# Euroopa Liidu C 202/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.202.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 202 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide24. juuli 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.202.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 202

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide24. juuli 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 202/01 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2010/C 202/02 | Euroopa mikrokrediidirahastu Progress kohase tagatismeetme rakendamist käsitlev teade | 2 |
| 2010/C 202/03 | Komisjoni teatis 27 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. augustist 2010(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1)) | 3 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 202/01

Euro vahetuskurss

1

2010/C 202/02

Euroopa mikrokrediidirahastu Progress kohase tagatismeetme rakendamist käsitlev teade

2

2010/C 202/03

Komisjoni teatis 27 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. augustist 2010(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

3

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 202/04 | Spetsifikaadi koonddokumendi avaldamine vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1898/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad, artikli 18 lõikele 2 | 4 |
| 2010/C 202/05 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 8 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2010/C 202/04

Spetsifikaadi koonddokumendi avaldamine vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1898/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad, artikli 18 lõikele 2

4

2010/C 202/05

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

8

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 24.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/1

---

Euro vahetuskurss (1)

23. juuli 2010

2010/C 202/01

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2897 |
| JPY | Jaapani jeen | 112,48 |
| DKK | Taani kroon | 7,4520 |
| GBP | Inglise nael | 0,83720 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4410 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,3488 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,9660 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,180 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 287,17 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7091 |
| PLN | Poola zlott | 4,0700 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2648 |
| TRY | Türgi liir | 1,9577 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4427 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3386 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,0200 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7741 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7682 |
| KRW | Korea won | 1 546,15 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,5756 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,7446 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2450 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 668,20 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,1238 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,715 |
| RUB | Vene rubla | 39,1430 |
| THB | Tai baht | 41,577 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2686 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,4346 |
| INR | India ruupia | 60,5320 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2897

JPY

Jaapani jeen

112,48

DKK

Taani kroon

7,4520

GBP

Inglise nael

0,83720

SEK

Rootsi kroon

9,4410

CHF

Šveitsi frank

1,3488

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,9660

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,180

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

287,17

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7091

PLN

Poola zlott

4,0700

RON

Rumeenia leu

4,2648

TRY

Türgi liir

1,9577

AUD

Austraalia dollar

1,4427

CAD

Kanada dollar

1,3386

HKD

Hongkongi dollar

10,0200

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7741

SGD

Singapuri dollar

1,7682

KRW

Korea won

1 546,15

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,5756

CNY

Hiina jüaan

8,7446

HRK

Horvaatia kuna

7,2450

IDR

Indoneesia ruupia

11 668,20

MYR

Malaisia ringit

4,1238

PHP

Filipiini peeso

59,715

RUB

Vene rubla

39,1430

THB

Tai baht

41,577

BRL

Brasiilia reaal

2,2686

MXN

Mehhiko peeso

16,4346

INR

India ruupia

60,5320

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 24.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/2

---

Euroopa mikrokrediidirahastu Progress kohase tagatismeetme rakendamist käsitlev teade

2010/C 202/02

Käesolev teade on suunatud sellistele vahendajatele nagu finantsinstitutsioonid, väikerahastamisasutused või garantiiasutused, kelle eesmärk on anda mikrokrediite või viimaseid toetavaid tagatisi.

Euroopa Liit on teinud Euroopa Investeerimisfondile (EIF) ülesandeks rakendada Euroopa tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise mikrokrediidirahastu Progress (edaspidi „rahastu”) raames tagatismeedet (1) ja anda selleks välja tagatisi oma nimel, kuid Euroopa Liidu arvel ja vastutusel, et katta mikrokrediite või viimaseid toetavaid tagatisi (edaspidi „tagatismeede”).

Tagatismeetme eesmärk on anda Euroopa Liidule vahendeid, et parandada rahastu loomise otsuse artiklis 2 määratletud lõplike abisaajate juurdepääsu mikrorahastusele ja viimase kättesaadavust lõplike abisaajate jaoks.

Käesolev tagatismeede on avatud liikmesriikides riigi, piirkonna või kohalikul tasandil asutatud riiklikele ja eraorganisatsioonidele, kes annavad Euroopa Liidu liikmesriikides üksikisikutele ja mikroettevõtjatele mikrokrediite või viimaseid toetavaid tagatisi.

ELi eelarvest rahastule kavandatud eelarveassigneeringud ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013 moodustavad kokku 100 miljonit eurot, millest 25 miljonit eurot on ette nähtud tagatismeetme jaoks.

Võimalikud vahendajad võivad saada üksikasjalikku teavet tagatismeetme kohta aadressil:

| European Investment Fund |
| --- |
| 96, boulevard Konrad Adenauer |
| 2968 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| E-post: info@eif.org |

European Investment Fund

96, boulevard Konrad Adenauer

2968 Luxembourg

LUXEMBOURG

E-post: info@eif.org

(Sellekohane postkast)

või Euroopa Investeerimisfondi veebisaidilt: http://www.eif.org/what_we_do/microfinance/progress/Progress_Microcredit_Guarantees_1.htm

(Sellekohane link)

Euroopa Investeerimisfondi veebisaidil avaldatakse selliste finantsvahendajate kontaktandmed, kes saavad Euroopa Investeerimisfondist antava tagatise, et lõplikud abisaajad võiksid nende vahendajatega otse ühendust võtta.

Euroopa Investeerimisfond vaatab ELi eelarveeraldiste piires finantsvahendajate avaldusi läbi pidevalt. Euroopa Investeerimisfond püüab saavutada geograafiliselt tasakaalustatud jaotust.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. märtsi 2010. aasta otsus nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu Progress (ELT L 87, 7.4.2010, lk 1).

---

| 24.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/3

---

Komisjoni teatis 27 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. augustist 2010

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

2010/C 202/03

Baasmäärad on arvutatud kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6). Sõltuvalt viitemäära kasutusest tuleb käesolevas teatises määratletud marginaalid liita baasmäärale. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada 100 baaspunkti suurune marginaal. Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse rakendusmäärust (EÜ) nr 794/2004, nähakse ette, et kui eriotsuses ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse ka tagasinõudmise määr baasmäärale 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel.

Muudetud määrad on märgitud poolpaksus kirjas.

Eelmine loetelu avaldati ELT C 166, 25.6.2010, lk 6.

| Alates | Kuni | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.8.2010 | ... | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,18 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.7.2010 | 31.7.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.6.2010 | 30.6.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,77 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 3,45 | 1,24 | 4,72 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.5.2010 | 31.5.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,77 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 4,46 | 1,24 | 6,47 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.4.2010 | 30.4.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 3,47 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 5,90 | 1,24 | 8,97 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.3.2010 | 31.3.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 4,73 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 7,03 | 1,24 | 1,24 | 7,17 | 1,24 | 11,76 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.1.2010 | 28.2.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 6,94 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 7,03 | 1,24 | 1,24 | 8,70 | 1,24 | 15,11 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |

Alates

Kuni

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.8.2010

...

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,18

1,24

1,24

1,35

1.7.2010

31.7.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,35

1.6.2010

30.6.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,77

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

3,45

1,24

4,72

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,16

1.5.2010

31.5.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,77

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

4,46

1,24

6,47

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,16

1.4.2010

30.4.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

3,47

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

5,90

1,24

8,97

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

1.3.2010

31.3.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

4,73

1,24

1,24

1,24

1,24

7,03

1,24

1,24

7,17

1,24

11,76

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

1.1.2010

28.2.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

6,94

1,24

1,24

1,24

1,24

7,03

1,24

1,24

8,70

1,24

15,11

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 24.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/4

---

Spetsifikaadi koonddokumendi avaldamine vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1898/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad, artikli 18 lõikele 2

2010/C 202/04

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006
   (1)

„ČESKOBUDĚJOVICKÉ PIVO”

EÜ nr: CZ/PGI/0005/0446-29.04.2004

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Aadress: | Antonína Čermáka 2a |
| 168 00 Praha 6 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Nimi:

Úřad průmyslového vlastnictví

Aadress:

Antonína Čermáka 2a

168 00 Praha 6

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel

+420 220383111

Faks

+420 224324718

E-post:

posta@upv.cz

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Budějovický Budvar, národní podnik, Budweiser Budvar, National Corporation, Budweiser Budvar, Entreprise Nationale |
| --- | --- |
| Aadress: | Karolíny Světlé 4 |
| 370 21 České Budějovice |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Nimi:

Budějovický Budvar, národní podnik, Budweiser Budvar, National Corporation, Budweiser Budvar, Entreprise Nationale

Aadress:

Karolíny Světlé 4

370 21 České Budějovice

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel

+420 387705111

Faks

—

E-post:

budvar@budvar.cz

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

| Klass 2.1. | Õlu |
| --- | --- |

Klass 2.1.

Õlu

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimi:

„Českobudějovické pivo”

4.2.   Kirjeldus:

Hele õlu, millele annavad iseloomuliku lõhna heledad linnased ja Žateci aromaatsed humalad; maitse on väheintensiivne ja kerge või mõõduka mõrudusega, linnasemaitse tuleneb humaldatud virde tegeliku ja võimaliku käärimisastme erinevusest ning kirbe maitse tuleneb kääritamisel tekkinud looduslikust süsihappegaasist.

Klaasi valatud õlu on tavaliselt helekuldset värvi ja pehme kreemja vahumütsiga. Žateci aromaatsest humalast tuleneb „Českobudějovické pivo” (České Budějovice õlu) kõrge polüfenoolisisaldus ning tänu sellele on kõik selle õlle liigid meeldivad ja populaarsed.

Õlle võib jagada viide ühise päritoluga liiki.

Hele laagriõlu

Alkoholisisaldus (maht %): 4,6–5,3

Algvirde tihedus (%): 11,4–12,3

Mõrudus (IBU ühikut): 20–24

Värvus (EBC ühikut): 9–13

Lõhn: keskmise kuni tugeva intensiivsusega, tugev Žateci aromaatse humala lõhn.

Maitse: mõõduka kuni keskmise intensiivsusega mõrudus, mahe kuni kergelt järsk, keskmise kuni täidlase ja tuntavalt terava maitsega ning kergelt magusa järelmaitsega.

Hele laagriõlu (Kräusened lager)

Alkoholisisaldus (maht %): 4,6–5,3

Algvirde tihedus (%): 11,4–12,3

Mõrudus (IBU ühikut): 20–24

Värvus (EBC ühikut): 9–13

Lõhn: keskmise kuni tugeva intensiivsusega, tugev Žateci aromaatse humala lõhn.

Maitse: mõõduka kuni keskmise intensiivsusega mõrudus, mahe kuni kergelt järsk, täidlase kuni väga täidlase ja tuntavalt terava maitsega ning kergelt magusa järelmaitsega.

Hele vaadiõlu

Alkoholisisaldus (maht %): 3,5–4,5

Algvirde tihedus (%): 9,5–10,1

Mõrudus (IBU ühikut): 18–21

Värvus (EBC ühikut): 8–12

Lõhn: keskmise kuni tugeva intensiivsusega, tugev Žateci aromaatse humala lõhn.

Maitse: mõõduka kuni keskmise intensiivsusega mõrudus, kergelt järsk, keskmiselt täidlase ja tuntavalt terava maitsega ning kergelt magusa järelmaitsega.

Eriõlu

Alkoholisisaldus (maht %): 7,4–8,2

Algvirde tihedus (%): 16,0–17,0

Mõrudus (IBU ühikut): 24–28

Värvus (EBC ühikut): 11–17

Lõhn: keskmise kuni tugeva intensiivsusega, tugev Žateci aromaatse humala lõhn.

Maitse: keskmise kuni tugeva intensiivsusega mõrudus, mahe kuni mõõdukalt järsk, täidlase kuni väga täidlase ja tuntavalt terava maitsega ning kergelt magusa järelmaitsega.

Alkoholivaba õlu

Alkoholisisaldus (maht %): 0,2–0,5

Algvirde tihedus (%): 3–4

Mõrudus (IBU ühikut): 22–26

Värvus (EBC ühikut): 5–7

Lõhn: keskmise intensiivsusega, tugev Žateci aromaatse humala ja kerge humaldatud virde lõhn.

Maitse: keskmise intensiivsusega mõrudus, mõõdukalt järsk, õrn maitse, tuntav teravus, kerge humaldatud virde maitsega.

„Českobudějovické pivo” peamised toorained on vesi, linnased, humal ja põhjakäärituspärm. Kõik peamised toorained on pärit määratletud geograafilisest piirkonnast ja neil on kindlad omadused.

5.   Geograafiline piirkond:

Toodet valmistatakse, töödeldakse ja valmistatakse ette määratletud geograafilises piirkonnas, kus on võimalik vett saada České Budějovice vesikonna maa-alusest järvest.

Žateci humalaid kasvatatakse Žatecit ümbritseval alal, mis hõlmab Chomutovi, Kladno, Louny, Plzeň – severi, Rakovníku ja Rokycany piirkonna valdade katastripiirkondi.

Õlleodra kasvatuspiirkond asub Määrimaal.

5.1.   Päritolutõend:

Õlut on České Budějovice linnas toodetud alates selle asutamisest 1265. aastal ja sealset õlut on alati tuntud päritolukoha nime järgi.

Nimi „Českobudějovické pivo” saavutas sellise tuntuse, et see registreeriti 1967. aastal riikliku registrikande alusel WIPO (Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioon) päritolunimetuste registris registrinumbriga 49 kujul „Českobudějovické pivo/Budweiser Bier/Biére de Budweis/Budweis Beer”. Samas kaitsti seda nime ka Portugaliga sõlmitud kahepoolse kokkuleppega.

Selleks et toote päritolu oleks võimalik jälgida, hoiab kontrolliasutus geograafilist tähist kasutavate tootjate andmed oma kontrollitud ettevõtete registreerimissüsteemis, mis sisaldab teavet tootja, tootmise alguse, kontrollitulemuste, võetud meetmete jm kohta. Kontrolliasutus kontrollib, kas geograafilist tähist kasutavad tootjad täidavad spetsifikaadi tingimusi.

5.2.   Tootmismeetod:

Kõik „Českobudějovické pivo” tootmise, toormaterjali töötlemise ja ettevalmistamise etapid toimuvad ainult määratletud geograafilises piirkonnas.

Humaldatud virret toodetakse „Českobudějovické pivo” jaoks ainult kahekeedu meetodil, virre filtreeritakse ja seda keedetakse atmosfäärirõhu all.

Kääritamiseks kasutatakse põhja sadestuva pärmi tüve, mis eraldati õlletehases ning mida nüüd seal toodetakse ja säilitatakse. Õlut kääritatakse vertikaalsetes silinderkoonilistes tankides, kontrollitud temperatuurivahemikus 6–11 kraadi, kuid laagerdamine toimub kääritamisest eraldi (kaheastmeline tehnoloogia) ja eranditult horisontaalsetes tankides. Laagerdumisperioodi pikkus on kooskõlas pikaajalise külma järelkääritamise põhimõttega, mille puhul temperatuur ei ületa 3 °C. Pärast järelkääritamist õlu filtreeritakse ja villitakse tarbija- või veopakendisse.

Selle õlle tootmiseks kasutatavad tootmisvõtted ja -vahendid tuginevad mitme põlvkonna pruulimeistrite erialasele kogemusele ja praktilistele oskustele, mida on edasi arendatud vastavalt tänapäevastele pruulimisalastele teadmistele. Algselt tootsid õlut vaid üksikisikud, kuid hiljem asutati tehased, mille tulemusel koondus České Budějovices õlle tootmine ja loodi České Budějovice õlletehas. See õlletootmistraditsioon elab tänaseni.

5.3.   Seos piirkonnaga:

Tänu aastate vältel omandatud populaarsusele ja ühtlasele kvaliteedile on „Českobudějovické pivol” oma koht välisturgudel rohkem kui 50 riigis. Tänu oma tuntusele on ta üks maailma juhtivaid õllekaubamärke.

„Českobudějovické pivo” organoleptilised omadused tulenevad eelkõige kohalikust allikast pärineva vee mineraalsest koostisest ning seda täiendavad üheskoos peamiste toorainete omadused, isekasvatatud õllepärmi tüvi, tootmismahutite kuju ja peamiste tootmistoimingute ajastus.

„Českobudějovické pivo” tootmine on České Budějovice linna lahutamatu osa. Enamikus Tšehhi ja välismaistes entsüklopeediates seostatakse České Budějovice linna „Českobudějovické pivo” tootmisega.

Tarbijate jaoks on traditsioon üks peamisi märke kvaliteedist ja tähendab teatavat lisaväärtust või kvaliteeditagatist. Českě Budějovices pruulitud õlle puhul võib olla kindel, et tal on selles piirkonnas toodetud õlle eriomadused.

Tarbijad on České Budějovicet alati seostanud sellise kvaliteetse õlle pruulimisega, mis erineb oma organoleptiliste omaduste poolest mujal toodetavast õllest.

5.4.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Státní zemědělská a potravinářská inspekce, inspektorát v Táboře |
| --- | --- |
| Aadress: | Purkyňova 2533 |
| 390 02 Tábor |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Nimi:

Státní zemědělská a potravinářská inspekce, inspektorát v Táboře

Aadress:

Purkyňova 2533

390 02 Tábor

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel

+420 381257111

Faks

—

E-post:

—

5.5.   Märgistus:

„Českobudějovické pivo” märgistamisel tuleb järgida geograafiliste tähiste puhul üldiselt kohaldatavaid eeskirju, konkreetseid eeskirju, mida kohaldatakse ühenduse sümboliga kaitstud geograafiliste tähiste puhul, ning ELi muid märgistusnõudeid. Märgistamisel tuleb järgida ka ühinemislepingu sätteid.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 24.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/8

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 202/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„TEKOVSKÝ SALÁMOVÝ SYR”

EÜ nr: SK-PGI-0005-0693-14.04.2008

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Tekovský salámový syr”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Slovaki Vabariik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik (II lisa alusel):

| Klass 1.3. | Juust |
| --- | --- |

Klass 1.3.

Juust

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

„Tekovský salámový syr” on naturaalne, poolkõva, laagerdatud ja täisrasvane juust, mis võib olla suitsutatud või suitsutamata. Juust on silindrikujuline, pikkusega 30–32 cm ja läbimõõduga 9–9,5 cm. Selle valmistamiseks kalgendatakse kuumtöödeldud piim ja kalgend vormitakse traditsionaalselt silindrikujuliseks. Pärast pressimist eraldatakse juustukerad üksteisest ning neid töödeldakse ja kontrollitakse käsitsi. Suitsujuustu saamiseks suitsutatakse juust pärast soola lisamist ja kuivatamist.

Juustu iseloomulikud organoleptilised omadused tulenevadki selle silinderjast kujust, mis meenutab salaamit – sellest tuleb ka juustu nimi. Juust on pehme ja elastne, aukudeta või väikeste aukudega, mis on näha lõigatud juustul. Juustule annab selle iseloomuliku kerge hapupiima maitse suhteliselt lühike valmimisaeg.

„Tekovský salámový syr” juustu turustatakse toidukilesse pakendatuna. Üksikud pakendatud juustutükid on mõnevõrra erineva kaaluga.

Omadused

| Värvus | : | kreemjasvalge kuni kollakas, suitsujuust on kuldkollane. |
| --- | --- | --- |
| Konsistents | : | pehme ja elastne, lõikepind on tiheda tekstuuriga ja aukudeta või väikeste aukudega. |
| Lõhn ja maitse | : | hapukas, piimamaitseline, kergelt aromaatne, vähesoolane ja suitsujuust on suitsutatud maitse ja aroomiga. |
| Koostis | : | kuivainesisaldus | : | 53,5–58,5 % massist; |
| rasvasisaldus kuivaines | : | 43,0–47,5 % massist; |
| söögisoola sisaldus | : | kuni 2,5 % massist. |

Värvus

:

kreemjasvalge kuni kollakas, suitsujuust on kuldkollane.

Konsistents

:

pehme ja elastne, lõikepind on tiheda tekstuuriga ja aukudeta või väikeste aukudega.

Lõhn ja maitse

:

hapukas, piimamaitseline, kergelt aromaatne, vähesoolane ja suitsujuust on suitsutatud maitse ja aroomiga.

Koostis

:

kuivainesisaldus

:

53,5–58,5 % massist;

rasvasisaldus kuivaines

:

43,0–47,5 % massist;

söögisoola sisaldus

:

kuni 2,5 % massist.

Mikrobioloogilised omadused

:

„Tekovský salámový syr” on valmistatud pastöriseeritud piimast, millele on lisatud Lactococcus või Streptococcus perekonna puhast piimhappekultuuri.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

„Tekovský salámový syr” on valmistatud pastöriseeritud lehmapiimast, millele on lisatud piimhappekultuuri. Piima kvaliteeti kontrollitakse meiereis korrapäraselt ja selle kohta hoitakse alles dokumendid. Kontrollitakse inhibeerivate ainete sisaldust, temperatuuri, happesust, rasvasisaldust, mahukaalu ja rasvata kuivainete sisaldust.

Akrediteeritud laboratooriumides tehakse kindlaks mikroorganismide koguarv ja somaatiliste rakkude arv.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Toote kvaliteet ei sõltu toorpiima päritolust.

Kogu tootmine toimub määratletud geograafilises piirkonnas, kusjuures eriline on 4. tootmisetapp.

Tootmine

| 1. etapp | : | toores lehmapiim pastöriseeritakse temperatuuril 73–79 °C. |
| --- | --- | --- |
| 2. etapp | : | laabi lisamisel, kalgendi lõikamisel ja kõvaks muutmisel ning juustutera valmistamisel järgitakse tavapärast naturaalse poolkõva juustu tootmise meetodit. |
| 3. etapp | : | vadaku ja juustutera segu pannakse juustuvormidesse ning seda pressitakse ligikaudu 80 minutit, kuni juust on nii kõva kui soovitud. |
| 4. etapp | : | selleks et juustu kvaliteeti ja kuju oleks hõlpsam tagada, töödeldakse pressitud juustu edasi käsitsi:






  a) | vormidesse asetatud salaamikujuline juust lõigatakse juppideks ja eraldatakse need üksteisest; |

1. etapp

:

toores lehmapiim pastöriseeritakse temperatuuril 73–79 °C.

2. etapp

:

laabi lisamisel, kalgendi lõikamisel ja kõvaks muutmisel ning juustutera valmistamisel järgitakse tavapärast naturaalse poolkõva juustu tootmise meetodit.

3. etapp

:

vadaku ja juustutera segu pannakse juustuvormidesse ning seda pressitakse ligikaudu 80 minutit, kuni juust on nii kõva kui soovitud.

4. etapp

:

selleks et juustu kvaliteeti ja kuju oleks hõlpsam tagada, töödeldakse pressitud juustu edasi käsitsi:

a)

vormidesse asetatud salaamikujuline juust lõigatakse juppideks ja eraldatakse need üksteisest;

| b) | juust võetakse vormist välja ja otstest eemaldatakse ülearused osad; |
| --- | --- |

b)

juust võetakse vormist välja ja otstest eemaldatakse ülearused osad;

| c) | vastavalt vormitud ja kontrollitud juust asetatakse soolamisalustele. |
| --- | --- |

c)

vastavalt vormitud ja kontrollitud juust asetatakse soolamisalustele.

5. etapp

:

soola lisamiseks asetatakse juust 24 tunniks soolvette, mis sisaldab 16–18 °Be NaCl ning mille happesus (pH) on 4,6–5,3 ja temperatuur 12–18 °C.

6. etapp

:

juustu kuivatatakse umbes 13 °C temperatuuril ligikaudu 24 tundi.

7. etapp

:

suitsujuustu saamiseks:

suitsutatakse juustu õhu sundringlusega suitsutuskambris saepuru põletamisest tuleneva otsese külmsuitsuga temperatuuril 30–35 °C, kuni juust on kuldkollane.

8. etapp

:

juust jäetakse alustele 8–12 °C temperatuuril ja kuni 90 %-se suhtelise õhuniiskusega vähemalt kaheks nädalaks valmima.

9. etapp

:

juust pakendatakse toidukilesse. Pakendil on värviline märgis toote nimetusega „Tekovský salámový syr” või suitsujuustu puhul „Tekovský salámový syr údený”.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Kõik tootjad, kes valmistavad „Tekovský salámový syr” juustu käesoleva spetsifikaadi kohaselt, võivad toote märgistamisel, reklaamimisel või turustamisel kasutada nimetust „Tekovský salámový syr”.

Toote märgisel peab olema järgmine teave:

| — | nimetus „Tekovský salámový syr” väljapaistval kohal; |
| --- | --- |

—

nimetus „Tekovský salámový syr” väljapaistval kohal;

| — | sõnad „kaitstud geograafiline tähis” või nende lühend „KGT” ja vastav ELi sümbol. |
| --- | --- |

—

sõnad „kaitstud geograafiline tähis” või nende lühend „KGT” ja vastav ELi sümbol.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Nimega Tekov tähistatakse ajalooliselt piirkonda, mis asub praeguste Nitra ja Banská Bystrica halduspiirkondade vahel.

„Tekovský salámový syr” juustu toodetakse Tekovi piirkonnas, mis ulatub Slovakkia edelaosa Jur nad Hronom, Dolná Seč ja Žemliare valdade laiadest viljakatest tasandikest kuni põhjas asuva Štiavnica mäestiku jalamini. Tekovi idapiiril on mitu valda, alates Uhliskást kuni Demandiceni ning Jabloňovcest kuni Krškanyni.

Tekov koosneb tasandikualadest, kus on vähe tööstusettevõtteid, kuid kus toodetakse palju piima, millest on hakatud salaamikujulist juustu valmistama. Piirkonna nimi on saanud selle juustu nimetuse „Tekovský salámový syr” osaks. Selle juustu tootmine oli väga tähtis pärast Teist maailmasõda, kuna see andis naistele tööd ja võimaldas piirkonna elanikel elatist teenida. Piirkonna nime kasutatakse selle toote tähistamiseks nii kaubanduses kui ka igapäevakeeles tänapäevani. Praegu kutsutakse kõnealust piirkonda Tekoviks vaid mitteametlikult, kuigi seda nime kasutavad paljud ja tunnevad kõik.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Tekov koosneb peamiselt tasandikualadest, kuigi selle põhjaosa on mägisem. Piirkond on hästi tuntud mitte üksnes viinamarjakasvatuse, vaid ka loomakasvatuse poolest – see on üks suurimaid alasid Slovakkias, kus toodetakse piima juustu valmistamiseks.

Piima hakati selles piirkonnas juustuks töötlema 1905. aastal, mil Bátovce linnas asutati Slovakkia üks esimesi meiereiühistuid.

Poolkõva salaamikujulist juustu hakati aga tootma mõnevõrra hiljem, 1949. aastal Tekovské Lužany meiereis. Pärast selle meierei sulgemist toodeti kirjeldatud juustu Šahys ja hiljem Levices asuvas meiereis, kus seda toodetakse seniajani. „Tekovský salámový syr” juustu toodeti ja toodetakse praegugi määratletud geograafilises piirkonnas ning väga olulised on tootjate erilised ja ainulaadsed oskused. Tootmismeetod ning juustu eriline kuju ja kvaliteet on püsinud samana tänu varasemate põlvkondade oskustele ja kogemustele.

5.2.   Toote eripära:

„Tekovský salámový syr” juustu omapära seisneb selle ebatavalises kujus. Osa tootmisest (juustutera valmistamine ja juustu pressimine) põhineb tavapärasel naturaalse poolkõva juustu tootmise meetodil, ülejäänud tootmisel kasutatakse aga tootjate erioskusi. Pärast pressimist, kui juust on alles soe, võetakse see käsitsi ettevaatlikult vormist välja ja asetatakse käsivarrele, et juustu kuju ei kahjustuks. Samal ajal kontrollitakse visuaalselt juustu kuju ja pressimisel vormist väljatunginud osa eemaldatakse käsitsi, et säiliks tavapärane ümar kuju. Seejärel asetatakse juust käsitsi ettevaatlikult soolamisalustele.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Kaitstud geograafilise tähise registreerimistaotlus põhineb „Tekovský salámový syr” juustu erikujul, st salaami kuju järgi antud nimetusel, mis on juustu puhul ebatavaline.

Tekov asub Slovakkia edelaosa ülekaalukalt tasandike piirkonnas. Piirkond on tuntud lehmapiima suure toodangu poolest. Käesoleval ajal töödeldakse enamik toodetud piimast naturaalse poolkõva „Tekovský salámový syr” juustu valmistamiseks.

„Salaamikujuline juust on Dobrá Niva piima- ja juustutööstuse omaniku Jozef Soci ning juustumeistrite Rudo Pudelka ja Štefan Slančíki poolt väljatöötatud eritoode. Puidust vormid on tehtud Štefan Ľuptáki ratassepa töökojas. Samas töökojas on tehtud ka salaamikujulise juustu küpsemiseks vajalikud pöögipuidust silindrid. Pressid ja metallist tööriistad on tehtud lukussepp Karol Mozoli töökojas, mis asus Jozef Soci piima- ja juustutööstuse kõrval. Salaamikujulise juustu tootmisprotsess käivitati 1921. aastal.” (Ján Keresteš, Ján Selecký et al. – Mliekarstvo a syrárstvo na strednom Slovensku (Kesk-Slovakkia piima- ja juustutööstused), 2003, lk 87).

Dobrá Niva piima- ja juustutööstus purustati Teise maailmasõja ajal täielikult ning tootmist enam ei jätkatud. Pärast 1948. aastat, kui Tšehhoslovakkia Sotsialistlikus Vabariigis natsionaliseeriti era- ja ühistulised ettevõtted, loodi uued piimatootmisettevõtted, millest igaüks oli spetsialiseerunud konkreetsele tooterühmale. Kõnealuse tootmiskorra kohaselt viidi salaamikujulise juustu tootmine Tekovské Lužany'sse.

„Poolkõva salaamikujulise juustu tootmine algas pärast Teist maailmasõda 1949. aastal Tekovské Lužany meiereis,” anti teada 23. juuni 2008. aasta ajalehe „Hospodárske noviny” Slovakkia algupäraste toodete rubriigis.

Ajaloolistest dokumentidest nähtub, et salaamikujulist juustu valmistati esialgu Tekovské Lužany piirkonnas ajavahemikul 1949–1953, seejärel lähedases Šahy meiereis, kus seda toodeti kuni 1996. aastani. Pärast Šahy tootmisüksuse sulgemist viidi salaamikujulise juustu tootmine üle Levice piimatööstusse „Levické mliekarne”, kus hakati valmistama kahte eri sorti juustu: suitsutatud ja suitsutamata. Tootmise üleviimine ei avaldanud kahjulikku mõju juustu kvaliteedile; säilis juustu erakordne kvaliteet, millest annab tunnistust 1996. aasta riigisisesel piimatoodete konkursil saavutatud esimene koht.

Toodet on pidevalt toodetud üksnes määratletud geograafilises piirkonnas. Kõik kolm meiereid – Tekovské Lužany, Šahy ja piimatööstus „Levické mliekarne” – asuvad määratletud geograafilises piirkonnas Tekovis. Praegu toodetakse juustu üksnes Levice piimatööstuses „Levické mliekarne”.

Märkimist väärib asjaolu, et hoolimata tootmiskoha ja tööstuse asukoha mitmetest muudatustest on üksnes väheste muutustega traditsiooniline tootmisprotsess säilinud tänapäevani. „Tekovský salámový syr” juustu kvaliteet on säilinud; sellest annavad tunnistust ka 2003. ja 2006 aasta riigisisesel piimatoodete konkurssidel (Mliekarenský výrobok roka) saadud auhinnad.

Tekovi piirkond on Slovakkia piimatootmises ja piimakvaliteedi poolest endiselt juhtpositsioonil. Tootjad näevad vaeva, et oma toodete kõrget kvaliteeti säilitada. „Tekovský salámový syr” juustu mainest ja traditsioonist on juttu ka perioodiliste väljaannete artiklites.

„Mitte üksnes Slovakkia, vaid ka Tšehhi Vabariigi ja isegi Brüsseli tarbijad hindavad vääriliselt seda juustu ... selle ainulaadne maitse on aidanud Slovakkia ja Tekovi piirkonna teha tuntuks ka välismaal ...”, teatati 21. mai 2007. aasta ajalehes „Nitrianske noviny”.

„Tekovský salámový syr” juust on erakordse mainega nii Slovakkias kui ka välismaal, millest annavad tunnistust saadud mõjukad auhinnad. Sellel juustul on täita oluline osa tähtsatel piirkondlikel ja riiklikel sündmustel (nt maailma piimapäeva tähistamine ja üritus „Pohronské dni”), IMFM 2006 spetsialiseeritud rahvusvahelistel üritustel ning mitmetel vastuvõttudel ja näitustel nii Slovakkias kui ka välismaal (Poznańis, Moskvas ja Londonis).

„Selle juustu ainulaadsuse pant on aastatepikkune samal viisil toimunud valmistamine. Juust on Levice piimatööstuses „Levické mliekarne” alguse saanud tootmistraditsiooni järgi käsitsi valmistatud„ (21. mai 2007. aasta ajaleht ”Nitrianske noviny”).

„Tekovský salámový syr” juustu muudavad ainulaadseks selle toote juustu jaoks ebatavaline kuju ning asjaolu, et seda valmistatakse endiselt traditsiose tootmismeetodi järgi, mis hõlmab ülikorrektset töötlemist ja juustu vormimise jooksul käsitsi kontrollimist.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.upv.sk/pdf/speciftekov_ek2.pdf

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---