# Uradni list C 204/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.204.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 204 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5328. julij 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.204.slv

Uradni list

Evropske unije

C 204

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5328. julij 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 204/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia) (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 204/02 | Sklep Komisije z dne 27. julija 2010 o imenovanju članov Odbora strokovnjakov Evropske unije za redke bolezni, ustanovljenega s Sklepom 2009/872/ES | 2 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 204/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia) (
  1
  )

1

1

2010/C 204/02

Sklep Komisije z dne 27. julija 2010 o imenovanju članov Odbora strokovnjakov Evropske unije za redke bolezni, ustanovljenega s Sklepom 2009/872/ES

2

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 204/03 | Menjalni tečaji eura | 6 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 204/03

Menjalni tečaji eura

6

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 204/04 | Razpis za zbiranje predlogov – Program Kultura (2007–2013) – Izvajanje dejavnosti programa: projekti večletnega sodelovanja, ukrepi sodelovanja, posebne dejavnosti (tretje države) in podpora organizacijam, ki so dejavne na področju kulture na evropski ravni | 7 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 204/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5938 – Nippon Telegraph and Telephone Corporation/Dimension Data Holdings PLC) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 13 |
| 2010/C 204/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5947 – Silver Lake/CIE/MultiPlan Holdings) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 14 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 204/07 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 15 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2010/C 204/04

Razpis za zbiranje predlogov – Program Kultura (2007–2013) – Izvajanje dejavnosti programa: projekti večletnega sodelovanja, ukrepi sodelovanja, posebne dejavnosti (tretje države) in podpora organizacijam, ki so dejavne na področju kulture na evropski ravni

7

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2010/C 204/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5938 – Nippon Telegraph and Telephone Corporation/Dimension Data Holdings PLC) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

13

2010/C 204/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5947 – Silver Lake/CIE/MultiPlan Holdings) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

14

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2010/C 204/07

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 28.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 204/01

Komisija se je 25. junija 2010 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v nemščina in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5870. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32009M5870. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 28.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/2

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 27. julija 2010

o imenovanju članov Odbora strokovnjakov Evropske unije za redke bolezni, ustanovljenega s Sklepom 2009/872/ES

2010/C 204/02

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa Komisije 2009/872/ES z dne 30. novembra 2009 o imenovanju članov Odbora strokovnjakov Evropske unije za redke bolezni (1) in zlasti člena 3(4) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 3(1) Sklepa 2009/872/ES Odbor strokovnjakov Evropske unije za redke bolezni (v nadaljnjem besedilu: Odbor) sestavlja 51 članov in namestnikov. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 3(1) Sklepa 2009/872/ES Odbor strokovnjakov Evropske unije za redke bolezni (v nadaljnjem besedilu: Odbor) sestavlja 51 članov in namestnikov.

| (2) | Komisija v skladu s členom 3(4) Sklepa 2009/872/ES izmed 51 članov imenuje naslednje člane: štiri predstavnike organizacij bolnikov, štiri predstavnike farmacevtske industrije, devet predstavnikov tekočih in/ali nekdanjih projektov Skupnosti na področju redkih bolezni, ki se financirajo iz programov ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2), vključno s tremi člani pilotne evropske referenčne mreže za redke bolezni, in šest predstavnikov tekočih in/ali nekdanjih projektov Skupnosti na področju redkih bolezni, ki se financirajo iz okvirnih programov Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj (3). Države članice imenujejo 27 predstavnikov držav članic. Predstavnika Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) imenuje ECDC. |
| --- | --- |

(2)

Komisija v skladu s členom 3(4) Sklepa 2009/872/ES izmed 51 članov imenuje naslednje člane: štiri predstavnike organizacij bolnikov, štiri predstavnike farmacevtske industrije, devet predstavnikov tekočih in/ali nekdanjih projektov Skupnosti na področju redkih bolezni, ki se financirajo iz programov ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2), vključno s tremi člani pilotne evropske referenčne mreže za redke bolezni, in šest predstavnikov tekočih in/ali nekdanjih projektov Skupnosti na področju redkih bolezni, ki se financirajo iz okvirnih programov Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj (3). Države članice imenujejo 27 predstavnikov držav članic. Predstavnika Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) imenuje ECDC.

| (3) | Komisija je v skladu s členom 3(4) Sklepa 2009/872/ES in namenom izbire teh članov objavila štiri pozive za prijavo interesa, v katerih so določene zahtevane kvalifikacije in pogoji za članstvo v Odboru. Na osnovi razpisov so nastali seznami primernih kandidatov, s katerih Komisija na podlagi meril iz razpisov imenuje navedene člane – |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v skladu s členom 3(4) Sklepa 2009/872/ES in namenom izbire teh članov objavila štiri pozive za prijavo interesa, v katerih so določene zahtevane kvalifikacije in pogoji za članstvo v Odboru. Na osnovi razpisov so nastali seznami primernih kandidatov, s katerih Komisija na podlagi meril iz razpisov imenuje navedene člane –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Edini člen

Strokovnjaki iz Priloge I k temu sklepu so imenovani za člane Odbora Evropske unije za redke bolezni.

V Bruslju, 27. julija 2010

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 315, 2.12.2009, str. 18.

1

(2)  UL L 155, 22.6.1999, str. 1; UL L 271, 9.10.2002, str. 1; UL L 301, 20.11.2007, str. 3.

2

(3)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

3

---

PRILOGA

Seznam strokovnjakov, ki jih je Komisija imenovala za člane Odbora Evropske unije za redke bolezni

1.   Organizacije bolnikov

1.1   Abecedni seznam predstavnikov iz organizacij bolnikov

| Priimek | Ime | Matični inštitut ali organizacija |
| --- | --- | --- |
| Dan | Dorica | European Organisation for Rare Diseases |
| Grønnebæk | Torben | European Organisation for Rare Diseases |
| Le Cam | Yann | European Organisation for Rare Diseases |
| Nourissier | Christel | European Organisation for Rare Diseases |

Priimek

Ime

Matični inštitut ali organizacija

Dan

Dorica

European Organisation for Rare Diseases

Grønnebæk

Torben

European Organisation for Rare Diseases

Le Cam

Yann

European Organisation for Rare Diseases

Nourissier

Christel

European Organisation for Rare Diseases

1.2   Abecedni seznam namestnikov iz organizacij bolnikov

| Priimek | Ime | Matični inštitut ali organizacija |
| --- | --- | --- |
| Geissler | Jan | European Organisation for Rare Diseases |
| Kent | Alastair | European Organisation for Rare Diseases |
| Pizzera-Piantanida | Bianca | European Organisation for Rare Diseases |
| Pogany | Gabor | European Organisation for Rare Diseases |

Priimek

Ime

Matični inštitut ali organizacija

Geissler

Jan

European Organisation for Rare Diseases

Kent

Alastair

European Organisation for Rare Diseases

Pizzera-Piantanida

Bianca

European Organisation for Rare Diseases

Pogany

Gabor

European Organisation for Rare Diseases

2.   Farmacevtska industrija

2.1   Abecedni seznam predstavnikov iz farmacevtske industrije

| Priimek | Ime | Matični inštitut ali organizacija |
| --- | --- | --- |
| Hughes-Wilson | Wills | Genzyme |
| Loth | Kevin William | Celgene |
| Parker | Samantha | Orphan Europe |
| Valenta | Barbara | Baxter |

Priimek

Ime

Matični inštitut ali organizacija

Hughes-Wilson

Wills

Genzyme

Loth

Kevin William

Celgene

Parker

Samantha

Orphan Europe

Valenta

Barbara

Baxter

2.2   Abecedni seznam namestnikov iz farmacevtske industrije

| Priimek | Ime | Matični inštitut ali organizacija |
| --- | --- | --- |
| Fehervary | Andras C. | Novartis |
| Finck | Katia | Shire Human Genetic Therapies |
| Tellier | Zéra | LFB Biomédicaments |
| Zimmermann | Martine | Alexion Europe |

Priimek

Ime

Matični inštitut ali organizacija

Fehervary

Andras C.

Novartis

Finck

Katia

Shire Human Genetic Therapies

Tellier

Zéra

LFB Biomédicaments

Zimmermann

Martine

Alexion Europe

3.   Projekti na področju redkih bolezni, ki se financirajo iz programov ukrepov Skupnosti na področju zdravja

3.1   Abecedni seznam predstavnikov iz tekočih in/ali nekdanjih projektov na področju redkih bolezni, ki se financirajo iz programov ukrepov Skupnosti na področju zdravja, vključno s tremi predstavniki pilotne evropske referenčne mreže za redke bolezni

| Priimek | Ime | Matični inštitut ali organizacija |
| --- | --- | --- |
| Aymé | Ségolène | Orphanet Inserm |
| Donadieu | Jean | Hopital Trousseau |
| Donnai | Dian | European Network of Centres of Expertise in Dysmorphology |
| Fregonese | Laura | CHUV Lausanne |
| Garne | Ester | Hospital Lillebaelt-Kolding |
| Taruscio | Domenica | National Center for Rare Diseases at the Istituto Superiore di Sanità |
| Vives Corrons | Joan Luis | European Network for Rare Congenital Anaemias |
| Wagner | Thomas | European Centres of Reference Network for Cystic Fibrosis |
| Webb | Susan | Hospital de Sant Pau de Barcelona |

Priimek

Ime

Matični inštitut ali organizacija

Aymé

Ségolène

Orphanet Inserm

Donadieu

Jean

Hopital Trousseau

Donnai

Dian

European Network of Centres of Expertise in Dysmorphology

Fregonese

Laura

CHUV Lausanne

Garne

Ester

Hospital Lillebaelt-Kolding

Taruscio

Domenica

National Center for Rare Diseases at the Istituto Superiore di Sanità

Vives Corrons

Joan Luis

European Network for Rare Congenital Anaemias

Wagner

Thomas

European Centres of Reference Network for Cystic Fibrosis

Webb

Susan

Hospital de Sant Pau de Barcelona

3.2   Abecedni seznam namestnikov iz tekočih in/ali nekdanjih projektov na področju redkih bolezni, ki se financirajo iz programov ukrepov Skupnosti na področju zdravja

| Priimek | Ime | Matični inštitut ali organizacija |
| --- | --- | --- |
| Dubertret | Louis | Fondation Rene Touraine |
| Eleftheriou | Androulla Anastasiou | Thalassemia International Federation |
| Gatta | Gemma | Fondazione IRCCS, Instituto Nazionale dei Tumori |
| Kaminska | Magdalena | European Paediatric Hodgkin Network |
| Nelen | Vera | Provinciaal Instituut voor Hygiene |
| Nguyen | Gérard | Rett Syndrome Europe |
| Vittozzi | Luciano | Centro Nazionale Malattie Rare |
| Weill | Alain | European Haemophilia Consortium |
| Zeidler | Cornelia | Medizinische Hochschule Hannover |

Priimek

Ime

Matični inštitut ali organizacija

Dubertret

Louis

Fondation Rene Touraine

Eleftheriou

Androulla Anastasiou

Thalassemia International Federation

Gatta

Gemma

Fondazione IRCCS, Instituto Nazionale dei Tumori

Kaminska

Magdalena

European Paediatric Hodgkin Network

Nelen

Vera

Provinciaal Instituut voor Hygiene

Nguyen

Gérard

Rett Syndrome Europe

Vittozzi

Luciano

Centro Nazionale Malattie Rare

Weill

Alain

European Haemophilia Consortium

Zeidler

Cornelia

Medizinische Hochschule Hannover

4.   Projekti na področju redkih bolezni, ki se financirajo iz okvirnih programov Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj

4.1   Abecedni seznam predstavnikov iz tekočih in/ali nekdanjih projektov na področju redkih bolezni, ki se financirajo iz okvirnih programov Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj

| Priimek | Ime | Matični inštitut ali organizacija |
| --- | --- | --- |
| Blay | Jean-Yves | European Organisation for Research and Treatment of Cancer |
| Bushby | Kate | Institute of Human Genetics, University of Newcastle |
| De Baets | Marc | School for mental health and neuroscience, Maastricht University |
| Hiort | Olaf | Universitätsklinikum Schleswig-Holstein |
| Koutouzov | Sophie | GIS-Institut des Maladies Rares |
| Wagemaker | Gerard | Department of Hematology, Erasmus University Medical Center Rotterdam |

Priimek

Ime

Matični inštitut ali organizacija

Blay

Jean-Yves

European Organisation for Research and Treatment of Cancer

Bushby

Kate

Institute of Human Genetics, University of Newcastle

De Baets

Marc

School for mental health and neuroscience, Maastricht University

Hiort

Olaf

Universitätsklinikum Schleswig-Holstein

Koutouzov

Sophie

GIS-Institut des Maladies Rares

Wagemaker

Gerard

Department of Hematology, Erasmus University Medical Center Rotterdam

4.2   Abecedni seznam namestnikov iz tekočih in/ali nekdanjih projektov na področju redkih bolezni, ki se financirajo iz okvirnih programov Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj

| Priimek | Ime | Matični inštitut ali organizacija |
| --- | --- | --- |
| Matthijs | Gert | Centre for Human Genetics, University of Leuven |
| Palau | Francesc | Centro de Investigación Biomédica en Red de Enfermedades Raras |
| Picci | Piero | Istituto Ortopedico Rizzoli di Bologna |
| Rieß | Olaf | Institute of Medical Genetics, University of Tübingen |
| Tanner | Stuart | Emeritus professor at University of Sheffield |
| Zambruno | Giovanna | Istituto Dermopatico dell'Immacolata, Roma |

Priimek

Ime

Matični inštitut ali organizacija

Matthijs

Gert

Centre for Human Genetics, University of Leuven

Palau

Francesc

Centro de Investigación Biomédica en Red de Enfermedades Raras

Picci

Piero

Istituto Ortopedico Rizzoli di Bologna

Rieß

Olaf

Institute of Medical Genetics, University of Tübingen

Tanner

Stuart

Emeritus professor at University of Sheffield

Zambruno

Giovanna

Istituto Dermopatico dell'Immacolata, Roma

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 28.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/6

---

Menjalni tečaji eura (1)

27. julija 2010

2010/C 204/03

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3033 |
| JPY | japonski jen | 113,79 |
| DKK | danska krona | 7,4530 |
| GBP | funt šterling | 0,83820 |
| SEK | švedska krona | 9,4615 |
| CHF | švicarski frank | 1,3775 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,9995 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,090 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 283,74 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7092 |
| PLN | poljski zlot | 4,0045 |
| RON | romunski leu | 4,2478 |
| TRY | turška lira | 1,9701 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4402 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3382 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,1214 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7662 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7731 |
| KRW | južnokorejski won | 1 539,82 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,5180 |
| CNY | kitajski juan | 8,8345 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2470 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 750,25 |
| MYR | malezijski ringit | 4,1504 |
| PHP | filipinski peso | 59,676 |
| RUB | ruski rubelj | 39,3550 |
| THB | tajski bat | 41,966 |
| BRL | brazilski real | 2,2928 |
| MXN | mehiški peso | 16,4437 |
| INR | indijska rupija | 60,8090 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3033

JPY

japonski jen

113,79

DKK

danska krona

7,4530

GBP

funt šterling

0,83820

SEK

švedska krona

9,4615

CHF

švicarski frank

1,3775

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,9995

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,090

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

283,74

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7092

PLN

poljski zlot

4,0045

RON

romunski leu

4,2478

TRY

turška lira

1,9701

AUD

avstralski dolar

1,4402

CAD

kanadski dolar

1,3382

HKD

hongkonški dolar

10,1214

NZD

novozelandski dolar

1,7662

SGD

singapurski dolar

1,7731

KRW

južnokorejski won

1 539,82

ZAR

južnoafriški rand

9,5180

CNY

kitajski juan

8,8345

HRK

hrvaška kuna

7,2470

IDR

indonezijska rupija

11 750,25

MYR

malezijski ringit

4,1504

PHP

filipinski peso

59,676

RUB

ruski rubelj

39,3550

THB

tajski bat

41,966

BRL

brazilski real

2,2928

MXN

mehiški peso

16,4437

INR

indijska rupija

60,8090

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 28.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/7

---

Razpis za zbiranje predlogov – Program Kultura (2007–2013)

Izvajanje dejavnosti programa: projekti večletnega sodelovanja, ukrepi sodelovanja, posebne dejavnosti (tretje države) in podpora organizacijam, ki so dejavne na področju kulture na evropski ravni

2010/C 204/04

UVOD

Razpis za zbiranje predlogov temelji na Sklepu št. 1855/2006/ES (1) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi programa Kultura (2007–2013), v nadaljnjem besedilu: program Kultura. Podrobni pogoji tega razpisa za zbiranje predlogov so na voljo v vodniku po programu Kultura (2007–2013), objavljenem na spletni strani Europa (glej točko VIII). Vodnik po programu je sestavni del tega razpisa za zbiranje predlogov.

I.   Cilji

Program Kultura je bil zasnovan z namenom, da z razvojem kulturnih dejavnosti med kulturnimi izvajalci iz držav upravičenk (2), uveljavi kulturni prostor, ki je skupen vsem Evropejcem in temelji na skupni kulturni dediščini, ter spodbuja zavest o evropskem državljanstvu.

Program ima tri posebne cilje:

| — | spodbujanje nadnacionalne mobilnosti oseb, ki delujejo na področju kulture, |
| --- | --- |

—

spodbujanje nadnacionalne mobilnosti oseb, ki delujejo na področju kulture,

| — | podpiranje kroženja kulturnih in umetniških del ter izdelkov prek državnih meja ter |
| --- | --- |

—

podpiranje kroženja kulturnih in umetniških del ter izdelkov prek državnih meja ter

| — | spodbujanje medkulturnega dialoga. |
| --- | --- |

—

spodbujanje medkulturnega dialoga.

Program ima prožen interdisciplinarni pristop in se osredotoča na potrebe, ki so jih kulturni izvajalci izpostavili med javnimi posvetovanji, ki so privedla do njegove zasnove.

II.   Sklopi

Razpis zajema naslednje sklope programa Kultura:

1.   Podpora projektom sodelovanja na področju kulture (sklopi 1.1, 1.2.1 in 1.3.5)

Kulturnim organizacijam se zagotavlja podpora za projekte čezmejnega sodelovanja in oblikovanje ter izvajanje kulturnih in umetniških dejavnosti.

Bistven element tega sklopa je organizacijam, kot so gledališča, muzeji, strokovna združenja, raziskovalni centri, univerze, kulturne ustanove in javni organi iz različnih držav, ki sodelujejo v programu Kultura, pomagati vzpostaviti sodelovanje, s čimer je različnim sektorjem omogočeno skupno delovanje in širjenje kulturnega ter umetniškega dosega prek meja.

Ta sklop je nadalje razdeljen v štiri kategorije, ki so podrobneje opisane v nadaljevanju.

Sklop 1.1: Projekti večletnega sodelovanja (ki trajajo od tri do pet let)

Cilj prve kategorije je spodbujati večletne nadnacionalne kulturne povezave s spodbujanjem najmanj šestih kulturnih izvajalcev iz vsaj šestih držav upravičenk, da sodelujejo med seboj in delajo znotraj sektorjev za razvoj skupnih kulturnih dejavnosti v obdobju treh do petih let. Na voljo so sredstva med najmanj 200 000 EUR in največ 500 000 EUR na leto, vendar je podpora EU omejena na največ 50 % skupnih upravičenih stroškov. Namen financiranja je pomagati pri vzpostavitvi ali širjenju geografskega dosega projekta in doseči njegovo trajnost tudi po obdobju financiranja.

Sklop 1.2.1: Projekti sodelovanja (ki lahko trajajo do 24 mesecev)

Druga kategorija se nanaša na sektorske in medsektorske dejavnosti, ki jih največ dve leti izvajajo najmanj trije kulturni izvajalci iz vsaj treh držav upravičenk. Zlasti se spodbuja dejavnosti, ki proučujejo načine za dolgoročno sodelovanje. Na voljo so sredstva v višini od 50 000 EUR do 200 000 EUR, vendar je podpora Skupnosti omejena na največ 50 % skupnih upravičenih stroškov.

Sklop 1.3.5: Posebne dejavnosti sodelovanja s tretjimi državami (ki lahko trajajo do 24 mesecev)

Cilj tretje kategorije je podpora projektom kulturnega sodelovanja, katerih namen je spodbujanje kulturnih izmenjav med državami, ki sodelujejo v programu, in tretjimi državami, ki so z EU sklenile sporazum o pridružitvi ali sodelovanju, če ta vsebuje določbe s področja kulture. Vsako leto je za zadevno leto izbrana ena ali več tretjih držav. Izbrana država ali države so na spletni strani programa vsako leto pravočasno objavljene (glej točko VII) pred rokom za oddajo vlog.

Dejavnost mora imeti konkretno mednarodno razsežnost sodelovanja. Projekti sodelovanja zadevajo najmanj tri kulturne izvajalce iz najmanj treh držav upravičenk in predvidevajo kulturno sodelovanje z najmanj eno organizacijo iz izbrane tretje države in/ali kulturno dejavnost, ki se izvaja v izbrani državi. Na voljo so sredstva v višini od 50 000 EUR do 200 000 EUR, vendar je podpora Skupnosti omejena na največ 50 % skupnih upravičenih stroškov.

2.   Projekti literarnega sodelovanja (ki lahko trajajo do 24 mesecev) (sklop 1.2.2)

Ta sklop se nanaša na podporo prevajalskim projektom. Cilj podpore EU literarnemu prevajanju je krepitev poznavanja literature in literarne dediščine drugih Evropejcev s spodbujanjem kroženja literarnih del med državami. Založbam se lahko dodelijo podpore za prevode in izdajo leposlovnih del iz enega evropskega jezika v drugega. Na voljo so sredstva v višini od 2 000 EUR do 60 000 EUR, vendar je podpora Skupnosti omejena na največ 50 % skupnih upravičenih stroškov.

3.   Podpora evropskim kulturnim festivalom (projekti, ki lahko trajajo do 12 mesecev ali treh let, če gre za partnerstvo) (sklop 1.3.6)

Namen tega sklopa je podpreti festivale z evropsko razsežnostjo, ki prispevajo k splošnim ciljem programa (tj. mobilnost strokovnjakov, kroženje del in medkulturni dialog).

Najvišji znesek podpore je 100 000 EUR in lahko obsega največ 60 % upravičenih stroškov. Podpora se lahko odobri za eno ali tri ponovitve festivala.

4.   Podpora organizacijam, dejavnim na področju kulture na evropski ravni (sklop 2) (enoletna podpora za operativne stroške ali triletna, če gre za partnerstvo)

Kulturne organizacije, ki delujejo ali želijo delovati na področju kulture na evropski ravni, lahko prejmejo podporo za operativne stroške. Ta sklop je namenjen organizacijam, ki spodbujajo skupno evropsko kulturno izkušnjo, ki ima resnično evropsko razsežnost.

Podpora, dodeljena na podlagi tega sklopa, je podpora za operativne stroške, ki nastanejo zaradi stalnih dejavnostih organizacij upravičenk. Ta podpora se zelo razlikuje od drugih subvencij, ki jih je mogoče dodeliti na podlagi drugih sklopov programa.

Na podlagi tega sklopa so upravičene tri kategorije organizacij:

| (a) | ambasadorji; |
| --- | --- |

(a)

ambasadorji;

| (b) | zagovorniške mreže; |
| --- | --- |

(b)

zagovorniške mreže;

| (c) | platforme za strukturirani dialog. |
| --- | --- |

(c)

platforme za strukturirani dialog.

Najvišja razpoložljiva sredstva so odvisna od kategorije, za katero je bila oddana vloga, vendar je podpora EU omejena na največ 80 % skupnih upravičenih stroškov.

5.   Projekti sodelovanja med organizacijami, ki se ukvarjajo z analizo kulturne politike (ki lahko trajajo do 24 mesecev) (sklop 3.2)

Namen te kategorije je podpreti projekte sodelovanja med zasebnimi ali javnimi organizacijami (kot so kulturni oddelki nacionalnih, regionalnih ali lokalnih organov, kulturni observatoriji ali fundacije, oddelki na univerzah, specializiranih za kulturne zadeve, strokovne organizacije in mreže), ki imajo neposredne in praktične izkušnje z analiziranjem, ocenjevanjem in presojo vpliva kulturnih politik na lokalni, regionalni, nacionalni in/ali evropski ravni, v povezavi z enim ali več od treh ciljev evropske agende za kulturo (3):

| — | spodbujati kulturno raznolikost in medkulturni dialog, |
| --- | --- |

—

spodbujati kulturno raznolikost in medkulturni dialog,

| — | spodbujati kulturo kot katalizator za ustvarjalnost v okviru Lizbonske strategije za rast in delovna mesta, |
| --- | --- |

—

spodbujati kulturo kot katalizator za ustvarjalnost v okviru Lizbonske strategije za rast in delovna mesta,

| — | spodbujanje kulture kot bistvene sestavine v mednarodnih odnosih Unije ob uresničevanju Konvencije Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja. (4) |
| --- | --- |

—

spodbujanje kulture kot bistvene sestavine v mednarodnih odnosih Unije ob uresničevanju Konvencije Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja. (4)

Dejavno morajo vključevati vsaj tri organizacije s pravnim sedežem v vsaj treh državah, ki sodelujejo v programu.

Najvišji znesek podpore je 120 000 EUR letno in lahko obsega največ 60 % upravičenih stroškov.

III.   Upravičene dejavnosti in kandidati

V programu lahko sodelujejo vse kategorije kulturnih izvajalcev, če svoje kulturne dejavnosti izvajajo v neprofitne namene. Avdiovizualne kulturne industrije in dejavnosti (vključno s filmskimi festivali), ki so vključene že v programu MEDIA, niso upravičene v programu Kultura. Vseeno so organizacije, katerih glavna dejavnost spada na avdiovizualno področje in ki svoje dejavnosti izvajajo v neprofitne namene, upravičene v okviru sklopa 2 programa Kultura, kategorija „mreže“, saj v programu MEDIA take podpore ni.

Upravičeni kandidati morajo:

| — | biti javne (5) ali zasebne organizacije, ki so pravna oseba in opravljajo glavno dejavnost na kulturnem področju (kulturni in ustvarjalni sektorji), in |
| --- | --- |

—

biti javne (5) ali zasebne organizacije, ki so pravna oseba in opravljajo glavno dejavnost na kulturnem področju (kulturni in ustvarjalni sektorji), in

| — | imeti registriran pravni sedež v eni od držav upravičenk. |
| --- | --- |

—

imeti registriran pravni sedež v eni od držav upravičenk.

Fizične osebe ne izpolnjujejo pogojev za vložitev vloge za podporo v okviru tega programa.

IV.   Države upravičenke

Države, ki so upravičene v okviru tega programa, so:

| — | države članice EU (6), |
| --- | --- |

—

države članice EU (6),

| — | države EGP (7) (Islandija, Lihtenštajn, Norveška), |
| --- | --- |

—

države EGP (7) (Islandija, Lihtenštajn, Norveška),

| — | države kandidatke za članstvo v Evropski uniji (Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija ter Turčija, Srbija in Črna gora). |
| --- | --- |

—

države kandidatke za članstvo v Evropski uniji (Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija ter Turčija, Srbija in Črna gora).

Države Zahodnega Balkana (Albanija, Bosna in Hercegovina) bi lahko izpolnjevale pogoje v prihodnosti na podlagi sklenitve memoranduma o soglasju glede udeležbe vsake izmed teh držav v programu (8).

V.   Merila za dodelitev

Sklopi 1.1, 1.2.1 in 1.3.5:

| — | stopnja dejanske evropske dodane vrednosti, ki jo lahko ustvari projekt |
| --- | --- |

—

stopnja dejanske evropske dodane vrednosti, ki jo lahko ustvari projekt

| — | pomen dejavnosti za posebne cilje programa |
| --- | --- |

—

pomen dejavnosti za posebne cilje programa

| — | raven zasnove predlaganih dejavnosti in zmožnosti njihove uspešne izvedbe z visoko stopnjo odličnosti |
| --- | --- |

—

raven zasnove predlaganih dejavnosti in zmožnosti njihove uspešne izvedbe z visoko stopnjo odličnosti

| — | kakovost partnerstva med koordinatorjem in soorganizatorji |
| --- | --- |

—

kakovost partnerstva med koordinatorjem in soorganizatorji

| — | obseg, v katerem lahko dejavnosti ustvarijo rezultate, ki dosežejo cilje programa |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem lahko dejavnosti ustvarijo rezultate, ki dosežejo cilje programa

| — | obseg, v katerem se bo o rezultatih predlaganih dejavnosti ustrezno obveščalo in jih promoviralo |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem se bo o rezultatih predlaganih dejavnosti ustrezno obveščalo in jih promoviralo

| — | obseg, v katerem lahko dejavnosti ustvarijo dolgoročni učinek (trajnost) |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem lahko dejavnosti ustvarijo dolgoročni učinek (trajnost)

| — | razsežnost mednarodnega sodelovanja (samo za projekte sodelovanja s tretjimi državami, sklop 1.3.5) |
| --- | --- |

—

razsežnost mednarodnega sodelovanja (samo za projekte sodelovanja s tretjimi državami, sklop 1.3.5)

Sklop 1.2.2:

| — | stopnja dejanske evropske dodane vrednosti, ki jo lahko ustvari projekt, in pomen dejavnosti za cilje programa |
| --- | --- |

—

stopnja dejanske evropske dodane vrednosti, ki jo lahko ustvari projekt, in pomen dejavnosti za cilje programa

| — | raven zasnove predlaganih dejavnosti in zmožnosti njihove uspešne izvedbe z visoko stopnjo odličnosti |
| --- | --- |

—

raven zasnove predlaganih dejavnosti in zmožnosti njihove uspešne izvedbe z visoko stopnjo odličnosti

| — | obseg, v katerem se bo o rezultatih predlaganih dejavnosti ustrezno obveščalo in jih promoviralo |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem se bo o rezultatih predlaganih dejavnosti ustrezno obveščalo in jih promoviralo

Sklop 1.3.6:

| — | evropska dodana vrednost in evropska razsežnost predlaganih dejavnosti |
| --- | --- |

—

evropska dodana vrednost in evropska razsežnost predlaganih dejavnosti

| — | kakovost in inovativnost programa festivala |
| --- | --- |

—

kakovost in inovativnost programa festivala

| — | vpliv na občinstvo |
| --- | --- |

—

vpliv na občinstvo

| — | udeleženost evropskih strokovnjakov in kakovost predvidenih izmenjav med njimi |
| --- | --- |

—

udeleženost evropskih strokovnjakov in kakovost predvidenih izmenjav med njimi

Sklop 2:

| — | obseg, v katerem lahko delovni program in z njim povezane dejavnosti ustvarijo resnično evropsko dodano vrednost in evropsko razsežnost predlaganih dejavnosti |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem lahko delovni program in z njim povezane dejavnosti ustvarijo resnično evropsko dodano vrednost in evropsko razsežnost predlaganih dejavnosti

| — | pomen delovnega programa in z njim povezanih dejavnosti za posebne cilje programa |
| --- | --- |

—

pomen delovnega programa in z njim povezanih dejavnosti za posebne cilje programa

| — | obseg, v katerem so predlagani delovni program in naknadne dejavnosti zasnovani ter jih je mogoče uspešno izvesti z visoko stopnjo odličnosti |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem so predlagani delovni program in naknadne dejavnosti zasnovani ter jih je mogoče uspešno izvesti z visoko stopnjo odličnosti

| — | obseg, v katerem lahko predlagani delovni program in naknadne dejavnosti ustvarijo rezultate, ki neposredno in posredno dosežejo čim več oseb |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem lahko predlagani delovni program in naknadne dejavnosti ustvarijo rezultate, ki neposredno in posredno dosežejo čim več oseb

| — | obseg, v katerem se bo o rezultatih predlaganih dejavnosti ustrezno obveščalo in jih promoviralo |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem se bo o rezultatih predlaganih dejavnosti ustrezno obveščalo in jih promoviralo

| — | obseg, v katerem lahko dejavnosti ustvarijo ustrezno stopnjo trajnosti (dolgoročne rezultate in sodelovanje) in delujejo kot razširjevalci za druge možne promotorje. |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem lahko dejavnosti ustvarijo ustrezno stopnjo trajnosti (dolgoročne rezultate in sodelovanje) in delujejo kot razširjevalci za druge možne promotorje.

Sklop 3.2:

| — | stopnja dejanske evropske dodane vrednosti, ki jo lahko ustvari projekt |
| --- | --- |

—

stopnja dejanske evropske dodane vrednosti, ki jo lahko ustvari projekt

| — | pomen dejavnosti za posebne cilje programa v povezavi z evropsko agendo za kulturo |
| --- | --- |

—

pomen dejavnosti za posebne cilje programa v povezavi z evropsko agendo za kulturo

| — | raven zasnove predlaganih dejavnosti in zmožnosti njihove uspešne izvedbe z visoko stopnjo odličnosti |
| --- | --- |

—

raven zasnove predlaganih dejavnosti in zmožnosti njihove uspešne izvedbe z visoko stopnjo odličnosti

| — | kakovost partnerstva med koordinatorjem in soorganizatorji |
| --- | --- |

—

kakovost partnerstva med koordinatorjem in soorganizatorji

| — | obseg, v katerem lahko dejavnosti ustvarijo rezultate, ki dosežejo cilje programa |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem lahko dejavnosti ustvarijo rezultate, ki dosežejo cilje programa

| — | obseg, v katerem se bo o rezultatih predlaganih dejavnosti ustrezno obveščalo in jih promoviralo |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem se bo o rezultatih predlaganih dejavnosti ustrezno obveščalo in jih promoviralo

| — | obseg, v katerem lahko dejavnosti ustvarijo dolgoročni učinek (trajnost) |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem lahko dejavnosti ustvarijo dolgoročni učinek (trajnost)

VI.   Proračun

Skupni proračun programa znaša 400 milijonov EUR (9) za obdobje 2007–2013. Letna odobrena proračunska sredstva, tudi za tiste dejavnosti, ki niso del vodnika po programu, lahko znašajo od 43 milijonov EUR do okoli 58 milijonov EUR, odvisno od leta.

Na predlog Komisije Programski odbor odobri razdelitev letnih proračunskih sredstev po sklopih (v skladu s približki, navedenimi v nadaljevanju).

Predvidena proračunska sredstva za leto 2011 za naslednje sklope:

| Sklop 1.1: | Projekti večletnega sodelovanja | 20 204 724 EUR |
| --- | --- | --- |
| Sklop 1.2.1: | Projekti sodelovanja | 18 500 000 EUR |
| Sklop 1.2.2: | Projekti literarnega prevajanja | 2 700 000 EUR |
| Sklop 1.3.5: | Projekti sodelovanja s tretjimi državami | 1 500 000 EUR |
| Sklop 1.3.6: | Podpora evropskim kulturnim festivalom | 2 500 000 EUR |
| Sklop 2: | Podpora organizacijam, ki so dejavne na področju kulture na evropski ravni | 6 100 000 EUR |
| Sklop 3.2: | Projekti sodelovanja med organizacijami, ki sodelujejo pri analizah kulturnih politik | 7 000 000 EUR |

Sklop 1.1:

Projekti večletnega sodelovanja

20 204 724 EUR

Sklop 1.2.1:

Projekti sodelovanja

18 500 000 EUR

Sklop 1.2.2:

Projekti literarnega prevajanja

2 700 000 EUR

Sklop 1.3.5:

Projekti sodelovanja s tretjimi državami

1 500 000 EUR

Sklop 1.3.6:

Podpora evropskim kulturnim festivalom

2 500 000 EUR

Sklop 2:

Podpora organizacijam, ki so dejavne na področju kulture na evropski ravni

6 100 000 EUR

Sklop 3.2:

Projekti sodelovanja med organizacijami, ki sodelujejo pri analizah kulturnih politik

7 000 000 EUR

VII.   Roki za oddajo vlog

| Sklopi | Rok za oddajo vlog |
| --- | --- |
| Sklop 1.1: | Projekti večletnega sodelovanja | 1. oktober 2010 |
| Sklop 1.2.1: | Projekti sodelovanja | 1. oktober 2010 |
| Sklop 1.2.2: | Projekti literarnega prevajanja | 3. februar 2011 |
| Sklop 1.3.5: | Posebne dejavnosti sodelovanja s tretjimi državami | 3. maj 2011 |
| Sklop 1.3.6: | Podpora evropskim kulturnim festivalom | 15. november 2010 |
| Sklop 2: | Podpora organizacijam, ki so dejavne na področju kulture na evropski ravni | 15. september 2010 |
| Sklop 3.2: | Projekti sodelovanja med organizacijami, ki sodelujejo pri analizah kulturnih politik | 1. oktober 2010 |

Sklopi

Rok za oddajo vlog

Sklop 1.1:

Projekti večletnega sodelovanja

1. oktober 2010

Sklop 1.2.1:

Projekti sodelovanja

1. oktober 2010

Sklop 1.2.2:

Projekti literarnega prevajanja

3. februar 2011

Sklop 1.3.5:

Posebne dejavnosti sodelovanja s tretjimi državami

3. maj 2011

Sklop 1.3.6:

Podpora evropskim kulturnim festivalom

15. november 2010

Sklop 2:

Podpora organizacijam, ki so dejavne na področju kulture na evropski ravni

15. september 2010

Sklop 3.2:

Projekti sodelovanja med organizacijami, ki sodelujejo pri analizah kulturnih politik

1. oktober 2010

Če je rok za oddajo vlog v državi kandidata vikend ali praznik, morajo kandidati pri načrtovanju oddaje svoje vloge to upoštevati, saj podaljšanja roka ne bodo odobrena.

Roki za oddajo vlog v okviru programa Kultura za naslednja leta bodo isti koledarski datumi, kot so navedeni v vodniku po programu.

VIII.   Dodatne informacije

Podrobne pogoje za vlogo lahko najdete v vodniku po programu Kultura na naslednjih spletnih straneh:

| | Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo
  http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

| | Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo
  http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm

---

(1)  UL L 372, 27.12.2006, str. 1.

(2)  Glej točko IV.

(3)  Glejte sporočilo o evropski agendi za kulturo v svetu globalizacije, COM(2007) 242 konč. http://europa.eu/legislation_summaries/culture/l29019_fr.htm

(4)  http://portal.unesco.org/fr/ev.php-URL_ID=31038&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html

(5)  Kot javna organizacija se šteje vsaka organizacija, katere del stroškov se po zakonu financira iz državnega proračuna, bodisi s strani centralne, regionalne ali lokalne oblasti. To pomeni, da so stroški te organizacije kriti iz sredstev javnega sektorja, pridobljenih z obdavčevanjem, globami ali zakonsko urejenimi pristojbinami, ne da bi organizaciji bilo treba iti skozi postopek prijave, v katerem ji morda ne bi uspelo pridobiti sredstev. Organizacij, katerih obstoj je odvisen od državnega financiranja in prejemajo podpore vsako leto, vendar obstaja vsaj teoretična možnost, da v določenem letu ne bodo uspele pridobiti denarnih sredstev, so obravnavane kot zasebne organizacije.

(6)  27 držav članic Evropske unije: Nemčija, Avstrija, Belgija, Bolgarija, Ciper, Danska, Španija, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Madžarska, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Češka, Romunija, Združeno kraljestvo, Slovaška, Slovenija in Švedska.

(7)  Evropski gospodarski prostor.

(8)  Dodatne informacije o razvoju dogodkov v zvezi s temi tretjimi državami bodo objavljene na spletni strani Izvajalske agencije. http://eacea.ec.europa.eu

(9)  Države upravičenke, ki niso članice EU, prav tako prispevajo v proračun programa.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 28.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/13

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5938 – Nippon Telegraph and Telephone Corporation/Dimension Data Holdings PLC)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 204/05

| 1. | Komisija je 19. julija 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Nippon Telegraph and Telephone Corporation („NTT“, Japonska) z javno ponudbo za odkup z dne 15. julija 2010 pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Dimension Data Holdings Plc („Dimension Data“, Južna Afrika). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 19. julija 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Nippon Telegraph and Telephone Corporation („NTT“, Japonska) z javno ponudbo za odkup z dne 15. julija 2010 pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Dimension Data Holdings Plc („Dimension Data“, Južna Afrika).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za NTT: storitve IT, globalne telekomunikacijske storitve za stranke izven Japonske in telekomunikacijske storitve na Japonskem, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za NTT: storitve IT, globalne telekomunikacijske storitve za stranke izven Japonske in telekomunikacijske storitve na Japonskem,

| — | za Dimension Data: storitve IT. |
| --- | --- |

—

za Dimension Data: storitve IT.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5938 – Nippon Telegraph and Telephone Corporation/Dimension Data Holdings PLC na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5938 – Nippon Telegraph and Telephone Corporation/Dimension Data Holdings PLC na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

| 28.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/14

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5947 – Silver Lake/CIE/MultiPlan Holdings)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 204/06

| 1. | Komisija je 20. julija 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Silver Lake Group L.L.C. („Silver Lake“, ZDA) in nekatera omejena partnerstva sklada BC European Capital VIII, ki jih upravlja podjetje CIE Management II Limited („CIE“, Kanalski otoki), pridobijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor na celotnim podjetjem MultiPlan Holdings, Inc., matično družbo podjetja MultiPlan, Inc. („MultiPlan“, ZDA). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 20. julija 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Silver Lake Group L.L.C. („Silver Lake“, ZDA) in nekatera omejena partnerstva sklada BC European Capital VIII, ki jih upravlja podjetje CIE Management II Limited („CIE“, Kanalski otoki), pridobijo v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor na celotnim podjetjem MultiPlan Holdings, Inc., matično družbo podjetja MultiPlan, Inc. („MultiPlan“, ZDA).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje Silver Lake: naložbe v tehnološke panoge in panoge, ki temeljijo na tehnologiji, ter v povezane rastoče panoge, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje Silver Lake: naložbe v tehnološke panoge in panoge, ki temeljijo na tehnologiji, ter v povezane rastoče panoge,

| — | za podjetje CIE: naložbe v družbe, |
| --- | --- |

—

za podjetje CIE: naložbe v družbe,

| — | za podjetje MultiPlan: zagotavljanje dostopa do neodvisnih mrež izvajalcev zdravstvenih storitev v ZDA. |
| --- | --- |

—

za podjetje MultiPlan: zagotavljanje dostopa do neodvisnih mrež izvajalcev zdravstvenih storitev v ZDA.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5947 – Silver Lake/CIE/MultiPlan Holdings na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5947 – Silver Lake/CIE/MultiPlan Holdings na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 28.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 204/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 204/15

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 204/07

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. (1) Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„BAYERISCHES RINDFLEISCH“/„RINDFLEISCH AUS BAYERN“

ES št.: DE-PGI-0005-0640-08.08.2007

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Bayerisches Rindfleisch“/„Rindfleisch aus Bayern“

2.   Država članica ali tretja država:

Nemčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.1 | Sveže meso (in drobovina) |
| --- | --- |

Skupina 1.1

Sveže meso (in drobovina)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja opis iz točke 1:

Pri govedini Bayerisches Rindfleisch gre za klavni trup ali meso v kosih, ki izvira iz govedi (vseh kategorij), skotene, vzrejene, spitane in do zakola vzdrževane na Bavarskem. V mesu klavnega trupa govedine Bayerisches Rindfleisch ne sme biti nobenih znakov DFD, pH pa ne sme presegati 6,0. Pod DFD je razumeti meso, ki je označeno kot temno (Dark), čvrsto (Firm) in suho (Dry). Meso s takimi značilnostmi se razvrsti kot pomanjkljivo. Poleg tega mora govedina Bayerisches Rindfleisch ustrezati merilom razredov mesnatosti E, U oziroma R ocenjevalne lestvice Skupnosti za klavne trupe in razredom zamaščenosti od 2 do 4.

Zaradi naravnih in podnebnih pogojev se pasemska sestava na Bavarskem močno razlikuje od sestave v preostali Nemčiji.

Očitna je predvsem razlika v primerjavi z zveznimi deželami na severu Nemčije, kjer prevladuje holstein-frizijska mlečna pasma, medtem ko je na Bavarskem razširjena predvsem kombinirana lisasta pasma (več kot 80 %), sledita pa ji rjava in rumena. Poleg tega sta na Bavarskem še dve lokalno prilagojeni pasmi goveda Murnau-Werdenfelser Rind in Pinzgauer Rind. Govedina Bayerisches Rindfleisch pa lahko izhaja le iz tradicionalnih bavarskih pasem: lisaste, rjave, rumene, Pinzgauer Rind in Murnau-Werdenfelser Rind.

Govedina, ki naj bi bila uvrščena v specifikacijo Bayerisches Rindfleisch, mora odvisno od vrste klavnih živali dodatno izpolnjevati naslednje zahteve glede starosti in teže trupa ob zakolu.

Tele: v starosti najmanj petih mesecev odstavljena žival, ki je ob zakolu stara največ osem mesecev, tehta pa najmanj 120 in največ 220 kg.

Mlado govedo: govedo v starosti od osem do dvanajst mesecev, ki tehta najmanj 150 in največ 300 kg.

Govedo: govedo ženskega ali moškega spola, ki je starejše od dvanajstih mesecev in tehta najmanj 220 kg. Biki ob zakolu tehtajo največ 430 kg in so stari največ 24 mesecev. Živali ženskega spola so ob zakolu stare največ sedem let, teža pa je omejena na 450 kg.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Kotitev, gojenje in pitanje živali, torej celoten življenjski cikel, morajo načeloma potekati na Bavarskem.

V zvezi z zakolom ni nobenih omejitev glede geografskega položaja. Vsekakor pa mora klavno govedo prispeti v klavnico v treh urah po koncu natovarjanja. Tako se zagotovi, da kakovost mesa, ki je podlaga za sloves govedine Bayerisches Rindfleisch, ostane na visoki ravni, saj je predolg prevoz povezan s poslabšanjem parametra za meso (npr. DFD) ob zakolu.

Za zagotavljanje kakovosti na vseh tržnih stopnjah za označbo Bayerisches Rindfleisch je treba spoštovati naslednje elemente. Označbo Bayerisches Rindfleisch se sme uporabljati samo za meso, za katero je mogoče trajno in brez prekinitev od skotitve prek pitanja ugotoviti bavarsko poreklo ter za katero so bila v vseh teh fazah spoštovana merila enotnega dokumenta. Višja in stalna kakovost se zagotavlja tako, da mora biti vsaka žival evidentirana v bazi podatkov, ki vsebuje informacije o poreklu živali in druge informacije (glej http://www.hi-tier.de/), ali primerljivih sistemih, živali pa mora do klavnice spremljati dokazilo o poreklu.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

—

3.7   Posebna pravila za označevanje:

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Svobodna dežela Bavarska

5.   Povezava z geografskim območjem:

5.1   Posebnost geografskega območja:

Govedoreja in s tem povezana raba travnatih površin že stoletja precej zaznamujeta krajinsko podobo Bavarske. To pride do izraza predvsem v bavarskem sredogorju in alpskem predgorju, kjer travniki in pašniki prevladujejo nad obdelanimi površinami, podnebne in topografske danosti pa so ugodne za značilno bavarsko govedorejo. Govedoreja je v pasu travnatih površin alpskega predgorja že od nekdaj nosilni steber neindustrijskega načina kmetovanja. Vendar je treba poleg tega navesti, da je govedoreja v nezanemarljivem obsegu tradicionalno razširjena tudi v drugih regijah Bavarske in da se meso s poreklom iz teh regij prav tako tradicionalno trži kot Bayerisches Rindfleisch.

5.2   Posebnost proizvoda:

Reja

Bavarska živinoreja je svetovno znana in priznana. Tako se na primer bavarska plemenska živina izvaža po vsem svetu. Zelo uspešni rejski organizaciji sta Weilheim in Miesbach. Bavarsko govedo je zelo cenjeno po vsem svetu, saj daje veliko mesa in mleka.

Precej več kot 90 % vsega goveda na Bavarskem je značilnih bavarskih pasem: lisaste, rjave, rumene, Murnau-Werdenfelser Rind in Pinzgauer Rind. Vse te pasme pa je mogoče najti predvsem na Bavarskem oziroma izključno na Bavarskem.

Zgodovina lisaste pasme, ki je najpomembnejša v bavarski proizvodnji govedine, se začenja z Maxom Obermaierjem in Johannom Fischbacherjem iz kraja Gmund am Tegernsee, ki sta leta 1837 iz Švice v domači Miesbach pripeljala govedo znamenite pasme Simmenthal.

Miesbach je danes najpomembnejša rejska organizacija za lisasto pasmo v smislu prodaje telic in telet. Območje reje se razteza od Münchna do državne meje z Avstrijo, na zahodu meji na območje reje Weilheim, na vzhodu pa na območje reje Traunstein. Na približno 1 800 kmetijskih gospodarstvih je okrog 50 000 krav, evidentiranih v rodovni knjigi. Mlada živina se goji predvsem, vendar ne obvezno, na pašnikih in planinah. Prednosti plemenske živine so: storilnost, zdravje, najboljše vime, najboljši fundament. Lisasta pasma se prilagaja vsem danostim na kmetijskem gospodarstvu. Zaradi rejske organizacije Miesbach je postalo ime mesta znano po vsej Evropi in tudi svetu.

Poleg lisaste pasme so se takrat razvijale tudi druge značilno bavarske pasme, kot so na primer rjava pasma iz Allgäua, frankovska rumena pasma, Pinzgauer Rind in Murnau-Werdenfelser Rind. Rjava pasma je doma predvsem na neprijaznem hribovskem in alpskem območju Allgäu ter na pred njim ležečih travnatih površinah in površinah za pridelavo krme.

Sloves bavarske govedine

Govedina Bayerisches Rindfleisch je znana v Nemčiji in tujini, je na dobrem glasu ter se v velikih količinah izvaža v Italijo in Francijo. Tako se na primer Bayerisches Rindfleisch v Franciji že prodaja kot Boeuf de Baviere, da bi lahko ciljno izkoristili posebno spoštovanje, ki ga govedina Bayerisches Rindfleisch uživa pri potrošnikih v Franciji.

Potrošniške raziskave Tehniške univerze v Münchnu iz let 1998, 2003 in 2007 so jasno pokazale, da potrošniki govedino Bayerisches Rindfleisch visoko cenijo. Tako so raziskave iz let 2003 in 2007 pokazale, da so potrošniki za Bayerisches Rindfleisch zaradi slovesa te govedine pripravljeni plačati približno 0,85 EUR oziroma 0,65 EUR več na kilogram goveje pečenke. Poleg tega je v vsenemški študiji iz leta 2003 približno 65 % (v južni Nemčiji približno 88 %) vprašanih navedlo, da je govedina Bayerisches Rindfleisch zelo visoke oziroma visoke kakovosti. V tem smislu se je tudi 75 % vprašanih potrošnikov iz južne Nemčije strinjalo, da ima Bavarska dobre naravne pogoje za proizvodnjo govedine, 63 % pa jih je dejalo, da je narava na Bavarskem še prvotna in nedotaknjena, kar je razlog za kakovost in dober okus govedine Bayerisches Rindfleisch.

Visoka kakovost, povezana z govedino Bayerisches Rindfleisch, tako temelji predvsem na povezavi med poreklom in kakovostjo, kakor jo zaznava potrošnik. Tako sta bila poseben sloves proizvoda in vzročna povezava tega slovesa z regijo tudi v zadnjem času večkrat izkazana z reprezentativnimi anketami.

Vpetost v kulinarično kulturo Bavarske

V preteklosti je bila govedina na mizi predvsem ob praznikih – za veliko noč, binkošti, ob žegnanju in za božič. Pri tem ima v bavarski kuhinji od nekdaj izredno pomembno vlogo kuhana govedina. Tako je na primer kuhana govedina (po možnosti volovsko meso) značilna jed, ki je izredno priljubljena po vsej Bavarski. Druge značilno bavarske jedi so kuhana govedina tellerfleisch, kronfleisch po münchensko in bofflamot (boeuf à la mode). Govedina oziroma teletina je tudi v enem od najbolj znanih proizvodov Bavarske – münchenski beli klobasi (Weißwurst). Vsaj 51-odstotna vsebnost teletine daje tej beli klobasi značilen okus, ki jo je proslavil po vsem svetu.

Visoka kakovost mesa z zagotavljanjem kakovosti na vseh tržnih stopnjah

Poseben sloves je bil z usmerjenim zagotavljanjem kakovosti na vseh tržnih stopnjah v zadnjih dvajsetih letih še bolj okrepljen in dopolnjen na širši ravni.

Predvsem izločevanje temnega, čvrstega in suhega mesa slabše kakovosti (DFD – Dark, Firm, Dry) in merjenje pH, ki ne sme presegati vrednosti 6,0, kar je obvezno merilo za zagotavljanje kakovosti, sta odločilno prispevala k temu, da potrošniki govedino Bayerisches Rindfleisch zelo dobro poznajo in spoštujejo, kar pomembno pomaga pri odločitvi za nakup govedine.

5.3   Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Večina goveda na Bavarskem je vzrejenega predvsem na območju Alp, alpskega predgorja, predalpskega gričevja in vzhodnobavarskega sredogorja. Večstoletna tradicija ter velik pomen govedoreje in proizvodnje govedine za bavarsko kmetijstvo pa sta tudi na drugih območjih Bavarske pripeljala do visoke strokovne usposobljenosti rejcev goveda in drugih, ki se ukvarjajo z govedom. Na spoštovanje, ki ga imajo potrošniki do govedine Bayerisches Rindfleisch, nedvomno vpliva to, da je ta govedina posebna po kakovosti, videzu in okusu, saj gre za meso klavnih živali zgoraj opisanih značilnih bavarskih pasem, zaklanih v določeni starosti in ob upoštevanju meril glede teže. To je skupaj s pomembno vlogo domače govedine v kulinarični kulturi Bavarske pripomoglo k temu, da je govedina Bayerisches Rindfleisch postala znana regionalna specialiteta s posebnim slovesom, ki presega meje Bavarske. Bavarska je najpomembnejša nemška dežela na področju govedoreje, poleg tega pa je v reji lisaste, rjave in rumene pasme goveda vodilna tudi na mednarodni ravni. Od skupno 12,7 milijona goveda vseh pasem, ki ga vzredijo na zvezni ravni, ga na bavarskih kmetijskih gospodarstvih vzredijo 3,5 milijona, tj. približno 27 %.

Velik sloves, ki si ga je govedina Bayerisches Rindfleisch pridobila pri potrošnikih, je pripisati desetletja trajajočim prizadevanjem bavarskega agroživilskega sektorja za kakovost (po programu kakovosti „Geprüfte Qualität“ za Bavarsko). Ta sloves je bil večkrat in jasno potrjen z že navedenimi anketami potrošnikov v letih 1998, 2003 in 2007.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

Objava pri DPMA:

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/66 (7c (različica specifikacije, na katero se nanaša sklep o ugoditvi))

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---