activitățile sale profesionale.

Membrul (B/F) va fi ales de pe listă de către președintele Camerei de recurs, dacă și când este necesar, astfel încât Camera să fie formată din trei sau cinci membri, după caz.

Membrul (B/F) ales își îndeplinește sarcinile pentru Camera de recurs cu normă parțială. Acesta trebuie să fie disponibil cel puțin 10 zile pe an calendaristic.

În baza deciziei Consiliului de administrație din 26 martie 2003, remunerația membrului numit raportor este stabilită la 1 600 EUR pentru fiecare cauză, iar pentru celălalt membru sau ceilalți membri, remunerația este de 800 EUR pentru fiecare cauză. Pentru fiecare membru, se adaugă suma de 400 EUR pentru acoperirea timpului de deplasare, după caz. În plus, se vor rambursa cheltuielile de transport până la Angers și retur.

Calificări (se va completa până la termenul de depunere a candidaturilor):

| — | Candidatul (B/F) trebuie să fie cetățean al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

—

Candidatul (B/F) trebuie să fie cetățean al Uniunii Europene.

| — | Candidatul (B/F) trebuie să aibă titlu sau diplomă universitară:






  — | candidatul trebuie să aibă un nivel de studii corespunzător unor studii universitare complete, atestate printr-o diplomă, în cazul în care perioada normală de studii universitare este de patru ani sau mai mult; sau |
| --- | --- | --- |

—

Candidatul (B/F) trebuie să aibă titlu sau diplomă universitară:

—

candidatul trebuie să aibă un nivel de studii corespunzător unor studii universitare complete, atestate printr-o diplomă, în cazul în care perioada normală de studii universitare este de patru ani sau mai mult; sau

| — | candidatul trebuie să aibă un nivel de studii corespunzător unor studii universitare complete, atestate printr-o diplomă, și experiență profesională corespunzătoare de cel puțin un an, în cazul în care perioada normală de studii universitare este de cel puțin trei ani (această experiență profesională de un an nu poate fi inclusă în experiența postuniversitară menționată mai jos). |
| --- | --- |

—

candidatul trebuie să aibă un nivel de studii corespunzător unor studii universitare complete, atestate printr-o diplomă, și experiență profesională corespunzătoare de cel puțin un an, în cazul în care perioada normală de studii universitare este de cel puțin trei ani (această experiență profesională de un an nu poate fi inclusă în experiența postuniversitară menționată mai jos).

| — | Candidatul (B/F) trebuie să aibă zece ani de experiență profesională dobândită după obținerea calificărilor solicitate și menționate mai sus. El/ea trebuie:






  — | să aibă calificare juridică și experiență dovedită în domeniul proprietății intelectuale. Experiența în domeniul protecției soiurilor de plante reprezintă un avantaj; sau |
| --- | --- | --- |

—

Candidatul (B/F) trebuie să aibă zece ani de experiență profesională dobândită după obținerea calificărilor solicitate și menționate mai sus. El/ea trebuie:

—

să aibă calificare juridică și experiență dovedită în domeniul proprietății intelectuale. Experiența în domeniul protecției soiurilor de plante reprezintă un avantaj; sau

| — | să fie botanist sau agronom calificat, cu experiență dovedită în domeniu. Familiarizarea cu liniile directoare UPOV și cu examinările tehnice DUS reprezintă un avantaj. |
| --- | --- |

—

să fie botanist sau agronom calificat, cu experiență dovedită în domeniu. Familiarizarea cu liniile directoare UPOV și cu examinările tehnice DUS reprezintă un avantaj.

| — | Candidatul (B/F) trebuie să aibă cunoștințe aprofundate ale uneia dintre limbile oficiale ale Uniunii Europene și cunoștințe satisfăcătoare ale unei a doua limbi oficiale a Uniunii Europene. Buna cunoaștere a limbii engleze reprezintă un avantaj. |
| --- | --- |

—

Candidatul (B/F) trebuie să aibă cunoștințe aprofundate ale uneia dintre limbile oficiale ale Uniunii Europene și cunoștințe satisfăcătoare ale unei a doua limbi oficiale a Uniunii Europene. Buna cunoaștere a limbii engleze reprezintă un avantaj.

Independență și declarația de interese

Candidatul nu trebuie să aibă legături cu nicio societate privată care desfășoară activități profesionale referitoare la procedurile înaintate OCSP.

Candidatului i se va solicita să dea o declarație prin care se angajează să acționeze în mod independent în interes public, precum și o declarație cu privire la orice interes care ar putea fi considerat că ar aduce atingere independenței sale. În cererea sa de candidatură, candidatul trebuie să confirme voința sa de a acționa astfel.

Membrii Camerei de recurs sunt independenți. Aceștia nu se supun niciunor instrucțiuni în luarea deciziilor. Nu pot efectua alte sarcini în cadrul Oficiului.

Cereri de candidatură

Cererile de candidatură, însoțite de un curriculum vitae detaliat (pentru care se apreciază furnizarea unei traduceri în engleză, dacă este cazul), trebuie trimise cel mai târziu până la 15 septembrie 2010 (data poștei) la următoarea adresă:

| Community Plant Variety Office (CPVO) |
| --- |
| Secretariat of the Board of Appeal |
| 3 Bvd Foch |
| BP 10121 |
| 49101 Angers Cedex 02 |
| FRANCE |
| doreau@cpvo.europa.eu |

Community Plant Variety Office (CPVO)

Secretariat of the Board of Appeal

3 Bvd Foch

BP 10121

49101 Angers Cedex 02

FRANCE

doreau@cpvo.europa.eu

Puteți obține informații suplimentare de la aceeași adresă prin fax +33 0241256410 sau prin e-mail la adresa: doreau@cpvo.europa.eu

---

(1)  JO L 227, 1.9.1994, p. 1.

(2)  JO L 121, 1.6.1995, p. 37.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 22.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 200/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 200/13

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5935 – VION/Weyl)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 200/06

| 1. | La data de 15 iulie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile VION Enschede B.V., Premium Fleischspezialitäten GmbH și VION Buchloe GmbH aparținând VION Food Group (denumite în continuare colectiv „VION”, Țările de Jos), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra tuturor activelor întreprinderii Weyl Beef Products B.V. („Weyl”, Țările de Jos) și asupra unora dintre întreprinderile grupului, prin achiziționare de active. |
| --- | --- |

1.

La data de 15 iulie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile VION Enschede B.V., Premium Fleischspezialitäten GmbH și VION Buchloe GmbH aparținând VION Food Group (denumite în continuare colectiv „VION”, Țările de Jos), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra tuturor activelor întreprinderii Weyl Beef Products B.V. („Weyl”, Țările de Jos) și asupra unora dintre întreprinderile grupului, prin achiziționare de active.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul Vion: întreprindere internațională din sectorul alimentar care desfășoară o activitate de cumpărare și sacrificare a șeptelului; producție și vânzare de produse din carne și produse alimentare derivate preambalate și ingrediente; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul Vion: întreprindere internațională din sectorul alimentar care desfășoară o activitate de cumpărare și sacrificare a șeptelului; producție și vânzare de produse din carne și produse alimentare derivate preambalate și ingrediente;

| — | în cazul Weyl: întreprindere internațională de procesare a cărnii de vită și de vițel. |
| --- | --- |

—

în cazul Weyl: întreprindere internațională de procesare a cărnii de vită și de vițel.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5935 – VION/Weyl, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5935 – VION/Weyl, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---