# Den Europæiske Unions C 200/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2010.200.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 200 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 53. årgang22. juli 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2010.200.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 200

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

53. årgang22. juli 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | HENSTILLINGER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 200/01 | Kommissionens henstilling af 13. juli 2010 om retningslinjer for udvikling af nationale sameksistensforanstaltninger til at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i konventionelle og økologiske afgrøder | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Europa-Kommissionen

2010/C 200/01

Kommissionens henstilling af 13. juli 2010 om retningslinjer for udvikling af nationale sameksistensforanstaltninger til at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i konventionelle og økologiske afgrøder

1

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 200/02 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5840 — Otto/Quelle Schweiz Assets) (
  1
  ) | 6 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2010/C 200/02

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5840 — Otto/Quelle Schweiz Assets) (
  1
  )

1

6

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 200/03 | Euroens vekselkurs | 7 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2010/C 200/03

Euroens vekselkurs

7

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 200/04 | Indkaldelse af forslag — EACEA/22/10 til gennemførelse af Erasmus Mundus 2009-2013 — Foranstaltning 2 — Partnerskaber | 8 |
| | EF-Sortsmyndigheden |
| 2010/C 200/05 | Indkaldelse af interessetilkendegivelser med henblik på udnævnelse af medlemmer (M/K) til appelkammeret ved EF-sortsmyndigheden | 11 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 200/06 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5935 — VION/Weyl) (
  1
  ) | 13 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

2010/C 200/04

Indkaldelse af forslag — EACEA/22/10 til gennemførelse af Erasmus Mundus 2009-2013 — Foranstaltning 2 — Partnerskaber

8

EF-Sortsmyndigheden

2010/C 200/05

Indkaldelse af interessetilkendegivelser med henblik på udnævnelse af medlemmer (M/K) til appelkammeret ved EF-sortsmyndigheden

11

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2010/C 200/06

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5935 — VION/Weyl) (
  1
  )

1

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Europa-Kommissionen

| 22.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 200/1

---

KOMMISSIONENS HENSTILLING

af 13. juli 2010

om retningslinjer for udvikling af nationale sameksistensforanstaltninger til at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i konventionelle og økologiske afgrøder

2010/C 200/01

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292,

under henvisning til artikel 26a, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer og om ophævelse af Rådets direktiv 90/220/EØF (1) og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 26a i direktiv 2001/18/EF kan medlemsstaterne træffe passende foranstaltninger for at forhindre utilsigtet forekomst af genetisk modificerede organismer (gmo’er) i andre produkter. Bestemmelsen gælder navnlig foranstaltninger til at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i andre afgrøder, såsom konventionelle eller økologiske afgrøder. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 26a i direktiv 2001/18/EF kan medlemsstaterne træffe passende foranstaltninger for at forhindre utilsigtet forekomst af genetisk modificerede organismer (gmo’er) i andre produkter. Bestemmelsen gælder navnlig foranstaltninger til at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i andre afgrøder, såsom konventionelle eller økologiske afgrøder.

| (2) | Bedriftsstrukturer og driftssystemer samt de økonomiske og naturbetingede forhold, som landbrugerne i Den Europæiske Union arbejder under, er yderst forskelligartede. Det er nødvendigt at tage hensyn til forskelligartetheden i driftssystemerne og de naturbetingede og økonomiske forhold i EU ved fastlæggelsen af foranstaltninger, der skal forhindre utilsigtet forekomst af GM-afgrøder i andre afgrøder. |
| --- | --- |

(2)

Bedriftsstrukturer og driftssystemer samt de økonomiske og naturbetingede forhold, som landbrugerne i Den Europæiske Union arbejder under, er yderst forskelligartede. Det er nødvendigt at tage hensyn til forskelligartetheden i driftssystemerne og de naturbetingede og økonomiske forhold i EU ved fastlæggelsen af foranstaltninger, der skal forhindre utilsigtet forekomst af GM-afgrøder i andre afgrøder.

| (3) | I de områder, hvor der dyrkes gmo’er, vil det kunne være nødvendigt for medlemsstaternes offentlige myndigheder at fastlægge passende foranstaltninger, der giver forbrugere og producenter mulighed for at vælge mellem konventionelle, økologiske og genetisk modificerede produkter (i det følgende benævnt »sameksistensforanstaltninger«). |
| --- | --- |

(3)

I de områder, hvor der dyrkes gmo’er, vil det kunne være nødvendigt for medlemsstaternes offentlige myndigheder at fastlægge passende foranstaltninger, der giver forbrugere og producenter mulighed for at vælge mellem konventionelle, økologiske og genetisk modificerede produkter (i det følgende benævnt »sameksistensforanstaltninger«).

| (4) | Målet med sameksistensforanstaltninger i områder, hvor der dyrkes gmo’er, er at undgå utilsigtet forekomst af gmo’er i andre produkter og således forhindre potentielle økonomiske tab og konsekvenserne af blanding af GM-afgrøder og ikke-GM-afgrøder (herunder økologiske afgrøder). |
| --- | --- |

(4)

Målet med sameksistensforanstaltninger i områder, hvor der dyrkes gmo’er, er at undgå utilsigtet forekomst af gmo’er i andre produkter og således forhindre potentielle økonomiske tab og konsekvenserne af blanding af GM-afgrøder og ikke-GM-afgrøder (herunder økologiske afgrøder).

| (5) | Afhængigt af de økonomiske og naturbetingede forhold vil det i nogle tilfælde kunne være nødvendigt at holde gmo-dyrkning ude fra større områder. Denne mulighed bør være betinget af, at medlemsstaterne kan godtgøre, at det ikke er muligt at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i konventionelle eller økologiske afgrøder i de pågældende områder ved hjælp af andre foranstaltninger. Restriktionerne skal desuden stå i forhold til det tilstræbte mål (dvs. beskyttelse af konventionelle eller økologiske landbrugeres særlige behov). |
| --- | --- |

(5)

Afhængigt af de økonomiske og naturbetingede forhold vil det i nogle tilfælde kunne være nødvendigt at holde gmo-dyrkning ude fra større områder. Denne mulighed bør være betinget af, at medlemsstaterne kan godtgøre, at det ikke er muligt at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i konventionelle eller økologiske afgrøder i de pågældende områder ved hjælp af andre foranstaltninger. Restriktionerne skal desuden stå i forhold til det tilstræbte mål (dvs. beskyttelse af konventionelle eller økologiske landbrugeres særlige behov).

| (6) | For at kombinere Den Europæiske Unions videnskabeligt baserede godkendelsesordning med valgfrihed for medlemsstaterne til at beslutte, hvorvidt de ønsker at dyrke GM-afgrøder på deres område, bør foranstaltninger til at forhindre forekomst af gmo’er i konventionelle og økologiske afgrøder efter Kommissionens mening fastlægges af de enkelte medlemsstater. |
| --- | --- |

(6)

For at kombinere Den Europæiske Unions videnskabeligt baserede godkendelsesordning med valgfrihed for medlemsstaterne til at beslutte, hvorvidt de ønsker at dyrke GM-afgrøder på deres område, bør foranstaltninger til at forhindre forekomst af gmo’er i konventionelle og økologiske afgrøder efter Kommissionens mening fastlægges af de enkelte medlemsstater.

| (7) | Det er nødvendigt at lade henstilling 2003/556/EF (2) afløse for mere udtømmende at beskrive den mulighed, medlemsstaterne i henhold til artikel 26a har for at træffe foranstaltninger til at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i konventionelle og økologiske afgrøder. Nærværende retningslinjer omhandler derfor kun de overordnede hovedprincipper for udvikling af sameksistensforanstaltninger, idet det anerkendes, at medlemsstaterne har behov for den fornødne fleksibilitet til at kunne tage hensyn til deres regionale og nationale særpræg samt til de specifikke behov, der gør sig gældende for konventionelle, økologiske og andre afgrøder og produkter på lokalt plan. |
| --- | --- |

(7)

Det er nødvendigt at lade henstilling 2003/556/EF (2) afløse for mere udtømmende at beskrive den mulighed, medlemsstaterne i henhold til artikel 26a har for at træffe foranstaltninger til at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i konventionelle og økologiske afgrøder. Nærværende retningslinjer omhandler derfor kun de overordnede hovedprincipper for udvikling af sameksistensforanstaltninger, idet det anerkendes, at medlemsstaterne har behov for den fornødne fleksibilitet til at kunne tage hensyn til deres regionale og nationale særpræg samt til de specifikke behov, der gør sig gældende for konventionelle, økologiske og andre afgrøder og produkter på lokalt plan.

| (8) | Det Europæiske Kontor for Sameksistens vil fortsat i samarbejde med EU-landene udvikle bedste praksis for sameksistens og udarbejde tekniske retningslinjer om dermed relaterede spørgsmål — |
| --- | --- |

(8)

Det Europæiske Kontor for Sameksistens vil fortsat i samarbejde med EU-landene udvikle bedste praksis for sameksistens og udarbejde tekniske retningslinjer om dermed relaterede spørgsmål —

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

| 1) | Ved udviklingen af nationale foranstaltninger til at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i konventionelle og økologiske afgrøder bør medlemsstaterne følge retningslinjerne i bilaget til denne henstilling. |
| --- | --- |

1)

Ved udviklingen af nationale foranstaltninger til at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i konventionelle og økologiske afgrøder bør medlemsstaterne følge retningslinjerne i bilaget til denne henstilling.

| 2) | Henstilling 2003/556/EF ophæves. |
| --- | --- |

2)

Henstilling 2003/556/EF ophæves.

| 3) | Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne. |
| --- | --- |

3)

Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2010.

På Kommissionens vegne

John DALLI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 106 af 17.4.2001, s. 1.

1

(2)  Kommissionens henstilling om retningslinjer for udvikling af nationale strategier og bedste praksis for sameksistens mellem genetisk modificerede afgrøder og konventionelt og økologisk landbrug (EUT L 189 af 29.7.2003, s. 36).

2

---

BILAG

1.   Indledning

1.1.   Nationale sameksistensforanstaltninger til at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i konventionelle og økologiske afgrøder

Dyrkningen af gmo’er i EU har konsekvenser for tilrettelæggelsen af landbrugsproduktionen. På den ene side er det i betragtning af muligheden for utilsigtet forekomst af genetisk modificerede afgrøder (GM-afgrøder) i ikke-GM-afgrøder (konventionelle og økologiske) spørgsmålet, hvordan det kan sikres, at producenterne frit kan vælge mellem de forskellige produktionstyper. I princippet bør landbrugerne frit kunne vælge, hvilke typer landbrugsafgrøder de vil dyrke — det være sig GM-afgrøder, konventionelle afgrøder eller økologiske afgrøder. Denne mulighed bør forenes med visse landbrugeres og andre erhvervsdrivendes ønske om at sikre, at deres afgrøder har det lavest mulige indhold af gmo’er.

På den anden side hænger spørgsmålet også sammen med forbrugernes valg. For at give de europæiske forbrugere et valg mellem GM-fødevarer og ikke-GM-fødevarer bør der ikke kun være et sporbarheds- og mærkningssystem, som fungerer ordentligt, men også en landbrugssektor, der kan levere de forskellige typer produkter. Fødevareindustriens mulighed for at levere en bred vifte af produkter efter forbrugernes valg går hånd i hånd med landbrugssektorens mulighed for at opretholde forskellige produktionssystemer.

Utilsigtet forekomst af gmo’er over den tolerancetærskel, der er fastsat i EU-lovgivningen, gør det nødvendigt, at en afgrøde, der oprindelig var bestemt til at være en ikke-gmo-afgrøde, mærkes som indeholdende gmo’er (1). Dette kan forårsage indkomsttab på grund af en lavere markedspris for GM-afgrøden eller problemer med at sælge den. Desuden kan landbrugerne få ekstraomkostninger, hvis de er nødt til at indføre overvågningssystemer og foranstaltninger til at minimere blanding af GM- og ikke-GM-afgrøder.

Det potentielle indkomsttab for producenter, der dyrker bestemte landbrugsprodukter såsom økologiske produkter, er imidlertid ikke nødvendigvis begrænset til overskridelse af den tærskelværdi på 0,9 %, der er fastsat i EU-lovgivningen. I visse tilfælde og afhængigt af markedsefterspørgslen og de respektive nationale retsforskrifter (nogle medlemsstater har for eksempel udviklet nationale standarder for forskellige typer »gmo-fri«-mærkning) vil forekomst af spor af gmo’er i bestemte fødevareafgrøder — selv i mængder under tærskelværdien på 0,9 % — desuden kunne resultere i økonomiske tab for erhvervsdrivende, der ønsker at markedsføre de pågældende afgrøder som gmo-frie.

Dertil kommer, at gmo-iblanding har særlige konsekvenser for producenter af visse produkter, såsom økologiske landbrugere (2), og dermed også for den endelige forbruger (3). Eftersom denne form for produktion ofte er mere omkostningstung, vil det kunne være nødvendigt med mere vidtgående adskillelsesforanstaltninger for at forhindre forekomst af gmo’er med henblik på at opretholde det pristillæg, der knytter sig til denne produktionstype. Lokale begrænsninger og særpræg kan desuden betyde, at det i visse geografiske områder vil kunne være meget vanskeligt og dyrt at imødekomme sådanne særlige behov for adskillelse af afgrøder.

Det er derfor nødvendigt at anerkende, at medlemsstaterne har behov for den fornødne fleksibilitet til at kunne tage hensyn til deres specifikke regionale og nationale behov med hensyn til gmo-dyrkning, med henblik på at sikre den lavest mulige forekomst af gmo’er i økologiske og andre afgrøder, når en tilfredsstillende renhedsgrad ikke kan opnås ved hjælp af andre foranstaltninger.

1.2.   Sondring mellem økonomiske aspekter af gmo-dyrkning og videnskabelige aspekter, der er omfattet af miljørisikovurderingen

Det er vigtigt, at man klart skelner mellem de økonomiske aspekter af gmo-dyrkning og de miljørisikovurderingsaspekter, der behandles inden for rammerne af de godkendelsesprocedurer, der er fastlagt ved direktiv 2001/18/EF og forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer.

Ifølge den procedure, der er fastlagt ved direktiv 2001/18/EF og ved forordning (EF) nr. 1829/2003, skal der foretages en omfattende vurdering af risiciene for sundheden og for miljøet, før der kan gives tilladelse til udsætning af gmo’er i miljøet. Risikovurderingen kan give et af følgende resultater:

| — | Der påvises en risiko for uønskede virkninger på miljøet eller sundheden, som ikke kan håndteres, i hvilket tilfælde der ikke gives tilladelse. |
| --- | --- |

—

Der påvises en risiko for uønskede virkninger på miljøet eller sundheden, som ikke kan håndteres, i hvilket tilfælde der ikke gives tilladelse.

| — | Der påvises ingen risiko for uønskede virkninger på miljøet eller sundheden, i hvilket tilfælde der gives tilladelse uden krav om yderligere forvaltningsforanstaltninger bortset fra dem, der specifikt er foreskrevet i lovgivningen. |
| --- | --- |

—

Der påvises ingen risiko for uønskede virkninger på miljøet eller sundheden, i hvilket tilfælde der gives tilladelse uden krav om yderligere forvaltningsforanstaltninger bortset fra dem, der specifikt er foreskrevet i lovgivningen.

| — | Der påvises risici, men de kan håndteres ved hjælp af de relevante foranstaltninger (f.eks. fysisk adskillelse og/eller overvågning); i dette tilfælde medfører godkendelsen en forpligtelse til at gennemføre foranstaltninger for miljørisikoforvaltning. |
| --- | --- |

—

Der påvises risici, men de kan håndteres ved hjælp af de relevante foranstaltninger (f.eks. fysisk adskillelse og/eller overvågning); i dette tilfælde medfører godkendelsen en forpligtelse til at gennemføre foranstaltninger for miljørisikoforvaltning.

For de tilfælde, hvor en miljø- eller sundhedsrisiko påvises, efter at godkendelsen er givet, er der ved henholdsvis direktiv 2001/18/EF (artikel 20, stk. 3) og forordning (EF) nr. 1829/2003 (artikel 10 og 22) fastlagt en procedure for, hvordan EU-godkendelsen kan bringes til ophør eller betingelserne for den ændres. Medlemsstaterne kan desuden gøre brug af den særlige beskyttelsesklausul i direktiv 2001/18/EF (artikel 23) eller beredskabsforanstaltninger som omhandlet i forordning (EF) nr. 1829/2003 (artikel 34) til midlertidigt at begrænse eller forbyde dyrkning af gmo’er på grundlag af nye eller supplerende oplysninger om risici for sundheden eller miljøet.

Da der kun kan dyrkes godkendte gmo’er i EU (4), og de miljø- og sundhedsmæssige aspekter allerede er omfattet af miljørisikovurderingen under EU's godkendelsesordning, vedrører de udestående spørgsmål i forbindelse med sameksistens de økonomiske aspekter af blanding af GM- og ikke-GM-afgrøder.

1.3.   Anerkendelse af de forskelligartede landbrugsbetingelser i EU

De europæiske landbrugere arbejder under yderst forskelligartede betingelser. Bedrifternes og markernes størrelse, produktionssystemerne, sædskifterne, dyrkningsmønstrene og de naturbetingede forhold varierer i Europa. Det er nødvendigt at tage hensyn til denne forskelligartethed ved udformningen, gennemførelsen og overvågningen af nationale foranstaltninger til at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i konventionelle og økologiske afgrøder. De foranstaltninger, der anvendes, skal være specifikke for bedriftsstrukturerne, driftssystemerne, dyrkningsmønstrene og de naturbetingede forhold i en region.

Strategier og bedste praksis for gmo-dyrkning vil kunne skulle udvikles og gennemføres på nationalt eller regionalt plan med deltagelse af landbrugere og andre interesserede parter og under hensyntagen til nationale, regionale og lokale faktorer.

Det er derfor hensigtsmæssigt, at foranstaltninger til at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i konventionelle og økologiske afgrøder udvikles på nationalt og i visse tilfælde regionalt eller lokalt plan.

1.4.   Retningslinjernes formål og anvendelsesområde

De foreliggende retningslinjer har form af ikke-bindende henstillinger til medlemsstaterne. De omfatter generelle principper for udvikling af nationale foranstaltninger til at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i konventionelle og økologiske afgrøder. Der tages hensyn til, at mange af de faktorer, der er af betydning i denne sammenhæng, specifikt vedrører nationale, regionale og lokale forhold.

2.   Generelle principper for udvikling af nationale sameksistensforanstaltninger til at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er I konventionelle og økologiske afgrøder

2.1.   Gennemsigtighed, samarbejde på tværs af grænserne og involvering af de interesserede parter

Nationale foranstaltninger til at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i konventionelle og økologiske afgrøder bør udvikles i samarbejde med alle relevante aktører og i fuld åbenhed. Medlemsstaterne bør sørge for grænseoverskridende samarbejde med nabolande for at sikre, at sameksistensforanstaltninger fungerer effektivt i grænseområder. De bør i denne forbindelse i god tid tilvejebringe og sikre passende oplysninger om de foranstaltninger, de beslutter at træffe.

2.2.   Proportionalitet

Foranstaltninger til at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i andre afgrøder bør stå i forhold til det tilstræbte mål (dvs. beskyttelse af konventionelle eller økologiske landbrugeres særlige behov). Sameksistensforanstaltninger bør ikke pålægge landbrugere, frøproducenter, kooperativer eller andre erhvervsdrivende, der har at gøre med en produktionstype, unødvendige byrder. Foranstaltninger bør vælges under hensyntagen til de særlige regionale og lokale begrænsninger og forhold, såsom formen og størrelsen af markerne i en region, opsplitningen og den geografiske spredning af marker tilhørende individuelle bedrifter samt regionale driftsmetoder.

2.3.   Niveauer for blanding af GM- og ikke-GM-afgrøder, som skal overholdes ved hjælp af nationale sameksistensforanstaltninger til at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i konventionelle og økologiske afgrøder

Der bør med nationale foranstaltninger til at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i konventionelle og økologiske afgrøder tages hensyn til de foreliggende oplysninger om sandsynligheden for og kilderne til blanding af GM- og ikke-GM-afgrøder. De pågældende foranstaltninger bør stå i forhold til det niveau for iblanding, der ønskes overholdt, idet dette vil afhænge af de regionale og nationale særpræg og de særlige behov, der gør sig gældende for konventionelle, økologiske og andre afgrøder og produktionstyper på lokalt plan.

| 2.3.1. | I nogle tilfælde har forekomst af gmo-spor i fødevarer og foder kun økonomiske konsekvenser, når tærskelværdien for mærkning på 0,9 % er overskredet. I disse tilfælde bør medlemsstaterne tage i betragtning, at foranstaltninger, der sikrer overholdelse af tærskelværdien for mærkning på 0,9 %, vil være tilstrækkelige. |
| --- | --- |

2.3.1.

I nogle tilfælde har forekomst af gmo-spor i fødevarer og foder kun økonomiske konsekvenser, når tærskelværdien for mærkning på 0,9 % er overskredet. I disse tilfælde bør medlemsstaterne tage i betragtning, at foranstaltninger, der sikrer overholdelse af tærskelværdien for mærkning på 0,9 %, vil være tilstrækkelige.

| 2.3.2. | Medlemsstaterne bør tage i betragtning, at der ikke nødvendigvis vil være behov for at tilstræbe bestemte niveauer for iblanding, hvis det ikke har økonomiske konsekvenser, at en afgrøde mærkes som GM-afgrøde. |
| --- | --- |

2.3.2.

Medlemsstaterne bør tage i betragtning, at der ikke nødvendigvis vil være behov for at tilstræbe bestemte niveauer for iblanding, hvis det ikke har økonomiske konsekvenser, at en afgrøde mærkes som GM-afgrøde.

| 2.3.3. | I mange andre tilfælde vil det potentielle indkomsttab for økologiske og visse konventionelle landbrugere (f.eks. visse fødevareproducenter) kunne hænge sammen med forekomst af gmo-spor i mængder på under 0,9 %. I disse tilfælde vil de berørte medlemsstater for at beskytte bestemte produktionstyper kunne fastlægge foranstaltninger, der har til formål at holde niveauerne for forekomst af gmo’er i andre afgrøder på under 0,9 %. |
| --- | --- |

2.3.3.

I mange andre tilfælde vil det potentielle indkomsttab for økologiske og visse konventionelle landbrugere (f.eks. visse fødevareproducenter) kunne hænge sammen med forekomst af gmo-spor i mængder på under 0,9 %. I disse tilfælde vil de berørte medlemsstater for at beskytte bestemte produktionstyper kunne fastlægge foranstaltninger, der har til formål at holde niveauerne for forekomst af gmo’er i andre afgrøder på under 0,9 %.

Uanset hvilket niveau for iblanding der søges overholdt ved hjælp af sameksistensforanstaltninger, vil de tærskelværdier, der er fastsat i EU-lovgivningen (5), fortsat gælde for mærkning af forekomst af gmo’er i fødevarer, foder og produkter bestemt til direktiv forarbejdning.

2.4.   Foranstaltninger til udelukkelse af gmo-dyrkning i større områder (»gmo-frie områder«)

Forskelle i regionale aspekter, f.eks. klimaforhold (som influerer på bestøvernes aktivitet og på transporten af luftbåren pollen), topografi, dyrkningsmønstre og sædskiftesystemer eller bedriftsstrukturer (herunder omgivende strukturer, såsom hække, skove, uopdyrkede områder og markernes placering), kan influere på graden af blanding af GM-afgrøder og konventionelle og økologiske afgrøder og på de foranstaltninger, der er nødvendige for at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i andre afgrøder.

Under visse økonomiske og naturbetingede forhold bør medlemsstaterne overveje muligheden af at holde gmo-dyrkning ude fra større dele af deres område for at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i konventionelle og økologiske afgrøder. Sådanne udelukkelsestiltag bør være betinget af, at medlemsstaterne kan godtgøre, at det ikke er muligt at opnå en tilfredsstillende renhedsgrad i de pågældende områder ved hjælp af andre foranstaltninger. Restriktionerne bør desuden stå i forhold til det tilstræbte mål (dvs. beskyttelse af konventionelt og/eller økologisk landbrugs særlige behov).

2.5.   Regler for erstatningsansvar

Spørgsmål vedrørende økonomisk kompensation eller erstatningsansvar for økonomiske tab henhører udelukkende under medlemsstaternes kompetence.

3.   Udveksling af oplysninger på EU-plan

Kommissionen vil fortsat indsamle og koordinere de relevante oplysninger baseret på løbende undersøgelser på EU-plan og nationalt plan og bistå medlemsstater, der ønsker det, med teknisk rådgivning og derigennem hjælpe dem med at fastlægge nationale sameksistensstrategier.

Den løbende koordinering via COEX-NET (6) og den tekniske rådgivning fra Det Europæiske Kontor for Sameksistens (7) vil fortsætte. Kontoret vil forvalte og ajourføre et vejledende katalog over foranstaltninger samt en liste over agronomiske, naturbetingede og afgrødespecifikke faktorer, som der skal tages hensyn til i forbindelse med udvikling af nationale foranstaltninger til at forhindre utilsigtet forekomst af gmo’er i konventionelle og økologiske afgrøder. Medlemsstaterne bør fortsat bidrage til det tekniske arbejde i Det Europæiske Kontor for Sameksistens.

---

(1)  I henhold til artikel 12 og 24 i forordning (EF) nr. 1829/2003 gælder mærkningskravet ikke for fødevarer/foder, hvis indhold af materiale, der indeholder, består af eller er fremstillet af gmo’er, ikke overstiger 0,9 % af: i) hver enkelt fødevareingrediens eller ii) fødevarer, der består af en enkelt ingrediens, eller iii) foderstoffet eller af hvert af de foderstoffer, som det består af, forudsat at forekomsten heraf er utilsigtet eller teknisk uundgåelig.

(2)  I henhold til forordning (EF) nr. 834/2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter må gmo’er ikke anvendes i økologisk produktion, heller ikke som udsæd, fødevarer eller foder (artikel 9, stk. 1). Målet er at have den lavest mulige forekomst af gmo’er i økologiske produkter (jf. betragtning 10).

(3)  KOM(2009) 153 — Rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om sameksistens mellem genetisk modificerede afgrøder og konventionelt og økologisk landbrug.

(4)  For at kunne dyrkes i EU skal gmo’en være godkendt til dyrkning i henhold til direktiv 2001/18/EF eller i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003.

(5)  Artikel 12 og 24 i forordning (EF) nr. 1829/2003 og artikel 21, stk. 3, i direktiv 2001/18/EF.

(6)  Netværksgruppen for Udveksling og Koordinering af Oplysninger om Sameksistens mellem Genetisk Modificerede, Konventionelle og Økologiske Afgrøder (COEX-NET) har til formål at lette udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne og Kommissionen.

(7)  Det Europæiske Kontor for Sameksistens udarbejder afgrødespecifikke dokumenter om bedste praksis i forbindelse med tekniske sameksistensforanstaltninger. Kontoret udgøres af et sekretariat samt afgrødespecifikke tekniske arbejdsgrupper, som er sammensat af tekniske repræsentanter fra medlemsstaterne.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 22.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 200/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 200/6

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5840 — Otto/Quelle Schweiz Assets)

(EØS-relevant tekst)

2010/C 200/02

Den 10. maj 2010 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på tysk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32010M5840. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32010M5840. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 22.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 200/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 200/7

---

Euroens vekselkurs (1)

21. juli 2010

2010/C 200/03

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2817 |
| JPY | japanske yen | 111,52 |
| DKK | danske kroner | 7,4519 |
| GBP | pund sterling | 0,83945 |
| SEK | svenske kroner | 9,4595 |
| CHF | schweiziske franc | 1,3440 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,0135 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,346 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 284,90 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7088 |
| PLN | polske zloty | 4,0986 |
| RON | rumænske leu | 4,2610 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,9586 |
| AUD | australske dollar | 1,4487 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3284 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,9646 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7831 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,7607 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 543,65 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,6572 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,6860 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2380 |
| IDR | indonesiske rupiah | 11 613,14 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,1225 |
| PHP | filippinske pesos | 59,557 |
| RUB | russiske rubler | 39,0437 |
| THB | thailandske bath | 41,387 |
| BRL | brasilianske real | 2,2691 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,3218 |
| INR | indiske rupee | 60,4510 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2817

JPY

japanske yen

111,52

DKK

danske kroner

7,4519

GBP

pund sterling

0,83945

SEK

svenske kroner

9,4595

CHF

schweiziske franc

1,3440

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,0135

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,346

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

284,90

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7088

PLN

polske zloty

4,0986

RON

rumænske leu

4,2610

TRY

tyrkiske lira

1,9586

AUD

australske dollar

1,4487

CAD

canadiske dollar

1,3284

HKD

hongkongske dollar

9,9646

NZD

newzealandske dollar

1,7831

SGD

singaporeanske dollar

1,7607

KRW

sydkoreanske won

1 543,65

ZAR

sydafrikanske rand

9,6572

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,6860

HRK

kroatiske kuna

7,2380

IDR

indonesiske rupiah

11 613,14

MYR

malaysiske ringgit

4,1225

PHP

filippinske pesos

59,557

RUB

russiske rubler

39,0437

THB

thailandske bath

41,387

BRL

brasilianske real

2,2691

MXN

mexicanske pesos

16,3218

INR

indiske rupee

60,4510

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

| 22.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 200/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 200/8

---

Indkaldelse af forslag — EACEA/22/10 til gennemførelse af Erasmus Mundus 2009-2013

Foranstaltning 2 — Partnerskaber

2010/C 200/04

Denne indkaldelse af forslag gælder for samarbejdet mellem højere uddannelsesinstitutioner fra EU-medlemsstater og tredjelande fra det sydlige Middelhavsområde (Egypten, Israel og de besatte palæstinensiske områder), de centralasiatiske republikker og det vestlige Balkanområde (Foranstaltning 2 Aktionsdel 1)

PROGRAMMÅLSÆTNINGER

Erasmus Mundusprogrammets overordnede formål er at fremme europæiske videregående uddannelser, bidrage til at forbedre og udvide karrieremulighederne for studerende og fremme den mellemfolkelige forståelse gennem samarbejde med tredjelande, i overensstemmelse med målene for EU's eksterne politik, for derved at medvirke til en bæredygtig udvikling af tredjelande inden for videregående uddannelser.

Programmet har følgende specifikke målsætninger:

| — | at fremme et struktureret samarbejde mellem videregående uddannelsesinstitutioner og et udbud af høj kvalitet inden for videregående uddannelse, der har en klar europæisk merværdi, og som er attraktivt både inden for Den Europæiske Union og uden for dennes grænser, idet målet er at skabe ekspertisecentre |
| --- | --- |

—

at fremme et struktureret samarbejde mellem videregående uddannelsesinstitutioner og et udbud af høj kvalitet inden for videregående uddannelse, der har en klar europæisk merværdi, og som er attraktivt både inden for Den Europæiske Union og uden for dennes grænser, idet målet er at skabe ekspertisecentre

| — | at bidrage til samfundenes gensidige berigelse ved at udvikle mænds og kvinders kvalifikationer, således at de er i besiddelse af passende kompetencer, særlig i forhold til arbejdsmarkedet, og at de har en åben indstilling og international erfaring, hvilket skal ske ved at fremme mobiliteten for de dygtigste studerende og akademikere fra tredjelande, så de kan opnå kvalifikationer og/eller erfaring i Den Europæiske Union, og ved at lade de dygtigste studerende og akademikere fra Europa rejse til et tredjeland |
| --- | --- |

—

at bidrage til samfundenes gensidige berigelse ved at udvikle mænds og kvinders kvalifikationer, således at de er i besiddelse af passende kompetencer, særlig i forhold til arbejdsmarkedet, og at de har en åben indstilling og international erfaring, hvilket skal ske ved at fremme mobiliteten for de dygtigste studerende og akademikere fra tredjelande, så de kan opnå kvalifikationer og/eller erfaring i Den Europæiske Union, og ved at lade de dygtigste studerende og akademikere fra Europa rejse til et tredjeland

| — | at bidrage til udviklingen af tredjelandenes videregående uddannelsesinstitutioners menneskelige ressourcer og internationale samarbejdsevne gennem forstærkede mobilitetsstrømme mellem Den Europæiske Union og tredjelande |
| --- | --- |

—

at bidrage til udviklingen af tredjelandenes videregående uddannelsesinstitutioners menneskelige ressourcer og internationale samarbejdsevne gennem forstærkede mobilitetsstrømme mellem Den Europæiske Union og tredjelande

| — | at forbedre adgangen til de europæiske videregående uddannelser og højne deres profil og synlighed over for resten af verden og gøre dem mere attraktive for tredjelandsstatsborgere og europæiske borgere. |
| --- | --- |

—

at forbedre adgangen til de europæiske videregående uddannelser og højne deres profil og synlighed over for resten af verden og gøre dem mere attraktive for tredjelandsstatsborgere og europæiske borgere.

Vejledningen for Erasmus Mundus-programmet og ansøgningsskemaerne findes på følgende adresse: http://eacea.ec.europa.eu/erasmus_mundus/funding/higher_education_institutions_en.php

FORANSTALTNING 2 — ERASMUS MUNDUS-PARTNERSKABER

Denne foranstaltning har til formål at tilskynde til et struktureret samarbejde mellem højere uddannelsesinstitutioner fra EU-medlemsstater og tredjelande gennem fremme af mobilitet for studerende på alle niveauer inden for videregående uddannelser (fra bachelor- til kandidatniveau), ph.d., forskere, akademikere og administrativt personale (ikke alle regioner og delforanstaltninger indeholder nødvendigvis alle mobilitetsstrømme).

Foranstaltning 2 — Erasmus Munduspartnerskaber (EMA2) er inddelt i to aktionsdele:

| — | Erasmus Mundus foranstaltning 2 — AKTIONSDEL 1 — Partnerskaber med lande omfattet af ENPI-, DCI-, EDF- og IPA-instrumenterne (1) (tidligere betegnet det eksterne samarbejde) |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus foranstaltning 2 — AKTIONSDEL 1 — Partnerskaber med lande omfattet af ENPI-, DCI-, EDF- og IPA-instrumenterne (1) (tidligere betegnet det eksterne samarbejde)

| — | Erasmus Mundus foranstaltning 2 — AKTIONSDEL 2 — Partnerskaber med lande og territorier, der er omfattet af instrumenterne for industrialiserede lande (ICI) |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus foranstaltning 2 — AKTIONSDEL 2 — Partnerskaber med lande og territorier, der er omfattet af instrumenterne for industrialiserede lande (ICI)

1.   Støtteberettigede deltagere, lande og sammensætning af partnerskaber

De betingelser, som finder anvendelse på støtteberettigede deltagere og på sammensætningen af partnerskaber, er anført i programvejledningen under afsnit 6.1.2.a for EMA2-AKTIONSDEL 1 og i retningslinjerne for indkaldelsen af forslag EACEA/22/10 under afsnit 5.2 og 5.3.

2.   Støtteberettigede aktiviteter

Støtteberettigede aktiviteter er anført i »Erasmus Mundus- programvejledningen for 2009-2013« under afsnit 6.1.2.b for EMA2-AKTIONSDEL 1 og i »retningslinjerne for indkaldelsen af forslag EACEA/22/10« under afsnit 5.3.

Et projekts planlagte varighed er specifikt angivet for det enkelte geografiske område/foranstaltning og kan ikke overstige 48 måneder.

Støtteberettigede aktiviteter, herunder forberedende aktiviteter, kan indledes fra 30. november 2010.

3.   Tildelingskriterier

Ansøgningerne under EMA2-AKTIONSDEL 1 vil blive vurderet ud fra følgende tildelingskriterier:

| Kriterier | Vægt |
| --- | --- |
| 1. | Relevans |

Kriterier

Vægt

1.

Relevans

25 %

| 2. | Kvalitet |
| --- | --- |

2.

Kvalitet

65 %

| 2.1. | Partnerskabssammensætning og samarbejdsmekanismer |
| --- | --- |

2.1.

Partnerskabssammensætning og samarbejdsmekanismer

20 %

| 2.2. | Organisering og gennemførelse af mobilitet |
| --- | --- |

2.2.

Organisering og gennemførelse af mobilitet

25 %

| 2.3. | Faciliteter for studerende/personale og opfølgning |
| --- | --- |

2.3.

Faciliteter for studerende/personale og opfølgning

20 %

| 3. | Bæredygtighed |
| --- | --- |

3.

Bæredygtighed

10 %

I alt

100 %

4.   Budget

Det samlede budget, der er afsat under denne indkaldelse af forslag, udgør 15 200 000 mio. EUR og sigter mod en mobilitetsstrøm på mindst 653 personer.

5.   Frist for indgivelse

Fristen for indgivelse af forslag til Erasmus Mundus foranstaltning 2 — Partnerskaber er den 15. oktober 2010.

Tilskudsansøgningen skal indsendes med anbefalet post til følgende adresse:

| ‘Education, Audiovisual and Culture’ Executive Agency |
| --- |
| Call for proposals EACEA/22/10 — Action 2 |
| Att. Mr Joachim Fronia |
| BOUR 02/29 |
| Avenue du Bourget 1 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

‘Education, Audiovisual and Culture’ Executive Agency

Call for proposals EACEA/22/10 — Action 2

Att. Mr Joachim Fronia

BOUR 02/29

Avenue du Bourget 1

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Kun ansøgninger, som er indgivet inden fristens udløb, og som er i overensstemmelse med de krav, der er nærmere beskrevet på de relevante ansøgningsskemaer, vil blive taget i betragtning. Ansøgninger, der kun indsendes pr. fax eller e-mail, tages ikke i betragtning.

Hvis en ansøger indsender flere forskellige ansøgninger, skal de indsendes særskilt i hver sin kuvert.

---

ENPI— Europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument

DCI— Instrument til finansiering af udviklingssamarbejde

IPA— Finansieringsinstrument for førtiltrædelsesstøtten

EDF— Den Europæiske Udviklingsfond er det vigtigste instrument for ydelse af fællesskabsstøtte til udviklingssamarbejde under Cotonou-aftalen: »Partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater«.

---

EF-Sortsmyndigheden

| 22.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 200/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 200/11

---

Indkaldelse af interessetilkendegivelser med henblik på udnævnelse af medlemmer (M/K) til appelkammeret ved EF-sortsmyndigheden

2010/C 200/05

Beskrivelse af sortmyndigheden og dens appelkammer

EF-Sortsmyndigheden, i det følgende benævnt »Sortsmyndigheden«, blev oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 2100/94 af 27. juli 1994 om EF-sortsbeskyttelse (1).

Sortsmyndigheden er en juridisk person, som er retligt, administrativt og økonomisk uafhængig. Den har til formål at administrere Fællesskabets ordning for sortsbeskyttelse, en særlig form for industriel ejendomsret, der gælder nye plantesorter. Sortsmyndigheden skal især træffe afgørelse i forbindelse med ansøgninger om meddelelse af sådanne rettigheder, som sikrer en ensartet beskyttelse i hele Fællesskabet. Sortsmyndigheden ligger i Angers i Frankrig.

Appelkammeret blev oprettet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1239/95 (2). Det træffer afgørelse om klager over Sortsmyndighedens afgørelser i sager, der blandt andet vedrører meddelelse af eller afslag på EF-sortsbeskyttelse, indsigelse mod meddelelse af EF-sortsbeskyttelse, ugyldighedskendelse eller ophævelse af EF-sortsbeskyttelse samt om meddelelse af eller afslag på tvangslicens.

Appelkammeret består af en formand og to andre medlemmer og kan indkalde yderligere to medlemmer.

Opgavebeskrivelse

De udvalgte medlemmer varetager de opgaver, der henhører under appelkammeret, herunder blandt andet opgaven som referent, hvis de udpeges til at varetage denne funktion.

Udvælgelse og udnævnelse

Med henblik på udvælgelsen nedsætter Sortsmyndighedens præsident en udvælgelseskomité. På baggrund af fortjenester og de ovenfor fastsatte kriterier indkalder udvælgelseskomitéen ca. 20 ansøgere, som har den bedste profil til stillingen, til en samtale.

Efter samtalen opstiller Sortsmyndighedens præsident en liste over de bedst egnede ansøgere, som sendes til administrationsrådet. Administrationsrådet udnævner medlemmerne til appelkammeret fra listen. Medlemmerne udnævnes for en periode på højst 5 år fra 23. februar 2011.

Ansættelsesvilkår

Medlemmet har ret til at fortsætte udøvelsen af sit hverv.

Formanden for appelkammeret udvælger medlemmerne fra en liste. Appelkammeret består således af tre eller fem medlemmer, alt efter det antal, der er nødvendigt

Hvervet som medlem af appelkammeret er en deltidsbeskæftigelse. Medlemmet skal dog stå til rådighed mindst ti dage hvert kalenderår.

Administrationsrådet har ved afgørelse af 26. marts 2003 fastsat vederlaget for referenter til 1 600 EUR pr. sag og for øvrige medlemmer til 800 EUR pr. sag. Desuden modtager hvert medlem i givet fald 400 EUR til dækning af udgifter forbundet med rejsetid. Endvidere godtgøres befordringsudgifterne til og fra Anger.

Kvalifikationer (nedenstående betingelser skal være opfyldt ved ansøgningsfristens udløb)

| — | Ansøgeren skal være statsborger i en af Den Europæiske Unions medlemsstater |
| --- | --- |

—

Ansøgeren skal være statsborger i en af Den Europæiske Unions medlemsstater

| — | Ansøgeren (m/k) skal have et universitetseksamensbevis:






  — | have et uddannelsesniveau svarende til afsluttede universitetsstudier med bevis for afsluttet uddannelse, når den normale varighed af universitetsuddannelsen er fire år eller derover, eller |
| --- | --- | --- |

—

Ansøgeren (m/k) skal have et universitetseksamensbevis:

—

have et uddannelsesniveau svarende til afsluttede universitetsstudier med bevis for afsluttet uddannelse, når den normale varighed af universitetsuddannelsen er fire år eller derover, eller

| — | have et uddannelsesniveau svarende til afsluttede universitetsstudier med bevis for afsluttet uddannelse og en passende erhvervserfaring af mindst et års varighed, når den normale varighed af universitetsuddannelsen er mindst tre år (denne erhvervserfaring på et år kan ikke medregnes i den erhvervserfaring, der kræves nedenfor efter endt uddannelse) |
| --- | --- |

—

have et uddannelsesniveau svarende til afsluttede universitetsstudier med bevis for afsluttet uddannelse og en passende erhvervserfaring af mindst et års varighed, når den normale varighed af universitetsuddannelsen er mindst tre år (denne erhvervserfaring på et år kan ikke medregnes i den erhvervserfaring, der kræves nedenfor efter endt uddannelse)

| — | Ansøgeren skal have mindst 10 års erhvervserfaring, som skal være erhvervet efter afslutningen af den ovenfor nævnte krævede uddannelse. Vedkommende skal have:






  — | en juridisk embedseksamen og anerkendt erfaring inden for intellektuel ejendomsret. Erfaring inden for sortsbeskyttelse vil være en fordel, eller |
| --- | --- | --- |

—

Ansøgeren skal have mindst 10 års erhvervserfaring, som skal være erhvervet efter afslutningen af den ovenfor nævnte krævede uddannelse. Vedkommende skal have:

—

en juridisk embedseksamen og anerkendt erfaring inden for intellektuel ejendomsret. Erfaring inden for sortsbeskyttelse vil være en fordel, eller

| — | et eksamensbevis for en uddannelse som botaniker eller agronom samt anerkendt erhvervserfaring inden for området. Kendskab til retningslinjerne i UPOV-konventionen og og tekniske afprøvninger af selvstændighed, ensartethed og stabilitet vil være en fordel. |
| --- | --- |

—

et eksamensbevis for en uddannelse som botaniker eller agronom samt anerkendt erhvervserfaring inden for området. Kendskab til retningslinjerne i UPOV-konventionen og og tekniske afprøvninger af selvstændighed, ensartethed og stabilitet vil være en fordel.

| — | Ansøgeren skal have et indgående kendskab til et af Fællesskabets sprog og et tilfredsstillende kendskab til et andet af Fællesskabets sprog. Et godt kendskab til engelsk vil være en fordel. |
| --- | --- |

—

Ansøgeren skal have et indgående kendskab til et af Fællesskabets sprog og et tilfredsstillende kendskab til et andet af Fællesskabets sprog. Et godt kendskab til engelsk vil være en fordel.

Ufhængighed og erklæring om interesser

Ansøgeren må ikke være tilknyttet en privat virksomhed, der udøver erhvervsaktiviteter, som er berørt af en sag indbragt for Sortsmyndigheden.

Ansøgeren skal afgive en erklæring om at optræde uafhængigt og handle i almenhedensinteresse og en erklæring om interesser, som eventuelt kan give anledning til tvivl om hans/hendes uafhængighed. Kandidaten skal i sin ansøgning bekræfte, at han/hun er villig til at afgive disse erklæringer.

Appelkammerets medlemmer er uafhængige. De er ikke ved deres afgørelser bundet af nogen instrukser. De må ikke varetage andre opgaver ved Sortsmyndigheden.

Indgivelse af ansøgninger

Ansøgningen skal sammen med et detaljeret curriculum vitæ sendes til nedenstående adresse senest den 15. september 2010 (poststemplets dato er afgørende). Hvis CV’et ikke er på engelsk, må der gerne vedlægges en oversættelse heraf til engelsk.

| Community Plant Variety Office (CPVO) |
| --- |
| Secretariat of the Board of Appeal |
| 3 Bvd Foch |
| BP 10121 |
| 49101 Angers Cedex 02 |
| FRANCE |
| doreau@cpvo.europa.eu |

Community Plant Variety Office (CPVO)

Secretariat of the Board of Appeal

3 Bvd Foch

BP 10121

49101 Angers Cedex 02

FRANCE

doreau@cpvo.europa.eu

Yderligere oplysninger fås på ovenstående adresse, pr. fax +33 0241256410 eller via e-mail doreau@cpvo.europa.eu

---

(1)  EFT L 227 af 1.9.1994, s. 1.

(2)  EFT L 121 af 1.6.1995, s. 37.

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 22.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 200/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 200/13

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5935 — VION/Weyl)

(EØS-relevant tekst)

2010/C 200/06

| 1. | Den 15. juli 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved VION Enschede B.V., Premium Fleischspezialitäten GmbH og VION Buchloe GmbH, der tilhører koncernen VION Food Group (tilsammen »VION«, Nederlandene), gennem opkøb af aktiver erhverver enekontrol over alle aktiver i Weyl Beef Products B.V. (»Weyl«, Nederlandene) og nogle af koncernens selskaber, jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 15. juli 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved VION Enschede B.V., Premium Fleischspezialitäten GmbH og VION Buchloe GmbH, der tilhører koncernen VION Food Group (tilsammen »VION«, Nederlandene), gennem opkøb af aktiver erhverver enekontrol over alle aktiver i Weyl Beef Products B.V. (»Weyl«, Nederlandene) og nogle af koncernens selskaber, jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | VION: international fødevarevirksomhed, som er aktiv inden for køb og slagtning af husdyr samt produktion og salg af kødprodukter og afledte fødevareprodukter og ingredienser |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

VION: international fødevarevirksomhed, som er aktiv inden for køb og slagtning af husdyr samt produktion og salg af kødprodukter og afledte fødevareprodukter og ingredienser

| — | Weyl: international virksomhed, som er aktiv inden for forarbejdning af okse- og kalvekød. |
| --- | --- |

—

Weyl: international virksomhed, som er aktiv inden for forarbejdning af okse- og kalvekød.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5935 — VION/Weyl sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5935 — VION/Weyl sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

---