# Eiropas Savienības C 159/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.159.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 159 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 18. jūnijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.159.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 159

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 18. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Revīzijas palāta |
| 2010/C 159/01 | Ziņojums par revīziju saistībā ar Eiropas Centrālās bankas pārvaldības efektivitāti 2008. finanšu gadā: ECB izveidotās sistēmas un procedūras tās darbības nozaru pasākumu pārvaldībai, ar Eiropas Centrālās bankas atbildēm | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Revīzijas palāta

2010/C 159/01

Ziņojums par revīziju saistībā ar Eiropas Centrālās bankas pārvaldības efektivitāti 2008. finanšu gadā: ECB izveidotās sistēmas un procedūras tās darbības nozaru pasākumu pārvaldībai, ar Eiropas Centrālās bankas atbildēm

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Revīzijas palāta

| 18.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 159/1

---

Ziņojums par revīziju saistībā ar Eiropas Centrālās bankas pārvaldības efektivitāti 2008. finanšu gadā: ECB izveidotās sistēmas un procedūras tās darbības nozaru pasākumu pārvaldībai, ar Eiropas Centrālās bankas atbildēm

2010/C 159/01

SATURS

Akronīmi

Ievads

Revīzijas tvērums un pieeja

Apsvērumi

Vai darbības nozares savus pasākumus bija plānojušas pienācīgi?

Stratēģiskā/daudzgadu plānošana

Gada plāni / darba programmas

Ikgadējā plānošana

Resursu plānošana

Vai darbības nozares pienācīgi uzraudzīja savus pasākumus?

Iekšējā uzraudzība

Ziņojumu sagatavošana Valdei

Galvenie rezultatīvie rādītāji

Vai darbības nozares ziņoja par saviem pasākumiem un vērtēja to izpildi?

Gada rezultātu izvērtējums

Pievienotās vērtības un ietekmes novērtējums

Secinājumi un ieteikumi

Vai darbības nozares savus pasākumus bija plānojušas pienācīgi?

Vai darbības nozares pienācīgi uzraudzīja savus pasākumus?

Vai darbības nozares ziņoja par saviem pasākumiem un vērtēja to izpildi?

I pielikums. Eiropas Revīzijas palātas pārbaudīto darbības nozaru pārskats

II pielikums. Pārskats par konkrētiem revīzijas kritērijiem un katrai darbības nozarei veikto izvērtējumu

AKRONĪMI

| BCO | Budžeta, kontroles un organizācijas nodaļa (Cilvēkresursu, budžeta un organizācijas ģenerāldirektorātā) |
| --- | --- |
| BUCOM | Budžeta komiteja (ECBS komiteja) |
| D-CO | Komunikācijas direktorāts |
| DG-E | Ekonomikas ģenerāldirektorāts |
| DG-H | Cilvēkresursu, budžeta un organizācijas ģenerāldirektorāts |
| DG-I | Starptautisko un Eiropas attiecību ģenerāldirektorāts |
| DG-R | Pētniecības ģenerāldirektorāts |
| DG-S | Statistikas ģenerāldirektorāts |
| DG-SL | Sekretariāta un valodu ģenerāldirektorāts |
| ECB | Eiropas Centrālā banka |
| ECBS | Eiropas Centrālo banku sistēma |
| STC | Statistikas komiteja |
| T2S | Eiropas Vienoto automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmas Target 2 vērtspapīru programma |

BCO

Budžeta, kontroles un organizācijas nodaļa (Cilvēkresursu, budžeta un organizācijas ģenerāldirektorātā)

BUCOM

Budžeta komiteja (ECBS komiteja)

D-CO

Komunikācijas direktorāts

DG-E

Ekonomikas ģenerāldirektorāts

DG-H

Cilvēkresursu, budžeta un organizācijas ģenerāldirektorāts

DG-I

Starptautisko un Eiropas attiecību ģenerāldirektorāts

DG-R

Pētniecības ģenerāldirektorāts

DG-S

Statistikas ģenerāldirektorāts

DG-SL

Sekretariāta un valodu ģenerāldirektorāts

ECB

Eiropas Centrālā banka

ECBS

Eiropas Centrālo banku sistēma

STC

Statistikas komiteja

T2S

Eiropas Vienoto automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmas Target 2 vērtspapīru programma

IEVADS

| 1. | Eiropas Centrālā banka (ECB, turpmāk tekstā – “Banka”) un visu ES dalībvalstu centrālās bankas veido Eiropas Centrālo banku sistēmu (ECBS). ECBS galvenais mērķis ir nodrošināt cenu stabilitāti. ECBS atbalsta Savienības vispārējo ekonomisko politiku un piedalās Savienības mērķu sasniegšanā (1). Šādā nolūkā ECB veic tās statūtos (2) noteiktos uzdevumus un atbild par savu darbības un finanšu pārvaldību. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Centrālā banka (ECB, turpmāk tekstā – “Banka”) un visu ES dalībvalstu centrālās bankas veido Eiropas Centrālo banku sistēmu (ECBS). ECBS galvenais mērķis ir nodrošināt cenu stabilitāti. ECBS atbalsta Savienības vispārējo ekonomisko politiku un piedalās Savienības mērķu sasniegšanā (1). Šādā nolūkā ECB veic tās statūtos (2) noteiktos uzdevumus un atbild par savu darbības un finanšu pārvaldību.

| 2. | Palāta revidē Eiropas Centrālās bankas darbības efektivitāti saskaņā ar 27. panta 2. punktu Protokolā par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem (3). Revīzija aptvēra sistēmas un procedūras, ko ECB bija izveidojusi, lai 2008. finanšu gadā pārvaldītu savu darbības nozaru pasākumus, revīzijā aplūkoja arī 2009. darbības plānošanu. |
| --- | --- |

2.

Palāta revidē Eiropas Centrālās bankas darbības efektivitāti saskaņā ar 27. panta 2. punktu Protokolā par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem (3). Revīzija aptvēra sistēmas un procedūras, ko ECB bija izveidojusi, lai 2008. finanšu gadā pārvaldītu savu darbības nozaru pasākumus, revīzijā aplūkoja arī 2009. darbības plānošanu.

| 3. | ECB lēmumu pieņemšanas struktūras ir Padome un Valde (4). Valde īsteno monetāro politiku saskaņā ar Padomes noteiktajām vadlīnijām un pieņemtajiem lēmumiem (5), un tai ir vispārējā atbildība par ECB ikdienas darba un tās resursu pārvaldību. |
| --- | --- |

3.

ECB lēmumu pieņemšanas struktūras ir Padome un Valde (4). Valde īsteno monetāro politiku saskaņā ar Padomes noteiktajām vadlīnijām un pieņemtajiem lēmumiem (5), un tai ir vispārējā atbildība par ECB ikdienas darba un tās resursu pārvaldību.

| 4. | ECB ir organizēta 18 darbības nozarēs, no kurām 15 ir direktorāti vai ģenerāldirektorāti. Visas darbības nozares darbojas Valdes vadībā (6). Katra darbības nozare atskaitās vienam Valdes loceklim. |
| --- | --- |

4.

ECB ir organizēta 18 darbības nozarēs, no kurām 15 ir direktorāti vai ģenerāldirektorāti. Visas darbības nozares darbojas Valdes vadībā (6). Katra darbības nozare atskaitās vienam Valdes loceklim.

| 5. | ECB budžeta lēmējiestāde ir Padome. Pēc Valdes priekšlikuma tā pieņem ECB gada budžetu (7). Cilvēkresursu, budžeta un organizācijas ģenerāldirektorāts uzrauga budžeta izpildi, konsultē un atbalsta darbības nozares, lai tās savus resursus pārvaldītu efektīvi un produktīvi. |
| --- | --- |

5.

ECB budžeta lēmējiestāde ir Padome. Pēc Valdes priekšlikuma tā pieņem ECB gada budžetu (7). Cilvēkresursu, budžeta un organizācijas ģenerāldirektorāts uzrauga budžeta izpildi, konsultē un atbalsta darbības nozares, lai tās savus resursus pārvaldītu efektīvi un produktīvi.

REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA

| 6. | ECB revīzijai izmantoja rotācijas revīzijas pieeju, saskaņā ar kuru pārbaudei katru gadu izraugās dažādas pārvaldības jomas. Galvenais Palātas 2008. finanšu gada revīzijas mērķis bija izvērtēt, vai ECB ir izstrādājusi sistēmas un procedūras, kas vajadzīgas, lai pārvaldītu darbības nozaru pasākumus. Revīzijā meklēja atbildes uz šādiem trim jautājumiem:






  — | Vai darbības nozares savus pasākumus bija plānojušas pienācīgi? |
| --- | --- | --- |

6.

ECB revīzijai izmantoja rotācijas revīzijas pieeju, saskaņā ar kuru pārbaudei katru gadu izraugās dažādas pārvaldības jomas. Galvenais Palātas 2008. finanšu gada revīzijas mērķis bija izvērtēt, vai ECB ir izstrādājusi sistēmas un procedūras, kas vajadzīgas, lai pārvaldītu darbības nozaru pasākumus. Revīzijā meklēja atbildes uz šādiem trim jautājumiem:

—

Vai darbības nozares savus pasākumus bija plānojušas pienācīgi?

| — | Vai darbības nozares pienācīgi uzraudzīja savus pasākumus? |
| --- | --- |

—

Vai darbības nozares pienācīgi uzraudzīja savus pasākumus?

| — | Vai darbības nozares ziņoja par saviem pasākumiem un vērtēja to izpildi? |
| --- | --- |

—

Vai darbības nozares ziņoja par saviem pasākumiem un vērtēja to izpildi?

| 7. | Palāta izvērtēja sistēmas un procedūras, kas izveidotas bankai kopumā, kā arī īpašo kārtību, ko bija izstrādājusi un piemēroja katra pārbaudītā darbības nozare. Darbības nozarē ieviestās labas prakses piemērus, kurus Palāta konstatēja revīzijas laikā, izmantoja, lai novērtētu citās darbības nozarēs izveidotās sistēmas un procedūras. Revīzijā nevērtēja ne ECB kopējos, ne arī darbības nozaru pasākumu rezultātus. |
| --- | --- |

7.

Palāta izvērtēja sistēmas un procedūras, kas izveidotas bankai kopumā, kā arī īpašo kārtību, ko bija izstrādājusi un piemēroja katra pārbaudītā darbības nozare. Darbības nozarē ieviestās labas prakses piemērus, kurus Palāta konstatēja revīzijas laikā, izmantoja, lai novērtētu citās darbības nozarēs izveidotās sistēmas un procedūras. Revīzijā nevērtēja ne ECB kopējos, ne arī darbības nozaru pasākumu rezultātus.

| 8. | Revīzijai izraudzījās sešas darbības nozares (sk.
  1. izcēlumu
  ) no 15 darbības nozarēm, kuras ir direktorāti vai ģenerāldirektorāti (8). Atlase balstījās uz šādiem kritērijiem: i) pasākumu veids; ii) cilvēkresursu un budžeta lielums un iii) atbalsts un darbības jomas (9). Katras izraudzītās darbības nozares īss apraksts sniegts
  I pielikumā




  1. izcēlums.
     Revīzijā pārbaudītās darbības nozares







  i) | Komunikācijas direktorāts (D-CO); |
| --- | --- | --- |

8.

Revīzijai izraudzījās sešas darbības nozares (sk.
  1. izcēlumu
  ) no 15 darbības nozarēm, kuras ir direktorāti vai ģenerāldirektorāti (8). Atlase balstījās uz šādiem kritērijiem: i) pasākumu veids; ii) cilvēkresursu un budžeta lielums un iii) atbalsts un darbības jomas (9). Katras izraudzītās darbības nozares īss apraksts sniegts
  I pielikumā

1. izcēlums.
     Revīzijā pārbaudītās darbības nozares

i)

Komunikācijas direktorāts (D-CO);

| ii) | Ekonomikas ģenerāldirektorāts (DG-E); |
| --- | --- |

ii)

Ekonomikas ģenerāldirektorāts (DG-E);

| iii) | Starptautisko un Eiropas attiecību ģenerāldirektorāts (DG-I); |
| --- | --- |

iii)

Starptautisko un Eiropas attiecību ģenerāldirektorāts (DG-I);

| iv) | Sekretariāta un valodu ģenerāldirektorāts (DG-SL); |
| --- | --- |

iv)

Sekretariāta un valodu ģenerāldirektorāts (DG-SL);

| v) | Statistikas ģenerāldirektorāts (DG-S); un |
| --- | --- |

v)

Statistikas ģenerāldirektorāts (DG-S); un

| vi) | Pētniecības ģenerāldirektorāts (DG-R). |
| --- | --- |

vi)

Pētniecības ģenerāldirektorāts (DG-R).

| 9. | Pārskats par konkrētiem revīzijas kritērijiem un katrai revidētajai darbības nozarei veikto izvērtējumu sniegts
  II pielikumā
  . |
| --- | --- |

9.

Pārskats par konkrētiem revīzijas kritērijiem un katrai revidētajai darbības nozarei veikto izvērtējumu sniegts
  II pielikumā
  .

APSVĒRUMI

Vai darbības nozares savus pasākumus bija plānojušas pienācīgi?

| 10. | Lai izvērtētu, vai ECB darbības nozaru pasākumu plānošanā bija izveidotas pienācīgas sistēmas un procedūras, Palāta pārbaudīja, vai:






  — | bija veikta stratēģiskā/daudzgadu plānošana, kurā būtu skaidri norādīti stratēģiskie mērķi un daudzgadu prioritātes, |
| --- | --- | --- |

10.

Lai izvērtētu, vai ECB darbības nozaru pasākumu plānošanā bija izveidotas pienācīgas sistēmas un procedūras, Palāta pārbaudīja, vai:

—

bija veikta stratēģiskā/daudzgadu plānošana, kurā būtu skaidri norādīti stratēģiskie mērķi un daudzgadu prioritātes,

| — | bija izstrādāti gada plāni / darba programmas, kurās skaidri aprakstīti gada mērķi un pasākumi, |
| --- | --- |

—

bija izstrādāti gada plāni / darba programmas, kurās skaidri aprakstīti gada mērķi un pasākumi,

| — | plānošanas gaitā bija ņemtas vērā ieinteresēto personu vajadzības un vēlmes un vai pienācīgi bija noteikti prioritārie mērķi un pasākumi, un vai |
| --- | --- |

—

plānošanas gaitā bija ņemtas vērā ieinteresēto personu vajadzības un vēlmes un vai pienācīgi bija noteikti prioritārie mērķi un pasākumi, un vai

| — | plānošanas gaitā bija ņemti vērā resursi, kas vajadzīgi, lai sasniegtu izvirzītos mērķus un īstenotu izraudzītos pasākumus. |
| --- | --- |

—

plānošanas gaitā bija ņemti vērā resursi, kas vajadzīgi, lai sasniegtu izvirzītos mērķus un īstenotu izraudzītos pasākumus.

Stratēģiskā/daudzgadu plānošana

| 11. | Lai optimāli izmantotu ECB resursus, jāveic stratēģiskā/daudzgadu plānošana, kurā jānosaka bankas mērķi un prioritātes vairākiem gadiem, tostarp jāparedz iespēja reaģēt uz mainīgiem apstākļiem un jānodrošina, lai organizācijas elementi saskanīgi darbotos kopējā redzējuma īstenošanai. |
| --- | --- |

11.

Lai optimāli izmantotu ECB resursus, jāveic stratēģiskā/daudzgadu plānošana, kurā jānosaka bankas mērķi un prioritātes vairākiem gadiem, tostarp jāparedz iespēja reaģēt uz mainīgiem apstākļiem un jānodrošina, lai organizācijas elementi saskanīgi darbotos kopējā redzējuma īstenošanai.

| 12. | Ne Protokolā par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem, ne ECB lēmumā par Reglamentu nav skaidri noteikts, ka būtu jāizstrādā stratēģiska/daudzgadu rakstura dokumenti. |
| --- | --- |

12.

Ne Protokolā par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem, ne ECB lēmumā par Reglamentu nav skaidri noteikts, ka būtu jāizstrādā stratēģiska/daudzgadu rakstura dokumenti.

| 13. | Protokola 9. pantā noteikts, ka “ECB nodrošina, ka ECBS uzticētos uzdevumus (..) īsteno vai nu ar pašas bankas pasākumiem (..), vai ar valstu centrālo banku starpniecību”. Juridiskais pamats nosaka vairākas ECB un valstu centrālo banku funkcijas. Tomēr ir vairākas jomas, kurās uzdevumi nav skaidri sadalīti un nošķirti un kur konkrētas funkcijas ir noteiktas ar divpusējiem nolīgumiem un darba kārtību. Tāpēc ECB stratēģisko/daudzgadu plānošanu ietekmē ECBS/Eurosistēmas un ECB sistēmas struktūra (10). Tā ierobežo bankas iespējas veikt efektīvu stratēģisko/daudzgadu plānošanu. |
| --- | --- |

13.

Protokola 9. pantā noteikts, ka “ECB nodrošina, ka ECBS uzticētos uzdevumus (..) īsteno vai nu ar pašas bankas pasākumiem (..), vai ar valstu centrālo banku starpniecību”. Juridiskais pamats nosaka vairākas ECB un valstu centrālo banku funkcijas. Tomēr ir vairākas jomas, kurās uzdevumi nav skaidri sadalīti un nošķirti un kur konkrētas funkcijas ir noteiktas ar divpusējiem nolīgumiem un darba kārtību. Tāpēc ECB stratēģisko/daudzgadu plānošanu ietekmē ECBS/Eurosistēmas un ECB sistēmas struktūra (10). Tā ierobežo bankas iespējas veikt efektīvu stratēģisko/daudzgadu plānošanu.

| 14. | Visas revidētās darbības nozares ECB plānošanas procesā bija formulējušas stratēģiskos mērķus un prioritātes vairākiem gadiem (sk. 21. punktu). Šos mērķus un prioritātes katru gadu atjaunināja un sniedza norādes ilgtermiņa darbībai. Tomēr vairākumā gadījumu (11) stratēģiskie mērķi, kas bija iekļauti daudzgadu plānošanas dokumentos, nebija pietiekami konkrēti un nebija pietiekami izvērstas informācijas par to, kā darbības nozares varētu sasniegt savus mērķus. Turklāt šo daudzgadu mērķu sasniegšanai ne vienmēr bija noteikti konkrēti termiņi. |
| --- | --- |

14.

Visas revidētās darbības nozares ECB plānošanas procesā bija formulējušas stratēģiskos mērķus un prioritātes vairākiem gadiem (sk. 21. punktu). Šos mērķus un prioritātes katru gadu atjaunināja un sniedza norādes ilgtermiņa darbībai. Tomēr vairākumā gadījumu (11) stratēģiskie mērķi, kas bija iekļauti daudzgadu plānošanas dokumentos, nebija pietiekami konkrēti un nebija pietiekami izvērstas informācijas par to, kā darbības nozares varētu sasniegt savus mērķus. Turklāt šo daudzgadu mērķu sasniegšanai ne vienmēr bija noteikti konkrēti termiņi.

| 15. | Šajos daudzgadu plānošanas dokumentos nebija atspoguļoti cilvēkresursi, kaut arī tie ir viens no galvenajiem ierobežojumiem izvirzīto mērķu sasniegšanai. Tomēr Komunikācijas direktorātā projektu īstenoja, saistot darbību ar resursiem un nosakot uzdevumu apzināt un īstenot pasākumus tā, lai pārvaldītu pieaugošo darba slodzi ar kopumā stabilu darbinieku skaitu (12) (sk.
  2. izcēlumu
  ).


  2. izcēlums.
     Organizācijas attīstības projekts

  Gadu gaitā Komunikācijas direktorāts ir pieredzējis būtisku darba slodzes pieaugumu. Šā pieauguma dēļ bieži tiek izmantoti pagaidu darbinieki un tiek strādātas virsstundas. Lai atrastu risinājumus darba slodzes un resursu problēmām, Cilvēkresursu, budžeta un organizācijas ģenerāldirektorāts (DG-H), Komunikācijas direktorāts un to attiecīgie Valdes locekļi vienojās īstenot Organizācijas attīstības projektu (ODP).
  Projekta analīzes posmā iekļāva padziļinātu pārskatu par procesiem, resursiem, darba slodzi un pasākumiem no 2005. līdz 2008. gadam, kā arī plānoto darba slodzi nākamajiem pieciem gadiem.
  Galvenais secinājums bija tāds, ka abām Komunikācijas direktorāta nodaļām jāpāriet no darbības plānošanas atkarībā no pieprasījuma uz aktīvāku nostāju un galvenā uzmanība jāpievērš komunikācijas pamatdarbībām. Tika izstrādāts rīcības plāns. Šā plāna izpildi pārraudzīja regulārās sanāksmes, kurās piedalījās Komunikācijas direktorāts un par Organizācijas attīstības projekta īstenošanu atbildīgā konsultatīvā grupa. |
| --- | --- |

15.

Šajos daudzgadu plānošanas dokumentos nebija atspoguļoti cilvēkresursi, kaut arī tie ir viens no galvenajiem ierobežojumiem izvirzīto mērķu sasniegšanai. Tomēr Komunikācijas direktorātā projektu īstenoja, saistot darbību ar resursiem un nosakot uzdevumu apzināt un īstenot pasākumus tā, lai pārvaldītu pieaugošo darba slodzi ar kopumā stabilu darbinieku skaitu (12) (sk.
  2. izcēlumu
  ).

2. izcēlums.
     Organizācijas attīstības projekts

Gadu gaitā Komunikācijas direktorāts ir pieredzējis būtisku darba slodzes pieaugumu. Šā pieauguma dēļ bieži tiek izmantoti pagaidu darbinieki un tiek strādātas virsstundas. Lai atrastu risinājumus darba slodzes un resursu problēmām, Cilvēkresursu, budžeta un organizācijas ģenerāldirektorāts (DG-H), Komunikācijas direktorāts un to attiecīgie Valdes locekļi vienojās īstenot Organizācijas attīstības projektu (ODP).

Projekta analīzes posmā iekļāva padziļinātu pārskatu par procesiem, resursiem, darba slodzi un pasākumiem no 2005. līdz 2008. gadam, kā arī plānoto darba slodzi nākamajiem pieciem gadiem.

Galvenais secinājums bija tāds, ka abām Komunikācijas direktorāta nodaļām jāpāriet no darbības plānošanas atkarībā no pieprasījuma uz aktīvāku nostāju un galvenā uzmanība jāpievērš komunikācijas pamatdarbībām. Tika izstrādāts rīcības plāns. Šā plāna izpildi pārraudzīja regulārās sanāksmes, kurās piedalījās Komunikācijas direktorāts un par Organizācijas attīstības projekta īstenošanu atbildīgā konsultatīvā grupa.

Gada plāni / darba programmas

| 16. | Racionāla ikgadējā plānošana cita starpā paredz sagatavot gada plānu / darba programmu, kurā skaidri jānosaka gada mērķi, jāsniedz šo mērķu sasniegšanai īstenojamo pasākumu apraksts, jāformulē paredzamie rezultāti un jāizstrādā galvenie rezultatīvie rādītāji. Darbības nozaru gada mērķi jāsaskaņo gan ar ECB vispārējiem mērķiem, gan ar darbības nozares stratēģiskajām prioritātēm. |
| --- | --- |

16.

Racionāla ikgadējā plānošana cita starpā paredz sagatavot gada plānu / darba programmu, kurā skaidri jānosaka gada mērķi, jāsniedz šo mērķu sasniegšanai īstenojamo pasākumu apraksts, jāformulē paredzamie rezultāti un jāizstrādā galvenie rezultatīvie rādītāji. Darbības nozaru gada mērķi jāsaskaņo gan ar ECB vispārējiem mērķiem, gan ar darbības nozares stratēģiskajām prioritātēm.

| 17. | Neatkarīgi no gada budžeta, kas jāpieņem Padomei, ECB Reglamentā nav skaidras prasības izstrādāt jebkādus gada plānošanas dokumentus. |
| --- | --- |

17.

Neatkarīgi no gada budžeta, kas jāpieņem Padomei, ECB Reglamentā nav skaidras prasības izstrādāt jebkādus gada plānošanas dokumentus.

| 18. | Tomēr visas revidētās darbības nozares bija definējušas savus gada mērķus un izpildes novērtēšanai noteikušas galvenos rezultatīvos rādītājus (sk. 34.–37. punktu) saskaņā ar ECB vispārējiem mērķiem (sk. 21. punktu) un darbības nozaru stratēģiskajām prioritātēm. |
| --- | --- |

18.

Tomēr visas revidētās darbības nozares bija definējušas savus gada mērķus un izpildes novērtēšanai noteikušas galvenos rezultatīvos rādītājus (sk. 34.–37. punktu) saskaņā ar ECB vispārējiem mērķiem (sk. 21. punktu) un darbības nozaru stratēģiskajām prioritātēm.

| 19. | Šo mērķu sasniegšanai veicamie pasākumi nebija vienlīdz precīzi aprakstīti. Lai gūtu izsmeļošu priekšstatu par darbības nozares pasākumiem, nodaļu līmenī jāizskata dažādi plānošanas dokumenti. Nav acīmredzamas saiknes starp darbības nozares pasākumiem un stratēģiskajās norādēs izklāstītajiem mērķiem (sk. 21. punktu). |
| --- | --- |

19.

Šo mērķu sasniegšanai veicamie pasākumi nebija vienlīdz precīzi aprakstīti. Lai gūtu izsmeļošu priekšstatu par darbības nozares pasākumiem, nodaļu līmenī jāizskata dažādi plānošanas dokumenti. Nav acīmredzamas saiknes starp darbības nozares pasākumiem un stratēģiskajās norādēs izklāstītajiem mērķiem (sk. 21. punktu).

Ikgadējā plānošana

| 20. | Ikgadējā plānošanā jāņem vērā ECB mandāts, Bankas mērķi un prioritātes vairākiem gadiem, ieinteresēto personu vajadzības un vēlmes un tajā gadam jānosaka Bankas prioritārie mērķi un pasākumi, pamatojoties uz šo pasākumu ietekmes novērtējumu un to paredzamo salīdzināmo pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

20.

Ikgadējā plānošanā jāņem vērā ECB mandāts, Bankas mērķi un prioritātes vairākiem gadiem, ieinteresēto personu vajadzības un vēlmes un tajā gadam jānosaka Bankas prioritārie mērķi un pasākumi, pamatojoties uz šo pasākumu ietekmes novērtējumu un to paredzamo salīdzināmo pievienoto vērtību.

| 21. | Ikgadējā plānošana ECB sākas pavasarī ar semināru, kurā piedalās darbības nozaru vadītāji. Tie pārrunā ECB augsta līmeņa prioritātes un mērķus un Valdei izvērtēšanai iesniedz priekšlikumu. Šā izvērtējuma rezultāts tiek atspoguļots priekšsēdētāja vēstulē, kurā formulēti ECB stratēģiskie mērķi nākamajam gadam. Šos mērķus tālāk izstrādā darbības nozaru stratēģiskajās norādēs. Norādēs izklāsta uzdevumus, mērķus un galvenos rezultatīvos rādītājus nākamajam gadam, ņemot vērā arī ilgtermiņa perspektīvu. Šādi tiek sagatavots un pieņemts arī ECB gada budžets (sk. 24. punktu). Šis process (apkopots
  1. attēlā
  ) aptver visas galvenās augstākā līmeņa vadības ieinteresētās personas, un tā mērķis ir panākt informētu viedokļa vienprātību par ECB līmenī nosakāmajām prioritātēm.


  1. attēls.
     Ikgadējās plānošanas un uzraudzības pārskats





  Avots: Eiropas Centrālā banka. |
| --- | --- |

21.

Ikgadējā plānošana ECB sākas pavasarī ar semināru, kurā piedalās darbības nozaru vadītāji. Tie pārrunā ECB augsta līmeņa prioritātes un mērķus un Valdei izvērtēšanai iesniedz priekšlikumu. Šā izvērtējuma rezultāts tiek atspoguļots priekšsēdētāja vēstulē, kurā formulēti ECB stratēģiskie mērķi nākamajam gadam. Šos mērķus tālāk izstrādā darbības nozaru stratēģiskajās norādēs. Norādēs izklāsta uzdevumus, mērķus un galvenos rezultatīvos rādītājus nākamajam gadam, ņemot vērā arī ilgtermiņa perspektīvu. Šādi tiek sagatavots un pieņemts arī ECB gada budžets (sk. 24. punktu). Šis process (apkopots
  1. attēlā
  ) aptver visas galvenās augstākā līmeņa vadības ieinteresētās personas, un tā mērķis ir panākt informētu viedokļa vienprātību par ECB līmenī nosakāmajām prioritātēm.

1. attēls.
     Ikgadējās plānošanas un uzraudzības pārskats

Image

Avots: Eiropas Centrālā banka.

| 22. | Ikgadējā pasākumu plānošanā izmantotās procedūras revidētajās darbības nozarēs ievērojami atšķiras. Tā iemesls daļēji bija šo jomu pasākumu atšķirīgais raksturs. Dažos gadījumos ieinteresēto personu vajadzības un cerības atsevišķiem pasākumiem bija ņemtas vērā formāli vai tikai daļēji. Turklāt prioritāro pasākumu noteikšana nebija pietiekami dokumentēta (13). Divas darbības nozares (14) bija izveidojušas visaptverošu un labi dokumentētu savu pasākumu ikgadējās plānošanas procesu. Viens no šiem diviem labas prakses piemēriem ir īsi aprakstīts
  3. izcēlumā
  .


  3. izcēlums.
     Ikgadējā plānošana Statistikas ģenerāldirektorātā

  Gada darba programmas sagatavošana n gadam sākas n-1 gada jūnijā. Tas sakrīt ar pusgada pārskatu par n-1 gada darba programmu. Vienlaikus tiek gatavotas ECBS Statistikas komitejas (STC) (15) un tās darba grupu darba programmas. Pastāv cieša saikne starp Statistikas komitejas darbu un Statistikas ģenerāldirektorātu, kurš arī ir iesaistīts, jo vada Statistikas komiteju un sniedz tai un visām darba grupām sekretariāta atbalstu. Tādējādi ir nodrošināta plānoto pasākumu saskaņa un saderība. N-1 gada beigās novērtē darba programmu n-1 gadam un pabeidz darba programmu n gadam.
  Statistikas ģenerāldirektorāta nodaļas sagatavo savu ikgadējo darba programmu pirmo redakciju un tad šīs redakcijas apspriež ar Statistikas ģenerāldirektorāta augstāko vadību. Gada darba programmas redakciju apstiprināšanai nosūta arī visām iekšējām ieinteresētajām personām. Izvērtē saņemtos komentārus un vajadzības gadījumā programmā veic grozījumus. Galīgo dokumentu nosūta attiecīgajam Valdes loceklim apstiprināšanai. |
| --- | --- |

22.

Ikgadējā pasākumu plānošanā izmantotās procedūras revidētajās darbības nozarēs ievērojami atšķiras. Tā iemesls daļēji bija šo jomu pasākumu atšķirīgais raksturs. Dažos gadījumos ieinteresēto personu vajadzības un cerības atsevišķiem pasākumiem bija ņemtas vērā formāli vai tikai daļēji. Turklāt prioritāro pasākumu noteikšana nebija pietiekami dokumentēta (13). Divas darbības nozares (14) bija izveidojušas visaptverošu un labi dokumentētu savu pasākumu ikgadējās plānošanas procesu. Viens no šiem diviem labas prakses piemēriem ir īsi aprakstīts
  3. izcēlumā
  .

3. izcēlums.
     Ikgadējā plānošana Statistikas ģenerāldirektorātā

Gada darba programmas sagatavošana n gadam sākas n-1 gada jūnijā. Tas sakrīt ar pusgada pārskatu par n-1 gada darba programmu. Vienlaikus tiek gatavotas ECBS Statistikas komitejas (STC) (15) un tās darba grupu darba programmas. Pastāv cieša saikne starp Statistikas komitejas darbu un Statistikas ģenerāldirektorātu, kurš arī ir iesaistīts, jo vada Statistikas komiteju un sniedz tai un visām darba grupām sekretariāta atbalstu. Tādējādi ir nodrošināta plānoto pasākumu saskaņa un saderība. N-1 gada beigās novērtē darba programmu n-1 gadam un pabeidz darba programmu n gadam.

Statistikas ģenerāldirektorāta nodaļas sagatavo savu ikgadējo darba programmu pirmo redakciju un tad šīs redakcijas apspriež ar Statistikas ģenerāldirektorāta augstāko vadību. Gada darba programmas redakciju apstiprināšanai nosūta arī visām iekšējām ieinteresētajām personām. Izvērtē saņemtos komentārus un vajadzības gadījumā programmā veic grozījumus. Galīgo dokumentu nosūta attiecīgajam Valdes loceklim apstiprināšanai.

Resursu plānošana

| 23. | Ikgadējā plānošanā jāizvērtē cilvēkresursi un finanšu resursi, kas vajadzīgi, lai sasniegtu izvirzītos mērķus un īstenotu izraudzītos pasākumus, un tie jāsalīdzina ar pieejamajiem resursiem, lai apzinātu visas turpmākās vajadzības. Galīgajam mērķim jābūt vislabākajam pieejamo resursu izmantojumam. |
| --- | --- |

23.

Ikgadējā plānošanā jāizvērtē cilvēkresursi un finanšu resursi, kas vajadzīgi, lai sasniegtu izvirzītos mērķus un īstenotu izraudzītos pasākumus, un tie jāsalīdzina ar pieejamajiem resursiem, lai apzinātu visas turpmākās vajadzības. Galīgajam mērķim jābūt vislabākajam pieejamo resursu izmantojumam.

| 24. | Budžeta plānošanas laikā darbības nozares aprēķina nākamajam gadam vajadzīgos resursus. Ar priekšsēdētāja vēstuli sākas ne tikai ikgadējo mērķu un pasākumu plānošana, bet arī ikgadējā budžeta plānošana (sk. 21. punktu). Katra darbības nozare iesniedz budžeta pieprasījumu attiecībā uz finanšu resursiem un cilvēkresursiem. Pieprasījumā iekļauj īsu veicamo uzdevumu aprakstu, paredzamos rezultātus un vajadzīgos resursus. Tomēr revidētajām darbības nozarēm nebija iespējams noteikt skaidru saikni starp budžetu, mērķiem stratēģiskajās norādēs un pasākumiem ikgadējos plānošanas dokumentos. |
| --- | --- |

24.

Budžeta plānošanas laikā darbības nozares aprēķina nākamajam gadam vajadzīgos resursus. Ar priekšsēdētāja vēstuli sākas ne tikai ikgadējo mērķu un pasākumu plānošana, bet arī ikgadējā budžeta plānošana (sk. 21. punktu). Katra darbības nozare iesniedz budžeta pieprasījumu attiecībā uz finanšu resursiem un cilvēkresursiem. Pieprasījumā iekļauj īsu veicamo uzdevumu aprakstu, paredzamos rezultātus un vajadzīgos resursus. Tomēr revidētajām darbības nozarēm nebija iespējams noteikt skaidru saikni starp budžetu, mērķiem stratēģiskajās norādēs un pasākumiem ikgadējos plānošanas dokumentos.

| 25. | Tikai divās no sešām darbības nozarēm (16) regulāri aplēsa cilvēkresursus, kas būs vajadzīgi izraudzītajiem pasākumiem. Līdz ar to lielākajā daļā gadījumu nav dokumentēti resursi, kas vajadzīgi katra mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

25.

Tikai divās no sešām darbības nozarēm (16) regulāri aplēsa cilvēkresursus, kas būs vajadzīgi izraudzītajiem pasākumiem. Līdz ar to lielākajā daļā gadījumu nav dokumentēti resursi, kas vajadzīgi katra mērķa sasniegšanai.

Vai darbības nozares pienācīgi uzraudzīja savus pasākumus?

| 26. | Palāta pārbaudīja, vai:






  — | tika izmantotas pienācīgas procedūras un sistēmas, lai regulāri uzraudzītu izpildi, |
| --- | --- | --- |

26.

Palāta pārbaudīja, vai:

—

tika izmantotas pienācīgas procedūras un sistēmas, lai regulāri uzraudzītu izpildi,

| — | Valdei tika iesniegti regulāri ziņojumi par attīstības gaitu virzībā uz mērķu sasniegšanu un |
| --- | --- |

—

Valdei tika iesniegti regulāri ziņojumi par attīstības gaitu virzībā uz mērķu sasniegšanu un

| — | bija izstrādāti galvenie rezultatīvie rādītāji, lai novērtētu gada mērķu sasniegšanas norisi. |
| --- | --- |

—

bija izstrādāti galvenie rezultatīvie rādītāji, lai novērtētu gada mērķu sasniegšanas norisi.

Iekšējā uzraudzība

| 27. | Iekšējā uzraudzībā jāiekļauj procedūras un sistēmas, ar kurām paredzēts sniegt regulāru un precīzu informāciju par gada plāna izpildes gaitu un par to, kādā apmērā tiek sasniegti mērķi. Procedūrām jābūt tādām, kas ļauj savlaicīgi konstatēt visas problēmas vai grūtības, lai varētu veikt koriģējošus pasākumus. |
| --- | --- |

27.

Iekšējā uzraudzībā jāiekļauj procedūras un sistēmas, ar kurām paredzēts sniegt regulāru un precīzu informāciju par gada plāna izpildes gaitu un par to, kādā apmērā tiek sasniegti mērķi. Procedūrām jābūt tādām, kas ļauj savlaicīgi konstatēt visas problēmas vai grūtības, lai varētu veikt koriģējošus pasākumus.

| 28. | Ciktāl tas attiecas uz resursiem, budžeta centra vadītāji kopā ar Cilvēkresursu, budžeta un organizācijas ģenerāldirektorāta Budžeta, kontroles un organizācijas nodaļu piedalās ikmēneša sanāksmēs un paraksta ikmēneša budžeta ziņojumus. Šīs sanāksmes galvenokārt veltītas budžeta izpildes uzraudzībai. Ikmēneša budžeta pārskatos neiekļauj informāciju par to uzdevumu izvērtējumu, kurus konkrētā darbības nozare veic saistībā ar budžeta izdevumiem (17), kā arī šajos pārskatos neatspoguļo pasākumu īstenošanas gaitu. |
| --- | --- |

28.

Ciktāl tas attiecas uz resursiem, budžeta centra vadītāji kopā ar Cilvēkresursu, budžeta un organizācijas ģenerāldirektorāta Budžeta, kontroles un organizācijas nodaļu piedalās ikmēneša sanāksmēs un paraksta ikmēneša budžeta ziņojumus. Šīs sanāksmes galvenokārt veltītas budžeta izpildes uzraudzībai. Ikmēneša budžeta pārskatos neiekļauj informāciju par to uzdevumu izvērtējumu, kurus konkrētā darbības nozare veic saistībā ar budžeta izdevumiem (17), kā arī šajos pārskatos neatspoguļo pasākumu īstenošanas gaitu.

| 29. | Vadības sanāksmes katras darbības nozares augstākās vadības līmenī nepārprotami ir svarīgākā pasākumu uzraudzības procedūra (18). Tās papildina nodaļu sanāksmes, kas ir galvenā procedūra, lai ciešāk uzraudzītu pasākumus un lai sniegtu pārskatu par darbinieku noslodzi. Papildus iepriekš minētajam apakšnodaļu regulāras sanāksmes notiek vēl biežāk. Šajā līmenī izmanto dažādas uzraudzības procedūras un sistēmas, lai novērtētu, vai uzdevumi tiek īstenoti plānotajā termiņā. |
| --- | --- |

29.

Vadības sanāksmes katras darbības nozares augstākās vadības līmenī nepārprotami ir svarīgākā pasākumu uzraudzības procedūra (18). Tās papildina nodaļu sanāksmes, kas ir galvenā procedūra, lai ciešāk uzraudzītu pasākumus un lai sniegtu pārskatu par darbinieku noslodzi. Papildus iepriekš minētajam apakšnodaļu regulāras sanāksmes notiek vēl biežāk. Šajā līmenī izmanto dažādas uzraudzības procedūras un sistēmas, lai novērtētu, vai uzdevumi tiek īstenoti plānotajā termiņā.

| 30. | Statistikas ģenerāldirektorāts un Pētniecības ģenerāldirektorāts sagatavo darbības nozares gada programmas pusgada pārskatu un tajā norāda panāktos sasniegumus un līdz gada beigām vēl sasniedzamo. |
| --- | --- |

30.

Statistikas ģenerāldirektorāts un Pētniecības ģenerāldirektorāts sagatavo darbības nozares gada programmas pusgada pārskatu un tajā norāda panāktos sasniegumus un līdz gada beigām vēl sasniedzamo.

| 31. | Visos revidētajos ģenerāldirektorātos bija izveidotas procedūras un izstrādātas sistēmas, lai regulāri pārvaldītu pasākumus. Uzraudzībā lielāku uzmanību pievērš paveiktajiem uzdevumiem, nevis pārbauda, kā tiek sasniegti mērķi. |
| --- | --- |

31.

Visos revidētajos ģenerāldirektorātos bija izveidotas procedūras un izstrādātas sistēmas, lai regulāri pārvaldītu pasākumus. Uzraudzībā lielāku uzmanību pievērš paveiktajiem uzdevumiem, nevis pārbauda, kā tiek sasniegti mērķi.

Ziņojumu sagatavošana Valdei

| 32. | Valde ir periodiski jāinformē par virzību uz mērķu sasniegšanu un plānotajiem rezultātiem. |
| --- | --- |

32.

Valde ir periodiski jāinformē par virzību uz mērķu sasniegšanu un plānotajiem rezultātiem.

| 33. | Par ziņošanu Valdei saistībā ar attīstību mērķu sasniegšanas un plānoto rezultātu jomā ECB mērogā nav noteiktas konkrētas prasības, kas būtu kopīgas visām darbības nozarēm. Katra darbības nozare atskaitās vienam Valdes loceklim. Ar atbildīgo Valdes locekli un katras darbības nozares augstākā līmeņa vadītāju notiek regulāras sanāksmes (19). Tomēr, izņemot Statistikas ģenerāldirektorātu (20), šīs sanāksmes parasti netiek protokolētas. Statistikas ģenerāldirektorāts sagatavo un iesniedz Valdei progresa ziņojumus kā pusgada pārskatus par gada darba programmu. Pētniecības ģenerāldirektorāta Finanšu izpētes nodaļa (FIR) un Ekonometriskās modelēšanas nodaļa (EMO) arī gatavo Valdei attīstības ziņojumus par attiecīgo pētniecības programmu izpildi, un papildus tiem tiek gatavoti arī dienesta ziņojumi, lai informētu attiecīgo Valdes locekli par politiski svarīgu projektu attīstības gaitu. Oficiālus periodiskos uzraudzības ziņojumus negatavo Komunikācijas direktorāts, Starptautisko un Eiropas attiecību ģenerāldirektorāts, Ekonomikas ģenerāldirektorāts un Sekretariāta un valodu ģenerāldirektorāts. |
| --- | --- |

33.

Par ziņošanu Valdei saistībā ar attīstību mērķu sasniegšanas un plānoto rezultātu jomā ECB mērogā nav noteiktas konkrētas prasības, kas būtu kopīgas visām darbības nozarēm. Katra darbības nozare atskaitās vienam Valdes loceklim. Ar atbildīgo Valdes locekli un katras darbības nozares augstākā līmeņa vadītāju notiek regulāras sanāksmes (19). Tomēr, izņemot Statistikas ģenerāldirektorātu (20), šīs sanāksmes parasti netiek protokolētas. Statistikas ģenerāldirektorāts sagatavo un iesniedz Valdei progresa ziņojumus kā pusgada pārskatus par gada darba programmu. Pētniecības ģenerāldirektorāta Finanšu izpētes nodaļa (FIR) un Ekonometriskās modelēšanas nodaļa (EMO) arī gatavo Valdei attīstības ziņojumus par attiecīgo pētniecības programmu izpildi, un papildus tiem tiek gatavoti arī dienesta ziņojumi, lai informētu attiecīgo Valdes locekli par politiski svarīgu projektu attīstības gaitu. Oficiālus periodiskos uzraudzības ziņojumus negatavo Komunikācijas direktorāts, Starptautisko un Eiropas attiecību ģenerāldirektorāts, Ekonomikas ģenerāldirektorāts un Sekretariāta un valodu ģenerāldirektorāts.

Galvenie rezultatīvie rādītāji

| 34. | Efektīvas uzraudzības priekšnoteikums ir skaidru rādītāju un vērtēšanas kritēriju kopuma noteikšana. Lai novērtētu virzību uz mērķu sasniegšanu un izraudzīto pasākumu plānotajiem rezultātiem, jāizstrādā galvenie rezultatīvie rādītāji, un tiem jāatbilst RACER kritērijiem (21). |
| --- | --- |

34.

Efektīvas uzraudzības priekšnoteikums ir skaidru rādītāju un vērtēšanas kritēriju kopuma noteikšana. Lai novērtētu virzību uz mērķu sasniegšanu un izraudzīto pasākumu plānotajiem rezultātiem, jāizstrādā galvenie rezultatīvie rādītāji, un tiem jāatbilst RACER kritērijiem (21).

| 35. | Galvenos rezultatīvos rādītājus darbības nozaru atbalstam pirmo reizi ieviesa 2006. gadā, bet 2007. gadā tie jau bija izstrādāti visām darbības nozarēm. Galveno rezultatīvo rādītāju koncepciju nosaka pati darbības nozare kopā ar Cilvēkresursu, budžeta un organizācijas ģenerāldirektorāta Budžeta, kontroles un organizācijas nodaļu, kura sniedz ieteikumus uzlabojumiem, piemēram, ieviest tādus galvenos rezultatīvos rādītājus, kas būtu izmantojami visās darbības nozarēs (22). |
| --- | --- |

35.

Galvenos rezultatīvos rādītājus darbības nozaru atbalstam pirmo reizi ieviesa 2006. gadā, bet 2007. gadā tie jau bija izstrādāti visām darbības nozarēm. Galveno rezultatīvo rādītāju koncepciju nosaka pati darbības nozare kopā ar Cilvēkresursu, budžeta un organizācijas ģenerāldirektorāta Budžeta, kontroles un organizācijas nodaļu, kura sniedz ieteikumus uzlabojumiem, piemēram, ieviest tādus galvenos rezultatīvos rādītājus, kas būtu izmantojami visās darbības nozarēs (22).

| 36. | Kopš ieviešanas galveno rezultatīvo rādītāju sistēmas izstrāde ir ievērojami pavirzījusies uz priekšu pabeigtības, skaidrības un kopējās kvalitātes aspektā. 2009. gadā galvenie rezultatīvie rādītāji ir skaidri saistīti ar visas ECB mērķiem, kas definēti priekšsēdētāja vēstulē, un katrai galveno rezultatīvo rādītāju grupai ir noteikts izmērāms mērķis. Galvenie rezultatīvie rādītāji aptver dažādus izpildes novērtēšanas (izmērīšanas) aspektus, piemēram, resursu izlietojumu, panākto iznākumu un pasākumu ietekmi, un vai tie kopumā atbilst RACER kritērijiem (23). |
| --- | --- |

36.

Kopš ieviešanas galveno rezultatīvo rādītāju sistēmas izstrāde ir ievērojami pavirzījusies uz priekšu pabeigtības, skaidrības un kopējās kvalitātes aspektā. 2009. gadā galvenie rezultatīvie rādītāji ir skaidri saistīti ar visas ECB mērķiem, kas definēti priekšsēdētāja vēstulē, un katrai galveno rezultatīvo rādītāju grupai ir noteikts izmērāms mērķis. Galvenie rezultatīvie rādītāji aptver dažādus izpildes novērtēšanas (izmērīšanas) aspektus, piemēram, resursu izlietojumu, panākto iznākumu un pasākumu ietekmi, un vai tie kopumā atbilst RACER kritērijiem (23).

| 37. | Tā kā galvenos rezultatīvos rādītājus kontrolē vienu vai divas reizes (24) gadā, tie drīzāk ir galvenais ziņošanas līdzeklis augstākā līmeņa vadībai, nevis līdzeklis darbības nozares uzdevumu izpildes regulārai uzraudzībai. |
| --- | --- |

37.

Tā kā galvenos rezultatīvos rādītājus kontrolē vienu vai divas reizes (24) gadā, tie drīzāk ir galvenais ziņošanas līdzeklis augstākā līmeņa vadībai, nevis līdzeklis darbības nozares uzdevumu izpildes regulārai uzraudzībai.

Vai darbības nozares ziņoja par saviem pasākumiem un vērtēja to izpildi?

| 38. | Palāta revidēja ECB izveidoto sistēmu un procedūru piemērotību darbības nozaru ziņošanai par to īstenotajiem pasākumiem un pasākumu izpildes vērtēšanai. Palāta pārbaudīja, vai darbības nozares:






  — | veica ikgadējo izvērtējumu un vai ziņoja par sasniegtajiem rezultātiem un |
| --- | --- | --- |

38.

Palāta revidēja ECB izveidoto sistēmu un procedūru piemērotību darbības nozaru ziņošanai par to īstenotajiem pasākumiem un pasākumu izpildes vērtēšanai. Palāta pārbaudīja, vai darbības nozares:

—

veica ikgadējo izvērtējumu un vai ziņoja par sasniegtajiem rezultātiem un

| — | periodiski izvērtēja pievienoto vērtību un rezultātu ietekmi. |
| --- | --- |

—

periodiski izvērtēja pievienoto vērtību un rezultātu ietekmi.

Gada rezultātu izvērtējums

| 39. | Darbības nozares gada laikā īstenotie pasākumi un sasniegtie rezultāti ir oficiāli jāizvērtē. Rezultāti jāsalīdzina ar sākotnējiem plāniem, gan kvalitatīvā, gan kvantitatīvā aspektā izmērot panākto virzību. Jāņem vērā arī šo rezultātu iegūšanai izmantotie resursi. |
| --- | --- |

39.

Darbības nozares gada laikā īstenotie pasākumi un sasniegtie rezultāti ir oficiāli jāizvērtē. Rezultāti jāsalīdzina ar sākotnējiem plāniem, gan kvalitatīvā, gan kvantitatīvā aspektā izmērot panākto virzību. Jāņem vērā arī šo rezultātu iegūšanai izmantotie resursi.

| 40. | ECB centralizētā līmenī tiek gatavoti divi galvenie gada ziņojumi, kuros līdz noteiktai pakāpei iekļauj katras darbības nozares gada rezultātu izvērtējumu – tie ir ECB gada pārskats (25) un Gada beigu budžeta uzraudzības pārskats, ko sagatavo Cilvēkresursu, budžeta un organizācijas ģenerāldirektorāts (26). Ne Protokolā par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem, ne ECB Reglamentā nav paredzēti citi gada rezultātu vērtēšanas ziņojumi, kas būtu jāiesniedz Padomei. |
| --- | --- |

40.

ECB centralizētā līmenī tiek gatavoti divi galvenie gada ziņojumi, kuros līdz noteiktai pakāpei iekļauj katras darbības nozares gada rezultātu izvērtējumu – tie ir ECB gada pārskats (25) un Gada beigu budžeta uzraudzības pārskats, ko sagatavo Cilvēkresursu, budžeta un organizācijas ģenerāldirektorāts (26). Ne Protokolā par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem, ne ECB Reglamentā nav paredzēti citi gada rezultātu vērtēšanas ziņojumi, kas būtu jāiesniedz Padomei.

| 41. | 2008. gada pārskatā papildus ECBS gada pasākumiem un monetārajai politikai sniegta atlasīta informācija par atsevišķu darbības nozaru gada pasākumiem. Piemēram, pārskatā ir sadaļas par statistiku, ekonomisko izpēti un ārējo komunikāciju. Informācija par gada pasākumiem galvenokārt paredzēta ECB ārējām ieinteresētajām personām. Maz ir atsauču uz virzību, kas panākta gada un vidēja termiņa mērķu jomā, vai arī uz resursu izlietojumu. |
| --- | --- |

41.

2008. gada pārskatā papildus ECBS gada pasākumiem un monetārajai politikai sniegta atlasīta informācija par atsevišķu darbības nozaru gada pasākumiem. Piemēram, pārskatā ir sadaļas par statistiku, ekonomisko izpēti un ārējo komunikāciju. Informācija par gada pasākumiem galvenokārt paredzēta ECB ārējām ieinteresētajām personām. Maz ir atsauču uz virzību, kas panākta gada un vidēja termiņa mērķu jomā, vai arī uz resursu izlietojumu.

| 42. | 2008. gada beigu budžeta uzraudzības pārskatā ietverts augsta līmeņa apkopojums par sasniegumiem katras pamatfunkcijas jomā (27). Pārskatā ir divas dažādas ziņošanas struktūras: kamēr finanšu dati un kvalitatīvie sasniegumu apraksti iedalīti pēc pamatfunkcijām, darbinieku skaits norādīts pēc darbības nozarēm. Šajā aprakstā galvenokārt sniegta informācija par darbības līmeni katrā pamatfunkcijā. Tā izklāsts atkarīgs no katras attiecīgās darbības nozares, jo attiecībā uz saturu noteikumu nav. |
| --- | --- |

42.

2008. gada beigu budžeta uzraudzības pārskatā ietverts augsta līmeņa apkopojums par sasniegumiem katras pamatfunkcijas jomā (27). Pārskatā ir divas dažādas ziņošanas struktūras: kamēr finanšu dati un kvalitatīvie sasniegumu apraksti iedalīti pēc pamatfunkcijām, darbinieku skaits norādīts pēc darbības nozarēm. Šajā aprakstā galvenokārt sniegta informācija par darbības līmeni katrā pamatfunkcijā. Tā izklāsts atkarīgs no katras attiecīgās darbības nozares, jo attiecībā uz saturu noteikumu nav.

| 43. | Darbības nozares ir izstrādājušas arī pašas savus individuālos atskaišu sagatavošanas instrumentus. Labs piemērs tam tika konstatēts Statistikas ģenerāldirektorātā. Par katru gada darba programmā iekļauto pasākumu tiek sniegts rezultātu kopsavilkums kopā ar papildu informāciju par pasākumiem, kas nebija plānoti, bet ir īstenoti, un ieplānotajiem, bet neīstenotajiem pasākumiem. Šo dokumentu nosūta lietotājiem pārskatīšanai un par darbības nozari atbildīgajam Valdes loceklim informācijai. Arī Valde saņem darbības nozaru galveno rezultatīvo rādītāju rezultātus kopsavilkuma ziņojuma veidā (sk. 34.–37. punktu). |
| --- | --- |

43.

Darbības nozares ir izstrādājušas arī pašas savus individuālos atskaišu sagatavošanas instrumentus. Labs piemērs tam tika konstatēts Statistikas ģenerāldirektorātā. Par katru gada darba programmā iekļauto pasākumu tiek sniegts rezultātu kopsavilkums kopā ar papildu informāciju par pasākumiem, kas nebija plānoti, bet ir īstenoti, un ieplānotajiem, bet neīstenotajiem pasākumiem. Šo dokumentu nosūta lietotājiem pārskatīšanai un par darbības nozari atbildīgajam Valdes loceklim informācijai. Arī Valde saņem darbības nozaru galveno rezultatīvo rādītāju rezultātus kopsavilkuma ziņojuma veidā (sk. 34.–37. punktu).

| 44. | Pārējās piecās revidētajās darbības nozarēs (28), lai gūtu priekšstatu par visiem pasākumiem, jāizvērtē un jāsalīdzina vairāki dokumenti, un bieži vien tiem ir tikai neliela saikne ar plānošanas dokumentiem. Tāpēc ir grūti izvērtēt, vai plānotie pasākumi ir īstenoti. |
| --- | --- |

44.

Pārējās piecās revidētajās darbības nozarēs (28), lai gūtu priekšstatu par visiem pasākumiem, jāizvērtē un jāsalīdzina vairāki dokumenti, un bieži vien tiem ir tikai neliela saikne ar plānošanas dokumentiem. Tāpēc ir grūti izvērtēt, vai plānotie pasākumi ir īstenoti.

| 45. | Cits labas prakses piemērs ir ex post gada pārskats, kuru sagatavo Pētniecības koordinēšanas komiteja (RCC) (29) (sk.
  4. izcēlumu
  ).


  4. izcēlums.
     Pētniecības koordinēšanas komitejas gada pārskats

  Pētniecības koordinēšanas komitejas 2007. gada pārskata saturs ir šāds: i) politikas svarīguma novērtējums; ii) pieejamo pierādījumu kopsavilkums attiecībā uz akadēmisko kvalitāti; iii) pieredze ar ECB pētniecības norīkojumu programmu; iv) ECB gada laikā organizēto pētniecības konferenču uzskaitījums; v) galvenais pārskats, kurā detalizēti vērtēts katrs no 24 atsevišķajiem pētniecības prioritāšu nolīgumiem. |
| --- | --- |

45.

Cits labas prakses piemērs ir ex post gada pārskats, kuru sagatavo Pētniecības koordinēšanas komiteja (RCC) (29) (sk.
  4. izcēlumu
  ).

4. izcēlums.
     Pētniecības koordinēšanas komitejas gada pārskats

Pētniecības koordinēšanas komitejas 2007. gada pārskata saturs ir šāds: i) politikas svarīguma novērtējums; ii) pieejamo pierādījumu kopsavilkums attiecībā uz akadēmisko kvalitāti; iii) pieredze ar ECB pētniecības norīkojumu programmu; iv) ECB gada laikā organizēto pētniecības konferenču uzskaitījums; v) galvenais pārskats, kurā detalizēti vērtēts katrs no 24 atsevišķajiem pētniecības prioritāšu nolīgumiem.

Pievienotās vērtības un ietekmes novērtējums

| 46. | Periodiski jāizvērtē darbības nozares pasākumu pievienotā vērtība un ietekme. Uzdevums ir novērtēt, kādā mērā darbības nozares rezultāti ir panākuši plānoto ietekmi un tādējādi snieguši vērtīgu ieguldījumu turpmāko stratēģisko un darbības prioritāšu noteikšanai. |
| --- | --- |

46.

Periodiski jāizvērtē darbības nozares pasākumu pievienotā vērtība un ietekme. Uzdevums ir novērtēt, kādā mērā darbības nozares rezultāti ir panākuši plānoto ietekmi un tādējādi snieguši vērtīgu ieguldījumu turpmāko stratēģisko un darbības prioritāšu noteikšanai.

| 47. | Ietekmes mērīšana un pievienotās vērtības izvērtējums līdz noteiktai pakāpei ir iekļauts dažos galvenajos rezultatīvajos rādītājos. Turklāt ECB ir īstenojusi vairākas iniciatīvas, kuru mērķis ir izmērīt ietekmi un izvērtēt pievienoto vērtību. Pēdējos piecos gados veikti šādi vērtēšanas pasākumi:






  a) | iekšējā apmierinātības aptauja, ko sāka 2008. gada oktobrī, lai novērtētu ECB darbinieku apmierinātību ar ECB atbalsta funkcijām; |
| --- | --- | --- |

47.

Ietekmes mērīšana un pievienotās vērtības izvērtējums līdz noteiktai pakāpei ir iekļauts dažos galvenajos rezultatīvajos rādītājos. Turklāt ECB ir īstenojusi vairākas iniciatīvas, kuru mērķis ir izmērīt ietekmi un izvērtēt pievienoto vērtību. Pēdējos piecos gados veikti šādi vērtēšanas pasākumi:

a)

iekšējā apmierinātības aptauja, ko sāka 2008. gada oktobrī, lai novērtētu ECB darbinieku apmierinātību ar ECB atbalsta funkcijām;

| b) | ECB pētniecības pasākumu ārējais novērtējums 2004. gadā (sk.
  5. izcēlumu
  ); |
| --- | --- |

b)

ECB pētniecības pasākumu ārējais novērtējums 2004. gadā (sk.
  5. izcēlumu
  );

| c) | darbinieku akadēmiskajām publikācijām ieviesta vērtēšanas sistēma punktos (30); |
| --- | --- |

c)

darbinieku akadēmiskajām publikācijām ieviesta vērtēšanas sistēma punktos (30);

| d) | organizācijas attīstības projekts (2007.–2008. gads) (sk.
  2. izcēlumu
  ); un |
| --- | --- |

d)

organizācijas attīstības projekts (2007.–2008. gads) (sk.
  2. izcēlumu
  ); un

| e) | aptaujas sabiedrības viedokļa apzināšanai un novērtēšanai. |
| --- | --- |

e)

aptaujas sabiedrības viedokļa apzināšanai un novērtēšanai.

5. izcēlums.
     Pētniecības darbību pārskata galvenie ieteikumi

| 1. | Pētniekiem jānodrošina pietiekami daudz laika un stimulu. |
| --- | --- |

1.

Pētniekiem jānodrošina pietiekami daudz laika un stimulu.

| 2. | ECB būtu jāpalielina pētniecība ar iespēju publicēties vadošajos žurnālos un jāsamazina akcents uz darba dokumentiem. |
| --- | --- |

2.

ECB būtu jāpalielina pētniecība ar iespēju publicēties vadošajos žurnālos un jāsamazina akcents uz darba dokumentiem.

| 3. | Jāuzlabo pētniecības darbinieku ilgtermiņa vadība, izveidojot speciālista jeb eksperta karjeras iespējas, vairāk izmantojot mobilitātes shēmu, palielinot budžetu konsultantiem un samazinot pētniecības vieszinātnieku programmu. |
| --- | --- |

3.

Jāuzlabo pētniecības darbinieku ilgtermiņa vadība, izveidojot speciālista jeb eksperta karjeras iespējas, vairāk izmantojot mobilitātes shēmu, palielinot budžetu konsultantiem un samazinot pētniecības vieszinātnieku programmu.

| 4. | Jāizstrādā izsmeļoša ikgadējā pētniecības programma visām darbības nozarēm, kurās notiek pētniecība. |
| --- | --- |

4.

Jāizstrādā izsmeļoša ikgadējā pētniecības programma visām darbības nozarēm, kurās notiek pētniecība.

| 5. | Atbalsts pētniecībai jāuzlabo, algojot jaunus pētniecības asistentus un pilnveidojot izmantotos IT līdzekļus; un |
| --- | --- |

5.

Atbalsts pētniecībai jāuzlabo, algojot jaunus pētniecības asistentus un pilnveidojot izmantotos IT līdzekļus; un

| 6. | Pētniecības rezultāti jādara zināmi plašākai sabiedrībai tai viegli uztveramā zinātniski populārā veidā. |
| --- | --- |

6.

Pētniecības rezultāti jādara zināmi plašākai sabiedrībai tai viegli uztveramā zinātniski populārā veidā.

| 48. | Palāta konstatēja, ka vērtēšana veikta pēc vajadzības. Nav sistemātiskas pieejas, kas aptvertu visus galvenos ECB pasākumus vairāku gadu laikā. |
| --- | --- |

48.

Palāta konstatēja, ka vērtēšana veikta pēc vajadzības. Nav sistemātiskas pieejas, kas aptvertu visus galvenos ECB pasākumus vairāku gadu laikā.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Vai darbības nozares savus pasākumus bija plānojušas pienācīgi?

| 49. | Visas revidētās darbības nozares deva ieguldījumu ECB veiktajā plānošanā un formulēja stratēģiskos mērķus un daudzgadu prioritātes, kas nodrošina ilgtermiņa orientierus šo nozaru darbībā. Taču vairākumā gadījumu stratēģiskie mērķi nebija pietiekami konkrēti un precīzi. |
| --- | --- |

49.

Visas revidētās darbības nozares deva ieguldījumu ECB veiktajā plānošanā un formulēja stratēģiskos mērķus un daudzgadu prioritātes, kas nodrošina ilgtermiņa orientierus šo nozaru darbībā. Taču vairākumā gadījumu stratēģiskie mērķi nebija pietiekami konkrēti un precīzi.

| 50. | Vienā no sešām revidētajām darbības nozarēm bija izstrādāta gada darba programma, kurā mērķi bija noteikti un ikgadējie pasākumi un plānotie rezultāti bija aprakstīti pietiekami plaši. Lai iegūtu izsmeļošu priekšstatu par pasākumiem un lai tos saistītu ar mērķiem darbības nozares stratēģisko norāžu dokumentā, pārējo piecu nozaru nodaļās bija jāiepazīstas ar dažādiem plānošanas dokumentiem. |
| --- | --- |

50.

Vienā no sešām revidētajām darbības nozarēm bija izstrādāta gada darba programma, kurā mērķi bija noteikti un ikgadējie pasākumi un plānotie rezultāti bija aprakstīti pietiekami plaši. Lai iegūtu izsmeļošu priekšstatu par pasākumiem un lai tos saistītu ar mērķiem darbības nozares stratēģisko norāžu dokumentā, pārējo piecu nozaru nodaļās bija jāiepazīstas ar dažādiem plānošanas dokumentiem.

| 51. | Darbības nozares vajadzīgos finanšu līdzekļus skatīja budžeta plānošanas laikā. Tomēr nav uzskatāmas saiknes starp darbības nozares stratēģiskajās norādēs plānotajiem mērķiem un pasākumiem un cilvēkresursiem, un finanšu līdzekļiem, kas vajadzīgi to sasniegšanai. Turklāt, tā kā ECB nav vadības sistēmas, kas ļautu noteikt, pieņemt un visā organizācijā piemērot labāko praksi, palielinās risks, ka dažas darbības nozares ir mazāk efektīvas un produktīvas, nekā tās varētu būt. |
| --- | --- |

51.

Darbības nozares vajadzīgos finanšu līdzekļus skatīja budžeta plānošanas laikā. Tomēr nav uzskatāmas saiknes starp darbības nozares stratēģiskajās norādēs plānotajiem mērķiem un pasākumiem un cilvēkresursiem, un finanšu līdzekļiem, kas vajadzīgi to sasniegšanai. Turklāt, tā kā ECB nav vadības sistēmas, kas ļautu noteikt, pieņemt un visā organizācijā piemērot labāko praksi, palielinās risks, ka dažas darbības nozares ir mazāk efektīvas un produktīvas, nekā tās varētu būt.

Ieteikumi

| 1. | ECB arī turpmāk jāuzlabo savu darbības nozaru ikgadējā plānošana un jāprecizē, kā stratēģija ir sasaistīta ar gada darba programmu. Tajā savukārt jāsasaista gada mērķi ar konkrētiem pasākumiem un plānotajiem rezultātiem. Oficiāli jānorāda arī šo rezultātu sasniegšanai vajadzīgie resursi. |
| --- | --- |

1.

ECB arī turpmāk jāuzlabo savu darbības nozaru ikgadējā plānošana un jāprecizē, kā stratēģija ir sasaistīta ar gada darba programmu. Tajā savukārt jāsasaista gada mērķi ar konkrētiem pasākumiem un plānotajiem rezultātiem. Oficiāli jānorāda arī šo rezultātu sasniegšanai vajadzīgie resursi.

| 2. | ECB jāievieš procedūras, kas ļautu apzināt labu vadības praksi un aktīvi izplatīt to visās darbības nozarēs, lai uzlabotu sadarbību un pārvaldības kvalitāti. |
| --- | --- |

2.

ECB jāievieš procedūras, kas ļautu apzināt labu vadības praksi un aktīvi izplatīt to visās darbības nozarēs, lai uzlabotu sadarbību un pārvaldības kvalitāti.

Vai darbības nozares pienācīgi uzraudzīja savus pasākumus?

| 52. | ECB izveidoja procedūras un izstrādāja pienācīgas sistēmas, lai regulāri uzraudzītu savus pasākumus. Valdes locekļus periodiski informēja par pasākumu norisi un izstrādāja galvenos rezultatīvos rādītājus, lai novērtētu šo mērķu sasniegšanu. Neraugoties uz iepriekš minēto, lielākajā daļā darbības nozaru uzraudzības ziņojumi Valdei nebija sagatavoti. |
| --- | --- |

52.

ECB izveidoja procedūras un izstrādāja pienācīgas sistēmas, lai regulāri uzraudzītu savus pasākumus. Valdes locekļus periodiski informēja par pasākumu norisi un izstrādāja galvenos rezultatīvos rādītājus, lai novērtētu šo mērķu sasniegšanu. Neraugoties uz iepriekš minēto, lielākajā daļā darbības nozaru uzraudzības ziņojumi Valdei nebija sagatavoti.

| 53. | ECB nesen ir izstrādājusi galvenos rezultatīvos rādītājus, kam ir skaidra saikne ar ECB vispārējiem mērķiem un kas aptver dažādus izpildes mērīšanas aspektus. |
| --- | --- |

53.

ECB nesen ir izstrādājusi galvenos rezultatīvos rādītājus, kam ir skaidra saikne ar ECB vispārējiem mērķiem un kas aptver dažādus izpildes mērīšanas aspektus.

Ieteikumi

| 3. | Periodiski īstenošanas ziņojumi, kuros būtu sniegta aktuāla informācija par ikgadējo pasākumu norisi, uzlabotu uzraudzības kvalitāti un varētu būt pamats sākotnējos gada plānos veicamajiem grozījumiem. |
| --- | --- |

3.

Periodiski īstenošanas ziņojumi, kuros būtu sniegta aktuāla informācija par ikgadējo pasākumu norisi, uzlabotu uzraudzības kvalitāti un varētu būt pamats sākotnējos gada plānos veicamajiem grozījumiem.

Vai darbības nozares ziņoja par saviem pasākumiem un vērtēja to izpildi?

| 54. | Darbības nozares ziņoja par saviem pasākumiem un rezultātiem gan Gada budžeta uzraudzības pārskatā, gan ECB gada pārskatā, kā arī citos darbības nozarei noteiktos ziņojumos. Tomēr vairākumā gadījumu izpilde šajos ziņojumos nebija vērtēta salīdzinājumā ar izvirzītajiem mērķiem. |
| --- | --- |

54.

Darbības nozares ziņoja par saviem pasākumiem un rezultātiem gan Gada budžeta uzraudzības pārskatā, gan ECB gada pārskatā, kā arī citos darbības nozarei noteiktos ziņojumos. Tomēr vairākumā gadījumu izpilde šajos ziņojumos nebija vērtēta salīdzinājumā ar izvirzītajiem mērķiem.

| 55. | Ir sagatavoti vairāki būtiski un derīgi vērtējumi, kuri sniedz lietderīgu informāciju darbības nozaru vadībai. Tomēr nav sistemātiskas pieejas, kas aptveru galvenos ECB pasākumus vairākiem gadiem. Tas palielina risku, ka koriģējoši pasākumi vajadzības gadījumā netiks veikti. |
| --- | --- |

55.

Ir sagatavoti vairāki būtiski un derīgi vērtējumi, kuri sniedz lietderīgu informāciju darbības nozaru vadībai. Tomēr nav sistemātiskas pieejas, kas aptveru galvenos ECB pasākumus vairākiem gadiem. Tas palielina risku, ka koriģējoši pasākumi vajadzības gadījumā netiks veikti.

Ieteikumi

| 4. | Gada pārskatu sagatavošana būtu turpmāk jāuzlabo: i) iekļaujot ikgadējo darbības nozares pasākumu vērtējumu un ii) sniedzot attīstības izvērtējumu par stratēģisko norāžu dokumentos izvirzīto mērķu sasniegšanu. Šajos pārskatos jānorāda arī tas, kā stratēģiskie orientieri būtu jāpielāgo, ņemot vērā praktisko pieredzi. |
| --- | --- |

4.

Gada pārskatu sagatavošana būtu turpmāk jāuzlabo: i) iekļaujot ikgadējo darbības nozares pasākumu vērtējumu un ii) sniedzot attīstības izvērtējumu par stratēģisko norāžu dokumentos izvirzīto mērķu sasniegšanu. Šajos pārskatos jānorāda arī tas, kā stratēģiskie orientieri būtu jāpielāgo, ņemot vērā praktisko pieredzi.

| 5. | Būtu jāizveido sistēma darbības nozares pievienotās vērtības un tās pasākumu ietekmes regulārai izvērtēšanai. |
| --- | --- |

5.

Būtu jāizveido sistēma darbības nozares pievienotās vērtības un tās pasākumu ietekmes regulārai izvērtēšanai.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2010. gada 5. maija sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 127. panta 1. punkts.

1

(2)  ECBS un ECB statūti ir pievienoti Līgumam protokola veidā.

2

(3)  Statūtu 27. panta 2. punkts nosaka: “Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pants attiecas tikai uz ECB vadības darbības efektivitātes pārbaudi.” Organizatoriskie noteikumi, kas attiecas uz Eiropas Centrālo banku, ir iekļauti LESD 282.–284. pantā.

3

(4)  Protokols par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem, 9. panta 3. punkts. Padomē ir seši Valdes locekļi un eurozonas valstu centrālo banku vadītāji. Valdi veido priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks un četri citi locekļi.

4

(5)  Protokols par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem, 12. panta 1. punkts.

5

(6)  Eiropas Centrālās bankas 2004. gada 19. februāra Lēmums, ar kuru pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu, 10. panta 2. punkts (ECB/2004/2) (OV L 80, 18.3.2004., 33. lpp.).

6

(7)  Eiropas Centrālās bankas 2004. gada 19. februāra Lēmums, ar kuru pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu, 15. panta 1. punkts.

7

(8)  Trīs darbības nozares, kas nav direktorāti vai ģenerāldirektorāti, ir: Valdes juriskonsults, ECB pārstāvniecība Vašingtonā un Eiropas Vienoto automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmas Target 2 vērtspapīru programma (T2S programma). Šīs nozares nerevidēja, jo tās ir relatīvi nelielas.

8

Target 2

T2S

(9)  Nerevidēja Administrācijas ģenerāldirektorātu, Cilvēkresursu, budžeta un organizācijas ģenerāldirektorātu, Informācijas sistēmu ģenerāldirektorātu un Finanšu stabilitātes un uzraudzības direktorātu, jo nesen tos jau bija revidējusi Eiropas Revīzijas palāta vai ECB iekšējais audits.

9

(10)  Ar terminu “Eurosistēma” apzīmē Ecbs, kurā ietilpst ECB un to ES dalībvalstu centrālās bankas, kuras ir ieviesušas euro. Eurosistēmas darbībā pilnībā ievērots decentralizācijas princips. Valstu centrālās bankas veic gandrīz visus Eurosistēmas darbības uzdevumus, tostarp lielāko daļu monetārās politikas operāciju, izdod un glabā euro banknotes un apkopo statistiku.

10

(11)  Viens no izņēmumiem bija Ekonomikas ģenerāldirektorāta Fiskālās politikas (FIP) nodaļa, kas 2007. gadā sagatavoja biznesa plānu, kurā bija noteiktas stratēģiskās prioritātes diviem gadiem. Plānā bija izklāstīts pamatuzdevums, mandāts un nodaļas darba organizācija, kā arī pieejamie resursi.

11

FIP

(12)  ECB cenšas vidējā termiņā saglabāt stabilu darbinieku skaitu, un pieprasījumus pēc papildu darbiniekiem izskata tikai īpašos gadījumos.

12

(13)  Izņemot Komunikācijas direktorātu, kurš pasākumu prioritāro kārtību noteica Organizācijas attīstības projekta īstenošanas gaitā.

13

(14)  Statistikas ģenerāldirektorāts un Pētniecības ģenerāldirektorāts.

14

(15)  Statistikas komiteja galvenokārt konsultē par tās statistikas informācijas koncepciju un apkopojumu, ko savākusi ECB ar valstu centrālo banku palīdzību.

15

(16)  Statistikas ģenerāldirektorāts un Pētniecības ģenerāldirektorāts.

16

(17)  Visās darbības nozarēs darbinieku izmaksas veido galveno budžeta izdevumu daļu.

17

(18)  Statistikas ģenerāldirektorātā un Komunikācijas direktorātā sanāksmes notiek katru nedēļu, Ekonomikas ģenerāldirektorātā – trīs reizes mēnesī, Starptautisko un Eiropas attiecību ģenerāldirektorātā – reizi trijās vai četrās nedēļās.

18

(19)  Statistikas ģenerāldirektorātā sanāksmes notiek reizi divās nedēļās, Starptautisko un Eiropas attiecību ģenerāldirektorātā un Sekretariāta un valodu ģenerāldirektorātā – reizi mēnesī, Ekonomikas ģenerāldirektorātā, Komunikāciju direktorātā un Pētniecības ģenerāldirektorātā – regulāri un pēc vajadzības.

19

(20)  Statistikas ģenerāldirektorātā sanāksmes tiek dokumentētas, tiek sagatavota darba kārtība un protokoli, kā arī attīstības uzraudzībai formulē rīcības punktus.

20

(21)  RACER ir saīsinājums no angļu valodas, un ar to apzīmē atbilstīgus, apstiprinātus, ticamus, vienkāršus un stabilus (relevant, accepted, credible, easy, robust) kritērijus.

21

RACER

relevant, accepted, credible, easy, robust

(22)  Piemēram, konkrētās darbības nozares budžeta izlietojums, iekšējā audita ieteikumu izpilde, savlaicīgi aizpildītas vērtēšanas veidlapas un dalība mācībās.

22

(23)  Katra darbības nozare ir izstrādājusi galvenos rezultatīvos rādītājus, un to skaits svārstās no 10 (Ekonomikas ģenerāldirektorātā) līdz 24 (Pētniecības ģenerāldirektorātā).

23

(24)  Attiecībā uz Statistikas ģenerāldirektorātu, Sekretariāta un valodu ģenerāldirektorātu, Ekonomikas ģenerāldirektorātu un Komunikācijas direktorātu uzraudzību veic katru otro gadu.

24

(25)  ECB ir pienākums ziņot Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Eiropadomei, un tai ir prasīts gada pārskatā aplūkot ECBS pasākumus un monetāro politiku gan par iepriekšējo, gan par kārtējo gadu. Gada pārskatu pieņem ECB Padome (ECB Reglaments, 16. panta 1. punkts).

25

(26)  Gada beigu budžeta uzraudzības pārskatā sniegta informācija par gada budžeta izpildi. Pārskatu iesniedz ECB Padomei un ECBS Budžeta komitejai (BUCOM).

26

BUCOM

(27)  Sasniegumu kopsavilkumus gatavo par Statistikas ģenerāldirektorātu, Starptautisko un Eiropas attiecību ģenerāldirektorātu un Komunikācijas direktorātu. Par Sekretariāta un valodu ģenerāldirektorāta pasākumiem atsevišķi ziņo abām lēmējstruktūrām un valodu nodaļām. Par Ekonomikas ģenerāldirektorāta un Pētniecības ģenerāldirektorāta pasākumiem ziņo sadaļā par monetārās politikas sagatavošanu.

27

(28)  Sekretariāta un valodu ģenerāldirektorāts, Komunikācijas direktorāts, Ekonomikas ģenerāldirektorāts, Starptautisko un Eiropas attiecību ģenerāldirektorāts, Pētniecības ģenerāldirektorāts. Taču lielākā daļa Pētniecības ģenerāldirektorāta darba būtu jāaptver Pētniecības koordinēšanas komitejas gada pārskatā, kā aprakstīts
  4. izcēlumā
  .

28

4. izcēlumā

(29)  Pētniecības koordinēšanas komiteju izveidoja, lai tā koordinētu ECB pētniecības pasākumus, kuri notiek vairākās darbības nozarēs, piemēram, Ekonomikas ģenerāldirektorātā, Starptautisko un Eiropas attiecību ģenerāldirektorātā u. c.

29

(30)  Ietekmi vērtē, piemērojot punktu sistēmu, kura balstās uz Pētniecības ģenerāldirektorāta augstākās vadības noteiktajiem kritērijiem. Šo sistēmu ieviesa, lai novērtētu darbinieku akadēmiskās publikācijas. Sistēma paredzēta tam, lai pareizi stimulētu darbiniekus veikt kvalitatīvus un Bankas politikai svarīgus pētījumus, kurus novērtē pēc ekonomikas žurnālu statusa un punktu sistēmas.

30

---

I PIELIKUMS

Eiropas Revīzijas palātas pārbaudīto darbības jomu pārskats

| Komunikācijas direktorāts | Ekonomikas ģenerāldirektorāts | Starptautisko un Eiropas attiecību ģenerāldirektorāts | Sekretariāta un valodu ģenerāldirektorāts | Statistikas ģenerāldirektorāts | Pētniecības ģenerāldirektorāts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Komunikācijas direktorāts (D-CO) pārvalda ECB ārējo un iekšējo komunikāciju. Tas izplata ECB/Eurosistēmas/ECBS oficiālo viedokli un informē sabiedrību un plašsaziņas līdzekļus par ECB pienākumiem un pamatuzdevumiem. Direktorāts izstrādā un īsteno ārējo un iekšējo komunikācijas politiku un koordinē ECB/Eurosistēmas/ECBS komunikācijas pasākumus. Tas sagatavo ECB/Eurosistēmas/ECBS publikācijas un pārrauga ECB iekšējā un ārējā tīmekļa vietnes. Tas vada pasākumus, organizē konferences un nodarbojas ar protokola jautājumiem.

  Darbinieku skaits 2008. gada 31. decembrī: 51 | Ekonomikas ģenerāldirektorāts (DG-E) sagatavo Padomes monetārās politikas lēmumus un visas attiecīgās ECB/Eurosistēmas/ECBS politiskās nostājas. Ekonomikas ģenerāldirektorāts uzrauga, analizē un prognozē, kā arī veic izpēti par monetāro, finanšu, fiskālo, strukturālo un citu ekonomikas attīstību un politiku un sagatavo ziņojumus un ārējos paziņojumus par šiem jautājumiem. Papildus minētajam Ekonomikas ģenerāldirektorāts analizē ārpus eurozonas esošo dalībvalstu konverģences stāvokli un to monetārās politikas koordināciju ar ECB politiku un ziņo par šiem jautājumiem.

  Darbinieku skaits 2008. gada 31. decembrī: 176 | Starptautisko un Eiropas attiecību ģenerāldirektorāts (DG-I) sagatavo ECB/Eurosistēmas/ECBS politiskās nostājas par starptautiskiem un arī Eiropas mēroga jautājumiem. Šādas nostājas tas sagatavo sadarbībā ar citām darbības nozarēm atbilstoši to attiecīgajiem pienākumiem. Tas veic globālu sistēmisku jautājumu analīzi, kā arī veic ekonomisko analīzi un izstrādā prognozes jaunajām tirgus ekonomikas valstīm un ES kaimiņu reģioniem. Ģenerāldirektorāts analizē arī nemakroekonomisko iekšējo un ārējo politiku, kā arī ES institucionālus jautājumus.

  Darbinieku skaits 2008. gada 31. decembrī: 48 | Sekretariāta un valodu ģenerāldirektorāts (DG-SL) atbalsta Ģenerālpadomi, Padomi un Valdi lēmumu pieņemšanas procesā. Tas piedalās kopīgās pārvaldības jautājumos (tostarp saistībā ar lēmumu pieņemšanu, konfidencialitāti, sabiedrības piekļuvi un ētikas kodeksiem). Sekretariāta un valodu ģenerāldirektorāts sniedz centralizētas bibliotēkas pakalpojumus un gādā par dokumentu/reģistru uzturēšanu un arhivēšanu (politikas un procedūru aspektā), kā arī apsaimnieko centrālos arhīvus. ECB/Eurosistēmai/ECBS tas sniedz ar valodām saistītus pakalpojumus (tulkošana, rediģēšana, korekcija, terminoloģija un valodas tehniskais atbalsts).

  Darbinieku skaits 2008. gada 31. decembrī: 115 | Statistikas ģenerāldirektorāts (DG-S) izstrādā, apkopo un izplata statistiku, statistikas rādītājus un metadatus, kas vajadzīgi monetārās politikas īstenošanai un citiem ECB uzdevumiem. Tas arī izstrādā, pārvalda un piemēro statistikas līdzekļus, datubāzes un procesus, lai savāktu, pārvaldītu, producētu, izplatītu datus un nodrošinātu to apmaiņu. Tas formulē ECB izmantotās statistikas koncepcijas, klasifikācijas un sezonālās korekcijas. Statistikas ģenerāldirektorāts gādā par to, lai statistika un tās atbalsta informācija būtu pieejamas sabiedrībai un tirgus dalībniekiem.

  Darbinieku skaits 2008. gada 31. decembrī: 115 | Pētniecības ģenerāldirektorāts (DG-R) dod ieguldījumu ECB monetārajā politikā un citos tās uzdevumos un funkcijās, veicot ekonomisko izpēti un nodrošinot uz to balstītas politikas konsultācijas un analītiskus līdzekļus. Konkrēti, pētniecības ģenerāldirektorāts vada izpēti monetārās ekonomikas, makroekonomikas un finanšu jomā un prognozēšanai un politiskai analīzei izstrādā, uztur un izmanto ekonometriskos modeļus.

  Darbinieku skaits 2008. gada 31. decembrī: 56 |
| Avots: Eiropas Centrālās bankas sniegtā informācija. |

Komunikācijas direktorāts

Ekonomikas ģenerāldirektorāts

Starptautisko un Eiropas attiecību ģenerāldirektorāts

Sekretariāta un valodu ģenerāldirektorāts

Statistikas ģenerāldirektorāts

Pētniecības ģenerāldirektorāts

Komunikācijas direktorāts (D-CO) pārvalda ECB ārējo un iekšējo komunikāciju. Tas izplata ECB/Eurosistēmas/ECBS oficiālo viedokli un informē sabiedrību un plašsaziņas līdzekļus par ECB pienākumiem un pamatuzdevumiem. Direktorāts izstrādā un īsteno ārējo un iekšējo komunikācijas politiku un koordinē ECB/Eurosistēmas/ECBS komunikācijas pasākumus. Tas sagatavo ECB/Eurosistēmas/ECBS publikācijas un pārrauga ECB iekšējā un ārējā tīmekļa vietnes. Tas vada pasākumus, organizē konferences un nodarbojas ar protokola jautājumiem.

Darbinieku skaits 2008. gada 31. decembrī: 51

Ekonomikas ģenerāldirektorāts (DG-E) sagatavo Padomes monetārās politikas lēmumus un visas attiecīgās ECB/Eurosistēmas/ECBS politiskās nostājas. Ekonomikas ģenerāldirektorāts uzrauga, analizē un prognozē, kā arī veic izpēti par monetāro, finanšu, fiskālo, strukturālo un citu ekonomikas attīstību un politiku un sagatavo ziņojumus un ārējos paziņojumus par šiem jautājumiem. Papildus minētajam Ekonomikas ģenerāldirektorāts analizē ārpus eurozonas esošo dalībvalstu konverģences stāvokli un to monetārās politikas koordināciju ar ECB politiku un ziņo par šiem jautājumiem.

Darbinieku skaits 2008. gada 31. decembrī: 176

Starptautisko un Eiropas attiecību ģenerāldirektorāts (DG-I) sagatavo ECB/Eurosistēmas/ECBS politiskās nostājas par starptautiskiem un arī Eiropas mēroga jautājumiem. Šādas nostājas tas sagatavo sadarbībā ar citām darbības nozarēm atbilstoši to attiecīgajiem pienākumiem. Tas veic globālu sistēmisku jautājumu analīzi, kā arī veic ekonomisko analīzi un izstrādā prognozes jaunajām tirgus ekonomikas valstīm un ES kaimiņu reģioniem. Ģenerāldirektorāts analizē arī nemakroekonomisko iekšējo un ārējo politiku, kā arī ES institucionālus jautājumus.

Darbinieku skaits 2008. gada 31. decembrī: 48

Sekretariāta un valodu ģenerāldirektorāts (DG-SL) atbalsta Ģenerālpadomi, Padomi un Valdi lēmumu pieņemšanas procesā. Tas piedalās kopīgās pārvaldības jautājumos (tostarp saistībā ar lēmumu pieņemšanu, konfidencialitāti, sabiedrības piekļuvi un ētikas kodeksiem). Sekretariāta un valodu ģenerāldirektorāts sniedz centralizētas bibliotēkas pakalpojumus un gādā par dokumentu/reģistru uzturēšanu un arhivēšanu (politikas un procedūru aspektā), kā arī apsaimnieko centrālos arhīvus. ECB/Eurosistēmai/ECBS tas sniedz ar valodām saistītus pakalpojumus (tulkošana, rediģēšana, korekcija, terminoloģija un valodas tehniskais atbalsts).

Darbinieku skaits 2008. gada 31. decembrī: 115

Statistikas ģenerāldirektorāts (DG-S) izstrādā, apkopo un izplata statistiku, statistikas rādītājus un metadatus, kas vajadzīgi monetārās politikas īstenošanai un citiem ECB uzdevumiem. Tas arī izstrādā, pārvalda un piemēro statistikas līdzekļus, datubāzes un procesus, lai savāktu, pārvaldītu, producētu, izplatītu datus un nodrošinātu to apmaiņu. Tas formulē ECB izmantotās statistikas koncepcijas, klasifikācijas un sezonālās korekcijas. Statistikas ģenerāldirektorāts gādā par to, lai statistika un tās atbalsta informācija būtu pieejamas sabiedrībai un tirgus dalībniekiem.

Darbinieku skaits 2008. gada 31. decembrī: 115

Pētniecības ģenerāldirektorāts (DG-R) dod ieguldījumu ECB monetārajā politikā un citos tās uzdevumos un funkcijās, veicot ekonomisko izpēti un nodrošinot uz to balstītas politikas konsultācijas un analītiskus līdzekļus. Konkrēti, pētniecības ģenerāldirektorāts vada izpēti monetārās ekonomikas, makroekonomikas un finanšu jomā un prognozēšanai un politiskai analīzei izstrādā, uztur un izmanto ekonometriskos modeļus.

Darbinieku skaits 2008. gada 31. decembrī: 56

Avots: Eiropas Centrālās bankas sniegtā informācija.

---

II PIELIKUMS

Pārskats par konkrētiem revīzijas kritērijiem un katrai darbības nozarei veikto izvērtējumu

| | DG-SL | D-CO | DG-I | DG-E | DG-S | DG-R |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VAI DARBĪBAS NOZARES SAVUS PASĀKUMUS BIJA PLĀNOJUŠAS PIENĀCĪGI? |
| Stratēģiskā/daudzgadu plānošana |
| Bija ieviesta stratēģiskā/daudzgadu plānošana. | A | A | A | A | A | A |
| Daudzgadu plānošanā nosaka stratēģiskos mērķus, kuri ir prioritāri, konkrēti, laikā noteikti, un ir ņemti vērā to sasniegšanai vajadzīgie resursi. | J | J | J | J | A | J |
| Gada plāni/darba programmas |
| Darbības nozares līmenī bija izstrādāts gada plāns/darba programma. | J | J | J | J | A | J |
| Gada plāni/darba programmas bija izstrādātas darbības nozaru nodaļu līmenī. | A | J | A | A | A | A |
| Bija pienācīgi formulēti ikgadējie mērķi. | A | A | A | A | A | A |
| Ikgadējie mērķi bija saskaņoti ar ECB vispārējiem mērķiem un darbības nozares stratēģiskajām prioritātēm. | A | A | A | A | A | A |
| Bija pienācīgi noteikti mērķu sasniegšanai vajadzīgie pasākumi un plānotie rezultāti. | J | J | J | J | A | J |
| Ikgadējā plānošana |
| Plānošanas laikā formāli ņemtas vērā ieinteresēto personu vajadzības un vēlmes. | J | J | J | J | A | A |
| Pietiekami dokumentēta gada prioritāro pasākumu noteikšana. | J | A | J | J | A | A |
| Resursu plānošana |
| Budžeta plānošanas laikā izskatīja nākamajam gadam vajadzīgos resursus. | A | A | A | A | A | A |
| Vajadzīgie cilvēkresursi un finanšu resursi bija saistīti ar izvirzītajiem mērķiem un izraudzītajiem pasākumiem. | J | J | J | J | J | J |
| VAI DARBĪBAS NOZARES PIENĀCĪGI UZRAUDZĪJA SAVUS PASĀKUMUS? |
| Iekšējā uzraudzība |
| Lai uzraudzītu darbības nozares sniegumu, organizēja regulāras vadības sanāksmes. | A | A | A | A | A | A |
| Lai uzraudzītu nodaļas/apakšnodaļas sniegumu, organizēja nodaļas/apakšnodaļas sanāksmes. | A | A | A | A | A | A |
| Ziņojumu sagatavošana Valdei |
| Valdi periodiski informē. | A | A | A | A | A | A |
| Valdei periodiski iesniedz rakstiskus ziņojumus. | J | J | J | J | A | A |
| Galvenie rezultatīvie rādītāji |
| Galvenos rezultatīvos rādītājus definēja pret izmērāmiem mērķiem. | A | A | A | A | A | A |
| Galvenos rezultatīvos rādītājus izmantoja, lai uzraudzītu un ziņotu par gada pasākumiem. | J | J | J | J | J | J |
| VAI DARBĪBAS NOZARES ZIŅOJA PAR SAVIEM PASĀKUMIEM UN VĒRTĒJA TO IZPILDI? |
| Gada rezultātu izvērtējums |
| Ikgadējie pasākumi un sasniegtie rezultāti izklāstīti gada darbības pārskatā. | J | J | J | J | A | A |
| Sniegtā informācija ļauj Valdei konstatēt darbības nozares pasākumu rezultātus. | J | J | J | A | A | A |
| Pievienotās vērtības un ietekmes novērtējums |
| Veica periodisku pievienotās vērtības un rezultātu ietekmes iekšēju novērtēšanu. | A | A | J | A | A | A |
| Veica periodisku pievienotās vērtības un rezultātu ietekmes ārēju novērtēšanu. | J | A | J | J | J | A |
| Apzīmējumi: A – apmierinoši, J – jāuzlabo. |

DG-SL

D-CO

DG-I

DG-E

DG-S

DG-R

VAI DARBĪBAS NOZARES SAVUS PASĀKUMUS BIJA PLĀNOJUŠAS PIENĀCĪGI?

Stratēģiskā/daudzgadu plānošana

Bija ieviesta stratēģiskā/daudzgadu plānošana.

A

A

A

A

A

A

Daudzgadu plānošanā nosaka stratēģiskos mērķus, kuri ir prioritāri, konkrēti, laikā noteikti, un ir ņemti vērā to sasniegšanai vajadzīgie resursi.

J

J

J

J

A

J

Gada plāni/darba programmas

Darbības nozares līmenī bija izstrādāts gada plāns/darba programma.

J

J

J

J

A

J

Gada plāni/darba programmas bija izstrādātas darbības nozaru nodaļu līmenī.

A

J

A

A

A

A

Bija pienācīgi formulēti ikgadējie mērķi.

A

A

A

A

A

A

Ikgadējie mērķi bija saskaņoti ar ECB vispārējiem mērķiem un darbības nozares stratēģiskajām prioritātēm.

A

A

A

A

A

A

Bija pienācīgi noteikti mērķu sasniegšanai vajadzīgie pasākumi un plānotie rezultāti.

J

J

J

J

A

J

Ikgadējā plānošana

Plānošanas laikā formāli ņemtas vērā ieinteresēto personu vajadzības un vēlmes.

J

J

J

J

A

A

Pietiekami dokumentēta gada prioritāro pasākumu noteikšana.

J

A

J

J

A

A

Resursu plānošana

Budžeta plānošanas laikā izskatīja nākamajam gadam vajadzīgos resursus.

A

A

A

A

A

A

Vajadzīgie cilvēkresursi un finanšu resursi bija saistīti ar izvirzītajiem mērķiem un izraudzītajiem pasākumiem.

J

J

J

J

J

J

VAI DARBĪBAS NOZARES PIENĀCĪGI UZRAUDZĪJA SAVUS PASĀKUMUS?

Iekšējā uzraudzība

Lai uzraudzītu darbības nozares sniegumu, organizēja regulāras vadības sanāksmes.

A

A

A

A

A

A

Lai uzraudzītu nodaļas/apakšnodaļas sniegumu, organizēja nodaļas/apakšnodaļas sanāksmes.

A

A

A

A

A

A

Ziņojumu sagatavošana Valdei

Valdi periodiski informē.

A

A

A

A

A

A

Valdei periodiski iesniedz rakstiskus ziņojumus.

J

J

J

J

A

A

Galvenie rezultatīvie rādītāji

Galvenos rezultatīvos rādītājus definēja pret izmērāmiem mērķiem.

A

A

A

A

A

A

Galvenos rezultatīvos rādītājus izmantoja, lai uzraudzītu un ziņotu par gada pasākumiem.

J

J

J

J

J

J

VAI DARBĪBAS NOZARES ZIŅOJA PAR SAVIEM PASĀKUMIEM UN VĒRTĒJA TO IZPILDI?

Gada rezultātu izvērtējums

Ikgadējie pasākumi un sasniegtie rezultāti izklāstīti gada darbības pārskatā.

J

J

J

J

A

A

Sniegtā informācija ļauj Valdei konstatēt darbības nozares pasākumu rezultātus.

J

J

J

A

A

A

Pievienotās vērtības un ietekmes novērtējums

Veica periodisku pievienotās vērtības un rezultātu ietekmes iekšēju novērtēšanu.

A

A

J

A

A

A

Veica periodisku pievienotās vērtības un rezultātu ietekmes ārēju novērtēšanu.

J

A

J

J

J

A

Apzīmējumi: A – apmierinoši, J – jāuzlabo.

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATBILDE

Eiropas Centrālā banka (ECB) atzinīgi vērtē Eiropas Revīzijas palātas ziņojumu par 2008. finanšu gadu un izsaka gandarījumu par Revīzijas palātas apsvērumiem un ieteikumiem attiecībā uz uzlabojumiem. ECB arī ņem vērā Revīzijas palātas atzinumu, ka visas revidētās darbības nozares: i) piedalījās ECB plānošanas procesā, formulējot stratēģiskos mērķus; ii) definēja gada mērķus un izpildes novērtēšanai noteica galvenos rezultatīvos rādītājus saskaņā ar ECB vispārējiem mērķiem un darbības nozaru stratēģiskajām prioritātēm un iii) izveidoja procedūras un izstrādāja pienācīgas sistēmas, lai regulāri uzraudzītu savu darbību.

ECB pieņem zināšanai Revīzijas palātas apsvērumus un ieteikumus attiecībā uz uzlabojumiem. Tālāk sniegti daži ECB komentāri par konkrētiem punktiem un par pieciem ieteikumiem.

4. un 33. punkts

Lai gan katra darbības nozare atskaitās vienam Valdes loceklim, jānorāda, ka Valde uzņemas koleģiālu atbildību par ECB darbības nozarēm.

12. un 17. punkts

Revīzijas palāta 12. un 17. punktā atzīst, ka ne Protokolā par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem, ne ECB lēmumā par Reglamentu nav skaidri noteikts, ka būtu jāizstrādā gada plāns (vai jebkādi stratēģiska/daudzgadu rakstura dokumenti).

Neraugoties uz to, ECB pakāpeniski veidojusi izpildes vadības sistēmu, kas balstīta uz: i) Līgumā par Eiropas Savienības darbību noteiktajām ECB pilnvarām; ii) Padomes un Valdes lēmumiem; iii) prezidenta ikgadējo vēstuli darbiniekiem, kas iezīmē vidējā termiņa perspektīvu; un iv) stratēģiskajām norādēm darbības nozaru līmenī. Stratēģiskās norādes ietver galvenos rezultatīvos rādītājus, kas saistīti ar attiecīgās darbības nozares (stratēģiskajiem un darbības) mērķiem un tās vadības noteiktajiem uzdevumiem. Tika izvirzīti mērķi, kas uzskatāmi par 2008. gada mērķiem. 2009. gadā tika ieviesti “ilgāka termiņa” mērķi, kas tiek papildināti sadarbībā ar darbības nozarēm, lai nodrošinātu, ka pievērsta uzmanība vidēja termiņa norādēm. Valde kopumā apstiprina darbības nozaru stratēģiskās norādes un galvenos rezultatīvos rādītājus.

Turklāt ir izveidots vidēja termiņa plāns. Tajā galvenā uzmanība pievērsta izmaksas noteicošajiem faktoriem, lai uzlabotu budžeta prognozējamību un veicinātu vidēja termiņa perspektīvas izmantošanu resursu plānošanā.

Vairākas darbības nozares jau ieveidojušas savām konkrētajām vajadzībām piemērotas darba programmas kā šīs izpildes vadības sistēmas daļu – Revīzijas palāta atzīst II pielikumā. Šie plāni skaidri saistīti ar citiem plāniem, piemēram, ECBS/Eurosistēmas komiteju darba programmām, lēmējinstitūciju sanāksmju darba kārtību un citu darbības nozaru plāniem un darba grafikiem (piemēram, ekonomisko iespēju aplēses).

15. punkts

Vidējā termiņa plānā, ko katru gadu, piedaloties dažādajām darbības nozarēm, sagatavo Valdei, par pamatu izmantojot to vidēja termiņa stratēģiskos mērķus un prioritātes, uzmanība pievērsta gan izmaksas noteicošajiem faktoriem, gan resursu plānošanai vidējā termiņā. Tādējādi ECB uzskata, ka šie resursi ir saistīti ar katras darbības nozares noteiktajiem vidējā termiņa mērķiem.

22. punkts

Ir svarīgi norādīt, ka pamatdarbības nozaru aktivitātes lielā mērā nosaka Līgums par Eiropas Savienības darbību un ECBS un ECB Statūti. Turklāt darbības nozares koriģē/nosaka jaunas darbību prioritātes, pamatojoties uz ECB lēmējinstitūciju (t. i., Valdes un Padomes) pieprasījumu un ārējām norisēm. Tas īpaši sakāms par 2008. gadu – gadu, uz ko attiecas Revīzijas palātas revīzija, – kad bija vissmagākā ekonomiskā krīze euro zonas un pasaules tautsaimniecībā kopš 2. pasaules kara. Atbalsta nozarēm uzsākti iekšēji apmierinātības pētījumi, lai noteiktu iekšējo ieinteresēto personu vajadzības/gaidas. Tādējādi ECB uzskata, ka ieinteresēto personu vajadzības un gaidas ņemtas vērā, nosakot prioritātes, plānojot, veicot un uzraugot darbības nozares darbības.

28. punkts

Nozaru vadītāji un budžeta centru vadītāji regulārās sanāksmēs ar Cilvēkresursu, budžeta un organizācijas ģenerāldirektorāta Budžeta, kontroles un organizācijas nodaļu apspriež dažādo darbības nozaru uzdevumu izpildi, kā arī pārmaiņas, kas nepieciešamas attiecībā uz resursiem atliktu vai jaunu darbību gadījumā. Tādējādi, lai gan budžeta uzraudzības pārskati galvenokārt apskata budžeta izpildi, šīs sanāksmes tiek izmantotas arī kā forums, lai uzraudzītu veikto uzdevumu attīstību.

31. un 41. punkts

ECB gada pārskatā sabiedrībai tiek sniegta informācija par ECB darbību un sasniegumiem. Turklāt ECB gada beigu budžeta uzraudzības pārskats uzrāda plānoto un faktisko finanšu un cilvēkresursu patēriņu katras funkcijas vajadzībām (dalījums atbilstoši Eurosistēmas funkciju shēmai). Tā kā resursus funkcijām budžeta sagatavošanas laikā piešķir, pamatojoties uz noteiktajiem stratēģiskajiem mērķiem (tos nosaka saskaņā ar darbības nozares stratēģiskajiem mērķiem un resursiem), šajā ziņojumā aplūkota arī šo mērķu izpilde. Turklāt šie finanšu dati tiek papildināti ar kvalitatīvu novērtējumu, izceļot attiecīgā gada galvenos sasniegumus – tos var salīdzināt ar galvenajām norādēm, kas ietvertas budžeta dokumentā. Tādējādi ECB uzskata, ka mērķu īstenošanā sasniegtais progress jau tiek dokumentēts.

33. un 52. punkts

Tiek uzskatīts, ka iknedēļas informatīvās sanāksmes un regulārs dialogs starp Valdes locekļiem un nozaru vadītājiem labāk sekmē efektīvu pārvaldi nekā gari ceturkšņa vai pusgada pārskati. Katrs Valdes loceklis (kopā ar attiecīgās nozares vadītājiem) atbildīgs par savā pārraudzībā esošo nozaru darbības uzraudzību (1) un pieņem lēmumus par to, vai konkrētais jautājums jāapspriež visai Valdei. Nozaru vadītāji periodiskās uzraudzības procesa ietvaros regulāri tiekas divpusējās uzraudzības sanāksmēs ar attiecīgajiem Valdes locekļiem. Šīs sanāksmes ir saskaņotas ar visiem ikgadējās un starpperioda plānošanas un uzraudzības procesa posmiem (cilvēkresursu plānošana un prioritāšu noteikšana, budžeta plānošana, ziņošana par galveno rezultatīvo rādītāju izpildi, iekšēji apmierinātības pētījumi, lēmējinstitūciju darba kārtības plānošana un uzraudzība utt.), un tajās tiek ziņots par darbības nozaru plāniem, mērķiem, progresu un sasniegumiem, kā arī notiek apspriedes un tiek panāktas vienošanās par šajos plānos nepieciešamajām korekcijām. Apspriežamās tēmas paziņo pirms šīm sanāksmēm, un pēc nepieciešamības tiek sagatavota atbilstīgā dokumentācija.

Turklāt reizi gadā Valdei tiek iesniegts konsolidēts pārskats par ar galveno rezultatīvo rādītāju saistītu mērķu īstenošanu. Bez tam Valde iesniedz Padomei regulārus uzraudzības pārskatus (proti, gada vidus prognozes un gada beigu budžeta uzraudzības pārskatu) un arī gada pārskatu izmanto, lai ziņotu par ECB darbībām un sasniegumiem. Turklāt Valdei regulāri tiek sūtīti progresa ziņojumi par būtiskākajām darbībām.

Visbeidzot, ECB vēlas atgādināt, ka Sekretariāta nodaļas darba kārtības plānošanas datubāze – visaptverošs plānošanas un uzraudzības instruments – ļauj efektīvi sekot jautājumiem, ja to pieprasa Valde, kā arī vajadzības gadījumā ļauj sagatavot progresa ziņojumus.

Tādējādi ECB uzskata, ka ir izveidotas specifiskas prasības un prakse periodisku ziņojumu sniegšanai Valdei.

37. punkts

Galveno rezultatīvo rādītāju struktūru var izmantot (un tā tiek izmantota), lai uzraudzītu un izvērtētu darbības nozaru darbu. ECB mēroga galvenie rezultatīvie rādītāji ļauj koncentrēties uz iestādei kopumā svarīgiem jautājumiem. Tādējādi galvenie rezultatīvie rādītāji tiek izmantoti gan kā ziņošanas līdzeklis augstākā līmeņa vadībai, gan kā līdzeklis darbības nozaru uzdevumu izpildes uzraudzībai.

48. un 55. punkts

Kā norādīts atbildē uz 5. ieteikumu, ECB ir pārliecināta, ka šādi vērtēšanas pasākumi tikuši izstrādāti un piemēroti pēc nepieciešamības, koncentrējoties uz nozarēm, kuras šim nolūkam tika uzskatītas par visbūtiskākajām. Ņemot vērā līdz šim veikto vērtēšanas pasākumu skaitu (piemēram, nulles budžeta sagatavošanu un daudzos organizācijas attīstības projektus ar turpmākajiem papildu pasākumiem), ECB nesaskata palielinātu risku, ka koriģējošie pasākumi vajadzības gadījumā netiks veikti.

51. punkts

Dažādo darbības nozaru/nodaļu vadības struktūras – kā arī vadības, plānošanas un uzraudzības pieņemtā prakse – ir pietiekami spēcīgas, lai nodrošinātu produktivitāti un veiktu efektīvu resursu sadali darbībām. Turklāt visā ECB katrā budžeta posmā darbībām tiek regulāri noteiktas jaunas prioritātes, un arī Budžeta komiteja (kuras sastāvā ir Eurosistēmas pārstāvji) izvērtē ECB budžetu. Turklāt, kā norādīts atbildē uz 1. un 2. ieteikumu, formālāka procesa īstenošana gada darba programmās varētu turpmāk uzlabot dokumentāciju par resursu sadali mērķiem. Tāpēc ECB nesaskata palielinātu risku, ka dažas darbības nozares ir mazāk efektīvas un produktīvas, nekā tās varētu būt.

1. un 2. ieteikums

Turpinot pirmajos desmit pastāvēšanas gados novēroto pastāvīgo izaugsmi, ECB plāno ieviest formālāku gada darba programmu sagatavošanas procesu. Šī iniciatīva tiks aizsākta 2010. gada pirmajā pusgadā ar sākotnēja plāna izstrādāšanu, pēc tam to pilnveidos izmēģinājuma posmos, kuros 2010. gadā un 2011. gada sākumā iesaistīs vairākas darbības nozares, ar mērķi to ieviest visā ECB līdz 2011. gada vidum. Šo darba programmu ietvaros darbības nozares varētu arī: i) savienot savas iepriekš noteiktās funkcijas (pamatojoties uz Eurosistēmas funkciju shēmu) ar stratēģiskajiem mērķiem un ii) sīki izklāstīt šajās funkcijās ietilpstošus specifiskus rezultātus un plānot cilvēkresursus un ar tiem saistītos finanšu resursus, kas nepieciešami to īstenošanai.

Izstrādājot un ieviešot šīs darba programmas 2010. gadā, ECB (konkrēti, ar iecerētajiem izmēģinājuma posmiem, kā arī ar īpaši šim nolūkam piedāvātajiem “stratēģijas semināriem”) centīsies izstrādāt labu vadības praksi, kas pielietojama visās darbības nozarēs.

Tādējādi ECB piekrīt abiem ieteikumiem.

3. un 4. ieteikums

Kā iepriekš norādīts atbildē uz 33. un 52. punktu, nozaru vadītāji ziņošanas un uzraudzības nolūkos regulāri tiekas ar attiecīgajiem Valdes locekļiem divpusējās sanāksmēs, kurās par darbības nozaru plāniem, mērķiem, progresu un sasniegumiem ziņo attiecīgajam Valdes loceklim un spriež un vienojas par jebkādām korekcijām, kas veicamas šajos plānos.

Turklāt nozaru vadītāji un citi budžeta centra vadītāji tiekas regulārās kolēģijas sanāksmēs ar Budžeta, kontroles un organizācijas nodaļu, lai spriestu par izmaiņām resursu pieprasījumā, atliktām un jaunām darbībām un jebkādu potenciālu jaunu prioritāšu noteikšanu darbībām gada laikā. Tas sniedz aktuālu informāciju par norisēm dažādās nozarēs, ļauj uzraudzīt ikgadējo darbību progresu un ir pamats jebkādām sākotnējos plānos veicamajām korekcijām. Tad šī informācija tiek oficiāli noformulēta ziņojumā par gada vidus prognozi.

Paralēli projektus un ieguldījumus regulāri uzrauga Projektu vadības komiteja un Projektu vadības grupas, kā arī ECBS/Eurosistēmas komitejas, ja tie attiecas uz visu ECBS/Eurosistēmu. Turklāt reizi gadā Valdei tiek iesniegts konsolidēts pārskats par ar galveno rezultatīvo rādītāju saistītu mērķu īstenošanu. Turklāt, kā iepriekš norādīts, Valde iesniedz Padomei regulārus uzraudzības pārskatus (proti, gada vidus prognozes un gada beigu budžeta uzraudzības pārskatu) un arī gada pārskatu izmanto, lai informētu un ziņotu par ECB darbībām un sasniegumiem. Turklāt Valdei regulāri tiek sūtīti progresa ziņojumi par galvenajām aktivitātēm.

Visbeidzot, svarīgi atzīmēt arī, ka Sekretariāta nodaļas darba kārtības plānošanas datubāze – visaptverošs plānošanas un uzraudzības instruments – ļaut efektīvi sekot jautājumiem, ja to pieprasa Valde, kā arī vajadzības gadījumā ļauj sagatavot progresa ziņojumus.

Taču, tā kā ECB plāno ieviest formālāku gada darba programmu sagatavošanas procesu (sk. atbildi uz 1. ieteikumu), kas arī turpmāk uzlabos pārskatu par progresu darbības nozaru darbībās un stratēģisko mērķu sasniegšanu, 3. un 4. ieteikumam tiek piekrists daļēji.

5. ieteikums

Eiropas Revīzijas palātas ziņojumā (47. punktā) atzīts, ka “ECB ir īstenojusi vairākas iniciatīvas, kuru mērķis ir izmērīt ietekmi un izvērtēt pievienoto vērtību”. Tās ietver nulles budžeta sagatavošanu, organizācijas attīstības projektus, iekšējus apmierinātības pētījumus, aptaujas sabiedrības viedokļa apzināšanai un novērtēšanai un salīdzinošo analīzi. Organizācijas attīstības projekti ir plānotas un strukturētas organizatoriskās iniciatīvas, kuru mērķis ir novērtēt un ieteikt, kā uzlabot un/vai pārveidot procesu vai darbības nozari.

ECB ir pārliecināta, ka šādi vērtēšanas pasākumi tikuši izstrādāti un piemēroti pēc nepieciešamības, koncentrējoties uz nozarēm, kas šim nolūkam (2) tika uzskatītas par visbūtiskākajām. Šis organizācijas instruments ir Valdes rīcībā un tiks izmantots arī nākotnē.

Tāpēc ECB uzskata, ka šis ieteikums jau ir īstenots. Šāda vērtēšanas sistēma jau tiek izmantota, un ECB uzskata, ka tā darbojas efektīvi.

Ieteikumu īstenošana

5. ieteikums jau ir īstenots. 1. un 2. ieteikums (kā arī 3. un 4. ieteikums tādā apmērā, kā norādīts šajā atbildē) tiks īstenots 2010. un 2011. gadā.

---

(1)  Notiek regulāras divpusējas Valdes locekļu un attiecīgo darbības nozaru vadītāju sanāksmes.

(2)  Organizācijas attīstības projekti tika veikti šādās nozarēs: Komunikācijas direktorātā, Administrācijas ģenerāldirektorātā (ēku pārvaldības organizācijas attīstības projekts), Informācijas sistēmu ģenerāldirektorātā (informācijas sistēmu stratēģiskā pārskatīšana), Finanšu stabilitātes ģenerāldirektorātā (saistībā ar Eiropas Sistēmisko risku komitejas nodibināšanu) un Tirgus operāciju ģenerāldirektorātā.

---