# Jurnalul Oficial C 184E/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.CE2010.184.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 184E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 538 iulie 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.CE2010.184.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 184E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 538 iulie 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2009-2010Ședinta din 22 și 24 aprilie 2009Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 252 E, 22.10.2009.
  Textele adoptate la data de 23 aprilie 2009 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2007 au fost publicate în JO L 255, 26.9.2009.
  TEXTE ADOPTATE |
| | Miercuri, 22 aprilie 2009 |
| 2010/C 184E/01 | Controlul execuției bugetare a instrumentului de asistență pentru preaderareRezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la controlul execuției bugetare a instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA) în 2007 (2008/2206(INI)) | 1 |
| 2010/C 184E/02 | Executarea efectivă a hotărârilor în Uniunea Europeană: transparența activelor debitorilorRezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la executarea efectivă a hotărârilor în Uniunea Europeană: transparența activelor debitorilor (2008/2233(INI)) | 7 |
| 2010/C 184E/03 | Raportul anual privind deliberările Comisiei pentru petiții din cursul anului 2008Rezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 privind deliberările Comisiei pentru petiții din cursul anului 2008 (2008/2301(INI)) | 12 |
| 2010/C 184E/04 | Abordarea integrată a perspectivei de gen în cadrul lucrărilor comisiilor și ale delegațiilorRezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 privind abordarea integrată a egalității de gen în cadrul lucrărilor comisiilor și ale delegațiilor (2008/2245(INI)) | 18 |
| 2010/C 184E/05 | Acordul comercial interimar cu TurkmenistanRezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la Acordul comercial interimar cu Turkmenistan | 20 |
| 2010/C 184E/06 | O politică comună de imigrare pentru Europa: principii, acțiuni și instrumenteRezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la o politică comună de imigrare pentru Europa: principii, acțiuni si instrumente (2008/2331(INI)) | 23 |
| 2010/C 184E/07 | Carte verde privind viitorul politicii TEN-TRezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la Cartea verde privind viitoarea politică privind TEN-T (2008/2218(INI)) | 35 |
| | Joi, 23 aprilie 2009 |
| 2010/C 184E/08 | Defrișări și degradarea pădurilorRezoluția Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la abordarea problemelor legate de defrișări și de degradarea pădurilor pentru a combate schimbările climatice și reducerea biodiversității | 41 |
| 2010/C 184E/09 | Un plan de acțiune privind mobilitatea urbanăRezoluția Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la un plan de acțiune privind mobilitatea urbană (2008/2217(INI)) | 43 |
| 2010/C 184E/10 | Planul de acțiune pentru sisteme de transport inteligenteRezoluția Parlamentului European din 23 aprilie 2009 privind Planul de acțiune pentru sisteme de transport inteligente (2008/2216(INI)) | 50 |
| | Vineri, 24 aprilie 2009 |
| 2010/C 184E/11 | Drepturile femeilor în AfganistanRezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la drepturile femeilor în Afganistan | 57 |
| 2010/C 184E/12 | Sprijin acordat Tribunalului special pentru Sierra LeoneRezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la sprijinul pentru Tribunalul Special pentru Sierra Leone | 60 |
| 2010/C 184E/13 | Situația umanitară a rezidenților din taberele de refugiați din AshrafRezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la situația umanitară a rezidenților din taberele de refugiați din Ashraf | 62 |
| 2010/C 184E/14 | Protejarea intereselor financiare ale Comunităților – Lupta împotriva fraudei – Raportul anual 2007Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la protecția intereselor financiare ale Comunităților și la lupta împotriva fraudei – Raportul anual 2007 (2008/2242(INI)) | 63 |
| 2010/C 184E/15 | Imunitatea parlamentară în PoloniaRezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la imunitatea parlamentară în Polonia (2008/2232(INI)) | 72 |
| 2010/C 184E/16 | Guvernanța în cadrul PCP: Parlamentul European, consiliile regionale consultative și ceilalți actoriRezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la guvernanța în cadrul PCP: Parlamentul European, consiliile consultative regionale și alți actori (2008/2223(INI)) | 75 |
| 2010/C 184E/17 | Mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membreRezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la înființarea unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre | 79 |
| 2010/C 184E/18 | Aspecte normative ale nanomaterialelorRezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la aspectele normative ale nanomaterialelor (2008/2208(INI)) | 82 |
| 2010/C 184E/19 | Dezbaterea anuală cu privire la progresele realizate în 2008 în spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ)Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la dezbaterea anuală cu privire la progresele realizate în 2008 în spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ) (articolele 2 și 39 din Tratatul UE) | 90 |
| 2010/C 184E/20 | Concluziile Summitului G20Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la Summitul G20 de la Londra din 2 aprilie 2009 | 94 |
| 2010/C 184E/21 | Consolidarea stabilității și prosperității în Balcanii de vestRezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la consolidarea stabilității și a prosperității în Balcanii de Vest (2008/2200(INI)) | 100 |
| 2010/C 184E/22 | Situația din Bosnia și HerțegovinaRezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la situația din Bosnia și Herțegovina | 107 |
| 2010/C 184E/23 | Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și a protocolului facultativ la aceastaRezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și a protocolului facultativ la aceasta | 111 |
| 2010/C 184E/24 | Al 25-lea raport anual al Comisiei privind monitorizarea aplicării dreptului comunitar (2007)Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la cel de-al 25-lea raport anual al Comisiei privind monitorizarea aplicării dreptului comunitar (2007) (2008/2337(INI)) | 114 |
| | RECOMANDĂRI |
| | Parlamentul European |
| 2010/C 184E/25 | Elaborarea de profile, în special pe baza apartenenței etnice și rasiale, în cadrul luptei împotriva terorismului, ordinii publice, imigrației, controalelor vamale și la frontierăRecomandarea Parlamentului European din 24 aprilie 2009 adresată Consiliului privind problema elaborării de profile, în special pe baza apartenenței etnice și rasiale, în cadrul luptei împotriva terorismului, ordinii publice, imigrației, controalelor vamale și la frontieră (2008/2020(INI)) | 119 |
| 2010/C 184E/26 | Neproliferarea armelor nucleare și viitorul Tratatului privind neproliferarea armelor nucleare (TNP)Recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului din 24 aprilie 2009 privind neproliferarea armelor nucleare și viitorul Tratatului de neproliferare a armelor nucleare (TNP) (2008/2324(INI)) | 127 |
| | AVIZE |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 22 aprilie 2009 |
| 2010/C 184E/27 | Combaterea violenței împotriva femeilorDeclarația Parlamentului European privind campania Să spunem NU violenței împotriva femeilor | 131 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2009-2010Ședinta din 22 și 24 aprilie 2009Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 252 E, 22.10.2009.
  Textele adoptate la data de 23 aprilie 2009 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2007 au fost publicate în JO L 255, 26.9.2009.
  TEXTE ADOPTATE

Textele adoptate la data de 23 aprilie 2009 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2007 au fost publicate în JO L 255, 26.9.2009.

Miercuri, 22 aprilie 2009

2010/C 184E/01

Controlul execuției bugetare a instrumentului de asistență pentru preaderareRezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la controlul execuției bugetare a instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA) în 2007 (2008/2206(INI))

1

2010/C 184E/02

Executarea efectivă a hotărârilor în Uniunea Europeană: transparența activelor debitorilorRezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la executarea efectivă a hotărârilor în Uniunea Europeană: transparența activelor debitorilor (2008/2233(INI))

7

2010/C 184E/03

Raportul anual privind deliberările Comisiei pentru petiții din cursul anului 2008Rezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 privind deliberările Comisiei pentru petiții din cursul anului 2008 (2008/2301(INI))

12

2010/C 184E/04

Abordarea integrată a perspectivei de gen în cadrul lucrărilor comisiilor și ale delegațiilorRezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 privind abordarea integrată a egalității de gen în cadrul lucrărilor comisiilor și ale delegațiilor (2008/2245(INI))

18

2010/C 184E/05

Acordul comercial interimar cu TurkmenistanRezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la Acordul comercial interimar cu Turkmenistan

20

2010/C 184E/06

O politică comună de imigrare pentru Europa: principii, acțiuni și instrumenteRezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la o politică comună de imigrare pentru Europa: principii, acțiuni si instrumente (2008/2331(INI))

23

2010/C 184E/07

Carte verde privind viitorul politicii TEN-TRezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la Cartea verde privind viitoarea politică privind TEN-T (2008/2218(INI))

35

Joi, 23 aprilie 2009

2010/C 184E/08

Defrișări și degradarea pădurilorRezoluția Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la abordarea problemelor legate de defrișări și de degradarea pădurilor pentru a combate schimbările climatice și reducerea biodiversității

41

2010/C 184E/09

Un plan de acțiune privind mobilitatea urbanăRezoluția Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la un plan de acțiune privind mobilitatea urbană (2008/2217(INI))

43

2010/C 184E/10

Planul de acțiune pentru sisteme de transport inteligenteRezoluția Parlamentului European din 23 aprilie 2009 privind Planul de acțiune pentru sisteme de transport inteligente (2008/2216(INI))

50

Vineri, 24 aprilie 2009

2010/C 184E/11

Drepturile femeilor în AfganistanRezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la drepturile femeilor în Afganistan

57

2010/C 184E/12

Sprijin acordat Tribunalului special pentru Sierra LeoneRezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la sprijinul pentru Tribunalul Special pentru Sierra Leone

60

2010/C 184E/13

Situația umanitară a rezidenților din taberele de refugiați din AshrafRezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la situația umanitară a rezidenților din taberele de refugiați din Ashraf

62

2010/C 184E/14

Protejarea intereselor financiare ale Comunităților – Lupta împotriva fraudei – Raportul anual 2007Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la protecția intereselor financiare ale Comunităților și la lupta împotriva fraudei – Raportul anual 2007 (2008/2242(INI))

63

2010/C 184E/15

Imunitatea parlamentară în PoloniaRezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la imunitatea parlamentară în Polonia (2008/2232(INI))

72

2010/C 184E/16

Guvernanța în cadrul PCP: Parlamentul European, consiliile regionale consultative și ceilalți actoriRezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la guvernanța în cadrul PCP: Parlamentul European, consiliile consultative regionale și alți actori (2008/2223(INI))

75

2010/C 184E/17

Mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membreRezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la înființarea unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre

79

2010/C 184E/18

Aspecte normative ale nanomaterialelorRezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la aspectele normative ale nanomaterialelor (2008/2208(INI))

82

2010/C 184E/19

Dezbaterea anuală cu privire la progresele realizate în 2008 în spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ)Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la dezbaterea anuală cu privire la progresele realizate în 2008 în spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ) (articolele 2 și 39 din Tratatul UE)

90

2010/C 184E/20

Concluziile Summitului G20Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la Summitul G20 de la Londra din 2 aprilie 2009

94

2010/C 184E/21

Consolidarea stabilității și prosperității în Balcanii de vestRezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la consolidarea stabilității și a prosperității în Balcanii de Vest (2008/2200(INI))

100

2010/C 184E/22

Situația din Bosnia și HerțegovinaRezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la situația din Bosnia și Herțegovina

107

2010/C 184E/23

Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și a protocolului facultativ la aceastaRezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și a protocolului facultativ la aceasta

111

2010/C 184E/24

Al 25-lea raport anual al Comisiei privind monitorizarea aplicării dreptului comunitar (2007)Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la cel de-al 25-lea raport anual al Comisiei privind monitorizarea aplicării dreptului comunitar (2007) (2008/2337(INI))

114

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

2010/C 184E/25

Elaborarea de profile, în special pe baza apartenenței etnice și rasiale, în cadrul luptei împotriva terorismului, ordinii publice, imigrației, controalelor vamale și la frontierăRecomandarea Parlamentului European din 24 aprilie 2009 adresată Consiliului privind problema elaborării de profile, în special pe baza apartenenței etnice și rasiale, în cadrul luptei împotriva terorismului, ordinii publice, imigrației, controalelor vamale și la frontieră (2008/2020(INI))

119

2010/C 184E/26

Neproliferarea armelor nucleare și viitorul Tratatului privind neproliferarea armelor nucleare (TNP)Recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului din 24 aprilie 2009 privind neproliferarea armelor nucleare și viitorul Tratatului de neproliferare a armelor nucleare (TNP) (2008/2324(INI))

127

AVIZE

Parlamentul European

Miercuri, 22 aprilie 2009

2010/C 184E/27

Combaterea violenței împotriva femeilorDeclarația Parlamentului European privind campania Să spunem NU violenței împotriva femeilor

131

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 22 aprilie 2009 |
| 2010/C 184E/28 | Cerere de apărare a imunității lui Aldo PatricielloDecizia Parlamentului European din 22 aprilie 2009 privind cererea de apărare a imunității și privilegiilor lui Aldo Patriciello (2008/2323(IMM)) | 134 |
| 2010/C 184E/29 | Cerere de apărare a imunității lui Renato BrunettaDecizia Parlamentului European din 22 aprilie 2009 privind cererea de apărare a imunității și privilegiilor lui Renato Brunetta (2008/2147(IMM)) | 135 |
| 2010/C 184E/30 | Cerere de consultare cu privire la imunitatea și privilegiile lui Antonio Di PietroDecizia Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la cererea de consultare cu privire la imunitatea și privilegiile lui Antonio Di Pietro (2008/2146(IMM)) | 136 |
| 2010/C 184E/31 | Cerere de ridicare a imunității lui Hannes SwobodaDecizia Parlamentului European din 22 aprilie 2009 privind cererea de ridicare a imunității lui Hannes Swoboda (2009/2014(IMM)) | 137 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Miercuri, 22 aprilie 2009

2010/C 184E/28

Cerere de apărare a imunității lui Aldo PatricielloDecizia Parlamentului European din 22 aprilie 2009 privind cererea de apărare a imunității și privilegiilor lui Aldo Patriciello (2008/2323(IMM))

134

2010/C 184E/29

Cerere de apărare a imunității lui Renato BrunettaDecizia Parlamentului European din 22 aprilie 2009 privind cererea de apărare a imunității și privilegiilor lui Renato Brunetta (2008/2147(IMM))

135

2010/C 184E/30

Cerere de consultare cu privire la imunitatea și privilegiile lui Antonio Di PietroDecizia Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la cererea de consultare cu privire la imunitatea și privilegiile lui Antonio Di Pietro (2008/2146(IMM))

136

2010/C 184E/31

Cerere de ridicare a imunității lui Hannes SwobodaDecizia Parlamentului European din 22 aprilie 2009 privind cererea de ridicare a imunității lui Hannes Swoboda (2009/2014(IMM))

137

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 22 aprilie 2009 |
| 2010/C 184E/32 | Acord între CE și Pakistan privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Islamică Pakistan privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene (COM(2008)0081 – C6-0080/2009 – 2008/0036(CNS)) | 138 |
| 2010/C 184E/33 | Aderarea CE la Regulamentul nr. 61 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind aderarea Comunității Europene la Regulamentul nr. 61 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite cu privire la dispozițiile uniforme pentru aprobarea vehiculelor comerciale în ceea ce privește proeminențele lor exterioare situate în partea frontală a panoului posterior al cabinei (COM(2008)0675 – 7240/2009 - C6-0119/2009 – 2008/0205(AVC)) | 139 |
| 2010/C 184E/34 | Condițiile de sănătate animală care reglementează circulația și importul de ecvidee provenind din țări terțe *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind condițiile de sănătate animală care reglementează circulația și importul de ecvidee provenind din țări terțe (versiune codificată) (COM(2008)0715 – C6-0479/2008 – 2008/0219(CNS)) | 140 |
| 2010/C 184E/35 | Regimul comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a regimului comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole (versiune codificată) (COM(2008)0796 – C6-0018/2009 – 2008/0226(CNS)) | 141 |
| 2010/C 184E/36 | Coordonarea sistemelor de securitate socială ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării propunerii de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și de stabilire a conținutului anexelor acestuia (14518/1/2008 – C6-0003/2009 – 2006/0008(COD)) | 142 |
| P6_TC2-COD(2006)0008Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și de stabilire a conținutului anexelor acestuia | 142 |
| 2010/C 184E/37 | Coordonarea sistemelor de securitate socială: regulament de punere în aplicare ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (14516/4/2008 – C6-0006/2009 – 2006/0006(COD)) | 143 |
| P6_TC2-COD(2006)0006Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială | 143 |
| 2010/C 184E/38 | Programul european de cercetare și dezvoltare metrologică ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Comunității la un program european de cercetare și dezvoltare metrologică derulat de mai multe state membre (COM(2008)0814 – C6-0468/2008 – 2008/0230(COD)) | 144 |
| P6_TC1-COD(2008)0230Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Comunității la un program european de cercetare și dezvoltare în metrologie derulat de mai multe state membre | 144 |
| 2010/C 184E/39 | Obligațiile operatorilor care comercializează lemn și produse din lemn ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a obligațiilor operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn (COM(2008)0644 – C6-0373/2008 – 2008/0198(COD)) | 145 |
| P6_TC1-COD(2008)0198Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a obligațiilor operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn. | 145 |
| ANEXĂ | 161 |
| 2010/C 184E/40 | Nivelul minim al rezervelor de țiței și/sau produse petroliere *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind obligația statelor membre de a menține un nivel minimal de rezerve de petrol brut și/sau de produse petroliere (COM(2008)0775 – C6-0511/2008 – 2008/0220(CNS)) | 162 |
| 2010/C 184E/41 | Rețeaua de alertă privind infrastructurile critice *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind rețeaua de alertă privind infrastructurile critice (CIWIN) (COM(2008)0676 – C6-0399/2008 – 2008/0200(CNS)) | 174 |
| 2010/C 184E/42 | Rețeaua europeană de protecție a personalităților *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la inițiativa Regatului Țărilor De Jos în vederea adoptării unei Decizii a Consiliului de modificare a Deciziei 2002/956/JAI privind crearea unei rețele europene de protecție a personalităților (16437/2008 – C6-0029/2009 – 2009/0801(CNS)) | 181 |
| 2010/C 184E/43 | Programele naționale de restructurare pentru sectorul bumbacului*Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 637/2008 în ceea ce privește programele naționale de restructurare pentru sectorul bumbacului (COM(2009)0037 – C6-0063/2009 – 2009/0008(CNS)) | 182 |
| 2010/C 184E/44 | Protocolul privind aplicarea Convenției alpine în domeniul transporturilor *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea în numele Comunității Europene a Protocolului privind aplicarea Convenției alpine în domeniul transporturilor (Protocolul privind transporturile) (COM(2008)0895 – C6-0073/2009 – 2008/0262(CNS)) | 183 |
| 2010/C 184E/45 | Proiectul de buget rectificativ 2/2009Rezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la proiectul de buget rectificativ nr. 2/2009 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2009 (6953/2009 – C6-0077/2009 – 2009/2010(BUD)) | 184 |
| 2010/C 184E/46 | Proiectul de buget rectificativ nr. 3/2009Rezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la proiectul de buget rectificativ nr. 3/2009 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2009, Secțiunea III - Comisia (8153/2009 – C6-0118/2009 – 2009/2017(BUD)) | 185 |
| 2010/C 184E/47 | Piața internă a energiei electrice ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE (14539/2/2008 – C6-0024/2009 – 2007/0195(COD)) | 186 |
| P6_TC2-COD(2007)0195Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE | 186 |
| 2010/C 184E/48 | Agenția pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energetic***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Agenției pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energetic (14541/1/2008 – C6-0020/2009 – 2007/0197(COD)) | 187 |
| P6_TC2-COD(2007)0197Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Agenției pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energiei | 187 |
| 2010/C 184E/49 | Condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1228/2003 (14546/2/2008 – C6-0022/2009 – 2007/0198(COD)) | 188 |
| P6_TC2-COD(2007)0198Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1228/2003 | 188 |
| 2010/C 184E/50 | Piața internă a gazelor naturale***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 2003/55/CE (14540/2/2008 – C6-0021/2009 – 2007/0196(COD)) | 189 |
| P6_TC2-COD(2007)0196Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 2003/55/CE | 189 |
| 2010/C 184E/51 | Condiții de acces la rețelele de transport al gazelor naturale ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la poziția comună adoptată de Consiliu în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005 (14548/2/2008 – C6-0023/2009 – 2007/0199(COD)) | 190 |
| P6_TC2-COD(2007)0199Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005 | 190 |
| 2010/C 184E/52 | Interoperabilitatea pentru administrațiile publice europene (ISA) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind soluțiile de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene (ISA) (COM(2008)0583 – C6-0337/2008 – 2008/0185(COD)) | 191 |
| P6_TC1-COD(2008)0185Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind soluțiile de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene (ISA) | 191 |
| 2010/C 184E/53 | Echipamentele tehnice de aplicare a pesticidelor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind echipamentele tehnice de aplicare a pesticidelor, de modificare a Directivei 2006/42/CE din 17 mai 2006 privind echipamentele tehnice (COM(2008)0535 – C6-0307/2008 – 2008/0172(COD)) | 192 |
| P6_TC1-COD(2008)0172Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2006/42/CE în ceea ce privește echipamentele tehnice de aplicare a pesticidelor | 192 |
| ANEXA | 193 |
| 2010/C 184E/54 | Etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil și alți parametri esențiali (COM(2008)0779 – C6-0411/2008 – 2008/0221(COD)) | 193 |
| P6_TC1-COD(2008)0221Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil și alți parametri esențiali | 194 |
| ANEXA I | 204 |
| ANEXA II | 206 |
| ANEXA III | 211 |
| ANEXA IV | 211 |
| 2010/C 184E/55 | Modificarea Regulamentului (CE) nr. 717/2007 (telefonia mobilă) și a Directivei 2002/21/CE (comunicații electronice) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de modificare a Regulamentului (CE) nr. 717/2007 privind roaming-ul în rețelele publice de telefonie mobilă în interiorul Comunității și a Directivei 2002/21/CE privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (COM(2008)0580 – C6-0333/2008 – 2008/0187(COD)) | 212 |
| P6_TC1-COD(2008)0187Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 717/2007 privind roaming-ul în rețelele publice de telefonie mobilă în interiorul Comunității și a Directivei 2002/21/CE privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice | 212 |
| 2010/C 184E/56 | Obligațiile de raportare și întocmire a documentației necesare în cazul fuziunilor și divizărilor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 77/91/CEE, 78/855/CEE și 82/891/CEE ale Consiliului și a Directivei 2005/56/CE privind obligațiile de raportare și întocmire a documentației necesare în cazul fuziunilor și divizărilor (COM(2008)0576 – C6-0330/2008 – 2008/0182(COD)) | 213 |
| P6_TC1-COD(2008)0182Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 77/91/CEE, 78/855/CEE și 82/891/CEE ale Consiliului și a Directivei 2005/56/CE în ceea ce privește obligațiile de raportare și întocmire a documentației necesare în cazul fuziunilor și al divizărilor | 213 |
| 2010/C 184E/57 | Exercitarea activității de asigurare și de reasigurare (Solvabilitate II) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea modificată de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind inițierea și exercitarea activității de asigurare și de reasigurare (reformare) (COM(2008)0119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD)) | 214 |
| P6_TC1-COD(2007)0143Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind inițierea și desfășurarea activității de asigurare și de reasigurare (SOLVABILITATE II) | 215 |
| 2010/C 184E/58 | Acord interimar cu Turkmenistanul *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului și a Comisiei privind încheierea Acordului interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț dintre Comunitatea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Turkmenistan, pe de altă parte (5144/1999 – COM(1998)0617 – C5-0338/1999 – 1998/0304(CNS)) | 215 |
| 2010/C 184E/59 | Cadrul comunitar pentru securitatea nucleară*Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului (Euratom) privind instituirea cadrului comunitar pentru securitatea nucleară (COM(2008)0790 – C6-0026/2009 – 2008/0231(CNS)) | 216 |
| 2010/C 184E/60 | Sistemul comunitar de control pentru asigurarea respectării reglementărilor politicii comune în domeniul pescuitului *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării reglementărilor politicii comune în domeniul pescuitului (COM(2008)0721 – C6-0510/2008 – 2008/0216(CNS)) | 232 |
| 2010/C 184E/61 | Conservarea resurselor halieutice prin măsuri tehnice *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind conservarea resurselor halieutice prin măsuri tehnice (COM(2008)0324 – C6-0282/2008 – 2008/0112(CNS)) | 253 |
| | Joi, 23 aprilie 2009 |
| 2010/C 184E/62 | Accesul la piața serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unor norme comune privind accesul pe piața internațională a serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul (11786/1/2008 – C6-0016/2009 – 2007/0097(COD)) | 260 |
| P6_TC2-COD(2007)0097Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unor norme comune privind accesul pe piața internațională a serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul și modificarea Regulamentului (CE) nr. 561/2006 | 260 |
| 2010/C 184E/63 | Condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier și de abrogare a Directivei 96/26/CE a Consiliului (11783/1/2008 – C6-0015/2009 – 2007/0098(COD)) | 261 |
| P6_TC2-COD(2007)0098Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier și de abrogare a Directivei 96/26/CE a Consiliului | 261 |
| 2010/C 184E/64 | Normele comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri (11788/1/2008 – C6-0014/2009 – 2007/0099(COD)) | 262 |
| P6_TC2-COD(2007)0099Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri | 262 |
| 2010/C 184E/65 | Performanța energetică a clădirilor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind performanța energetică a clădirilor (COM(2008)0780 – C6-0413/2008 – 2008/0223(COD)) | 263 |
| P6_TC1-COD(2008)0223Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. ...2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind performanța energetică a clădirilor | 264 |
| ANEXA I | 286 |
| ANEXA II | 288 |
| ANEXA III | 289 |
| ANEXA IV | 289 |
| ANEXA V | 290 |
| ANEXA VI | 290 |
| 2010/C 184E/66 | Agențiile de rating al creditelor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind agențiile de rating al creditelor (COM(2008)0704 – C6-0397/2008 – 2008/0217(COD)) | 292 |
| P6_TC1-COD(2008)0217Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind agențiile de rating | 292 |
| 2010/C 184E/67 | Drepturile pasagerilor care călătoresc pe mare sau pe căi navigabile interioare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturile persoanelor care călătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (COM(2008)0816 – C6-0476/2008 – 2008/0246(COD)) | 293 |
| P6_TC1-COD(2008)0246Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturile persoanelor care călătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului | 294 |
| ANEXA I | 309 |
| ANEXA II | 309 |
| ANEXA III | 310 |
| ANEXA IV | 311 |
| 2010/C 184E/68 | Drepturile călătorilor din transportul cu autobuzul și cu autocarul***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturile călătorilor din transportul cu autobuzul și autocarul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (COM(2008)0817 – C6-0469/2008 – 2008/0237(COD)) | 312 |
| P6_TC1-COD(2008)0237Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturile călătorilor din transportul cu autobuzul și autocarul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului | 313 |
| ANEXA I | 329 |
| ANEXA II | 330 |
| 2010/C 184E/69 | Durata de protecție a dreptului de autor și a anumitor drepturi conexe ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2006/116/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind durata de protecție a dreptului de autor și a anumitor drepturi conexe (COM(2008)0464 – C6-0281/2008 – 2008/0157(COD)) | 331 |
| P6_TC1-COD(2008)0157Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2006/116/CE privind durata de protecție a dreptului de autor și a anumitor drepturi conexe | 332 |
| 2010/C 184E/70 | Sistemele de transport inteligente în domeniul transportului rutier și interfețele cu alte moduri de transport ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport (COM(2008)0887 – C6-0512/2008 – 2008/0263(COD)) | 338 |
| P6_TC1-COD(2008)0263Poziția parlamentului european adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport | 339 |
| ANEXA I | 348 |
| ANEXA II | 349 |
| ANEXA III | 352 |
| 2010/C 184E/71 | Programul Marco Polo II ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1692/2006 de stabilire a celui de-al doilea program Marco Polo de acordare a asistenței financiare comunitare pentru îmbunătățirea performanțelor de mediu ale sistemului de transport de mărfuri (Marco Polo II) (COM(2008)0847 – C6-0482/2008 – 2008/0239(COD)) | 353 |
| P6_TC1-COD(2008)0239Poziția Parlamentului European adoptată în a primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1692/2006 de stabilire a celui de-al doilea program Marco Polo de acordare a asistenței financiare comunitare pentru îmbunătățirea performanțelor de mediu ale sistemului de transport de mărfuri (Marco Polo II) | 353 |
| 2010/C 184E/72 | Rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv (COM(2008)0852 – C6-0509/2008 – 2008/0247(COD)) | 354 |
| P6_TC1-COD(2008)0247Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv | 354 |
| ANEXĂ | 367 |
| 2010/C 184E/73 | Drepturile pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (COM(2008)0414 – C6-0257/2008 – 2008/0142(COD)) | 368 |
| P6_TC1-COD(2008)0142Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere | 369 |
| 2010/C 184E/74 | Siguranța pacienților*Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de recomandare a Consiliului privind siguranța pacienților, inclusiv prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale (COM(2008)0837 – C6-0032/2009 – 2009/0003(CNS)) | 395 |
| 2010/C 184E/75 | Acțiunea europeană în domeniul bolilor rare*Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de recomandare a Consiliului privind o acțiune europeană în domeniul bolilor rare (COM(2008)0726 – C6-0455/2008 – 2008/0218(CNS)) | 404 |
| | Vineri, 24 aprilie 2009 |
| 2010/C 184E/76 | Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (COM(2008)0530 – C6-0116/2009 – 2008/0170(CNS)) | 413 |
| 2010/C 184E/77 | Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (protocol facultativ) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la încheierea, de către Comunitatea Europeană, a Protocolului opțional la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (COM(2008)0530 – C6-0117/2009 – 2008/0171(CNS)) | 414 |
| 2010/C 184E/78 | Statistici privind produsele fitosanitare ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile referitoare la produsele fitosanitare (11120/2/2008 – C6-0004/2009 – 2006/0258(COD)) | 415 |
| P6_TC2-COD(2006)0258Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 24 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile referitoare la produsele fitosanitare | 415 |
| ANEXA I | 422 |
| ANEXA II | 423 |
| ANEXA III | 425 |
| 2010/C 184E/79 | Stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (reformare)Stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (COM(2008)0399 – C6-0277/2008 – 2008/0151(COD)) | 439 |
| P6_TC1-COD(2008)0151Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 24 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic | 440 |
| ANEXA | 440 |
| 2010/C 184E/80 | Condiții armonizate pentru comercializarea produselor de construcție ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor de construcție (COM(2008)0311 – C6-0203/2008 – 2008/0098(COD)) | 441 |
| P6_TC1-COD(2008)0098Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor de construcție | 441 |
| ANEXA I | 472 |
| ANEXA II | 474 |
| ANEXA III | 476 |
| ANEXA IV | 477 |
| ANEXA V | 478 |
| ANEXA VI | 481 |
| 2010/C 184E/81 | Plățile transfrontaliere în Comunitate ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind plățile transfrontaliere în Comunitate (COM(2008)0640 – C6-0352/2008 – 2008/0194(COD)) | 483 |
| P6_TC1-COD(2008)0194Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind plățile transfrontaliere în Comunitate și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2560/2001 | 483 |
| 2010/C 184E/82 | Activitatea instituțiilor emitente de monedă electronică ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind demararea, desfășurarea și supravegherea prudențială a activității instituțiilor emitente de monedă electronică, de modificare a Directivelor 2005/60/CE și 2006/48/CE și de abrogare a Directivei 2000/46/CE (COM(2008)0627 – C6-0350/2008– 2008/0190(COD)) | 484 |
| P6_TC1-COD(2008)0190Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și al Consiliului privind demararea, desfășurarea și supravegherea prudențială a activității instituțiilor emitente de monedă electronică, de modificare a Directivelor 2005/60/CE și 2006/48/CE și de abrogare a Directivei 2000/46/CE | 484 |
| 2010/C 184E/83 | Norme sanitare privind subprodusele de origine animală care nu sunt destinate consumului uman ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală care nu sunt destinate consumului uman (Regulament privind subprodusele de origine animală) (COM(2008)0345 – C6-0220/2008 – 2008/0110(COD)) | 485 |
| P6_TC1-COD(2008)0110Poziția Parlamentului European adoptată în a primă lectură la 24 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 (Regulament privind subprodusele de origine animală) | 485 |
| 2010/C 184E/84 | Mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 332/2002 de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (COM(2009)0169 – C6-0134/2009 – 2009/0053(CNS)) | 486 |
| 2010/C 184E/85 | Impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2003/48/CE privind impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi (COM(2008)0727 – C6-0464/2008 – 2008/0215(CNS)) | 488 |
| 2010/C 184E/86 | Sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată, cu privire la evaziunea fiscală legată de import și de alte tranzacții transfrontaliere *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată, cu privire la evaziunea fiscală legată de import și de alte tranzacții transfrontaliere (COM(2008)0805 – C6-0039/2009 – 2008/0228(CNS)) | 519 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Miercuri, 22 aprilie 2009

2010/C 184E/32

Acord între CE și Pakistan privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Islamică Pakistan privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene (COM(2008)0081 – C6-0080/2009 – 2008/0036(CNS))

138

2010/C 184E/33

Aderarea CE la Regulamentul nr. 61 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind aderarea Comunității Europene la Regulamentul nr. 61 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite cu privire la dispozițiile uniforme pentru aprobarea vehiculelor comerciale în ceea ce privește proeminențele lor exterioare situate în partea frontală a panoului posterior al cabinei (COM(2008)0675 – 7240/2009 - C6-0119/2009 – 2008/0205(AVC))

139

2010/C 184E/34

Condițiile de sănătate animală care reglementează circulația și importul de ecvidee provenind din țări terțe *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind condițiile de sănătate animală care reglementează circulația și importul de ecvidee provenind din țări terțe (versiune codificată) (COM(2008)0715 – C6-0479/2008 – 2008/0219(CNS))

140

2010/C 184E/35

Regimul comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a regimului comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole (versiune codificată) (COM(2008)0796 – C6-0018/2009 – 2008/0226(CNS))

141

2010/C 184E/36

Coordonarea sistemelor de securitate socială ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării propunerii de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și de stabilire a conținutului anexelor acestuia (14518/1/2008 – C6-0003/2009 – 2006/0008(COD))

142

P6_TC2-COD(2006)0008Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și de stabilire a conținutului anexelor acestuia

142

2010/C 184E/37

Coordonarea sistemelor de securitate socială: regulament de punere în aplicare ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (14516/4/2008 – C6-0006/2009 – 2006/0006(COD))

143

P6_TC2-COD(2006)0006Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială

143

2010/C 184E/38

Programul european de cercetare și dezvoltare metrologică ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Comunității la un program european de cercetare și dezvoltare metrologică derulat de mai multe state membre (COM(2008)0814 – C6-0468/2008 – 2008/0230(COD))

144

P6_TC1-COD(2008)0230Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Comunității la un program european de cercetare și dezvoltare în metrologie derulat de mai multe state membre

144

2010/C 184E/39

Obligațiile operatorilor care comercializează lemn și produse din lemn ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a obligațiilor operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn (COM(2008)0644 – C6-0373/2008 – 2008/0198(COD))

145

P6_TC1-COD(2008)0198Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a obligațiilor operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn.

(CE) nr. .../2009

145

ANEXĂ

161

2010/C 184E/40

Nivelul minim al rezervelor de țiței și/sau produse petroliere *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind obligația statelor membre de a menține un nivel minimal de rezerve de petrol brut și/sau de produse petroliere (COM(2008)0775 – C6-0511/2008 – 2008/0220(CNS))

162

2010/C 184E/41

Rețeaua de alertă privind infrastructurile critice *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind rețeaua de alertă privind infrastructurile critice (CIWIN) (COM(2008)0676 – C6-0399/2008 – 2008/0200(CNS))

174

2010/C 184E/42

Rețeaua europeană de protecție a personalităților *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la inițiativa Regatului Țărilor De Jos în vederea adoptării unei Decizii a Consiliului de modificare a Deciziei 2002/956/JAI privind crearea unei rețele europene de protecție a personalităților (16437/2008 – C6-0029/2009 – 2009/0801(CNS))

181

2010/C 184E/43

Programele naționale de restructurare pentru sectorul bumbacului*Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 637/2008 în ceea ce privește programele naționale de restructurare pentru sectorul bumbacului (COM(2009)0037 – C6-0063/2009 – 2009/0008(CNS))

182

2010/C 184E/44

Protocolul privind aplicarea Convenției alpine în domeniul transporturilor *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea în numele Comunității Europene a Protocolului privind aplicarea Convenției alpine în domeniul transporturilor (Protocolul privind transporturile) (COM(2008)0895 – C6-0073/2009 – 2008/0262(CNS))

183

2010/C 184E/45

Proiectul de buget rectificativ 2/2009Rezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la proiectul de buget rectificativ nr. 2/2009 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2009 (6953/2009 – C6-0077/2009 – 2009/2010(BUD))

184

2010/C 184E/46

Proiectul de buget rectificativ nr. 3/2009Rezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la proiectul de buget rectificativ nr. 3/2009 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2009, Secțiunea III - Comisia (8153/2009 – C6-0118/2009 – 2009/2017(BUD))

185

2010/C 184E/47

Piața internă a energiei electrice ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE (14539/2/2008 – C6-0024/2009 – 2007/0195(COD))

186

P6_TC2-COD(2007)0195Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE

186

2010/C 184E/48

Agenția pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energetic***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Agenției pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energetic (14541/1/2008 – C6-0020/2009 – 2007/0197(COD))

187

P6_TC2-COD(2007)0197Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Agenției pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energiei

187

2010/C 184E/49

Condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1228/2003 (14546/2/2008 – C6-0022/2009 – 2007/0198(COD))

188

P6_TC2-COD(2007)0198Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1228/2003

188

2010/C 184E/50

Piața internă a gazelor naturale***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 2003/55/CE (14540/2/2008 – C6-0021/2009 – 2007/0196(COD))

189

P6_TC2-COD(2007)0196Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 2003/55/CE

189

2010/C 184E/51

Condiții de acces la rețelele de transport al gazelor naturale ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la poziția comună adoptată de Consiliu în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005 (14548/2/2008 – C6-0023/2009 – 2007/0199(COD))

190

P6_TC2-COD(2007)0199Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005

190

2010/C 184E/52

Interoperabilitatea pentru administrațiile publice europene (ISA) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind soluțiile de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene (ISA) (COM(2008)0583 – C6-0337/2008 – 2008/0185(COD))

191

P6_TC1-COD(2008)0185Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind soluțiile de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene (ISA)

191

2010/C 184E/53

Echipamentele tehnice de aplicare a pesticidelor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind echipamentele tehnice de aplicare a pesticidelor, de modificare a Directivei 2006/42/CE din 17 mai 2006 privind echipamentele tehnice (COM(2008)0535 – C6-0307/2008 – 2008/0172(COD))

192

P6_TC1-COD(2008)0172Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2006/42/CE în ceea ce privește echipamentele tehnice de aplicare a pesticidelor

192

ANEXA

193

2010/C 184E/54

Etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil și alți parametri esențiali (COM(2008)0779 – C6-0411/2008 – 2008/0221(COD))

193

P6_TC1-COD(2008)0221Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil și alți parametri esențiali

Regulamentului (CE) nr. .../2009

194

ANEXA I

204

ANEXA II

206

ANEXA III

211

ANEXA IV

211

2010/C 184E/55

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 717/2007 (telefonia mobilă) și a Directivei 2002/21/CE (comunicații electronice) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de modificare a Regulamentului (CE) nr. 717/2007 privind roaming-ul în rețelele publice de telefonie mobilă în interiorul Comunității și a Directivei 2002/21/CE privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (COM(2008)0580 – C6-0333/2008 – 2008/0187(COD))

212

P6_TC1-COD(2008)0187Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 717/2007 privind roaming-ul în rețelele publice de telefonie mobilă în interiorul Comunității și a Directivei 2002/21/CE privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice

212

2010/C 184E/56

Obligațiile de raportare și întocmire a documentației necesare în cazul fuziunilor și divizărilor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 77/91/CEE, 78/855/CEE și 82/891/CEE ale Consiliului și a Directivei 2005/56/CE privind obligațiile de raportare și întocmire a documentației necesare în cazul fuziunilor și divizărilor (COM(2008)0576 – C6-0330/2008 – 2008/0182(COD))

213

P6_TC1-COD(2008)0182Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 77/91/CEE, 78/855/CEE și 82/891/CEE ale Consiliului și a Directivei 2005/56/CE în ceea ce privește obligațiile de raportare și întocmire a documentației necesare în cazul fuziunilor și al divizărilor

213

2010/C 184E/57

Exercitarea activității de asigurare și de reasigurare (Solvabilitate II) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea modificată de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind inițierea și exercitarea activității de asigurare și de reasigurare (reformare) (COM(2008)0119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD))

214

P6_TC1-COD(2007)0143Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind inițierea și desfășurarea activității de asigurare și de reasigurare (SOLVABILITATE II)

215

2010/C 184E/58

Acord interimar cu Turkmenistanul *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului și a Comisiei privind încheierea Acordului interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț dintre Comunitatea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Turkmenistan, pe de altă parte (5144/1999 – COM(1998)0617 – C5-0338/1999 – 1998/0304(CNS))

215

2010/C 184E/59

Cadrul comunitar pentru securitatea nucleară*Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului (Euratom) privind instituirea cadrului comunitar pentru securitatea nucleară (COM(2008)0790 – C6-0026/2009 – 2008/0231(CNS))

216

2010/C 184E/60

Sistemul comunitar de control pentru asigurarea respectării reglementărilor politicii comune în domeniul pescuitului *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării reglementărilor politicii comune în domeniul pescuitului (COM(2008)0721 – C6-0510/2008 – 2008/0216(CNS))

232

2010/C 184E/61

Conservarea resurselor halieutice prin măsuri tehnice *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind conservarea resurselor halieutice prin măsuri tehnice (COM(2008)0324 – C6-0282/2008 – 2008/0112(CNS))

253

Joi, 23 aprilie 2009

2010/C 184E/62

Accesul la piața serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unor norme comune privind accesul pe piața internațională a serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul (11786/1/2008 – C6-0016/2009 – 2007/0097(COD))

260

P6_TC2-COD(2007)0097Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unor norme comune privind accesul pe piața internațională a serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul și modificarea Regulamentului (CE) nr. 561/2006

260

2010/C 184E/63

Condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier și de abrogare a Directivei 96/26/CE a Consiliului (11783/1/2008 – C6-0015/2009 – 2007/0098(COD))

261

P6_TC2-COD(2007)0098Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier și de abrogare a Directivei 96/26/CE a Consiliului

261

2010/C 184E/64

Normele comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri (11788/1/2008 – C6-0014/2009 – 2007/0099(COD))

262

P6_TC2-COD(2007)0099Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri

262

2010/C 184E/65

Performanța energetică a clădirilor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind performanța energetică a clădirilor (COM(2008)0780 – C6-0413/2008 – 2008/0223(COD))

263

P6_TC1-COD(2008)0223Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. ...2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind performanța energetică a clădirilor

264

ANEXA I

286

ANEXA II

288

ANEXA III

ANEXA III

289

ANEXA IV

ANEXA IV

289

ANEXA V

ANEXA V

290

ANEXA VI

ANEXA VI

290

2010/C 184E/66

Agențiile de rating al creditelor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind agențiile de rating al creditelor (COM(2008)0704 – C6-0397/2008 – 2008/0217(COD))

292

P6_TC1-COD(2008)0217Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind agențiile de rating

292

2010/C 184E/67

Drepturile pasagerilor care călătoresc pe mare sau pe căi navigabile interioare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturile persoanelor care călătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (COM(2008)0816 – C6-0476/2008 – 2008/0246(COD))

293

P6_TC1-COD(2008)0246Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturile persoanelor care călătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului

(CE) nr. .../2009

294

ANEXA I

309

ANEXA II

309

ANEXA III

310

ANEXA IV

311

2010/C 184E/68

Drepturile călătorilor din transportul cu autobuzul și cu autocarul***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturile călătorilor din transportul cu autobuzul și autocarul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (COM(2008)0817 – C6-0469/2008 – 2008/0237(COD))

312

P6_TC1-COD(2008)0237Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturile călătorilor din transportul cu autobuzul și autocarul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului

(CE) nr. .../2009

313

ANEXA I

329

ANEXA II

330

2010/C 184E/69

Durata de protecție a dreptului de autor și a anumitor drepturi conexe ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2006/116/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind durata de protecție a dreptului de autor și a anumitor drepturi conexe (COM(2008)0464 – C6-0281/2008 – 2008/0157(COD))

331

P6_TC1-COD(2008)0157Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2006/116/CE privind durata de protecție a dreptului de autor și a anumitor drepturi conexe

2009/.../CE

332

2010/C 184E/70

Sistemele de transport inteligente în domeniul transportului rutier și interfețele cu alte moduri de transport ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport (COM(2008)0887 – C6-0512/2008 – 2008/0263(COD))

338

P6_TC1-COD(2008)0263Poziția parlamentului european adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport

2009/.../CE

339

ANEXA I

348

ANEXA II

349

ANEXA III

352

2010/C 184E/71

Programul Marco Polo II ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1692/2006 de stabilire a celui de-al doilea program Marco Polo de acordare a asistenței financiare comunitare pentru îmbunătățirea performanțelor de mediu ale sistemului de transport de mărfuri (Marco Polo II) (COM(2008)0847 – C6-0482/2008 – 2008/0239(COD))

353

P6_TC1-COD(2008)0239Poziția Parlamentului European adoptată în a primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1692/2006 de stabilire a celui de-al doilea program Marco Polo de acordare a asistenței financiare comunitare pentru îmbunătățirea performanțelor de mediu ale sistemului de transport de mărfuri (Marco Polo II)

353

2010/C 184E/72

Rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv (COM(2008)0852 – C6-0509/2008 – 2008/0247(COD))

354

P6_TC1-COD(2008)0247Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv

(CE) nr. .../2009

354

ANEXĂ

ANEXĂ

367

2010/C 184E/73

Drepturile pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (COM(2008)0414 – C6-0257/2008 – 2008/0142(COD))

368

P6_TC1-COD(2008)0142Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere

2009/.../CE

369

2010/C 184E/74

Siguranța pacienților*Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de recomandare a Consiliului privind siguranța pacienților, inclusiv prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale (COM(2008)0837 – C6-0032/2009 – 2009/0003(CNS))

395

2010/C 184E/75

Acțiunea europeană în domeniul bolilor rare*Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de recomandare a Consiliului privind o acțiune europeană în domeniul bolilor rare (COM(2008)0726 – C6-0455/2008 – 2008/0218(CNS))

404

Vineri, 24 aprilie 2009

2010/C 184E/76

Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (COM(2008)0530 – C6-0116/2009 – 2008/0170(CNS))

413

2010/C 184E/77

Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (protocol facultativ) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la încheierea, de către Comunitatea Europeană, a Protocolului opțional la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (COM(2008)0530 – C6-0117/2009 – 2008/0171(CNS))

414

2010/C 184E/78

Statistici privind produsele fitosanitare ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile referitoare la produsele fitosanitare (11120/2/2008 – C6-0004/2009 – 2006/0258(COD))

415

P6_TC2-COD(2006)0258Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 24 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile referitoare la produsele fitosanitare

415

ANEXA I

ANEXA I

422

ANEXA II

ANEXA II

423

ANEXA III

425

2010/C 184E/79

Stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (reformare)Stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (COM(2008)0399 – C6-0277/2008 – 2008/0151(COD))

439

P6_TC1-COD(2008)0151Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 24 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic

440

ANEXA

440

2010/C 184E/80

Condiții armonizate pentru comercializarea produselor de construcție ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor de construcție (COM(2008)0311 – C6-0203/2008 – 2008/0098(COD))

441

P6_TC1-COD(2008)0098Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor de construcție

441

ANEXA I

ANEXA I

472

ANEXA II

ANEXA II

474

ANEXA III

476

ANEXA IV

ANEXA IV

477

ANEXA V

ANEXA V

478

ANEXA VI

481

2010/C 184E/81

Plățile transfrontaliere în Comunitate ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind plățile transfrontaliere în Comunitate (COM(2008)0640 – C6-0352/2008 – 2008/0194(COD))

483

P6_TC1-COD(2008)0194Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind plățile transfrontaliere în Comunitate și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2560/2001

483

2010/C 184E/82

Activitatea instituțiilor emitente de monedă electronică ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind demararea, desfășurarea și supravegherea prudențială a activității instituțiilor emitente de monedă electronică, de modificare a Directivelor 2005/60/CE și 2006/48/CE și de abrogare a Directivei 2000/46/CE (COM(2008)0627 – C6-0350/2008– 2008/0190(COD))

484

P6_TC1-COD(2008)0190Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și al Consiliului privind demararea, desfășurarea și supravegherea prudențială a activității instituțiilor emitente de monedă electronică, de modificare a Directivelor 2005/60/CE și 2006/48/CE și de abrogare a Directivei 2000/46/CE

484

2010/C 184E/83

Norme sanitare privind subprodusele de origine animală care nu sunt destinate consumului uman ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală care nu sunt destinate consumului uman (Regulament privind subprodusele de origine animală) (COM(2008)0345 – C6-0220/2008 – 2008/0110(COD))

485

P6_TC1-COD(2008)0110Poziția Parlamentului European adoptată în a primă lectură la 24 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 (Regulament privind subprodusele de origine animală)

485

2010/C 184E/84

Mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 332/2002 de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (COM(2009)0169 – C6-0134/2009 – 2009/0053(CNS))

486

2010/C 184E/85

Impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2003/48/CE privind impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi (COM(2008)0727 – C6-0464/2008 – 2008/0215(CNS))

488

2010/C 184E/86

Sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată, cu privire la evaziunea fiscală legată de import și de alte tranzacții transfrontaliere *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată, cu privire la evaziunea fiscală legată de import și de alte tranzacții transfrontaliere (COM(2008)0805 – C6-0039/2009 – 2008/0228(CNS))

519

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile și adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul European SESIUNEA 2009-2010 Ședinta din 22 și 24 aprilie 2009 Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 252 E, 22.10.2009. Textele adoptate la data de 23 aprilie 2009 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2007 au fost publicate în JO L 255, 26.9.2009. TEXTE ADOPTATE

Miercuri, 22 aprilie 2009

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/1

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Controlul execuției bugetare a instrumentului de asistență pentru preaderare

P6_TA(2009)0237

Rezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la controlul execuției bugetare a instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA) în 2007 (2008/2206(INI))

2010/C 184 E/01

Parlamentul European,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului din 17 iulie 2006 de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 718/2007 al Comisiei din 12 iunie 2007 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA) (2),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 noiembrie 2006 intitulată „Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA) - Cadrul financiar indicativ multianual pentru perioada 2008-2010” (COM(2006)0672),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 noiembrie 2007 intitulată „Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA) - Cadrul financiar indicativ multianual pentru perioada 2009-2011” (COM(2007)0689),

având în vedere Raportul anual IPA pentru 2007 al Comisiei din 15 decembrie 2008 (COM(2008)0850 și SEC(2008)3026),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 noiembrie 2008 privind strategia de extindere și principalele provocări 2008-2009 însoțită de Rapoartele de progres ale fiecărei țări pentru 2008 (COM(2008)0674 însoțit de SEC(2008)2692 - SEC(2008)2699),

având în vedere Raportul Comisiei din 22 iulie 2008 intitulat Protecția intereselor financiare ale Comunităților – Lupta împotriva fraudei – Raportul anual 2007 (COM(2008)0475 inclusiv anexa SEC(2008)2300),

având în vedere Raportul anual al Comisiei din 27 octombrie 2008 privind instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA) 2007 (COM(2008)0671 și SEC(2008)2681),

având în vedere Raportul anual al Comisiei din 22 decembrie 2008 privind programele PHARE, preaderarea Turciei, CARDS și facilitatea de tranziție (COM(2008)0880 și SEC(2008)3075),

având în vedere Raportul Curții de Conturi Europene privind conturile anuale ale Agenției Europene pentru Reconstrucție pentru exercițiul financiar 2007, însoțit de răspunsurile agenției (3),

având în vedere raportul special nr. 5/2007 al Curții de Conturi Europene privind gestionarea programului CARDS de către Comisie, însoțit de răspunsurile Comisiei (4),

având în vedere Raportul anual de activitate pe 2007 al Directorului general pentru extindere din cadrul Comisiei (5),

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind extinderea și în special Rezoluția sa din 10 iulie 2008 referitoare la documentul de strategie al Comisiei privind extinderea din 2007 (6),

având în vedere Rezoluția sa din 10 aprilie 2008 referitoare la raportul de progrese pentru anul 2007 privind Croația (7),

având în vedere Rezoluția sa din 23 aprilie 2008 referitoare la raportul de progrese pentru anul 2007 privind Fosta Republică Iugoslavă Macedonia (8),

având în vedere Rezoluția sa din 21 mai 2008 referitoare la raportul de monitorizare pentru anul 2007 privind Turcia (9),

având în vedere Rezoluția sa din 13 ianuarie 2009 privind relațiile comerciale și economice cu Balcanii de Vest (10),

având în vedere Rezoluția sa din 4 decembrie 2008 privind situația femeilor din Balcani (11),

având în vedere vizita unei delegații de stabilire a faptelor din partea Comisiei pentru control bugetar în Kosovo (12) din 22 - 25 iunie 2008 și raportul corespunzător al misiunii (13),

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (14), în special articolul 53, și normele sale de aplicare,

având în vedere articolul 47 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A6-0181/2009),

| A. | întrucât Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA) este noul instrument financiar care înlocuiește instrumentele și programele pentru țările candidate și potențiale candidate, respectiv Phare, SAPARD, ISPA, asistența financiară de preaderare pentru Turcia și CARDS și vizează canalizarea fondurilor UE într-un mod flexibil către nevoile specifice și capacitatea de gestionare ale acestor țări; |
| --- | --- |

A.

întrucât Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA) este noul instrument financiar care înlocuiește instrumentele și programele pentru țările candidate și potențiale candidate, respectiv Phare, SAPARD, ISPA, asistența financiară de preaderare pentru Turcia și CARDS și vizează canalizarea fondurilor UE într-un mod flexibil către nevoile specifice și capacitatea de gestionare ale acestor țări;

| B. | întrucât IPA este alcătuit din următoarele cinci componente care acoperă prioritățile definite în conformitate cu necesitățile țărilor beneficiare, și anume:






  I. | asistență pentru tranziție și consolidarea instituțiilor; |
| --- | --- | --- |

B.

întrucât IPA este alcătuit din următoarele cinci componente care acoperă prioritățile definite în conformitate cu necesitățile țărilor beneficiare, și anume:

I.

asistență pentru tranziție și consolidarea instituțiilor;

| II. | cooperare transfrontalieră (CTF); |
| --- | --- |

II.

cooperare transfrontalieră (CTF);

| III. | dezvoltare regională; |
| --- | --- |

III.

dezvoltare regională;

| IV. | dezvoltarea resurselor umane; |
| --- | --- |

IV.

dezvoltarea resurselor umane;

| V. | dezvoltare rurală; |
| --- | --- |

V.

dezvoltare rurală;

| C. | întrucât IPA reprezintă un factor-cheie pentru îmbunătățirea calității vieții cetățenilor, a standardelor sociale, a infrastructurii și a cooperării regionale și transfrontaliere, precum și pentru promovarea drepturilor omului în țările candidate și potențial candidate; |
| --- | --- |

C.

întrucât IPA reprezintă un factor-cheie pentru îmbunătățirea calității vieții cetățenilor, a standardelor sociale, a infrastructurii și a cooperării regionale și transfrontaliere, precum și pentru promovarea drepturilor omului în țările candidate și potențial candidate;

| D. | întrucât scopul controlului parlamentar asupra execuției bugetului în domeniul politicii de extindere nu este doar acela de a se asigura că fondurile UE au fost folosite conform dispozițiilor de reglementare și politicilor UE, dar și acela de a evalua dacă au fost alocate în mod efectiv priorităților identificate în cadrul strategiei și în rapoartele referitoare la progresele înregistrate de țările beneficiare și dacă au permis atingerea rezultatelor dorite având în vedere interesele comune ale UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât scopul controlului parlamentar asupra execuției bugetului în domeniul politicii de extindere nu este doar acela de a se asigura că fondurile UE au fost folosite conform dispozițiilor de reglementare și politicilor UE, dar și acela de a evalua dacă au fost alocate în mod efectiv priorităților identificate în cadrul strategiei și în rapoartele referitoare la progresele înregistrate de țările beneficiare și dacă au permis atingerea rezultatelor dorite având în vedere interesele comune ale UE;

| E. | întrucât este vital să se examineze riguros și încă de la început punerea în aplicare a IPA, astfel încât să se evite problemele care au fost identificate cu întârziere în punerea în aplicare a instrumentelor anterioare de preaderare, ținând seama de faptul că neregulile care nu sunt abordate la timp vor deveni mai frecvente și că va fi foarte dificil să fie remediate mai târziu, întrucât vor lua forma unor practici neregulamentare permanente; |
| --- | --- |

E.

întrucât este vital să se examineze riguros și încă de la început punerea în aplicare a IPA, astfel încât să se evite problemele care au fost identificate cu întârziere în punerea în aplicare a instrumentelor anterioare de preaderare, ținând seama de faptul că neregulile care nu sunt abordate la timp vor deveni mai frecvente și că va fi foarte dificil să fie remediate mai târziu, întrucât vor lua forma unor practici neregulamentare permanente;

| F. | întrucât lupta împotriva corupției și reformele sectoriale (din domeniile judiciar, al poliției și al administrației publice) au importanță nu doar pentru buna guvernare și statul de drept, dar și asupra climatului general de afaceri; |
| --- | --- |

F.

întrucât lupta împotriva corupției și reformele sectoriale (din domeniile judiciar, al poliției și al administrației publice) au importanță nu doar pentru buna guvernare și statul de drept, dar și asupra climatului general de afaceri;

| G. | întrucât IPA, în special prin revizuirea documentelor indicative de planificare multianuală (DIPM-uri), oferă o flexibilitate considerabilă permițând adaptarea la evoluția necesităților și a capacității de gestionare a țărilor beneficiare; |
| --- | --- |

G.

întrucât IPA, în special prin revizuirea documentelor indicative de planificare multianuală (DIPM-uri), oferă o flexibilitate considerabilă permițând adaptarea la evoluția necesităților și a capacității de gestionare a țărilor beneficiare;

| H. | întrucât, în conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului („Regulamentul IPA”), Comisia este obligată să prezinte Parlamentului European și Consiliului, până la 31 decembrie 2010, un raport de evaluare intermediară a punerii în aplicare a IPA, însoțit, după caz, de o propunere legislativă în vederea modificării respectivului regulament; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului („Regulamentul IPA”), Comisia este obligată să prezinte Parlamentului European și Consiliului, până la 31 decembrie 2010, un raport de evaluare intermediară a punerii în aplicare a IPA, însoțit, după caz, de o propunere legislativă în vederea modificării respectivului regulament;

| I. | întrucât, ca răspuns la solicitarea Parlamentului, Comisia s-a angajat să realizeze încă din 2009 o evaluare intermediară a pachetului de instrumente de ajutor extern, inclusiv a IPA; |
| --- | --- |

I.

întrucât, ca răspuns la solicitarea Parlamentului, Comisia s-a angajat să realizeze încă din 2009 o evaluare intermediară a pachetului de instrumente de ajutor extern, inclusiv a IPA;

| J. | întrucât este necesar ca Parlamentul să înceapă deja să comunice cu parlamentele naționale ale țărilor beneficiare din cadrul IPA, |
| --- | --- |

J.

întrucât este necesar ca Parlamentul să înceapă deja să comunice cu parlamentele naționale ale țărilor beneficiare din cadrul IPA,

Observații generale

| 1. | salută dialogul structurat stabilit cu Comisia cu privire la punerea în aplicare a IPA și își reafirmă poziția în această privință, în special nevoia de a oferi tuturor țărilor beneficiare acces egal la întreaga gamă a instrumentelor politice disponibile în cadrul instrumentului, de a acorda o importanță adecvată luptei împotriva corupției și a criminalității organizate și de a acorda o atenție sporită dezvoltării capacității instituționale, în special la nivel parlamentar, dezvoltării organizațiilor societății civile, promovării principiului toleranței și al nediscriminării, dezvoltării umane și cooperării regionale în domeniile politice cheie; |
| --- | --- |

1.

salută dialogul structurat stabilit cu Comisia cu privire la punerea în aplicare a IPA și își reafirmă poziția în această privință, în special nevoia de a oferi tuturor țărilor beneficiare acces egal la întreaga gamă a instrumentelor politice disponibile în cadrul instrumentului, de a acorda o importanță adecvată luptei împotriva corupției și a criminalității organizate și de a acorda o atenție sporită dezvoltării capacității instituționale, în special la nivel parlamentar, dezvoltării organizațiilor societății civile, promovării principiului toleranței și al nediscriminării, dezvoltării umane și cooperării regionale în domeniile politice cheie;

| 2. | își exprimă mulțumirea cu privire la rata ridicată de punere în aplicare a angajamentelor IPA în 2007; cu toate acestea, regretă că primele programe IPA au fost adoptate abia la sfârșitul lui 2007 și că punerea în aplicare propriu-zisă a început abia în 2008, parțial din cauza adoptării târzii a noului instrument și parțial din cauză că țările beneficiare au instituit cu întârziere structurile și sistemele de gestiune necesare; îndeamnă Comisia să continue punerea în aplicare a proiectelor și să monitorizeze alocarea fondurilor și rezultatele care sunt obținute pentru a asigura că IPA generează un impact vizibil în țările în cauză; |
| --- | --- |

2.

își exprimă mulțumirea cu privire la rata ridicată de punere în aplicare a angajamentelor IPA în 2007; cu toate acestea, regretă că primele programe IPA au fost adoptate abia la sfârșitul lui 2007 și că punerea în aplicare propriu-zisă a început abia în 2008, parțial din cauza adoptării târzii a noului instrument și parțial din cauză că țările beneficiare au instituit cu întârziere structurile și sistemele de gestiune necesare; îndeamnă Comisia să continue punerea în aplicare a proiectelor și să monitorizeze alocarea fondurilor și rezultatele care sunt obținute pentru a asigura că IPA generează un impact vizibil în țările în cauză;

| 3. | observă că, datorită adoptării cu întârziere a Regulamentului IPA și a Regulamentului (CE) nr. 718/2007 („Regulament de punere în aplicare a IPA”) și, prin urmare, a primului cadrul financiar indicativ multianual și a DIPM, monitorizarea, evaluarea și raportarea pe 2007 a programelor și proiectelor IPA a fost limitată și nu a avut încă rezultate; subliniază că tranziția ușoară de la instrumentele anterioare de preaderare la IPA necesită continuitate în ceea ce privește programarea, o punere în aplicare adecvată a proiectelor și efectuarea plăților; |
| --- | --- |

3.

observă că, datorită adoptării cu întârziere a Regulamentului IPA și a Regulamentului (CE) nr. 718/2007 („Regulament de punere în aplicare a IPA”) și, prin urmare, a primului cadrul financiar indicativ multianual și a DIPM, monitorizarea, evaluarea și raportarea pe 2007 a programelor și proiectelor IPA a fost limitată și nu a avut încă rezultate; subliniază că tranziția ușoară de la instrumentele anterioare de preaderare la IPA necesită continuitate în ceea ce privește programarea, o punere în aplicare adecvată a proiectelor și efectuarea plăților;

| 4. | consideră că a existat o coerență satisfăcătoare între programele naționale IPA pe 2007 și politica de preaderare a UE, întrucât majoritatea obiectivelor stabilite în programe au corespuns priorităților identificate în respectivele rapoarte referitoare la progresele înregistrate, întocmite de către Comisie; |
| --- | --- |

4.

consideră că a existat o coerență satisfăcătoare între programele naționale IPA pe 2007 și politica de preaderare a UE, întrucât majoritatea obiectivelor stabilite în programe au corespuns priorităților identificate în respectivele rapoarte referitoare la progresele înregistrate, întocmite de către Comisie;

| 5. | observă faptul că țările candidate se concentrează în principal pe punerea în aplicare a standardelor europene, respectiv standarde statistice, de mediu și fiscale, fapt care corespunde politicii de extindere a UE; subliniază totuși faptul că importanța criteriilor politice, în special guvernarea democratică, respectarea drepturilor omului, a libertății de religie, a drepturilor femeilor, a drepturilor minorităților și statul de drept nu trebuie să fie subminate, întrucât nerespectarea lor poate conduce la complicații și întârzieri ale negocierilor; consideră că ar trebui să existe un echilibru mai bun între proiectele destinate întrunirii criteriilor politice și proiectele destinate punerii în aplicare a acquis-ului; |
| --- | --- |

5.

observă faptul că țările candidate se concentrează în principal pe punerea în aplicare a standardelor europene, respectiv standarde statistice, de mediu și fiscale, fapt care corespunde politicii de extindere a UE; subliniază totuși faptul că importanța criteriilor politice, în special guvernarea democratică, respectarea drepturilor omului, a libertății de religie, a drepturilor femeilor, a drepturilor minorităților și statul de drept nu trebuie să fie subminate, întrucât nerespectarea lor poate conduce la complicații și întârzieri ale negocierilor; consideră că ar trebui să existe un echilibru mai bun între proiectele destinate întrunirii criteriilor politice și proiectele destinate punerii în aplicare a acquis-ului;

| 6. | reamintește Comisiei că legitimitatea Uniunii și capacitatea acesteia de a promova reforme pot fi intensificate considerabil dacă IPA își direcționează asistența în domeniile în care cetățenii țărilor candidate și potențial candidate pot beneficia în mod direct de aceasta, în special având în vedere nevoile și provocările generate de criza financiară mondială; |
| --- | --- |

6.

reamintește Comisiei că legitimitatea Uniunii și capacitatea acesteia de a promova reforme pot fi intensificate considerabil dacă IPA își direcționează asistența în domeniile în care cetățenii țărilor candidate și potențial candidate pot beneficia în mod direct de aceasta, în special având în vedere nevoile și provocările generate de criza financiară mondială;

| 7. | prin urmare, consideră că IPA ar trebui să sprijine eforturile țărilor beneficiare de a îndeplini cerințele prevăzute în foaia de parcurs pentru liberalizarea vizelor, astfel încât cetățenii din Balcanii de Vest să se poată bucura în sfârșit de libertatea de circulație și să participe în întregime la programele și proiectele comunitare; salută intenția Comisiei de a majora în continuare alocarea fondurilor IPA destinate programelor Tempus, Erasmus Mundus și Tineretul în acțiune; |
| --- | --- |

7.

prin urmare, consideră că IPA ar trebui să sprijine eforturile țărilor beneficiare de a îndeplini cerințele prevăzute în foaia de parcurs pentru liberalizarea vizelor, astfel încât cetățenii din Balcanii de Vest să se poată bucura în sfârșit de libertatea de circulație și să participe în întregime la programele și proiectele comunitare; salută intenția Comisiei de a majora în continuare alocarea fondurilor IPA destinate programelor Tempus, Erasmus Mundus și Tineretul în acțiune;

| 8. | ia act de faptul că Comisia se pregătea să acorde Croației acreditarea pentru gestionarea descentralizată a componentelor I-IV și Turciei pentru gestionarea descentralizată a componentelor I și II spre sfârșitul anului 2008; încurajează Comisia să continue să colaboreze intensiv cu țările candidate și potențial candidate astfel încât aceste țări să devină capabile în viitorul apropiat să gestioneze fonduri în mod descentralizat și să aibă astfel acces complet la toate componentele IPA; subliniază totuși că puterile de gestiune sunt conferite condiționat și sub rezerva exercitării lor efective; |
| --- | --- |

8.

ia act de faptul că Comisia se pregătea să acorde Croației acreditarea pentru gestionarea descentralizată a componentelor I-IV și Turciei pentru gestionarea descentralizată a componentelor I și II spre sfârșitul anului 2008; încurajează Comisia să continue să colaboreze intensiv cu țările candidate și potențial candidate astfel încât aceste țări să devină capabile în viitorul apropiat să gestioneze fonduri în mod descentralizat și să aibă astfel acces complet la toate componentele IPA; subliniază totuși că puterile de gestiune sunt conferite condiționat și sub rezerva exercitării lor efective;

| 9. | subliniază faptul că utilizarea IPA este o responsabilitate comună a Comisiei și a guvernelor naționale ale statelor candidate și potențial candidate; invită Comisia să amelioreze cooperarea și comunicarea dintre delegațiile sale și autoritățile respective, să instituie un control permanent asupra procedurilor de punere în aplicare a proiectelor și să depună eforturi pentru elaborarea unor măsuri comune de îmbunătățire a capacității administrative a țărilor beneficiare; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că utilizarea IPA este o responsabilitate comună a Comisiei și a guvernelor naționale ale statelor candidate și potențial candidate; invită Comisia să amelioreze cooperarea și comunicarea dintre delegațiile sale și autoritățile respective, să instituie un control permanent asupra procedurilor de punere în aplicare a proiectelor și să depună eforturi pentru elaborarea unor măsuri comune de îmbunătățire a capacității administrative a țărilor beneficiare;

| 10. | subliniază necesitatea ca gestionarea și controlul IPA să fie transparente și eficiente, ținând seama de particularitățile sistemelor interne de audit și de control ale fiecărei țări, precum și de bunele practici din cadrul procedurilor de preaderare aplicate în fostele țări candidate; |
| --- | --- |

10.

subliniază necesitatea ca gestionarea și controlul IPA să fie transparente și eficiente, ținând seama de particularitățile sistemelor interne de audit și de control ale fiecărei țări, precum și de bunele practici din cadrul procedurilor de preaderare aplicate în fostele țări candidate;

| 11. | se așteaptă ca, în fiecare an, Comisia să prezinte un raport Parlamentului și Comisiei pentru control bugetar a acestuia, competentă în fond, cu privire la plățile efectuate pe baza fondurilor IPA și la execuția acestor fonduri, precum și la fondurile rămase din resursele ISPA, IPARD și SAPARD, care să conțină detalii privind fiecare țară beneficiară și exemple de bune practici, precum și constatări referitoare la toate problemele sau neregulile întâlnite; |
| --- | --- |

11.

se așteaptă ca, în fiecare an, Comisia să prezinte un raport Parlamentului și Comisiei pentru control bugetar a acestuia, competentă în fond, cu privire la plățile efectuate pe baza fondurilor IPA și la execuția acestor fonduri, precum și la fondurile rămase din resursele ISPA, IPARD și SAPARD, care să conțină detalii privind fiecare țară beneficiară și exemple de bune practici, precum și constatări referitoare la toate problemele sau neregulile întâlnite;

| 12. | menționează că aspectele orizontale, cum ar fi evaluarea impactului asupra mediului, buna guvernare, implicarea societății civile, egalitatea de șanse și nediscriminarea nu sunt suficient de prezente și vizibile în proiectele IPA pe 2007; invită Comisia să dezvolte în special programe regionale sau orizontale cu beneficiari multipli, în special în domeniul luptei împotriva corupției și criminalității organizate, al dialogului intercultural și al egalității de gen; |
| --- | --- |

12.

menționează că aspectele orizontale, cum ar fi evaluarea impactului asupra mediului, buna guvernare, implicarea societății civile, egalitatea de șanse și nediscriminarea nu sunt suficient de prezente și vizibile în proiectele IPA pe 2007; invită Comisia să dezvolte în special programe regionale sau orizontale cu beneficiari multipli, în special în domeniul luptei împotriva corupției și criminalității organizate, al dialogului intercultural și al egalității de gen;

| 13. | observă că sunt alocate fonduri limitate pentru zone geografice mari sau arii politice largi și că aceste fonduri sunt mai degrabă fragmentate în multe proiecte mici decât concentrate în proiecte mai puține și mai vizibile; arată că programele naționale anuale ar trebui să găsească un echilibru între furnizarea unui răspuns adecvat priorităților cheie identificate în rapoartele referitoare la progrese și evitarea supra-fragmentării fondurilor; |
| --- | --- |

13.

observă că sunt alocate fonduri limitate pentru zone geografice mari sau arii politice largi și că aceste fonduri sunt mai degrabă fragmentate în multe proiecte mici decât concentrate în proiecte mai puține și mai vizibile; arată că programele naționale anuale ar trebui să găsească un echilibru între furnizarea unui răspuns adecvat priorităților cheie identificate în rapoartele referitoare la progrese și evitarea supra-fragmentării fondurilor;

Observații privind politica și țările specifice

| 14. | subliniază necesitatea, ca un aspect extrem de important și urgent, de a folosi IPA pentru a consolida în toate țările beneficiare lupta împotriva corupției și criminalității organizate, acordând o atenție specială spălării banilor, migrației ilegale și traficului de ființe umane; observă că, deși toate rapoartele referitoare la progresele pe 2008 au identificat corupția ca o problemă serioasă și o prioritate cheie, nu toate programele IPA pe 2007 iau în considerare în mod suficient aspectele legate de corupție; sugerează că ar trebui alocate fonduri în acest scop, ca în cazul Croației (15) și Muntenegrului (16) și invită Comisia să dezvolte o strategie mai coerentă în acest context, bazată pe învățămintele trase din ultimele runde de extindere; |
| --- | --- |

14.

subliniază necesitatea, ca un aspect extrem de important și urgent, de a folosi IPA pentru a consolida în toate țările beneficiare lupta împotriva corupției și criminalității organizate, acordând o atenție specială spălării banilor, migrației ilegale și traficului de ființe umane; observă că, deși toate rapoartele referitoare la progresele pe 2008 au identificat corupția ca o problemă serioasă și o prioritate cheie, nu toate programele IPA pe 2007 iau în considerare în mod suficient aspectele legate de corupție; sugerează că ar trebui alocate fonduri în acest scop, ca în cazul Croației (15) și Muntenegrului (16) și invită Comisia să dezvolte o strategie mai coerentă în acest context, bazată pe învățămintele trase din ultimele runde de extindere;

| 15. | observă că organizațiile societății civile din țările beneficiare ar trebui să se implice mai activ în dezvoltarea și inițierea proiectelor; indică faptul că viitoarele programe IPA ar trebui să abordeze dependența sistematică a organizațiilor societății civile de donatori, astfel încât să se evite existența unor astfel de organizații „la cerere”, și ar trebui, de asemenea, să abordeze dezvoltarea unor organizații ale societății civile de-a lungul liniilor de conflict etno-politic, în special în Bosnia și Herțegovina, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și Kosovo (17); se așteaptă ca noua facilitate pentru societatea civilă să abordeze multe dintre problemele privind diversitatea, complexitatea și fragmentarea programelor UE; |
| --- | --- |

15.

observă că organizațiile societății civile din țările beneficiare ar trebui să se implice mai activ în dezvoltarea și inițierea proiectelor; indică faptul că viitoarele programe IPA ar trebui să abordeze dependența sistematică a organizațiilor societății civile de donatori, astfel încât să se evite existența unor astfel de organizații „la cerere”, și ar trebui, de asemenea, să abordeze dezvoltarea unor organizații ale societății civile de-a lungul liniilor de conflict etno-politic, în special în Bosnia și Herțegovina, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și Kosovo (17); se așteaptă ca noua facilitate pentru societatea civilă să abordeze multe dintre problemele privind diversitatea, complexitatea și fragmentarea programelor UE;

| 16. | insistă asupra faptului că sprijinul constant pentru organizațiile societății civile în țările candidate și potențial candidate este necesar pentru a crea un mediu competitiv între acestea și pentru a garanta că acestea au o activitate sustenabilă de punere în aplicare a IPA, urmărind în special obținerea de rezultate, și sunt active în continuare în domeniul gestionării proiectelor; |
| --- | --- |

16.

insistă asupra faptului că sprijinul constant pentru organizațiile societății civile în țările candidate și potențial candidate este necesar pentru a crea un mediu competitiv între acestea și pentru a garanta că acestea au o activitate sustenabilă de punere în aplicare a IPA, urmărind în special obținerea de rezultate, și sunt active în continuare în domeniul gestionării proiectelor;

| 17. | observă faptul că proiectele și activitățile finanțate prin IPA nu au mare succes în termeni de vizibilitate UE „pe teren” și nu au generat o legitimitate „ascendentă” pentru o abordare UE ulterioară; |
| --- | --- |

17.

observă faptul că proiectele și activitățile finanțate prin IPA nu au mare succes în termeni de vizibilitate UE „pe teren” și nu au generat o legitimitate „ascendentă” pentru o abordare UE ulterioară;

| 18. | consideră că educația și ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, ca precondiții pentru stabilitate și dezvoltare pe termen lung, încă nu au fost abordate corespunzător; subliniază necesitatea combaterii șomajului, în special a șomajului printre tineri și pe termen lung, ca un aspect transversal de mare importanță; în acest sens sugerează examinarea de către Comisie a posibilității unei mai mari utilizări a flexibilității asigurate în cadrul IPA, astfel încât să permită finanțarea, acolo unde este necesar, a măsurilor referitoare la componentele III-V, prin intermediul primelor două componente; |
| --- | --- |

18.

consideră că educația și ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, ca precondiții pentru stabilitate și dezvoltare pe termen lung, încă nu au fost abordate corespunzător; subliniază necesitatea combaterii șomajului, în special a șomajului printre tineri și pe termen lung, ca un aspect transversal de mare importanță; în acest sens sugerează examinarea de către Comisie a posibilității unei mai mari utilizări a flexibilității asigurate în cadrul IPA, astfel încât să permită finanțarea, acolo unde este necesar, a măsurilor referitoare la componentele III-V, prin intermediul primelor două componente;

| 19. | observă că sprijinul financiar regional în cadrul IPA este relativ mic ca dimensiune (aproximativ 10 % din totalul IPA), în special având în vedere faptul că vizează 11 arii de intervenție în șase țări, de la educație și tineret până la securitate nucleară; |
| --- | --- |

19.

observă că sprijinul financiar regional în cadrul IPA este relativ mic ca dimensiune (aproximativ 10 % din totalul IPA), în special având în vedere faptul că vizează 11 arii de intervenție în șase țări, de la educație și tineret până la securitate nucleară;

| 20. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că alocările totale din cadrul IPA pe 2007 pentru componenta II au fost de doar 38 800 000 milioane EUR din totalul IPA de 497 200 000 milioane EUR (ceea ce reprezintă mai puțin de 8 %); subliniază faptul că acest lucru contrazice declarația Comisiei conform căreia cooperarea transfrontalieră contribuie la reconciliere și la bunele relații de vecinătate și este în special relevant într-o regiune cu o istorie recentă marcată de conflicte; regretă faptul că a fost dificil să se stabilească, în practică, o cooperare eficientă, din mai multe motive, inclusiv neconcordanța dintre structurile și procedurile aplicate de unii parteneri, precum și din cauza unor dificultăți politice; invită țările beneficiare și Comisia, în cadrul acestei componente, să consolideze cooperarea existentă și să dezvolte o nouă cooperare, în conformitate cu obiectivul promovării bunelor relații de vecinătate și a integrării economice, în special în domeniile mediului, al patrimoniului natural și cultural și al luptei împotriva corupției și criminalității organizate; |
| --- | --- |

20.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că alocările totale din cadrul IPA pe 2007 pentru componenta II au fost de doar 38 800 000 milioane EUR din totalul IPA de 497 200 000 milioane EUR (ceea ce reprezintă mai puțin de 8 %); subliniază faptul că acest lucru contrazice declarația Comisiei conform căreia cooperarea transfrontalieră contribuie la reconciliere și la bunele relații de vecinătate și este în special relevant într-o regiune cu o istorie recentă marcată de conflicte; regretă faptul că a fost dificil să se stabilească, în practică, o cooperare eficientă, din mai multe motive, inclusiv neconcordanța dintre structurile și procedurile aplicate de unii parteneri, precum și din cauza unor dificultăți politice; invită țările beneficiare și Comisia, în cadrul acestei componente, să consolideze cooperarea existentă și să dezvolte o nouă cooperare, în conformitate cu obiectivul promovării bunelor relații de vecinătate și a integrării economice, în special în domeniile mediului, al patrimoniului natural și cultural și al luptei împotriva corupției și criminalității organizate;

| 21. | își exprimă, de asemenea, îngrijorarea în legătură cu faptul că niciunul din programele IPA pe 2007 trimise de țările beneficiare nu abordează direct problema drepturilor femeilor sau a egalității de gen, deși aspecte legate de egalitatea de gen au fost identificate ca o provocare majoră atât în rapoartele privind progresele, cât și în DIPM; solicită, din nou, Comisiei să asigure fonduri de preaderare pentru consolidarea drepturilor femeilor în Balcani, în special prin intermediul ONG-urilor pentru femei și al organizațiilor femeilor; invită Comisia să aloce, în consecință, fonduri IPA, pentru a promova integrarea aspectelor de egalitate de gen în buget în cadrul politicii de preaderare și pentru a încuraja țările beneficiare să prezinte propuneri relevante de proiecte; |
| --- | --- |

21.

își exprimă, de asemenea, îngrijorarea în legătură cu faptul că niciunul din programele IPA pe 2007 trimise de țările beneficiare nu abordează direct problema drepturilor femeilor sau a egalității de gen, deși aspecte legate de egalitatea de gen au fost identificate ca o provocare majoră atât în rapoartele privind progresele, cât și în DIPM; solicită, din nou, Comisiei să asigure fonduri de preaderare pentru consolidarea drepturilor femeilor în Balcani, în special prin intermediul ONG-urilor pentru femei și al organizațiilor femeilor; invită Comisia să aloce, în consecință, fonduri IPA, pentru a promova integrarea aspectelor de egalitate de gen în buget în cadrul politicii de preaderare și pentru a încuraja țările beneficiare să prezinte propuneri relevante de proiecte;

| 22. | subliniază necesitatea implicării a cât mai multe organizații neguvernamentale în conceperea și punerea în aplicare a proiectelor finanțate de IPA pentru a se asigura că asistența IPA reflectă nevoi și așteptări reale, pentru a contribui la creșterea vizibilității proiectelor IPA și pentru a promova dezvoltarea unei societăți civile energice și proactive în țările beneficiare; |
| --- | --- |

22.

subliniază necesitatea implicării a cât mai multe organizații neguvernamentale în conceperea și punerea în aplicare a proiectelor finanțate de IPA pentru a se asigura că asistența IPA reflectă nevoi și așteptări reale, pentru a contribui la creșterea vizibilității proiectelor IPA și pentru a promova dezvoltarea unei societăți civile energice și proactive în țările beneficiare;

| 23. | invită Curtea de Conturi Europeană să trimită până la sfârșitul anului 2010 un raport intermediar special de evaluare privind punerea în aplicare a IPA; |
| --- | --- |

23.

invită Curtea de Conturi Europeană să trimită până la sfârșitul anului 2010 un raport intermediar special de evaluare privind punerea în aplicare a IPA;

*

* *

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi Europene precum și guvernelor, parlamentelor și instituțiilor naționale de control ale statelor beneficiare din cadrul IPA. |
| --- | --- |

24.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi Europene precum și guvernelor, parlamentelor și instituțiilor naționale de control ale statelor beneficiare din cadrul IPA.

---

(1)  JO L 210, 31.7.2006, p. 82.

(2)  JO L 170, 29.6.2007, p. 1.

(3)  JO C 311, 5.12.2008, p. 42.

(4)  JO C 285, 27.11.2007, p. 1.

(5)  31.3.2008, http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/elarg_aar.pdf.

(6)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0363.

(7)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0120.

(8)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0172

(9)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0224.

(10)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0005.

(11)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0582.

(12)  Conform Rezoluției nr. 1244/1999 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite.

(13)  http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/publicationsCom.do?language=EN&body=CONT.

(14)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(15)  Proiect 2007/019-247: Îmbunătățirea cooperării dintre agenții pentru lupta împotriva corupției, un proiect de 2 500 000 EUR care vizează consolidarea organismului de coordonare din cadrul Ministerului de Justiție, responsabil cu strategia de luptă împotriva corupției și sensibilizarea populației privind corupția.

(16)  Proiect 2007/19300: Lupta împotriva criminalității organizate și a corupției. Acest proiect vizează combaterea criminalității organizate și a corupției, îmbunătățind performanța și cooperarea diverselor agenții de aplicare a legii implicate. Proiectul este legat de cadrul mai amplu al strategiei guvernamentale și planului de acțiune anticorupție. Pentru acest proiect s-au alocat 3 000 000 EUR.

(17)  În conformitate cu Rezoluția Consiliului de Securitate ONU 1244(1999).

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/7

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Executarea efectivă a hotărârilor în Uniunea Europeană: transparența activelor debitorilor

P6_TA(2009)0238

Rezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la executarea efectivă a hotărârilor în Uniunea Europeană: transparența activelor debitorilor (2008/2233(INI))

2010/C 184 E/02

Parlamentul European,

având în vedere articolul 65 din Tratatul CE,

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 6 martie 2008 privind executarea efectivă a hotărârilor în Uniunea Europeană: transparența activelor debitorilor (COM(2008)0128)),

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 24 octombrie 2006 privind creșterea eficienței executării hotărârilor în Uniunea Europeană: poprirea conturilor bancare (COM(2006)0618) și rezoluția Parlamentului din 25 octombrie 2007 cu privire la aceasta (1),

având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2008 conținând recomandări adresate Comisiei privind e-Justiția (2),

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 3 decembrie 2008,

având în vedere avizul Autorității europene pentru protecția datelor din 22 septembrie 2008,

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6-0252/2009),

| A. | întrucât, în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității, adoptarea unui instrument comunitar, cu efect transfrontalier, în domeniul cooperării judiciare în materie civilă nu poate fi avută în vedere decât în ipoteza în care se demonstrează că obstacolul care împiedică realizarea sau funcționarea pieței interne nu poate fi înlăturat la nivel național; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității, adoptarea unui instrument comunitar, cu efect transfrontalier, în domeniul cooperării judiciare în materie civilă nu poate fi avută în vedere decât în ipoteza în care se demonstrează că obstacolul care împiedică realizarea sau funcționarea pieței interne nu poate fi înlăturat la nivel național;

| B. | întrucât întârzierea efectuării plăților și neachitarea datoriilor pun în pericol interesele deopotrivă ale întreprinderilor și ale consumatorilor, în special, atunci când creditorul și autoritățile de executare nu dețin informații în legătură cu locul de activitate sau activele debitorului; întrucât această situație este agravată de contextul economic actual, în care lichiditățile sunt esențiale pentru ca întreprinderile să supraviețuiască; |
| --- | --- |

B.

întrucât întârzierea efectuării plăților și neachitarea datoriilor pun în pericol interesele deopotrivă ale întreprinderilor și ale consumatorilor, în special, atunci când creditorul și autoritățile de executare nu dețin informații în legătură cu locul de activitate sau activele debitorului; întrucât această situație este agravată de contextul economic actual, în care lichiditățile sunt esențiale pentru ca întreprinderile să supraviețuiască;

| C. | întrucât problemele legate de recuperarea transfrontalieră a datoriilor pot constitui un obstacol important în calea liberei circulații a ordinelor de plată în UE și pot împiedica accesul la justiție; întrucât, în plus, dacă hotărârile judecătorești nu pot fi executate, sunt periclitate acțiunea justiției și normele de integritate comercială; |
| --- | --- |

C.

întrucât problemele legate de recuperarea transfrontalieră a datoriilor pot constitui un obstacol important în calea liberei circulații a ordinelor de plată în UE și pot împiedica accesul la justiție; întrucât, în plus, dacă hotărârile judecătorești nu pot fi executate, sunt periclitate acțiunea justiției și normele de integritate comercială;

| D. | întrucât, în general, recuperarea creanțelor reprezintă o problemă majoră, agravată în cazul în care este vorba de creanțe transfrontaliere, în special pentru micile întreprinderi care nu au la dispoziție nici avocați specializați, nici servicii specifice de recuperare a creanțelor și care sunt deseori în situația regretabilă de a fi obligate să aloce personal, resurse financiare deja limitate și, în special, timp pentru a rezolva această problemă, în loc să se axeze pe activitățile de producție; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în general, recuperarea creanțelor reprezintă o problemă majoră, agravată în cazul în care este vorba de creanțe transfrontaliere, în special pentru micile întreprinderi care nu au la dispoziție nici avocați specializați, nici servicii specifice de recuperare a creanțelor și care sunt deseori în situația regretabilă de a fi obligate să aloce personal, resurse financiare deja limitate și, în special, timp pentru a rezolva această problemă, în loc să se axeze pe activitățile de producție;

| E. | întrucât există indicii că Directiva privind combaterea întârzierii efectuării plăților (3) nu este respectată sau cunoscută suficient; întrucât directiva respectivă ar avea un impact considerabil asupra reducerii cazurilor de plată întârziată sau de neplată, dacă ar fi actualizată și pusă în aplicare în mod corespunzător; |
| --- | --- |

E.

întrucât există indicii că Directiva privind combaterea întârzierii efectuării plăților (3) nu este respectată sau cunoscută suficient; întrucât directiva respectivă ar avea un impact considerabil asupra reducerii cazurilor de plată întârziată sau de neplată, dacă ar fi actualizată și pusă în aplicare în mod corespunzător;

| F. | întrucât există diferențe semnificative între diferitele sisteme legislative naționale în materie de contracte și insolvabilitate cu privire la modul în care creditorii își pot garanta creanța în momentul semnării contractului, în special prin intermediul clauzelor privind rezerva de proprietate sau alte asemenea mecanisme care sunt uneori eludate din cauza acestor diferențe; |
| --- | --- |

F.

întrucât există diferențe semnificative între diferitele sisteme legislative naționale în materie de contracte și insolvabilitate cu privire la modul în care creditorii își pot garanta creanța în momentul semnării contractului, în special prin intermediul clauzelor privind rezerva de proprietate sau alte asemenea mecanisme care sunt uneori eludate din cauza acestor diferențe;

| G. | întrucât adoptarea legislației comunitare privind executarea efectivă a hotărârilor judecătorești ar trebui să-i vizeze pe toți debitorii, fără nicio deosebire între debitorii de bună-credință și cei de rea-credință; |
| --- | --- |

G.

întrucât adoptarea legislației comunitare privind executarea efectivă a hotărârilor judecătorești ar trebui să-i vizeze pe toți debitorii, fără nicio deosebire între debitorii de bună-credință și cei de rea-credință;

| H. | întrucât evitarea, întârzierea plății și neplata datoriilor sunt adesea exacerbate de lipsa de atenție a părților la momentul încheierii precontractelor sau a contractelor; întrucât trebuie acordată o importanță mai mare responsabilității comerciale și utilizării posibile a clauzelor opționale de natură europeană din Cadrul Comun de Referință (CCR), care ar garanta faptul că părțile țin seama în mod corespunzător de aceste aspecte de la începutul raportului comercial; |
| --- | --- |

H.

întrucât evitarea, întârzierea plății și neplata datoriilor sunt adesea exacerbate de lipsa de atenție a părților la momentul încheierii precontractelor sau a contractelor; întrucât trebuie acordată o importanță mai mare responsabilității comerciale și utilizării posibile a clauzelor opționale de natură europeană din Cadrul Comun de Referință (CCR), care ar garanta faptul că părțile țin seama în mod corespunzător de aceste aspecte de la începutul raportului comercial;

| I. | întrucât Parlamentului i s-a adus la cunoștință că ar putea exista o problemă gravă în cazurile transfrontaliere în care sunt implicați debitori recalcitranți, adică persoane care și-ar putea plăti datoriile sau să se achite de obligații dar care nu fac acest lucru, sau persoane în cazul cărora există riscul că nu își vor plăti datoriile, deși a fost pronunțată o hotărâre judecătorească împotriva lor; întrucât se pare că astfel de persoane dețin deseori active substanțiale față de diferite entități, reprezentanți sau trusturi și întrucât realizarea executării nu este posibilă în absența informațiilor necesare; întrucât, deseori este necesar ca aceste informații să fie obținute fără a alerta debitorul recalcitrant, acesta având frecvent posibilitatea de a transfera în scurt timp activele în cadrul unei jurisdicții diferite; |
| --- | --- |

I.

întrucât Parlamentului i s-a adus la cunoștință că ar putea exista o problemă gravă în cazurile transfrontaliere în care sunt implicați debitori recalcitranți, adică persoane care și-ar putea plăti datoriile sau să se achite de obligații dar care nu fac acest lucru, sau persoane în cazul cărora există riscul că nu își vor plăti datoriile, deși a fost pronunțată o hotărâre judecătorească împotriva lor; întrucât se pare că astfel de persoane dețin deseori active substanțiale față de diferite entități, reprezentanți sau trusturi și întrucât realizarea executării nu este posibilă în absența informațiilor necesare; întrucât, deseori este necesar ca aceste informații să fie obținute fără a alerta debitorul recalcitrant, acesta având frecvent posibilitatea de a transfera în scurt timp activele în cadrul unei jurisdicții diferite;

| J. | întrucât, a fost supus atenției Parlamentului și faptul că anumite state suverane nu respectă sentințele arbitrale sau hotărârile emise de instanțele dintr-un alt stat, ceea ce a generat apariția „fondurilor vultur” care achiziționează datoria suverană la o valoare inferioară, urmărind ulterior să obțină un beneficiu din achitarea acesteia; întrucât se poate spune că ar fi mai bine și mai just să le fie oferite creditorilor inițiali mijloacele de a obține reparația prin mijloace proprii; |
| --- | --- |

J.

întrucât, a fost supus atenției Parlamentului și faptul că anumite state suverane nu respectă sentințele arbitrale sau hotărârile emise de instanțele dintr-un alt stat, ceea ce a generat apariția „fondurilor vultur” care achiziționează datoria suverană la o valoare inferioară, urmărind ulterior să obțină un beneficiu din achitarea acesteia; întrucât se poate spune că ar fi mai bine și mai just să le fie oferite creditorilor inițiali mijloacele de a obține reparația prin mijloace proprii;

| K. | întrucât se susține că există puține state care nu posedă deloc active în afara propriilor granițe și întrucât, în cazul în care debitorul nu are nicio posibilitate de a obține executarea (numai) în propriul său stat membru sau în statul membru în cauză, singurul mijloc de a obține reparații este apelarea la jurisdicțiile străine, în special cele din alte state membre ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

K.

întrucât se susține că există puține state care nu posedă deloc active în afara propriilor granițe și întrucât, în cazul în care debitorul nu are nicio posibilitate de a obține executarea (numai) în propriul său stat membru sau în statul membru în cauză, singurul mijloc de a obține reparații este apelarea la jurisdicțiile străine, în special cele din alte state membre ale Uniunii Europene;

| L. | întrucât în conformitate cu Regulamentul Bruxelles I (4), fiecare stat membru stabilește măsuri provizorii proprii, care sunt reglementate de dreptul intern, și întrucât în conformitate cu regulamentul respectiv deciziile ex parte nu fac nici obiectul unei recunoașteri nici al unei executări reciproce; întrucât deciziile inter partes sunt aplicate de instanța competentă prin intermediul măsurilor reparatorii pe cât posibil echivalente pe care aceasta le poate acorda; |
| --- | --- |

L.

întrucât în conformitate cu Regulamentul Bruxelles I (4), fiecare stat membru stabilește măsuri provizorii proprii, care sunt reglementate de dreptul intern, și întrucât în conformitate cu regulamentul respectiv deciziile ex parte nu fac nici obiectul unei recunoașteri nici al unei executări reciproce; întrucât deciziile inter partes sunt aplicate de instanța competentă prin intermediul măsurilor reparatorii pe cât posibil echivalente pe care aceasta le poate acorda;

| M. | întrucât măsurile provizorii includ: i) ordine de divulgare a informațiilor privind activele care pot face obiectul unor măsuri executorii dispuse prin hotărâre judecătorească; ii) ordine privind măsuri conservatorii cu privire la active dispuse până la executarea unei hotărâri judecătorești; iii) aceste ordine pot avea, de asemenea, forma unor ordine interimare de plată, prin care se acordă plăți imediate creditorului până la soluționarea litigiului; |
| --- | --- |

M.

întrucât măsurile provizorii includ: i) ordine de divulgare a informațiilor privind activele care pot face obiectul unor măsuri executorii dispuse prin hotărâre judecătorească; ii) ordine privind măsuri conservatorii cu privire la active dispuse până la executarea unei hotărâri judecătorești; iii) aceste ordine pot avea, de asemenea, forma unor ordine interimare de plată, prin care se acordă plăți imediate creditorului până la soluționarea litigiului;

| N. | întrucât acordarea de măsuri provizorii ar trebui să fie supusă unor condiții similare cu cele aplicate de Curtea de Justiție, și anume creditorul ar trebui să convingă instanța că are o creanță întemeiată (un drept executoriu atestat prin ordin judecătoresc ori act autentic sau suficiente dovezi prima facie privind creanța – fumus boni juris) și să demonstreze caracterul urgent (un risc real ca recuperarea creanței să fie amenințată în cazul în care măsura nu este acordată (periculum in mora), și întrucât acordarea unor astfel de măsuri poate fi subordonată constituirii unei garanții; |
| --- | --- |

N.

întrucât acordarea de măsuri provizorii ar trebui să fie supusă unor condiții similare cu cele aplicate de Curtea de Justiție, și anume creditorul ar trebui să convingă instanța că are o creanță întemeiată (un drept executoriu atestat prin ordin judecătoresc ori act autentic sau suficiente dovezi prima facie privind creanța – fumus boni juris) și să demonstreze caracterul urgent (un risc real ca recuperarea creanței să fie amenințată în cazul în care măsura nu este acordată (periculum in mora), și întrucât acordarea unor astfel de măsuri poate fi subordonată constituirii unei garanții;

| O. | întrucât în cazul litigiilor mici, în special atunci când cheltuielile de judecată ar putea fi prohibitive, întârzierea justiției poate fi considerată denegare de justiție, și întrucât în cazurile mai importante, lipsa informațiilor privind activele poate constitui cel mai mare obstacol; întrucât, prin urmare, apelarea la ordine care prevăd măsuri provizorii ar putea furniza o soluție rezonabilă în ambele tipuri de cazuri; |
| --- | --- |

O.

întrucât în cazul litigiilor mici, în special atunci când cheltuielile de judecată ar putea fi prohibitive, întârzierea justiției poate fi considerată denegare de justiție, și întrucât în cazurile mai importante, lipsa informațiilor privind activele poate constitui cel mai mare obstacol; întrucât, prin urmare, apelarea la ordine care prevăd măsuri provizorii ar putea furniza o soluție rezonabilă în ambele tipuri de cazuri;

| P. | întrucât, în plus, orice măsură comunitară de punere la dispoziție a informațiilor trebuie, de asemenea, neapărat preconizată în contextul acestui tip de cazuri, în care lipsa de informații este cauza unor mari nedreptăți; întrucât, în cazul în care nu sunt puse la dispoziția creditorului informații despre activele debitorului (și a fortiori ale debitorului recalcitrant), care pot fi poprite în cadrul executării hotărârii, creditorul nu va putea obține executarea acesteia; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în plus, orice măsură comunitară de punere la dispoziție a informațiilor trebuie, de asemenea, neapărat preconizată în contextul acestui tip de cazuri, în care lipsa de informații este cauza unor mari nedreptăți; întrucât, în cazul în care nu sunt puse la dispoziția creditorului informații despre activele debitorului (și a fortiori ale debitorului recalcitrant), care pot fi poprite în cadrul executării hotărârii, creditorul nu va putea obține executarea acesteia;

| Q. | întrucât în practică, această chestiune nu se limitează doar la cazurile în care a fost pronunțată o hotărâre care nu a fost executată, ci poate apărea înainte ca reclamanții să introducă acțiunea; |
| --- | --- |

Q.

întrucât în practică, această chestiune nu se limitează doar la cazurile în care a fost pronunțată o hotărâre care nu a fost executată, ci poate apărea înainte ca reclamanții să introducă acțiunea;

| R. | întrucât, totuși este absolut esențial ca toate măsurile propuse să fie proporționale; întrucât, de asemenea, acestea nu ar trebui să se limiteze la reproducerea soluțiilor oferite în temeiul măsurilor naționale existente și ar trebui să se limiteze la acțiunile cu caracter transfrontalier, iar armonizarea inutilă și neadecvată ar trebui evitată; |
| --- | --- |

R.

întrucât, totuși este absolut esențial ca toate măsurile propuse să fie proporționale; întrucât, de asemenea, acestea nu ar trebui să se limiteze la reproducerea soluțiilor oferite în temeiul măsurilor naționale existente și ar trebui să se limiteze la acțiunile cu caracter transfrontalier, iar armonizarea inutilă și neadecvată ar trebui evitată;

| S. | întrucât au fost exprimate unele preocupări legate de faptul că anumite sugestii privind punerea în aplicare efectivă a hotărârilor Uniunii Europene prin asigurarea transparenței activelor debitorilor ar putea aduce atingere drepturilor fundamentale cum ar fi dreptul la viața privată (la protecția datelor), ar periclita garanțiile procedurale și ar putea contraveni tradițiilor constituționale din numeroase state membre; |
| --- | --- |

S.

întrucât au fost exprimate unele preocupări legate de faptul că anumite sugestii privind punerea în aplicare efectivă a hotărârilor Uniunii Europene prin asigurarea transparenței activelor debitorilor ar putea aduce atingere drepturilor fundamentale cum ar fi dreptul la viața privată (la protecția datelor), ar periclita garanțiile procedurale și ar putea contraveni tradițiilor constituționale din numeroase state membre;

| T. | întrucât toate propunerile trebuie să fie rentabile și integrate în alte domenii ale politicilor comunitare, pentru a evita suprapunerea inutilă a eforturilor, |
| --- | --- |

T.

întrucât toate propunerile trebuie să fie rentabile și integrate în alte domenii ale politicilor comunitare, pentru a evita suprapunerea inutilă a eforturilor,

| 1. | salută Cartea Verde a Comisiei din 6 martie 2008, menționată anterior, deoarece aceasta contribuie la realizarea Strategiei de la Lisabona; |
| --- | --- |

1.

salută Cartea Verde a Comisiei din 6 martie 2008, menționată anterior, deoarece aceasta contribuie la realizarea Strategiei de la Lisabona;

| 2. | afirmă că lipsa de transparență în ceea ce privește informațiile necesare pentru a-i obliga pe debitori să își îndeplinească obligațiile contravine principiilor comune al bunei-credințe și al răspunderii pecuniare; subliniază că lipsa cunoștințelor cu privire la legislațiile naționale referitoare la modalitățile de executare sau la ineficiența acestora este de natură să frâneze realizarea pieței interne unificate și antrenează costuri nejustificate; |
| --- | --- |

2.

afirmă că lipsa de transparență în ceea ce privește informațiile necesare pentru a-i obliga pe debitori să își îndeplinească obligațiile contravine principiilor comune al bunei-credințe și al răspunderii pecuniare; subliniază că lipsa cunoștințelor cu privire la legislațiile naționale referitoare la modalitățile de executare sau la ineficiența acestora este de natură să frâneze realizarea pieței interne unificate și antrenează costuri nejustificate;

| 3. | subliniază că plățile întârziate, neplățile și problema recuperării datoriilor dăunează intereselor creditorilor și consumatorilor, scad încrederea în piața internă și subminează acțiunile în justiție; |
| --- | --- |

3.

subliniază că plățile întârziate, neplățile și problema recuperării datoriilor dăunează intereselor creditorilor și consumatorilor, scad încrederea în piața internă și subminează acțiunile în justiție;

| 4. | susține o strategie integrată și eficientă, bazată pe principiile unei „mai bune legiferări”, și consideră că obiectivul de realizat ar trebui să fie acela al unei plăți care să asigure nediscriminarea, protejarea informațiilor sensibile și garanții legale cu măsuri proporționale, care să asigure transparența necesară și să reducă semnificativ costurile de prelucrare și de gestionare; |
| --- | --- |

4.

susține o strategie integrată și eficientă, bazată pe principiile unei „mai bune legiferări”, și consideră că obiectivul de realizat ar trebui să fie acela al unei plăți care să asigure nediscriminarea, protejarea informațiilor sensibile și garanții legale cu măsuri proporționale, care să asigure transparența necesară și să reducă semnificativ costurile de prelucrare și de gestionare;

| 5. | insistă asupra faptului că creditorul ar trebui să aibă acces, sub supravegherea sau prin intermediul unei autorități competente, nu numai la informațiile publice disponibile, dar și la informațiile necesare inițierii procedurii de executare și recuperării creanțelor, prin modalități aplicabile pe întreg teritoriul pieței interne; |
| --- | --- |

5.

insistă asupra faptului că creditorul ar trebui să aibă acces, sub supravegherea sau prin intermediul unei autorități competente, nu numai la informațiile publice disponibile, dar și la informațiile necesare inițierii procedurii de executare și recuperării creanțelor, prin modalități aplicabile pe întreg teritoriul pieței interne;

| 6. | împărtășește opinia Comisiei conform căreia recuperarea transfrontalieră a datoriilor prin executarea hotărârilor judecătorești reprezintă o problemă majoră pentru piața internă, dar consideră că soluțiile sugerate de Comisie trebuie prelucrate în continuare pentru a rezolva problema principală, și anume cea a debitorilor recalcitranți; |
| --- | --- |

6.

împărtășește opinia Comisiei conform căreia recuperarea transfrontalieră a datoriilor prin executarea hotărârilor judecătorești reprezintă o problemă majoră pentru piața internă, dar consideră că soluțiile sugerate de Comisie trebuie prelucrate în continuare pentru a rezolva problema principală, și anume cea a debitorilor recalcitranți;

Propunere de elaborare a unui manual al practicilor și legilor referitoare la executarea la nivel național

| 7. | consideră că elaborarea unui astfel de manual ar putea fi minuțioasă și costisitoare, pentru persoanele care urmăresc obținerea de reparații fiind mai ușor să existe un singur sistem, iar în majoritatea cazurilor creditorii vor trebui să apeleze la consilierea unui avocat din jurisdicția străină competentă; consideră, cu toate acestea, că o versiune simplificată ar putea fi utilă în absența unui sistem transfrontalier funcționabil; |
| --- | --- |

7.

consideră că elaborarea unui astfel de manual ar putea fi minuțioasă și costisitoare, pentru persoanele care urmăresc obținerea de reparații fiind mai ușor să existe un singur sistem, iar în majoritatea cazurilor creditorii vor trebui să apeleze la consilierea unui avocat din jurisdicția străină competentă; consideră, cu toate acestea, că o versiune simplificată ar putea fi utilă în absența unui sistem transfrontalier funcționabil;

| 8. | consideră cu tărie că ar fi utilă publicarea anuarelor naționale cu avocații străini care își exercită drepturile de a profesa în cadrul pieței interne în temeiul Directivei 77/249/CEE (5) și al Directivei 98/5/CE (6); subliniază că asemenea anuare naționale ar putea fi conectate la site-ul web al Comisiei și că ar putea fi complementare manualului; |
| --- | --- |

8.

consideră cu tărie că ar fi utilă publicarea anuarelor naționale cu avocații străini care își exercită drepturile de a profesa în cadrul pieței interne în temeiul Directivei 77/249/CEE (5) și al Directivei 98/5/CE (6); subliniază că asemenea anuare naționale ar putea fi conectate la site-ul web al Comisiei și că ar putea fi complementare manualului;

Sporirea numărului de informații disponibile în registrele publice și îmbunătățirea accesului la acestea

| 9. | se opune acordării accesului nejustificat, sistematic și arbitrar la toate tipurile de date privind populația, securitatea socială și administrația fiscală, și este în favoarea unui cadru adecvat și proporțional destinat să asigure garantarea efectivă a hotărârilor judecătorești în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

9.

se opune acordării accesului nejustificat, sistematic și arbitrar la toate tipurile de date privind populația, securitatea socială și administrația fiscală, și este în favoarea unui cadru adecvat și proporțional destinat să asigure garantarea efectivă a hotărârilor judecătorești în Uniunea Europeană;

| 10. | susține că accesul corespunzător la registrele populației (în cazul în care acestea există) poate fi util pentru identificarea persoanelor fizice care sunt în situația nefericită de a nu fi achitat pensiile alimentare sau de a nu fi rambursat împrumuturile private, precum și pentru a împiedica abuzurile; |
| --- | --- |

10.

susține că accesul corespunzător la registrele populației (în cazul în care acestea există) poate fi util pentru identificarea persoanelor fizice care sunt în situația nefericită de a nu fi achitat pensiile alimentare sau de a nu fi rambursat împrumuturile private, precum și pentru a împiedica abuzurile;

| 11. | consideră că, deși în cadrul anumitor jurisdicții un acces îmbunătățit la registrele securității sociale și ale administrației fiscale a fost o inovație reușită, este necesar, de asemenea, să se asigure respectarea normelor privind protecția și confidențialitatea datelor; subliniază că aceasta constituie o chestiune sensibilă pentru opinia publică; totuși, remarcă faptul că ar putea apărea și probleme de ordin juridic în cazul în care informațiile obținute ar fi folosite în alte scopuri decât cel pentru care au fost culese; |
| --- | --- |

11.

consideră că, deși în cadrul anumitor jurisdicții un acces îmbunătățit la registrele securității sociale și ale administrației fiscale a fost o inovație reușită, este necesar, de asemenea, să se asigure respectarea normelor privind protecția și confidențialitatea datelor; subliniază că aceasta constituie o chestiune sensibilă pentru opinia publică; totuși, remarcă faptul că ar putea apărea și probleme de ordin juridic în cazul în care informațiile obținute ar fi folosite în alte scopuri decât cel pentru care au fost culese;

| 12. | în plus, observă că declarațiile fiscale și dosarele de securitate socială sunt confidențiale în numeroase state membre și că ideea creării unui registru, cu toate riscurile de pierdere a dosarelor pe care acesta le presupune, nu ar fi binevenită în aceste state și ar fi considerată un abuz din partea puterii executive; |
| --- | --- |

12.

în plus, observă că declarațiile fiscale și dosarele de securitate socială sunt confidențiale în numeroase state membre și că ideea creării unui registru, cu toate riscurile de pierdere a dosarelor pe care acesta le presupune, nu ar fi binevenită în aceste state și ar fi considerată un abuz din partea puterii executive;

| 13. | reafirmă că, dacă propunerea ar fi disproporționată față de obiectivul urmărit, ar putea genera abuzuri și constitui o încălcare a dreptului la viața privată; |
| --- | --- |

13.

reafirmă că, dacă propunerea ar fi disproporționată față de obiectivul urmărit, ar putea genera abuzuri și constitui o încălcare a dreptului la viața privată;

Schimbul de informații între autoritățile de executare

| 14. | consideră că ideea unei cooperări ameliorate între autoritățile publice de executare merită să fie examinată în continuare, dar subliniază că astfel de autorități nu există în toate statele membre; |
| --- | --- |

14.

consideră că ideea unei cooperări ameliorate între autoritățile publice de executare merită să fie examinată în continuare, dar subliniază că astfel de autorități nu există în toate statele membre;

Declarația debitorului

| 15. | consideră că declarația debitorului poate face parte în mod util din procedura de executare a unei hotărâri judecătorești, care poată fi completată cu sancțiuni în temeiul dreptului intern; |
| --- | --- |

15.

consideră că declarația debitorului poate face parte în mod util din procedura de executare a unei hotărâri judecătorești, care poată fi completată cu sancțiuni în temeiul dreptului intern;

| 16. | consideră că acțiunea comunitară nu este necesară în acest domeniu, cât timp nu se dovedește ineficacitatea instrumentelor existente în statele membre; |
| --- | --- |

16.

consideră că acțiunea comunitară nu este necesară în acest domeniu, cât timp nu se dovedește ineficacitatea instrumentelor existente în statele membre;

Alte măsuri

| 17. | sugerează că s-ar putea preconiza introducerea anumitor măsuri comunitare provizorii care s-ar adăuga măsurilor pronunțate de instanțele naționale; consideră că această măsură ar putea avea forma unei proceduri simple, flexibile, care s-ar aplica în întreaga UE, evitându-se astfel întârzierile și cheltuielile inutile; consideră că o astfel de procedură ar fi eficientă și echitabilă și pentru terții care nu sunt parte în proces; |
| --- | --- |

17.

sugerează că s-ar putea preconiza introducerea anumitor măsuri comunitare provizorii care s-ar adăuga măsurilor pronunțate de instanțele naționale; consideră că această măsură ar putea avea forma unei proceduri simple, flexibile, care s-ar aplica în întreaga UE, evitându-se astfel întârzierile și cheltuielile inutile; consideră că o astfel de procedură ar fi eficientă și echitabilă și pentru terții care nu sunt parte în proces;

| 18. | sugerează că o astfel de măsură ar putea fi aplicată și în cazul cererilor de arbitraj și că ar putea fi, de asemenea, luată în considerare în contextul viitoarei revizuiri a Regulamentului Bruxelles I; |
| --- | --- |

18.

sugerează că o astfel de măsură ar putea fi aplicată și în cazul cererilor de arbitraj și că ar putea fi, de asemenea, luată în considerare în contextul viitoarei revizuiri a Regulamentului Bruxelles I;

| 19. | invită Comisia să trateze această chestiune cu prioritate și să realizeze a) o evaluare detaliată a problemei; b) un studiu de fezabilitate referitor la instrumentele comunitare posibile și c) un studiu de impact a eventualelor mijloace de reparație comunitare, limitat la aspectele transfrontaliere; consideră că analiza Comisiei ar trebui, de asemenea, să identifice și să justifice în mod adecvat temeiul juridic corespunzător pentru fiecare instrument comunitar propus, care ar trebui să se limiteze la cazurile transfrontaliere, să fie complementar cu aplicarea mijloacelor de reparație din dreptul intern în acest domeniu, fără a interfera cu acestea; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să trateze această chestiune cu prioritate și să realizeze a) o evaluare detaliată a problemei; b) un studiu de fezabilitate referitor la instrumentele comunitare posibile și c) un studiu de impact a eventualelor mijloace de reparație comunitare, limitat la aspectele transfrontaliere; consideră că analiza Comisiei ar trebui, de asemenea, să identifice și să justifice în mod adecvat temeiul juridic corespunzător pentru fiecare instrument comunitar propus, care ar trebui să se limiteze la cazurile transfrontaliere, să fie complementar cu aplicarea mijloacelor de reparație din dreptul intern în acest domeniu, fără a interfera cu acestea;

| 20. | îndeamnă Comisia să țină seama în mod corespunzător de măsurile contractuale sau precontractuale care ar putea fi legate de CCR sau de alt instrument facultativ derivat, pentru a se asigura că părțile unui contract european transfrontalier iau în considerare, la momentul semnării contractului, chestiunile legate de situațiile de plată întârziată sau de neplată; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă Comisia să țină seama în mod corespunzător de măsurile contractuale sau precontractuale care ar putea fi legate de CCR sau de alt instrument facultativ derivat, pentru a se asigura că părțile unui contract european transfrontalier iau în considerare, la momentul semnării contractului, chestiunile legate de situațiile de plată întârziată sau de neplată;

| 21. | așteaptă cu nerăbdare revizuirea Directivei privind întârzierea efectuării plăților și îndeamnă Comisia să acționeze cât mai rapid, dat fiind actualul context economic; |
| --- | --- |

21.

așteaptă cu nerăbdare revizuirea Directivei privind întârzierea efectuării plăților și îndeamnă Comisia să acționeze cât mai rapid, dat fiind actualul context economic;

| 22. | sugerează realizarea unui studiu privind abordările juridice divergente la nivel național în ceea ce privește riscul contractului și alte mecanisme asemănătoare, pentru a permite recunoașterea reciprocă a acestora; |
| --- | --- |

22.

sugerează realizarea unui studiu privind abordările juridice divergente la nivel național în ceea ce privește riscul contractului și alte mecanisme asemănătoare, pentru a permite recunoașterea reciprocă a acestora;

| 23. | sugerează ca partea care a dobândit drepturi de proprietate recunoscute printr-o hotărâre judecătorească să se poată folosi de drepturile respective în aceleași condiții ca transmițătorul; |
| --- | --- |

23.

sugerează ca partea care a dobândit drepturi de proprietate recunoscute printr-o hotărâre judecătorească să se poată folosi de drepturile respective în aceleași condiții ca transmițătorul;

*

* *

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

24.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 263 E, 16.10.2008, p. 655.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0637.

(3)  Directiva 2000/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 iunie 2000 privind combaterea întârzierii efectuării plăților în cazul tranzacțiilor comerciale (JO L 200, 8.8.2000, p. 35).

(4)  Regulamentul (CE) nr. 44/2001 al Consiliului din 22 decembrie 2000 privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (JO L 12, 16.1.2001, p. 1).

(5)  Directiva 77/249/CEE a Consiliului din 22 martie 1977 de facilitare a exercitării efective a libertății de a presta servicii de către avocați (JO L 78, 26.3.1977, p. 17).

(6)  Directiva 98/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 de facilitare a exercitării cu caracter permanent a profesiei de avocat într-un stat membru, altul decât cel în care s-a obținut calificarea (JO L 77, 14.3.1998, p. 36).

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/12

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Raportul anual privind deliberările Comisiei pentru petiții din cursul anului 2008

P6_TA(2009)0239

Rezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 privind deliberările Comisiei pentru petiții din cursul anului 2008 (2008/2301(INI))

2010/C 184 E/03

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind deliberările Comisiei pentru petiții,

având în vedere rezultatele vizitelor de constatare a faptelor efectuate în 2008 în România, Bulgaria și Franța și rapoartele și recomandările respective aprobate de comisie,

având în vedere articolele 21 și 194 din Tratatul CE, care conferă tuturor cetățenilor și rezidenților UE dreptul de a adresa petiții Parlamentului European,

având în vedere articolul 45 și articolul 192 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A6-0232/2009),

| A. | recunoscând importanța procesului de petiționare și caracteristicile sale specifice, care permit comisiei competente să caute soluții și explicații pentru cetățenii UE care adresează petiții Parlamentului; |
| --- | --- |

A.

recunoscând importanța procesului de petiționare și caracteristicile sale specifice, care permit comisiei competente să caute soluții și explicații pentru cetățenii UE care adresează petiții Parlamentului;

| B. | având în vedere numărul din ce în ce mai mare de cetățeni UE care adresează petiții Parlamentului și eforturile depuse de Comisia pentru petiții în vederea accelerării în continuare a procedurilor pentru a oferi servicii superioare cetățenilor care îi solicită asistența; |
| --- | --- |

B.

având în vedere numărul din ce în ce mai mare de cetățeni UE care adresează petiții Parlamentului și eforturile depuse de Comisia pentru petiții în vederea accelerării în continuare a procedurilor pentru a oferi servicii superioare cetățenilor care îi solicită asistența;

| C. | întrucât multe dintre recomandările adoptate în raportul anual din 2007 nu au fost încă puse în aplicare de autoritățile Parlamentului, cum ar fi solicitarea privind îmbunătățirea urgentă a resurselor administrative ale Comisiei pentru petiții, inclusiv expertiza lingvistică și juridică, pentru a mări capacitatea Parlamentului de a cerceta în mod independent petițiile care îi sunt adresate, și cooperarea mai strânsă cu SOLVIT în domeniul petițiilor și al plângerilor referitoare la piața internă și crearea unui portal comun al UE pentru cetățenii europeni; |
| --- | --- |

C.

întrucât multe dintre recomandările adoptate în raportul anual din 2007 nu au fost încă puse în aplicare de autoritățile Parlamentului, cum ar fi solicitarea privind îmbunătățirea urgentă a resurselor administrative ale Comisiei pentru petiții, inclusiv expertiza lingvistică și juridică, pentru a mări capacitatea Parlamentului de a cerceta în mod independent petițiile care îi sunt adresate, și cooperarea mai strânsă cu SOLVIT în domeniul petițiilor și al plângerilor referitoare la piața internă și crearea unui portal comun al UE pentru cetățenii europeni;

| D. | conștient de faptul că, în ciuda progreselor considerabile înregistrate în dezvoltarea structurilor și politicilor Uniunii în această perioadă, cetățenii rămân direct conștienți de multe dintre problemele aplicării politicilor și programelor Uniunii, deoarece sunt direct afectați de acestea și întrucât problemele respective fac adesea obiectul petițiilor primite; |
| --- | --- |

D.

conștient de faptul că, în ciuda progreselor considerabile înregistrate în dezvoltarea structurilor și politicilor Uniunii în această perioadă, cetățenii rămân direct conștienți de multe dintre problemele aplicării politicilor și programelor Uniunii, deoarece sunt direct afectați de acestea și întrucât problemele respective fac adesea obiectul petițiilor primite;

| E. | întrucât instituirea „inițiativei cetățenilor” prin Tratatul de la Lisabona va avea drept consecință o participare publică sporită la activitățile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

E.

întrucât instituirea „inițiativei cetățenilor” prin Tratatul de la Lisabona va avea drept consecință o participare publică sporită la activitățile Uniunii Europene;

| F. | având în vedere faptul că, în consecință, Parlamentul are responsabilitatea de a asigura o mai bună aplicare a legislației comunitare de către statele membre în interesul cetățenilor și al rezidenților UE și de a lucra astfel în cooperare cu statele membre pentru a atinge acest obiectiv; |
| --- | --- |

F.

având în vedere faptul că, în consecință, Parlamentul are responsabilitatea de a asigura o mai bună aplicare a legislației comunitare de către statele membre în interesul cetățenilor și al rezidenților UE și de a lucra astfel în cooperare cu statele membre pentru a atinge acest obiectiv;

| G. | întrucât, cu toate acestea, multe state membre sunt reticente și nu cooperează în mod activ cu comisia competentă, în special neparticipând la reuniunile acesteia, și întrucât acest lucru denotă o lipsă de cooperare loială cu instituția; |
| --- | --- |

G.

întrucât, cu toate acestea, multe state membre sunt reticente și nu cooperează în mod activ cu comisia competentă, în special neparticipând la reuniunile acesteia, și întrucât acest lucru denotă o lipsă de cooperare loială cu instituția;

| H. | întrucât lipsa unei cooperări active și timpurii cu comisia competentă în interesul aplicării corecte a legislației comunitare ridică îndoieli asupra dorinței și intenției statului membru respectiv de a aplica în mod corect politicile și obiectivele UE și, prin urmare, expune autoritățile la măsuri sub formă de sancțiuni și penalități disponibile în temeiul tratelor, dar și la critici din partea publicului; |
| --- | --- |

H.

întrucât lipsa unei cooperări active și timpurii cu comisia competentă în interesul aplicării corecte a legislației comunitare ridică îndoieli asupra dorinței și intenției statului membru respectiv de a aplica în mod corect politicile și obiectivele UE și, prin urmare, expune autoritățile la măsuri sub formă de sancțiuni și penalități disponibile în temeiul tratelor, dar și la critici din partea publicului;

| I. | recunoscând, cu toate acestea, că multe state membre demonstrează un bun nivel de cooperare și colaborează cu Parlamentul pentru a răspunde problemelor cetățenilor exprimate prin procesul de petiționare; |
| --- | --- |

I.

recunoscând, cu toate acestea, că multe state membre demonstrează un bun nivel de cooperare și colaborează cu Parlamentul pentru a răspunde problemelor cetățenilor exprimate prin procesul de petiționare;

| J. | recunoscând contribuția constructivă adusă procesului de petiționare de către serviciile Comisiei, care oferă în mod regulat, la cererea comisiei competente, evaluări preliminare ale multora dintre petițiile primite; |
| --- | --- |

J.

recunoscând contribuția constructivă adusă procesului de petiționare de către serviciile Comisiei, care oferă în mod regulat, la cererea comisiei competente, evaluări preliminare ale multora dintre petițiile primite;

| K. | întrucât această cooperare ar putea fi și ar trebui să fie și mai strânsă, în special în ceea ce privește procedurile prevăzute la articolele 226 și 228 din Tratatul CE în cazuri justificate corespunzător; |
| --- | --- |

K.

întrucât această cooperare ar putea fi și ar trebui să fie și mai strânsă, în special în ceea ce privește procedurile prevăzute la articolele 226 și 228 din Tratatul CE în cazuri justificate corespunzător;

| L. | întrucât Parlamentul consideră că ar fi legitim să-și utilizeze competențele prevăzute la articolul 230 din Tratatul CE, în cazul în care acest lucru se dovedește a fi necesar pentru a opri o încălcare gravă a dreptului comunitar, descoperită în cursul examinării unei petiții și în condițiile în care persistă o diferență semnificativă de interpretare între Parlament și Comisie, în ciuda eforturilor de a o rezolva, în ceea ce privește acțiunea solicitată în conformitate cu dreptul comunitar, în vederea protejării drepturilor cetățenilor în cazul respectiv; |
| --- | --- |

L.

întrucât Parlamentul consideră că ar fi legitim să-și utilizeze competențele prevăzute la articolul 230 din Tratatul CE, în cazul în care acest lucru se dovedește a fi necesar pentru a opri o încălcare gravă a dreptului comunitar, descoperită în cursul examinării unei petiții și în condițiile în care persistă o diferență semnificativă de interpretare între Parlament și Comisie, în ciuda eforturilor de a o rezolva, în ceea ce privește acțiunea solicitată în conformitate cu dreptul comunitar, în vederea protejării drepturilor cetățenilor în cazul respectiv;

| M. | întrucât procedura privind încălcarea dreptului comunitar nu oferă o soluție pentru petiționari nici atunci când un stat membru este obligat de Curtea de Justiție să își modifice legislația pentru ca aceasta să fie în conformitate cu legislația UE; |
| --- | --- |

M.

întrucât procedura privind încălcarea dreptului comunitar nu oferă o soluție pentru petiționari nici atunci când un stat membru este obligat de Curtea de Justiție să își modifice legislația pentru ca aceasta să fie în conformitate cu legislația UE;

| N. | întrucât incapacitatea de a oferi cetățenilor UE care au fost sau care au devenit victime ale aplicării incorecte a legislației UE o soluție fără caracter judiciar în mod direct reprezintă o nedreptate fundamentală care necesită o analiză suplimentară din partea instituțiilor UE, în special din partea Parlamentului; |
| --- | --- |

N.

întrucât incapacitatea de a oferi cetățenilor UE care au fost sau care au devenit victime ale aplicării incorecte a legislației UE o soluție fără caracter judiciar în mod direct reprezintă o nedreptate fundamentală care necesită o analiză suplimentară din partea instituțiilor UE, în special din partea Parlamentului;

| O. | întrucât, în temeiul articolului 230 din Tratatul CE, Parlamentul are dreptul să introducă acțiuni în fața Curții de Justiție în aceleași condiții ca și Consiliul și Comisia, și întrucât, în temeiul articolului 201 din Tratatul CE, acesta are competența de a-și exercita controlul asupra activităților Comisiei, și dispune, astfel, atât de instrumentele juridice, cât și de cele politice, pentru a răspunde mai eficient preocupărilor cetățenilor; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în temeiul articolului 230 din Tratatul CE, Parlamentul are dreptul să introducă acțiuni în fața Curții de Justiție în aceleași condiții ca și Consiliul și Comisia, și întrucât, în temeiul articolului 201 din Tratatul CE, acesta are competența de a-și exercita controlul asupra activităților Comisiei, și dispune, astfel, atât de instrumentele juridice, cât și de cele politice, pentru a răspunde mai eficient preocupărilor cetățenilor;

| P. | întrucât Parlamentul ar trebui să își revizuiască propriile proceduri pentru a facilita acțiunile, în special în temeiul articolului 121 din Regulamentul său de procedură, înaintea Curții de Justiție atunci când sunt în joc drepturile petiționarilor; |
| --- | --- |

P.

întrucât Parlamentul ar trebui să își revizuiască propriile proceduri pentru a facilita acțiunile, în special în temeiul articolului 121 din Regulamentul său de procedură, înaintea Curții de Justiție atunci când sunt în joc drepturile petiționarilor;

| Q. | întrucât ar trebui reamintit faptul că, în conformitate cu articolul 6 din Tratatul UE, Uniunea se întemeiază pe principiile libertății, democrației, respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și ale statului de drept, principii care constituie, de asemenea, un element de bază al criteriilor de la Copenhaga de aderare la UE și întrucât articolul 7 din Tratatul UE prevede proceduri specifice care pot fi inițiate în cazul unor încălcări grave și persistente ale principiilor menționate sau atunci când există un risc clar ca acest lucru să se întâmple; |
| --- | --- |

Q.

întrucât ar trebui reamintit faptul că, în conformitate cu articolul 6 din Tratatul UE, Uniunea se întemeiază pe principiile libertății, democrației, respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și ale statului de drept, principii care constituie, de asemenea, un element de bază al criteriilor de la Copenhaga de aderare la UE și întrucât articolul 7 din Tratatul UE prevede proceduri specifice care pot fi inițiate în cazul unor încălcări grave și persistente ale principiilor menționate sau atunci când există un risc clar ca acest lucru să se întâmple;

| R. | având în vedere propunerile de rezoluții depuse în plen în 2008 și adoptate de o majoritate covârșitoare de membri, în temeiul articolului 192 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Parlamentului, pe baza petițiilor primite referitoare la impactul conductei de gaz Nord Stream din Marea Baltică și la anuarele profesionale înșelătoare; |
| --- | --- |

R.

având în vedere propunerile de rezoluții depuse în plen în 2008 și adoptate de o majoritate covârșitoare de membri, în temeiul articolului 192 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Parlamentului, pe baza petițiilor primite referitoare la impactul conductei de gaz Nord Stream din Marea Baltică și la anuarele profesionale înșelătoare;

| S. | întrucât preocupările tot mai mari în ceea ce privește securitatea aprovizionării cu energie au avut drept rezultat proiecte de conducte de gaz natural și gaz natural lichefiat care, în special atunci când sunt realizate fără ca riscurile și alternativele să fie evaluate, au provocat preocupări în rândul petiționarilor cu privire la insuficienta atenție acordată potențialelor riscuri grave pentru mediu, sănătatea umană și securitate, în special în cazul proiectelor din Marea Baltică, Țara Galilor și Irlanda; |
| --- | --- |

S.

întrucât preocupările tot mai mari în ceea ce privește securitatea aprovizionării cu energie au avut drept rezultat proiecte de conducte de gaz natural și gaz natural lichefiat care, în special atunci când sunt realizate fără ca riscurile și alternativele să fie evaluate, au provocat preocupări în rândul petiționarilor cu privire la insuficienta atenție acordată potențialelor riscuri grave pentru mediu, sănătatea umană și securitate, în special în cazul proiectelor din Marea Baltică, Țara Galilor și Irlanda;

| T. | întrucât din examinarea petițiilor reiese în mod clar că listele de proiecte menționate în anexele la Directiva 85/337/CEE a Consiliului din 27 iunie 1985 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (1), astfel cum a fost modificată, nu includ un număr de instalații și activități importante, care au apărut ulterior ultimelor amendamente la anexe, cum ar fi instalațiile de regazeificare și instalațiile biodiesel; |
| --- | --- |

T.

întrucât din examinarea petițiilor reiese în mod clar că listele de proiecte menționate în anexele la Directiva 85/337/CEE a Consiliului din 27 iunie 1985 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (1), astfel cum a fost modificată, nu includ un număr de instalații și activități importante, care au apărut ulterior ultimelor amendamente la anexe, cum ar fi instalațiile de regazeificare și instalațiile biodiesel;

| U. | întrucât numeroasele petiții ce au ca obiect rețeaua Natura 2000 au indicat în mod constant faptul că stoparea pierderii biodiversității constituie o provocare majoră pentru Uniune și că Directiva privind habitatele (2) și Directiva privind păsările (3) sunt instrumente de bază, indispensabile pentru îndeplinirea angajamentului UE de a pune capăt pierderii biodiversității până în 2010; |
| --- | --- |

U.

întrucât numeroasele petiții ce au ca obiect rețeaua Natura 2000 au indicat în mod constant faptul că stoparea pierderii biodiversității constituie o provocare majoră pentru Uniune și că Directiva privind habitatele (2) și Directiva privind păsările (3) sunt instrumente de bază, indispensabile pentru îndeplinirea angajamentului UE de a pune capăt pierderii biodiversității până în 2010;

| V. | întrucât examinarea petițiilor a arătat, de asemenea, că lipsa unor resurse suficiente de apă dulce este deseori agravată de alți factori, cum ar fi cererea tot mai mare de apă datorată urbanizării excesive și proiectelor destinate activităților de agrement, îngrijirea inadecvată a infrastructurii și prevenirea deficitară a scurgerilor, utilizarea intensivă a apei de către agricultura industrială și o politică a prețurilor care nu încurajează utilizarea durabilă a apei; |
| --- | --- |

V.

întrucât examinarea petițiilor a arătat, de asemenea, că lipsa unor resurse suficiente de apă dulce este deseori agravată de alți factori, cum ar fi cererea tot mai mare de apă datorată urbanizării excesive și proiectelor destinate activităților de agrement, îngrijirea inadecvată a infrastructurii și prevenirea deficitară a scurgerilor, utilizarea intensivă a apei de către agricultura industrială și o politică a prețurilor care nu încurajează utilizarea durabilă a apei;

| W. | având în vedere recomandările făcute de Comisia pentru petiții ca urmare a vizitelor la Fos-sur-Mer, în Cipru și în România; |
| --- | --- |

W.

având în vedere recomandările făcute de Comisia pentru petiții ca urmare a vizitelor la Fos-sur-Mer, în Cipru și în România;

| X. | ținând seama de îngrijorarea exprimată de Comisia pentru petiții cu privire la anumite proiecte de infrastructură în Bulgaria, în munții Rila, cercetați în timpul unei vizite de constatare a faptelor efectuate în 2008; |
| --- | --- |

X.

ținând seama de îngrijorarea exprimată de Comisia pentru petiții cu privire la anumite proiecte de infrastructură în Bulgaria, în munții Rila, cercetați în timpul unei vizite de constatare a faptelor efectuate în 2008;

| Y. | întrucât deși doamna Ann Abraham, ombudsmanul parlamentului și al serviciului de sănătate din Regatul Unit, s-a adresat Comisiei pentru petiții în decembrie 2008, prezentându-și rezultatelor obținute în patru ani de activitate, răspunsul dat ulterior de guvernul Regatului Unit în ianuarie 2009, care menționa posibile plăți compensatorii pentru persoanele afectate în mod disproporționat, nu poate fi considerat o soluție corespunzătoare pentru numeroasele victime ale catastrofei; |
| --- | --- |

Y.

întrucât deși doamna Ann Abraham, ombudsmanul parlamentului și al serviciului de sănătate din Regatul Unit, s-a adresat Comisiei pentru petiții în decembrie 2008, prezentându-și rezultatelor obținute în patru ani de activitate, răspunsul dat ulterior de guvernul Regatului Unit în ianuarie 2009, care menționa posibile plăți compensatorii pentru persoanele afectate în mod disproporționat, nu poate fi considerat o soluție corespunzătoare pentru numeroasele victime ale catastrofei;

| Z. | recunoscând cooperarea pozitivă și constructivă cu Ombudsmanul european în 2008, sprijinul oferit de Comisia pentru petiții pentru recomandările acestuia din raportul anual din 2007 și din rapoartele speciale privind plângerile 1487/2005/ și, respectiv, 3453/2005 referitoare la utilizarea limbilor în aplicarea de către Consiliu și Comisie a procedurii privind încălcarea dreptului comunitar și salutând modificările pragmatice aduse statutului său și aprobate de Parlament, |
| --- | --- |

Z.

recunoscând cooperarea pozitivă și constructivă cu Ombudsmanul european în 2008, sprijinul oferit de Comisia pentru petiții pentru recomandările acestuia din raportul anual din 2007 și din rapoartele speciale privind plângerile 1487/2005/ și, respectiv, 3453/2005 referitoare la utilizarea limbilor în aplicarea de către Consiliu și Comisie a procedurii privind încălcarea dreptului comunitar și salutând modificările pragmatice aduse statutului său și aprobate de Parlament,

| AA. | întrucât, în 2008, Comisia pentru petiții a primit 1 886 de petiții, dintre care 1 065 au fost declarate admisibile și 821 au fost declarate inadmisibile; întrucât numărul petițiilor care nu îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 191 alineatul (1) din Regulamentul de procedură a crescut semnificativ de la începutul anului 2007, |
| --- | --- |

AA.

întrucât, în 2008, Comisia pentru petiții a primit 1 886 de petiții, dintre care 1 065 au fost declarate admisibile și 821 au fost declarate inadmisibile; întrucât numărul petițiilor care nu îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 191 alineatul (1) din Regulamentul de procedură a crescut semnificativ de la începutul anului 2007,

| 1. | salută implicarea și contribuția petiționarilor la fiecare reuniune a Comisiei pentru petiții, ceea ce permite un dialog direct și deschis cu reprezentanții Parlamentului European și continuă să încurajeze cetățenii UE și asociațiile de comunități să prezinte chestiuni care fac parte din domeniul de activitate al Uniunii Europene și care îi afectează direct, considerând că acest proces permite Parlamentului, ca instituție, să joace un rol important în monitorizarea punerii în aplicare a dreptului comunitar de către statele membre și să apere și să promoveze mai bine drepturile fundamentale ale tuturor cetățenilor UE, așa cum sunt acestea definite în Tratatul UE; |
| --- | --- |

1.

salută implicarea și contribuția petiționarilor la fiecare reuniune a Comisiei pentru petiții, ceea ce permite un dialog direct și deschis cu reprezentanții Parlamentului European și continuă să încurajeze cetățenii UE și asociațiile de comunități să prezinte chestiuni care fac parte din domeniul de activitate al Uniunii Europene și care îi afectează direct, considerând că acest proces permite Parlamentului, ca instituție, să joace un rol important în monitorizarea punerii în aplicare a dreptului comunitar de către statele membre și să apere și să promoveze mai bine drepturile fundamentale ale tuturor cetățenilor UE, așa cum sunt acestea definite în Tratatul UE;

| 2. | îndeamnă parlamentele naționale și regionale, în calitatea acestora de reprezentanți ai cetățenilor UE, să rămână vigilente în ceea ce privește modul în care statele membre aplică tratatele și legislația UE, în special în ceea ce privește problemele legate de mediu, drepturi sociale și ocuparea forței de muncă, libera circulație a persoanelor, a mărfurilor și a serviciilor, serviciile financiare, drepturile fundamentale ale cetățenilor, inclusiv dreptul la proprietatea dobândită în mod legal, recunoașterea calificărilor profesionale și toate formele de discriminare și invită instituțiile europene să comunice eficient cu cetățenii, astfel încât aceștia să fie conștienți de drepturile pe care le au și de obligațiile instituțiilor naționale și locale; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă parlamentele naționale și regionale, în calitatea acestora de reprezentanți ai cetățenilor UE, să rămână vigilente în ceea ce privește modul în care statele membre aplică tratatele și legislația UE, în special în ceea ce privește problemele legate de mediu, drepturi sociale și ocuparea forței de muncă, libera circulație a persoanelor, a mărfurilor și a serviciilor, serviciile financiare, drepturile fundamentale ale cetățenilor, inclusiv dreptul la proprietatea dobândită în mod legal, recunoașterea calificărilor profesionale și toate formele de discriminare și invită instituțiile europene să comunice eficient cu cetățenii, astfel încât aceștia să fie conștienți de drepturile pe care le au și de obligațiile instituțiilor naționale și locale;

| 3. | subliniază faptul că, în conformitate cu principiul subsidiarității, Parlamentul nu poate considera ca admisibile petițiile prin care se caută o cale de atac la deciziile autorităților competente sau ale organismelor judiciare din statele membre și că astfel de informații sunt comunicate petiționarilor într-un mod clar și inteligibil; subliniază, în plus, faptul că, înainte de a fi declarate admisibile, plângerile trebuie să îndeplinească condițiile prevăzute la articolul 191 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Parlamentului; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că, în conformitate cu principiul subsidiarității, Parlamentul nu poate considera ca admisibile petițiile prin care se caută o cale de atac la deciziile autorităților competente sau ale organismelor judiciare din statele membre și că astfel de informații sunt comunicate petiționarilor într-un mod clar și inteligibil; subliniază, în plus, faptul că, înainte de a fi declarate admisibile, plângerile trebuie să îndeplinească condițiile prevăzute la articolul 191 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Parlamentului;

| 4. | solicită implementarea într-un termen rezonabil a recomandărilor adoptate în raportul anual din 2007 și care nu au fost încă puse în aplicare; |
| --- | --- |

4.

solicită implementarea într-un termen rezonabil a recomandărilor adoptate în raportul anual din 2007 și care nu au fost încă puse în aplicare;

| 5. | invită Comisia, toate statele membre, reprezentanții permanenți ai acestora și instituțiile lor naționale, regionale și locale să coopereze pe deplin cu comisia competentă a Parlamentului European la investigarea acuzațiilor sau a propunerilor din petiții, pe o bază constructivă și de loialitate, în vederea găsirii de soluții la problemele ridicate în petiții; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia, toate statele membre, reprezentanții permanenți ai acestora și instituțiile lor naționale, regionale și locale să coopereze pe deplin cu comisia competentă a Parlamentului European la investigarea acuzațiilor sau a propunerilor din petiții, pe o bază constructivă și de loialitate, în vederea găsirii de soluții la problemele ridicate în petiții;

| 6. | solicită ca organismele competente ale Parlamentului European, ale Comisiei și ale Consiliului să efectueze o revizuire exhaustivă a procedurilor posibile de asigurare a acțiunilor de remediere și să se negocieze un nou acord interinstituțional care să prevadă puteri sporite pentru comisiile de anchetă, pentru a consolida drepturile cetățenilor UE; |
| --- | --- |

6.

solicită ca organismele competente ale Parlamentului European, ale Comisiei și ale Consiliului să efectueze o revizuire exhaustivă a procedurilor posibile de asigurare a acțiunilor de remediere și să se negocieze un nou acord interinstituțional care să prevadă puteri sporite pentru comisiile de anchetă, pentru a consolida drepturile cetățenilor UE;

| 7. | consideră că o astfel de revizuire ar completa o eventuală punere în aplicare a Tratatului de la Lisabona, oferind garanții suplimentare bazate pe drepturile și obligațiile declarate ale cetățenilor și ale instituțiilor UE; |
| --- | --- |

7.

consideră că o astfel de revizuire ar completa o eventuală punere în aplicare a Tratatului de la Lisabona, oferind garanții suplimentare bazate pe drepturile și obligațiile declarate ale cetățenilor și ale instituțiilor UE;

| 8. | reamintește că, astfel cum a subliniat Parlamentul în rezoluția sa din 20 aprilie 2004 referitoare la Comunicarea Comisiei privind articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană (4), respectarea și promovarea valorilor pe care este întemeiată Uniunea și apărarea democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale reprezintă o responsabilitate specială a Parlamentului, în calitatea acestuia de reprezentant al cetățenilor europeni ales în mod direct și amintește, în continuare, că Parlamentul și-a exprimat în rezoluția respectivă opinia potrivit căreia „ignorarea unei eventuale necesități de a impune penalizări ar fi de natură să creeze impresia că Uniunea nu este pregătită sau nu este în măsură să utilizeze toate mijloacele pe care le are la dispoziție pentru a-și apăra valorile”; |
| --- | --- |

8.

reamintește că, astfel cum a subliniat Parlamentul în rezoluția sa din 20 aprilie 2004 referitoare la Comunicarea Comisiei privind articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană (4), respectarea și promovarea valorilor pe care este întemeiată Uniunea și apărarea democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale reprezintă o responsabilitate specială a Parlamentului, în calitatea acestuia de reprezentant al cetățenilor europeni ales în mod direct și amintește, în continuare, că Parlamentul și-a exprimat în rezoluția respectivă opinia potrivit căreia „ignorarea unei eventuale necesități de a impune penalizări ar fi de natură să creeze impresia că Uniunea nu este pregătită sau nu este în măsură să utilizeze toate mijloacele pe care le are la dispoziție pentru a-și apăra valorile”;

| 9. | invită încă o dată Comisia să se asigure că procesul de petiționare beneficiază de o recunoaștere mai ridicată și că i se acordă o importanță mai mare, în special în ceea ce privește aplicarea procedurilor privind încălcarea dreptului comunitar și cerința de a informa Comisia pentru petiții direct și oficial atunci când se iau decizii pentru inițierea procedurilor în temeiul articolelor 226 și/sau 228, legate de problemele formulate în petițiile individuale; |
| --- | --- |

9.

invită încă o dată Comisia să se asigure că procesul de petiționare beneficiază de o recunoaștere mai ridicată și că i se acordă o importanță mai mare, în special în ceea ce privește aplicarea procedurilor privind încălcarea dreptului comunitar și cerința de a informa Comisia pentru petiții direct și oficial atunci când se iau decizii pentru inițierea procedurilor în temeiul articolelor 226 și/sau 228, legate de problemele formulate în petițiile individuale;

| 10. | reamintește faptul că Parlamentul a considerat că presupusele grave încălcări ale dreptului comunitar, pe care Comisia pentru petiții le-a considerat bine întemeiate în cadrul examinării unor petiții, dar pe care statele membre vizate le-au respins și care pot să creeze un precedent la nivel național, ar trebui să fie examinate, în ultimă instanță, de către Curtea de Justiție, pentru a se putea garanta consecvența și coerența dreptului comunitar și existența unei piețe interne (5); |
| --- | --- |

10.

reamintește faptul că Parlamentul a considerat că presupusele grave încălcări ale dreptului comunitar, pe care Comisia pentru petiții le-a considerat bine întemeiate în cadrul examinării unor petiții, dar pe care statele membre vizate le-au respins și care pot să creeze un precedent la nivel național, ar trebui să fie examinate, în ultimă instanță, de către Curtea de Justiție, pentru a se putea garanta consecvența și coerența dreptului comunitar și existența unei piețe interne (5);

| 11. | recunoaște că procedurile privind încălcarea dreptului comunitar, chiar și atunci când sunt încheiate cu succes, pot să nu aibă drept rezultat remedierea imediată a problemelor specifice ridicate de petiționari, subminând astfel în mod frecvent încrederea cetățenilor în capacitatea instituțiilor UE de a le răspunde așteptărilor; |
| --- | --- |

11.

recunoaște că procedurile privind încălcarea dreptului comunitar, chiar și atunci când sunt încheiate cu succes, pot să nu aibă drept rezultat remedierea imediată a problemelor specifice ridicate de petiționari, subminând astfel în mod frecvent încrederea cetățenilor în capacitatea instituțiilor UE de a le răspunde așteptărilor;

| 12. | consideră că, deoarece sunt indicii clare că obiectivul de stopare a pierderii biodiversității în UE până în 2010 nu poate fi atins, trebuie întreprinse acțiuni urgente pentru a eficientiza aplicarea directivelor privind habitatele și păsările și solicită Comisiei să depună toate eforturile, pentru a asigura că directivele respective sunt aplicate de statele membre într-un mod compatibil cu acest obiectiv; |
| --- | --- |

12.

consideră că, deoarece sunt indicii clare că obiectivul de stopare a pierderii biodiversității în UE până în 2010 nu poate fi atins, trebuie întreprinse acțiuni urgente pentru a eficientiza aplicarea directivelor privind habitatele și păsările și solicită Comisiei să depună toate eforturile, pentru a asigura că directivele respective sunt aplicate de statele membre într-un mod compatibil cu acest obiectiv;

| 13. | invită Comisia, în cooperare cu Parlamentul, să promoveze în rândul statelor membre importanța gândirii orientate către viitor, în special în domeniul aprobării planificării, în ceea ce privește contribuția adusă la prevenirea eventualelor încălcări ale acelor dispoziții care au fost adoptate, dar care nu au intrat încă în vigoare; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia, în cooperare cu Parlamentul, să promoveze în rândul statelor membre importanța gândirii orientate către viitor, în special în domeniul aprobării planificării, în ceea ce privește contribuția adusă la prevenirea eventualelor încălcări ale acelor dispoziții care au fost adoptate, dar care nu au intrat încă în vigoare;

| 14. | recunoaște că uneori găsirea unor soluții pentru plângerile petiționarilor este imposibilă, din cauza unor deficiențe în însăși legislația comunitară aplicabilă; |
| --- | --- |

14.

recunoaște că uneori găsirea unor soluții pentru plângerile petiționarilor este imposibilă, din cauza unor deficiențe în însăși legislația comunitară aplicabilă;

| 15. | este preocupat de numărul mare de petiții adresate Comisiei pentru petiții care solicită drept de vot la alegerile locale pentru persoanele rezidente în Letonia, dar care nu sunt cetățeni letoni; reamintește că Comisia ONU pentru drepturile omului, Comisia ONU pentru eliminarea discriminării rasiale, Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei, Congresul autorităților locale și regionale al Consiliului Europei, Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei, Comisia Europeană împotriva rasismului și intoleranței și Adunarea Parlamentară a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa au recomandat să se permită persoanelor care nu sunt cetățenii unei țări să participe la alegerile locale; solicită Comisiei Europene să monitorizeze îndeaproape și să încurajeze regularizarea statutului „necetățenilor” din Letonia, mulți dintre aceștia fiind născuți în această țară; |
| --- | --- |

15.

este preocupat de numărul mare de petiții adresate Comisiei pentru petiții care solicită drept de vot la alegerile locale pentru persoanele rezidente în Letonia, dar care nu sunt cetățeni letoni; reamintește că Comisia ONU pentru drepturile omului, Comisia ONU pentru eliminarea discriminării rasiale, Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei, Congresul autorităților locale și regionale al Consiliului Europei, Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei, Comisia Europeană împotriva rasismului și intoleranței și Adunarea Parlamentară a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa au recomandat să se permită persoanelor care nu sunt cetățenii unei țări să participe la alegerile locale; solicită Comisiei Europene să monitorizeze îndeaproape și să încurajeze regularizarea statutului „necetățenilor” din Letonia, mulți dintre aceștia fiind născuți în această țară;

| 16. | observă că multe petiții primite de Parlamentul European din partea unor persoane sau asociații privesc, în mare parte, aspecte care nu constituie încălcări ale dreptului comunitar și ar trebui, prin urmare, soluționate după epuizarea tuturor căilor de atac puse la dispoziție de justiția națională din statele membre; observă, în continuare că, după ce au fost luate toate măsurile adecvate la nivel național, instanța de recurs indicată este Curtea Europeană a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

16.

observă că multe petiții primite de Parlamentul European din partea unor persoane sau asociații privesc, în mare parte, aspecte care nu constituie încălcări ale dreptului comunitar și ar trebui, prin urmare, soluționate după epuizarea tuturor căilor de atac puse la dispoziție de justiția națională din statele membre; observă, în continuare că, după ce au fost luate toate măsurile adecvate la nivel național, instanța de recurs indicată este Curtea Europeană a Drepturilor Omului;

| 17. | observă faptul că petiția „un singur sediu”, semnată de 1 500 000 de persoane, prin care se solicită un singur sediu pentru Parlamentul European, nu a fost încă abordată în mod cuprinzător; recomandă Comisiei pentru petiții să trateze această problemă în regim prioritar pe durata următoarei legislaturi; |
| --- | --- |

17.

observă faptul că petiția „un singur sediu”, semnată de 1 500 000 de persoane, prin care se solicită un singur sediu pentru Parlamentul European, nu a fost încă abordată în mod cuprinzător; recomandă Comisiei pentru petiții să trateze această problemă în regim prioritar pe durata următoarei legislaturi;

| 18. | prin urmare, invită comisiile legislative competente să ia în considerare propunerile sau sugestiile făcute din când în când de Comisia pentru petiții cu privire la aplicarea de către statele membre a legislației UE specifice, în vederea unei posibile examinări sau a unei investigații suplimentare; |
| --- | --- |

18.

prin urmare, invită comisiile legislative competente să ia în considerare propunerile sau sugestiile făcute din când în când de Comisia pentru petiții cu privire la aplicarea de către statele membre a legislației UE specifice, în vederea unei posibile examinări sau a unei investigații suplimentare;

| 19. | reamintește solicitarea adresată de către Parlament Comisiei de a-și intensifica monitorizarea implementării Directivei 2006/114/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind publicitatea înșelătoare și comparativă (6) în ceea ce privește societățile editoare de anuare profesionale care recurg la practici înșelătoare și să prezinte un raport Parlamentului cu privire la fezabilitatea și posibilele consecințe ale extinderii domeniului de aplicare al Directivei 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori (7), mai precis prin înlocuirea cuvântului „consumator” cu sintagma „destinatarul practicii”; |
| --- | --- |

19.

reamintește solicitarea adresată de către Parlament Comisiei de a-și intensifica monitorizarea implementării Directivei 2006/114/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind publicitatea înșelătoare și comparativă (6) în ceea ce privește societățile editoare de anuare profesionale care recurg la practici înșelătoare și să prezinte un raport Parlamentului cu privire la fezabilitatea și posibilele consecințe ale extinderii domeniului de aplicare al Directivei 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori (7), mai precis prin înlocuirea cuvântului „consumator” cu sintagma „destinatarul practicii”;

| 20. | sprijină solicitarea Ombudsmanului adresată Consiliului privind extinderea opțiunilor lingvistice de pe paginile web ale Președințiilor, astfel încât acestea să cuprindă cele mai vorbite limbi din Uniunea Europeană, obiectivul fiind garantarea accesului direct al cetățenilor la activitățile Președințiilor Consiliului; atrage atenția în acest sens asupra Președinției franceze a Consiliului, care și-a publicat site-ul web oficial în conformitate cu recomandările Ombudsmanului; |
| --- | --- |

20.

sprijină solicitarea Ombudsmanului adresată Consiliului privind extinderea opțiunilor lingvistice de pe paginile web ale Președințiilor, astfel încât acestea să cuprindă cele mai vorbite limbi din Uniunea Europeană, obiectivul fiind garantarea accesului direct al cetățenilor la activitățile Președințiilor Consiliului; atrage atenția în acest sens asupra Președinției franceze a Consiliului, care și-a publicat site-ul web oficial în conformitate cu recomandările Ombudsmanului;

| 21. | susține solicitarea adresată de Ombudsman Comisiei, referitoare la implementarea directivei privind timpul de lucru (8), de a gestiona plângerile cetățenilor în conformitate cu principiile bunei administrări în domeniul puterilor discreționare ale Comisiei în ceea ce privește inițierea procedurilor privind încălcarea dreptului comunitar; |
| --- | --- |

21.

susține solicitarea adresată de Ombudsman Comisiei, referitoare la implementarea directivei privind timpul de lucru (8), de a gestiona plângerile cetățenilor în conformitate cu principiile bunei administrări în domeniul puterilor discreționare ale Comisiei în ceea ce privește inițierea procedurilor privind încălcarea dreptului comunitar;

| 22. | salută cooperarea constructivă dintre Ombudsman și UE, realizată în cadrul instituțional adecvat; susține solicitările repetate ale Ombudsmanului privind necesitatea unui cod de bună conduită administrativă, comun tuturor instituțiilor și organismelor UE, astfel cum a fost aprobat de Parlament în rezoluția sa din 6 septembrie 2001 referitoare la raportul special al Ombudsmanului European prezentat Parlamentului European în urma anchetei din proprie inițiativă privind existența și gradul de accesibilitate al publicului la un cod de bună conduită administrativă, în cadrul diferitelor instituții și organisme comunitare (9); consideră că Ombudsmanul, Comisia și Parlamentul ar trebui să dezvolte un portal comun UE destinat analizării plângerilor adresate instituțiilor UE; |
| --- | --- |

22.

salută cooperarea constructivă dintre Ombudsman și UE, realizată în cadrul instituțional adecvat; susține solicitările repetate ale Ombudsmanului privind necesitatea unui cod de bună conduită administrativă, comun tuturor instituțiilor și organismelor UE, astfel cum a fost aprobat de Parlament în rezoluția sa din 6 septembrie 2001 referitoare la raportul special al Ombudsmanului European prezentat Parlamentului European în urma anchetei din proprie inițiativă privind existența și gradul de accesibilitate al publicului la un cod de bună conduită administrativă, în cadrul diferitelor instituții și organisme comunitare (9); consideră că Ombudsmanul, Comisia și Parlamentul ar trebui să dezvolte un portal comun UE destinat analizării plângerilor adresate instituțiilor UE;

| 23. | solicită implementarea de către toate părțile a Rezoluției 550 (1984) a Consiliului de Securitate al ONU referitoare la Cipru, care ar avea drept consecință retrocedarea în totalitate a proprietăților către proprietarii legitimi din Varosha; sugerează că, în cazul în care nu există rezultate vizibile până la sfârșitul lui 2009, comisia competentă ar putea lua în considerare discutarea problemei petiționarilor din Famagusta în plen; |
| --- | --- |

23.

solicită implementarea de către toate părțile a Rezoluției 550 (1984) a Consiliului de Securitate al ONU referitoare la Cipru, care ar avea drept consecință retrocedarea în totalitate a proprietăților către proprietarii legitimi din Varosha; sugerează că, în cazul în care nu există rezultate vizibile până la sfârșitul lui 2009, comisia competentă ar putea lua în considerare discutarea problemei petiționarilor din Famagusta în plen;

| 24. | solicită autorităților române să adopte măsuri de conservare și protejare a patrimoniului cultural și arhitectural al României, în conformitate cu articolul 151 din Tratatul CE, astfel cum prevede Declarația Parlamentului din 11 octombrie 2007 privind măsurile de protejare a catedralei romano-catolice Sf. Iosif din București, România, un monument istoric și arhitectural periclitat (10); subliniază faptul că, în ceea ce privește problemele legate de retrocedarea proprietăților confiscate în timpul regimului comunist, regimul proprietății constituie un aspect care ține de competențele naționale; |
| --- | --- |

24.

solicită autorităților române să adopte măsuri de conservare și protejare a patrimoniului cultural și arhitectural al României, în conformitate cu articolul 151 din Tratatul CE, astfel cum prevede Declarația Parlamentului din 11 octombrie 2007 privind măsurile de protejare a catedralei romano-catolice Sf. Iosif din București, România, un monument istoric și arhitectural periclitat (10); subliniază faptul că, în ceea ce privește problemele legate de retrocedarea proprietăților confiscate în timpul regimului comunist, regimul proprietății constituie un aspect care ține de competențele naționale;

| 25. | solicită autorităților franceze să pregătească o evaluare epidemiologică pentru a determina impactul asupra zonei din apropierea Fos-Berre, în imediata vecinătate a uzinei de incinerare de la Fos-sur-Mer, aflată în construcție; recunoaște faptul că Directiva 1999/30/CE a Consiliului din 22 aprilie 1999 privind valorile limită pentru dioxidul de sulf, dioxidul de azot și oxizii de azot, pulberile în suspensie și plumbul din aerul înconjurător (11) nu interzice construirea unei uzine de incinerare într-o zonă care este deja afectată de poluare atmosferică, dar subliniază că, în conformitate cu Directiva 1999/30/CE și Directiva 96/62/CE a Consiliului din 27 septembrie 1996 privind evaluarea și gestionarea calității aerului înconjurător (12), trebuie adoptate măsuri pentru a garanta respectarea standardelor europene în domeniul poluării atmosferice; |
| --- | --- |

25.

solicită autorităților franceze să pregătească o evaluare epidemiologică pentru a determina impactul asupra zonei din apropierea Fos-Berre, în imediata vecinătate a uzinei de incinerare de la Fos-sur-Mer, aflată în construcție; recunoaște faptul că Directiva 1999/30/CE a Consiliului din 22 aprilie 1999 privind valorile limită pentru dioxidul de sulf, dioxidul de azot și oxizii de azot, pulberile în suspensie și plumbul din aerul înconjurător (11) nu interzice construirea unei uzine de incinerare într-o zonă care este deja afectată de poluare atmosferică, dar subliniază că, în conformitate cu Directiva 1999/30/CE și Directiva 96/62/CE a Consiliului din 27 septembrie 1996 privind evaluarea și gestionarea calității aerului înconjurător (12), trebuie adoptate măsuri pentru a garanta respectarea standardelor europene în domeniul poluării atmosferice;

| 26. | reamintește recomandările cuprinse în raportul anual al Comisiei pentru petiții din 2007, în vederea revizuirii procedurilor administrative privind analizarea petițiilor, cum ar fi, de exemplu, transferarea înregistrării petițiilor la secretariatul Comisiei pentru petiții, cooperarea strânsă cu SOLVIT, dezvoltarea în continuare a bazei de date cu petiții, dezvoltarea unui portal UE pentru cetățenii europeni etc.; salută redactarea de către deputați a unui cod al bunelor practici pentru analizarea petițiilor, cod ce ar urma să intre în vigoare la începutul următoarei legislaturi parlamentare; |
| --- | --- |

26.

reamintește recomandările cuprinse în raportul anual al Comisiei pentru petiții din 2007, în vederea revizuirii procedurilor administrative privind analizarea petițiilor, cum ar fi, de exemplu, transferarea înregistrării petițiilor la secretariatul Comisiei pentru petiții, cooperarea strânsă cu SOLVIT, dezvoltarea în continuare a bazei de date cu petiții, dezvoltarea unui portal UE pentru cetățenii europeni etc.; salută redactarea de către deputați a unui cod al bunelor practici pentru analizarea petițiilor, cod ce ar urma să intre în vigoare la începutul următoarei legislaturi parlamentare;

| 27. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, precum și raportul Comisiei pentru petiții, Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, guvernelor statelor membre, precum și parlamentelor statelor membre, comisiilor pentru petiții ale acestora și ombudsmanilor lor sau organelor competente similare. |
| --- | --- |

27.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, precum și raportul Comisiei pentru petiții, Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, guvernelor statelor membre, precum și parlamentelor statelor membre, comisiilor pentru petiții ale acestora și ombudsmanilor lor sau organelor competente similare.

---

(1)  JO L 175, 5.7.1985, p. 40.

(2)  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

(3)  Directiva 79/409/CEE a Consiliului din 2 aprilie 1979 privind conservarea păsărilor sălbatice (JO L 103, 25.4.1979, p. 1).

(4)  JO C 104 E, 30.4.2004, p. 408.

(5)  A se vedea Rezoluția Parlamentului din 9 martie 2005 privind deliberările Comisiei pentru petiții în cursul legislaturii 2003-2004 (JO C 320 E, 15.12.2005, p. 161).

(6)  JO L 376, 27.12.2006, p. 21.

(7)  JO L 149, 11.6.2005, p. 22.

(8)  Directiva 93/104/CE a Consiliului din 23 noiembrie 1993 privind anumite aspecte ale organizării timpului de lucru (JO L 307, 13.12.1993, p. 18).

(9)  JO C 72 E, 21.3.2002, p. 331.

(10)  JO C 227 E, 4.9.2008, p. 162.

(11)  JO L 163, 29.6.1999, p. 41.

(12)  JO L 296, 21.11.1996, p. 55.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/18 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/18

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Abordarea integrată a perspectivei de gen în cadrul lucrărilor comisiilor și ale delegațiilor

P6_TA(2009)0240

Rezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 privind abordarea integrată a egalității de gen în cadrul lucrărilor comisiilor și ale delegațiilor (2008/2245(INI))

2010/C 184 E/04

Parlamentul European,

având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (2), articolul 13 și articolul 141 alineatul (4) din Tratatul CE,

având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, Carta socială europeană revizuită și jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului,

având în vedere lucrările Direcției Generale pentru drepturile omului și afaceri juridice a Consiliului Europei, în special ale Comitetului director pentru egalitatea între femei și bărbați,

având în vedere Directiva 2002/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 septembrie 2002 de modificare a Directivei 76/207/CEE a Consiliului privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în ceea ce privește accesul la încadrarea în muncă, la formarea și la promovarea profesională, precum și condițiile de muncă (1),

având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2003 privind o abordare integrată a egalității între femei și bărbați („gender mainstreaming”) în cadrul Parlamentului European (2),

având în vedere rezoluția sa din 18 ianuarie 2007 privind abordarea integrată a egalității între femei și bărbați în cadrul lucrărilor comisiilor (3),

având în vedere articolul 45 din regulamentul său,

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A6-0198/2009),

| A. | întrucât egalitatea între bărbați și femei reprezintă un principiu fundamental al dreptului comunitar și întrucât în temeiul articolului 2 din tratat, acesta face parte din misiunile Comunității; |
| --- | --- |

A.

întrucât egalitatea între bărbați și femei reprezintă un principiu fundamental al dreptului comunitar și întrucât în temeiul articolului 2 din tratat, acesta face parte din misiunile Comunității;

| B. | întrucât articolul 3 alineatul (2) din tratat stabilește principiul abordării integrate a egalității, prevăzând faptul că, prin toate acțiunile pe care le desfășoară, Comunitatea urmărește să elimine inegalitățile și să promoveze egalitatea între bărbați și femei; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 3 alineatul (2) din tratat stabilește principiul abordării integrate a egalității, prevăzând faptul că, prin toate acțiunile pe care le desfășoară, Comunitatea urmărește să elimine inegalitățile și să promoveze egalitatea între bărbați și femei;

| C. | întrucât procentul deputatelor din Parlament este în creștere constantă, trecând de la 17,5 % în 1979 la 31,08 % în 2009; |
| --- | --- |

C.

întrucât procentul deputatelor din Parlament este în creștere constantă, trecând de la 17,5 % în 1979 la 31,08 % în 2009;

| D. | întrucât un număr mic de deputate exercită funcții de conducere în cadrul organelor Parlamentului European (de exemplu funcția de președinte sau de membru al comisiilor sau delegațiilor); |
| --- | --- |

D.

întrucât un număr mic de deputate exercită funcții de conducere în cadrul organelor Parlamentului European (de exemplu funcția de președinte sau de membru al comisiilor sau delegațiilor);

| E. | întrucât în cadrul direcțiilor generale de politici interne și de politici externe ale Parlamentului, femeile sunt subreprezentate și constituie 66,5 %, respectiv 66 % din personal și subliniind, în același timp, progresele semnificative realizate în ultimii ani în cadrul Direcției Generale Politici Interne, răsplătite prin acordarea „Premiului pentru egalitate-2007- cele mai bune practici”, atât pentru crearea unui mediu de lucru propice egalității și abordării integrate a dimensiunii de gen, cât și pentru creșterea considerabilă a numărului de femei care ocupă funcții importante de conducere (de exemplu, numărul femeilor care ocupă funcția de șef de unitate a crescut, din 2005, de la 5 % la 30 %); |
| --- | --- |

E.

întrucât în cadrul direcțiilor generale de politici interne și de politici externe ale Parlamentului, femeile sunt subreprezentate și constituie 66,5 %, respectiv 66 % din personal și subliniind, în același timp, progresele semnificative realizate în ultimii ani în cadrul Direcției Generale Politici Interne, răsplătite prin acordarea „Premiului pentru egalitate-2007- cele mai bune practici”, atât pentru crearea unui mediu de lucru propice egalității și abordării integrate a dimensiunii de gen, cât și pentru creșterea considerabilă a numărului de femei care ocupă funcții importante de conducere (de exemplu, numărul femeilor care ocupă funcția de șef de unitate a crescut, din 2005, de la 5 % la 30 %);

| F. | întrucât majoritatea comisiilor parlamentare acordă în general o anumită importanță abordării integrate a egalității de gen (de exemplu, în cadrul lucrărilor legislative, al relațiilor oficiale cu Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen sau al elaborării unui plan de acțiune în domeniul egalității), în timp ce o proporție mică a comisiilor acordă puțin interes sau nu acordă interes deloc acestei probleme; |
| --- | --- |

F.

întrucât majoritatea comisiilor parlamentare acordă în general o anumită importanță abordării integrate a egalității de gen (de exemplu, în cadrul lucrărilor legislative, al relațiilor oficiale cu Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen sau al elaborării unui plan de acțiune în domeniul egalității), în timp ce o proporție mică a comisiilor acordă puțin interes sau nu acordă interes deloc acestei probleme;

| G. | subliniind faptul că folosirea rețelei responsabile pentru abordarea integrată a egalității în cadrul comisiilor parlamentare, compusă din deputați și din membri ai personalului Secretariatului, nu a produs, până în prezent, rezultatele scontate; |
| --- | --- |

G.

subliniind faptul că folosirea rețelei responsabile pentru abordarea integrată a egalității în cadrul comisiilor parlamentare, compusă din deputați și din membri ai personalului Secretariatului, nu a produs, până în prezent, rezultatele scontate;

| H. | subliniind că Grupul la nivel înalt privind egalitatea de gen și diversitate a propus crearea unei rețele similare în cadrul delegațiilor interparlamentare, în scopul integrării chestiunilor privind egalitatea de gen în cadrul relațiilor externe ale Uniunii Europene, |
| --- | --- |

H.

subliniind că Grupul la nivel înalt privind egalitatea de gen și diversitate a propus crearea unei rețele similare în cadrul delegațiilor interparlamentare, în scopul integrării chestiunilor privind egalitatea de gen în cadrul relațiilor externe ale Uniunii Europene,

| 1. | subliniază faptul că revendicarea egalității între femei și bărbați trebuie să se facă printr-o abordare practică care nu pune în opoziție femeile și bărbații; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că revendicarea egalității între femei și bărbați trebuie să se facă printr-o abordare practică care nu pune în opoziție femeile și bărbații;

| 2. | subliniază faptul că abordarea integrată a egalității constituie o evoluție pozitivă atât pentru femei, cât și pentru bărbați; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că abordarea integrată a egalității constituie o evoluție pozitivă atât pentru femei, cât și pentru bărbați;

| 3. | subliniază faptul că abordarea integrată a egalității implică reorganizarea, ameliorarea, dezvoltarea și evaluarea politicilor, astfel încât toți actorii asociați în mod normal deciziilor politice să integreze dimensiunea egalității de gen în toate politicile; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că abordarea integrată a egalității implică reorganizarea, ameliorarea, dezvoltarea și evaluarea politicilor, astfel încât toți actorii asociați în mod normal deciziilor politice să integreze dimensiunea egalității de gen în toate politicile;

| 4. | reamintește necesitatea de a adopta și de a aplica o strategie care să aibă obiective concrete în ceea ce privește o abordare integrată a egalității de gen în cadrul politicilor comunitare care țin de competența comisiilor și a delegațiilor parlamentare; |
| --- | --- |

4.

reamintește necesitatea de a adopta și de a aplica o strategie care să aibă obiective concrete în ceea ce privește o abordare integrată a egalității de gen în cadrul politicilor comunitare care țin de competența comisiilor și a delegațiilor parlamentare;

| 5. | subliniază importanța mandatului Grupului la nivel înalt asupra egalității de gen și diversității și îl invită să încurajeze și să promoveze în continuare acest proces în cadrul Parlamentului, precum și în cadrul relațiilor și al cooperării cu Comisia, Consiliul și cu celelalte instituții; |
| --- | --- |

5.

subliniază importanța mandatului Grupului la nivel înalt asupra egalității de gen și diversității și îl invită să încurajeze și să promoveze în continuare acest proces în cadrul Parlamentului, precum și în cadrul relațiilor și al cooperării cu Comisia, Consiliul și cu celelalte instituții;

| 6. | felicită comisiile parlamentare care au făcut operațională abordarea integrată a egalității în lucrările lor și solicită celorlalte comisii, precum și delegațiilor, să facă același lucru; |
| --- | --- |

6.

felicită comisiile parlamentare care au făcut operațională abordarea integrată a egalității în lucrările lor și solicită celorlalte comisii, precum și delegațiilor, să facă același lucru;

| 7. | solicită ca recurgerea la rețeaua responsabilă de abordarea integrată a egalității să fie consolidată în ceea ce privește delegațiile interparlamentare și misiunile de observare a alegerilor; |
| --- | --- |

7.

solicită ca recurgerea la rețeaua responsabilă de abordarea integrată a egalității să fie consolidată în ceea ce privește delegațiile interparlamentare și misiunile de observare a alegerilor;

| 8. | încurajează Secretarul General să acorde prioritate formării legate de abordarea integrată a egalității între funcționarii din cadrul comisiilor și al delegațiilor parlamentare, indiferent de nivel; repetă cererea sa de a oferi o formare în domeniul egalității între femei și bărbați tuturor deputaților Parlamentului, începând chiar cu următoarea legislatură; |
| --- | --- |

8.

încurajează Secretarul General să acorde prioritate formării legate de abordarea integrată a egalității între funcționarii din cadrul comisiilor și al delegațiilor parlamentare, indiferent de nivel; repetă cererea sa de a oferi o formare în domeniul egalității între femei și bărbați tuturor deputaților Parlamentului, începând chiar cu următoarea legislatură;

| 9. | continuă să încurajeze crearea de conexiuni între funcționarii secretariatelor comisiilor parlamentare și ai delegațiilor interparlamentare ale direcțiilor generale de politici interne și de politici externe, care sunt formați în mod special cu privire la abordarea integrată a egalității de gen în scopul schimbului constant de bune practici; |
| --- | --- |

9.

continuă să încurajeze crearea de conexiuni între funcționarii secretariatelor comisiilor parlamentare și ai delegațiilor interparlamentare ale direcțiilor generale de politici interne și de politici externe, care sunt formați în mod special cu privire la abordarea integrată a egalității de gen în scopul schimbului constant de bune practici;

| 10. | subliniază necesitatea de a dispune, în cadrul comisiilor și al delegațiilor parlamentare, de instrumente adecvate pentru a face bine cunoscută abordarea integrată a egalității, ca de exemplu indicatori, date și statistici clasificate în funcție de sex, precum și repartiția resurselor bugetare din punctul de vedere al egalității între femei și bărbați; |
| --- | --- |

10.

subliniază necesitatea de a dispune, în cadrul comisiilor și al delegațiilor parlamentare, de instrumente adecvate pentru a face bine cunoscută abordarea integrată a egalității, ca de exemplu indicatori, date și statistici clasificate în funcție de sex, precum și repartiția resurselor bugetare din punctul de vedere al egalității între femei și bărbați;

| 11. | subliniază faptul că punerea în aplicare a abordării integrate a egalității trebuie să țină seama de specificitatea fiecărei comisii sau delegații parlamentare; solicită ca delegațiile și comisiile să participe în mod activ la evaluările efectuate periodic sub egida Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, pe baza chestionarului trimis președinților și vicepreședinților însărcinați cu abordarea integrată a egalității de gen, incluzând neîndeplinirea obligațiilor în domeniul respectiv în cadrul lucrărilor comisiilor și delegațiilor, precum și evoluția punerii în aplicare a abordării integrate a egalității în cadrul fiecărei comisii; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că punerea în aplicare a abordării integrate a egalității trebuie să țină seama de specificitatea fiecărei comisii sau delegații parlamentare; solicită ca delegațiile și comisiile să participe în mod activ la evaluările efectuate periodic sub egida Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, pe baza chestionarului trimis președinților și vicepreședinților însărcinați cu abordarea integrată a egalității de gen, incluzând neîndeplinirea obligațiilor în domeniul respectiv în cadrul lucrărilor comisiilor și delegațiilor, precum și evoluția punerii în aplicare a abordării integrate a egalității în cadrul fiecărei comisii;

| 12. | subliniază importanța pentru comisiile și delegațiile parlamentare a unei definiri clare a rolului și responsabilităților acestora în domeniul abordării integrate a egalității de gen; |
| --- | --- |

12.

subliniază importanța pentru comisiile și delegațiile parlamentare a unei definiri clare a rolului și responsabilităților acestora în domeniul abordării integrate a egalității de gen;

| 13. | subliniază importanța unei colaborări eficiente și coordonate între Grupul la nivel înalt privind egalitatea de gen și diversitatea și rețeaua responsabilă de abordarea integrată a egalității de gen în cadrul comisiilor și delegațiilor interparlamentare, precum și Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța unei colaborări eficiente și coordonate între Grupul la nivel înalt privind egalitatea de gen și diversitatea și rețeaua responsabilă de abordarea integrată a egalității de gen în cadrul comisiilor și delegațiilor interparlamentare, precum și Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen;

| 14. | invită Secretarul General să continue aplicarea strategiei integrate care vizează concilierea vieții de familie cu viața profesională și facilitarea evoluției carierei femeilor funcționar; |
| --- | --- |

14.

invită Secretarul General să continue aplicarea strategiei integrate care vizează concilierea vieții de familie cu viața profesională și facilitarea evoluției carierei femeilor funcționar;

| 15. | invită grupurile politice să țină seama de obiectivul participării echilibrate a bărbaților și a femeilor, în cadrul numirii în funcții de conducere; |
| --- | --- |

15.

invită grupurile politice să țină seama de obiectivul participării echilibrate a bărbaților și a femeilor, în cadrul numirii în funcții de conducere;

| 16. | invită Biroul Parlamentului să sublinieze în contactele sale cu parlamentele statelor membre modelul pozitiv oferit de Grupul la nivel înalt în ceea ce privește egalitatea de gen și diversitatea; |
| --- | --- |

16.

invită Biroul Parlamentului să sublinieze în contactele sale cu parlamentele statelor membre modelul pozitiv oferit de Grupul la nivel înalt în ceea ce privește egalitatea de gen și diversitatea;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Consiliului Europei. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Consiliului Europei.

---

(1)  JO L 269, 5.10.2002, p. 15.

(2)  JO C 61 E, 10.3.2004, p. 384.

(3)  JO C 244 E, 18.10.2007, p. 225.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/20

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Acordul comercial interimar cu Turkmenistan

P6_TA(2009)0252

Rezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la Acordul comercial interimar cu Turkmenistan

2010/C 184 E/05

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului și a Comisiei (COM(1998)0617),

având în vedere acordul provizoriu privind comerțul și aspectele legate de comerț dintre Comunitatea Europeană, Comunitatea Europeană a Cărbunelului și Oțelului și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Turkmenistan, pe de altă parte (5144/1999)

având în vedere articolul 133 și articolul 300 alineatul (2) primul paragraf din Tratatul CE,

având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C5-0338/1999),

având în vedere rezoluția sa din 20 februarie 2008 privind o strategie a Uniunii Europene pentru Asia Centrală (1),

având în vedere poziția sa din 22 aprilie 2009 privind propunerea mai sus menționată (2),

având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât relațiile dintre Comunitățile Europene și Turkmenistan sunt în prezent reglementate de Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și Uniunea Republicilor Sovietice Socialiste privind comerțul și cooperarea comercială și economică încheiat în decembrie 1989; întrucât acest acord nu conține o clauză privind drepturile omului; |
| --- | --- |

A.

întrucât relațiile dintre Comunitățile Europene și Turkmenistan sunt în prezent reglementate de Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și Uniunea Republicilor Sovietice Socialiste privind comerțul și cooperarea comercială și economică încheiat în decembrie 1989; întrucât acest acord nu conține o clauză privind drepturile omului;

| B. | întrucât Acordul provizoriu privind comerțul și aspecte legate de comerț din 2 decembrie 1998, încheiat între Comunitatea Europeană, Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Turkmenistan, pe de altă parte, este în prezent supus aprobării Consiliului; |
| --- | --- |

B.

întrucât Acordul provizoriu privind comerțul și aspecte legate de comerț din 2 decembrie 1998, încheiat între Comunitatea Europeană, Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Turkmenistan, pe de altă parte, este în prezent supus aprobării Consiliului;

| C. | întrucât Acordul de parteneriat și cooperare (APC) cu Turkmenistan a fost inițiat în mai 1997 și semnat în 1998; întrucât între timp 11 state membre au ratificat APC - Franța, Irlanda, Regatul Unit și Grecia încă nu l-au ratificat - iar cele 12 noi state membre îl vor ratifica printr-un protocol unic; întrucât Turkmenistanul a ratificat APC în 2004; |
| --- | --- |

C.

întrucât Acordul de parteneriat și cooperare (APC) cu Turkmenistan a fost inițiat în mai 1997 și semnat în 1998; întrucât între timp 11 state membre au ratificat APC - Franța, Irlanda, Regatul Unit și Grecia încă nu l-au ratificat - iar cele 12 noi state membre îl vor ratifica printr-un protocol unic; întrucât Turkmenistanul a ratificat APC în 2004;

| D. | întrucât APC, odată ratificat, va fi încheiat pe o perioadă inițială de 10 ani, după care va fi reînnoit pe baze anuale, cu condiția ca niciuna dintre părți să nu îl denunțe; întrucât părțile pot extinde sau modifica APC sau îl pot reconfigura, pentru a putea lua în considerare noile evoluții; |
| --- | --- |

D.

întrucât APC, odată ratificat, va fi încheiat pe o perioadă inițială de 10 ani, după care va fi reînnoit pe baze anuale, cu condiția ca niciuna dintre părți să nu îl denunțe; întrucât părțile pot extinde sau modifica APC sau îl pot reconfigura, pentru a putea lua în considerare noile evoluții;

| E. | întrucât Turkmenistanul are un rol important în regiunea Asiei Centrale, astfel că este de dorit o bună cooperare a acestei țări cu Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

E.

întrucât Turkmenistanul are un rol important în regiunea Asiei Centrale, astfel că este de dorit o bună cooperare a acestei țări cu Uniunea Europeană;

| F. | întrucât situația din Turkmenistan s-a îmbunătățit de când are un nou președinte; întrucât regimul și-a demonstrat intenția de a aplica reforme majore; întrucât este încă necesar un progres substanțial în câteva domenii-cheie cum ar fi drepturile omului, statul de drept, democrația și libertățile individuale; |
| --- | --- |

F.

întrucât situația din Turkmenistan s-a îmbunătățit de când are un nou președinte; întrucât regimul și-a demonstrat intenția de a aplica reforme majore; întrucât este încă necesar un progres substanțial în câteva domenii-cheie cum ar fi drepturile omului, statul de drept, democrația și libertățile individuale;

| G. | întrucât Acordul comercial provizoriu (ACP) propus între Comunitățile Europene și Turkmenistan stipulează respectarea democrației și a drepturilor omului ca o condiție pentru cooperare; |
| --- | --- |

G.

întrucât Acordul comercial provizoriu (ACP) propus între Comunitățile Europene și Turkmenistan stipulează respectarea democrației și a drepturilor omului ca o condiție pentru cooperare;

| H. | întrucât, prin urmare, ACP ar avea potențialul de a contribui la progresul actualelor reforme democratice din Turkmenistan; |
| --- | --- |

H.

întrucât, prin urmare, ACP ar avea potențialul de a contribui la progresul actualelor reforme democratice din Turkmenistan;

| I. | întrucât ACP conține un mecanism ce permite denunțarea sa de oricare dintre părți, prin notificarea celeilalte părți, |
| --- | --- |

I.

întrucât ACP conține un mecanism ce permite denunțarea sa de oricare dintre părți, prin notificarea celeilalte părți,

| 1. | observă că după schimbarea președintelui în Turkmenistan se afirmă dorința de a întreprinde reforme în domenii cheie; salută îndeosebi crearea Institutului Național pentru Democrație și Drepturile Omului; ia act de procesul de revizuire a Constituției, care vizează consolidarea democrației, a libertăților individuale și a statului de drept; ia act, de asemenea, de revizuirea legii electorale; salută aderarea de către Turkmenistan la convenții internaționale precum cel de-al doilea Protocol opțional la Pactul internațional privind drepturile civile și politice care vizează abolirea pedepsei cu moartea și Convenția privind drepturile politice ale femeilor; salută reformele din sistemul de învățământ, vizând îmbunătățirea calității și egalitatea între studenți; |
| --- | --- |

1.

observă că după schimbarea președintelui în Turkmenistan se afirmă dorința de a întreprinde reforme în domenii cheie; salută îndeosebi crearea Institutului Național pentru Democrație și Drepturile Omului; ia act de procesul de revizuire a Constituției, care vizează consolidarea democrației, a libertăților individuale și a statului de drept; ia act, de asemenea, de revizuirea legii electorale; salută aderarea de către Turkmenistan la convenții internaționale precum cel de-al doilea Protocol opțional la Pactul internațional privind drepturile civile și politice care vizează abolirea pedepsei cu moartea și Convenția privind drepturile politice ale femeilor; salută reformele din sistemul de învățământ, vizând îmbunătățirea calității și egalitatea între studenți;

| 2. | invită guvernul Turkmenistanului să acționeze rapid în spiritul democrației și al statului de drept; solicită, mai ales, alegeri democratice și transparente, libertate religioasă, dezvoltarea unei veritabile societăți civile, eliberarea tuturor prizonierilor politici și a prizonierilor de conștiință, eliminarea restricțiilor la călătorii și accesul unor observatori independenți; |
| --- | --- |

2.

invită guvernul Turkmenistanului să acționeze rapid în spiritul democrației și al statului de drept; solicită, mai ales, alegeri democratice și transparente, libertate religioasă, dezvoltarea unei veritabile societăți civile, eliberarea tuturor prizonierilor politici și a prizonierilor de conștiință, eliminarea restricțiilor la călătorii și accesul unor observatori independenți;

| 3. | subliniază necesitatea ca Uniunea Europeană să încurajeze în continuare aceste evoluții; subliniază faptul că măsurile guvernului din Turkmenistan trebuie monitorizate cu atenție și în mod periodic; |
| --- | --- |

3.

subliniază necesitatea ca Uniunea Europeană să încurajeze în continuare aceste evoluții; subliniază faptul că măsurile guvernului din Turkmenistan trebuie monitorizate cu atenție și în mod periodic;

| 4. | solicită Consiliului și Comisiei să-l informeze în detaliu și regulat despre situația drepturilor omului în Turkmenistan; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului și Comisiei să-l informeze în detaliu și regulat despre situația drepturilor omului în Turkmenistan;

| 5. | regretă că, în mai multe domenii, îndeosebi în ceea ce privește drepturile omului și democrația, situația este încă nesatisfăcătoare; atrage atenția îndeosebi asupra necesității eliberării necondiționate a tuturor prizonierilor politici; subliniază importanța eliminării tuturor obstacolelor la libertatea de mișcare și în ceea ce privește accesul observatorilor independenți, inclusiv a Crucii Roșii Internaționale; solicită noi îmbunătățiri în domeniul drepturilor civile, inclusiv pentru organizațiile neguvernamentale; subliniază nevoia de a realiza reforme la toate nivelurile și domeniile administrației; |
| --- | --- |

5.

regretă că, în mai multe domenii, îndeosebi în ceea ce privește drepturile omului și democrația, situația este încă nesatisfăcătoare; atrage atenția îndeosebi asupra necesității eliberării necondiționate a tuturor prizonierilor politici; subliniază importanța eliminării tuturor obstacolelor la libertatea de mișcare și în ceea ce privește accesul observatorilor independenți, inclusiv a Crucii Roșii Internaționale; solicită noi îmbunătățiri în domeniul drepturilor civile, inclusiv pentru organizațiile neguvernamentale; subliniază nevoia de a realiza reforme la toate nivelurile și domeniile administrației;

| 6. | subliniază importanța relațiilor economice și comerciale pentru deschiderea societății turkmene și pentru îmbunătățirea situației democratice, economice și sociale a cetățenilor turkmeni; |
| --- | --- |

6.

subliniază importanța relațiilor economice și comerciale pentru deschiderea societății turkmene și pentru îmbunătățirea situației democratice, economice și sociale a cetățenilor turkmeni;

| 7. | consideră ACP, care reglementează în același timp relațiile economice, ca o posibilă piatră de temelie în construirea de relații constante și durabile între UE și Turkmenistan, și ca un potențial catalizator pentru procesul de reformă din Turkmenistan; |
| --- | --- |

7.

consideră ACP, care reglementează în același timp relațiile economice, ca o posibilă piatră de temelie în construirea de relații constante și durabile între UE și Turkmenistan, și ca un potențial catalizator pentru procesul de reformă din Turkmenistan;

| 8. | subliniază că ACP nu reprezintă un cec în alb pentru Turkmenistan; solicită, prin urmare, o monitorizare strictă și revizuiri periodice ale evoluțiilor din domenii cheie în Turkmenistan și, dacă este cazul, suspendarea acordului dacă există dovezi că nu sunt respectate condițiile acestuia; solicită actualizări periodice ale monitorizării de către Comisie și Consiliu; |
| --- | --- |

8.

subliniază că ACP nu reprezintă un cec în alb pentru Turkmenistan; solicită, prin urmare, o monitorizare strictă și revizuiri periodice ale evoluțiilor din domenii cheie în Turkmenistan și, dacă este cazul, suspendarea acordului dacă există dovezi că nu sunt respectate condițiile acestuia; solicită actualizări periodice ale monitorizării de către Comisie și Consiliu;

| 9. | invită Consiliul și Comisia să includă în APC o clauză suspensivă clară privind drepturile omului; subliniază necesitatea respectării Declarației Universale a Drepturilor Omului a ONU; invită Consiliul să accepte orice solicitare a Parlamentului European de suspendare a acordului; |
| --- | --- |

9.

invită Consiliul și Comisia să includă în APC o clauză suspensivă clară privind drepturile omului; subliniază necesitatea respectării Declarației Universale a Drepturilor Omului a ONU; invită Consiliul să accepte orice solicitare a Parlamentului European de suspendare a acordului;

| 10. | invită Consiliul și Comisia să includă o clauză de revizuire și în APC; solicită să fie consultat cu ocazia oricărei revizuiri a APC; |
| --- | --- |

10.

invită Consiliul și Comisia să includă o clauză de revizuire și în APC; solicită să fie consultat cu ocazia oricărei revizuiri a APC;

| 11. | subliniază că, pentru intrarea în vigoare a APC, este necesar avizul conform al Parlamentului; deși avizul său conform nu este necesar și pentru ACP, solicită ca aspectele subliniate în prezenta rezoluție să fie luate în considerare pe deplin, întrucât altfel avizul său conform privind APC ar putea fi periclitat; prin urmare, intenționează să își fundamenteze avizul privind ACP pe răspunsurile primite din partea Consiliului și a Comisiei în declarațiile acestora; |
| --- | --- |

11.

subliniază că, pentru intrarea în vigoare a APC, este necesar avizul conform al Parlamentului; deși avizul său conform nu este necesar și pentru ACP, solicită ca aspectele subliniate în prezenta rezoluție să fie luate în considerare pe deplin, întrucât altfel avizul său conform privind APC ar putea fi periclitat; prin urmare, intenționează să își fundamenteze avizul privind ACP pe răspunsurile primite din partea Consiliului și a Comisiei în declarațiile acestora;

| 12. | însărcinează Președintele să transmită prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernului și parlamentului Turkmenistanului. |
| --- | --- |

12.

însărcinează Președintele să transmită prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernului și parlamentului Turkmenistanului.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0059.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0253.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/23

---

Miercuri, 22 aprilie 2009O politică comună de imigrare pentru Europa: principii, acțiuni și instrumente

P6_TA(2009)0257

Rezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la o politică comună de imigrare pentru Europa: principii, acțiuni si instrumente (2008/2331(INI))

2010/C 184 E/06

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 iunie 2008, intitulată „O politică comună de imigrare pentru Europa: principii, acțiuni și instrumente” (COM(2008)0359),

având în vedere Opinia Comitetului Regiunilor din 26 noiembrie 2008 privind o politică comună de imigrare pentru Europa (1),

având în vedere Pactul european privind imigrarea și azilul, adoptat de Consiliul European la 15 și 16 octombrie 2008 (2),

având în vedere Directiva 2008/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind standardele și procedurile comune, aplicabile în statele membre pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală (directiva privind returnarea) (3),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 863/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 iulie 2007 de stabilire a unui mecanism de creare a echipelor de intervenție rapidă la frontieră (4),

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid (reformare) (COM(2008)0820),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 octombrie 2008, intitulată „La un an după Lisabona: parteneriatul Africa-UE în practică” (COM(2008)0617),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 februarie 2008 intitulată „Pregătirea următoarelor etape ale gestionării frontierelor în Uniunea Europeană”(COM(2008)0069),

având în vedere documentul de lucru al Comisiei intitulat „Evaluarea și monitorizarea punerii în aplicare a Planului UE privind cele mai bune practici, normele și procedurile pentru combaterea și prevenirea traficului de persoane” (COM(2008)0657),

având în vedere Strategia comună Africa-UE și primul său Plan de acțiune (2008-2010) – Parteneriatul Strategic – adoptat la Summit-ul Africa-UE la 8-9 decembrie 2007, la Lisabona (5),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 noiembrie 2006, intitulată „Abordarea globală privind migrația, un an mai târziu: către o politică europeană globală în domeniul migrației” (COM(2006)0735),

având în vedere Programul de la Haga privind întărirea libertății, securității și justiției în Uniunea Europeană, adoptat în cadrul Consiliului European la 4-5 noiembrie 2004,

având în vedere programul de la Tampere adoptat în cadrul Consiliului European din 15 și 16 octombrie 1999, de stabilire a unei abordări coerente în domeniul imigrației și al dreptului de azil,

având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2009 referitoare la „Viitorul sistemului european comun de azil” (6),

având în vedere poziția sa din 19 februarie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a sancțiunilor la adresa angajatorilor de resortisanți din țări terțe cu ședere ilegală (7),

având în vedere rezoluția sa din 5 februarie 2009 referitoare la implementarea în Uniunea Europeană a Directivei 2003/9/CE de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil și a refugiaților: vizitele efectuate de Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne între 2005 și 2008 (8),

având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2008 privind evaluarea și dezvoltarea viitoare a Agenției FRONTEX și a Sistemului european de supraveghere a granițelor (EUROSUR) (9),

având în vedere poziția sa din 20 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe, pentru ocuparea unor locuri de muncă înalt calificate (10),

având în vedere poziția sa din 20 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind o procedură unică de solicitare a unui permis unic pentru resortisanții țărilor terțe, în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul statelor membre și un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru (11),

având în vedere rezoluția sa din 2 septembrie 2008 privind evaluarea sistemului de la Dublin (12),

având în vedere poziția sa din 23 aprilie 2008 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind modificarea Directivei 2003/109/CE, în vederea extinderii domeniului său de aplicare la beneficiarii dreptului de azil (13),

având în vedere rezoluția sa din 26 septembrie 2007 referitoare la planul de acțiune privind migrația legală (14),

având în vedere rezoluția sa din 26 septembrie 2007 privind prioritățile politicii de luptă împotriva imigrației ilegale a resortisanților țărilor terțe (15),

având în vedere rezoluția sa din 6 iulie 2006 privind strategiile și mijloacele de integrare a imigranților în Uniunea Europeană (16),

având în vedere Tratatul de la Amsterdam, în temeiul căruia puterile și responsabilitățile din domeniul imigrației și dreptului de azil sunt conferite Comunității, precum și articolul 63 din Tratatul CE,

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, precum și opiniile Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, ale Comisiei pentru cultură și educație și ale Comisiei pentru drepturile femeii și egalitate de gen (A6-0251/2009),

| A. | întrucât migrația în Europa va continua să fie o realitate atât timp cât există diferențe considerabile între Europa și celelalte regiuni ale lumii în ceea ce privește situația materială și calitatea vieții; |
| --- | --- |

A.

întrucât migrația în Europa va continua să fie o realitate atât timp cât există diferențe considerabile între Europa și celelalte regiuni ale lumii în ceea ce privește situația materială și calitatea vieții;

| B. | întrucât o abordare comună privind imigrarea în Uniunea Europeană a devenit o necesitate, mai ales într-un spațiu comun fără controlarea frontierelor interne, unde acțiunea sau lipsa de acțiune a unui stat membru are un impact direct asupra celorlalte și asupra UE în ansamblul său; |
| --- | --- |

B.

întrucât o abordare comună privind imigrarea în Uniunea Europeană a devenit o necesitate, mai ales într-un spațiu comun fără controlarea frontierelor interne, unde acțiunea sau lipsa de acțiune a unui stat membru are un impact direct asupra celorlalte și asupra UE în ansamblul său;

| C. | întrucât o migrație gestionată în mod deficitar poate afecta coeziunea socială din țările de destinație și poate avea efecte adverse asupra țărilor de origine, precum și asupra migranților înșiși; |
| --- | --- |

C.

întrucât o migrație gestionată în mod deficitar poate afecta coeziunea socială din țările de destinație și poate avea efecte adverse asupra țărilor de origine, precum și asupra migranților înșiși;

| D. | întrucât migrația reglementară reprezintă o oportunitate de pe urma căreia pot profita atât migranții, țările de origine ale acestora (care beneficiază de pe urma sumelor de bani trimise de migranți), cât și statele membre; întrucât progresul în domeniul migrației reglementare trebuie, totuși, să fie însoțit de acțiuni eficiente de combatere a imigrației nereglementare, reamintind, în acest context, în special faptul că o astfel de imigrație încurajează existența unor rețele criminale de trafic de persoane; |
| --- | --- |

D.

întrucât migrația reglementară reprezintă o oportunitate de pe urma căreia pot profita atât migranții, țările de origine ale acestora (care beneficiază de pe urma sumelor de bani trimise de migranți), cât și statele membre; întrucât progresul în domeniul migrației reglementare trebuie, totuși, să fie însoțit de acțiuni eficiente de combatere a imigrației nereglementare, reamintind, în acest context, în special faptul că o astfel de imigrație încurajează existența unor rețele criminale de trafic de persoane;

| E. | întrucât o politică comunitară comună în domeniul migrației trebuie să se bazeze nu numai pe combaterea migrației nereglementare, dar și pe cooperarea cu țările terțe și țările de tranzit, precum și pe o politică adecvată privind integrarea migranților; |
| --- | --- |

E.

întrucât o politică comunitară comună în domeniul migrației trebuie să se bazeze nu numai pe combaterea migrației nereglementare, dar și pe cooperarea cu țările terțe și țările de tranzit, precum și pe o politică adecvată privind integrarea migranților;

| F. | întrucât politicile europene privind migrația trebuie să respecte normele dreptului internațional, în special cele care privesc drepturile omului, demnitatea umană și dreptul de azil; |
| --- | --- |

F.

întrucât politicile europene privind migrația trebuie să respecte normele dreptului internațional, în special cele care privesc drepturile omului, demnitatea umană și dreptul de azil;

| G. | întrucât UE este și trebuie să fie în continuare un mediu primitor pentru cei cărora li s-a acordat dreptul de ședere, indiferent dacă aceștia sunt migranți din motive ce țin de căutarea unui loc de muncă, reunificarea familiei, studii sau sunt persoane care au nevoie de azil; |
| --- | --- |

G.

întrucât UE este și trebuie să fie în continuare un mediu primitor pentru cei cărora li s-a acordat dreptul de ședere, indiferent dacă aceștia sunt migranți din motive ce țin de căutarea unui loc de muncă, reunificarea familiei, studii sau sunt persoane care au nevoie de azil;

| H. | întrucât migranții au avut un rol decisiv în dezvoltarea UE și a proiectului european în ultimele decenii și este esențial să fie recunoscută atât importanța pe care aceștia o au, cât și faptul că Uniunea continuă să aibă nevoie de munca prestată de migranți; |
| --- | --- |

H.

întrucât migranții au avut un rol decisiv în dezvoltarea UE și a proiectului european în ultimele decenii și este esențial să fie recunoscută atât importanța pe care aceștia o au, cât și faptul că Uniunea continuă să aibă nevoie de munca prestată de migranți;

| I. | întrucât, în conformitate cu EUROSTAT, îmbătrânirea populației UE va deveni o realitate pe termen mediu, așteptându-se o scădere a populației active cu aproximativ 50 de milioane de persoane până în 2060; întrucât imigrația ar putea constitui un important stimul pentru obținerea unor rezultate economice bune în UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în conformitate cu EUROSTAT, îmbătrânirea populației UE va deveni o realitate pe termen mediu, așteptându-se o scădere a populației active cu aproximativ 50 de milioane de persoane până în 2060; întrucât imigrația ar putea constitui un important stimul pentru obținerea unor rezultate economice bune în UE;

| J. | întrucât Strategia de la Lisabona, în ceea ce privește aspectele legate de creșterea economică și ocuparea forței de muncă, este condiționată de o posibilă lipsă a forței de muncă care ar putea împiedica realizarea obiectivelor sale și întrucât șomajul este în creștere în momentul de față; întrucât acest deficit ar putea fi atenuat pe termen scurt printr-o gestionare adecvată și structurată a imigrării economice; |
| --- | --- |

J.

întrucât Strategia de la Lisabona, în ceea ce privește aspectele legate de creșterea economică și ocuparea forței de muncă, este condiționată de o posibilă lipsă a forței de muncă care ar putea împiedica realizarea obiectivelor sale și întrucât șomajul este în creștere în momentul de față; întrucât acest deficit ar putea fi atenuat pe termen scurt printr-o gestionare adecvată și structurată a imigrării economice;

| K. | întrucât migranții sunt deseori nevoiți să desfășoare activități ocazionale sau care nu necesită o înaltă calificare sau activități pentru care sunt supracalificați; |
| --- | --- |

K.

întrucât migranții sunt deseori nevoiți să desfășoare activități ocazionale sau care nu necesită o înaltă calificare sau activități pentru care sunt supracalificați;

| L. | întrucât UE ar trebui să-și intensifice, de asemenea, eforturile depuse în abordarea problemelor legate de deficitul de forță de muncă și de calificare pe plan intern, prin exploatarea sectoarelor în care există în prezent o încadrare pe posturi necorespunzătoare, cum ar fi persoanele cu handicap, cei dezavantajați sub aspectul educației sau cei aflați în șomaj de mai mult timp, solicitanții de azil care sunt deja rezidenți; |
| --- | --- |

L.

întrucât UE ar trebui să-și intensifice, de asemenea, eforturile depuse în abordarea problemelor legate de deficitul de forță de muncă și de calificare pe plan intern, prin exploatarea sectoarelor în care există în prezent o încadrare pe posturi necorespunzătoare, cum ar fi persoanele cu handicap, cei dezavantajați sub aspectul educației sau cei aflați în șomaj de mai mult timp, solicitanții de azil care sunt deja rezidenți;

| M. | întrucât numărul de femei în rândul imigranților este în continuă creștere în UE, reprezentând aproximativ 54 % din numărul total al imigranților; |
| --- | --- |

M.

întrucât numărul de femei în rândul imigranților este în continuă creștere în UE, reprezentând aproximativ 54 % din numărul total al imigranților;

| N. | întrucât majoritatea femeilor imigrante întâmpină dificultăți semnificative de integrare și acces pe piața muncii din cauza nivelului scăzut de educație și a stereotipurilor și practicilor negative aduse din țara de origine, precum și din cauza stereotipurilor negative și a discriminării existente în statele membre; întrucât, cu toate acestea, numeroase tinere cu un nivel ridicat de educație vin pe teritoriul UE pentru a ocupa locuri de muncă relativ necalificate, |
| --- | --- |

N.

întrucât majoritatea femeilor imigrante întâmpină dificultăți semnificative de integrare și acces pe piața muncii din cauza nivelului scăzut de educație și a stereotipurilor și practicilor negative aduse din țara de origine, precum și din cauza stereotipurilor negative și a discriminării existente în statele membre; întrucât, cu toate acestea, numeroase tinere cu un nivel ridicat de educație vin pe teritoriul UE pentru a ocupa locuri de muncă relativ necalificate,

Considerații generale

| 1. | sprijină ferm stabilirea unei politici europene comune de imigrare, bazată pe un nivel înalt de solidaritate politică și operațională, încredere reciprocă, transparență, parteneriat, răspundere comună și eforturi comune, bazate pe principii comune și acțiuni concrete, precum și pe valorile consacrate prin Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

1.

sprijină ferm stabilirea unei politici europene comune de imigrare, bazată pe un nivel înalt de solidaritate politică și operațională, încredere reciprocă, transparență, parteneriat, răspundere comună și eforturi comune, bazate pe principii comune și acțiuni concrete, precum și pe valorile consacrate prin Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

| 2. | reiterează faptul că gestionarea fluxurilor de migrație trebuie să se bazeze pe o abordare coordonată, care să ia în considerare situația demografică și economică a UE și a statelor sale membre; |
| --- | --- |

2.

reiterează faptul că gestionarea fluxurilor de migrație trebuie să se bazeze pe o abordare coordonată, care să ia în considerare situația demografică și economică a UE și a statelor sale membre;

| 3. | consideră că dezvoltarea unei politici comune de imigrare ar avea mult de câștigat ca urmare a unor consultări frecvente și periodice cu reprezentanții societății civile, cum ar fi organizațiile ce lucrează în favoarea comunităților de migranți și împreună cu acestea; |
| --- | --- |

3.

consideră că dezvoltarea unei politici comune de imigrare ar avea mult de câștigat ca urmare a unor consultări frecvente și periodice cu reprezentanții societății civile, cum ar fi organizațiile ce lucrează în favoarea comunităților de migranți și împreună cu acestea;

| 4. | regretă că, până în prezent, a fost făcut prea puțin pentru instituirea unei politici comune legale de imigrare și salută noile instrumente legislative adoptate în cadrul politicii europene comune de imigrare; |
| --- | --- |

4.

regretă că, până în prezent, a fost făcut prea puțin pentru instituirea unei politici comune legale de imigrare și salută noile instrumente legislative adoptate în cadrul politicii europene comune de imigrare;

| 5. | subliniază faptul că o politică europeană comună de imigrare, în condițiile în care este coerentă și echilibrată, contribuie la creșterea credibilității UE în relațiile cu țările terțe; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că o politică europeană comună de imigrare, în condițiile în care este coerentă și echilibrată, contribuie la creșterea credibilității UE în relațiile cu țările terțe;

| 6. | reiterează faptul că gestionarea eficientă a migrației necesită implicarea autorităților regionale și locale și un parteneriat autentic și cooperarea cu țările terțe de origine și de tranzit, deoarece acestea au deseori impresia că le sunt impuse decizii în mod unilateral; subliniază faptul că o astfel de cooperare nu poate avea loc decât în condițiile în care țara terță respectă legislația internațională în domeniul drepturilor omului și al protecției persoanei și este semnatară a Convenției de la Geneva privind statutul refugiaților din 1951; |
| --- | --- |

6.

reiterează faptul că gestionarea eficientă a migrației necesită implicarea autorităților regionale și locale și un parteneriat autentic și cooperarea cu țările terțe de origine și de tranzit, deoarece acestea au deseori impresia că le sunt impuse decizii în mod unilateral; subliniază faptul că o astfel de cooperare nu poate avea loc decât în condițiile în care țara terță respectă legislația internațională în domeniul drepturilor omului și al protecției persoanei și este semnatară a Convenției de la Geneva privind statutul refugiaților din 1951;

| 7. | consideră că imigrarea în Uniunea Europeană nu reprezintă o soluție pentru a depăși provocările cu care se confruntă statele în curs de dezvoltare și că politica comună de imigrare trebuie să fie însoțită de o politică eficientă, ce urmărește dezvoltarea țărilor de origine; |
| --- | --- |

7.

consideră că imigrarea în Uniunea Europeană nu reprezintă o soluție pentru a depăși provocările cu care se confruntă statele în curs de dezvoltare și că politica comună de imigrare trebuie să fie însoțită de o politică eficientă, ce urmărește dezvoltarea țărilor de origine;

| 8. | salută adoptarea de către Consiliul European a Pactului european privind imigrația și azilul maia sus menționat, precum și acțiunile, instrumentele și propunerile oferite de Comisie în comunicarea sus-menționată privind o Politică comună de imigrare pentru Europa: principii, acțiuni și instrumente; invită Consiliul și Comisia să treacă rapid la etapa de implementare a acestor angajamente; |
| --- | --- |

8.

salută adoptarea de către Consiliul European a Pactului european privind imigrația și azilul maia sus menționat, precum și acțiunile, instrumentele și propunerile oferite de Comisie în comunicarea sus-menționată privind o Politică comună de imigrare pentru Europa: principii, acțiuni și instrumente; invită Consiliul și Comisia să treacă rapid la etapa de implementare a acestor angajamente;

| 9. | salută implicațiile instituționale ale Tratatului de la Lisabona, în special extinderea procedurii de codecizie și a procedurii de vot cu majoritate calificată la toate politicile în materie de imigrație, clarificările cu privire la competențele UE în materie de vize și controale la frontieră, extinderea competențelor UE în materie de azil, precum și extinderea competențelor UE în domeniul imigrației legale și nereglementare; |
| --- | --- |

9.

salută implicațiile instituționale ale Tratatului de la Lisabona, în special extinderea procedurii de codecizie și a procedurii de vot cu majoritate calificată la toate politicile în materie de imigrație, clarificările cu privire la competențele UE în materie de vize și controale la frontieră, extinderea competențelor UE în materie de azil, precum și extinderea competențelor UE în domeniul imigrației legale și nereglementare;

| 10. | consideră că o politică comună privind imigrarea necesită, de asemenea, stabilirea unei politici comune privind dreptul de azil și reamintește rezoluția mai sus menționată privind viitorul Sistemului european comun de azil (CEAS), precum și propunerea Comisiei referitoare la un regulament de creare a unui Oficiu european de sprijin în materie de azil; |
| --- | --- |

10.

consideră că o politică comună privind imigrarea necesită, de asemenea, stabilirea unei politici comune privind dreptul de azil și reamintește rezoluția mai sus menționată privind viitorul Sistemului european comun de azil (CEAS), precum și propunerea Comisiei referitoare la un regulament de creare a unui Oficiu european de sprijin în materie de azil;

Prosperitate și imigrație

Migrația legală

| 11. | consideră că migrația legală continuă să fie necesară pentru a aborda problemele demografice, de piața muncii și de calificări din Europa, datorate efectelor declinului demografic și a îmbătrânirii populației asupra economiei; aceasta contribuie și la dezvoltarea țărilor terțe prin intermediul ciclului de schimb de cunoștințe și expertiză și prin transferul sumelor de bani trimise de migranți; solicită implementarea unor sisteme sigure, care să faciliteze aceste transferuri financiare către țările terțe; |
| --- | --- |

11.

consideră că migrația legală continuă să fie necesară pentru a aborda problemele demografice, de piața muncii și de calificări din Europa, datorate efectelor declinului demografic și a îmbătrânirii populației asupra economiei; aceasta contribuie și la dezvoltarea țărilor terțe prin intermediul ciclului de schimb de cunoștințe și expertiză și prin transferul sumelor de bani trimise de migranți; solicită implementarea unor sisteme sigure, care să faciliteze aceste transferuri financiare către țările terțe;

| 12. | consideră că migrația reglementară trebuie să constituie alternativa la imigrația nereglementară, deoarece oferă o cale de intrare legală, sigură și organizată în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

12.

consideră că migrația reglementară trebuie să constituie alternativa la imigrația nereglementară, deoarece oferă o cale de intrare legală, sigură și organizată în Uniunea Europeană;

| 13. | reamintește faptul că, potrivit estimărilor Comisiei, va fi nevoie de 60 de milioane de lucrători migranți până în 2050, acest lucru făcând necesară deschiderea unor canale pentru migrația legală; |
| --- | --- |

13.

reamintește faptul că, potrivit estimărilor Comisiei, va fi nevoie de 60 de milioane de lucrători migranți până în 2050, acest lucru făcând necesară deschiderea unor canale pentru migrația legală;

| 14. | subliniază necesitatea unei evaluări complete a nevoilor de calificare și ale pieței în Uniunea Europeană; consideră, totuși, că fiecare stat membru ar trebui să-și mențină controlul asupra numărului de persoane necesare nevoilor sale de pe piața forței de muncă și să țină cont de principiul preferinței comunitare pe perioada aplicării măsurilor tranzitorii; |
| --- | --- |

14.

subliniază necesitatea unei evaluări complete a nevoilor de calificare și ale pieței în Uniunea Europeană; consideră, totuși, că fiecare stat membru ar trebui să-și mențină controlul asupra numărului de persoane necesare nevoilor sale de pe piața forței de muncă și să țină cont de principiul preferinței comunitare pe perioada aplicării măsurilor tranzitorii;

| 15. | sprijină dezvoltarea unor „profiluri de imigrare” pe plan național, menite să ofere o imagine integrată a situației privind imigrația din fiecare stat membru la orice moment dat, plasând necesitățile cu care se confruntă piața muncii în centrul acestor profiluri; |
| --- | --- |

15.

sprijină dezvoltarea unor „profiluri de imigrare” pe plan național, menite să ofere o imagine integrată a situației privind imigrația din fiecare stat membru la orice moment dat, plasând necesitățile cu care se confruntă piața muncii în centrul acestor profiluri;

| 16. | reiterează necesitatea creșterii atractivității Uniunii Europene pentru lucrătorii cu înaltă calificare, inclusiv prin facilitarea informațiilor privind piețele de muncă țintă sau gazdă, luând în considerare implicațiile pe care aceasta le-ar putea avea asupra exodului de creiere în țările de origine; consideră că exodul de creiere poate fi diminuat prin migrații temporare sau circulare, prin oferirea de formare în țările de origine pentru a conserva profesiile din sectoarele cheie, îndeosebi în domeniul educației și al sănătății și prin semnarea de acorduri cu țările de origine; solicită statelor membre să nu se angajeze în recrutări active în acele țări în curs de dezvoltare care sunt afectate de lipsa resurselor umane în sectoare cheie cum ar fi sănătatea și educația; |
| --- | --- |

16.

reiterează necesitatea creșterii atractivității Uniunii Europene pentru lucrătorii cu înaltă calificare, inclusiv prin facilitarea informațiilor privind piețele de muncă țintă sau gazdă, luând în considerare implicațiile pe care aceasta le-ar putea avea asupra exodului de creiere în țările de origine; consideră că exodul de creiere poate fi diminuat prin migrații temporare sau circulare, prin oferirea de formare în țările de origine pentru a conserva profesiile din sectoarele cheie, îndeosebi în domeniul educației și al sănătății și prin semnarea de acorduri cu țările de origine; solicită statelor membre să nu se angajeze în recrutări active în acele țări în curs de dezvoltare care sunt afectate de lipsa resurselor umane în sectoare cheie cum ar fi sănătatea și educația;

| 17. | solicită Comisiei și statelor membre să elaboreze mecanisme, orientări și alte instrumente menite să faciliteze migrația temporară și circulară, precum și, în cooperare cu țările de origine, măsuri menite să contrabalanseze pierderile de resurse umane și care să ofere un sprijin concret formării profesionale în sectoarele cheie afectate de exodul de talente; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisiei și statelor membre să elaboreze mecanisme, orientări și alte instrumente menite să faciliteze migrația temporară și circulară, precum și, în cooperare cu țările de origine, măsuri menite să contrabalanseze pierderile de resurse umane și care să ofere un sprijin concret formării profesionale în sectoarele cheie afectate de exodul de talente;

| 18. | salută abordarea inițiată de documentul referitor la „cartea albastră” în vederea unei politici comune în domeniul imigrației, dar solicită statelor membre să facă progrese în direcția unor reguli comune privind o politică în domeniul imigrației care nu se limitează la lucrători înalt calificați; |
| --- | --- |

18.

salută abordarea inițiată de documentul referitor la „cartea albastră” în vederea unei politici comune în domeniul imigrației, dar solicită statelor membre să facă progrese în direcția unor reguli comune privind o politică în domeniul imigrației care nu se limitează la lucrători înalt calificați;

| 19. | își exprimă satisfacția cu privire la adoptarea cărții albastre în ceea ce privește condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe pentru ocuparea unor locuri de muncă înalt calificate și solicită Comisiei să prezinte cât mai curând posibil inițiative pentru alte categorii de locuri de muncă, de asemenea cu scopul combaterii în continuare a imigrației ilegale și a exploatării imigranților ce nu dispun de documente; |
| --- | --- |

19.

își exprimă satisfacția cu privire la adoptarea cărții albastre în ceea ce privește condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe pentru ocuparea unor locuri de muncă înalt calificate și solicită Comisiei să prezinte cât mai curând posibil inițiative pentru alte categorii de locuri de muncă, de asemenea cu scopul combaterii în continuare a imigrației ilegale și a exploatării imigranților ce nu dispun de documente;

| 20. | solicită adoptarea unor noi măsuri menite să faciliteze în continuare accesul studenților și al cercetătorilor, precum și circulația acestora în UE; |
| --- | --- |

20.

solicită adoptarea unor noi măsuri menite să faciliteze în continuare accesul studenților și al cercetătorilor, precum și circulația acestora în UE;

| 21. | atrage atenția asupra importanței recunoașterii competențelor imigranților, ținând cont, în special, de calificările formale, non-formale și informale obținute în țara de origine; consideră că această recunoaștere va combate irosirea competențelor, care în prezent se observă în mod recurent în rândul populației imigrante, în special în rândul femeilor, care ajung să ocupe locuri de muncă pentru care sunt supra-calificate; |
| --- | --- |

21.

atrage atenția asupra importanței recunoașterii competențelor imigranților, ținând cont, în special, de calificările formale, non-formale și informale obținute în țara de origine; consideră că această recunoaștere va combate irosirea competențelor, care în prezent se observă în mod recurent în rândul populației imigrante, în special în rândul femeilor, care ajung să ocupe locuri de muncă pentru care sunt supra-calificate;

| 22. | solicită Comisiei să ia în considerare, în viitoarele documente privind acest subiect, problema recunoașterii calificărilor, precum și stimularea învățării continue, asigurând, de asemenea, că statele membre oferă imigranților posibilități de învățare a limbii țării gazdă, ca mijloc de integrare socială, profesională și culturală în cadrul Uniunii Europene și oferindu-le posibilități mai bune de susținere a dezvoltării copiilor lor; solicită, de asemenea, Comisiei să folosească rezultatele consultărilor privind educația lingvistică a copiilor migranți și predarea în statul membru de reședință, a limbii și a culturii țării de origine și solicită respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității în cadrul legislativ care va fi propus; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să ia în considerare, în viitoarele documente privind acest subiect, problema recunoașterii calificărilor, precum și stimularea învățării continue, asigurând, de asemenea, că statele membre oferă imigranților posibilități de învățare a limbii țării gazdă, ca mijloc de integrare socială, profesională și culturală în cadrul Uniunii Europene și oferindu-le posibilități mai bune de susținere a dezvoltării copiilor lor; solicită, de asemenea, Comisiei să folosească rezultatele consultărilor privind educația lingvistică a copiilor migranți și predarea în statul membru de reședință, a limbii și a culturii țării de origine și solicită respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității în cadrul legislativ care va fi propus;

| 23. | reafirmă că rețeaua EURES (Rețeaua europeană pentru ocuparea și mobilitatea locurilor de muncă) este unul dintre instrumentele adecvate pentru a obține echilibrul dintre cerere și ofertă pe piața muncii într-un mod transparent, responsabil și eficient; astfel, sugerează extinderea conceptului de rețea EURES în vederea facilitării contactului dintre angajatorii europeni care sunt în căutare de muncitori cu anumite calificări și solicitanții de locuri de muncă din țări terțe; propune utilizarea centrelor speciale (deja create și în curs de înființare) sau a reprezentanțelor UE în țări terțe, ca o platformă a acestei extinderi a rețelei EURES, astfel încât să se asigure continuitatea eforturilor de consiliere si extinderea din punct de vedere al instrumentelor de sprijin pentru auto-ocuparea forței de muncă sau utilizarea microcreditelor; subliniază faptul că nevoia Europei de muncă de înaltă calificare nu ar trebui să conducă la „exodul de creiere” din țările terțe, cu efecte negative asupra economiilor lor emergente și infrastructurii sociale; |
| --- | --- |

23.

reafirmă că rețeaua EURES (Rețeaua europeană pentru ocuparea și mobilitatea locurilor de muncă) este unul dintre instrumentele adecvate pentru a obține echilibrul dintre cerere și ofertă pe piața muncii într-un mod transparent, responsabil și eficient; astfel, sugerează extinderea conceptului de rețea EURES în vederea facilitării contactului dintre angajatorii europeni care sunt în căutare de muncitori cu anumite calificări și solicitanții de locuri de muncă din țări terțe; propune utilizarea centrelor speciale (deja create și în curs de înființare) sau a reprezentanțelor UE în țări terțe, ca o platformă a acestei extinderi a rețelei EURES, astfel încât să se asigure continuitatea eforturilor de consiliere si extinderea din punct de vedere al instrumentelor de sprijin pentru auto-ocuparea forței de muncă sau utilizarea microcreditelor; subliniază faptul că nevoia Europei de muncă de înaltă calificare nu ar trebui să conducă la „exodul de creiere” din țările terțe, cu efecte negative asupra economiilor lor emergente și infrastructurii sociale;

| 24. | consideră că imigranților din așa-numitele țări terțe ar trebui să li se acorde dreptul la mobilitate în interiorul UE, astfel încât aceștia – având statutul de rezidenți legali într-un stat membru – să se poată angaja ca lucrători frontalieri într-un alt stat membru fără a fi obligați să solicite un permis de muncă și că acestor imigranți ar trebui să li se acorde libertate deplină de mișcare ca lucrători, după o perioadă de 5 ani de ședere legală într-un stat membru; |
| --- | --- |

24.

consideră că imigranților din așa-numitele țări terțe ar trebui să li se acorde dreptul la mobilitate în interiorul UE, astfel încât aceștia – având statutul de rezidenți legali într-un stat membru – să se poată angaja ca lucrători frontalieri într-un alt stat membru fără a fi obligați să solicite un permis de muncă și că acestor imigranți ar trebui să li se acorde libertate deplină de mișcare ca lucrători, după o perioadă de 5 ani de ședere legală într-un stat membru;

| 25. | subliniază importanța coordonării între autoritățile de la nivelul local, regional, național și european, care se ocupă, în principal, cu formarea, și între autoritățile cu responsabilități în domeniul gestionării nevoilor pieței forței de muncă, în spiritul principiului preferinței comunitare; subliniază faptul că o astfel de cooperare este indispensabilă pentru implementarea eficientă a unei politici de imigrare care să permită compensarea lipsei forței de lucru existente în anumite sectoare și state membre, precum și integrarea eficientă și adecvată a imigranților; |
| --- | --- |

25.

subliniază importanța coordonării între autoritățile de la nivelul local, regional, național și european, care se ocupă, în principal, cu formarea, și între autoritățile cu responsabilități în domeniul gestionării nevoilor pieței forței de muncă, în spiritul principiului preferinței comunitare; subliniază faptul că o astfel de cooperare este indispensabilă pentru implementarea eficientă a unei politici de imigrare care să permită compensarea lipsei forței de lucru existente în anumite sectoare și state membre, precum și integrarea eficientă și adecvată a imigranților;

| 26. | invită Comisia să furnizeze mai multe informații în țările de origine cu privire la posibilitățile de migrare legală, precum și cu privire la drepturile și obligațiile migranților care ajung în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

26.

invită Comisia să furnizeze mai multe informații în țările de origine cu privire la posibilitățile de migrare legală, precum și cu privire la drepturile și obligațiile migranților care ajung în Uniunea Europeană;

| 27. | invită statele membre să utilizeze în mod adecvat mecanismele comunitare de finanțare referitoare la politica de imigrare, astfel încât să se creeze locuri de muncă mai numeroase și mai bune pentru imigranți; |
| --- | --- |

27.

invită statele membre să utilizeze în mod adecvat mecanismele comunitare de finanțare referitoare la politica de imigrare, astfel încât să se creeze locuri de muncă mai numeroase și mai bune pentru imigranți;

Integrare

| 28. | subliniază faptul că integrarea ameliorează diversitatea culturală în UE și că ar trebui să se bazeze pe includere socială, anti-discriminare și egalitate de șanse, îndeosebi accesul la serviciile de sănătate, educație, învățarea de limbi străine și ocuparea unui loc de muncă; consideră că politicile de integrare ar trebui să fie bazate pe programe inovative adecvate și recunoaște rolul esențial în integrarea imigranților pe care îl au autoritățile locale și regionale, sindicatele, organizațiile de imigranți, federațiile profesionale și asociațiile; |
| --- | --- |

28.

subliniază faptul că integrarea ameliorează diversitatea culturală în UE și că ar trebui să se bazeze pe includere socială, anti-discriminare și egalitate de șanse, îndeosebi accesul la serviciile de sănătate, educație, învățarea de limbi străine și ocuparea unui loc de muncă; consideră că politicile de integrare ar trebui să fie bazate pe programe inovative adecvate și recunoaște rolul esențial în integrarea imigranților pe care îl au autoritățile locale și regionale, sindicatele, organizațiile de imigranți, federațiile profesionale și asociațiile;

| 29. | sprijină eforturile de integrare ale statelor membre și ale migranților legali, precum și ale beneficiarilor protecției internaționale, respectând identitatea și valorile Uniunii Europene și ale statelor membre, inclusiv drepturile omului, statul de drept, democrația, toleranța și egalitatea, libertatea de opinie și școlarizarea obligatorie a copiilor; reamintește că procesul de integrare este un proces dual care presupune adaptări atât din partea imigranților, cât și din partea populației țării-gazdă, după cum este prevăzut în „principiile de bază comune” (PBC) adoptate de Consiliu și este un proces care ar putea fi facilitat prin intermediul schimbului de cele mai bune practici; recunoaște că integrarea este mai dificil de obținut în statele membre care se confruntă cu presiuni semnificative legate de migrare, datorate situării lor geografice specifice, dar insistă, cu toate acestea, asupra faptului că acest obiectiv nu trebuie abandonat; invită celelalte state membre să contribuie la ușurarea unor astfel de presiuni într-un spirit de solidaritate, facilitând integrarea beneficiarilor de drept de azil ce se găsesc în statele membre UE, în paralel cu promovarea migrării legale; |
| --- | --- |

29.

sprijină eforturile de integrare ale statelor membre și ale migranților legali, precum și ale beneficiarilor protecției internaționale, respectând identitatea și valorile Uniunii Europene și ale statelor membre, inclusiv drepturile omului, statul de drept, democrația, toleranța și egalitatea, libertatea de opinie și școlarizarea obligatorie a copiilor; reamintește că procesul de integrare este un proces dual care presupune adaptări atât din partea imigranților, cât și din partea populației țării-gazdă, după cum este prevăzut în „principiile de bază comune” (PBC) adoptate de Consiliu și este un proces care ar putea fi facilitat prin intermediul schimbului de cele mai bune practici; recunoaște că integrarea este mai dificil de obținut în statele membre care se confruntă cu presiuni semnificative legate de migrare, datorate situării lor geografice specifice, dar insistă, cu toate acestea, asupra faptului că acest obiectiv nu trebuie abandonat; invită celelalte state membre să contribuie la ușurarea unor astfel de presiuni într-un spirit de solidaritate, facilitând integrarea beneficiarilor de drept de azil ce se găsesc în statele membre UE, în paralel cu promovarea migrării legale;

| 30. | subliniază faptul că un proces de integrare reușit reprezintă cel mai bun instrument pentru eliminarea neîncrederii și a suspiciunii între cetățenii nativi și migranți și are un rol fundamental în îndepărtarea oricăror idei sau acțiuni cu caracter xenofob; |
| --- | --- |

30.

subliniază faptul că un proces de integrare reușit reprezintă cel mai bun instrument pentru eliminarea neîncrederii și a suspiciunii între cetățenii nativi și migranți și are un rol fundamental în îndepărtarea oricăror idei sau acțiuni cu caracter xenofob;

| 31. | încurajează dezvoltarea unor mecanisme de învățare reciprocă și a schimbului de cele mai bune practici între statele membre, în vederea consolidării capacității țărilor gazdă de a gestiona diversitatea tot mai mare și, de asemenea, un sistem de indicatori comuni și o capacitate statistică adecvată, care ar urma să fie utilizate de statele membre pentru a evalua rezultatele politicii de imigrare; |
| --- | --- |

31.

încurajează dezvoltarea unor mecanisme de învățare reciprocă și a schimbului de cele mai bune practici între statele membre, în vederea consolidării capacității țărilor gazdă de a gestiona diversitatea tot mai mare și, de asemenea, un sistem de indicatori comuni și o capacitate statistică adecvată, care ar urma să fie utilizate de statele membre pentru a evalua rezultatele politicii de imigrare;

| 32. | reamintește că un element cheie îl reprezintă includerea organizațiilor migranților, care au un rol deosebit în procesul de integrare, prin faptul că oferă migranților oportunități de participare democratică; invită statele membre să elaboreze sisteme de sprijinire a societății civile în procesul de integrare, prin facilitarea prezenței migranților în viața civilă și politică a societății gazdă, a participării la partidele politice, sindicate și oportunitatea de a vota la alegerile locale; |
| --- | --- |

32.

reamintește că un element cheie îl reprezintă includerea organizațiilor migranților, care au un rol deosebit în procesul de integrare, prin faptul că oferă migranților oportunități de participare democratică; invită statele membre să elaboreze sisteme de sprijinire a societății civile în procesul de integrare, prin facilitarea prezenței migranților în viața civilă și politică a societății gazdă, a participării la partidele politice, sindicate și oportunitatea de a vota la alegerile locale;

| 33. | salută inițiativa Comisiei și a Comitetului Economic și Social ce urmărește o mai mare coerență a politicilor de integrare, prin lansarea Forumului pentru Integrare Europeană, cu participarea și implicarea organizațiilor sociale și a asociațiilor imigranților, având drept obiectiv schimbul de experiențe și prezentarea unor recomandări; invită statele membre să își coordoneze eforturile de integrare prin schimbul de cele mai bune practici cuprinse în planurile naționale de integrare; |
| --- | --- |

33.

salută inițiativa Comisiei și a Comitetului Economic și Social ce urmărește o mai mare coerență a politicilor de integrare, prin lansarea Forumului pentru Integrare Europeană, cu participarea și implicarea organizațiilor sociale și a asociațiilor imigranților, având drept obiectiv schimbul de experiențe și prezentarea unor recomandări; invită statele membre să își coordoneze eforturile de integrare prin schimbul de cele mai bune practici cuprinse în planurile naționale de integrare;

| 34. | solicită Comisiei să ofere un sprijin financiar corespunzător integrării structurale și culturale a imigranților prin intermediul programelor Uniunii Europene, precum „Învățare de-a lungul vieții”, „Cetățeni pentru Europa”, „Tineretul în acțiune” și „Cultura 2007-2013”; constată că în majoritatea cazurilor profesorii nu sunt pregătiți să aibă în clasă un număr mare de copii migranți și solicită o mai bună pregătire a profesorilor și un sprijin financiar adecvat; |
| --- | --- |

34.

solicită Comisiei să ofere un sprijin financiar corespunzător integrării structurale și culturale a imigranților prin intermediul programelor Uniunii Europene, precum „Învățare de-a lungul vieții”, „Cetățeni pentru Europa”, „Tineretul în acțiune” și „Cultura 2007-2013”; constată că în majoritatea cazurilor profesorii nu sunt pregătiți să aibă în clasă un număr mare de copii migranți și solicită o mai bună pregătire a profesorilor și un sprijin financiar adecvat;

| 35. | semnalează că programele de învățare continuă joacă un rol esențial în procesul de integrare prin dezvoltarea competențelor, în special lingvistice; consideră, totodată, că participarea liberă la programe de învățare continuă reprezintă un drept și o oportunitate pentru imigranții nou-veniți; |
| --- | --- |

35.

semnalează că programele de învățare continuă joacă un rol esențial în procesul de integrare prin dezvoltarea competențelor, în special lingvistice; consideră, totodată, că participarea liberă la programe de învățare continuă reprezintă un drept și o oportunitate pentru imigranții nou-veniți;

| 36. | invită Comisia și statele membre să continue promovarea politicilor anti-discriminatorii, inclusiv a politicilor implementate de autoritățile publice; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia și statele membre să continue promovarea politicilor anti-discriminatorii, inclusiv a politicilor implementate de autoritățile publice;

| 37. | solicită statelor membre să respecte și să sprijine directivele în materie: directivele 2000/78/CE (17), 2000/43/CE (18) și 2004/113/CE (19) care urmăresc combaterea discriminării; |
| --- | --- |

37.

solicită statelor membre să respecte și să sprijine directivele în materie: directivele 2000/78/CE (17), 2000/43/CE (18) și 2004/113/CE (19) care urmăresc combaterea discriminării;

| 38. | invită statele membre să ratifice Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora, adoptată la 18 decembrie 1990 de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite (20); |
| --- | --- |

38.

invită statele membre să ratifice Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora, adoptată la 18 decembrie 1990 de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite (20);

| 39. | invită Comisia să colecteze date structurate pe gen privind imigrarea în UE și să dispună analizarea acestor date de către Institutul European pentru Egalitatea de Gen, pentru a evidenția nevoile și problemele specifice cu care se confruntă femeile imigrante și metodele cele mai potrivite de integrare a acestora în societățile din țările gazdă; |
| --- | --- |

39.

invită Comisia să colecteze date structurate pe gen privind imigrarea în UE și să dispună analizarea acestor date de către Institutul European pentru Egalitatea de Gen, pentru a evidenția nevoile și problemele specifice cu care se confruntă femeile imigrante și metodele cele mai potrivite de integrare a acestora în societățile din țările gazdă;

| 40. | invită statele membre să ia în considerare, atunci când își definesc politicile de integrare, dimensiunea de gen, situația specifică și nevoile femeilor migrante; |
| --- | --- |

40.

invită statele membre să ia în considerare, atunci când își definesc politicile de integrare, dimensiunea de gen, situația specifică și nevoile femeilor migrante;

| 41. | invită statele membre să garanteze respectarea drepturilor fundamentale ale femeilor imigrante, indiferent dacă statutul acestora este sau nu legal; |
| --- | --- |

41.

invită statele membre să garanteze respectarea drepturilor fundamentale ale femeilor imigrante, indiferent dacă statutul acestora este sau nu legal;

| 42. | invită statele membre să sprijine campaniile de informare destinate femeilor migrante, în scopul informării acestora cu privire la drepturile lor, la posibilitățile de educație și de formare lingvistică, de formare profesională și de acces la încadrarea în muncă, precum și pentru a preveni căsătoriile forțate, mutilarea genitală a femeilor și alte forme de constrângere mentală sau fizică; |
| --- | --- |

42.

invită statele membre să sprijine campaniile de informare destinate femeilor migrante, în scopul informării acestora cu privire la drepturile lor, la posibilitățile de educație și de formare lingvistică, de formare profesională și de acces la încadrarea în muncă, precum și pentru a preveni căsătoriile forțate, mutilarea genitală a femeilor și alte forme de constrângere mentală sau fizică;

Securitate și imigrare

Gestionarea integrată a frontierelor

| 43. | subliniază necesitatea unui plan general care să stabilească obiectivele și arhitectura globală a strategiei Uniunii Europene de gestionare a frontierelor, să detalieze modalitățile în care se presupune că vor funcționa împreună toate programele și sistemele similare din acest domeniu, precum și modalitățile de optimizare a relațiilor dintre acestea; consideră că, atunci când analizează arhitectura strategiei UE de gestionare a frontierelor, Comisia ar trebui să se oprească, mai întâi, asupra eficacității sistemelor actuale de gestionare a frontierelor statelor membre, pentru a obține o sinergie optimă între acestea și să ofere informații suplimentare în legătură cu rentabilitatea noilor sisteme propuse, precum sistemul intrare/ieșire, sistemul electronic de autorizare a călătoriilor, controlul automatizat al frontierelor și programul de înregistrare a călătorilor, în cadrul gestionării integrate a frontierelor Uniunii Europene; |
| --- | --- |

43.

subliniază necesitatea unui plan general care să stabilească obiectivele și arhitectura globală a strategiei Uniunii Europene de gestionare a frontierelor, să detalieze modalitățile în care se presupune că vor funcționa împreună toate programele și sistemele similare din acest domeniu, precum și modalitățile de optimizare a relațiilor dintre acestea; consideră că, atunci când analizează arhitectura strategiei UE de gestionare a frontierelor, Comisia ar trebui să se oprească, mai întâi, asupra eficacității sistemelor actuale de gestionare a frontierelor statelor membre, pentru a obține o sinergie optimă între acestea și să ofere informații suplimentare în legătură cu rentabilitatea noilor sisteme propuse, precum sistemul intrare/ieșire, sistemul electronic de autorizare a călătoriilor, controlul automatizat al frontierelor și programul de înregistrare a călătorilor, în cadrul gestionării integrate a frontierelor Uniunii Europene;

| 44. | subliniază faptul că gestionarea integrată a frontierelor ar trebui să creeze un echilibru între asigurarea liberei circulații transfrontaliere a unui număr tot mai mare de persoane și asigurarea unei securități sporite pentru cetățenii Uniunii Europene; nu neagă faptul că utilizarea de date oferă avantaje clare; consideră, totodată, că încrederea opiniei publice în acțiunile guvernului poate fi menținută doar dacă sunt introduse în acest domeniu garanții suficient de solide privind protecția datelor, precum și mecanisme de supraveghere și căi de atac; |
| --- | --- |

44.

subliniază faptul că gestionarea integrată a frontierelor ar trebui să creeze un echilibru între asigurarea liberei circulații transfrontaliere a unui număr tot mai mare de persoane și asigurarea unei securități sporite pentru cetățenii Uniunii Europene; nu neagă faptul că utilizarea de date oferă avantaje clare; consideră, totodată, că încrederea opiniei publice în acțiunile guvernului poate fi menținută doar dacă sunt introduse în acest domeniu garanții suficient de solide privind protecția datelor, precum și mecanisme de supraveghere și căi de atac;

| 45. | solicită o evaluare a fezabilității unei abordări integrate pe patru niveluri, care să prevadă efectuarea de controale în mod sistematic la fiecare etapă a călătoriei imigranților în Uniune; |
| --- | --- |

45.

solicită o evaluare a fezabilității unei abordări integrate pe patru niveluri, care să prevadă efectuarea de controale în mod sistematic la fiecare etapă a călătoriei imigranților în Uniune;

| 46. | subliniază că strategia Uniunii Europene de gestionare a frontierelor ar trebui completată prin măsuri concrete destinate consolidării frontierelor țărilor terțe în cadrul Parteneriatului UE-Africa și al Politicii europene de vecinătate (Parteneriatul estic, EUROMED); |
| --- | --- |

46.

subliniază că strategia Uniunii Europene de gestionare a frontierelor ar trebui completată prin măsuri concrete destinate consolidării frontierelor țărilor terțe în cadrul Parteneriatului UE-Africa și al Politicii europene de vecinătate (Parteneriatul estic, EUROMED);

| 47. | solicită înlocuirea vizelor Schengen existente la nivel național cu vize Schengen uniforme la nivel european, înlesnind egalitatea de tratament al tuturor solicitanților de vize; își exprimă dorința de a fi informat în legătură cu calendarul precis și detaliile atât ale studiului de politică, cât și ale studiului tehnic, care vor fi întreprinse de Comisie pentru a analiza fezabilitatea, consecințele practice și impactul unui sistem care să oblige resortisanții țărilor terțe să obțină o autorizație electronică înainte de a călători pe teritoriul Uniunii Europene (Sistemul electronic de autorizare a călătoriilor, SEAC); face apel la îmbunătățirea cooperării dintre consulatele statelor membre și la introducerea treptată a unor servicii consulare comune în materie de vize; |
| --- | --- |

47.

solicită înlocuirea vizelor Schengen existente la nivel național cu vize Schengen uniforme la nivel european, înlesnind egalitatea de tratament al tuturor solicitanților de vize; își exprimă dorința de a fi informat în legătură cu calendarul precis și detaliile atât ale studiului de politică, cât și ale studiului tehnic, care vor fi întreprinse de Comisie pentru a analiza fezabilitatea, consecințele practice și impactul unui sistem care să oblige resortisanții țărilor terțe să obțină o autorizație electronică înainte de a călători pe teritoriul Uniunii Europene (Sistemul electronic de autorizare a călătoriilor, SEAC); face apel la îmbunătățirea cooperării dintre consulatele statelor membre și la introducerea treptată a unor servicii consulare comune în materie de vize;

| 48. | invită Consiliul să adopte dispozitive bazate pe solidaritatea între statele membre în vederea repartizării costurilor poliției de frontieră și a coordonării politicilor naționale ale statelor membre; |
| --- | --- |

48.

invită Consiliul să adopte dispozitive bazate pe solidaritatea între statele membre în vederea repartizării costurilor poliției de frontieră și a coordonării politicilor naționale ale statelor membre;

Imigrarea nereglementară

| 49. | consideră că lupta eficientă împotriva imigrației ilegale constituie o componentă vitală a unei politici globale a Uniunii Europene în domeniul migrației și regretă, prin urmare, că procesul decizional eficient din acest domeniu este paralizat din cauza capacității insuficiente a statelor membre de a coopera în mod concret în interesul reciproc; |
| --- | --- |

49.

consideră că lupta eficientă împotriva imigrației ilegale constituie o componentă vitală a unei politici globale a Uniunii Europene în domeniul migrației și regretă, prin urmare, că procesul decizional eficient din acest domeniu este paralizat din cauza capacității insuficiente a statelor membre de a coopera în mod concret în interesul reciproc;

| 50. | își exprimă indignarea în fața tragediilor umane cauzate de rutele maritime ale imigrației ilegale, în special la granițele maritime de sud ale Uniunii, unde vase cu oameni părăsesc coastele africane și pornesc în călătorii periculoase către Europa; solicită cu fermitate adoptarea unor măsuri urgente pentru a pune capăt acestei tragedii umane și consolidarea dialogului și a cooperării cu țările de origine; |
| --- | --- |

50.

își exprimă indignarea în fața tragediilor umane cauzate de rutele maritime ale imigrației ilegale, în special la granițele maritime de sud ale Uniunii, unde vase cu oameni părăsesc coastele africane și pornesc în călătorii periculoase către Europa; solicită cu fermitate adoptarea unor măsuri urgente pentru a pune capăt acestei tragedii umane și consolidarea dialogului și a cooperării cu țările de origine;

| 51. | reamintește că imigrația nereglementară este coordonată, deseori, de rețele criminale care, până acum, s-au dovedit a fi mai eficiente decât acțiunea comună la nivel european; are convingerea că astfel de rețele sunt responsabile de moartea a sute de oameni, care își pierd viețile pe mare, în fiecare an; reamintește că, în conformitate cu obligațiile internaționale, statelor membre le revine o răspundere comună de a salva viețile omenești în largul mării; prin urmare, invită Comisia și Consiliul să își intensifice eforturile în lupta împotriva crimei organizate și a traficului de persoane și a contrabandei, prezente în diverse regiuni ale UE și, mai ales, să încerce să distrugă toate rețelele, combătând nu doar traficanții de persoane, care nu constituie decât veriga vizibilă, ci și pe cei care, aflați la conducerea rețelelor, profită cel mai mult de pe urma acestor activități criminale; |
| --- | --- |

51.

reamintește că imigrația nereglementară este coordonată, deseori, de rețele criminale care, până acum, s-au dovedit a fi mai eficiente decât acțiunea comună la nivel european; are convingerea că astfel de rețele sunt responsabile de moartea a sute de oameni, care își pierd viețile pe mare, în fiecare an; reamintește că, în conformitate cu obligațiile internaționale, statelor membre le revine o răspundere comună de a salva viețile omenești în largul mării; prin urmare, invită Comisia și Consiliul să își intensifice eforturile în lupta împotriva crimei organizate și a traficului de persoane și a contrabandei, prezente în diverse regiuni ale UE și, mai ales, să încerce să distrugă toate rețelele, combătând nu doar traficanții de persoane, care nu constituie decât veriga vizibilă, ci și pe cei care, aflați la conducerea rețelelor, profită cel mai mult de pe urma acestor activități criminale;

| 52. | solicită Comisiei să-și intensifice programele de sensibilizare în țările de tranzit și de origine cu privire la pericolele imigrației nereglementare; |
| --- | --- |

52.

solicită Comisiei să-și intensifice programele de sensibilizare în țările de tranzit și de origine cu privire la pericolele imigrației nereglementare;

| 53. | salută noua directivă de stabilire a sancțiunilor la adresa angajatorilor de resortisanți din țări terțe cu ședere ilegală și consideră că aceasta constituie un instrument eficient de limitare a exploatării lucrătorilor imigranți și de reducere a atractivității unuia dintre principalii factori care încurajează imigrația nereglementară; |
| --- | --- |

53.

salută noua directivă de stabilire a sancțiunilor la adresa angajatorilor de resortisanți din țări terțe cu ședere ilegală și consideră că aceasta constituie un instrument eficient de limitare a exploatării lucrătorilor imigranți și de reducere a atractivității unuia dintre principalii factori care încurajează imigrația nereglementară;

| 54. | îndeamnă statele membre să nu acumuleze întârzieri în transpunerea noii directive, care prevede sancțiuni pentru angajatorii care angajează imigranți ilegali; |
| --- | --- |

54.

îndeamnă statele membre să nu acumuleze întârzieri în transpunerea noii directive, care prevede sancțiuni pentru angajatorii care angajează imigranți ilegali;

| 55. | consideră consolidarea canalelor de dialog cu țările de origine și adoptarea de acorduri de cooperare cu țările respective ca fiind de o importanță fundamentală în vederea eradicării fenomenului inuman și catastrofal al migrației nereglementare; |
| --- | --- |

55.

consideră consolidarea canalelor de dialog cu țările de origine și adoptarea de acorduri de cooperare cu țările respective ca fiind de o importanță fundamentală în vederea eradicării fenomenului inuman și catastrofal al migrației nereglementare;

| 56. | consideră că, în ciuda creșterilor repetate ale bugetului, la insistențele Parlamentului, Agenția europeană pentru gestionarea cooperării operative la frontierele externe ale statelor membre ale Uniunii Europene (FRONTEX) nu este încă în măsură să asigure o coordonare eficientă a eforturilor de control la frontierele externe ale Uniunii, dat fiind mandatul său limitat și deoarece nu se depun eforturi pentru a determina țările terțe să-și asume angajamente în ceea ce privește îndeosebi operațiunile maritime; |
| --- | --- |

56.

consideră că, în ciuda creșterilor repetate ale bugetului, la insistențele Parlamentului, Agenția europeană pentru gestionarea cooperării operative la frontierele externe ale statelor membre ale Uniunii Europene (FRONTEX) nu este încă în măsură să asigure o coordonare eficientă a eforturilor de control la frontierele externe ale Uniunii, dat fiind mandatul său limitat și deoarece nu se depun eforturi pentru a determina țările terțe să-și asume angajamente în ceea ce privește îndeosebi operațiunile maritime;

| 57. | salută inițiativa Comisiei privind propunerea de revizuire a mandatului FRONTEX și consideră că se impune în mod urgent întărirea agenției, în special prin extinderea capacității ei de coordonare și a abilității de a coordona misiuni permanente, în zonele confruntate cu presiuni migratorii ridicate, la solicitarea statelor membre afectate, precum și a capacității ei de a asocia țări terțe; consideră că trebuie să se pună accentul și pe creșterea capacității FRONTEX în domeniul analizei riscurilor și în cel al culegerii de informații secrete; |
| --- | --- |

57.

salută inițiativa Comisiei privind propunerea de revizuire a mandatului FRONTEX și consideră că se impune în mod urgent întărirea agenției, în special prin extinderea capacității ei de coordonare și a abilității de a coordona misiuni permanente, în zonele confruntate cu presiuni migratorii ridicate, la solicitarea statelor membre afectate, precum și a capacității ei de a asocia țări terțe; consideră că trebuie să se pună accentul și pe creșterea capacității FRONTEX în domeniul analizei riscurilor și în cel al culegerii de informații secrete;

| 58. | consideră că FRONTEX necesită resurse adecvate, nu doar financiare, dacă se dorește să-și îndeplinească mandatul în mod semnificativ și solicită să se aplice noile tehnologii în scopul combaterii imigrației nereglementare, solicită statelor membre să intensifice punerea în comun a mijloacelor tehnice, iar Comisiei să facă propuneri legislative pentru instituirea unei solidarități obligatorii pe aceleași baze ca și cele avute în vedere pentru Echipele de intervenție rapidă la frontieră (RABIT); |
| --- | --- |

58.

consideră că FRONTEX necesită resurse adecvate, nu doar financiare, dacă se dorește să-și îndeplinească mandatul în mod semnificativ și solicită să se aplice noile tehnologii în scopul combaterii imigrației nereglementare, solicită statelor membre să intensifice punerea în comun a mijloacelor tehnice, iar Comisiei să facă propuneri legislative pentru instituirea unei solidarități obligatorii pe aceleași baze ca și cele avute în vedere pentru Echipele de intervenție rapidă la frontieră (RABIT);

| 59. | solicită agenției FRONTEX și Comisiei să realizeze un studiu estimativ privind posibilitatea ca FRONTEX să obțină propriul său echipament și cerințele privind posibilitatea recalificării operațiunilor întreprinse de FRONTEX într-un instrument de pază a coastelor UE, evitând subminarea controlului statelor membre asupra propriilor frontiere; |
| --- | --- |

59.

solicită agenției FRONTEX și Comisiei să realizeze un studiu estimativ privind posibilitatea ca FRONTEX să obțină propriul său echipament și cerințele privind posibilitatea recalificării operațiunilor întreprinse de FRONTEX într-un instrument de pază a coastelor UE, evitând subminarea controlului statelor membre asupra propriilor frontiere;

| 60. | consideră că FRONTEX poate atinge o eficacitate deplină doar dacă se intensifică eforturile privind acțiunile complementare, precum readmiterea și cooperarea cu țările terțe; invită Comisia să sprijine FRONTEX în această privință; |
| --- | --- |

60.

consideră că FRONTEX poate atinge o eficacitate deplină doar dacă se intensifică eforturile privind acțiunile complementare, precum readmiterea și cooperarea cu țările terțe; invită Comisia să sprijine FRONTEX în această privință;

| 61. | sprijină crearea unor birouri specializate ale FRONTEX, pentru a lua în considerare și a evalua cu mai multă precizie situațiile specifice de la frontierele deosebit de sensibile, în special în ceea ce privește frontierele terestre din est și frontierele maritime din sud; |
| --- | --- |

61.

sprijină crearea unor birouri specializate ale FRONTEX, pentru a lua în considerare și a evalua cu mai multă precizie situațiile specifice de la frontierele deosebit de sensibile, în special în ceea ce privește frontierele terestre din est și frontierele maritime din sud;

| 62. | constată că diferențele existente în interpretarea termenilor juridici, interpretarea normelor din domeniul dreptului maritim internațional și diferențele din legislația și procedurile naționale au frânat operațiunile FRONTEX; solicită realizarea unor studii detaliate în vederea identificării unei abordări comune și a clarificării diferențelor contradictorii dintre legislațiile și procedurile naționale; |
| --- | --- |

62.

constată că diferențele existente în interpretarea termenilor juridici, interpretarea normelor din domeniul dreptului maritim internațional și diferențele din legislația și procedurile naționale au frânat operațiunile FRONTEX; solicită realizarea unor studii detaliate în vederea identificării unei abordări comune și a clarificării diferențelor contradictorii dintre legislațiile și procedurile naționale;

| 63. | solicită o cooperare intensificată și constantă între FRONTEX și organele și agențiile naționale; |
| --- | --- |

63.

solicită o cooperare intensificată și constantă între FRONTEX și organele și agențiile naționale;

| 64. | solicită să se examineze dezvoltarea în continuare a conceptului EUROSUR ce poate fi realizată inclusiv prin îmbunătățirea coordonării între statele membre; |
| --- | --- |

64.

solicită să se examineze dezvoltarea în continuare a conceptului EUROSUR ce poate fi realizată inclusiv prin îmbunătățirea coordonării între statele membre;

| 65. | constată că pescarii, ambarcațiunile particulare și lucrătorii independenți aflați în largul mării întâlnesc adesea imigranți ilegali înaintea forțelor navale ale țării în cauză; insistă asupra necesității de a informa într-un mod mai clar părțile respective în legătură cu obligațiile care le revin în temeiul dreptului internațional de a ajutora imigranții aflați în pericol și solicită crearea unui mecanism de compensare a pierderilor de activitate cauzate de operațiunile de salvare; |
| --- | --- |

65.

constată că pescarii, ambarcațiunile particulare și lucrătorii independenți aflați în largul mării întâlnesc adesea imigranți ilegali înaintea forțelor navale ale țării în cauză; insistă asupra necesității de a informa într-un mod mai clar părțile respective în legătură cu obligațiile care le revin în temeiul dreptului internațional de a ajutora imigranții aflați în pericol și solicită crearea unui mecanism de compensare a pierderilor de activitate cauzate de operațiunile de salvare;

| 66. | subliniază necesitatea evidentă a unor statistici fiabile în scopul instituirii unor instrumente concrete de combatere a imigrației nereglementare la nivelul Uniunii Europene și invită Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a asigura realizarea acestor statistici; |
| --- | --- |

66.

subliniază necesitatea evidentă a unor statistici fiabile în scopul instituirii unor instrumente concrete de combatere a imigrației nereglementare la nivelul Uniunii Europene și invită Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a asigura realizarea acestor statistici;

Returnări

| 67. | consideră că migranților ce nu au drept de azil sau aflați în ședere nereglementară pe teritoriul statelor membre trebuie să li se solicite să părăsească teritoriul Uniunii Europene; în acest sens, ia act de adoptarea unei directive privind returnarea și invită statele membre, în cadrul transpunerii acesteia, să mențină dispozițiile mai favorabile prevăzute deja de dreptul lor intern; invită statele membre să se asigure că returnările sunt realizate cu respectarea legii și a demnității persoanelor implicate, privilegiindu-se returnările voluntare; |
| --- | --- |

67.

consideră că migranților ce nu au drept de azil sau aflați în ședere nereglementară pe teritoriul statelor membre trebuie să li se solicite să părăsească teritoriul Uniunii Europene; în acest sens, ia act de adoptarea unei directive privind returnarea și invită statele membre, în cadrul transpunerii acesteia, să mențină dispozițiile mai favorabile prevăzute deja de dreptul lor intern; invită statele membre să se asigure că returnările sunt realizate cu respectarea legii și a demnității persoanelor implicate, privilegiindu-se returnările voluntare;

| 68. | solicită crearea, în cadrul centrelor de cazare închise și deschise, a unui sistem de consiliere pentru întoarcere, care să reprezinte un punct de contact pentru persoanele care doresc informații suplimentare în legătură cu asistența pentru returnare; |
| --- | --- |

68.

solicită crearea, în cadrul centrelor de cazare închise și deschise, a unui sistem de consiliere pentru întoarcere, care să reprezinte un punct de contact pentru persoanele care doresc informații suplimentare în legătură cu asistența pentru returnare;

| 69. | solicită Comisiei să creeze mecanisme de monitorizare și asistență pentru reintegrarea socială și profesională în țările de origine destinate migranților care au fost returnați; |
| --- | --- |

69.

solicită Comisiei să creeze mecanisme de monitorizare și asistență pentru reintegrarea socială și profesională în țările de origine destinate migranților care au fost returnați;

| 70. | invită statele membre să acorde prioritate înscrierii politicilor lor de readmisie în cadrul unei politici comune, bazată de preferință pe acorduri bilaterale; |
| --- | --- |

70.

invită statele membre să acorde prioritate înscrierii politicilor lor de readmisie în cadrul unei politici comune, bazată de preferință pe acorduri bilaterale;

| 71. | în ceea ce privește acordurile de readmisie, solicită informarea periodică a Parlamentului și a comisiilor sale competente, pe tot parcursul discuțiilor cu țările terțe, cu privire la progresul negocierilor și la orice obstacole cu care se confruntă negociatorii; |
| --- | --- |

71.

în ceea ce privește acordurile de readmisie, solicită informarea periodică a Parlamentului și a comisiilor sale competente, pe tot parcursul discuțiilor cu țările terțe, cu privire la progresul negocierilor și la orice obstacole cu care se confruntă negociatorii;

| 72. | solicită Comisiei să se asigure că statele membre nu au încheiat acorduri bilaterale de readmisie decât cu țările terțe care acordă persoanelor readmise garanții depline referitoare la respectarea drepturilor omului și care au semnat Convenția de la Geneva din 1951; |
| --- | --- |

72.

solicită Comisiei să se asigure că statele membre nu au încheiat acorduri bilaterale de readmisie decât cu țările terțe care acordă persoanelor readmise garanții depline referitoare la respectarea drepturilor omului și care au semnat Convenția de la Geneva din 1951;

| 73. | invită Comisia să continue implementarea efectivă a obligației țărilor terțe de a reprimi cetățenii care locuiesc în mod nereglementar pe teritoriul Uniunii Europene, după cum se specifică în articolul 13 din Acordul de la Cotonou din 23 iunie 2000; solicită întărirea acestor prevederi în cadrul negocierilor privind noul Acord ACP (Statele din Africa, Caraibe și Pacific); |
| --- | --- |

73.

invită Comisia să continue implementarea efectivă a obligației țărilor terțe de a reprimi cetățenii care locuiesc în mod nereglementar pe teritoriul Uniunii Europene, după cum se specifică în articolul 13 din Acordul de la Cotonou din 23 iunie 2000; solicită întărirea acestor prevederi în cadrul negocierilor privind noul Acord ACP (Statele din Africa, Caraibe și Pacific);

| 74. | subliniază necesitatea ca politica de returnare să dobândească o adevărată dimensiune europeană, prin recunoașterea reciprocă a deciziilor de returnare; îndeamnă la sporirea cooperării între statele membre cu privire la punerea în aplicare a returnărilor și întărirea rolului FRONTEX în operațiile comune de returnare; |
| --- | --- |

74.

subliniază necesitatea ca politica de returnare să dobândească o adevărată dimensiune europeană, prin recunoașterea reciprocă a deciziilor de returnare; îndeamnă la sporirea cooperării între statele membre cu privire la punerea în aplicare a returnărilor și întărirea rolului FRONTEX în operațiile comune de returnare;

| 75. | invită la întărirea cooperării cu țările de origine și de tranzit, inclusiv prin intermediul cooperării consulare, pentru a facilita procedurile de readmitere și îndeamnă Comisia să evalueze acordurile de readmisie existente, pentru a facilita implementarea acestora și pentru a trage învățăminte pentru negocierea acordurilor viitoare; |
| --- | --- |

75.

invită la întărirea cooperării cu țările de origine și de tranzit, inclusiv prin intermediul cooperării consulare, pentru a facilita procedurile de readmitere și îndeamnă Comisia să evalueze acordurile de readmisie existente, pentru a facilita implementarea acestora și pentru a trage învățăminte pentru negocierea acordurilor viitoare;

| 76. | invită Consiliul să examineze oportunitatea propunerii unor prevederi legale cu privire la instituirea unui permis european de liberă trecere eliberat pentru cetățenii țărilor terțe aflați în ședere ilegală pentru a facilita readmisia în țările terțe; ar trebui luate măsuri pentru a integra permisul european de liberă trecere în acordurile de readmisie ale Uniunii pentru a-i conferi obligativitate asupra țărilor terțe vizate; |
| --- | --- |

76.

invită Consiliul să examineze oportunitatea propunerii unor prevederi legale cu privire la instituirea unui permis european de liberă trecere eliberat pentru cetățenii țărilor terțe aflați în ședere ilegală pentru a facilita readmisia în țările terțe; ar trebui luate măsuri pentru a integra permisul european de liberă trecere în acordurile de readmisie ale Uniunii pentru a-i conferi obligativitate asupra țărilor terțe vizate;

Solidaritate și imigrație

Coordonarea dintre statele membre

| 77. | regretă profund faptul că statele membre nu au dat dovadă de suficientă solidaritate în fața amenințării crescânde a imigrației; solicită revizuirea urgentă a programului cadru privind solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratoare, pentru perioada 2007-2013 (21), precum și a celor patru obiective financiare ale sale, astfel încât acestea să reflecte noile realități datorate unor presiuni ridicate ale migrației și să poată fi folosite pentru a răspunde unor nevoi urgente, precum fluxurile migratorii masive; |
| --- | --- |

77.

regretă profund faptul că statele membre nu au dat dovadă de suficientă solidaritate în fața amenințării crescânde a imigrației; solicită revizuirea urgentă a programului cadru privind solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratoare, pentru perioada 2007-2013 (21), precum și a celor patru obiective financiare ale sale, astfel încât acestea să reflecte noile realități datorate unor presiuni ridicate ale migrației și să poată fi folosite pentru a răspunde unor nevoi urgente, precum fluxurile migratorii masive;

| 78. | ia act de angajamentele luate de statele membre în cadrul Pactului european sus-menționat privind imigrația și azilul, în ceea ce privește nevoia de solidaritate; salută, în special, includerea unui mecanism voluntar de împărțire a responsabilității, care permite realocarea intra-europeană a beneficiarilor dreptului de azil acordat de statele membre, care se confruntă cu presiuni migratorii specifice și disproporționate asupra sistemelor naționale de acordare de azil, acest lucru datorându-se în special situației lor geografice sau demografice sau altor state membre și invită statele membre să pună în practică aceste angajamente; salută, de asemenea, alocarea în acest scop a 5 milioane de euro, în cadrul bugetului european pentru 2009, sub forma Fondului European pentru refugiați; insistă totuși asupra introducerii unor instrumente obligatorii; invită Comisia să implementeze imediat acest mecanism și să propună urgent o inițiativă legislativă pentru a institui un asemenea mecanism la nivel european, în mod permanent; |
| --- | --- |

78.

ia act de angajamentele luate de statele membre în cadrul Pactului european sus-menționat privind imigrația și azilul, în ceea ce privește nevoia de solidaritate; salută, în special, includerea unui mecanism voluntar de împărțire a responsabilității, care permite realocarea intra-europeană a beneficiarilor dreptului de azil acordat de statele membre, care se confruntă cu presiuni migratorii specifice și disproporționate asupra sistemelor naționale de acordare de azil, acest lucru datorându-se în special situației lor geografice sau demografice sau altor state membre și invită statele membre să pună în practică aceste angajamente; salută, de asemenea, alocarea în acest scop a 5 milioane de euro, în cadrul bugetului european pentru 2009, sub forma Fondului European pentru refugiați; insistă totuși asupra introducerii unor instrumente obligatorii; invită Comisia să implementeze imediat acest mecanism și să propună urgent o inițiativă legislativă pentru a institui un asemenea mecanism la nivel european, în mod permanent;

| 79. | salută reformarea Regulamentului Dublin și propunerile de dispoziții referitoare la un mecanism de suspendare a transferurilor Dublin în cazul în care există îngrijorări cu privire la posibilitatea ca aceste transferuri să aibă drept consecință privarea solicitanților de standardele adecvate de protecție din statele membre responsabile, îndeosebi în ceea ce privește condițiile de primire și acces la procedura de azil, precum și în cazurile în care aceste transferuri Dublin ar genera costuri suplimentare pentru statele membre care se confruntă cu presiuni specifice și disproporționate la originea cărora se află în special localizarea geografică și situația demografică; subliniază totuși că aceste dispoziții s-ar putea dovedi mai degrabă o declarație politică decât un instrument eficient care să ofere statului membru respectiv un sprijin consistent fără a crea un instrument binar obligatoriu pentru toate statele membre; |
| --- | --- |

79.

salută reformarea Regulamentului Dublin și propunerile de dispoziții referitoare la un mecanism de suspendare a transferurilor Dublin în cazul în care există îngrijorări cu privire la posibilitatea ca aceste transferuri să aibă drept consecință privarea solicitanților de standardele adecvate de protecție din statele membre responsabile, îndeosebi în ceea ce privește condițiile de primire și acces la procedura de azil, precum și în cazurile în care aceste transferuri Dublin ar genera costuri suplimentare pentru statele membre care se confruntă cu presiuni specifice și disproporționate la originea cărora se află în special localizarea geografică și situația demografică; subliniază totuși că aceste dispoziții s-ar putea dovedi mai degrabă o declarație politică decât un instrument eficient care să ofere statului membru respectiv un sprijin consistent fără a crea un instrument binar obligatoriu pentru toate statele membre;

| 80. | salută propunerea Comisiei de reformare a regulamentului privind înființarea Eurodac, având drept obiectiv compararea amprentelor digitale și le reamintește statelor membre obligațiile de a preleva amprentele digitale și de a transmite datele în conformitate cu regulamentul Eurodac aflat în vigoare; consideră că trebuie valorificate datele biometrice, precum amprentele digitale, pentru a crește eficiența operațiunilor de control la frontiere; |
| --- | --- |

80.

salută propunerea Comisiei de reformare a regulamentului privind înființarea Eurodac, având drept obiectiv compararea amprentelor digitale și le reamintește statelor membre obligațiile de a preleva amprentele digitale și de a transmite datele în conformitate cu regulamentul Eurodac aflat în vigoare; consideră că trebuie valorificate datele biometrice, precum amprentele digitale, pentru a crește eficiența operațiunilor de control la frontiere;

Cooperarea cu țările terțe

| 81. | regretă că în urma cooperării cu țările terțe nu au fost obținute suficiente rezultate, cu excepția notabilă a cooperării Spaniei cu state terțe precum Senegalul și alte țări din Africa Subsahariană și de Nord; solicită sprijinirea specifică a țărilor terțe de tranzit și origine, pentru a le ajuta să-și constituie un sistem de gestionare eficientă a frontierelor, implicând FRONTEX în misiuni de ajutorare la graniță în respectivele țări; |
| --- | --- |

81.

regretă că în urma cooperării cu țările terțe nu au fost obținute suficiente rezultate, cu excepția notabilă a cooperării Spaniei cu state terțe precum Senegalul și alte țări din Africa Subsahariană și de Nord; solicită sprijinirea specifică a țărilor terțe de tranzit și origine, pentru a le ajuta să-și constituie un sistem de gestionare eficientă a frontierelor, implicând FRONTEX în misiuni de ajutorare la graniță în respectivele țări;

| 82. | reamintește Comisiei, Consiliului și statelor membre necesitatea esențială a continuării dialogului inițiat cu țările de origine și de tranzit în cadrul procesului subiacent conferințelor ministeriale UE-Africa privind migrația și dezvoltarea desfășurate la Tripoli, Rabat și Lisabona; |
| --- | --- |

82.

reamintește Comisiei, Consiliului și statelor membre necesitatea esențială a continuării dialogului inițiat cu țările de origine și de tranzit în cadrul procesului subiacent conferințelor ministeriale UE-Africa privind migrația și dezvoltarea desfășurate la Tripoli, Rabat și Lisabona;

| 83. | solicită aplicarea instrumentelor de politici elaborate în cadrul „abordării globale a migrației” (22), precum și al „Procesului de la Rabat” privind migrația și dezvoltarea din 2006 și al Parteneriatului UE-Africa cu privire la migrație, mobilitate și ocuparea forței de muncă, convenit la Lisabona în decembrie 2007; |
| --- | --- |

83.

solicită aplicarea instrumentelor de politici elaborate în cadrul „abordării globale a migrației” (22), precum și al „Procesului de la Rabat” privind migrația și dezvoltarea din 2006 și al Parteneriatului UE-Africa cu privire la migrație, mobilitate și ocuparea forței de muncă, convenit la Lisabona în decembrie 2007;

| 84. | subliniază importanța unei politici de dezvoltare în țările terțe de origine sau de tranzit, ca o metodă de răspuns la provocările imigrației încă din stadiul inițial; solicită o coordonare îmbunătățită a politicilor europene de dezvoltare și de imigrare, luând pe deplin în considerare obiective strategice precum Obiectivele de dezvoltare ale mileniului; |
| --- | --- |

84.

subliniază importanța unei politici de dezvoltare în țările terțe de origine sau de tranzit, ca o metodă de răspuns la provocările imigrației încă din stadiul inițial; solicită o coordonare îmbunătățită a politicilor europene de dezvoltare și de imigrare, luând pe deplin în considerare obiective strategice precum Obiectivele de dezvoltare ale mileniului;

| 85. | constată totuși că politica de dezvoltare nu poate constitui unica alternativă la migrație, deoarece dezvoltarea solidară nu poate exista fără mobilitate permanentă; |
| --- | --- |

85.

constată totuși că politica de dezvoltare nu poate constitui unica alternativă la migrație, deoarece dezvoltarea solidară nu poate exista fără mobilitate permanentă;

| 86. | solicită consolidarea cooperării cu Organizația Internațională pentru Migrație (OIM) și alte organizații internaționale în scopul înființării de noi birouri regionale în zone sensibile în care este necesar să se acorde asistență practică în ceea ce privește, printre altele, migrația legală sau întoarcerea voluntară a imigranților; |
| --- | --- |

86.

solicită consolidarea cooperării cu Organizația Internațională pentru Migrație (OIM) și alte organizații internaționale în scopul înființării de noi birouri regionale în zone sensibile în care este necesar să se acorde asistență practică în ceea ce privește, printre altele, migrația legală sau întoarcerea voluntară a imigranților;

| 87. | subliniază importanța înființării unor centre de informare și de gestionare a migrației, precum cel inaugurat în Mali în octombrie 2008; consideră că astfel de centre ar trebui să poată contribui într-o măsură semnificativă la soluționarea problemelor legate de migrație, abordând temerile migranților potențiali, ale migranților care se întorc și ale migranților care își au reședința în UE; invită Comisia să ofere informațiile necesare cu privire la proiectele de înființare a altor centre în cadrul Parteneriatului UE-Africa și îi adresează solicitarea de a examina posibilitatea înființării de astfel de centre în țările învecinate din estul UE; |
| --- | --- |

87.

subliniază importanța înființării unor centre de informare și de gestionare a migrației, precum cel inaugurat în Mali în octombrie 2008; consideră că astfel de centre ar trebui să poată contribui într-o măsură semnificativă la soluționarea problemelor legate de migrație, abordând temerile migranților potențiali, ale migranților care se întorc și ale migranților care își au reședința în UE; invită Comisia să ofere informațiile necesare cu privire la proiectele de înființare a altor centre în cadrul Parteneriatului UE-Africa și îi adresează solicitarea de a examina posibilitatea înființării de astfel de centre în țările învecinate din estul UE;

| 88. | subliniază faptul că toate acordurile cu țările de origine sau de tranzit trebuie să includă capitole referitoare la cooperarea privind imigrația și solicită crearea unei politici ambițioase, împreună cu țările terțe, privind cooperarea poliției și a instituțiilor judiciare, pentru a lupta împotriva organizațiilor criminale internaționale care se ocupă cu traficul de persoane și pentru a aduce pe cei răspunzători în fața justiției, cu participarea activă a Europol și a Eurojust; invită, de asemenea, Comisia să-și intensifice sprijinul, inclusiv asistența tehnică și financiară, în favoarea țărilor terțe, astfel încât să creeze condițiile economice și sociale care să descurajeze imigrația nereglementară, traficul de droguri și criminalitatea organizată; |
| --- | --- |

88.

subliniază faptul că toate acordurile cu țările de origine sau de tranzit trebuie să includă capitole referitoare la cooperarea privind imigrația și solicită crearea unei politici ambițioase, împreună cu țările terțe, privind cooperarea poliției și a instituțiilor judiciare, pentru a lupta împotriva organizațiilor criminale internaționale care se ocupă cu traficul de persoane și pentru a aduce pe cei răspunzători în fața justiției, cu participarea activă a Europol și a Eurojust; invită, de asemenea, Comisia să-și intensifice sprijinul, inclusiv asistența tehnică și financiară, în favoarea țărilor terțe, astfel încât să creeze condițiile economice și sociale care să descurajeze imigrația nereglementară, traficul de droguri și criminalitatea organizată;

| 89. | invită Comisia să promoveze negocierea unor acorduri globale europene, precum cel semnat cu Republica Capul Verde, să realizeze progrese în negocierile globale cu Maroc, Senegal și Libia și să promoveze încheierea de acorduri cu principalele țări de origine a imigrației; |
| --- | --- |

89.

invită Comisia să promoveze negocierea unor acorduri globale europene, precum cel semnat cu Republica Capul Verde, să realizeze progrese în negocierile globale cu Maroc, Senegal și Libia și să promoveze încheierea de acorduri cu principalele țări de origine a imigrației;

| 90. | solicită să se acorde sprijin țărilor terțe în ceea ce privește dezvoltarea cadrului legislativ național și crearea de sisteme în materie de imigrație și azil, în condițiile respectării pe deplin a dreptului internațional și invită, de asemenea, țările terțe să semneze și să respecte Convenția de la Geneva din 1951; |
| --- | --- |

90.

solicită să se acorde sprijin țărilor terțe în ceea ce privește dezvoltarea cadrului legislativ național și crearea de sisteme în materie de imigrație și azil, în condițiile respectării pe deplin a dreptului internațional și invită, de asemenea, țările terțe să semneze și să respecte Convenția de la Geneva din 1951;

| 91. | invită statele membre să inițieze un proces de reflecție cu privire la problematica „refugiaților din motive de mediu”, care nu pot fi considerați în prezent drept refugiați economici și care nu sunt nici recunoscuți drept refugiați în sensul Convenției de la Geneva; |
| --- | --- |

91.

invită statele membre să inițieze un proces de reflecție cu privire la problematica „refugiaților din motive de mediu”, care nu pot fi considerați în prezent drept refugiați economici și care nu sunt nici recunoscuți drept refugiați în sensul Convenției de la Geneva;

*

* *

| 92. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

92.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 76, 31.3.2009, p. 34.

(2)  Doc. 13440/08 al Consiliului.

(3)  JO L 348, 24.12.2008, p. 98.

(4)  JO L 199, 31.7.2007, p. 30.

(5)  Documentul 7204/08 al Consiliului.

(6)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0087.

(7)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0069.

(8)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0047.

(9)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0633.

(10)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0557.

(11)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0558.

(12)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0385.

(13)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0168.

(14)  JO C 219 E, 28.8.2008, p. 215.

(15)  JO C 219 E, 28.8.2008, p. 223.

(16)  JO C 303 E, 13.12.2006, p. 845.

(17)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(18)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(19)  JO L 373, 21.12.2004, p. 37.

(20)  A/RES/45/158.

(21)  COM(2005)0123.

(22)  COM(2006)0735.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/35

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Carte verde privind viitorul politicii TEN-T

P6_TA(2009)0258

Rezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la Cartea verde privind viitoarea politică privind TEN-T (2008/2218(INI))

2010/C 184 E/07

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 4 februarie 2009 intitulată „Carte verde: TEN-T: Reexaminare a politicii în domeniu” (COM(2009)0044),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2008 intitulată „Un plan european de redresare economică” (COM(2008)0800),

având în vedere Concluziile Consiliului cu privire la ecologizarea transporturilor, adoptate de Consiliul Transporturi, Telecomunicații și Energie în ședința sa din 8-9 decembrie 2008,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 iunie 2006 intitulată: „Pentru o Europă în mișcare - Mobilitate durabilă pentru continentul nostru - evaluare intermediară a Cărții albe a Comisiei din 2001 privind transporturile” (COM(2006)0314),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 ianuarie 2008 intitulată „De două ori 20 până în 2020. Șansa oferită Europei de schimbările climatice” (COM(2008)0030,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 octombrie 2007 intitulată „Plan de acțiune privind logistica transportului de marfă” (COM(2007)0607),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 mai 2008 privind rezultatele negocierilor referitoare la strategiile și programele din domeniul politicii de coeziune pentru perioada de programare 2007-2013 (COM(2008)0301),

având în vedere Raportul Comisiei din 20 ianuarie 2009 privind punerea în aplicare a orientărilor 2004 – 2005 referitoare la rețeaua transeuropeană de transport (COM(2009)0005),

având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2009 referitoare la Strategia de la Lisabona (1),

având în vedere rezoluția sa din 5 septembrie 2007 privind logistica transportului de mărfuri în Europa - cheia mobilității durabile (2),

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A6–0224/2009),

| A. | întrucât definirea politică a politicii privind TEN-T, astfel cum este descrisă în Decizia nr. 1692/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 1996 privind orientările comunitare pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (3) și în Decizia nr. 884/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 de modificare a Deciziei nr. 1692/96/CE privind orientările comunitare pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (4) a condus la elaborarea unei liste de deziderate în care sunt cuprinse 30 de proiecte prioritare inspirate în primul rând de interesele naționale; |
| --- | --- |

A.

întrucât definirea politică a politicii privind TEN-T, astfel cum este descrisă în Decizia nr. 1692/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 1996 privind orientările comunitare pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (3) și în Decizia nr. 884/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 de modificare a Deciziei nr. 1692/96/CE privind orientările comunitare pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (4) a condus la elaborarea unei liste de deziderate în care sunt cuprinse 30 de proiecte prioritare inspirate în primul rând de interesele naționale;

| B. | întrucât competitivitatea externă a transportului de mărfuri feroviar și maritim în raport cu transportul rutier trebuie îmbunătățită pentru a se asigura echilibrul utilizării autostrăzilor, a rutelor maritime și a coridoarelor de marfă feroviare; |
| --- | --- |

B.

întrucât competitivitatea externă a transportului de mărfuri feroviar și maritim în raport cu transportul rutier trebuie îmbunătățită pentru a se asigura echilibrul utilizării autostrăzilor, a rutelor maritime și a coridoarelor de marfă feroviare;

| C. | întrucât cele 30 de proiecte prioritare au condus la prezentarea de către Comisie a unei propuneri de a se prevedea o finanțare de către UE a întregii rețele transeuropene de transport de aproximativ 20 000 000 000 EUR în cadrul financiar 2007-2013, această sumă fiind în cele din urmă redusă, la insistențele Consiliului, la aproximativ 8 000 000 000 EUR, din care numai 5 300 000 000 EUR pentru cele 30 de proiecte prioritare; |
| --- | --- |

C.

întrucât cele 30 de proiecte prioritare au condus la prezentarea de către Comisie a unei propuneri de a se prevedea o finanțare de către UE a întregii rețele transeuropene de transport de aproximativ 20 000 000 000 EUR în cadrul financiar 2007-2013, această sumă fiind în cele din urmă redusă, la insistențele Consiliului, la aproximativ 8 000 000 000 EUR, din care numai 5 300 000 000 EUR pentru cele 30 de proiecte prioritare;

| D. | având în vedere incapacitatea notorie a Uniunii Europene de a respecta normele privind finanțarea TEN-T prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 680/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2007 de stabilire a normelor generale pentru acordarea asistenței financiare comunitare în domeniul rețelelor transeuropene de transport și energetice (5), lucru care generează incertitudine în planificarea finanțării proiectelor; |
| --- | --- |

D.

având în vedere incapacitatea notorie a Uniunii Europene de a respecta normele privind finanțarea TEN-T prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 680/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2007 de stabilire a normelor generale pentru acordarea asistenței financiare comunitare în domeniul rețelelor transeuropene de transport și energetice (5), lucru care generează incertitudine în planificarea finanțării proiectelor;

| E. | întrucât este necesară întărirea capacității Comisiei de a continua cele mai importante proiecte transfrontaliere, în special în sectorul feroviar, care necesită o cooperare permanentă mai strânsă între statele membre participante, precum și o finanțare multianuală care depășește termenul cadrului financiar multianual; |
| --- | --- |

E.

întrucât este necesară întărirea capacității Comisiei de a continua cele mai importante proiecte transfrontaliere, în special în sectorul feroviar, care necesită o cooperare permanentă mai strânsă între statele membre participante, precum și o finanțare multianuală care depășește termenul cadrului financiar multianual;

| F. | întrucât anexele la Comunicarea Comisiei din 14 mai 2008 menționată mai sus arată că aproximativ 49 % din creditele pentru proiectele din sectorul transporturilor sunt cheltuite pe șosele, aproximativ 31 % pe căi ferate și aproximativ 9 % pe transport urban, nefiind însă clar care proiecte anume sunt cofinanțate, |
| --- | --- |

F.

întrucât anexele la Comunicarea Comisiei din 14 mai 2008 menționată mai sus arată că aproximativ 49 % din creditele pentru proiectele din sectorul transporturilor sunt cheltuite pe șosele, aproximativ 31 % pe căi ferate și aproximativ 9 % pe transport urban, nefiind însă clar care proiecte anume sunt cofinanțate,

| 1. | recunoaște că primele încercări de elaborare a unei politici comunitare privind infrastructura transporturilor, inspirate de „verigile-lipsă” ale mesei rotunde a industriașilor (ERT) au fost stimulate de Comunicarea Comisiei din 2 decembrie 1992 intitulată „Dezvoltarea viitoare a politicii comune din domeniul transporturilor”, în vederea „realizării creșterii economice, a competitivității și ocupării forței de muncă” și au fost consolidate de fostul comisar pentru transporturi, Karel Van Miert; constată că prin Regulamentul (CE) nr. 2236/95 al Consiliului din 18 septembrie 1995 de stabilire a normelor generale de acordare a ajutorului financiar comunitar în domeniul rețelelor transeuropene (6) și prin Decizia nr. 884/2004/CE s-a încercat o orientare în sensul obiectivelor menționate anterior; atrage atenția asupra impulsului dat acestei politici de comisarul responsabil de energie și transport, vicepreședinta Loyola de Palacio; |
| --- | --- |

1.

recunoaște că primele încercări de elaborare a unei politici comunitare privind infrastructura transporturilor, inspirate de „verigile-lipsă” ale mesei rotunde a industriașilor (ERT) au fost stimulate de Comunicarea Comisiei din 2 decembrie 1992 intitulată „Dezvoltarea viitoare a politicii comune din domeniul transporturilor”, în vederea „realizării creșterii economice, a competitivității și ocupării forței de muncă” și au fost consolidate de fostul comisar pentru transporturi, Karel Van Miert; constată că prin Regulamentul (CE) nr. 2236/95 al Consiliului din 18 septembrie 1995 de stabilire a normelor generale de acordare a ajutorului financiar comunitar în domeniul rețelelor transeuropene (6) și prin Decizia nr. 884/2004/CE s-a încercat o orientare în sensul obiectivelor menționate anterior; atrage atenția asupra impulsului dat acestei politici de comisarul responsabil de energie și transport, vicepreședinta Loyola de Palacio;

| 2. | consideră că rapoartele coordonatorilor TEN-T reprezintă exemple interesante pentru coordonarea și integrarea în continuare a unui număr limitat de proiecte importante selectate; prin urmare, solicită Comisiei și statelor membre să depună eforturi în vederea îmbunătățirii proiectelor prioritare existente; investițiile pe termen mediu și lung ar trebui să continue, ținându-se seama de obiectivul finalizării întregii rețele; |
| --- | --- |

2.

consideră că rapoartele coordonatorilor TEN-T reprezintă exemple interesante pentru coordonarea și integrarea în continuare a unui număr limitat de proiecte importante selectate; prin urmare, solicită Comisiei și statelor membre să depună eforturi în vederea îmbunătățirii proiectelor prioritare existente; investițiile pe termen mediu și lung ar trebui să continue, ținându-se seama de obiectivul finalizării întregii rețele;

| 3. | salută prezentarea rapidă a Comunicării Comisiei din 4 februarie 2009 menționate mai sus, cu scopul unei revizuiri fundamentale a infrastructurii transporturilor din UE și a politicii privind TEN-T în funcție de provocările din prezent și din viitor din domeniul transporturilor, mobilității transfrontaliere, financiar, economic și social precum și de cele legate de siguranță și mediu; |
| --- | --- |

3.

salută prezentarea rapidă a Comunicării Comisiei din 4 februarie 2009 menționate mai sus, cu scopul unei revizuiri fundamentale a infrastructurii transporturilor din UE și a politicii privind TEN-T în funcție de provocările din prezent și din viitor din domeniul transporturilor, mobilității transfrontaliere, financiar, economic și social precum și de cele legate de siguranță și mediu;

| 4. | în acest context, nu vede motivele pentru care s-ar introduce vaga noțiune de pilon conceptual al TEN-T, care ar supraîncărca lista de priorități; contrar obiectivului proclamat de Comisie, un pilon prezentat expres drept conceptual nu este în măsură să îmbunătățească credibilitatea politicii privind TEN-T, care are la bază dezvoltarea unor proiecte concrete; |
| --- | --- |

4.

în acest context, nu vede motivele pentru care s-ar introduce vaga noțiune de pilon conceptual al TEN-T, care ar supraîncărca lista de priorități; contrar obiectivului proclamat de Comisie, un pilon prezentat expres drept conceptual nu este în măsură să îmbunătățească credibilitatea politicii privind TEN-T, care are la bază dezvoltarea unor proiecte concrete;

| 5. | este de acord, prin urmare, cu dezvoltarea unei abordări mai coerente și integrate a rețelelor care să reflecte nevoia de conexiuni intermodale pentru cetățeni și mărfuri; subliniază, prin urmare, că trebuie să se acorde prioritate căilor ferate, porturilor, căilor navigabile maritime și interioare durabile și conexiunilor acestora cu interiorul țărilor respective sau nodurilor intermodale din legăturile de infrastructură cu noile state membre și din interiorul acestora și că trebuie, de asemenea, să se acorde o atenție deosebită legăturilor de transport transfrontaliere și îmbunătățirii legăturilor cu aeroporturile și porturile maritime din rețelele transeuropene; subliniază că de aceeași atenție ar trebui să beneficieze necesitățile diferite, dar complementare ale călătorilor și ale mărfurilor; recomandă statelor membre și autorităților regionale să îmbunătățească stațiile intermediare și interconexiunile locale ca legături la TEN-T pentru a minimiza costurile asociate unei situații periferice; |
| --- | --- |

5.

este de acord, prin urmare, cu dezvoltarea unei abordări mai coerente și integrate a rețelelor care să reflecte nevoia de conexiuni intermodale pentru cetățeni și mărfuri; subliniază, prin urmare, că trebuie să se acorde prioritate căilor ferate, porturilor, căilor navigabile maritime și interioare durabile și conexiunilor acestora cu interiorul țărilor respective sau nodurilor intermodale din legăturile de infrastructură cu noile state membre și din interiorul acestora și că trebuie, de asemenea, să se acorde o atenție deosebită legăturilor de transport transfrontaliere și îmbunătățirii legăturilor cu aeroporturile și porturile maritime din rețelele transeuropene; subliniază că de aceeași atenție ar trebui să beneficieze necesitățile diferite, dar complementare ale călătorilor și ale mărfurilor; recomandă statelor membre și autorităților regionale să îmbunătățească stațiile intermediare și interconexiunile locale ca legături la TEN-T pentru a minimiza costurile asociate unei situații periferice;

| 6. | invită Comisia să ofere un sprijin deosebit proiectelor prioritare cu legături intermodale și interoperabilitate consecventă care traversează mai multe state membre; subliniază că stabilirea legăturii cu zonele economice de-a lungul acestor proiecte prioritare reprezintă o sarcină națională; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să ofere un sprijin deosebit proiectelor prioritare cu legături intermodale și interoperabilitate consecventă care traversează mai multe state membre; subliniază că stabilirea legăturii cu zonele economice de-a lungul acestor proiecte prioritare reprezintă o sarcină națională;

| 7. | constată și salută faptul că formele de transport ecologice beneficiază de o atenție disproporționat de mare pe lista proiectelor prioritare; invită Comisia, în acest context, să se asigure că aceste proporții se vor păstra în viitor la executarea proiectelor; |
| --- | --- |

7.

constată și salută faptul că formele de transport ecologice beneficiază de o atenție disproporționat de mare pe lista proiectelor prioritare; invită Comisia, în acest context, să se asigure că aceste proporții se vor păstra în viitor la executarea proiectelor;

| 8. | subliniază necesitatea integrării protecției climei și a dezvoltării durabile pentru toate modurile de transport în politica europeană privind infrastructurile, astfel încât să se respecte obiectivele UE de reducere a emisiilor de CO2; |
| --- | --- |

8.

subliniază necesitatea integrării protecției climei și a dezvoltării durabile pentru toate modurile de transport în politica europeană privind infrastructurile, astfel încât să se respecte obiectivele UE de reducere a emisiilor de CO2;

| 9. | invită Comisia să îndemne statele membre să integreze legislația europeană privind mediul în procesul decizional și în cel de planificare cu privire la proiectele TEN-T cum ar fi Natura 2000, evaluarea strategică de mediu, evaluarea impactului asupra mediului, calitatea aerului, directiva-cadru privind apa, directiva privind habitatul și directiva privind păsările, precum și rapoartele referitoare la indicatori pentru transporturi și mediu întocmite de Agenția Europeană de Mediu în cadrul Mecanismului de raportare privind transporturile și mediul (TERM); |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să îndemne statele membre să integreze legislația europeană privind mediul în procesul decizional și în cel de planificare cu privire la proiectele TEN-T cum ar fi Natura 2000, evaluarea strategică de mediu, evaluarea impactului asupra mediului, calitatea aerului, directiva-cadru privind apa, directiva privind habitatul și directiva privind păsările, precum și rapoartele referitoare la indicatori pentru transporturi și mediu întocmite de Agenția Europeană de Mediu în cadrul Mecanismului de raportare privind transporturile și mediul (TERM);

| 10. | îndeamnă Comisia să reducă la minimum dispozițiile neclare sau contradictorii referitoare la declarații de interes comun și la aplicarea legislației din domeniul mediului; pe lângă aceasta, consideră că, odată ce proiectelor li se acordă statutul TEN-T, statele membre nu trebuie să se folosească în mod abuziv de legislația europeană menționată la punctul 9 pentru a bloca implementarea proiectelor TEN-T; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă Comisia să reducă la minimum dispozițiile neclare sau contradictorii referitoare la declarații de interes comun și la aplicarea legislației din domeniul mediului; pe lângă aceasta, consideră că, odată ce proiectelor li se acordă statutul TEN-T, statele membre nu trebuie să se folosească în mod abuziv de legislația europeană menționată la punctul 9 pentru a bloca implementarea proiectelor TEN-T;

| 11. | invită Comisia și statele membre să ia în considerare noile evoluții precum criza financiară mondială, schimbările demografice, extinderea, noile țări vecine și conexiunile intensificate cu țările din Europa de Est și din zona mediteraneană drept factori relevanți pentru politica europeană din domeniul infrastructurilor transporturilor; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia și statele membre să ia în considerare noile evoluții precum criza financiară mondială, schimbările demografice, extinderea, noile țări vecine și conexiunile intensificate cu țările din Europa de Est și din zona mediteraneană drept factori relevanți pentru politica europeană din domeniul infrastructurilor transporturilor;

| 12. | subliniază că, mai ales în contextul prezentei crize economice, dezvoltarea TEN-T și integrarea transportului din Uniune cu cel din statele vecine este cea mai sigură cale de a asigura, pe termen lung, durabilitatea pieței interne și coeziunea economică și socială a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

12.

subliniază că, mai ales în contextul prezentei crize economice, dezvoltarea TEN-T și integrarea transportului din Uniune cu cel din statele vecine este cea mai sigură cale de a asigura, pe termen lung, durabilitatea pieței interne și coeziunea economică și socială a Uniunii Europene;

| 13. | invită Comisia să-și intensifice eforturile pentru a asigura o mai bună coordonare europeană a dezvoltării teritoriale (Agenda teritorială a Uniunii Europene și principiul coeziunii teritoriale) și a planificării transporturilor, ținând seama de accesibilitatea regională prin rețele îmbunătățite între regiuni; trebuie luate în considerare diferențele semnificative dintre zonele de munte, de coastă/insulare, centrale, periferice și alte zone transfrontaliere, precum și necesitatea unei mai bune integrări în sistemele de mobilitate urbană; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia să-și intensifice eforturile pentru a asigura o mai bună coordonare europeană a dezvoltării teritoriale (Agenda teritorială a Uniunii Europene și principiul coeziunii teritoriale) și a planificării transporturilor, ținând seama de accesibilitatea regională prin rețele îmbunătățite între regiuni; trebuie luate în considerare diferențele semnificative dintre zonele de munte, de coastă/insulare, centrale, periferice și alte zone transfrontaliere, precum și necesitatea unei mai bune integrări în sistemele de mobilitate urbană;

| 14. | solicită Comisiei să acorde o prioritate deosebită proiectelor de primă importanță referitoare la principalele rute feroviare, rutiere și pe căi navigabile interioare, pentru a se asigura legăturile transfrontaliere cu noile state membre și cu țările terțe; |
| --- | --- |

14.

solicită Comisiei să acorde o prioritate deosebită proiectelor de primă importanță referitoare la principalele rute feroviare, rutiere și pe căi navigabile interioare, pentru a se asigura legăturile transfrontaliere cu noile state membre și cu țările terțe;

| 15. | propune în acest sens ca Schema de dezvoltare a spațiului comunitar (SDSC) să fie inclusă drept bază de planificare, iar rezultatele disponibile ale studiilor ORATE să fie incluse drept informații științifice generale orientate spre planificare cu privire la dezvoltarea transporturilor; |
| --- | --- |

15.

propune în acest sens ca Schema de dezvoltare a spațiului comunitar (SDSC) să fie inclusă drept bază de planificare, iar rezultatele disponibile ale studiilor ORATE să fie incluse drept informații științifice generale orientate spre planificare cu privire la dezvoltarea transporturilor;

| 16. | evidențiază necesitatea includerii atât a obiectivelor Strategiei de la Lisabona, cât și a obiectivelor Planului de redresare în elaborarea politicilor privind TEN-T, dată fiind importanța crucială a mobilității, accesibilității și a aspectului logistic al acestora pentru competitivitatea UE, precum și pentru îmbunătățirea coeziunii teritoriale; |
| --- | --- |

16.

evidențiază necesitatea includerii atât a obiectivelor Strategiei de la Lisabona, cât și a obiectivelor Planului de redresare în elaborarea politicilor privind TEN-T, dată fiind importanța crucială a mobilității, accesibilității și a aspectului logistic al acestora pentru competitivitatea UE, precum și pentru îmbunătățirea coeziunii teritoriale;

| 17. | invită Comisia și statele membre să integreze coridoarele ecologice, rețelele feroviare de marfă, coridoarele Sistemului european de gestionare a traficului feroviar (ERTMS), „autostrăzile” maritime cum ar fi transportul maritim pe distanță scurtă, căile navigabile interioare existente cu capacitate limitată sau ecluzele cu capacitate insuficientă, porturile terestre, platformele logistice, nodurile de mobilitate urbană, precum și extinderea preconizată a TEN-T către țările din cadrul Politicii Europene de Vecinătate, din Europa de Est și din zona mediteraneană într-un concept TEN-T intermodal care să aibă la bază măsuri planificate în favoarea unor moduri mai ecologice, mai economice din punctul de vedere al consumului de petrol și mai sigure, pentru a asigura compatibilitatea conexiunilor dintre diferitele moduri de transport, în special a legăturilor feroviare din porturi; de asemenea, solicită să fie atinsă o coerență între cadrul TEN-T actual și viitor și propunerile legislative privind coridoarele de transport feroviar de mărfuri; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia și statele membre să integreze coridoarele ecologice, rețelele feroviare de marfă, coridoarele Sistemului european de gestionare a traficului feroviar (ERTMS), „autostrăzile” maritime cum ar fi transportul maritim pe distanță scurtă, căile navigabile interioare existente cu capacitate limitată sau ecluzele cu capacitate insuficientă, porturile terestre, platformele logistice, nodurile de mobilitate urbană, precum și extinderea preconizată a TEN-T către țările din cadrul Politicii Europene de Vecinătate, din Europa de Est și din zona mediteraneană într-un concept TEN-T intermodal care să aibă la bază măsuri planificate în favoarea unor moduri mai ecologice, mai economice din punctul de vedere al consumului de petrol și mai sigure, pentru a asigura compatibilitatea conexiunilor dintre diferitele moduri de transport, în special a legăturilor feroviare din porturi; de asemenea, solicită să fie atinsă o coerență între cadrul TEN-T actual și viitor și propunerile legislative privind coridoarele de transport feroviar de mărfuri;

| 18. | constată că până nu demult, în conformitate cu cele mai recente studii, numai 1 % din fondurile europene pentru infrastructură sunt utilizate pentru căile navigabile interioare; consideră că este necesar un sprijin european suficient pentru a dezvolta infrastructura căilor navigabile interioare din Europa, în vederea valorificării pe deplin a potențialului căilor navigabile interioare ca mod de transport durabil și fiabil; |
| --- | --- |

18.

constată că până nu demult, în conformitate cu cele mai recente studii, numai 1 % din fondurile europene pentru infrastructură sunt utilizate pentru căile navigabile interioare; consideră că este necesar un sprijin european suficient pentru a dezvolta infrastructura căilor navigabile interioare din Europa, în vederea valorificării pe deplin a potențialului căilor navigabile interioare ca mod de transport durabil și fiabil;

| 19. | invită Comisia să depună eforturi pentru a garanta că extinderea transportului feroviar de mărfuri este intensificată pentru a asigura o eficiență sporită a rețelelor și un transport mai rapid; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să depună eforturi pentru a garanta că extinderea transportului feroviar de mărfuri este intensificată pentru a asigura o eficiență sporită a rețelelor și un transport mai rapid;

| 20. | salută în acest sens propunerea Comisiei de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv (COM(2008)0852) și Comunicarea Comisiei din 18 octombrie 2007 menționată mai sus; |
| --- | --- |

20.

salută în acest sens propunerea Comisiei de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv (COM(2008)0852) și Comunicarea Comisiei din 18 octombrie 2007 menționată mai sus;

| 21. | subliniază importanța facilitării comunicării de informații în cadrul transporturilor intermodale pentru a promova și a sprijini interacțiunea dintre infrastructura imaterială și cea materială (sisteme informatice precum ERTMS/RIS/ITS/SESAR/Galileo), pentru a îmbunătăți interoperabilitatea, materialul rulant (echipamentele materiale și informatice ERTMS din trenuri și reducerea poluării acustice de către vagoanele de marfă), logistica ecologică, conexiunile și nodurile intermodale, serviciile „din ușă în ușă” descentralizate ale lanțului de aprovizionare și gestionarea mobilității; |
| --- | --- |

21.

subliniază importanța facilitării comunicării de informații în cadrul transporturilor intermodale pentru a promova și a sprijini interacțiunea dintre infrastructura imaterială și cea materială (sisteme informatice precum ERTMS/RIS/ITS/SESAR/Galileo), pentru a îmbunătăți interoperabilitatea, materialul rulant (echipamentele materiale și informatice ERTMS din trenuri și reducerea poluării acustice de către vagoanele de marfă), logistica ecologică, conexiunile și nodurile intermodale, serviciile „din ușă în ușă” descentralizate ale lanțului de aprovizionare și gestionarea mobilității;

| 22. | evidențiază importanța dezvoltării pentru TEN-T a unor sisteme inteligente de transport armonizate și standardizate, în vederea realizării unei gestionări a transporturilor mai eficiente, mai fluente, mai sigure și mai ecologice; |
| --- | --- |

22.

evidențiază importanța dezvoltării pentru TEN-T a unor sisteme inteligente de transport armonizate și standardizate, în vederea realizării unei gestionări a transporturilor mai eficiente, mai fluente, mai sigure și mai ecologice;

| 23. | recomandă să fie îmbunătățită punerea în aplicare a TEN-T prin asigurarea unui acces mai bun la informații prin intermediul sistemelor precum Sistemul informațional TENtec și prin stabilirea unei metode deschise de coordonare, care să conțină valori de referință și un schimb de bune practici; |
| --- | --- |

23.

recomandă să fie îmbunătățită punerea în aplicare a TEN-T prin asigurarea unui acces mai bun la informații prin intermediul sistemelor precum Sistemul informațional TENtec și prin stabilirea unei metode deschise de coordonare, care să conțină valori de referință și un schimb de bune practici;

| 24. | pune accent asupra necesității sporirii eficienței infrastructurii existente în cadrul proiectelor TEN-T pe termen scurt, în special în cazurile în care punerea în aplicare a astfel de proiecte a început deja, pentru a crește viabilitatea și eficiența coridoarelor fără a se aștepta realizarea pe termen lung a unor megaproiecte în cadrul acestor coridoare; |
| --- | --- |

24.

pune accent asupra necesității sporirii eficienței infrastructurii existente în cadrul proiectelor TEN-T pe termen scurt, în special în cazurile în care punerea în aplicare a astfel de proiecte a început deja, pentru a crește viabilitatea și eficiența coridoarelor fără a se aștepta realizarea pe termen lung a unor megaproiecte în cadrul acestor coridoare;

| 25. | susține „opțiunea structurală 3 pentru forma TEN-T” enunțată în cartea verde, adică un nivel dublu, constând într-o rețea globală care are la bază actualele hărți TEN-T și o „rețea centrală” intermodală, care urmează să fie definită, ale cărei priorități sunt căile ferate, liniile navigabile și porturile durabile, precum și conexiunile acestora cu centrele logistice; |
| --- | --- |

25.

susține „opțiunea structurală 3 pentru forma TEN-T” enunțată în cartea verde, adică un nivel dublu, constând într-o rețea globală care are la bază actualele hărți TEN-T și o „rețea centrală” intermodală, care urmează să fie definită, ale cărei priorități sunt căile ferate, liniile navigabile și porturile durabile, precum și conexiunile acestora cu centrele logistice;

| 26. | susține noțiunea de „rețea centrală” compusă dintr-un „pilon geografic” și un „pilon conceptual”, acesta din urmă conținând criterii și obiective care permit identificarea flexibilă în timp, mai degrabă decât identificarea rigidă la începutul exercițiului bugetar pentru toată durata acestuia a proiectelor, coridoarelor și elementelor de rețea; consideră că ar trebui să fie posibilă creșterea gradului de flexibilitate a TEN-T în timpul exercițiului bugetar, pentru o adaptare la condițiile de piață schimbătoare; |
| --- | --- |

26.

susține noțiunea de „rețea centrală” compusă dintr-un „pilon geografic” și un „pilon conceptual”, acesta din urmă conținând criterii și obiective care permit identificarea flexibilă în timp, mai degrabă decât identificarea rigidă la începutul exercițiului bugetar pentru toată durata acestuia a proiectelor, coridoarelor și elementelor de rețea; consideră că ar trebui să fie posibilă creșterea gradului de flexibilitate a TEN-T în timpul exercițiului bugetar, pentru o adaptare la condițiile de piață schimbătoare;

| 27. | recunoaște rolul crucial al statelor membre, în parteneriat deplin cu autoritățile regionale și locale respective, părțile interesate din cadrul societății civile și populațiile locale, în ceea ce privește luarea deciziilor, planificarea și finanțarea infrastructurilor de transporturi, inclusiv coordonarea și cooperarea transfrontalieră la nivel european; se așteaptă la mai multă coerență din partea Consiliului în ceea ce privește raportul dintre cererile de proiecte TEN-T și deciziile cu privire la bugetele TEN-T; având în vedere revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar al UE și discuțiile actuale pe marginea Planului de redresare a UE, solicită statelor membre să considere în mod serios problema sprijinului financiar necesar pentru infrastructurile de transport care fac parte din rețeaua TEN-T ca pe o prioritate în conformitate cu politica UE elaborată până în prezent; |
| --- | --- |

27.

recunoaște rolul crucial al statelor membre, în parteneriat deplin cu autoritățile regionale și locale respective, părțile interesate din cadrul societății civile și populațiile locale, în ceea ce privește luarea deciziilor, planificarea și finanțarea infrastructurilor de transporturi, inclusiv coordonarea și cooperarea transfrontalieră la nivel european; se așteaptă la mai multă coerență din partea Consiliului în ceea ce privește raportul dintre cererile de proiecte TEN-T și deciziile cu privire la bugetele TEN-T; având în vedere revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar al UE și discuțiile actuale pe marginea Planului de redresare a UE, solicită statelor membre să considere în mod serios problema sprijinului financiar necesar pentru infrastructurile de transport care fac parte din rețeaua TEN-T ca pe o prioritate în conformitate cu politica UE elaborată până în prezent;

| 28. | este în totalitate de acord cu obiectivul comunitar de reducere a sarcinii administrative și, prin urmare, îndeamnă insistent Comisia să revizuiască cadrele financiare ale proiectelor prioritare TEN-T în vederea reducerii în continuare a birocrației; |
| --- | --- |

28.

este în totalitate de acord cu obiectivul comunitar de reducere a sarcinii administrative și, prin urmare, îndeamnă insistent Comisia să revizuiască cadrele financiare ale proiectelor prioritare TEN-T în vederea reducerii în continuare a birocrației;

| 29. | solicită statelor membre și Comisiei să intensifice coordonarea politicilor aplicate la nivel național, pentru a asigura coerența cofinanțării și realizării programului TEN-T în conformitate cu articolele 154 și 155 din Tratatul CE; |
| --- | --- |

29.

solicită statelor membre și Comisiei să intensifice coordonarea politicilor aplicate la nivel național, pentru a asigura coerența cofinanțării și realizării programului TEN-T în conformitate cu articolele 154 și 155 din Tratatul CE;

| 30. | subliniază, în această privință, că în contextul crizei financiare, Uniunea Europeană, statele membre și regiunile trebuie cu atât mai mult să își întemeieze deciziile referitoare la proiectele de infrastructură de transport pe evaluări solide ale relației costuri-beneficii, pe durabilitate și pe valoarea adăugată transfrontalieră la nivel european; |
| --- | --- |

30.

subliniază, în această privință, că în contextul crizei financiare, Uniunea Europeană, statele membre și regiunile trebuie cu atât mai mult să își întemeieze deciziile referitoare la proiectele de infrastructură de transport pe evaluări solide ale relației costuri-beneficii, pe durabilitate și pe valoarea adăugată transfrontalieră la nivel european;

| 31. | cu toate acestea, întrucât investițiile în infrastructura de transport reprezintă un element esențial pentru soluționarea crizei economice și financiare, invită Comisia să accelereze proiectele de infrastructură legate de TEN-T și finanțate din fondurile structurale și/sau de coeziune; invită statele membre să-și reevalueze prioritățile de investiții luând în considerare această abordare, pentru a accelera realizarea proiectelor TEN-T de care răspund, în special pe porțiunile transfrontaliere; |
| --- | --- |

31.

cu toate acestea, întrucât investițiile în infrastructura de transport reprezintă un element esențial pentru soluționarea crizei economice și financiare, invită Comisia să accelereze proiectele de infrastructură legate de TEN-T și finanțate din fondurile structurale și/sau de coeziune; invită statele membre să-și reevalueze prioritățile de investiții luând în considerare această abordare, pentru a accelera realizarea proiectelor TEN-T de care răspund, în special pe porțiunile transfrontaliere;

| 32. | reamintește Comisiei că pentru proiectele de infrastructură de transport, cofinanțarea prin fondurile TEN-T, fondurile de coeziune, fondurile regionale sau prin intermediul BEI trebuie să întrunească următoarele criterii: viabilitate economică, competitivitate sporită, promovarea pieței unice, gestionarea durabilă a mediului, transparență pentru contribuabili și participarea cetățenilor (principiul parteneriatului); în acest sens, subliniază importanța dezvoltării de parteneriate de tip public-privat în vederea finanțării proiectelor TEN-T și necesitatea unor soluții flexibile pentru problemele care apar în cadrul unor lucrări de o astfel de amploare (dificultăți geografice și tehnice, opoziție din partea publicului etc.); |
| --- | --- |

32.

reamintește Comisiei că pentru proiectele de infrastructură de transport, cofinanțarea prin fondurile TEN-T, fondurile de coeziune, fondurile regionale sau prin intermediul BEI trebuie să întrunească următoarele criterii: viabilitate economică, competitivitate sporită, promovarea pieței unice, gestionarea durabilă a mediului, transparență pentru contribuabili și participarea cetățenilor (principiul parteneriatului); în acest sens, subliniază importanța dezvoltării de parteneriate de tip public-privat în vederea finanțării proiectelor TEN-T și necesitatea unor soluții flexibile pentru problemele care apar în cadrul unor lucrări de o astfel de amploare (dificultăți geografice și tehnice, opoziție din partea publicului etc.);

| 33. | invită Comisia să garanteze în acest sens că proiectele evaluate în cadrul programelor de finanțare UE țin seama de posibilul impact al acestora asupra finanțării la nivel național a altor investiții necesare (care nu sunt sprijinite din fonduri UE); consideră că sumele utilizate de statele membre pentru completarea proiectelor finanțate de UE nu ar trebui alocate în detrimentul menținerii liniilor de alimentare sau al investițiilor în acestea; consideră, prin urmare, că proiectele ar trebui elaborate și evaluate cel puțin parțial pe baza potențialului acestora de a integra (și nu de a neglija) dezvoltarea și întreținerea unei infrastructuri de alimentare complementare și necesare; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să garanteze în acest sens că proiectele evaluate în cadrul programelor de finanțare UE țin seama de posibilul impact al acestora asupra finanțării la nivel național a altor investiții necesare (care nu sunt sprijinite din fonduri UE); consideră că sumele utilizate de statele membre pentru completarea proiectelor finanțate de UE nu ar trebui alocate în detrimentul menținerii liniilor de alimentare sau al investițiilor în acestea; consideră, prin urmare, că proiectele ar trebui elaborate și evaluate cel puțin parțial pe baza potențialului acestora de a integra (și nu de a neglija) dezvoltarea și întreținerea unei infrastructuri de alimentare complementare și necesare;

| 34. | subliniază necesitățile de investiții în creștere rapidă ale pieței europene de transport aerian în cadrul pachetului „Cerul unic european II”, precum și ale „abordării privind un sistem aviatic total” propuse; prin urmare, invită Comisia să examineze, în cadrul revizuirii cadrului bugetar al TEN-T, posibilitatea creșterii cotei de finanțare disponibile pentru aeroporturi și pentru ATM/ANS; |
| --- | --- |

34.

subliniază necesitățile de investiții în creștere rapidă ale pieței europene de transport aerian în cadrul pachetului „Cerul unic european II”, precum și ale „abordării privind un sistem aviatic total” propuse; prin urmare, invită Comisia să examineze, în cadrul revizuirii cadrului bugetar al TEN-T, posibilitatea creșterii cotei de finanțare disponibile pentru aeroporturi și pentru ATM/ANS;

| 35. | constată că este necesară intensificarea programelor de cercetare și dezvoltare cu privire la cele mai bune și eficiente practici în finanțarea infrastructurii de transport și la efectele benefice asupra competitivității și a ocupării calitative și cantitative a forței de muncă, inclusiv experiențele din domeniul parteneriat public-privat în această privință, după cum a început deja să se procedeze în studiile actuale ale Comisiei; |
| --- | --- |

35.

constată că este necesară intensificarea programelor de cercetare și dezvoltare cu privire la cele mai bune și eficiente practici în finanțarea infrastructurii de transport și la efectele benefice asupra competitivității și a ocupării calitative și cantitative a forței de muncă, inclusiv experiențele din domeniul parteneriat public-privat în această privință, după cum a început deja să se procedeze în studiile actuale ale Comisiei;

| 36. | subliniază necesitatea creării unui grup de lucru în cadrul agenției executive a TEN-T pentru a spori gradul de utilizare a parteneriatelor de tip public-privat în finanțarea unor proiecte sau porțiuni prioritare, precum și necesitatea difuzării soluțiilor respective ca bune practici; |
| --- | --- |

36.

subliniază necesitatea creării unui grup de lucru în cadrul agenției executive a TEN-T pentru a spori gradul de utilizare a parteneriatelor de tip public-privat în finanțarea unor proiecte sau porțiuni prioritare, precum și necesitatea difuzării soluțiilor respective ca bune practici;

| 37. | subliniază faptul că dependența sporită de parteneriatele de tip public-privat și de Banca Europeană de Investiții nu ar putea înlocui o porțiune semnificativă de finanțare bugetară destinată proiectelor de anvergură, cu o perioadă de rambursare care se extinde către generația următoare; |
| --- | --- |

37.

subliniază faptul că dependența sporită de parteneriatele de tip public-privat și de Banca Europeană de Investiții nu ar putea înlocui o porțiune semnificativă de finanțare bugetară destinată proiectelor de anvergură, cu o perioadă de rambursare care se extinde către generația următoare;

| 38. | se pronunță în favoarea reexaminării bugetului TEN-T de către statele membre în cadrul revizuirii la jumătatea perioadei a perspectivelor financiare 2009-2010 în vederea reducerii drastice a altor proiecte și a planurilor de dezvoltare a căilor ferate și a căilor navigabile, strâns legate de acestea; |
| --- | --- |

38.

se pronunță în favoarea reexaminării bugetului TEN-T de către statele membre în cadrul revizuirii la jumătatea perioadei a perspectivelor financiare 2009-2010 în vederea reducerii drastice a altor proiecte și a planurilor de dezvoltare a căilor ferate și a căilor navigabile, strâns legate de acestea;

| 39. | subliniază necesitatea alocării unui procent din taxele rutiere percepute pentru infrastructura rutieră proiectelor TEN-T, pentru a spori efectul de pârghie al împrumuturilor; |
| --- | --- |

39.

subliniază necesitatea alocării unui procent din taxele rutiere percepute pentru infrastructura rutieră proiectelor TEN-T, pentru a spori efectul de pârghie al împrumuturilor;

| 40. | solicită Comisiei să publice o culegere de exemple de legături feroviare regionale transfrontaliere care au fost demontate sau abandonate, punând accentul în special pe cele care s-ar putea interconecta cu TEN-T; |
| --- | --- |

40.

solicită Comisiei să publice o culegere de exemple de legături feroviare regionale transfrontaliere care au fost demontate sau abandonate, punând accentul în special pe cele care s-ar putea interconecta cu TEN-T;

| 41. | solicită Comisiei și statelor membre să considere rețeaua Eurovelo și pista de biciclete „Cortina de fier” drept o șansă pentru promovarea rețelelor de infrastructură ciclistă transfrontalieră europeană, sprijinind mobilitatea ușoară și turismul durabil; |
| --- | --- |

41.

solicită Comisiei și statelor membre să considere rețeaua Eurovelo și pista de biciclete „Cortina de fier” drept o șansă pentru promovarea rețelelor de infrastructură ciclistă transfrontalieră europeană, sprijinind mobilitatea ușoară și turismul durabil;

| 42. | solicită Comisiei, în vederea consolidării competitivității întregii rețele feroviare TEN, să propună, înainte de încheierea mandatului său, o inițiativă legislativă privind deschiderea piețelor interne ale transportului feroviar de persoane începând cu 1 ianuarie 2012; |
| --- | --- |

42.

solicită Comisiei, în vederea consolidării competitivității întregii rețele feroviare TEN, să propună, înainte de încheierea mandatului său, o inițiativă legislativă privind deschiderea piețelor interne ale transportului feroviar de persoane începând cu 1 ianuarie 2012;

| 43. | își exprimă regretul cu privire la ritmul scăzut al punerii în practică a proiectelor prioritare pe porțiunile frontaliere, în special pe porțiunile din zona Munților Pirinei care sunt vitale pentru Peninsula Iberică și Franța; |
| --- | --- |

43.

își exprimă regretul cu privire la ritmul scăzut al punerii în practică a proiectelor prioritare pe porțiunile frontaliere, în special pe porțiunile din zona Munților Pirinei care sunt vitale pentru Peninsula Iberică și Franța;

| 44. | recomandă Comisiei să continue să implice Parlamentul și Consiliul European în cadrul propunerilor și alegerilor sale (multi)anuale cu privire la cofinanțarea proiectelor TEN-T; |
| --- | --- |

44.

recomandă Comisiei să continue să implice Parlamentul și Consiliul European în cadrul propunerilor și alegerilor sale (multi)anuale cu privire la cofinanțarea proiectelor TEN-T;

| 45. | solicită Comisiei să informeze Parlamentul European și Consiliul în mod regulat, cel puțin o dată pe an, cu privire la stadiul de realizare a fiecărui proiect prioritar, la fiabilitatea costului proiectului, la fezabilitatea fiecărui proiect și la calendarul de punere în practică a proiectului; |
| --- | --- |

45.

solicită Comisiei să informeze Parlamentul European și Consiliul în mod regulat, cel puțin o dată pe an, cu privire la stadiul de realizare a fiecărui proiect prioritar, la fiabilitatea costului proiectului, la fezabilitatea fiecărui proiect și la calendarul de punere în practică a proiectului;

| 46. | solicită Comisiei și BEI să prezinte Parlamentului și Consiliului o listă anuală a proiectelor specifice care beneficiază de cofinanțare, în cazul cofinanțării regionale, al cofinanțării în contextul coeziunii și al cofinanțării de către BEI a proiectelor TEN-T, astfel cum se practică deja în cazul cofinanțării pentru TEN-T; |
| --- | --- |

46.

solicită Comisiei și BEI să prezinte Parlamentului și Consiliului o listă anuală a proiectelor specifice care beneficiază de cofinanțare, în cazul cofinanțării regionale, al cofinanțării în contextul coeziunii și al cofinanțării de către BEI a proiectelor TEN-T, astfel cum se practică deja în cazul cofinanțării pentru TEN-T;

| 47. | susține că, din punct de vedere ecologic și economic, sistemele de transport multimodal care permit folosirea diferitelor mijloace de transport pe un anumit traseu sunt, în multe cazuri, singura opțiune viabilă și durabilă pentru viitor; |
| --- | --- |

47.

susține că, din punct de vedere ecologic și economic, sistemele de transport multimodal care permit folosirea diferitelor mijloace de transport pe un anumit traseu sunt, în multe cazuri, singura opțiune viabilă și durabilă pentru viitor;

| 48. | subliniază faptul că, în cadrul spațiului Schengen recent extins, infrastructura de transport dintre Europa de Vest și Europa de Est are o importanță deosebită, având în vedere creșterea economică care îi este asociată, în special în noile state membre; invită Comisia și statele membre să dezvolte și să promoveze legăturile transnaționale rutiere și feroviare dintre Europa de Est și Europa de Vest, sprijinind în special infrastructura de transport transfrontalier printr-un program de acțiune specific pus în aplicare împreună cu autoritățile naționale, regionale și locale; subliniază, de asemenea, că o mai bună interconexiune a rețelelor TEN-T și a rețelelor de transport din țările terțe ar duce, în special, la îmbunătățirea situației zonelor de frontieră și ar aduce o valoare adăugată cooperării interregionale și UE în ansamblul său; |
| --- | --- |

48.

subliniază faptul că, în cadrul spațiului Schengen recent extins, infrastructura de transport dintre Europa de Vest și Europa de Est are o importanță deosebită, având în vedere creșterea economică care îi este asociată, în special în noile state membre; invită Comisia și statele membre să dezvolte și să promoveze legăturile transnaționale rutiere și feroviare dintre Europa de Est și Europa de Vest, sprijinind în special infrastructura de transport transfrontalier printr-un program de acțiune specific pus în aplicare împreună cu autoritățile naționale, regionale și locale; subliniază, de asemenea, că o mai bună interconexiune a rețelelor TEN-T și a rețelelor de transport din țările terțe ar duce, în special, la îmbunătățirea situației zonelor de frontieră și ar aduce o valoare adăugată cooperării interregionale și UE în ansamblul său;

| 49. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

49.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0120.

(2)  JO C 187 E, 24.7.2008, p. 154.

(3)  JO L 15, 17.1.1997, p. 1.

(4)  JO L 167, 30.4.2004, p. 1.

(5)  JO L 162, 22.6.2007, p. 1.

(6)  JO L 228, 23.9.1995, p. 1.

---

Joi, 23 aprilie 2009

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/41

---

Joi, 23 aprilie 2009Defrișări și degradarea pădurilor

P6_TA(2009)0306

Rezoluția Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la abordarea problemelor legate de defrișări și de degradarea pădurilor pentru a combate schimbările climatice și reducerea biodiversității

2010/C 184 E/08

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 octombrie 2008 intitulată „Abordarea problemelor legate de defrișări și de degradarea pădurilor pentru a combate schimbările climatice și reducerea biodiversității” (COM(2008)0645),

având în vedere deciziile adoptate la cea de-a cincea Conferință ministerială privind protecția pădurilor în Europa care a avut loc în noiembrie 2007 la Varșovia, Polonia cu privire la evaluarea efectelor schimbărilor climatice asupra situației pădurilor și procesului de aplicare a unei politici pentru o administrare durabilă a pădurilor,

având în vedere articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât UE dorește limitarea încălzirii globale la 2 °C și înjumătățirea reducerii biodiversității; întrucât, conform raportului Eliasch, se estimează că vor fi necesare între 17 și 33 miliarde USD anual pentru a reduce la jumătate defrișările până în 2030; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE dorește limitarea încălzirii globale la 2 °C și înjumătățirea reducerii biodiversității; întrucât, conform raportului Eliasch, se estimează că vor fi necesare între 17 și 33 miliarde USD anual pentru a reduce la jumătate defrișările până în 2030;

| B. | întrucât administrarea durabilă a pădurilor prezintă o importanță fundamentală pentru combaterea defrișărilor, constituind în același timp un aspect esențial al dezvoltării economice; |
| --- | --- |

B.

întrucât administrarea durabilă a pădurilor prezintă o importanță fundamentală pentru combaterea defrișărilor, constituind în același timp un aspect esențial al dezvoltării economice;

| C. | întrucât defrișările sunt responsabile de aproximativ 20 % din emisiile de gaze cu efect de seră la nivel mondial, reprezintă o cauză importantă a reducerii biodiversității și o amenințare gravă la adresa dezvoltării și, în special, la adresa mijloacelor de existență ale populației sărace; |
| --- | --- |

C.

întrucât defrișările sunt responsabile de aproximativ 20 % din emisiile de gaze cu efect de seră la nivel mondial, reprezintă o cauză importantă a reducerii biodiversității și o amenințare gravă la adresa dezvoltării și, în special, la adresa mijloacelor de existență ale populației sărace;

| D. | întrucât defrișările au loc într-un ritm alarmant de 13 milioane de hectare pe an, majoritatea în pădurile tropicale, dar și, într-o oarecare măsură, în Europa, în special în Europa Centrală și de Est; |
| --- | --- |

D.

întrucât defrișările au loc într-un ritm alarmant de 13 milioane de hectare pe an, majoritatea în pădurile tropicale, dar și, într-o oarecare măsură, în Europa, în special în Europa Centrală și de Est;

| E. | întrucât efectele negative pe care le au defrișările asupra mediului, precum perturbarea pe termen lung a condițiilor hidrologice, fenomenele de stepizare și deșertificare și reducerea biodiversității sunt greu reversibile, iar costurile economice totale pe care le generează acestea depășesc cu mult cheltuielile pentru măsurile de protecție și de ameliorare; |
| --- | --- |

E.

întrucât efectele negative pe care le au defrișările asupra mediului, precum perturbarea pe termen lung a condițiilor hidrologice, fenomenele de stepizare și deșertificare și reducerea biodiversității sunt greu reversibile, iar costurile economice totale pe care le generează acestea depășesc cu mult cheltuielile pentru măsurile de protecție și de ameliorare;

| F. | întrucât degradarea pădurilor are loc sub diferite forme și este greu de definit, dar are efecte semnificative asupra climei, biodiversității și asupra bunurilor și serviciilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât degradarea pădurilor are loc sub diferite forme și este greu de definit, dar are efecte semnificative asupra climei, biodiversității și asupra bunurilor și serviciilor;

| G. | întrucât, în conformitate cu cel de-al patrulea raport de evaluare al grupului interguvernamental privind schimbările climatice, pentru a limita încălzirea globală la 2 °C, o deviere semnificativă de la tendința actuală de creștere a emisiilor de gaze în țările în curs de dezvoltare, inclusiv o reducere a emisiilor rezultate în urma defrișărilor, trebuie realizată în plus față de reducerea cu 25-40 % în țările industrializate până în 2020, comparativ cu nivelurile din 1990; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în conformitate cu cel de-al patrulea raport de evaluare al grupului interguvernamental privind schimbările climatice, pentru a limita încălzirea globală la 2 °C, o deviere semnificativă de la tendința actuală de creștere a emisiilor de gaze în țările în curs de dezvoltare, inclusiv o reducere a emisiilor rezultate în urma defrișărilor, trebuie realizată în plus față de reducerea cu 25-40 % în țările industrializate până în 2020, comparativ cu nivelurile din 1990;

| H. | întrucât reducerea defrișărilor va avea un efect important nu numai asupra atenuării schimbărilor climatice, ci și asupra adaptării la acestea, |
| --- | --- |

H.

întrucât reducerea defrișărilor va avea un efect important nu numai asupra atenuării schimbărilor climatice, ci și asupra adaptării la acestea,

| 1. | subliniază nevoia unei mai mari coordonări între politicile de conservare și gestionare durabilă a pădurilor și alte politici interne și externe ale UE; solicită o evaluare cuantificată a impactului asupra pădurilor al politicilor UE în domenii precum energia (în special biocombustibilii), agricultura, producția și consumul durabil, achizițiile, comerțul și cooperarea pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

1.

subliniază nevoia unei mai mari coordonări între politicile de conservare și gestionare durabilă a pădurilor și alte politici interne și externe ale UE; solicită o evaluare cuantificată a impactului asupra pădurilor al politicilor UE în domenii precum energia (în special biocombustibilii), agricultura, producția și consumul durabil, achizițiile, comerțul și cooperarea pentru dezvoltare;

| 2. | invită Comisia să prezinte Parlamentului și Consiliului propuneri de cerințe comunitare stricte de durabilitate pentru lemnul și produsele din lemn provenite din păduri; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să prezinte Parlamentului și Consiliului propuneri de cerințe comunitare stricte de durabilitate pentru lemnul și produsele din lemn provenite din păduri;

| 3. | invită Comisia să publice, până la sfârșitul anului 2009, un studiu exhaustiv de evaluare a consecințelor pe care le au producția, consumul și comerțul cu produse alimentare și nealimentare în cadrul UE asupra defrișării și degradării pădurilor; solicită ca, în acest studiu, să se evalueze și să se precizeze toate efectele negative ale diferitelor sectoare industriale și să se formuleze recomandări pentru viitoare măsuri politice și inovații destinate reducerii acestor efecte; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să publice, până la sfârșitul anului 2009, un studiu exhaustiv de evaluare a consecințelor pe care le au producția, consumul și comerțul cu produse alimentare și nealimentare în cadrul UE asupra defrișării și degradării pădurilor; solicită ca, în acest studiu, să se evalueze și să se precizeze toate efectele negative ale diferitelor sectoare industriale și să se formuleze recomandări pentru viitoare măsuri politice și inovații destinate reducerii acestor efecte;

| 4. | subliniază necesitatea abordării cu o deosebită atenție a aspectelor hidrologice în cadrul administrării pădurilor și atrage atenția asupra faptului că, în vederea redresării, respectiv a îmbunătățirii capacității de reținere a apei a ecosistemelor, este esențial ca resursele forestiere și de apă să fie gestionate în comun și ca politicile UE în acest domeniu să fie armonizate; |
| --- | --- |

4.

subliniază necesitatea abordării cu o deosebită atenție a aspectelor hidrologice în cadrul administrării pădurilor și atrage atenția asupra faptului că, în vederea redresării, respectiv a îmbunătățirii capacității de reținere a apei a ecosistemelor, este esențial ca resursele forestiere și de apă să fie gestionate în comun și ca politicile UE în acest domeniu să fie armonizate;

| 5. | salută politicile privind achizițiile publice ecologice și promovarea unor instrumente cum ar fi etichetarea ecologică și sistemele de certificare forestieră; solicită adoptarea rapidă și punerea în aplicare a politicilor de achiziții publice ecologice în cazul produselor din lemn în întreaga Uniune Europeană; invită statele membre să-și fundamenteze politica de achiziții publice pe standarde ridicate de durabilitate și, în consecință, să stabilească obiective realiste în ceea ce privește aceste standarde; |
| --- | --- |

5.

salută politicile privind achizițiile publice ecologice și promovarea unor instrumente cum ar fi etichetarea ecologică și sistemele de certificare forestieră; solicită adoptarea rapidă și punerea în aplicare a politicilor de achiziții publice ecologice în cazul produselor din lemn în întreaga Uniune Europeană; invită statele membre să-și fundamenteze politica de achiziții publice pe standarde ridicate de durabilitate și, în consecință, să stabilească obiective realiste în ceea ce privește aceste standarde;

| 6. | consideră că țările în curs de dezvoltare trebuie să beneficieze de un sprijin financiar semnificativ pentru a pune capăt, cel târziu până în 2020, defrișărilor masive ale pădurilor tropicale și că demonstrarea angajamentului în acest sens va fi decisivă în cadrul negocierilor internaționale pe marginea unui acord mondial global privind clima de după 2012; |
| --- | --- |

6.

consideră că țările în curs de dezvoltare trebuie să beneficieze de un sprijin financiar semnificativ pentru a pune capăt, cel târziu până în 2020, defrișărilor masive ale pădurilor tropicale și că demonstrarea angajamentului în acest sens va fi decisivă în cadrul negocierilor internaționale pe marginea unui acord mondial global privind clima de după 2012;

| 7. | recunoaște faptul că mobilizarea unor fonduri suficiente în cadrul unui acord la nivel mondial privind clima va avea un rol esențial în reducerea la jumătate și, eventual, stoparea defrișărilor la nivel mondial; în acest sens, sprijină propunerea Comisiei de creare a unui mecanism mondial privind carbonul forestier (MMCF) în cadrul Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice, bazat pe un sistem de finanțare permanentă; invită statele membre să-și consolideze angajamentul pentru stoparea defrișărilor și a degradării pădurilor la nivel mondial prin alocarea unei părți considerabile din veniturile obținute din licitațiile în cadrul sistemului de comercializare a cotelor de emisie (ETS) pentru măsurile de reducere a defrișărilor și degradării pădurilor în țările în curs de dezvoltare și prin axarea negocierilor asupra surselor de finanțare, astfel cum se subliniază în Comunicarea Comisiei din 28 ianuarie 2009 intitulată „Pentru încheierea la Copenhaga a unui acord cuprinzător privind schimbările climatice” (COM(2009)0039); invită statele membre să sprijine propunerea Comisiei privind acceptarea sugestiei de finanțare prezentate de Norvegia și alocarea pentru MMCF a unei părți din veniturile viitoare obținute în urma licitării unităților de cantitate atribuită; |
| --- | --- |

7.

recunoaște faptul că mobilizarea unor fonduri suficiente în cadrul unui acord la nivel mondial privind clima va avea un rol esențial în reducerea la jumătate și, eventual, stoparea defrișărilor la nivel mondial; în acest sens, sprijină propunerea Comisiei de creare a unui mecanism mondial privind carbonul forestier (MMCF) în cadrul Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice, bazat pe un sistem de finanțare permanentă; invită statele membre să-și consolideze angajamentul pentru stoparea defrișărilor și a degradării pădurilor la nivel mondial prin alocarea unei părți considerabile din veniturile obținute din licitațiile în cadrul sistemului de comercializare a cotelor de emisie (ETS) pentru măsurile de reducere a defrișărilor și degradării pădurilor în țările în curs de dezvoltare și prin axarea negocierilor asupra surselor de finanțare, astfel cum se subliniază în Comunicarea Comisiei din 28 ianuarie 2009 intitulată „Pentru încheierea la Copenhaga a unui acord cuprinzător privind schimbările climatice” (COM(2009)0039); invită statele membre să sprijine propunerea Comisiei privind acceptarea sugestiei de finanțare prezentate de Norvegia și alocarea pentru MMCF a unei părți din veniturile viitoare obținute în urma licitării unităților de cantitate atribuită;

| 8. | consideră că sprijinul oferit prin intermediul MMCF ar trebui să depindă de performanțe și să fie acordat pe baza rezultatelor verificate în ceea ce privește reducerea defrișărilor masive și degradarea pădurilor; subliniază că acest sprijin ar trebui să aibă și efecte secundare pozitive, precum protecția biodiversității, îmbunătățirea rezistenței și îmbunătățirea condițiilor de viață din regiunile forestiere; |
| --- | --- |

8.

consideră că sprijinul oferit prin intermediul MMCF ar trebui să depindă de performanțe și să fie acordat pe baza rezultatelor verificate în ceea ce privește reducerea defrișărilor masive și degradarea pădurilor; subliniază că acest sprijin ar trebui să aibă și efecte secundare pozitive, precum protecția biodiversității, îmbunătățirea rezistenței și îmbunătățirea condițiilor de viață din regiunile forestiere;

| 9. | subliniază necesitatea de a respecta pe deplin drepturile locuitorilor din regiunile forestiere, inclusiv dreptul populațiilor indigene la consimțământul liber, prealabil și în cunoștință de cauză cu privire la utilizarea pădurilor pe care acestea le utilizează în mod normal; consideră esențială implicarea eficace și la scară largă a comunităților locale și a populațiilor indigene în toate etapele de evaluare, planificare și punere în aplicare a măsurilor de reducere a emisiilor rezultate în urma degradării pădurilor și a defrișărilor; |
| --- | --- |

9.

subliniază necesitatea de a respecta pe deplin drepturile locuitorilor din regiunile forestiere, inclusiv dreptul populațiilor indigene la consimțământul liber, prealabil și în cunoștință de cauză cu privire la utilizarea pădurilor pe care acestea le utilizează în mod normal; consideră esențială implicarea eficace și la scară largă a comunităților locale și a populațiilor indigene în toate etapele de evaluare, planificare și punere în aplicare a măsurilor de reducere a emisiilor rezultate în urma degradării pădurilor și a defrișărilor;

| 10. | subliniază că orice mecanism din cadrul programului comun al ONU pentru reducerea emisiilor rezultate în urma defrișărilor și a degradării pădurilor în țările în curs de dezvoltare, care va fi adoptat ca parte a acordului internațional privind clima de după 2012, ar trebui să asigure în primul rând protecția pădurilor bătrâne; |
| --- | --- |

10.

subliniază că orice mecanism din cadrul programului comun al ONU pentru reducerea emisiilor rezultate în urma defrișărilor și a degradării pădurilor în țările în curs de dezvoltare, care va fi adoptat ca parte a acordului internațional privind clima de după 2012, ar trebui să asigure în primul rând protecția pădurilor bătrâne;

| 11. | ia act de faptul că procesul de defrișare din Europa de Est contribuie la degradarea mediului natural și afectează, printre altele, calitatea condițiilor de trai; |
| --- | --- |

11.

ia act de faptul că procesul de defrișare din Europa de Est contribuie la degradarea mediului natural și afectează, printre altele, calitatea condițiilor de trai;

| 12. | constată că, pe termen mediu și lung, creditele forestiere de pe piața carbonului ar putea face parte dintr-o combinație de politici care abordează problema defrișărilor, cu condiția să se asigure folosirea unor metodologii precise de contabilizare a carbonului forestier și mecanisme fiabile de monitorizare; subliniază faptul că o decizie finală cu privire la includerea creditelor forestiere în ETS ar trebui luată în urma unei analize riguroase a fezabilității a tuturor mecanismelor de finanțare potențiale și a unei evaluări a rezultatelor Conferinței părților de la Copenhaga, precum și în urma concluziilor rezultate în urma proiectelor-pilot; |
| --- | --- |

12.

constată că, pe termen mediu și lung, creditele forestiere de pe piața carbonului ar putea face parte dintr-o combinație de politici care abordează problema defrișărilor, cu condiția să se asigure folosirea unor metodologii precise de contabilizare a carbonului forestier și mecanisme fiabile de monitorizare; subliniază faptul că o decizie finală cu privire la includerea creditelor forestiere în ETS ar trebui luată în urma unei analize riguroase a fezabilității a tuturor mecanismelor de finanțare potențiale și a unei evaluări a rezultatelor Conferinței părților de la Copenhaga, precum și în urma concluziilor rezultate în urma proiectelor-pilot;

| 13. | reamintește că orice credite alocate proiectelor forestiere care vor fi utilizate pentru a compensa emisiile de gaze cu efect de seră în țările industrializate nu pot fi contabilizate a doua oară în raport cu obiectivele de deviere de la tendințele actuale pe care țările în curs de dezvoltare trebuie să le îndeplinească în conformitate cu acordul internațional privind clima de după 2012; |
| --- | --- |

13.

reamintește că orice credite alocate proiectelor forestiere care vor fi utilizate pentru a compensa emisiile de gaze cu efect de seră în țările industrializate nu pot fi contabilizate a doua oară în raport cu obiectivele de deviere de la tendințele actuale pe care țările în curs de dezvoltare trebuie să le îndeplinească în conformitate cu acordul internațional privind clima de după 2012;

| 14. | evidențiază că orice sistem de compensare în vederea reducerii defrișărilor și a degradării pădurilor în cadrul unui viitor regim privind clima trebuie să ia în considerare nu numai captarea carbonului, dar și serviciile ecosistemice și avantajele sociale pe care le oferă pădurile; |
| --- | --- |

14.

evidențiază că orice sistem de compensare în vederea reducerii defrișărilor și a degradării pădurilor în cadrul unui viitor regim privind clima trebuie să ia în considerare nu numai captarea carbonului, dar și serviciile ecosistemice și avantajele sociale pe care le oferă pădurile;

| 15. | solicită UE să promoveze standarde sociale și de mediu stricte pentru reducerea emisiilor rezultate în urma defrișărilor și a degradării pădurilor (REDD); solicită UE să promoveze mecanismele REDD care acționează dincolo de strategia actuală bazată pe proiecte a Mecanismului de dezvoltare nepoluantă (CDM) și care abordează cauzele fundamentale ale defrișărilor, precum guvernarea deficitară, sărăcia, corupția și neaplicarea legilor, prin sprijinirea unor reforme vizând politicile și instituțiile atât la nivel local, cât și la nivel național; |
| --- | --- |

15.

solicită UE să promoveze standarde sociale și de mediu stricte pentru reducerea emisiilor rezultate în urma defrișărilor și a degradării pădurilor (REDD); solicită UE să promoveze mecanismele REDD care acționează dincolo de strategia actuală bazată pe proiecte a Mecanismului de dezvoltare nepoluantă (CDM) și care abordează cauzele fundamentale ale defrișărilor, precum guvernarea deficitară, sărăcia, corupția și neaplicarea legilor, prin sprijinirea unor reforme vizând politicile și instituțiile atât la nivel local, cât și la nivel național;

| 16. | regretă faptul că în comunicarea Comisiei, în pofida titlului acesteia, nu este abordată problema degradării pădurilor; invită Comisia să elaboreze planuri de acțiune și proiecte-pilot și să-și demonstreze angajamentul față de propria sa politică forestieră în vederea stopării nu numai a defrișărilor, ci și a degradării pădurilor (inclusiv în Uniunea Europeană), elaborând și instituind, în plus, sisteme adecvate de monitorizare pentru a obține date relevante cu privire la solul și biomasa pădurilor; |
| --- | --- |

16.

regretă faptul că în comunicarea Comisiei, în pofida titlului acesteia, nu este abordată problema degradării pădurilor; invită Comisia să elaboreze planuri de acțiune și proiecte-pilot și să-și demonstreze angajamentul față de propria sa politică forestieră în vederea stopării nu numai a defrișărilor, ci și a degradării pădurilor (inclusiv în Uniunea Europeană), elaborând și instituind, în plus, sisteme adecvate de monitorizare pentru a obține date relevante cu privire la solul și biomasa pădurilor;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/43

---

Joi, 23 aprilie 2009Un plan de acțiune privind mobilitatea urbană

P6_TA(2009)0307

Rezoluția Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la un plan de acțiune privind mobilitatea urbană (2008/2217(INI))

2010/C 184 E/09

Parlamentul European,

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 25 septembrie 2007 intitulată „Către o nouă cultură a mobilității urbane” (COM(2007)0551),

având în vedere Cartea albă a Comisiei din 12 septembrie 2001 intitulată „Politica europeană în domeniul transporturilor în perspectiva 2010: momentul deciziilor” (COM(2001)0370),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 octombrie 2007 intitulată „Plan de acțiune privind logistica transportului de marfă” (COM(2007)0607),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 septembrie 2007 intitulată „Pentru o mobilitate mai sigură, mai curată și mai eficientă în Europa: primul raport privind inițiativa «Vehicule inteligente»” (COM(2007)0541),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 februarie 2007 intitulată „Un cadru competitiv de reglementare privind autovehiculele pentru secolul XXI - Poziția Comisiei privind raportul final al grupului la nivel înalt CARS 21 - Contribuție la strategia UE de creștere economică și ocupare a forței de muncă” (COM(2007)0022),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 iunie 2006 intitulată „Logistica transportului de mărfuri în Europa – cheia mobilității durabile” (COM(2006)0336),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 iunie 2006 intitulată: „Pentru o Europă în mișcare - Mobilitate durabilă pentru continentul nostru - evaluare intermediară a Cărții albe a Comisiei din 2001 privind transporturile” (COM(2006)0314),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 februarie 2006 privind „Inițiativa «Vehicule inteligente»: sensibilizare în legătură cu importanța TIC pentru vehicule mai inteligente, mai sigure și mai curate” (COM(2006)0059),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 ianuarie 2006 intitulată „O strategie tematică pentru mediul urban” (COM(2005)0718),

având în vedere propunerile și orientările Comisiei și pozițiile Parlamentului European privind fondurile structurale, Fondul de coeziune și cel de-al șaptelea program-cadru de cercetare,

având în vedere propunerea revizuită de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind promovarea vehiculelor de transport rutier nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic (COM(2007)0817),

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2008 privind Cartea verde intitulată „Către o nouă cultură a mobilității urbane” (1),

având în vedere Rezoluția sa din 19 iunie 2008 referitoare la Comunicarea Comisiei „Pentru o mobilitate mai sigură, mai curată și mai eficientă în Europa: primul raport privind inițiativa «Vehicule inteligente»” (2),

având în vedere Rezoluția sa din 20 februarie 2008 privind contribuția la Consiliul European de primăvară 2008 în ceea ce privește Strategia de la Lisabona (3),

având în vedere Rezoluția sa din 12 octombrie 1988 privind protecția pietonilor și Carta europeană a drepturilor pietonilor (4),

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2008 privind CARS 21: Un cadru competitiv de reglementare privind autovehiculele (5),

având în vedere Rezoluția sa din 5 septembrie 2007 privind logistica transportului de mărfuri în Europa - cheia mobilității durabile (6),

având în vedere Rezoluția sa din 12 iulie 2007 privind Comunicarea Comisiei „Pentru o Europă în mișcare - Mobilitate durabilă pentru continentul nostru” (7),

având în vedere Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa (8),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători (9),

având în vedere Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind siguranța căilor ferate comunitare (10) (directiva privind siguranța feroviară),

având în vedere Directiva 2000/40/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2000 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la dispozitivele de protecție antiîncastrare față ale autovehiculelor (11),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 21 aprilie 2009 referitor la un plan de acțiune privind mobilitatea urbană (12),

având în vedere anunțul Comisiei de publicare a planului de acțiune pentru mobilitatea urbană, care a fost amânată de mai multe ori, fără a se preciza un termen exact,

având în vedere titlul V articolele 70-80 din Tratatul CE, care constituie temeiul juridic,

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comitetului pentru Dezvoltare Regională (A6-0199/2009),

| A. | întrucât transporturile urbane ocupă un loc important în ansamblul transporturilor și întrucât articolele 70-80 din Tratatul CE reprezintă în acest sens temeiul juridic care conferă Uniunii Europene competențe comune cu statele membre în acest domeniu; |
| --- | --- |

A.

întrucât transporturile urbane ocupă un loc important în ansamblul transporturilor și întrucât articolele 70-80 din Tratatul CE reprezintă în acest sens temeiul juridic care conferă Uniunii Europene competențe comune cu statele membre în acest domeniu;

| B. | întrucât numeroase directive și regulamente europene transversale și modale au un impact asupra transporturilor urbane și coerența lor trebuie asigurată printr-o abordare specifică a problematicii deplasărilor urbane; |
| --- | --- |

B.

întrucât numeroase directive și regulamente europene transversale și modale au un impact asupra transporturilor urbane și coerența lor trebuie asigurată printr-o abordare specifică a problematicii deplasărilor urbane;

| C. | întrucât planul european privind clima adoptat de Consiliul European din 8-9 martie 2007 stabilește o serie de obiective ambițioase de reducere cu 20 % a consumului de energie, de realizare a unei reduceri de 20 % în privința emisiei de gaze cu efect de seră și de asigurare a unui procent de 20 % de energie din surse regenerabile din totalul energiei consumate până în 2020 și întrucât aceste obiective nu pot fi îndeplinite fără o strategie adaptată corespunzător la transporturile urbane; |
| --- | --- |

C.

întrucât planul european privind clima adoptat de Consiliul European din 8-9 martie 2007 stabilește o serie de obiective ambițioase de reducere cu 20 % a consumului de energie, de realizare a unei reduceri de 20 % în privința emisiei de gaze cu efect de seră și de asigurare a unui procent de 20 % de energie din surse regenerabile din totalul energiei consumate până în 2020 și întrucât aceste obiective nu pot fi îndeplinite fără o strategie adaptată corespunzător la transporturile urbane;

| D. | întrucât programul de cercetare și dezvoltare CIVITAS a cunoscut un succes deosebit, ceea ce demonstrează interesul autorităților locale și al societăților care organizează transporturile față de investițiile europene în programe de deplasări urbane inovatoare; |
| --- | --- |

D.

întrucât programul de cercetare și dezvoltare CIVITAS a cunoscut un succes deosebit, ceea ce demonstrează interesul autorităților locale și al societăților care organizează transporturile față de investițiile europene în programe de deplasări urbane inovatoare;

| E. | întrucât fondul de coeziune și fondurile structurale finanțează programe de mobilitate urbană, dar prezintă două inconveniente: pe de o parte, nu se bazează pe o strategie și pe obiective europene de mobilitate urbană și, pe de altă parte, sunt distribuite inegal pe teritoriul Uniunii; |
| --- | --- |

E.

întrucât fondul de coeziune și fondurile structurale finanțează programe de mobilitate urbană, dar prezintă două inconveniente: pe de o parte, nu se bazează pe o strategie și pe obiective europene de mobilitate urbană și, pe de altă parte, sunt distribuite inegal pe teritoriul Uniunii;

| F. | întrucât zonele urbane reprezintă poli privilegiați ai intermodalității și interconexiunii dintre rețelele transeuropene de transporturi, care trebuie să contribuie la realizarea obiectivelor generale în favoarea unei mobilități europene durabile și a unei competitivități durabile a rețelelor din orașele Uniunii; |
| --- | --- |

F.

întrucât zonele urbane reprezintă poli privilegiați ai intermodalității și interconexiunii dintre rețelele transeuropene de transporturi, care trebuie să contribuie la realizarea obiectivelor generale în favoarea unei mobilități europene durabile și a unei competitivități durabile a rețelelor din orașele Uniunii;

| G. | întrucât zonele urbane reprezintă centre economice importante și întrucât transportul de mărfuri are, pe de o parte, o importanță vitală pentru aprovizionarea populației iar, pe de altă parte, întâmpină dificultăți din cauza capacității limitate de depozitare și a intervalelor de timp foarte mici alocate pentru livrare; |
| --- | --- |

G.

întrucât zonele urbane reprezintă centre economice importante și întrucât transportul de mărfuri are, pe de o parte, o importanță vitală pentru aprovizionarea populației iar, pe de altă parte, întâmpină dificultăți din cauza capacității limitate de depozitare și a intervalelor de timp foarte mici alocate pentru livrare;

| H. | întrucât respectarea cu strictețe a principiului subsidiarității și a dreptului la autonomie locală în materie de planificare nu este compatibilă cu o politică europeană prescriptivă, dar permite Uniunii să adopte o strategie de stimulare asemănătoare politicii sale regionale și de coeziune fără a impune soluții de la vârf la bază; |
| --- | --- |

H.

întrucât respectarea cu strictețe a principiului subsidiarității și a dreptului la autonomie locală în materie de planificare nu este compatibilă cu o politică europeană prescriptivă, dar permite Uniunii să adopte o strategie de stimulare asemănătoare politicii sale regionale și de coeziune fără a impune soluții de la vârf la bază;

| I. | întrucât problematica zonelor urbane nu poate fi abordată prin politici modale, ci prin intermediul unei abordări care se concentrează pe utilizatori și a sistemelor de deplasare integrate; |
| --- | --- |

I.

întrucât problematica zonelor urbane nu poate fi abordată prin politici modale, ci prin intermediul unei abordări care se concentrează pe utilizatori și a sistemelor de deplasare integrate;

| J. | întrucât o politică eficientă și sustenabilă în domeniul transportului urban în beneficiul cetățenilor europeni și al economiei europene nu poate fi realizată decât prin asigurarea unui tratament egal pentru transportul de mărfuri și transportul de pasageri, precum și pentru diferitele moduri de transport; |
| --- | --- |

J.

întrucât o politică eficientă și sustenabilă în domeniul transportului urban în beneficiul cetățenilor europeni și al economiei europene nu poate fi realizată decât prin asigurarea unui tratament egal pentru transportul de mărfuri și transportul de pasageri, precum și pentru diferitele moduri de transport;

| K. | întrucât traficul poate fi redus substanțial printr-o planificare urbană care să țină cont de schimbările demografice în societate, asigurând, de exemplu, locuințe proiectate pentru persoanele în vârstă în centrul orașelor și magazine în apropierea zonelor rezidențiale; |
| --- | --- |

K.

întrucât traficul poate fi redus substanțial printr-o planificare urbană care să țină cont de schimbările demografice în societate, asigurând, de exemplu, locuințe proiectate pentru persoanele în vârstă în centrul orașelor și magazine în apropierea zonelor rezidențiale;

| L. | întrucât sunt necesare strategii solide în materie de deplasări urbane în vederea optimizării instrumentelor relevante, prin crearea unor platforme de comutare intermodale și prin integrarea diferitelor sisteme de deplasare; |
| --- | --- |

L.

întrucât sunt necesare strategii solide în materie de deplasări urbane în vederea optimizării instrumentelor relevante, prin crearea unor platforme de comutare intermodale și prin integrarea diferitelor sisteme de deplasare;

| M. | întrucât este necesar ca informațiile statistice disponibile să fie mai fiabile și mai sistematizate, pentru a permite evaluarea politicilor publice locale și schimburile de bune practici în materie de deplasări urbane; |
| --- | --- |

M.

întrucât este necesar ca informațiile statistice disponibile să fie mai fiabile și mai sistematizate, pentru a permite evaluarea politicilor publice locale și schimburile de bune practici în materie de deplasări urbane;

| N. | întrucât diferitele tehnici utilizate în transporturile urbane prezintă o importanță economică și tehnologică pentru competitivitatea și comerțul exterior al Uniunii; |
| --- | --- |

N.

întrucât diferitele tehnici utilizate în transporturile urbane prezintă o importanță economică și tehnologică pentru competitivitatea și comerțul exterior al Uniunii;

| O. | întrucât apropierea datei următoarelor alegeri legislative europene îl constrânge să respecte calendarul prevăzut inițial de desfășurare a dezbaterii parlamentare referitoare la planul de acțiune privind transporturile urbane anunțat de Comisie, |
| --- | --- |

O.

întrucât apropierea datei următoarelor alegeri legislative europene îl constrânge să respecte calendarul prevăzut inițial de desfășurare a dezbaterii parlamentare referitoare la planul de acțiune privind transporturile urbane anunțat de Comisie,

| 1. | consideră regretabilă nepublicarea planului de acțiune privind mobilitatea urbană anunțat de Comisie și își exprimă acordul față de inițiativele separate, dar subliniază necesitatea unei abordări coerente; în consecință, hotărăște să dea curs raportului său din proprie inițiativă, respectând pe deplin principiile subsidiarității și proporționalității, și să elaboreze propuneri pentru un plan de acțiune european privind mobilitatea urbană; |
| --- | --- |

1.

consideră regretabilă nepublicarea planului de acțiune privind mobilitatea urbană anunțat de Comisie și își exprimă acordul față de inițiativele separate, dar subliniază necesitatea unei abordări coerente; în consecință, hotărăște să dea curs raportului său din proprie inițiativă, respectând pe deplin principiile subsidiarității și proporționalității, și să elaboreze propuneri pentru un plan de acțiune european privind mobilitatea urbană;

| 2. | reamintește că transportul urban este supus principiului subsidiarității; totuși, subliniază că adesea autoritățile locale nu pot răspunde acestor provocări fără a beneficia de cooperare și coordonare la nivel european și că Comisia trebuie să furnizeze studii și un cadru juridic, să finanțeze cercetarea și să promoveze și să difuzeze bunele practici în formate care să fie accesibile tuturor în toate limbile oficiale ale UE; |
| --- | --- |

2.

reamintește că transportul urban este supus principiului subsidiarității; totuși, subliniază că adesea autoritățile locale nu pot răspunde acestor provocări fără a beneficia de cooperare și coordonare la nivel european și că Comisia trebuie să furnizeze studii și un cadru juridic, să finanțeze cercetarea și să promoveze și să difuzeze bunele practici în formate care să fie accesibile tuturor în toate limbile oficiale ale UE;

| 3. | solicită Comisiei să publice o culegere a dispozițiilor normative europene cu caracter obligatoriu din acest domeniu și să propună regiunilor și orașelor un cadru comun de referință care să le faciliteze luarea deciziilor privind planificarea și punerea în aplicare a strategiilor de dezvoltare; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să publice o culegere a dispozițiilor normative europene cu caracter obligatoriu din acest domeniu și să propună regiunilor și orașelor un cadru comun de referință care să le faciliteze luarea deciziilor privind planificarea și punerea în aplicare a strategiilor de dezvoltare;

Accelerarea cercetării și inovării europene în materie de mobilitate urbană

| 4. | propune lansarea imediată a unui program de actualizare a statisticilor și bazelor de date privind mobilitatea urbană de către Eurostat, care să cuprindă, în special:






  — | date referitoare la trafic, inclusiv la modurile de deplasare ușoare (bicicleta, mersul pe jos etc.), |
| --- | --- | --- |

4.

propune lansarea imediată a unui program de actualizare a statisticilor și bazelor de date privind mobilitatea urbană de către Eurostat, care să cuprindă, în special:

—

date referitoare la trafic, inclusiv la modurile de deplasare ușoare (bicicleta, mersul pe jos etc.),

| — | statistici referitoare la poluarea aerului, zgomot, accidente, ambuteiaje și aglomerări, |
| --- | --- |

—

statistici referitoare la poluarea aerului, zgomot, accidente, ambuteiaje și aglomerări,

| — | statistici și indicatori cantitativi și calitativi privind oferta și serviciile de deplasare; |
| --- | --- |

—

statistici și indicatori cantitativi și calitativi privind oferta și serviciile de deplasare;

| 5. | sugerează lansarea imediată unui portal internet și a unui forum european privind mobilitatea urbană, pentru a facilita schimbul și transmiterea de informații, bune practici și experiențe inovatoare, în special în materie de moduri de deplasare ușoare; |
| --- | --- |

5.

sugerează lansarea imediată unui portal internet și a unui forum european privind mobilitatea urbană, pentru a facilita schimbul și transmiterea de informații, bune practici și experiențe inovatoare, în special în materie de moduri de deplasare ușoare;

| 6. | sugerează crearea unui premiu european anual care să integreze trofeele CIVITAS în cadrul săptămânii europene a mobilității, pentru a recompensa inițiativele sau proiectele remarcabile sau reproductibile din domeniul transporturilor; |
| --- | --- |

6.

sugerează crearea unui premiu european anual care să integreze trofeele CIVITAS în cadrul săptămânii europene a mobilității, pentru a recompensa inițiativele sau proiectele remarcabile sau reproductibile din domeniul transporturilor;

| 7. | propune crearea unei noi generații a inițiativei CIVITAS (CIVITAS IV), pe baza cererilor de proiecte care vizează, inter alia:






  — | serviciile conexe transportului intermodal (tarifarea etc.), |
| --- | --- | --- |

7.

propune crearea unei noi generații a inițiativei CIVITAS (CIVITAS IV), pe baza cererilor de proiecte care vizează, inter alia:

—

serviciile conexe transportului intermodal (tarifarea etc.),

| — | programe de ergonomie (confort) pentru transporturile urbane, |
| --- | --- |

—

programe de ergonomie (confort) pentru transporturile urbane,

| — | inovații în materie de accesibilitate intermodală, în special pentru persoanele cu mobilitate redusă (PMR), |
| --- | --- |

—

inovații în materie de accesibilitate intermodală, în special pentru persoanele cu mobilitate redusă (PMR),

| — | programe de informare integrată privind rețeaua de transporturi urbane care permit utilizatorilor să-și optimizeze deplasările și să le adapteze în funcție de evenimentele imprevizibile care au loc în rețea; |
| --- | --- |

—

programe de informare integrată privind rețeaua de transporturi urbane care permit utilizatorilor să-și optimizeze deplasările și să le adapteze în funcție de evenimentele imprevizibile care au loc în rețea;

| 8. | propune intensificarea cercetării și dezvoltării pentru sisteme de transport inteligente (ITS) și ameliorarea corelării acestora cu nevoile și obiectivele locuitorilor și autorităților locale și orientarea lor către următoarele aspecte:






  — | sistemele de gestiune integrată a informațiilor și a traficului; |
| --- | --- | --- |

8.

propune intensificarea cercetării și dezvoltării pentru sisteme de transport inteligente (ITS) și ameliorarea corelării acestora cu nevoile și obiectivele locuitorilor și autorităților locale și orientarea lor către următoarele aspecte:

—

sistemele de gestiune integrată a informațiilor și a traficului;

| — | reducerea factorilor dăunători și a accidentelor; |
| --- | --- |

—

reducerea factorilor dăunători și a accidentelor;

| — | utilizarea noilor tehnologii interoperabile din domeniul informațiilor și comunicațiilor, inclusiv tehnologiile prin satelit și NFC (13), prin folosirea sistemului GSM, pentru informarea utilizatorilor și eliberarea de titluri de transport integrate; |
| --- | --- |

—

utilizarea noilor tehnologii interoperabile din domeniul informațiilor și comunicațiilor, inclusiv tehnologiile prin satelit și NFC (13), prin folosirea sistemului GSM, pentru informarea utilizatorilor și eliberarea de titluri de transport integrate;

| — | securitate și siguranță în transporturile publice; |
| --- | --- |

—

securitate și siguranță în transporturile publice;

| — | dezvoltarea unei noi generații de vehicule urbane; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unei noi generații de vehicule urbane;

| — | soluții inovatoare pentru un transport de mărfuri eficient, în special pentru distribuția produselor către comercianții cu amănuntul din orașe; |
| --- | --- |

—

soluții inovatoare pentru un transport de mărfuri eficient, în special pentru distribuția produselor către comercianții cu amănuntul din orașe;

| 9. | solicită o majorare a fondurilor naționale și comunitare destinate aplicațiilor ITS pentru a permite autorităților locale să extindă rețeaua ITS; |
| --- | --- |

9.

solicită o majorare a fondurilor naționale și comunitare destinate aplicațiilor ITS pentru a permite autorităților locale să extindă rețeaua ITS;

Încurajarea optimizării diferitelor moduri de deplasare prin îmbunătățirea programării urbane

| 10. | solicită ca principiul abordării integrate să fie promovat într-un cadru de guvernanță bazat pe principiul parteneriatului care să asocieze actorii urbani și periurbani, naționali și europeni și care să țină seama de problematica transporturilor: inserție socială, poluare sonoră, siguranță, competitivitate, mediu etc.; solicită din nou ca instituirea unei abordări integrate să fie obligatorie în contextul programării și alegerii proiectelor finanțate din fonduri structurale; |
| --- | --- |

10.

solicită ca principiul abordării integrate să fie promovat într-un cadru de guvernanță bazat pe principiul parteneriatului care să asocieze actorii urbani și periurbani, naționali și europeni și care să țină seama de problematica transporturilor: inserție socială, poluare sonoră, siguranță, competitivitate, mediu etc.; solicită din nou ca instituirea unei abordări integrate să fie obligatorie în contextul programării și alegerii proiectelor finanțate din fonduri structurale;

| 11. | recomandă punerea în aplicare a planurilor de deplasări urbane durabile integrate în aglomerațiile urbane care numără peste 100 000 de locuitori, incluzând:






  — | un diagnostic, indicatori și obiective ale mobilității, împreună cu o evaluare a impactului lor economic, social și ecologic; |
| --- | --- | --- |

11.

recomandă punerea în aplicare a planurilor de deplasări urbane durabile integrate în aglomerațiile urbane care numără peste 100 000 de locuitori, incluzând:

—

un diagnostic, indicatori și obiective ale mobilității, împreună cu o evaluare a impactului lor economic, social și ecologic;

| — | un plan de dezvoltare și de interconectare a rețelelor de transporturi, coordonat cu planificarea transportului regional și politicile de planificare urbană; |
| --- | --- |

—

un plan de dezvoltare și de interconectare a rețelelor de transporturi, coordonat cu planificarea transportului regional și politicile de planificare urbană;

| — | un plan de dezvoltare a modurilor de deplasare ușoare (bicicleta, mersul pe jos etc.) și integrarea totală a acestuia în transportul public; |
| --- | --- |

—

un plan de dezvoltare a modurilor de deplasare ușoare (bicicleta, mersul pe jos etc.) și integrarea totală a acestuia în transportul public;

| — | un plan director al zonelor de parcare și al platformelor de comutare intermodală; |
| --- | --- |

—

un plan director al zonelor de parcare și al platformelor de comutare intermodală;

| — | un program de adaptare a gestionării rețelelor de mobilitate urbană și a interconexiunilor lor la necesitățile utilizatorilor cu mobilitate redusă; |
| --- | --- |

—

un program de adaptare a gestionării rețelelor de mobilitate urbană și a interconexiunilor lor la necesitățile utilizatorilor cu mobilitate redusă;

| — | un plan director pentru logistica urbană, incluzând posibilitatea de a utiliza infrastructura publică pentru transportul mărfurilor; |
| --- | --- |

—

un plan director pentru logistica urbană, incluzând posibilitatea de a utiliza infrastructura publică pentru transportul mărfurilor;

| — | o procedură de participare directă a cetățenilor; |
| --- | --- |

—

o procedură de participare directă a cetățenilor;

| 12. | propune crearea unui forum european permanent pentru autoritățile reprezentative care organizează transporturile, inclusiv asociațiile de utilizatori și de cetățeni și federațiile profesionale ale întreprinderilor de transport, privind guvernanța transporturilor urbane, destinat promovării schimburilor și difuzării celor mai bune practici; |
| --- | --- |

12.

propune crearea unui forum european permanent pentru autoritățile reprezentative care organizează transporturile, inclusiv asociațiile de utilizatori și de cetățeni și federațiile profesionale ale întreprinderilor de transport, privind guvernanța transporturilor urbane, destinat promovării schimburilor și difuzării celor mai bune practici;

| 13. | propune ca finanțarea europeană în materie de transporturi urbane să depindă de existența unor planuri integrate de mobilitate urbană (planuri de deplasări urbane); |
| --- | --- |

13.

propune ca finanțarea europeană în materie de transporturi urbane să depindă de existența unor planuri integrate de mobilitate urbană (planuri de deplasări urbane);

| 14. | încurajează cooperarea dintre autoritățile responsabile cu organizarea transportului public, a traficului și a spațiilor de parcare în orașe europene care numără peste 250 000 de locuitori și integrarea operațională a acestor autorități, în zone comparabile, în funcție de fluxul de călători și de mărfuri, și ținând cont de caracteristicile locale; |
| --- | --- |

14.

încurajează cooperarea dintre autoritățile responsabile cu organizarea transportului public, a traficului și a spațiilor de parcare în orașe europene care numără peste 250 000 de locuitori și integrarea operațională a acestor autorități, în zone comparabile, în funcție de fluxul de călători și de mărfuri, și ținând cont de caracteristicile locale;

| 15. | îndeamnă autoritățile organizatoare de transporturi să-și fixeze obiective proactive, coerente de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prin intermediul politicilor de mobilitate detaliate în planurile de deplasări urbane durabile menționate anterior și să transpună aceste obiective în obligații de performanță specifice impuse operatorilor de servicii de transport public sau privat; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă autoritățile organizatoare de transporturi să-și fixeze obiective proactive, coerente de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prin intermediul politicilor de mobilitate detaliate în planurile de deplasări urbane durabile menționate anterior și să transpună aceste obiective în obligații de performanță specifice impuse operatorilor de servicii de transport public sau privat;

| 16. | propune evaluarea experiențelor în materie de integrare tarifară (inclusiv cu proiectul „Interoperable Fare Management”), informare intermodală și informare între autoritățile organizatoare de transport în aglomerările urbane ale Uniunii, pentru a înlesni schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

16.

propune evaluarea experiențelor în materie de integrare tarifară (inclusiv cu proiectul „Interoperable Fare Management”), informare intermodală și informare între autoritățile organizatoare de transport în aglomerările urbane ale Uniunii, pentru a înlesni schimbul de bune practici;

Valoarea adăugată a Uniunii: stimularea mobilității durabile în zonele urbane

| 17. | încurajează crearea în cadrul Comisiei a unui observator al mobilității urbane, dar nu dorește înființarea unei noi agenții; |
| --- | --- |

17.

încurajează crearea în cadrul Comisiei a unui observator al mobilității urbane, dar nu dorește înființarea unei noi agenții;

| 18. | regretă faptul că în perioada actuală de finanțare 2007-2013 doar aproximativ 9 % (8 000 000 000 EUR) din fondurile structurale prevăzute pentru transport (82 000 000 000 EUR) sunt destinate transportului urban; consideră că acest procentaj este mult prea redus pentru a răspunde provocărilor reprezentate de o mobilitate adaptată în orașele europene și de protecția mediului și a climei; |
| --- | --- |

18.

regretă faptul că în perioada actuală de finanțare 2007-2013 doar aproximativ 9 % (8 000 000 000 EUR) din fondurile structurale prevăzute pentru transport (82 000 000 000 EUR) sunt destinate transportului urban; consideră că acest procentaj este mult prea redus pentru a răspunde provocărilor reprezentate de o mobilitate adaptată în orașele europene și de protecția mediului și a climei;

| 19. | recomandă insistent să se analizeze, pentru cadrul financiar 2014-2020, posibilitatea creării unui instrument financiar european pentru mobilitatea urbană (un program integrat de tipul programului Marco Polo) care să permită cofinanțarea:






  — | studiilor planurilor de deplasări urbane în vederea stimulării unei puneri în aplicare generalizate, |
| --- | --- | --- |

19.

recomandă insistent să se analizeze, pentru cadrul financiar 2014-2020, posibilitatea creării unui instrument financiar european pentru mobilitatea urbană (un program integrat de tipul programului Marco Polo) care să permită cofinanțarea:

—

studiilor planurilor de deplasări urbane în vederea stimulării unei puneri în aplicare generalizate,

| — | unei părți din investițiile efectuate în moduri de transport care contribuie la atingerea obiectivelor ecologice și socio-economice ale Uniunii; |
| --- | --- |

—

unei părți din investițiile efectuate în moduri de transport care contribuie la atingerea obiectivelor ecologice și socio-economice ale Uniunii;

propune ca aceste finanțări să fie atribuite sub formă de stimulente, pe baza unor proceduri de ofertare care respectă specificațiile comunitare;

| 20. | solicită Comisiei să întocmească un raport privind zonele cu acces reglementat din orașe pentru a evalua efectele acestora asupra mobilității, calității vieții, emisiilor și factorilor externi, precum și asupra sănătății și siguranței, luând în considerare necesitatea unui sistem de sancționare a contravențiilor și infracțiunilor aferente traficului transfrontalier; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei să întocmească un raport privind zonele cu acces reglementat din orașe pentru a evalua efectele acestora asupra mobilității, calității vieții, emisiilor și factorilor externi, precum și asupra sănătății și siguranței, luând în considerare necesitatea unui sistem de sancționare a contravențiilor și infracțiunilor aferente traficului transfrontalier;

| 21. | propune crearea unei rețele de informare și de vânzare a titlurilor de transport urban pentru principalele orașe de destinație ale Uniunii, în gările și aeroporturile din locul de plecare, atunci când acesta se situează în UE; |
| --- | --- |

21.

propune crearea unei rețele de informare și de vânzare a titlurilor de transport urban pentru principalele orașe de destinație ale Uniunii, în gările și aeroporturile din locul de plecare, atunci când acesta se situează în UE;

| 22. | recomandă elaborarea unei „carte a utilizatorilor” modurilor de transport urbane, pentru a include pietonii și cicliștii și distribuția de mărfuri și servicii care să abordeze utilizarea în comun a drumurilor în vederea reducerii discrepanțelor existente; |
| --- | --- |

22.

recomandă elaborarea unei „carte a utilizatorilor” modurilor de transport urbane, pentru a include pietonii și cicliștii și distribuția de mărfuri și servicii care să abordeze utilizarea în comun a drumurilor în vederea reducerii discrepanțelor existente;

| 23. | consideră că modelul de planificare urbană axat pe trasee scurte este cel mai potrivit pentru a garanta în orașe o mobilitate care să respecte atât mediul, cât și clima; |
| --- | --- |

23.

consideră că modelul de planificare urbană axat pe trasee scurte este cel mai potrivit pentru a garanta în orașe o mobilitate care să respecte atât mediul, cât și clima;

| 24. | încurajează Comisia și autoritățile locale să-și intensifice și să-și extindă inițiativele referitoare la zilele fără mașini, după modelul celor adoptate în cadrul zilei europene fără mașini care are loc în fiecare an; |
| --- | --- |

24.

încurajează Comisia și autoritățile locale să-și intensifice și să-și extindă inițiativele referitoare la zilele fără mașini, după modelul celor adoptate în cadrul zilei europene fără mașini care are loc în fiecare an;

| 25. | solicită Comisiei să prezinte o abordare armonizată în privința spațiilor verzi și să creeze un simbol unic pentru spațiile verzi europene cât de curând posibil, pentru a împiedica dezvoltarea de către orașe și state membre a unor concepte diferite care ar aduce inconveniente considerabile pentru cetățeni și companii; |
| --- | --- |

25.

solicită Comisiei să prezinte o abordare armonizată în privința spațiilor verzi și să creeze un simbol unic pentru spațiile verzi europene cât de curând posibil, pentru a împiedica dezvoltarea de către orașe și state membre a unor concepte diferite care ar aduce inconveniente considerabile pentru cetățeni și companii;

| 26. | consideră că dezvoltarea rețelelor interurbane ar trebui să facă parte din conceptul mobilității urbane, pentru a permite interconectarea orașelor mari, dezvoltarea lor economică și pentru a facilita transportul rapid de persoane și mărfuri; |
| --- | --- |

26.

consideră că dezvoltarea rețelelor interurbane ar trebui să facă parte din conceptul mobilității urbane, pentru a permite interconectarea orașelor mari, dezvoltarea lor economică și pentru a facilita transportul rapid de persoane și mărfuri;

Transporturile urbane: un sector industrial și tehnologii europene de care ar trebui să se țină seama în cadrul strategiei de la Lisabona și în planul european de redresare economică

| 27. | sugerează să se creeze o politică europeană de standardizare și de certificare a echipamentelor din punctul de vedere al siguranței și al sănătății, al confortului (zgomot, vibrații, etc.), al interoperabilității rețelelor („banda bus”, tramvai-tren, etc.), al accesibilității persoanelor cu mobilitate redusă sau al persoanelor cu cărucioare pentru copii, al modurilor de deplasare ușoare și al tehnologiilor de propulsare ecologice (pentru autobuz, taxi, etc.), pe baza unui instrument de contabilizare a emisiilor de CO2, precum și pe baza unei evaluări a impactului costurilor pentru operatori și utilizatori; |
| --- | --- |

27.

sugerează să se creeze o politică europeană de standardizare și de certificare a echipamentelor din punctul de vedere al siguranței și al sănătății, al confortului (zgomot, vibrații, etc.), al interoperabilității rețelelor („banda bus”, tramvai-tren, etc.), al accesibilității persoanelor cu mobilitate redusă sau al persoanelor cu cărucioare pentru copii, al modurilor de deplasare ușoare și al tehnologiilor de propulsare ecologice (pentru autobuz, taxi, etc.), pe baza unui instrument de contabilizare a emisiilor de CO2, precum și pe baza unei evaluări a impactului costurilor pentru operatori și utilizatori;

| 28. | îndeamnă să se depună eforturi permanente pentru a garanta că toate deciziile țin cont de necesitatea asigurării unui raport corect între costuri și beneficii și a subvenționării utilizatorilor cu posibilități financiare limitate; |
| --- | --- |

28.

îndeamnă să se depună eforturi permanente pentru a garanta că toate deciziile țin cont de necesitatea asigurării unui raport corect între costuri și beneficii și a subvenționării utilizatorilor cu posibilități financiare limitate;

| 29. | recomandă să se elaboreze o serie de orientări referitoare la formularea unor recomandări minime privind calitatea serviciilor, evaluarea și participarea utilizatorilor și a cetățenilor, în cadrul deschiderii către concurență a rețelelor de transport urbane, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1370/2007; |
| --- | --- |

29.

recomandă să se elaboreze o serie de orientări referitoare la formularea unor recomandări minime privind calitatea serviciilor, evaluarea și participarea utilizatorilor și a cetățenilor, în cadrul deschiderii către concurență a rețelelor de transport urbane, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1370/2007;

| 30. | sugerează ca o parte importantă a creditelor alocate în baza planului european de redresare economică să fie alocată finanțării investițiilor și lucrărilor de transporturi urbane și transporturi în comun în curs, ce pot fi finanțate imediat și pot fi realizate înainte de 31 decembrie 2009; |
| --- | --- |

30.

sugerează ca o parte importantă a creditelor alocate în baza planului european de redresare economică să fie alocată finanțării investițiilor și lucrărilor de transporturi urbane și transporturi în comun în curs, ce pot fi finanțate imediat și pot fi realizate înainte de 31 decembrie 2009;

| 31. | constată că în cadrul Planului european de redresare economică se preferă utilizarea fondurilor structurale pentru proiecte durabile în domeniul infrastructurii; solicită insistent statelor membre și regiunilor să direcționeze, de urgență, o parte importantă a acestor fonduri înspre transportul urban ecologic; |
| --- | --- |

31.

constată că în cadrul Planului european de redresare economică se preferă utilizarea fondurilor structurale pentru proiecte durabile în domeniul infrastructurii; solicită insistent statelor membre și regiunilor să direcționeze, de urgență, o parte importantă a acestor fonduri înspre transportul urban ecologic;

| 32. | solicită Comisiei să ia notă de propunerile din prezenta rezoluție precum și de dorința Parlamentului European de a lua inițiativa în acest domeniu, pentru a crea în cel mai scurt timp un plan de acțiune; |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei să ia notă de propunerile din prezenta rezoluție precum și de dorința Parlamentului European de a lua inițiativa în acest domeniu, pentru a crea în cel mai scurt timp un plan de acțiune;

*

* *

| 33. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

33.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate la data respectivă, P6_TA(2008)0356.

(2)  Texte adoptate la data respectivă, P6_TA(2008)0311.

(3)  Texte adoptate la data respectivă, P6_TA(2008)0057.

(4)  JO C 290, 14.11.1988, p. 51.

(5)  JO C 41 E, 19.2.2009, p. 1.

(6)  JO C 187 E, 24.7.2008, p. 154.

(7)  JO C 175 E, 10.7.2008, p. 556.

(8)  JO L 152, 11.6.2008, p. 1.

(9)  JO L 315, 3.12.2007, p. 1.

(10)  JO L 164, 30.4.2004, p. 44.

(11)  JO L 203, 10.8.2000, p. 9.

(12)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

(13)  NFC (Near Field Communication) este o tehnologie de schimb de date la foarte mică distanță, care permite identificarea prin frecvențe radio.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/50

---

Joi, 23 aprilie 2009Planul de acțiune pentru sisteme de transport inteligente

P6_TA(2009)0308

Rezoluția Parlamentului European din 23 aprilie 2009 privind Planul de acțiune pentru sisteme de transport inteligente (2008/2216(INI))

2010/C 184 E/10

Parlamentul European,

având în vedere comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2008 intitulată „Plan de acțiune pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în Europa”(COM(2008)0886),

având în vedere propunerea de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport (COM(2008)0887),

având în vedere Cartea albă a Comisiei din 12 septembrie 2001 intitulată „Politica europeană în domeniul transporturilor în perspectiva 2010: momentul deciziilor” (COM(2001)0370),

având în vedere comunicarea Comisiei din 8 iulie 2008 intitulată „Ecologizarea transporturilor” (COM(2008)0433),

având în vedere comunicarea Comisiei din 8 iulie 2008 intitulată „Strategie pentru punere în aplicare a internalizării costurilor externe” (COM(2008)0435),

având în vedere Cartea verde intitulată „Către o nouă cultură a mobilității urbane” prezentată de Comisie la 25 septembrie 2007 (COM(2007)0551),

având în vedere comunicarea Comisiei din 22 iunie 2006 intitulată „Pentru o Europă în mișcare – Mobilitate durabilă pentru continentul nostru: evaluare intermediară a Cărții albe a Comisiei din 2001 privind transporturile” (COM (2006)0314),

având în vedere comunicarea Comisiei din 17 septembrie 2007 intitulată „Pentru o mobilitate mai sigură, mai curată și mai eficientă în Europa: primul raport privind inițiativa «Vehicule inteligente»” (COM(2007)0541),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 februarie 2007 intitulată „Un cadru competitiv de reglementare privind autovehiculele pentru secolul XXI - Poziția Comisiei privind raportul final al grupului la nivel înalt CARS 21 - Contribuție la strategia UE de creștere economică și ocupare a forței de muncă” (COM(2007)0022),

având în vedere comunicarea Comisiei din 15 februarie 2006 intitulată „Inițiativa «Vehicule inteligente»: sensibilizare în legătură cu importanța TIC pentru vehicule mai inteligente, mai sigure și mai curate” (COM(2006)0059),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 iunie 2006 intitulată „Logistica transportului de mărfuri în Europa – cheia mobilității durabile” (COM(2006)0336),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 octombrie 2007 intitulată „Plan de acțiune privind logistica transportului de marfă” (COM(2007)0607),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 ianuarie 2006 intitulată „O strategie tematică pentru mediul urban” (COM(2005)0718),

având în vedere propunerile și liniile directoare ale Comisiei și poziția Parlamentului European privind fondurile structurale, fondul de coeziune și cel de-Al șaptelea program-cadru de cercetare,

având în vedere poziția sa din 22 octombrie 2008 privind propunerea revizuită pentru o directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind promovarea vehiculelor de transport rutier nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic (1),

având în vedere Rezoluția sa din 20 februarie 2008 privind contribuția la Consiliul European de primăvară 2008 în ceea ce privește Strategia de la Lisabona (2),

având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2008 privind politica europeană în domeniul transportului durabil, ținând seama de politicile europene în domeniul energiei și al mediului (3),

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2008 privind programul CARS 21: Un cadru competitiv de reglementare privind autovehiculele (4),

având în vedere rezoluția sa din 19 iunie 2008 privind „Pentru o mobilitate mai sigură, mai curată și eficientă în Europa: primul raport privind inițiativa «Vehicule inteligente»” (5),

având în vedere Rezoluția sa din 12 iulie 2007 intitulată „Pentru o Europă în mișcare - o mobilitate durabilă pentru continentul nostru” (6),

având în vedere rezoluția sa din 5 septembrie 2007 privind Logistica transporturilor de mărfuri în Europa – cheia mobilității durabile (7),

având în vedere rezoluția sa din 18 ianuarie 2007 privind Programul de acțiune european destinat siguranței rutiere – evaluarea intermediară (8),

având în vedere Rezoluția sa din 26 septembrie 2006 privind strategia tematică pentru mediul urban (9),

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A6-0227/2009),

| A. | întrucât sistemele inteligente de transport (STI) sunt aplicații avansate ce folosesc tehnologii informatice și de comunicare (TIC) pentru transport și oferă servicii inovatoare pentru modurile de transport și pentru gestiunea traficului; |
| --- | --- |

A.

întrucât sistemele inteligente de transport (STI) sunt aplicații avansate ce folosesc tehnologii informatice și de comunicare (TIC) pentru transport și oferă servicii inovatoare pentru modurile de transport și pentru gestiunea traficului;

| B. | întrucât STI au un mare potențial pentru utilizarea mai eficientă a tuturor modurilor de transport care pot îndeplini cerințele și provocările politicii europene de transport; |
| --- | --- |

B.

întrucât STI au un mare potențial pentru utilizarea mai eficientă a tuturor modurilor de transport care pot îndeplini cerințele și provocările politicii europene de transport;

| C. | întrucât congestionarea traficului rutier afectează 10 % din rețeaua rutieră și costurile anuale se ridică la 1 % din PIB al UE, numărul accidentelor rutiere încă se ridică la 42 953 (2006), cu mult peste obiectivul intermediar stabilit, acela de a-l reduce până la 25 000 până în anul 2010, iar transportul rutier reprezintă 72 % din totalitatea emisiilor de CO2 asociate transportului, în timp ce 40 % din cantitatea de emisii de CO2 rezultate în Europa din transportul rutier sunt generate de traficul urban; |
| --- | --- |

C.

întrucât congestionarea traficului rutier afectează 10 % din rețeaua rutieră și costurile anuale se ridică la 1 % din PIB al UE, numărul accidentelor rutiere încă se ridică la 42 953 (2006), cu mult peste obiectivul intermediar stabilit, acela de a-l reduce până la 25 000 până în anul 2010, iar transportul rutier reprezintă 72 % din totalitatea emisiilor de CO2 asociate transportului, în timp ce 40 % din cantitatea de emisii de CO2 rezultate în Europa din transportul rutier sunt generate de traficul urban;

| D. | întrucât STI s-au dovedit a fi esențiale pentru reducerea consumului de energie și pentru ecologizarea transporturilor; |
| --- | --- |

D.

întrucât STI s-au dovedit a fi esențiale pentru reducerea consumului de energie și pentru ecologizarea transporturilor;

| E. | întrucât au fost dezvoltate aplicații inteligente pentru diverse moduri de transport, ca de exemplu transportul feroviar (ERTMS și TAF-TSI), transportul maritim și transportul pe căi navigabile interioare (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), transportul aerian (SESAR) și transportul pe uscat, de exemplu transportul de animale vii, |
| --- | --- |

E.

întrucât au fost dezvoltate aplicații inteligente pentru diverse moduri de transport, ca de exemplu transportul feroviar (ERTMS și TAF-TSI), transportul maritim și transportul pe căi navigabile interioare (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), transportul aerian (SESAR) și transportul pe uscat, de exemplu transportul de animale vii,

| 1. | subliniază faptul că STI reprezintă un instrument-cheie pentru utilizarea eficientă a infrastructurii existente și pentru a face transportul mai eficient, mai sigur, mai stabil și mai ecologic, contribuind astfel la dezvoltarea mobilității durabile pentru cetățeni și pentru economie; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că STI reprezintă un instrument-cheie pentru utilizarea eficientă a infrastructurii existente și pentru a face transportul mai eficient, mai sigur, mai stabil și mai ecologic, contribuind astfel la dezvoltarea mobilității durabile pentru cetățeni și pentru economie;

| 2. | subliniază efectul pozitiv pe care îl au STI asupra dezvoltării durabile în ceea ce privește îmbunătățirea eficienței economice a tuturor regiunilor, inclusiv a zonelor urbane, prin crearea unor condiții de accesibilitate reciprocă, prin intensificarea comerțului local și interregional și prin dezvoltarea pieței interne a Uniunii Europene și a ocupării forței de muncă în cadrul activităților care depind de punerea în aplicare a STI; |
| --- | --- |

2.

subliniază efectul pozitiv pe care îl au STI asupra dezvoltării durabile în ceea ce privește îmbunătățirea eficienței economice a tuturor regiunilor, inclusiv a zonelor urbane, prin crearea unor condiții de accesibilitate reciprocă, prin intensificarea comerțului local și interregional și prin dezvoltarea pieței interne a Uniunii Europene și a ocupării forței de muncă în cadrul activităților care depind de punerea în aplicare a STI;

| 3. | consideră că ITS pot îmbunătăți condițiile de viață ale cetățenilor europeni, în special ale celor care locuiesc în zone urbane, și că vor contribui la ameliorarea siguranței rutiere, la reducerea emisiilor nocive și a poluării mediului, la sporirea eficienței transporturilor și a accesibilității în zonele periferice și la menținerea priorității de reducere a traficului; |
| --- | --- |

3.

consideră că ITS pot îmbunătăți condițiile de viață ale cetățenilor europeni, în special ale celor care locuiesc în zone urbane, și că vor contribui la ameliorarea siguranței rutiere, la reducerea emisiilor nocive și a poluării mediului, la sporirea eficienței transporturilor și a accesibilității în zonele periferice și la menținerea priorității de reducere a traficului;

| 4. | deploră întârzierea în stabilirea unui cadru comun pentru implementarea STI în UE și lipsa unei dezvoltări coordonate a STI cu obiective specifice, în principal din cauza obstacolelor din calea interoperabilității, a lipsei de cooperare eficientă a tuturor actorilor și a unor chestiuni nerezolvate legate de caracterul privat al datelor și responsabilitate; |
| --- | --- |

4.

deploră întârzierea în stabilirea unui cadru comun pentru implementarea STI în UE și lipsa unei dezvoltări coordonate a STI cu obiective specifice, în principal din cauza obstacolelor din calea interoperabilității, a lipsei de cooperare eficientă a tuturor actorilor și a unor chestiuni nerezolvate legate de caracterul privat al datelor și responsabilitate;

| 5. | salută Planul de acțiune al Comisiei privind STI (planul de acțiune) ca un cadru comun de acțiuni și programe cu termene-limită clare pentru furnizarea rezultatelor; |
| --- | --- |

5.

salută Planul de acțiune al Comisiei privind STI (planul de acțiune) ca un cadru comun de acțiuni și programe cu termene-limită clare pentru furnizarea rezultatelor;

| 6. | crede cu tărie că este necesar să se elaboreze un instrument care să integreze utilizarea STI în politica de transport; susține un instrument legislativ de stabilire a cadrului pentru dezvoltarea STI și solicită Comisiei să ofere mai multe informații în legătură cu situația actuală a acțiunilor, a fondurilor și a programării planului de acțiune, pentru a se asigura că directiva ce trasează cadrul pentru implementarea STI stabilește un set clar de acțiuni cu termene-limită; |
| --- | --- |

6.

crede cu tărie că este necesar să se elaboreze un instrument care să integreze utilizarea STI în politica de transport; susține un instrument legislativ de stabilire a cadrului pentru dezvoltarea STI și solicită Comisiei să ofere mai multe informații în legătură cu situația actuală a acțiunilor, a fondurilor și a programării planului de acțiune, pentru a se asigura că directiva ce trasează cadrul pentru implementarea STI stabilește un set clar de acțiuni cu termene-limită;

| 7. | este informat despre ajutorul financiar comunitar limitat oferit (în 2008) către acțiunea EasyWay, care reprezintă un proiect pentru dezvoltarea STI în întreaga Europă, pe rutele principalei rețele rutiere trans-europene (TERN) în 21 de state membre ale UE, un proiect condus de autoritățile rutiere naționale și de operatori cu parteneri din rândul părților interesate publice și private; |
| --- | --- |

7.

este informat despre ajutorul financiar comunitar limitat oferit (în 2008) către acțiunea EasyWay, care reprezintă un proiect pentru dezvoltarea STI în întreaga Europă, pe rutele principalei rețele rutiere trans-europene (TERN) în 21 de state membre ale UE, un proiect condus de autoritățile rutiere naționale și de operatori cu parteneri din rândul părților interesate publice și private;

Chestiuni orizontale

| 8. | subliniază faptul că STI trebuie implementate de-a lungul tuturor modurilor de transport și pentru toți călătorii din Europa, în cadrul unei abordări coordonate cu aplicațiile Galileo; susține cu tărie implementarea imediată a sistemului pentru a spori intermodalitatea între sectorul public și cel privat și în cadrul rețelei de transport public prin îmbunătățirea informațiilor generale și prin sporirea capacității de gestiune; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că STI trebuie implementate de-a lungul tuturor modurilor de transport și pentru toți călătorii din Europa, în cadrul unei abordări coordonate cu aplicațiile Galileo; susține cu tărie implementarea imediată a sistemului pentru a spori intermodalitatea între sectorul public și cel privat și în cadrul rețelei de transport public prin îmbunătățirea informațiilor generale și prin sporirea capacității de gestiune;

| 9. | îndeamnă Comisia și statele membre să rezolve problema responsabilității, care reprezintă un obstacol major pentru dezvoltarea fluentă și coerentă a STI în Europa; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă Comisia și statele membre să rezolve problema responsabilității, care reprezintă un obstacol major pentru dezvoltarea fluentă și coerentă a STI în Europa;

| 10. | consideră că interoperabilitatea în dezvoltarea STI reprezintă un punct maxim pentru implementarea coerentă și eficientă a STI în Europa; subliniază că, în cazul investițiilor în TERN (construcție sau întreținere), ar trebui depuse eforturi pentru realizarea introducerii necesare a serviciilor STI; |
| --- | --- |

10.

consideră că interoperabilitatea în dezvoltarea STI reprezintă un punct maxim pentru implementarea coerentă și eficientă a STI în Europa; subliniază că, în cazul investițiilor în TERN (construcție sau întreținere), ar trebui depuse eforturi pentru realizarea introducerii necesare a serviciilor STI;

| 11. | întrucât există o ofertă considerabilă pe piața europeană a STI, solicită Comisiei să definească specificațiile pentru nivelul minim al aplicațiilor și serviciilor STI care poate fi atins de toate statele membre și care este necesar pentru introducerea, implementarea și operarea STI; |
| --- | --- |

11.

întrucât există o ofertă considerabilă pe piața europeană a STI, solicită Comisiei să definească specificațiile pentru nivelul minim al aplicațiilor și serviciilor STI care poate fi atins de toate statele membre și care este necesar pentru introducerea, implementarea și operarea STI;

| 12. | consideră că este important să se pregătească o evaluare a cererii de pe piață, în care să se abordeze nevoile reale dincolo de nivelul minim definit al aplicațiilor STI și să se consolideze aspectele interne de piață ale STI prin standardizare și prin elaborarea unui cadru de reglementare corespunzător; |
| --- | --- |

12.

consideră că este important să se pregătească o evaluare a cererii de pe piață, în care să se abordeze nevoile reale dincolo de nivelul minim definit al aplicațiilor STI și să se consolideze aspectele interne de piață ale STI prin standardizare și prin elaborarea unui cadru de reglementare corespunzător;

| 13. | subliniază importanța cooperării transfrontaliere la frontierele externe ale UE, atât la nivel tehnic cât și la nivel administrativ, aceasta fiind crucială pentru introducerea eficientă a STI în UE; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța cooperării transfrontaliere la frontierele externe ale UE, atât la nivel tehnic cât și la nivel administrativ, aceasta fiind crucială pentru introducerea eficientă a STI în UE;

Utilizarea optimă a datelor rutiere, din trafic și de călătorie (domeniul de acțiune 1)

| 14. | subliniază nevoia de a furniza o cantitate critică de date și informații în următoarele cinci domenii de bază, aceasta reprezentând o cantitate minimă de informații necesară pentru dezvoltarea eficientă a STI: traficul în timp real și informații de călătorie; date referitoare la rețelele rutiere; date publice pentru hărți digitale; date pentru servicii minime universale de informații despre trafic și sisteme naționale multimodale door-to-door de planificare a călătoriilor; |
| --- | --- |

14.

subliniază nevoia de a furniza o cantitate critică de date și informații în următoarele cinci domenii de bază, aceasta reprezentând o cantitate minimă de informații necesară pentru dezvoltarea eficientă a STI: traficul în timp real și informații de călătorie; date referitoare la rețelele rutiere; date publice pentru hărți digitale; date pentru servicii minime universale de informații despre trafic și sisteme naționale multimodale door-to-door de planificare a călătoriilor;

| 15. | solicită crearea unor servicii minime universale de informații despre trafic, care să acopere rețeaua trans-europeană (TEN-T); |
| --- | --- |

15.

solicită crearea unor servicii minime universale de informații despre trafic, care să acopere rețeaua trans-europeană (TEN-T);

| 16. | subliniază că, pentru adoptarea și implementarea pe scară largă a STI, este necesar ca atât informațiile despre trafic precum și orarul stabilit pentru diferitele mijloace de transport să fie respectate; |
| --- | --- |

16.

subliniază că, pentru adoptarea și implementarea pe scară largă a STI, este necesar ca atât informațiile despre trafic precum și orarul stabilit pentru diferitele mijloace de transport să fie respectate;

| 17. | subliniază importanța furnizării în timp real a informațiilor pentru călători și infrastructură, într-un mod care să fie mai precis, mai fiabil și mai uniform, respectând în același timp elementele specifice ale Europei (geografice, culturale și lingvistice) și asigurând continuitatea geografică; |
| --- | --- |

17.

subliniază importanța furnizării în timp real a informațiilor pentru călători și infrastructură, într-un mod care să fie mai precis, mai fiabil și mai uniform, respectând în același timp elementele specifice ale Europei (geografice, culturale și lingvistice) și asigurând continuitatea geografică;

| 18. | consideră că este esențial pentru dezvoltarea STI să se garanteze accesul sectorului privat la date despre drumuri, trafic și călătorie, respectând în același timp dreptul la intimitate și rezolvând problema drepturilor de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

18.

consideră că este esențial pentru dezvoltarea STI să se garanteze accesul sectorului privat la date despre drumuri, trafic și călătorie, respectând în același timp dreptul la intimitate și rezolvând problema drepturilor de proprietate intelectuală;

Continuitatea serviciilor STI de gestiune a traficului și transportului de mărfuri pe coridoarele europene de transport și în aglomerațiile urbane (domeniul de acțiune 2)

| 19. | consideră că este esențial să se asigure STI armonizate, interoperabile și fiabile, care să păstreze în același timp libertatea utilizatorilor de a alege un anumit STI; |
| --- | --- |

19.

consideră că este esențial să se asigure STI armonizate, interoperabile și fiabile, care să păstreze în același timp libertatea utilizatorilor de a alege un anumit STI;

| 20. | invită Comisia și statele membre să coordoneze și să asocieze STI cu inițiativele UE de mobilitate urbană pentru a obține o mobilitate de transport mai eficientă și o fluiditate a gestiunii și pentru a reduce congestionarea de pe străzi, de pe coridoarele TEN-T, coridoarele pentru transportul de mărfuri și din aglomerațiile urbane; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia și statele membre să coordoneze și să asocieze STI cu inițiativele UE de mobilitate urbană pentru a obține o mobilitate de transport mai eficientă și o fluiditate a gestiunii și pentru a reduce congestionarea de pe străzi, de pe coridoarele TEN-T, coridoarele pentru transportul de mărfuri și din aglomerațiile urbane;

| 21. | consideră necesară cooperarea inter-frontalieră și dezvoltarea de programe pentru desfășurarea efectivă și implementarea STI, ca de exemplu proiectul EasyWay; |
| --- | --- |

21.

consideră necesară cooperarea inter-frontalieră și dezvoltarea de programe pentru desfășurarea efectivă și implementarea STI, ca de exemplu proiectul EasyWay;

| 22. | invită Comisia să identifice informațiile prioritare, echipamentele de transport și standardele vehiculelor pentru a avansa dezvoltarea STI și măsurile ce promovează o infrastructură mai armonizată a autostrăzilor; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să identifice informațiile prioritare, echipamentele de transport și standardele vehiculelor pentru a avansa dezvoltarea STI și măsurile ce promovează o infrastructură mai armonizată a autostrăzilor;

| 23. | consideră că este esențial ca evaluarea costului economic pentru fiecare vehicul și pentru infrastructura ce derivă din dezvoltarea STI să se bazeze pe o analiză costuri-beneficii care acoperă toate costurile asociate (economice, sociale și cele legate de mediu); |
| --- | --- |

23.

consideră că este esențial ca evaluarea costului economic pentru fiecare vehicul și pentru infrastructura ce derivă din dezvoltarea STI să se bazeze pe o analiză costuri-beneficii care acoperă toate costurile asociate (economice, sociale și cele legate de mediu);

STI pentru mobilitate urbană (domeniul de acțiune 2a)

| 24. | preconizează dezvoltarea procedurilor și sistemelor de informare a utilizatorilor cu privire la serviciile de transporturi urbane disponibile și la starea rețelelor acestora, în special prin utilizarea tehnologiei GSM; |
| --- | --- |

24.

preconizează dezvoltarea procedurilor și sistemelor de informare a utilizatorilor cu privire la serviciile de transporturi urbane disponibile și la starea rețelelor acestora, în special prin utilizarea tehnologiei GSM;

| 25. | recomandă activarea cercetărilor privind sistemele de integrare tarifară între autoritățile organizatoare ale unei regiuni și în special privind procesele tehnice; |
| --- | --- |

25.

recomandă activarea cercetărilor privind sistemele de integrare tarifară între autoritățile organizatoare ale unei regiuni și în special privind procesele tehnice;

| 26. | încurajează dezvoltarea tehnologiilor intermodale care oferă un acces mai bun al persoanelor cu mobilitate redusă la transporturi și la mobilitatea urbană; |
| --- | --- |

26.

încurajează dezvoltarea tehnologiilor intermodale care oferă un acces mai bun al persoanelor cu mobilitate redusă la transporturi și la mobilitatea urbană;

Siguranța și securitatea rutieră (domeniul de acțiune 3)

| 27. | invită Comisia și statele membre să se pregătească pentru dezvoltarea armonizată și integrarea aplicației eCall în toate țările UE până în 2010, de îndată ce testele de standardizare vor fi finalizate; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia și statele membre să se pregătească pentru dezvoltarea armonizată și integrarea aplicației eCall în toate țările UE până în 2010, de îndată ce testele de standardizare vor fi finalizate;

| 28. | consideră că aplicațiile și dezvoltarea STI ar trebui:






  — | să promoveze sistemele avansate de asistență la volan (SAAV) care au suficient potențial pentru a îmbunătăți siguranța rutieră, ca de exemplu controlul electronic al stabilității (ESC) și eCall, care ar putea salva până la 6 500 de vieți în fiecare an în UE, dacă ar fi integral implementate; |
| --- | --- | --- |

28.

consideră că aplicațiile și dezvoltarea STI ar trebui:

—

să promoveze sistemele avansate de asistență la volan (SAAV) care au suficient potențial pentru a îmbunătăți siguranța rutieră, ca de exemplu controlul electronic al stabilității (ESC) și eCall, care ar putea salva până la 6 500 de vieți în fiecare an în UE, dacă ar fi integral implementate;

| — | să sporească nivelul de siguranță rutieră, împiedicând conducerea cu viteză, conducerea sub influența băuturilor alcoolice, conducerea fără centura de siguranță; |
| --- | --- |

—

să sporească nivelul de siguranță rutieră, împiedicând conducerea cu viteză, conducerea sub influența băuturilor alcoolice, conducerea fără centura de siguranță;

| — | să îmbunătățească toate condițiile de sănătate și siguranță promovând folosirea unor spații de parcare legale și sigure prin punerea la dispoziția conducătorilor de camioane a unor servicii corespunzătoare, prin folosirea unui portal de informații pentru camioane (10) și |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească toate condițiile de sănătate și siguranță promovând folosirea unor spații de parcare legale și sigure prin punerea la dispoziția conducătorilor de camioane a unor servicii corespunzătoare, prin folosirea unui portal de informații pentru camioane (10) și

| — | să îmbunătățească protecția șoferilor și s încărcăturilor în cadrul transportului de mărfuri împotriva furturilor, a tâlhăriilor și a deturnărilor, combătând astfel crima organizată, în special în zonele transfrontaliere și în transportul de mărfuri care implică țări terțe; |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească protecția șoferilor și s încărcăturilor în cadrul transportului de mărfuri împotriva furturilor, a tâlhăriilor și a deturnărilor, combătând astfel crima organizată, în special în zonele transfrontaliere și în transportul de mărfuri care implică țări terțe;

| 29. | solicită Comisiei să continue procesul de reducere a costurilor de comunicare, astfel încât echipamentele de comunicare și de informare bazate pe telecomunicații să poată avea o sferă mai largă de utilizare; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei să continue procesul de reducere a costurilor de comunicare, astfel încât echipamentele de comunicare și de informare bazate pe telecomunicații să poată avea o sferă mai largă de utilizare;

| 30. | salută inițiativa „e-Freight” propusă și solicită Comisiei să introducă principiul „cargoului inteligent” în vederea realizării unei abordări multimodale a serviciilor STI pentru mărfuri, acordându-se o atenție deosebită produselor periculoase; |
| --- | --- |

30.

salută inițiativa „e-Freight” propusă și solicită Comisiei să introducă principiul „cargoului inteligent” în vederea realizării unei abordări multimodale a serviciilor STI pentru mărfuri, acordându-se o atenție deosebită produselor periculoase;

| 31. | invită Comisia și statele membre să acorde aceeași atenție atât pasagerilor, cât și mărfurilor, pentru a se evita discriminarea împotriva traficului de pasageri, aceasta având efecte negative îndeosebi asupra mobilității persoanelor; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia și statele membre să acorde aceeași atenție atât pasagerilor, cât și mărfurilor, pentru a se evita discriminarea împotriva traficului de pasageri, aceasta având efecte negative îndeosebi asupra mobilității persoanelor;

| 32. | pledează pentru un cadru de reglementare corespunzător privind interfața om-mașină (IOM) și alte protocoale STI și subliniază nevoia de a rezolva chestiunile legate de responsabilitate; |
| --- | --- |

32.

pledează pentru un cadru de reglementare corespunzător privind interfața om-mașină (IOM) și alte protocoale STI și subliniază nevoia de a rezolva chestiunile legate de responsabilitate;

| 33. | invită Comisia să rezolve, în cadrul transportului, problema utilizatorilor vulnerabili, inclusiv a persoanelor cu mobilitate redusă, și să extindă acțiunile privind consolidarea implementării SAAV și a altor proiecte precum STI și IOM pentru utilizatorii vehiculelor pe două roți, în conformitate cu sub-acțiunile propuse în planul de acțiune; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să rezolve, în cadrul transportului, problema utilizatorilor vulnerabili, inclusiv a persoanelor cu mobilitate redusă, și să extindă acțiunile privind consolidarea implementării SAAV și a altor proiecte precum STI și IOM pentru utilizatorii vehiculelor pe două roți, în conformitate cu sub-acțiunile propuse în planul de acțiune;

| 34. | invită Comisia să utilizeze pe deplin potențialul STI pentru adoptarea unor măsuri preventive de combatere a smogului și a concentrațiilor ridicate de ozon și de reducere a nivelurilor emisiilor sonore, de particule fine și de NOx și CO2; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia să utilizeze pe deplin potențialul STI pentru adoptarea unor măsuri preventive de combatere a smogului și a concentrațiilor ridicate de ozon și de reducere a nivelurilor emisiilor sonore, de particule fine și de NOx și CO2;

Integrarea vehiculului în infrastructura de transport (domeniul de acțiune 4)

| 35. | subliniază importanța definirii unei platforme comune pentru interfețe standardizate și protocoale care ar facilita utilizarea STI, a sistemelor cooperative și a specificațiilor pentru comunicarea între infrastructuri (I2I), între vehicule și infrastructură (V2I) și între vehicule (V2V); |
| --- | --- |

35.

subliniază importanța definirii unei platforme comune pentru interfețe standardizate și protocoale care ar facilita utilizarea STI, a sistemelor cooperative și a specificațiilor pentru comunicarea între infrastructuri (I2I), între vehicule și infrastructură (V2I) și între vehicule (V2V);

| 36. | invită Comisia să implementeze o hartă rutieră pentru STI cu platforme comune, pentru aplicațiile și dezvoltarea STI cu participarea sectorului privat și a celui public, și să elaboreze cadrul adecvat pentru rezolvarea chestiunilor legate de responsabilitatea STI; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să implementeze o hartă rutieră pentru STI cu platforme comune, pentru aplicațiile și dezvoltarea STI cu participarea sectorului privat și a celui public, și să elaboreze cadrul adecvat pentru rezolvarea chestiunilor legate de responsabilitatea STI;

| 37. | observă că ar trebui încurajată instruirea în legătură cu aplicațiile STI pentru a spori capacitatea utilizatorilor în ceea ce privește transportul și pentru a facilita interacțiunea om-mașină; |
| --- | --- |

37.

observă că ar trebui încurajată instruirea în legătură cu aplicațiile STI pentru a spori capacitatea utilizatorilor în ceea ce privește transportul și pentru a facilita interacțiunea om-mașină;

| 38. | invită Comisia și statele membre să furnizeze un forum comun pentru schimbul de informații și pentru rezolvarea chestiunilor legate de STI; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia și statele membre să furnizeze un forum comun pentru schimbul de informații și pentru rezolvarea chestiunilor legate de STI;

Securitatea și protecția datelor și responsabilitate (domeniu de acțiune 5)

| 39. | subliniază necesitatea de a respecta viața privată și consideră că aspectele legate de protecția și siguranța vieții private și a datelor trebuie avute în vedere în proiectarea și dezvoltarea STI, atunci când se definesc arhitectura și măsurile de implementare [„proiectare cu respectarea vieții private” (privacy by design)]; |
| --- | --- |

39.

subliniază necesitatea de a respecta viața privată și consideră că aspectele legate de protecția și siguranța vieții private și a datelor trebuie avute în vedere în proiectarea și dezvoltarea STI, atunci când se definesc arhitectura și măsurile de implementare [„proiectare cu respectarea vieții private” (privacy by design)];

| 40. | invită toate părțile interesate de aplicațiile STI să respecte directivele CE privind protecția datelor personale și a vieții private în domeniul comunicațiilor (Directivele 95/46/CE (11) și 2002/58/CE (12)) și invită Comisia să asigure utilizarea corespunzătoare a datelor în aplicațiile și desfășurarea STI; |
| --- | --- |

40.

invită toate părțile interesate de aplicațiile STI să respecte directivele CE privind protecția datelor personale și a vieții private în domeniul comunicațiilor (Directivele 95/46/CE (11) și 2002/58/CE (12)) și invită Comisia să asigure utilizarea corespunzătoare a datelor în aplicațiile și desfășurarea STI;

| 41. | consideră că folosirea datelor anonime în aplicațiile STI este necesară pentru implementarea nestingherită a acestora, garantându-se în același timp dreptul la viața privată și respectarea cadrului juridic al CE privind protecția datelor; |
| --- | --- |

41.

consideră că folosirea datelor anonime în aplicațiile STI este necesară pentru implementarea nestingherită a acestora, garantându-se în același timp dreptul la viața privată și respectarea cadrului juridic al CE privind protecția datelor;

Cooperarea și coordonarea europeană pentru STI (domeniul de acțiune 6)

| 42. | invită Comisia și statele membre să demonstreze o conducere puternică și o guvernare veritabilă față de implementarea STI în Europa; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia și statele membre să demonstreze o conducere puternică și o guvernare veritabilă față de implementarea STI în Europa;

| 43. | încurajează dezvoltarea unor sisteme naționale și europene multimodale door-to-door de planificare a călătoriilor, luându-se în considerare alternativele de transport în comun și interconectarea acestora în Europa; |
| --- | --- |

43.

încurajează dezvoltarea unor sisteme naționale și europene multimodale door-to-door de planificare a călătoriilor, luându-se în considerare alternativele de transport în comun și interconectarea acestora în Europa;

| 44. | îndeamnă Comisia să se folosească mai bine de capacitățile UE din programele EGNOS și Galileo ale Sistemului de Navigație Globală prin Satelit (GNSS) și să sporească nivelul de interconectivitate multimodală; |
| --- | --- |

44.

îndeamnă Comisia să se folosească mai bine de capacitățile UE din programele EGNOS și Galileo ale Sistemului de Navigație Globală prin Satelit (GNSS) și să sporească nivelul de interconectivitate multimodală;

| 45. | subliniază că aceste tehnologii ar trebui aplicate în așa fel încât să se evite incompatibilitatea dintre modurile de transport și să existe libertatea alegerii utilizării oricărora din aceste tehnologii; |
| --- | --- |

45.

subliniază că aceste tehnologii ar trebui aplicate în așa fel încât să se evite incompatibilitatea dintre modurile de transport și să existe libertatea alegerii utilizării oricărora din aceste tehnologii;

| 46. | invită Comisia și statele membre să ia în considerare faptul că ITS trebuie să implice activ, în procesele de planificare și de realizare, autoritățile locale și regionale și părțile interesate care operează pe teritoriul european; |
| --- | --- |

46.

invită Comisia și statele membre să ia în considerare faptul că ITS trebuie să implice activ, în procesele de planificare și de realizare, autoritățile locale și regionale și părțile interesate care operează pe teritoriul european;

| 47. | subliniază importanța parteneriatelor public-private (PPP) în aplicarea ITS și invită Comisia și statele membre să ia măsuri active pentru promovarea și facilitarea utilizării acestora; |
| --- | --- |

47.

subliniază importanța parteneriatelor public-private (PPP) în aplicarea ITS și invită Comisia și statele membre să ia măsuri active pentru promovarea și facilitarea utilizării acestora;

| 48. | invită Comisia să furnizeze o explicație completă în legătură cu finanțarea planului de acțiune și programarea acestuia și invită Consiliul să garanteze fonduri suficiente; |
| --- | --- |

48.

invită Comisia să furnizeze o explicație completă în legătură cu finanțarea planului de acțiune și programarea acestuia și invită Consiliul să garanteze fonduri suficiente;

| 49. | recomandă statelor membre ca, în cadrul revizuirii la mijloc de termen a utilizării fondurilor structurale, să evalueze și să includă printre prioritățile pentru perioada 2010 - 2013 mobilitatea urbană și reducerea congestiei în trafic, prin intermediul STI; |
| --- | --- |

49.

recomandă statelor membre ca, în cadrul revizuirii la mijloc de termen a utilizării fondurilor structurale, să evalueze și să includă printre prioritățile pentru perioada 2010 - 2013 mobilitatea urbană și reducerea congestiei în trafic, prin intermediul STI;

| 50. | subliniază că este necesar să se definească și să se valorifice mai bine potențialul semnificativ al zonelor urbane și evidențiază rolul pe care îl pot avea zonele rurale și periferice în dezvoltarea echilibrată și în realizarea obiectivelor pe termen mediu și lung; |
| --- | --- |

50.

subliniază că este necesar să se definească și să se valorifice mai bine potențialul semnificativ al zonelor urbane și evidențiază rolul pe care îl pot avea zonele rurale și periferice în dezvoltarea echilibrată și în realizarea obiectivelor pe termen mediu și lung;

| 51. | consideră ca fiind de importanță absolută implementarea rețelelor de transport inteligente în zonele cu potențial turistic ridicat, în vederea fluidizării traficului, a diminuării accidentelor și a creșterii securității; consideră că STI contribuie la dezvoltarea economică a regiunilor, inclusiv a celor periferice; |
| --- | --- |

51.

consideră ca fiind de importanță absolută implementarea rețelelor de transport inteligente în zonele cu potențial turistic ridicat, în vederea fluidizării traficului, a diminuării accidentelor și a creșterii securității; consideră că STI contribuie la dezvoltarea economică a regiunilor, inclusiv a celor periferice;

| 52. | subliniază importanța cooperării interregionale, transfrontaliere și transnaționale pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a STI și solicită Comisiei să elaboreze un sistem de schimb de bune practici disponibil pe scară largă în toate limbile UE, iar statelor membre să împărtășească și să facă schimb, de la o regiune la alta, de bune practici, pentru realizarea obiectivului dublu de a obține transferul cunoștințelor în cadrul sectorului STI și de a evita fragmentarea în interiorul sistemului; |
| --- | --- |

52.

subliniază importanța cooperării interregionale, transfrontaliere și transnaționale pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a STI și solicită Comisiei să elaboreze un sistem de schimb de bune practici disponibil pe scară largă în toate limbile UE, iar statelor membre să împărtășească și să facă schimb, de la o regiune la alta, de bune practici, pentru realizarea obiectivului dublu de a obține transferul cunoștințelor în cadrul sectorului STI și de a evita fragmentarea în interiorul sistemului;

*

* *

| 53. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

53.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0509.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0057.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0087.

(4)  JO C 41 E, 19.2.2009, p. 1.

(5)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0311.

(6)  JO C 175 E, 10.7.2008, p. 556.

(7)  JO C 187 E, 24.07.2008, p. 154.

(8)  JO C 244 E, 18.10.2007, p. 220.

(9)  JO C 306 E, 15.12.2006, p. 182.

(10)  www.truckinform.eu

(11)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

(12)  JO L 201, 31.7.2002, p. 37.

---

Vineri, 24 aprilie 2009

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/57

---

Vineri, 24 aprilie 2009Drepturile femeilor în Afganistan

P6_TA(2009)0309

Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la drepturile femeilor în Afganistan

2010/C 184 E/11

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale precedente referitoare la Afganistan și, în special, Rezoluția din 15 ianuarie 2009 referitoare la controlul bugetar al fondurilor UE în Afganistan (1),

având în vedere Declarația comună a delegației Parlamentului European pentru relațiile cu Afganistanul și a Wolesi Jirga (camera inferioară a parlamentului afgan) din 12 februarie 2009,

având în vedere Declarația finală a Conferinței Internaționale privind Afganistanul, desfășurate la Haga la 31 martie 2009,

având în vedere declarația de la summitul NATO privind Afganistanul făcută de către șefii de stat și guvern care au participat la reuniunea Consiliului Atlanticului de Nord de la Strasbourg - Kehl din 4 aprilie 2009,

având în vedere Declarația comună a miniștrilor afacerilor externe ai Uniunii Europene și ai Statelor Unite privind legislația în Afganistan din 6 aprilie 2009,

având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Afganistanul este parte la mai multe instrumente internaționale privind drepturile omului și libertățile fundamentale, în special la Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor și Convenția internațională privind drepturile copilului; |
| --- | --- |

A.

întrucât Afganistanul este parte la mai multe instrumente internaționale privind drepturile omului și libertățile fundamentale, în special la Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor și Convenția internațională privind drepturile copilului;

| B. | întrucât Constituția afgană din 4 ianuarie 2004 și stipulează, la articolul 22, că „cetățenii Afganistanului, bărbați și femei, au drepturi și obligații egale în fața legii” și faptul că aceasta este în conformitate cu tratatele internaționale ratificate de Afganistan; |
| --- | --- |

B.

întrucât Constituția afgană din 4 ianuarie 2004 și stipulează, la articolul 22, că „cetățenii Afganistanului, bărbați și femei, au drepturi și obligații egale în fața legii” și faptul că aceasta este în conformitate cu tratatele internaționale ratificate de Afganistan;

| C. | întrucât codul afgan al familiei conține, încă de la sfârșitul anilor șaptezeci, anumite dispoziții care recunosc drepturile femeilor în materie de sănătate și educație și având în vedere faptul că acesta este în curs de a fi revizuit în vederea armonizării sale cu Constituția din 2004; |
| --- | --- |

C.

întrucât codul afgan al familiei conține, încă de la sfârșitul anilor șaptezeci, anumite dispoziții care recunosc drepturile femeilor în materie de sănătate și educație și având în vedere faptul că acesta este în curs de a fi revizuit în vederea armonizării sale cu Constituția din 2004;

| D. | reamintind faptul că a fost constituită o comisie independentă a drepturilor omului în iunie 2002, în urma acordului de la Bonn din 5 decembrie 2001, comisie prezidată de Sima Samar, și că aceasta are un rol cheie în ceea ce privește apărarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

D.

reamintind faptul că a fost constituită o comisie independentă a drepturilor omului în iunie 2002, în urma acordului de la Bonn din 5 decembrie 2001, comisie prezidată de Sima Samar, și că aceasta are un rol cheie în ceea ce privește apărarea drepturilor omului;

| E. | întrucât noul proiect de lege referitor la statutul personal al femeilor șiite aprobat recent de cele două camere ale parlamentului afgan limitează în mod grav libertatea de mișcare a femeilor, refuzându-le dreptul de a-și părăsi domiciliul în lipsa unor „scopuri legitime”, obligându-le să se supună dorințelor sexuale ale soțului, legitimând astfel „violul conjugal” și încurajând discriminarea femeilor în sfera căsătoriei, a divorțului, a succesiunii și a accesului la educație și conducând, în acest mod, la încălcarea normelor internaționale în materie de drepturi ale omului și, în special, de drepturi ale femeii; |
| --- | --- |

E.

întrucât noul proiect de lege referitor la statutul personal al femeilor șiite aprobat recent de cele două camere ale parlamentului afgan limitează în mod grav libertatea de mișcare a femeilor, refuzându-le dreptul de a-și părăsi domiciliul în lipsa unor „scopuri legitime”, obligându-le să se supună dorințelor sexuale ale soțului, legitimând astfel „violul conjugal” și încurajând discriminarea femeilor în sfera căsătoriei, a divorțului, a succesiunii și a accesului la educație și conducând, în acest mod, la încălcarea normelor internaționale în materie de drepturi ale omului și, în special, de drepturi ale femeii;

| F. | întrucât acest proiect de lege, care ar afecta între 15 și 20 % din populație, nu a fost încă pus în aplicare și nu a fost publicat în monitorul oficial al guvernului, în ciuda faptului că a fost semnat deja de președintele Afganistanului, Hamid Karzai; |
| --- | --- |

F.

întrucât acest proiect de lege, care ar afecta între 15 și 20 % din populație, nu a fost încă pus în aplicare și nu a fost publicat în monitorul oficial al guvernului, în ciuda faptului că a fost semnat deja de președintele Afganistanului, Hamid Karzai;

| G. | întrucât în urma criticilor care i s-au adus atât în Afganistan, cât și în străinătate, proiectul respectiv de lege a fost trimis Ministerului Justiției din Afganistan pentru a se verifica gradul în care textul său respectă angajamentele luate de guvernul afgan în ceea ce privește convențiile internaționale privind drepturile femeilor și drepturile omului în general, precum și Constituția; |
| --- | --- |

G.

întrucât în urma criticilor care i s-au adus atât în Afganistan, cât și în străinătate, proiectul respectiv de lege a fost trimis Ministerului Justiției din Afganistan pentru a se verifica gradul în care textul său respectă angajamentele luate de guvernul afgan în ceea ce privește convențiile internaționale privind drepturile femeilor și drepturile omului în general, precum și Constituția;

| H. | întrucât violența împotriva activiștilor, în special a persoanelor care apără drepturile femeilor, continuă și în prezent;și întrucât un număr mare de persoane dintre acești activiști au căzut victime ale militanților și a grupărilor radicale, printre aceste victime aflându-se Sitara Achakzai, o apărătoare afgană a drepturilor femeilor și membră a Consiliului local din Kandahar, Afganistan, care a fost ucisă în fața locuinței sale, precum și Gul Pecha și Abdul Aziz, care au fost uciși după ce au fost acuzați de săvârșirea unor acte imorale și condamnați la moarte de un consiliu de preoți conservatori, precum și Malai Kakar, prima polițistă din Kandahar care conducea secția de poliție responsabilă cu investigațiile privind crimele comise împotriva femeilor din oraș; |
| --- | --- |

H.

întrucât violența împotriva activiștilor, în special a persoanelor care apără drepturile femeilor, continuă și în prezent;și întrucât un număr mare de persoane dintre acești activiști au căzut victime ale militanților și a grupărilor radicale, printre aceste victime aflându-se Sitara Achakzai, o apărătoare afgană a drepturilor femeilor și membră a Consiliului local din Kandahar, Afganistan, care a fost ucisă în fața locuinței sale, precum și Gul Pecha și Abdul Aziz, care au fost uciși după ce au fost acuzați de săvârșirea unor acte imorale și condamnați la moarte de un consiliu de preoți conservatori, precum și Malai Kakar, prima polițistă din Kandahar care conducea secția de poliție responsabilă cu investigațiile privind crimele comise împotriva femeilor din oraș;

| I. | întrucât Perwiz Kambakhsh, un jurnalist afgan de 23 de ani fusese condamnat la moarte pentru răspândirea unui articol privind drepturile femeilor în lumea islamică și întrucât pedeapsa acestuia a fost schimbată la 20 de ani de închisoare în urma protestelor majore la nivel internațional; |
| --- | --- |

I.

întrucât Perwiz Kambakhsh, un jurnalist afgan de 23 de ani fusese condamnat la moarte pentru răspândirea unui articol privind drepturile femeilor în lumea islamică și întrucât pedeapsa acestuia a fost schimbată la 20 de ani de închisoare în urma protestelor majore la nivel internațional;

| J. | întrucât contină să fie raportate cazuri de amenințări și măsuri de intimidare împotriva femeilor active în viața publică sau care lucrează în afara căminului, cazuri care au fost confirmate de rapoartele Organizației Națiunilor Unite; întrucât recent s-au primit informații conform cărora sunt întâmpinate dificultăți în ceea ce privește sporirea participării fetelor la sistemul de învățământ datorită opoziției militanților și grupărilor radicale; |
| --- | --- |

J.

întrucât contină să fie raportate cazuri de amenințări și măsuri de intimidare împotriva femeilor active în viața publică sau care lucrează în afara căminului, cazuri care au fost confirmate de rapoartele Organizației Națiunilor Unite; întrucât recent s-au primit informații conform cărora sunt întâmpinate dificultăți în ceea ce privește sporirea participării fetelor la sistemul de învățământ datorită opoziției militanților și grupărilor radicale;

| K. | întrucât în decursul ultimilor ani au fost raportate cazuri de tinere care s-au autoincendiat pentru a scăpa de căsătorii forțate sau de violențe conjugale, |
| --- | --- |

K.

întrucât în decursul ultimilor ani au fost raportate cazuri de tinere care s-au autoincendiat pentru a scăpa de căsătorii forțate sau de violențe conjugale,

| 1. | solicită revizuirea proiectului de lege privind statutul personal al femeilor șiite din Afganistan, întrucât conținutul acesteia nu respectă principiul egalității de gen, astfel cum este stipulat în Constituție și în convențiile internaționale; |
| --- | --- |

1.

solicită revizuirea proiectului de lege privind statutul personal al femeilor șiite din Afganistan, întrucât conținutul acesteia nu respectă principiul egalității de gen, astfel cum este stipulat în Constituție și în convențiile internaționale;

| 2. | subliniază riscurile care decurg din adoptarea unei legislații a cărei sferă de aplicare este limitată la anumite categorii ale populației și care încurajează, prin definiție, discriminarea și injustiția; |
| --- | --- |

2.

subliniază riscurile care decurg din adoptarea unei legislații a cărei sferă de aplicare este limitată la anumite categorii ale populației și care încurajează, prin definiție, discriminarea și injustiția;

| 3. | recomandă Ministerului afgan al Justiției să abroge toate legile care dau naștere unei discriminări împotriva femeilor și care contravin tratatelor internaționale la care Afganistanul este parte; |
| --- | --- |

3.

recomandă Ministerului afgan al Justiției să abroge toate legile care dau naștere unei discriminări împotriva femeilor și care contravin tratatelor internaționale la care Afganistanul este parte;

| 4. | consideră că angajamentul Afganistanului pentru respectarea drepturilor omului în general și a drepturilor femeilor în special este esențial pentru dezvoltarea democratică a țării, întrucât acestea joacă un rol deosebit de important în dezvoltarea țării și trebuie să poată beneficia pe deplin de drepturile lor fundamentale și democratice; își reafirmă sprijinul pentru lupta împotriva tuturor formelor de discriminare, inclusiv religioasă și de gen; |
| --- | --- |

4.

consideră că angajamentul Afganistanului pentru respectarea drepturilor omului în general și a drepturilor femeilor în special este esențial pentru dezvoltarea democratică a țării, întrucât acestea joacă un rol deosebit de important în dezvoltarea țării și trebuie să poată beneficia pe deplin de drepturile lor fundamentale și democratice; își reafirmă sprijinul pentru lupta împotriva tuturor formelor de discriminare, inclusiv religioasă și de gen;

| 5. | reamintește că documentul de strategie al Uniunii Europene referitor la Afganistan pentru perioada 2007-2013 consideră egalitatea de gen și drepturile femeii o premisă esențială a strategiei naționale de dezvoltare a Afganistanului; |
| --- | --- |

5.

reamintește că documentul de strategie al Uniunii Europene referitor la Afganistan pentru perioada 2007-2013 consideră egalitatea de gen și drepturile femeii o premisă esențială a strategiei naționale de dezvoltare a Afganistanului;

| 6. | salută curajul femeilor afgane care au manifestat la Kabul împotriva noului proiect de lege și își exprimă sprijinul pentru acestea; condamnă actele de violență cărora le-au căzut victime cu ocazia acestei manifestări și solicită autorităților afgane să le asigure protecția; |
| --- | --- |

6.

salută curajul femeilor afgane care au manifestat la Kabul împotriva noului proiect de lege și își exprimă sprijinul pentru acestea; condamnă actele de violență cărora le-au căzut victime cu ocazia acestei manifestări și solicită autorităților afgane să le asigure protecția;

| 7. | condamnă asasinarea apărătorilor drepturilor omului și ai emancipării femeilor afgane și, în special, asasinarea recentă a deputatei regionale Sitara Achikzai; |
| --- | --- |

7.

condamnă asasinarea apărătorilor drepturilor omului și ai emancipării femeilor afgane și, în special, asasinarea recentă a deputatei regionale Sitara Achikzai;

| 8. | își exprimă consternarea cu privire la faptul că Curtea Supremă afgană a confirmat pedeapsa de 20 de ani de închisoare a lui Perwiz Kambakhsh pentru blasfemie și îl invită pe președintele Karzai să îl grațieze pe dl Kambakhsh și să autorizeze eliberarea acestuia; |
| --- | --- |

8.

își exprimă consternarea cu privire la faptul că Curtea Supremă afgană a confirmat pedeapsa de 20 de ani de închisoare a lui Perwiz Kambakhsh pentru blasfemie și îl invită pe președintele Karzai să îl grațieze pe dl Kambakhsh și să autorizeze eliberarea acestuia;

| 9. | solicită autorităților afgane, inclusiv autorităților locale, să ia toate măsurile posibile pentru protejarea femeilor de violența sexuală și de alte forme de violență legată de gen și să aducă în fața justiției autorii unor astfel de fapte; |
| --- | --- |

9.

solicită autorităților afgane, inclusiv autorităților locale, să ia toate măsurile posibile pentru protejarea femeilor de violența sexuală și de alte forme de violență legată de gen și să aducă în fața justiției autorii unor astfel de fapte;

| 10. | consideră că progresele realizate în domeniul egalității de gen în ultimii ani în urma unor eforturi enorme nu ar trebui în niciun caz să fie sacrificate în beneficiul negocierilor pre-electorale între partide; |
| --- | --- |

10.

consideră că progresele realizate în domeniul egalității de gen în ultimii ani în urma unor eforturi enorme nu ar trebui în niciun caz să fie sacrificate în beneficiul negocierilor pre-electorale între partide;

| 11. | încurajează candidaturile femeilor la alegerile prezidențiale prevăzute pentru 20 august 2009 și insistă ca femeile afgane să poată participa pe deplin la procesul decizional, care este unul dintre drepturile acestora, inclusiv dreptul de a fi alese și numite în funcții statale înalte; |
| --- | --- |

11.

încurajează candidaturile femeilor la alegerile prezidențiale prevăzute pentru 20 august 2009 și insistă ca femeile afgane să poată participa pe deplin la procesul decizional, care este unul dintre drepturile acestora, inclusiv dreptul de a fi alese și numite în funcții statale înalte;

| 12. | invită Consiliul, Comisia și statele membre să continue să ridice problema legii privind statutul personal al femeilor șiite și a tuturor cazurilor de discriminare împotriva femeilor și a copiilor, subliniind, în același timp, faptul că acestea sunt inacceptabile și incompatibile cu angajamentele luate pe termen lung de comunitatea internațională în scopul sprijinirii eforturilor de reabilitare și reconstrucție ale Afganistanului; |
| --- | --- |

12.

invită Consiliul, Comisia și statele membre să continue să ridice problema legii privind statutul personal al femeilor șiite și a tuturor cazurilor de discriminare împotriva femeilor și a copiilor, subliniind, în același timp, faptul că acestea sunt inacceptabile și incompatibile cu angajamentele luate pe termen lung de comunitatea internațională în scopul sprijinirii eforturilor de reabilitare și reconstrucție ale Afganistanului;

| 13. | solicită Comisiei să acorde sprijin direct finanțării și includerii în cadrul unor programe Ministerului afgan pentru problemele femeilor și să sprijine integrarea sistematică a perspectivei de gen în toate politicile sale pentru dezvoltare în Afganistan; |
| --- | --- |

13.

solicită Comisiei să acorde sprijin direct finanțării și includerii în cadrul unor programe Ministerului afgan pentru problemele femeilor și să sprijine integrarea sistematică a perspectivei de gen în toate politicile sale pentru dezvoltare în Afganistan;

| 14. | solicită Fondului de Dezvoltare pentru Femei al Organizației Națiunilor Unite (UNIFEM) să fie foarte vigilent; |
| --- | --- |

14.

solicită Fondului de Dezvoltare pentru Femei al Organizației Națiunilor Unite (UNIFEM) să fie foarte vigilent;

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernului și parlamentului Republicii Islamice Afganistan și președintei Comisiei independente pentru drepturile omului. |
| --- | --- |

15.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernului și parlamentului Republicii Islamice Afganistan și președintei Comisiei independente pentru drepturile omului.

---

(1)  Texte adoptate din această dată, P6_TA(2009)0023.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/60 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/60

---

Vineri, 24 aprilie 2009Sprijin acordat Tribunalului special pentru Sierra Leone

P6_TA(2009)0310

Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la sprijinul pentru Tribunalul Special pentru Sierra Leone

2010/C 184 E/12

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare pe această temă, inclusiv rezoluția din 6 septembrie 2007 privind finanțarea Tribunalului Special pentru Sierra Leone (SCSL) (1),

având în vedere Acordul de la Cotonou între Comunitatea Europeană și țările ACP, precum și angajamentul părților de a promova pacea, securitatea și stabilitatea, respectarea drepturilor omului, a principiilor democratice și a statului de drept,

având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Tribunalul Special pentru Sierra Leone (SCSL) a fost înființat în 2000 de Organizația Națiunilor Unite și de guvernul statului Sierra Leone în temeiul rezoluției nr. 1315 a Consiliului de Securitate al ONU privind aducerea în fața justiției a persoanelor care au comis încălcări grave ale dreptului umanitar internațional, în special crime de război și crime împotriva umanității; |
| --- | --- |

A.

întrucât Tribunalul Special pentru Sierra Leone (SCSL) a fost înființat în 2000 de Organizația Națiunilor Unite și de guvernul statului Sierra Leone în temeiul rezoluției nr. 1315 a Consiliului de Securitate al ONU privind aducerea în fața justiției a persoanelor care au comis încălcări grave ale dreptului umanitar internațional, în special crime de război și crime împotriva umanității;

| B. | întrucât SCSL creează o serie de precedente importante în justiția penală internațională prin aceea că este primul tribunal internațional finanțat prin contribuții voluntare, primul înființat în țara în care au avut loc crimele cu privire la care sunt aduse acuzațiile și, în cazul fostului președinte liberian, primul care a pus sub acuzare un șef de stat african în funcție pentru crime de război și crime împotriva umanității; |
| --- | --- |

B.

întrucât SCSL creează o serie de precedente importante în justiția penală internațională prin aceea că este primul tribunal internațional finanțat prin contribuții voluntare, primul înființat în țara în care au avut loc crimele cu privire la care sunt aduse acuzațiile și, în cazul fostului președinte liberian, primul care a pus sub acuzare un șef de stat african în funcție pentru crime de război și crime împotriva umanității;

| C. | întrucât mandatul SCSL va expira în 2010, iar guvernul statului Sierra Leone a indicat că nu este în măsură să asigure executarea sentințelor pronunțate pentru persoanele condamnate de către SCSL; |
| --- | --- |

C.

întrucât mandatul SCSL va expira în 2010, iar guvernul statului Sierra Leone a indicat că nu este în măsură să asigure executarea sentințelor pronunțate pentru persoanele condamnate de către SCSL;

| D. | întrucât asigurarea executării sentințelor reprezintă o etapă esențială în justiția internațională, care joacă un rol important în ceea ce privește pacea și continuarea dezvoltării statului de drept în respectiva țară; |
| --- | --- |

D.

întrucât asigurarea executării sentințelor reprezintă o etapă esențială în justiția internațională, care joacă un rol important în ceea ce privește pacea și continuarea dezvoltării statului de drept în respectiva țară;

| E. | întrucât executarea sentințelor de către condamnați în Sierra Leone este în prezent problematică din motive politice, de securitate și instituționale; |
| --- | --- |

E.

întrucât executarea sentințelor de către condamnați în Sierra Leone este în prezent problematică din motive politice, de securitate și instituționale;

| F. | întrucât SCSL a încheiat un acord cu o serie de state, printre care se numără și Regatul Unit, Suedia și Austria, pentru a se asigura că unele din persoanele condamnate își vor executa sentințele în aceste țări și întrucât sunt necesare mai multe acorduri pentru a se asigura că persoanele deja condamnate, precum și persoanele ale căror procese se află în curs de judecare și care ar putea să fie condamnate își vor executa efectiv sentințele; |
| --- | --- |

F.

întrucât SCSL a încheiat un acord cu o serie de state, printre care se numără și Regatul Unit, Suedia și Austria, pentru a se asigura că unele din persoanele condamnate își vor executa sentințele în aceste țări și întrucât sunt necesare mai multe acorduri pentru a se asigura că persoanele deja condamnate, precum și persoanele ale căror procese se află în curs de judecare și care ar putea să fie condamnate își vor executa efectiv sentințele;

| G. | întrucât imposibilitatea găsirii unor centre de detenție corespunzătoare pentru persoanele condamnate pentru cele mai atroce crime imaginabile ar submina grav eforturile comunității internaționale de a lupta cu eficiență împotriva impunității; |
| --- | --- |

G.

întrucât imposibilitatea găsirii unor centre de detenție corespunzătoare pentru persoanele condamnate pentru cele mai atroce crime imaginabile ar submina grav eforturile comunității internaționale de a lupta cu eficiență împotriva impunității;

| H. | reamintind că lupta împotriva impunității reprezintă unul dintre conceptele fundamentale ale politicii Uniunii Europene privind drepturile omului și că comunitatea internațională are responsabilitatea de a sprijini mecanismele de răspundere puse în aplicare; |
| --- | --- |

H.

reamintind că lupta împotriva impunității reprezintă unul dintre conceptele fundamentale ale politicii Uniunii Europene privind drepturile omului și că comunitatea internațională are responsabilitatea de a sprijini mecanismele de răspundere puse în aplicare;

| I. | întrucât alte tribunale și curți, precum Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie sau Tribunalul Penal Internațional pentru Rwanda, se confruntă cu probleme similare, iar alte organisme internaționale precum Curtea Penală Internațională, Tribunalul Special pentru Liban și Camerele Extraordinare ale Tribunalelor din Cambodgia sunt susceptibile să se confrunte cu aceeași problemă în viitorul apropiat în absența unui angajament mai puternic din partea statelor de a sprijini aplicarea justiției internaționale; |
| --- | --- |

I.

întrucât alte tribunale și curți, precum Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie sau Tribunalul Penal Internațional pentru Rwanda, se confruntă cu probleme similare, iar alte organisme internaționale precum Curtea Penală Internațională, Tribunalul Special pentru Liban și Camerele Extraordinare ale Tribunalelor din Cambodgia sunt susceptibile să se confrunte cu aceeași problemă în viitorul apropiat în absența unui angajament mai puternic din partea statelor de a sprijini aplicarea justiției internaționale;

| J. | întrucât toate curțile și tribunalele internaționale dețin roluri importante pentru pace și justiție în regiunile lor și fiecare dintre acestea este ferm hotărât să asigure o moștenire perenă și să contribuie la dezvoltarea în continuare a statului de drept în regiunea în care au fost comise crimele, |
| --- | --- |

J.

întrucât toate curțile și tribunalele internaționale dețin roluri importante pentru pace și justiție în regiunile lor și fiecare dintre acestea este ferm hotărât să asigure o moștenire perenă și să contribuie la dezvoltarea în continuare a statului de drept în regiunea în care au fost comise crimele,

| 1. | salută progresele înregistrate de curțile și tribunalele internaționale în ceea ce privește aducerea în fața justiției a celor responsabili de atrocitățile comise și consideră că aceste procese transmit un mesaj clar conducătorilor din întreaga lume și altor criminali de război că abuzurile fățișe ale drepturilor omului nu vor mai fi tolerate cu impunitate; |
| --- | --- |

1.

salută progresele înregistrate de curțile și tribunalele internaționale în ceea ce privește aducerea în fața justiției a celor responsabili de atrocitățile comise și consideră că aceste procese transmit un mesaj clar conducătorilor din întreaga lume și altor criminali de război că abuzurile fățișe ale drepturilor omului nu vor mai fi tolerate cu impunitate;

| 2. | solicită Consiliului și statelor membre să găsească împreună cu SCSL o soluție prin care să se garanteze executarea hotărârilor de către persoanele condamnate, fără o asemenea soluție eforturile SCSL și credibilitatea comunității internaționale, inclusiv a Uniunii, fiind grav subminate; |
| --- | --- |

2.

solicită Consiliului și statelor membre să găsească împreună cu SCSL o soluție prin care să se garanteze executarea hotărârilor de către persoanele condamnate, fără o asemenea soluție eforturile SCSL și credibilitatea comunității internaționale, inclusiv a Uniunii, fiind grav subminate;

| 3. | solicită tuturor statelor membre să-și sporească contribuția la activitățile curților și tribunalelor internaționale, care încearcă să finalizeze o soluție viabilă pentru executarea hotărârilor, fie prin încheierea directă cu instituțiile menționate a unor acorduri pentru executarea hotărârilor în jurisdicția lor, fie oferindu-le sprijin în vederea găsirii unor soluții alternative prin care să se asigure executarea hotărârilor în regiunile respective; |
| --- | --- |

3.

solicită tuturor statelor membre să-și sporească contribuția la activitățile curților și tribunalelor internaționale, care încearcă să finalizeze o soluție viabilă pentru executarea hotărârilor, fie prin încheierea directă cu instituțiile menționate a unor acorduri pentru executarea hotărârilor în jurisdicția lor, fie oferindu-le sprijin în vederea găsirii unor soluții alternative prin care să se asigure executarea hotărârilor în regiunile respective;

| 4. | solicită statelor membre și altor instituții internaționale să ofere SCSL asistență financiară suplimentară pentru a permite celor condamnați de SCSL să-și execute hotărâriele în țări care dispun de capacitatea de a asigura executarea hotărârilor în conformitate cu standardele internaționale dar cărora le lipsesc mijloacele financiare necesare în acest scop; |
| --- | --- |

4.

solicită statelor membre și altor instituții internaționale să ofere SCSL asistență financiară suplimentară pentru a permite celor condamnați de SCSL să-și execute hotărâriele în țări care dispun de capacitatea de a asigura executarea hotărârilor în conformitate cu standardele internaționale dar cărora le lipsesc mijloacele financiare necesare în acest scop;

| 5. | consideră că, în cazul în care curțile și tribunalele internaționale nu primesc sprijin și asistență, activitățile lor ar fi grav periclitate, acestea nefiind în măsură să se asigure că persoanele condamnate își execută hotărârile pronunțate; |
| --- | --- |

5.

consideră că, în cazul în care curțile și tribunalele internaționale nu primesc sprijin și asistență, activitățile lor ar fi grav periclitate, acestea nefiind în măsură să se asigure că persoanele condamnate își execută hotărârile pronunțate;

| 6. | solicită realizarea unui studiu amănunțit în care să se evalueze activitățile desfășurate de tribunalele penale internaționale, din care să se desprindă concluzii și în care să se formuleze recomandări cu privire la modul în care se pot îmbunătăți funcționarea și finanțarea în viitor ale acestora; |
| --- | --- |

6.

solicită realizarea unui studiu amănunțit în care să se evalueze activitățile desfășurate de tribunalele penale internaționale, din care să se desprindă concluzii și în care să se formuleze recomandări cu privire la modul în care se pot îmbunătăți funcționarea și finanțarea în viitor ale acestora;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Tribunalului Special pentru Sierra Leone, Curții Penale Internaționale, Tribunalului Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie,Tribunalului Penal Internațional pentru Rwanda, Camerelor Extraordinare ale Tribunalelor din Cambodgia, Tribunalului Special pentru Liban, Consiliului de Securitate al ONU, statelor membre ale Uniunii Africane, precum și copreședinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Tribunalului Special pentru Sierra Leone, Curții Penale Internaționale, Tribunalului Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie,Tribunalului Penal Internațional pentru Rwanda, Camerelor Extraordinare ale Tribunalelor din Cambodgia, Tribunalului Special pentru Liban, Consiliului de Securitate al ONU, statelor membre ale Uniunii Africane, precum și copreședinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE.

---

(1)  OJ C 187 E, 24.7.2008, p. 242.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/62 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/62

---

Vineri, 24 aprilie 2009Situația umanitară a rezidenților din taberele de refugiați din Ashraf

P6_TA(2009)0311

Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la situația umanitară a rezidenților din taberele de refugiați din Ashraf

2010/C 184 E/13

Parlamentul European,

având în vedere Convențiile de la Geneva și, în special articolul 27 din cea de-a Patra Convenție de la Geneva privind protecția civililor n timp de război,

având în vedere Convenția de la Geneva din 1951 cu privire la statutul refugiaților, precum și protocolul la aceasta din 1967,

având în vedere Acordul privind statutul forțelor militare semnat de guvernele Statelor Unite și Irakului în noiembrie 2008,

având în vedere rezoluția sa din 12 iulie 2007 privind situația umanitară a refugiaților din Irak (1) și rezoluția sa din 4 septembrie 2008 referitoare la execuțiile din Iran (2), care includ referiri la statutul juridic de persoane protejate în temeiul celei de-a Patra Convenții de la Geneva al persoanelor aflate în tabăra de la Ashraf,

având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât tabăra de la Ashraf din nordul Irakului a fost creată în anii 80 pentru membrii grupului de opoziție iranian Organizația Mujahedinii Poporului din Iran (OMPI); |
| --- | --- |

A.

întrucât tabăra de la Ashraf din nordul Irakului a fost creată în anii 80 pentru membrii grupului de opoziție iranian Organizația Mujahedinii Poporului din Iran (OMPI);

| B. | întrucât în 2003 forțele militare ale SUA în Irak au dezarmat persoanele aflate în tabăra de la Ashraf și le-au oferit protecție, acestea fiind desemnate „persoane protejate” în temeiul Convențiilor de la Geneva; |
| --- | --- |

B.

întrucât în 2003 forțele militare ale SUA în Irak au dezarmat persoanele aflate în tabăra de la Ashraf și le-au oferit protecție, acestea fiind desemnate „persoane protejate” în temeiul Convențiilor de la Geneva;

| C. | întrucât, într-o scrisoare din 15 octombrie 2008, Înaltul Comisar al ONU pentru drepturile omului a îndemnat guvernul irakian să protejeze persoanele aflate în tabăra de la Ashraf de deportări forțate, expulzări sau repatrieri care încalcă principiul nereturnării și să se abțină de la orice acțiune care le-ar pune viața și securitatea în pericol; |
| --- | --- |

C.

întrucât, într-o scrisoare din 15 octombrie 2008, Înaltul Comisar al ONU pentru drepturile omului a îndemnat guvernul irakian să protejeze persoanele aflate în tabăra de la Ashraf de deportări forțate, expulzări sau repatrieri care încalcă principiul nereturnării și să se abțină de la orice acțiune care le-ar pune viața și securitatea în pericol;

| D. | întrucât, în urma Acordului SUA/Irak privind statutul forțelor militare, controlul asupra taberei de la Ashraf a fost preluat de forțele de securitate irakiene începând cu 1 ianuarie 2009; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în urma Acordului SUA/Irak privind statutul forțelor militare, controlul asupra taberei de la Ashraf a fost preluat de forțele de securitate irakiene începând cu 1 ianuarie 2009;

| E. | întrucât, potrivit unor declarații recente ale Consilierului irakian pentru securitatea națională, autoritățile intenționează să interzică treptat prezența permanentă a persoanelor în tabăra de la Ashraf pe motiv că este „intolerabilă” și întrucât se pare că acesta s-a referit, de asemenea, la expulzarea/extrădarea acestora și/sau la strămutarea lor forțată pe teritoriul Irakului, |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit unor declarații recente ale Consilierului irakian pentru securitatea națională, autoritățile intenționează să interzică treptat prezența permanentă a persoanelor în tabăra de la Ashraf pe motiv că este „intolerabilă” și întrucât se pare că acesta s-a referit, de asemenea, la expulzarea/extrădarea acestora și/sau la strămutarea lor forțată pe teritoriul Irakului,

| 1. | îl îndeamnă pe prim-ministrul irakian să garanteze că autoritățile irakiene nu întreprind nicio acțiune care încalcă drepturile omului ale persoanelor aflate în tabăra de la Ashraf și să clarifice intențiile guvernului irakian cu privire la aceste persoane; invită autoritățile irakiene să protejeze viața și integritatea fizică și morală a persoanelor aflate în tabăra de la Ashraf și să le aplice un tratament în conformitate cu obligațiile prevăzute în Convențiile de la Geneva, în special cele privind abținerea de la strămutare forțată, extrădare sau repatriere care încalcă principiul nereturnării; |
| --- | --- |

1.

îl îndeamnă pe prim-ministrul irakian să garanteze că autoritățile irakiene nu întreprind nicio acțiune care încalcă drepturile omului ale persoanelor aflate în tabăra de la Ashraf și să clarifice intențiile guvernului irakian cu privire la aceste persoane; invită autoritățile irakiene să protejeze viața și integritatea fizică și morală a persoanelor aflate în tabăra de la Ashraf și să le aplice un tratament în conformitate cu obligațiile prevăzute în Convențiile de la Geneva, în special cele privind abținerea de la strămutare forțată, extrădare sau repatriere care încalcă principiul nereturnării;

| 2. | consideră, respectând dorințele individuale ale oricărei persoane care locuiește în tabăra de la Ashraf privind viitorul său, că pentru cei care trăiesc în respectiva tabără și pentru alți resortisanți iranieni care locuiesc în prezent în Irak și care au părăsit Iranul din motive politice există riscul de a suferi încălcări grave ale drepturilor omului dacă ar fi returnați fără voia lor în Iran și solicită insistent ca nicio persoană să nu fie returnată, fie direct, fie prin intermediul unei țări terțe, în cazul în care ar exista un risc de tortură sau de alte încălcări grave ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

2.

consideră, respectând dorințele individuale ale oricărei persoane care locuiește în tabăra de la Ashraf privind viitorul său, că pentru cei care trăiesc în respectiva tabără și pentru alți resortisanți iranieni care locuiesc în prezent în Irak și care au părăsit Iranul din motive politice există riscul de a suferi încălcări grave ale drepturilor omului dacă ar fi returnați fără voia lor în Iran și solicită insistent ca nicio persoană să nu fie returnată, fie direct, fie prin intermediul unei țări terțe, în cazul în care ar exista un risc de tortură sau de alte încălcări grave ale drepturilor omului;

| 3. | invită guvernul irakian să ridice blocada asupra taberei și să respecte statul juridic de „persoane protejate” în temeiul Convențiilor de la Geneva al persoanelor aflate în tabăra de la Ashraf și să se abțină de la orice acțiuni care le-ar pune în pericol viața sau securitatea, adică să le acorde acces deplin la hrană, apă, asistență medicală, produse de strictă necesitate, combustibil, contact cu membrii familiei și cu organizații umanitare internaționale; |
| --- | --- |

3.

invită guvernul irakian să ridice blocada asupra taberei și să respecte statul juridic de „persoane protejate” în temeiul Convențiilor de la Geneva al persoanelor aflate în tabăra de la Ashraf și să se abțină de la orice acțiuni care le-ar pune în pericol viața sau securitatea, adică să le acorde acces deplin la hrană, apă, asistență medicală, produse de strictă necesitate, combustibil, contact cu membrii familiei și cu organizații umanitare internaționale;

| 4. | invită Consiliul, Comisia și statele membre împreună cu guvernul irakian și cel al SUA, cu Înaltul Comisar pentru refugiați al ONU și Comitetul Internațional al Crucii Roșii să conlucreze pentru stabilirea unui statut juridic satisfăcător pe termen lung pentru persoanele aflate în tabăra de la Ashraf; |
| --- | --- |

4.

invită Consiliul, Comisia și statele membre împreună cu guvernul irakian și cel al SUA, cu Înaltul Comisar pentru refugiați al ONU și Comitetul Internațional al Crucii Roșii să conlucreze pentru stabilirea unui statut juridic satisfăcător pe termen lung pentru persoanele aflate în tabăra de la Ashraf;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE, Înaltului Comisar pentru refugiați al ONU, Comitetului Internațional al Crucii Roșii, precum și guvernului Statelor Unite ale Americii și guvernului și parlamentului Irakului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE, Înaltului Comisar pentru refugiați al ONU, Comitetului Internațional al Crucii Roșii, precum și guvernului Statelor Unite ale Americii și guvernului și parlamentului Irakului.

---

(1)  JO C 175 E, 10.7.2008, p.609.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0412.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/63

---

Vineri, 24 aprilie 2009Protejarea intereselor financiare ale Comunităților – Lupta împotriva fraudei – Raportul anual 2007

P6_TA(2009)0315

Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la protecția intereselor financiare ale Comunităților și la lupta împotriva fraudei – Raportul anual 2007 (2008/2242(INI))

2010/C 184 E/14

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale privind rapoartele anuale anterioare ale Comisiei și ale Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF),

având în vedere raportul prezentat de Comisie Parlamentului European și Consiliului, publicat la 22 iulie 2008 și intitulat „Protecția intereselor financiare ale Comunităților - Lupta împotriva fraudei - Raportul anual 2007” (COM(2008)0475), inclusiv anexele la raport (SEC(2008)2300 și SEC(2008)2301),

având în vedere Raportul de activitate al OLAF pentru anul 2007 (1) și cel de-al doilea raport al său din 19 iunie 2008 privind punerea în aplicare a Regulamentului (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri, precum și orientările care au înlocuit vademecumul OLAF,

având în vedere Raportul de activitate al Comitetului de supraveghere a OLAF pentru perioada iunie 2007 - mai 2008 (2),

având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi Europene referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2007 (3),

având în vedere articolul 276 alineatul (3) și articolul 280 alineatul (5) din Tratatul CE,

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 al Consiliului din 13 decembrie 2006 de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (4),

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională, precum și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6-0180/2009),

Valoarea neregulilor notificate

| 1. | salută includerea în raport a unui capitol privind cheltuielile directe, dar subliniază faptul că se așteaptă ca acesta să fie completat în continuare cu date mai cuprinzătoare în rapoartele viitoare; |
| --- | --- |

1.

salută includerea în raport a unui capitol privind cheltuielile directe, dar subliniază faptul că se așteaptă ca acesta să fie completat în continuare cu date mai cuprinzătoare în rapoartele viitoare;

| 2. | își reiterează solicitarea referitoare la includerea în agenda Consiliului a rapoartelor anuale privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților și a rezoluțiilor aferente ale Parlamentului European, precum și solicitarea adresată Consiliului de a transmite, ulterior, observațiile sale Parlamentului și Comisiei; este profund dezamăgit de faptul că, în ciuda solicitării Parlamentului și a insistențelor Comisiei, Consiliul nu a luat încă măsuri în acest sens; |
| --- | --- |

2.

își reiterează solicitarea referitoare la includerea în agenda Consiliului a rapoartelor anuale privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților și a rezoluțiilor aferente ale Parlamentului European, precum și solicitarea adresată Consiliului de a transmite, ulterior, observațiile sale Parlamentului și Comisiei; este profund dezamăgit de faptul că, în ciuda solicitării Parlamentului și a insistențelor Comisiei, Consiliul nu a luat încă măsuri în acest sens;

| 3. | ia act de faptul că în domeniile resurselor proprii, cheltuielilor agricole, acțiunilor structurale și cheltuielilor directe valoarea neregulilor notificate în 2007 se ridica la 1 425 milioane EUR (față de 1 143 milioane EUR în 2006); sumele notificate Comisiei de către statele membre în 2007 pot fi defalcate după cum urmează:






  — | Resurse proprii: 377 milioane EUR (353 milioane EUR în 2006), |
| --- | --- | --- |

3.

ia act de faptul că în domeniile resurselor proprii, cheltuielilor agricole, acțiunilor structurale și cheltuielilor directe valoarea neregulilor notificate în 2007 se ridica la 1 425 milioane EUR (față de 1 143 milioane EUR în 2006); sumele notificate Comisiei de către statele membre în 2007 pot fi defalcate după cum urmează:

—

Resurse proprii: 377 milioane EUR (353 milioane EUR în 2006),

| — | Cheltuieli agricole: 155 milioane EUR (87 milioane EUR în 2006), |
| --- | --- |

—

Cheltuieli agricole: 155 milioane EUR (87 milioane EUR în 2006),

| — | Acțiuni structurale: 828 milioane EUR (703 milioane EUR în 2006), |
| --- | --- |

—

Acțiuni structurale: 828 milioane EUR (703 milioane EUR în 2006),

| — | Fonduri de preaderare: 32 milioane EUR (14 milioane EUR în 2006), |
| --- | --- |

—

Fonduri de preaderare: 32 milioane EUR (14 milioane EUR în 2006),

| — | Cheltuieli directe: 33 de milioane EUR; |
| --- | --- |

—

Cheltuieli directe: 33 de milioane EUR;

| 4. | salută faptul că, după raportul parlamentar de anul trecut, Comisia a definit diferențele dintre nereguli și fraude în raportul său; cu toate acestea, definiția „suspiciunilor de fraudă” generează, încă, dificultăți pentru statele membre; |
| --- | --- |

4.

salută faptul că, după raportul parlamentar de anul trecut, Comisia a definit diferențele dintre nereguli și fraude în raportul său; cu toate acestea, definiția „suspiciunilor de fraudă” generează, încă, dificultăți pentru statele membre;

Observații generale

| 5. | salută eforturile depuse până în prezent de statele membre, dar subliniază încă o dată că acestea ar trebui să se asigure că dispun de mecanisme de control financiar adecvate și subliniază importanța unor acțiuni de prevenire din partea statelor membre, pentru a spori detectarea neregulilor înaintea efectuării efective de plăți către beneficiari; subliniază că lupta împotriva fraudei și a corupției este o responsabilitate permanentă a tuturor statelor membre și că, pentru a realiza un progres real, este, de asemenea, necesar un efort conjugat; |
| --- | --- |

5.

salută eforturile depuse până în prezent de statele membre, dar subliniază încă o dată că acestea ar trebui să se asigure că dispun de mecanisme de control financiar adecvate și subliniază importanța unor acțiuni de prevenire din partea statelor membre, pentru a spori detectarea neregulilor înaintea efectuării efective de plăți către beneficiari; subliniază că lupta împotriva fraudei și a corupției este o responsabilitate permanentă a tuturor statelor membre și că, pentru a realiza un progres real, este, de asemenea, necesar un efort conjugat;

| 6. | subliniază necesitatea de a ajunge la o mai bună armonizare a metodelor de colectare și de utilizare a informațiilor pentru a furniza un cadru standardizat care va permite, în contextul unei strategii consolidate de prevenire, o evaluare mai eficientă a riscurilor de fraudă; |
| --- | --- |

6.

subliniază necesitatea de a ajunge la o mai bună armonizare a metodelor de colectare și de utilizare a informațiilor pentru a furniza un cadru standardizat care va permite, în contextul unei strategii consolidate de prevenire, o evaluare mai eficientă a riscurilor de fraudă;

| 7. | salută faptul că unele state membre prezintă rapoarte de gestiune privind creditele comunitare gestionate la nivel național; invită celelalte state membre să ia inițiative similare și solicită Comisiei să ia toate măsurile necesare pentru ca aceste rapoarte de gestiune naționale să fie prezentate în toată Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

7.

salută faptul că unele state membre prezintă rapoarte de gestiune privind creditele comunitare gestionate la nivel național; invită celelalte state membre să ia inițiative similare și solicită Comisiei să ia toate măsurile necesare pentru ca aceste rapoarte de gestiune naționale să fie prezentate în toată Uniunea Europeană;

Resurse proprii

| 8. | constată că valoarea estimată afectată de nereguli a crescut cu 6 %; produsele cele mai afectate de nereguli au fost, ca și în anii precedenți, televizoarele și țigările; |
| --- | --- |

8.

constată că valoarea estimată afectată de nereguli a crescut cu 6 %; produsele cele mai afectate de nereguli au fost, ca și în anii precedenți, televizoarele și țigările;

| 9. | regretă întârzierea în adoptarea propunerii de regulament privind asistența administrativă reciprocă pentru protejarea intereselor financiare ale Comunității Europene împotriva fraudei și a oricăror alte activități ilegale (COM(2006)0473) și, în consecință, invită Consiliul să adopte cu promptitudine acest regulament; |
| --- | --- |

9.

regretă întârzierea în adoptarea propunerii de regulament privind asistența administrativă reciprocă pentru protejarea intereselor financiare ale Comunității Europene împotriva fraudei și a oricăror alte activități ilegale (COM(2006)0473) și, în consecință, invită Consiliul să adopte cu promptitudine acest regulament;

| 10. | salută faptul că, în urma Comunicării sale privind necesitatea elaborării unei strategii coordonate pentru intensificarea luptei împotriva fraudei fiscale (COM(2006)0254), Comisia a adoptat o Comunicare privind o strategie coordonată în domeniul luptei împotriva fraudei fiscale (COM(2007)0758) și urmărește cu o atenție deosebită atât propunerea Comisiei de directivă a Consiliului privind asistența reciprocă în materie de recuperare a creanțelor reprezentând impozite, taxe și alte măsuri (COM(2009)0028), cât și propunerea Comisiei de directivă a Consiliului privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal (COM(2009)0029); |
| --- | --- |

10.

salută faptul că, în urma Comunicării sale privind necesitatea elaborării unei strategii coordonate pentru intensificarea luptei împotriva fraudei fiscale (COM(2006)0254), Comisia a adoptat o Comunicare privind o strategie coordonată în domeniul luptei împotriva fraudei fiscale (COM(2007)0758) și urmărește cu o atenție deosebită atât propunerea Comisiei de directivă a Consiliului privind asistența reciprocă în materie de recuperare a creanțelor reprezentând impozite, taxe și alte măsuri (COM(2009)0028), cât și propunerea Comisiei de directivă a Consiliului privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal (COM(2009)0029);

| 11. | subliniază necesitatea unui nou impuls politic pentru a realiza îmbunătățiri substanțiale în cooperarea privind combaterea fraudelor în domeniul TVA; |
| --- | --- |

11.

subliniază necesitatea unui nou impuls politic pentru a realiza îmbunătățiri substanțiale în cooperarea privind combaterea fraudelor în domeniul TVA;

| 12. | regretă faptul că, întrucât OLAF nu are acces la conținutul schimbului de date între statele membre, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1798/2003 al Consiliului din 7 octombrie 2003 privind cooperarea administrativă în domeniul taxei pe valoarea adăugată (5), acesta nu își poate aduce contribuția la activitatea de informare și de prevenire în ceea ce privește frauda în domeniul TVA și la operațiunile antifraudă ale statelor membre; regretă, în acest context, faptul că OLAF nu a fost sesizat în legătură cu niciun caz de fraudă în domeniul TVA în 2007; |
| --- | --- |

12.

regretă faptul că, întrucât OLAF nu are acces la conținutul schimbului de date între statele membre, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1798/2003 al Consiliului din 7 octombrie 2003 privind cooperarea administrativă în domeniul taxei pe valoarea adăugată (5), acesta nu își poate aduce contribuția la activitatea de informare și de prevenire în ceea ce privește frauda în domeniul TVA și la operațiunile antifraudă ale statelor membre; regretă, în acest context, faptul că OLAF nu a fost sesizat în legătură cu niciun caz de fraudă în domeniul TVA în 2007;

| 13. | readuce în atenția statelor membre numărul considerabil de fraude transfrontaliere în domeniul TVA; |
| --- | --- |

13.

readuce în atenția statelor membre numărul considerabil de fraude transfrontaliere în domeniul TVA;

| 14. | regretă agravarea fraudelor legate de originea produselor în ceea ce privește nu doar măsurile tarifare preferențiale, ci și contingentele tarifare din cadrul GATT; |
| --- | --- |

14.

regretă agravarea fraudelor legate de originea produselor în ceea ce privește nu doar măsurile tarifare preferențiale, ci și contingentele tarifare din cadrul GATT;

| 15. | invită Comisia să facă o evaluare specifică, pe produs și pe țară, a potențialelor de fraudă, ținând seama de posibilitatea de a efectua controale sistematice, orientate și, dacă este cazul, permanente, atât în locul de origine cât și în locul de destinație, acordând o atenție specială fenomenului de tip „carusel”; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să facă o evaluare specifică, pe produs și pe țară, a potențialelor de fraudă, ținând seama de posibilitatea de a efectua controale sistematice, orientate și, dacă este cazul, permanente, atât în locul de origine cât și în locul de destinație, acordând o atenție specială fenomenului de tip „carusel”;

Cheltuieli agricole

| 16. | reamintește că, începând de la 1 ianuarie 2007, statele membre sunt obligate să informeze Comisia cu privire la neregulile care implică sume mai mari de 10 000 EUR, pragul introdus prin Regulamentul (CE) nr. 1848/2006 al Comisiei din 14 decembrie 2006 privind neregulile și recuperarea sumelor acordate pe nedrept în cadrul finanțării politicii agricole comune și organizarea unui sistem de informare în acest domeniu (6); constată că numărul cazurilor de nereguli notificate a scăzut cu 53 % (1 548 de cazuri, față de 3 294 în 2006); subliniază faptul că acest număr relativ scăzut de nereguli poate fi explicat prin creșterea pragului de notificare; |
| --- | --- |

16.

reamintește că, începând de la 1 ianuarie 2007, statele membre sunt obligate să informeze Comisia cu privire la neregulile care implică sume mai mari de 10 000 EUR, pragul introdus prin Regulamentul (CE) nr. 1848/2006 al Comisiei din 14 decembrie 2006 privind neregulile și recuperarea sumelor acordate pe nedrept în cadrul finanțării politicii agricole comune și organizarea unui sistem de informare în acest domeniu (6); constată că numărul cazurilor de nereguli notificate a scăzut cu 53 % (1 548 de cazuri, față de 3 294 în 2006); subliniază faptul că acest număr relativ scăzut de nereguli poate fi explicat prin creșterea pragului de notificare;

| 17. | ia act de faptul că valoarea estimată afectată a crescut cu 44 %, o majorare legată parțial de cazuri cu un impact financiar semnificativ care au apărut sau au fost descoperite în anii precedenți, dar au fost notificate abia în 2007; constată că sectoarele cele mai afectate au fost cel al laptelui și al produselor lactate, al fructelor și legumelor, al zahărului, al dezvoltării rurale, precum și cel al cărnii de vită și mânzat; |
| --- | --- |

17.

ia act de faptul că valoarea estimată afectată a crescut cu 44 %, o majorare legată parțial de cazuri cu un impact financiar semnificativ care au apărut sau au fost descoperite în anii precedenți, dar au fost notificate abia în 2007; constată că sectoarele cele mai afectate au fost cel al laptelui și al produselor lactate, al fructelor și legumelor, al zahărului, al dezvoltării rurale, precum și cel al cărnii de vită și mânzat;

| 18. | subliniază faptul că sectorul laptelui, al fructelor și legumelor, al zahărului și al dezvoltării rurale, cumulate, reprezintă aproximativ 77 % din cuantumul total al neregulilor, iar dezvoltarea rurală reprezintă, considerată separat, 38 % din totalitatea neregulilor notificate; în plus, consideră că, în cadrul dezvoltării rurale, cuantumul cel mai ridicat al neregulilor este notificat pentru măsurile de sprijin în domeniul silviculturii, iar numărul cel mai ridicat de nereguli este notificat pentru măsurile de sprijin în domeniul agromediului; solicită, prin urmare, OLAF să acorde o atenție specială în cadrul viitorului său raport anual neregulilor care afectează dezvoltarea rurală; |
| --- | --- |

18.

subliniază faptul că sectorul laptelui, al fructelor și legumelor, al zahărului și al dezvoltării rurale, cumulate, reprezintă aproximativ 77 % din cuantumul total al neregulilor, iar dezvoltarea rurală reprezintă, considerată separat, 38 % din totalitatea neregulilor notificate; în plus, consideră că, în cadrul dezvoltării rurale, cuantumul cel mai ridicat al neregulilor este notificat pentru măsurile de sprijin în domeniul silviculturii, iar numărul cel mai ridicat de nereguli este notificat pentru măsurile de sprijin în domeniul agromediului; solicită, prin urmare, OLAF să acorde o atenție specială în cadrul viitorului său raport anual neregulilor care afectează dezvoltarea rurală;

| 19. | subliniază faptul că nivelul de respectare a obligațiilor de notificare, în special în ceea ce privește respectarea termenelor de notificare, variază în mod semnificativ între statele membre; regretă faptul că în Austria și Suedia intervalul de timp dintre detectarea și notificarea neregulilor depășește cu mult decalajul temporal mediu (1,2 ani), fiind de 3,4 și respectiv de 2,3 ani; |
| --- | --- |

19.

subliniază faptul că nivelul de respectare a obligațiilor de notificare, în special în ceea ce privește respectarea termenelor de notificare, variază în mod semnificativ între statele membre; regretă faptul că în Austria și Suedia intervalul de timp dintre detectarea și notificarea neregulilor depășește cu mult decalajul temporal mediu (1,2 ani), fiind de 3,4 și respectiv de 2,3 ani;

| 20. | sprijină afirmația Curții de Conturi Europene (CCE) de la punctul 5.20 din raportul său anual menționat anterior, potrivit căreia sistemul integrat de gestionare și control (SIGC) continuă să fie un sistem de control eficient care limitează riscul unor cheltuieli nejustificate în cazul în care este pus în aplicare în mod adecvat și este alimentat cu date corecte și fiabile; sprijină extinderea aplicării sistemului la noi domenii care nu sunt acoperite de acesta în prezent; observă, totuși, faptul că ar trebui să crească numărul și calitatea controalelor efectuate pentru a consolida acțiunile de disuasiune întreprinse împotriva fraudei; |
| --- | --- |

20.

sprijină afirmația Curții de Conturi Europene (CCE) de la punctul 5.20 din raportul său anual menționat anterior, potrivit căreia sistemul integrat de gestionare și control (SIGC) continuă să fie un sistem de control eficient care limitează riscul unor cheltuieli nejustificate în cazul în care este pus în aplicare în mod adecvat și este alimentat cu date corecte și fiabile; sprijină extinderea aplicării sistemului la noi domenii care nu sunt acoperite de acesta în prezent; observă, totuși, faptul că ar trebui să crească numărul și calitatea controalelor efectuate pentru a consolida acțiunile de disuasiune întreprinse împotriva fraudei;

| 21. | invită Comisia să adopte o decizie politică fermă în cazul în care autoritățile grecești nu respectă termenele-limită stabilite de planul de acțiune pentru instituirea unui nou sistem operațional de identificare a parcelelor agricole – sistem de informare geografică; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia să adopte o decizie politică fermă în cazul în care autoritățile grecești nu respectă termenele-limită stabilite de planul de acțiune pentru instituirea unui nou sistem operațional de identificare a parcelelor agricole – sistem de informare geografică;

| 22. | își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a evalua eficiența și transparența sistemelor de monitorizare a plăților către fermieri în cadrul viitorului său raport anual; |
| --- | --- |

22.

își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a evalua eficiența și transparența sistemelor de monitorizare a plăților către fermieri în cadrul viitorului său raport anual;

Acțiuni structurale

| 23. | salută normele simplificate și clarificate ale Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (7), precum și Regulamentul de punere în aplicare (CE) nr. 1828/2006 al Comisiei (8); cu toate acestea, este preocupat de afirmația Curții de Conturi de la punctul 6.31 din raportul său anual sus-menționat, conform căreia sistemele de gestionare și de control ale statelor membre, precum și supravegherea funcționării acestora de către Comisie sunt doar parțial eficiente; |
| --- | --- |

23.

salută normele simplificate și clarificate ale Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (7), precum și Regulamentul de punere în aplicare (CE) nr. 1828/2006 al Comisiei (8); cu toate acestea, este preocupat de afirmația Curții de Conturi de la punctul 6.31 din raportul său anual sus-menționat, conform căreia sistemele de gestionare și de control ale statelor membre, precum și supravegherea funcționării acestora de către Comisie sunt doar parțial eficiente;

| 24. | admite că în multe state membre se constată nereguli în utilizarea fondurilor europene sub forma gestionării defectuoase și, uneori, a fraudei; ia act de faptul că, în 2007, statele membre au semnalat 3 832 de nereguli (ceea ce reprezintă o creștere cu 19,2 % în raport cu 2006), că suma totală alocată în 2007 a fost de aproximativ 828 de milioane EUR (echivalentul a aproape 1,83 % din creditele de angajament), că procentajul suspiciunilor de fraudă a reprezentat circa 12-15 % din numărul total de nereguli semnalate și că valoarea totală a neregulilor pentru Fondul European de Dezvoltare Regională a crescut cu 48 % în comparație cu 2006; |
| --- | --- |

24.

admite că în multe state membre se constată nereguli în utilizarea fondurilor europene sub forma gestionării defectuoase și, uneori, a fraudei; ia act de faptul că, în 2007, statele membre au semnalat 3 832 de nereguli (ceea ce reprezintă o creștere cu 19,2 % în raport cu 2006), că suma totală alocată în 2007 a fost de aproximativ 828 de milioane EUR (echivalentul a aproape 1,83 % din creditele de angajament), că procentajul suspiciunilor de fraudă a reprezentat circa 12-15 % din numărul total de nereguli semnalate și că valoarea totală a neregulilor pentru Fondul European de Dezvoltare Regională a crescut cu 48 % în comparație cu 2006;

| 25. | subliniază importanța planului de acțiune adoptat de Comisie la 19 februarie 2008 pentru consolidarea supravegherii în cadrul gestiunii în comun a acțiunilor structurale, plan care este menit să reducă numărul de erori din cererile de plată din partea statelor membre; are convingerea că acest nou plan de acțiune va îmbunătăți situația în mod semnificativ, nu în ultimul rând prin asistența acordată statelor membre în vederea dezvoltării capacității acestora de verificare a eligibilității cheltuielilor incluse în proiecte; constată că primul raport privind progresele înregistrate în privința acestui plan de acțiune semnalează unele rezultate inițiale pozitive; |
| --- | --- |

25.

subliniază importanța planului de acțiune adoptat de Comisie la 19 februarie 2008 pentru consolidarea supravegherii în cadrul gestiunii în comun a acțiunilor structurale, plan care este menit să reducă numărul de erori din cererile de plată din partea statelor membre; are convingerea că acest nou plan de acțiune va îmbunătăți situația în mod semnificativ, nu în ultimul rând prin asistența acordată statelor membre în vederea dezvoltării capacității acestora de verificare a eligibilității cheltuielilor incluse în proiecte; constată că primul raport privind progresele înregistrate în privința acestui plan de acțiune semnalează unele rezultate inițiale pozitive;

| 26. | sprijină poziția Comisiei în luarea de măsuri corective în cazul descoperirii unor neregularități grave, inclusiv suspendarea plăților și recuperarea plăților necuvenite sau eronate; reamintește faptul că Comisia trebuie să prezinte de patru ori pe an rapoarte privind progresele înregistrate în implementarea planului său de acțiune; cu toate acestea, invită Comisia să-și intensifice eforturile de susținere a statelor membre în prevenirea apariției neregulilor și în transmiterea cunoștințelor de specialitate necesare către autoritățile naționale și regionale competente; |
| --- | --- |

26.

sprijină poziția Comisiei în luarea de măsuri corective în cazul descoperirii unor neregularități grave, inclusiv suspendarea plăților și recuperarea plăților necuvenite sau eronate; reamintește faptul că Comisia trebuie să prezinte de patru ori pe an rapoarte privind progresele înregistrate în implementarea planului său de acțiune; cu toate acestea, invită Comisia să-și intensifice eforturile de susținere a statelor membre în prevenirea apariției neregulilor și în transmiterea cunoștințelor de specialitate necesare către autoritățile naționale și regionale competente;

| 27. | salută calitatea rezultatelor obținute în cadrul majorității proiectelor și, pentru a nu prejudicia coerența și implementarea adecvată a fondurilor structurale, subliniază necesitatea de a se face distincția între:






  — | neregulile de ordin administrativ, care trebuie corectate, |
| --- | --- | --- |

27.

salută calitatea rezultatelor obținute în cadrul majorității proiectelor și, pentru a nu prejudicia coerența și implementarea adecvată a fondurilor structurale, subliniază necesitatea de a se face distincția între:

—

neregulile de ordin administrativ, care trebuie corectate,

| — | fraude (echivalentul a 0,16 % din plățile efectuate de Comisie între 2000 și 2007), care trebuie sancționate; |
| --- | --- |

—

fraude (echivalentul a 0,16 % din plățile efectuate de Comisie între 2000 și 2007), care trebuie sancționate;

| 28. | admite că absorbția efectivă a fondurilor structurale a creat provocări deosebite, în special pentru noile state membre, deoarece li se cere să respecte cerințe stricte și deseori complexe de utilizare a acestor fonduri; prin urmare, salută eforturile acestor state membre de ameliorare a propriilor capacități de implementare și le invită să-și intensifice activitatea, astfel încât să poată obține rezultate concrete într-o perioadă de timp acceptabilă; |
| --- | --- |

28.

admite că absorbția efectivă a fondurilor structurale a creat provocări deosebite, în special pentru noile state membre, deoarece li se cere să respecte cerințe stricte și deseori complexe de utilizare a acestor fonduri; prin urmare, salută eforturile acestor state membre de ameliorare a propriilor capacități de implementare și le invită să-și intensifice activitatea, astfel încât să poată obține rezultate concrete într-o perioadă de timp acceptabilă;

| 29. | invită Comisia să țină cont de costurile administrative suportate de administrațiile naționale, regionale și locale ale statelor membre pentru respectarea cerințelor deseori complexe și costisitoare legate de monitorizarea și verificarea proiectelor cofinanțate; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia să țină cont de costurile administrative suportate de administrațiile naționale, regionale și locale ale statelor membre pentru respectarea cerințelor deseori complexe și costisitoare legate de monitorizarea și verificarea proiectelor cofinanțate;

| 30. | invită, în acest sens, Comisia și statele membre să acționeze metodic pentru a oferi consiliere privind modalitățile de evitare a neregulilor și a erorilor și deficiențelor administrative; |
| --- | --- |

30.

invită, în acest sens, Comisia și statele membre să acționeze metodic pentru a oferi consiliere privind modalitățile de evitare a neregulilor și a erorilor și deficiențelor administrative;

| 31. | îndeamnă Comisia să simplifice în continuare procedurile de gestionare și monitorizare din cadrul programelor privind fondurile structurale, proceduri ce poartă o parte din responsabilitate pentru neregulile efectuate de statele membre în implementarea acestor programe; |
| --- | --- |

31.

îndeamnă Comisia să simplifice în continuare procedurile de gestionare și monitorizare din cadrul programelor privind fondurile structurale, proceduri ce poartă o parte din responsabilitate pentru neregulile efectuate de statele membre în implementarea acestor programe;

| 32. | este șocat de lipsa de disciplină în ceea ce privește notificarea de care dau dovadă statele membre chiar și după un număr de ani; consideră inacceptabil faptul că șase state membre (9) nu utilizează încă mijloacele electronice de notificare, 14 (10) state membre nu au respectat termenele de notificare, iar câteva (11) nu au clasificat niciunul dintre cazurile de nereguli care le-au fost notificate; solicită Comisiei să identifice soluții eficiente, în afara procedurii privind încălcarea dreptului comunitar, pentru a rezolva această problemă și să ia în considerare în mod serios instituirea unui sistem eficient de sancțiuni financiare care să fie integrat în viitoarele regulamente și pe care să îl pună în aplicare în mod sistematic; |
| --- | --- |

32.

este șocat de lipsa de disciplină în ceea ce privește notificarea de care dau dovadă statele membre chiar și după un număr de ani; consideră inacceptabil faptul că șase state membre (9) nu utilizează încă mijloacele electronice de notificare, 14 (10) state membre nu au respectat termenele de notificare, iar câteva (11) nu au clasificat niciunul dintre cazurile de nereguli care le-au fost notificate; solicită Comisiei să identifice soluții eficiente, în afara procedurii privind încălcarea dreptului comunitar, pentru a rezolva această problemă și să ia în considerare în mod serios instituirea unui sistem eficient de sancțiuni financiare care să fie integrat în viitoarele regulamente și pe care să îl pună în aplicare în mod sistematic;

| 33. | subliniază că clasificarea tipurilor de nereguli (indicând dacă este un caz de suspiciune de fraudă sau nu) este un element al raportării statelor membre care trebuie consolidat, având în vedere faptul că numeroase state membre nu oferă încă nicio calificare, iar altele au putut furniza o clasificare doar pentru un număr limitat al neregulilor raportate; |
| --- | --- |

33.

subliniază că clasificarea tipurilor de nereguli (indicând dacă este un caz de suspiciune de fraudă sau nu) este un element al raportării statelor membre care trebuie consolidat, având în vedere faptul că numeroase state membre nu oferă încă nicio calificare, iar altele au putut furniza o clasificare doar pentru un număr limitat al neregulilor raportate;

| 34. | îndeamnă statele membre care încă nu utilizează modulele electronice AFIS/ECR de raportare electronică să facă acest lucru rapid pentru a îmbunătăți calitatea datelor lor și promptitudinea raportării înainte de sfârșitul anului 2009; ia act de faptul că, în prezent, Comisia elaborează un nou sistem de notificare pe internet, Sistemul de gestionare a neregulilor (IMS), care va deveni operațional începând din vara anului 2009 și care, probabil, va ameliora disciplina în ceea ce privește notificarea; |
| --- | --- |

34.

îndeamnă statele membre care încă nu utilizează modulele electronice AFIS/ECR de raportare electronică să facă acest lucru rapid pentru a îmbunătăți calitatea datelor lor și promptitudinea raportării înainte de sfârșitul anului 2009; ia act de faptul că, în prezent, Comisia elaborează un nou sistem de notificare pe internet, Sistemul de gestionare a neregulilor (IMS), care va deveni operațional începând din vara anului 2009 și care, probabil, va ameliora disciplina în ceea ce privește notificarea;

| 35. | afirmă că este necesar să se depună mai multe eforturi pentru a ameliora armonizarea notificării privind neregulile, în special în ceea ce privește Fondul de coeziune; |
| --- | --- |

35.

afirmă că este necesar să se depună mai multe eforturi pentru a ameliora armonizarea notificării privind neregulile, în special în ceea ce privește Fondul de coeziune;

| 36. | regretă faptul că baza de date de pe pagina de internet a Comisiei este incompletă, în pofida faptului că datele tuturor beneficiarilor politicii de coeziune a UE trebuie publicate de către autoritățile de management în conformitate cu normele privind utilizarea fondurilor structurale pentru perioada 2007-2013 (Regulamentul (CE) nr. 1828/2006 al Comisiei); invită, prin urmare, Comisia să coopereze cu statele membre pentru a ameliora fluxul de informații, în vederea operării unei baze de date mai eficiente și mai transparente; îndeamnă, de asemenea, statele membre și Comisia să respecte pe deplin și în limitele de timp prevăzute această obligație de transparență și în special înainte de iunie 2009 - termenul stabilit prin Rezoluția Parlamentului din 19 februarie 2008 privind transparența financiară (12); |
| --- | --- |

36.

regretă faptul că baza de date de pe pagina de internet a Comisiei este incompletă, în pofida faptului că datele tuturor beneficiarilor politicii de coeziune a UE trebuie publicate de către autoritățile de management în conformitate cu normele privind utilizarea fondurilor structurale pentru perioada 2007-2013 (Regulamentul (CE) nr. 1828/2006 al Comisiei); invită, prin urmare, Comisia să coopereze cu statele membre pentru a ameliora fluxul de informații, în vederea operării unei baze de date mai eficiente și mai transparente; îndeamnă, de asemenea, statele membre și Comisia să respecte pe deplin și în limitele de timp prevăzute această obligație de transparență și în special înainte de iunie 2009 - termenul stabilit prin Rezoluția Parlamentului din 19 februarie 2008 privind transparența financiară (12);

| 37. | sprijină, în contextul propunerii de revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (13), solicitarea adresată statelor membre de a informa în mod sistematic OLAF privind acțiunile întreprinse în urma cazurilor transmise de către OLAF; subliniază faptul că acest lucru ar putea ameliora disciplina în ceea ce privește notificarea hotărârilor pronunțate de instanțele naționale cu privire la utilizarea frauduloasă a fondurilor structurale; |
| --- | --- |

37.

sprijină, în contextul propunerii de revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (13), solicitarea adresată statelor membre de a informa în mod sistematic OLAF privind acțiunile întreprinse în urma cazurilor transmise de către OLAF; subliniază faptul că acest lucru ar putea ameliora disciplina în ceea ce privește notificarea hotărârilor pronunțate de instanțele naționale cu privire la utilizarea frauduloasă a fondurilor structurale;

Fondurile de preaderare

| 38. | atrage atenția asupra faptului că, deși numărul de nereguli a scăzut, impactul lor financiar a crescut de 2,2 ori, iar impactul financiar al suspiciunilor de fraudă a crescut de trei ori, în mare parte din cauza cheltuielilor „neeligibile”; |
| --- | --- |

38.

atrage atenția asupra faptului că, deși numărul de nereguli a scăzut, impactul lor financiar a crescut de 2,2 ori, iar impactul financiar al suspiciunilor de fraudă a crescut de trei ori, în mare parte din cauza cheltuielilor „neeligibile”;

| 39. | ia act de publicarea de către Comisie a unei serii de rapoarte detaliate și complexe de evaluare critică a progreselor realizate în Bulgaria și în România în ceea ce privește reforma judiciară și lupta împotriva corupției, în conformitate cu mecanismele pentru cooperare și verificare, și a unui raport separat privind gestionarea fondurilor comunitare în Bulgaria, care evidențiază nevoia unui angajament și a unei acțiuni politice susținute pe teren, astfel încât valorile de referință fixate în momentul aderării să poate fi atinse pe deplin; ia, de asemenea, act de faptul că, în cazul Bulgariei, Comisia a suspendat în mod irevocabil o parte din finanțarea UE în temeiul programului Phare, din cauza unor nereguli reperate cu ajutorul sistemului său de control și audit; prin urmare, invită aceste state membre să ia măsuri urgente de punere în aplicare a măsurilor specifice de continuare a acțiunii propuse în aceste rapoarte; în cele din urmă, sprijină eforturile depuse până în prezent de aceste state membre și le invită să ia toate măsurile necesare în acest sens; |
| --- | --- |

39.

ia act de publicarea de către Comisie a unei serii de rapoarte detaliate și complexe de evaluare critică a progreselor realizate în Bulgaria și în România în ceea ce privește reforma judiciară și lupta împotriva corupției, în conformitate cu mecanismele pentru cooperare și verificare, și a unui raport separat privind gestionarea fondurilor comunitare în Bulgaria, care evidențiază nevoia unui angajament și a unei acțiuni politice susținute pe teren, astfel încât valorile de referință fixate în momentul aderării să poate fi atinse pe deplin; ia, de asemenea, act de faptul că, în cazul Bulgariei, Comisia a suspendat în mod irevocabil o parte din finanțarea UE în temeiul programului Phare, din cauza unor nereguli reperate cu ajutorul sistemului său de control și audit; prin urmare, invită aceste state membre să ia măsuri urgente de punere în aplicare a măsurilor specifice de continuare a acțiunii propuse în aceste rapoarte; în cele din urmă, sprijină eforturile depuse până în prezent de aceste state membre și le invită să ia toate măsurile necesare în acest sens;

| 40. | are rezerve cu privire la faptul că, potrivit OLAF, nu s-au înregistrat cazuri de suspiciuni de fraudă pentru ISPA în 2007; ia act de faptul că Cipru și Lituania nu au notificat niciun caz în 2007; |
| --- | --- |

40.

are rezerve cu privire la faptul că, potrivit OLAF, nu s-au înregistrat cazuri de suspiciuni de fraudă pentru ISPA în 2007; ia act de faptul că Cipru și Lituania nu au notificat niciun caz în 2007;

| 41. | subliniază faptul că o problemă de rezolvat rămâne în continuare calitatea insuficientă a informațiilor notificate; observă că fiabilitatea informațiilor notificate are nivelul cel mai scăzut în Bulgaria și România; cu toate acestea, în termeni relativi, notificările primite din Ungaria sunt cele mai puțin fiabile; constată că respectarea termenelor de notificare cauzează și ea probleme în special în cinci state membre și într-o țară candidată (14); |
| --- | --- |

41.

subliniază faptul că o problemă de rezolvat rămâne în continuare calitatea insuficientă a informațiilor notificate; observă că fiabilitatea informațiilor notificate are nivelul cel mai scăzut în Bulgaria și România; cu toate acestea, în termeni relativi, notificările primite din Ungaria sunt cele mai puțin fiabile; constată că respectarea termenelor de notificare cauzează și ea probleme în special în cinci state membre și într-o țară candidată (14);

| 42. | deoarece există probleme grave în ceea ce privește fiabilitatea informațiilor notificate și nivelul general de respectare a obligațiilor în câteva state membre din UE-12 (statele membre care au aderat la Uniunea Europeană în 2004 și în 2007), nivel în funcție de care se poate evalua în ce măsură dispozitivul administrativ de notificare din țara beneficiară este foarte solid sau foarte slab, consideră că vor exista probleme similare privind executarea fondurilor structurale și de coeziune; îndeamnă prin urmare statele membre în cauză să coopereze cu Comisia pentru a găsi modalități de remediere a acestei situații; |
| --- | --- |

42.

deoarece există probleme grave în ceea ce privește fiabilitatea informațiilor notificate și nivelul general de respectare a obligațiilor în câteva state membre din UE-12 (statele membre care au aderat la Uniunea Europeană în 2004 și în 2007), nivel în funcție de care se poate evalua în ce măsură dispozitivul administrativ de notificare din țara beneficiară este foarte solid sau foarte slab, consideră că vor exista probleme similare privind executarea fondurilor structurale și de coeziune; îndeamnă prin urmare statele membre în cauză să coopereze cu Comisia pentru a găsi modalități de remediere a acestei situații;

Cheltuieli directe

| 43. | subliniază faptul că sectorul ajutorului extern este din ce în ce mai afectat de nereguli și fraude; |
| --- | --- |

43.

subliniază faptul că sectorul ajutorului extern este din ce în ce mai afectat de nereguli și fraude;

| 44. | este preocupat de concluziile Raportului anual de activitate al OLAF potrivit căruia, în sectorul ajutorului extern, anchetatorii OLAF au întâmpinat adesea un modus operandi tipic fraudei organizate datorită deficiențelor în materie de coordonare între diferitele organizații internaționale donatoare; |
| --- | --- |

44.

este preocupat de concluziile Raportului anual de activitate al OLAF potrivit căruia, în sectorul ajutorului extern, anchetatorii OLAF au întâmpinat adesea un modus operandi tipic fraudei organizate datorită deficiențelor în materie de coordonare între diferitele organizații internaționale donatoare;

| 45. | solicită Comisiei să acorde atenție problemei dublei finanțări a proiectelor; solicită Comisiei, în special, atunci când încheie sau modifică acorduri privind gestionarea și punerea în aplicare a proiectelor de către organizațiile internaționale, să trimită în mod sistematic toate rapoartele de audit intern și extern ale acestora cu privire la utilizarea fondurilor comunitare CCE și auditorului intern al Comisiei; |
| --- | --- |

45.

solicită Comisiei să acorde atenție problemei dublei finanțări a proiectelor; solicită Comisiei, în special, atunci când încheie sau modifică acorduri privind gestionarea și punerea în aplicare a proiectelor de către organizațiile internaționale, să trimită în mod sistematic toate rapoartele de audit intern și extern ale acestora cu privire la utilizarea fondurilor comunitare CCE și auditorului intern al Comisiei;

Recuperări

| 46. | regretă că ratele de recuperare rămân mici, mai ales în sectoare în care statele membre gestionează recuperările; subliniază faptul că, potrivit raportului OLAF, încă nu s-au recuperat circa 3,75 miliarde EUR; |
| --- | --- |

46.

regretă că ratele de recuperare rămân mici, mai ales în sectoare în care statele membre gestionează recuperările; subliniază faptul că, potrivit raportului OLAF, încă nu s-au recuperat circa 3,75 miliarde EUR;

| 47. | sprijină înscrierea sumelor recuperate la aceeași linie bugetară din care fuseseră plătite nejustificat; |
| --- | --- |

47.

sprijină înscrierea sumelor recuperate la aceeași linie bugetară din care fuseseră plătite nejustificat;

| 48. | salută publicarea noii baze de date centrale de excludere a beneficiarilor de fonduri comunitare care au comis fraude (15); subliniază faptul că aceasta a devenit operațională începând cu 1 ianuarie 2009 și solicită Comisiei un raport de evaluare până la începutul lui 2010; |
| --- | --- |

48.

salută publicarea noii baze de date centrale de excludere a beneficiarilor de fonduri comunitare care au comis fraude (15); subliniază faptul că aceasta a devenit operațională începând cu 1 ianuarie 2009 și solicită Comisiei un raport de evaluare până la începutul lui 2010;

| 49. | subliniază faptul că este necesară o procedură de recuperare mai rapidă și mai eficientă; reiterează, așadar, invitația adresată Comisiei de a include elemente obligatorii și de prevenire în legislația viitoare cu privire la gestionarea în comun, astfel încât plățile neregulamentare să fie efectiv recuperate la sfârșitul procedurii de recuperare; |
| --- | --- |

49.

subliniază faptul că este necesară o procedură de recuperare mai rapidă și mai eficientă; reiterează, așadar, invitația adresată Comisiei de a include elemente obligatorii și de prevenire în legislația viitoare cu privire la gestionarea în comun, astfel încât plățile neregulamentare să fie efectiv recuperate la sfârșitul procedurii de recuperare;

| 50. | solicită Comisiei să ia în calcul posibilitatea introducerii unui sistem de garanții, de exemplu prin înscrierea unei anumite sume într-o rezervă sau prin alocarea unei anumite sume pentru a accelera recuperarea sumelor restante; |
| --- | --- |

50.

solicită Comisiei să ia în calcul posibilitatea introducerii unui sistem de garanții, de exemplu prin înscrierea unei anumite sume într-o rezervă sau prin alocarea unei anumite sume pentru a accelera recuperarea sumelor restante;

Relația OLAF cu Europol și Eurojust

| 51. | constată cu satisfacție semnarea de către Eurojust și OLAF la 24 septembrie 2008 a unui acord practic de cooperare (16) care definește modalitățile unei cooperări mai strânse și sporite și care prevede schimburi de date cu caracter general și personal; sprijină încheierea unui acord similar cu Europol; |
| --- | --- |

51.

constată cu satisfacție semnarea de către Eurojust și OLAF la 24 septembrie 2008 a unui acord practic de cooperare (16) care definește modalitățile unei cooperări mai strânse și sporite și care prevede schimburi de date cu caracter general și personal; sprijină încheierea unui acord similar cu Europol;

| 52. | consideră că este indispensabil să se pună bazele unor sinergii operaționale și în materie de informații împreună cu Eurojust și Europol, de exemplu prin intermediul unei echipe comune operaționale și de schimb de informații, deoarece acest lucru ar reprezenta cu siguranță o valoare adăugată în lupta împotriva fraudei; |
| --- | --- |

52.

consideră că este indispensabil să se pună bazele unor sinergii operaționale și în materie de informații împreună cu Eurojust și Europol, de exemplu prin intermediul unei echipe comune operaționale și de schimb de informații, deoarece acest lucru ar reprezenta cu siguranță o valoare adăugată în lupta împotriva fraudei;

| 53. | subliniază, de asemenea, faptul că ar trebui clarificate, în cazul acestor organisme, competențele care se suprapun în prezent; |
| --- | --- |

53.

subliniază, de asemenea, faptul că ar trebui clarificate, în cazul acestor organisme, competențele care se suprapun în prezent;

Cooperarea OLAF cu statele membre

| 54. | sprijină obiectivul principal al propunerii de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (COM(2006)0244) de consolidare a independenței OLAF; reamintește, cu toate acestea, importanța interconectării activităților și rezultatelor OLAF, a serviciilor Comisiei și autorităților statelor membre prin intermediul unor canale de comunicare eficiente, evitând suprapunerea activităților și absența comunicării; |
| --- | --- |

54.

sprijină obiectivul principal al propunerii de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (COM(2006)0244) de consolidare a independenței OLAF; reamintește, cu toate acestea, importanța interconectării activităților și rezultatelor OLAF, a serviciilor Comisiei și autorităților statelor membre prin intermediul unor canale de comunicare eficiente, evitând suprapunerea activităților și absența comunicării;

| 55. | subliniază faptul că OLAF este singura autoritate care exercită toate competențele de investigare în materie de luptă împotriva fraudei și de prevenire a fraudei, a corupției și a altor activități ilegale, care aduc prejudicii bugetului general al UE; prin urmare, subliniază că funcția de investigare a OLAF ar trebui și mai mult consolidată în special în legătură cu fondurile structurale și ajutorul extern, sectoare în care s-au semnalat cele mai multe nereguli; |
| --- | --- |

55.

subliniază faptul că OLAF este singura autoritate care exercită toate competențele de investigare în materie de luptă împotriva fraudei și de prevenire a fraudei, a corupției și a altor activități ilegale, care aduc prejudicii bugetului general al UE; prin urmare, subliniază că funcția de investigare a OLAF ar trebui și mai mult consolidată în special în legătură cu fondurile structurale și ajutorul extern, sectoare în care s-au semnalat cele mai multe nereguli;

| 56. | subliniază faptul că din 2003 numărul de cazuri de urmărire a crescut constant și că în 2007 dosarele OLAF au fost finalizate în mare parte cu recuperare financiară sau cu recomandări de continuare a acțiunilor pe cale judiciară; concluzionează că acest fapt înseamnă că rezultatele investigațiilor OLAF sunt pozitive pentru statele membre și instituțiile UE; |
| --- | --- |

56.

subliniază faptul că din 2003 numărul de cazuri de urmărire a crescut constant și că în 2007 dosarele OLAF au fost finalizate în mare parte cu recuperare financiară sau cu recomandări de continuare a acțiunilor pe cale judiciară; concluzionează că acest fapt înseamnă că rezultatele investigațiilor OLAF sunt pozitive pentru statele membre și instituțiile UE;

| 57. | constată că recomandările OLAF nu sunt obligatorii, astfel încât autoritățile naționale să ia deciziile corespunzătoare și să impună sancțiunile în mod independent; consideră că înființarea unei procuraturi europene ar veni în sprijinul rezolvării dificultăților generate de natura transfrontalieră a cazurilor; |
| --- | --- |

57.

constată că recomandările OLAF nu sunt obligatorii, astfel încât autoritățile naționale să ia deciziile corespunzătoare și să impună sancțiunile în mod independent; consideră că înființarea unei procuraturi europene ar veni în sprijinul rezolvării dificultăților generate de natura transfrontalieră a cazurilor;

| 58. | subliniază necesitatea de a raționaliza instrumentele juridice, deoarece definițiile pentru fraudă, suspiciuni de fraudă și alte nereguli se regăsesc într-o serie de instrumente juridice diferite, în pofida solicitărilor repetate ale Parlamentului de reformare a normelor antifraudă; |
| --- | --- |

58.

subliniază necesitatea de a raționaliza instrumentele juridice, deoarece definițiile pentru fraudă, suspiciuni de fraudă și alte nereguli se regăsesc într-o serie de instrumente juridice diferite, în pofida solicitărilor repetate ale Parlamentului de reformare a normelor antifraudă;

| 59. | ia act de problema competenței statelor membre în ceea ce privește aplicarea articolelor 4 și 5 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (17); consideră că, în caz de ambivalență, instanțele naționale ar trebui să îi solicite Curții de Justiție o hotărâre cu titlu preliminar; |
| --- | --- |

59.

ia act de problema competenței statelor membre în ceea ce privește aplicarea articolelor 4 și 5 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (17); consideră că, în caz de ambivalență, instanțele naționale ar trebui să îi solicite Curții de Justiție o hotărâre cu titlu preliminar;

| 60. | salută publicarea celui de-al doilea raport al OLAF privind controalele și inspecțiile la fața locului pentru elaborarea de bune practici pentru fiecare stadiu al controalelor, precum și noua versiune a vademecumului OLAF (orientări); solicită Comisiei să trimită comisiei competente a Parlamentului versiunea actualizată și integrală a manualului OLAF până în septembrie 2009; |
| --- | --- |

60.

salută publicarea celui de-al doilea raport al OLAF privind controalele și inspecțiile la fața locului pentru elaborarea de bune practici pentru fiecare stadiu al controalelor, precum și noua versiune a vademecumului OLAF (orientări); solicită Comisiei să trimită comisiei competente a Parlamentului versiunea actualizată și integrală a manualului OLAF până în septembrie 2009;

| 61. | subliniază necesitatea clarificării procedurilor și termenelor limită obligatorii conform cărora autoritățile competente trebuie să ofere asistența necesară, precum și necesitatea unor dispoziții mai stricte în materie de cooperare pentru a determina autoritatea națională abilitată să ofere asistență; insistă, în vederea soluționării acestei probleme, asupra utilității poziției sale din 20 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (18); |
| --- | --- |

61.

subliniază necesitatea clarificării procedurilor și termenelor limită obligatorii conform cărora autoritățile competente trebuie să ofere asistența necesară, precum și necesitatea unor dispoziții mai stricte în materie de cooperare pentru a determina autoritatea națională abilitată să ofere asistență; insistă, în vederea soluționării acestei probleme, asupra utilității poziției sale din 20 noiembrie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (18);

| 62. | solicită Comisiei să ia măsurile necesare, inclusiv să lanseze proceduri privind încălcarea dreptului comunitar împotriva acelor state membre care nu oferă asistență serviciilor sale care execută controalele la fața locului prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (19); |
| --- | --- |

62.

solicită Comisiei să ia măsurile necesare, inclusiv să lanseze proceduri privind încălcarea dreptului comunitar împotriva acelor state membre care nu oferă asistență serviciilor sale care execută controalele la fața locului prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (19);

| 63. | constată că, din moment ce continuarea pe cale judiciară a cazurilor este frecventă, iar admisibilitatea probelor strânse de OLAF în fața instanțelor naționale este foarte limitată, scopul trebuie să fie îmbunătățirea sprijinului judiciar pentru funcția de investigare a OLAF; consideră, în plus, că Eurojust ar trebui să fie informat atunci când informații sau rapoarte finale sunt transmise autorităților judiciare, în cazul în care acestea vizează forme grave de criminalitate transnațională și când două sau mai multe state membre sunt implicate; |
| --- | --- |

63.

constată că, din moment ce continuarea pe cale judiciară a cazurilor este frecventă, iar admisibilitatea probelor strânse de OLAF în fața instanțelor naționale este foarte limitată, scopul trebuie să fie îmbunătățirea sprijinului judiciar pentru funcția de investigare a OLAF; consideră, în plus, că Eurojust ar trebui să fie informat atunci când informații sau rapoarte finale sunt transmise autorităților judiciare, în cazul în care acestea vizează forme grave de criminalitate transnațională și când două sau mai multe state membre sunt implicate;

| 64. | reamintește Comisiei de solicitarea Parlamentului de a include în raportul privind protejarea intereselor financiare din 2008 o analiză a structurilor statelor membre implicate în combaterea neregulilor; |
| --- | --- |

64.

reamintește Comisiei de solicitarea Parlamentului de a include în raportul privind protejarea intereselor financiare din 2008 o analiză a structurilor statelor membre implicate în combaterea neregulilor;

| 65. | deplânge notificarea neadecvată de către statele membre a acțiunilor întreprinse în urma informațiilor transmise sau rapoartelor finale înaintate de OLAF; solicită statelor membre să se asigure că autoritățile competente prezintă un raport către OLAF cu privire la progresele înregistrate în acțiunile întreprinse în urma informațiilor sau recomandărilor transmise lor de către OLAF; |
| --- | --- |

65.

deplânge notificarea neadecvată de către statele membre a acțiunilor întreprinse în urma informațiilor transmise sau rapoartelor finale înaintate de OLAF; solicită statelor membre să se asigure că autoritățile competente prezintă un raport către OLAF cu privire la progresele înregistrate în acțiunile întreprinse în urma informațiilor sau recomandărilor transmise lor de către OLAF;

| 66. | constată că autoritățile naționale de audit au competențe extinse în materie de auditare a fondurilor UE și constituie prima sursă de informații atât pentru autoritățile naționale de urmărire, cât și pentru instituțiile UE; consideră, prin urmare, că intensificarea cooperării și a fluxului de informații dintre autoritățile de audit, autoritățile naționale de urmărire și OLAF, ar consolida și mai mult protecția intereselor financiare ale Comunităților; |
| --- | --- |

66.

constată că autoritățile naționale de audit au competențe extinse în materie de auditare a fondurilor UE și constituie prima sursă de informații atât pentru autoritățile naționale de urmărire, cât și pentru instituțiile UE; consideră, prin urmare, că intensificarea cooperării și a fluxului de informații dintre autoritățile de audit, autoritățile naționale de urmărire și OLAF, ar consolida și mai mult protecția intereselor financiare ale Comunităților;

| 67. | constată că, în conformitate cu poziția sa din 20 noiembrie 2008, menționată anterior, referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF), statele membre informează OLAF în mod sistematic cu privire la acțiunile întreprinse în urma cazurilor care le-au fost transmise de către OLAF și, prin urmare, solicită OLAF să abordeze acest aspect în următorul său raport anual; |
| --- | --- |

67.

constată că, în conformitate cu poziția sa din 20 noiembrie 2008, menționată anterior, referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF), statele membre informează OLAF în mod sistematic cu privire la acțiunile întreprinse în urma cazurilor care le-au fost transmise de către OLAF și, prin urmare, solicită OLAF să abordeze acest aspect în următorul său raport anual;

| 68. | subliniază faptul că Serviciile de coordonare a luptei antifraudă (AFCOS) ale OLAF, înființate în statele membre care au aderat la UE după 2004, reprezintă puncte de contact/de informare foarte importante pentru OLAF; totuși, subliniază că, atâta vreme cât aceste servicii nu sunt independente de administrația națională, valoarea lor adăugată pe plan funcțional este minimă (în special în ceea ce privește notificarea neregulilor către Comisie); prin urmare, invită Comisia să prezinte o propunere comisiei competente a Parlamentului cu privire la sporirea eficienței activității acestor servicii și consideră, de asemenea, necesar să se îmbunătățească colaborarea cu țările candidate la aderare; |
| --- | --- |

68.

subliniază faptul că Serviciile de coordonare a luptei antifraudă (AFCOS) ale OLAF, înființate în statele membre care au aderat la UE după 2004, reprezintă puncte de contact/de informare foarte importante pentru OLAF; totuși, subliniază că, atâta vreme cât aceste servicii nu sunt independente de administrația națională, valoarea lor adăugată pe plan funcțional este minimă (în special în ceea ce privește notificarea neregulilor către Comisie); prin urmare, invită Comisia să prezinte o propunere comisiei competente a Parlamentului cu privire la sporirea eficienței activității acestor servicii și consideră, de asemenea, necesar să se îmbunătățească colaborarea cu țările candidate la aderare;

Tutun - Acordul cu societatea Philip Morris

| 69. | regretă faptul că Comisia nu a putut oferi un raport cuprinzător cu privire la acțiunile întreprinse în urma Rezoluției Parlamentului din 11 octombrie 2007 privind implicațiile acordului dintre Comunitate, unele state membre și societatea Philip Morris, referitor la intensificarea luptei împotriva fraudei și a contrabandei cu țigări, și progresele înregistrate în vederea punerii în aplicare a recomandărilor făcute de Comisia de anchetă a Parlamentului privind regimul de tranzit comunitar (20) și, în special, în urma punctului 49 al acesteia, în care se solicită explicit Comisiei să publice acest raport până la sfârșitul lui 2008; așteaptă din partea Comisiei să prezinte acest raport înainte de sfârșitul procedurii de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2007; |
| --- | --- |

69.

regretă faptul că Comisia nu a putut oferi un raport cuprinzător cu privire la acțiunile întreprinse în urma Rezoluției Parlamentului din 11 octombrie 2007 privind implicațiile acordului dintre Comunitate, unele state membre și societatea Philip Morris, referitor la intensificarea luptei împotriva fraudei și a contrabandei cu țigări, și progresele înregistrate în vederea punerii în aplicare a recomandărilor făcute de Comisia de anchetă a Parlamentului privind regimul de tranzit comunitar (20) și, în special, în urma punctului 49 al acesteia, în care se solicită explicit Comisiei să publice acest raport până la sfârșitul lui 2008; așteaptă din partea Comisiei să prezinte acest raport înainte de sfârșitul procedurii de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2007;

| 70. | nu poate accepta faptul că, deși în temeiul acordurilor cu Philip Morris și Japan Tobacco Comunitatea a primit 1,65 miliarde USD pentru lupta împotriva fraudei, în loc să găsească o abordare comună, Comisia a trimis circa 90 % din această sumă, fără să o aloce, direct ministerelor de finanțe din statele membre; invită Consiliul și Comisia să instituie un grup de lucru tripartit cu Parlamentul, pentru a găsi soluții adecvate în vederea utilizării corespunzătoare și mai eficiente a acestor venituri ale Uniunii și a altor venituri similare; consideră că este inacceptabil ca, într-o perioadă de recesiune economică, sume de miliarde de euro provenind din amenzi plătite de societățile care au încălcat normele europene de concurență, prejudiciind interesele consumatorilor europeni, să nu fie utilizate de Uniune pentru a stimula economia în beneficiul persoanelor aflate în șomaj și/sau pentru a sprijini țările în curs de dezvoltare, care au cel mai mult de suferit în condiții de criză, ci, în schimb, să fie trimise pur și simplu trezoreriilor naționale; |
| --- | --- |

70.

nu poate accepta faptul că, deși în temeiul acordurilor cu Philip Morris și Japan Tobacco Comunitatea a primit 1,65 miliarde USD pentru lupta împotriva fraudei, în loc să găsească o abordare comună, Comisia a trimis circa 90 % din această sumă, fără să o aloce, direct ministerelor de finanțe din statele membre; invită Consiliul și Comisia să instituie un grup de lucru tripartit cu Parlamentul, pentru a găsi soluții adecvate în vederea utilizării corespunzătoare și mai eficiente a acestor venituri ale Uniunii și a altor venituri similare; consideră că este inacceptabil ca, într-o perioadă de recesiune economică, sume de miliarde de euro provenind din amenzi plătite de societățile care au încălcat normele europene de concurență, prejudiciind interesele consumatorilor europeni, să nu fie utilizate de Uniune pentru a stimula economia în beneficiul persoanelor aflate în șomaj și/sau pentru a sprijini țările în curs de dezvoltare, care au cel mai mult de suferit în condiții de criză, ci, în schimb, să fie trimise pur și simplu trezoreriilor naționale;

Criminalitatea organizată

| 71. | salută publicarea de către Comisie a Comunicării din 20 noiembrie 2008 privind produsele criminalității organizate (COM(2008)0766), care abordează problema confiscării produsului infracțiunii și convine cu Comisia că unul dintre mijloacele cele mai eficace de a lupta împotriva criminalității organizate este confiscarea și că trebuie adoptate măsuri pentru a spori numărul de confiscări și a crește sumele modeste recuperate; |
| --- | --- |

71.

salută publicarea de către Comisie a Comunicării din 20 noiembrie 2008 privind produsele criminalității organizate (COM(2008)0766), care abordează problema confiscării produsului infracțiunii și convine cu Comisia că unul dintre mijloacele cele mai eficace de a lupta împotriva criminalității organizate este confiscarea și că trebuie adoptate măsuri pentru a spori numărul de confiscări și a crește sumele modeste recuperate;

| 72. | subliniază faptul că este esențial să se instituie mecanisme rapide și eficiente de înghețare și confiscare a activelor din străinătate și, prin urmare, o reformare a cadrului legislativ existent al UE ar trebui să fie avută în vedere; subliniază faptul că Decizia Consiliului 2007/845/JAI ar trebui pusă în aplicare de urgență, pentru a garanta faptul că toate statele membre instituie sau desemnează oficii de recuperare a creanțelor (ORC); |
| --- | --- |

72.

subliniază faptul că este esențial să se instituie mecanisme rapide și eficiente de înghețare și confiscare a activelor din străinătate și, prin urmare, o reformare a cadrului legislativ existent al UE ar trebui să fie avută în vedere; subliniază faptul că Decizia Consiliului 2007/845/JAI ar trebui pusă în aplicare de urgență, pentru a garanta faptul că toate statele membre instituie sau desemnează oficii de recuperare a creanțelor (ORC);

| 73. | își reia solicitarea adresată Comisiei de a furniza Parlamentului o analiză detaliată a sistemului sau sistemelor utilizate de criminalitatea organizată pentru a submina interesele financiare ale Comunităților; consideră că evaluarea anuală a amenințării criminalității organizate (OCTA - Organized Crime Threat Assessment) de către Europol este utilă, dar nu suficientă în acest scop; |
| --- | --- |

73.

își reia solicitarea adresată Comisiei de a furniza Parlamentului o analiză detaliată a sistemului sau sistemelor utilizate de criminalitatea organizată pentru a submina interesele financiare ale Comunităților; consideră că evaluarea anuală a amenințării criminalității organizate (OCTA - Organized Crime Threat Assessment) de către Europol este utilă, dar nu suficientă în acest scop;

| 74. | deplânge faptul că Convenția privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene din 1995 și protocoalele acesteia din 1996 și 2007 nu au fost încă ratificate de Republica Cehă, Ungaria, Malta și Polonia, că unul dintre cele două protocoale nu a fost ratificat de Estonia și Italia și că în șapte state membre transpunerea dispozițiilor întâmpină dificultăți; |
| --- | --- |

74.

deplânge faptul că Convenția privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene din 1995 și protocoalele acesteia din 1996 și 2007 nu au fost încă ratificate de Republica Cehă, Ungaria, Malta și Polonia, că unul dintre cele două protocoale nu a fost ratificat de Estonia și Italia și că în șapte state membre transpunerea dispozițiilor întâmpină dificultăți;

*

* *

| 75. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție, Curții de Conturi, Comitetului de supraveghere al OLAF și OLAF. |
| --- | --- |

75.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție, Curții de Conturi, Comitetului de supraveghere al OLAF și OLAF.

---

(1)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/olaf_aar.pdf.

(2)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/sup-com_en.html.

(3)  JO C 286, 10.11.2008, p. 1.

(4)  JO L 390, 30.12.2006, p. 1.

(5)  JO L 264, 15.10.2003, p. 1.

(6)  JO L 355, 15.12.2006, p. 56.

(7)  Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune (JO L 210, 31.7.2006, p. 25).

(8)  JO L 371, 27.12.2006, p. 1.

(9)  Franța, Irlanda, Suedia, Spania, Letonia și Luxemburg; situația s-a ameliorat începând din noiembrie 2008, când Germania și Estonia au început să utilizeze un fișier electronic în locul notificării pe suport de hârtie.

(10)  Notificarea în timp util este, în mod special, o problemă în Spania, Franța și Țările de Jos.

(11)  Spania, Franța, Irlanda și Luxemburg.

(12)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0051.

(13)  JO L 136, 31.5.1999, p. 1.

(14)  Croația, Ungaria, Slovacia, Bulgaria și Polonia nu au respectat termenele limită de notificare.

(15)  JO L 344, 20.12.2008, p. 12.

(16)  JO C 314, 9.12.2008, p. 3.

(17)  JO L 312, 23.12.1995, p. 1.

(18)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0553.

(19)  JO L 292, 15.11.1996, p. 2.

(20)  JO C 227 E, 4.9.2008, p. 147.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/72 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/72

---

Vineri, 24 aprilie 2009Imunitatea parlamentară în Polonia

P6_TA(2009)0316

Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la imunitatea parlamentară în Polonia (2008/2232(INI))

2010/C 184 E/15

Parlamentul European,

având în vedere articolele 9 și 10 ale Protocolului din 8 aprilie 1965 privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene,

având în vedere articolul 12 alineatul (3) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea deputaților în Parlamentul European prin sufragiu universal direct,

având în vedere articolul 105 din Constituția Republicii Polone din 2 aprilie 1997,

având în vedere articolul 7b din Legea polonă din 9 mai 1996 privind îndeplinirea mandatului de deputat sau senator,

având în vedere articolele 9 și 142 din Legea polonă din 23 ianuarie 2004 privind alegerile pentru Parlamentul European,

având în vedere rezoluția sa din 23 iunie 2005 privind modificarea deciziei din 4 iunie 2003 privind adoptarea statutului deputaților în Parlamentul European (1),

având în vedere articolele 6, 7 și 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0205/2009),

| A. | întrucât, în mandatul parlamentar actual, Parlamentul și Comisia pentru afaceri juridice, competentă în fond, au analizat cereri de ridicare a imunității parlamentare a unor deputați în Parlamentul European aleși în Polonia și au întâmpinat anumite dificultăți în interpretarea dispozițiilor juridice care s-ar putea aplica în cazul acelor deputați; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în mandatul parlamentar actual, Parlamentul și Comisia pentru afaceri juridice, competentă în fond, au analizat cereri de ridicare a imunității parlamentare a unor deputați în Parlamentul European aleși în Polonia și au întâmpinat anumite dificultăți în interpretarea dispozițiilor juridice care s-ar putea aplica în cazul acelor deputați;

| B. | întrucât comisiei competente i s-a solicitat, în special, să decidă asupra admisibilității cererilor de ridicare a imunității adresate direct Președintelui Parlamentului European de către persoane private; întrucât, conform legislației poloneze, o persoană privată are dreptul de a solicita direct Parlamentului polonez (Sejm sau Senat) să retragă imunitatea unuia dintre membri săi în caz de infracțiuni care pot face obiectul unor acțiuni penale în nume propriu și întrucât dispozițiile relevante ale legislației poloneze nu par să ia în considerare în mod clar toate scenariile posibile în cazul procedurii penale referitoare la infracțiuni care fac obiectul unei acțiuni penale în nume propriu; |
| --- | --- |

B.

întrucât comisiei competente i s-a solicitat, în special, să decidă asupra admisibilității cererilor de ridicare a imunității adresate direct Președintelui Parlamentului European de către persoane private; întrucât, conform legislației poloneze, o persoană privată are dreptul de a solicita direct Parlamentului polonez (Sejm sau Senat) să retragă imunitatea unuia dintre membri săi în caz de infracțiuni care pot face obiectul unor acțiuni penale în nume propriu și întrucât dispozițiile relevante ale legislației poloneze nu par să ia în considerare în mod clar toate scenariile posibile în cazul procedurii penale referitoare la infracțiuni care fac obiectul unei acțiuni penale în nume propriu;

| C. | întrucât acele dispoziții se aplică și deputaților europeni aleși în Polonia, însă admiterea unor astfel de cereri prezintă dificultăți din perspectiva Regulamentului de procedură, în special a articolului 6 alineatul (2) care se referă la „autoritatea competentă”; |
| --- | --- |

C.

întrucât acele dispoziții se aplică și deputaților europeni aleși în Polonia, însă admiterea unor astfel de cereri prezintă dificultăți din perspectiva Regulamentului de procedură, în special a articolului 6 alineatul (2) care se referă la „autoritatea competentă”;

| D. | întrucât, în temeiul articolului 7 alineatul (7) din Regulamentul de procedură, comisia competentă are competența de a verifica admisibilitatea unei cereri de ridicare a imunității, inclusiv chestiunea competenței autorității naționale de a depune o astfel de cerere; întrucât, cu toate acestea, conform dispozițiilor existente, conflictul evident dintre dispozițiile relevante ale legislației poloneze și Regulamentul de procedură în această situație ar trebui rezolvat prin considerarea cererilor de ridicare a imunității de către persoane private ca fiind inadmisibile; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în temeiul articolului 7 alineatul (7) din Regulamentul de procedură, comisia competentă are competența de a verifica admisibilitatea unei cereri de ridicare a imunității, inclusiv chestiunea competenței autorității naționale de a depune o astfel de cerere; întrucât, cu toate acestea, conform dispozițiilor existente, conflictul evident dintre dispozițiile relevante ale legislației poloneze și Regulamentul de procedură în această situație ar trebui rezolvat prin considerarea cererilor de ridicare a imunității de către persoane private ca fiind inadmisibile;

| E. | întrucât scopul articolului 6 alineatul (2) este acela de a garanta că Parlamentul primește numai cereri pentru cazuri care au fost supuse atenției autorităților unui stat membru; întrucât acest lucru garantează Parlamentului faptul că cererile de ridicare a imunității pe care le primește sunt în conformitate cu legislația națională în ceea ce privește atât fondul, cât și procedura, ceea ce reprezintă o garanție suplimentară a faptului că, în luarea deciziei în cadrul procedurilor asupra imunității, Parlamentul respectă atât legislația națională a unui stat membru, cât și propriile prerogative; întrucât se face referire clară la conceptul de „autoritate” în alte dispoziții ale articolelor 6 și 7 în contextul procedurilor privind imunitatea; |
| --- | --- |

E.

întrucât scopul articolului 6 alineatul (2) este acela de a garanta că Parlamentul primește numai cereri pentru cazuri care au fost supuse atenției autorităților unui stat membru; întrucât acest lucru garantează Parlamentului faptul că cererile de ridicare a imunității pe care le primește sunt în conformitate cu legislația națională în ceea ce privește atât fondul, cât și procedura, ceea ce reprezintă o garanție suplimentară a faptului că, în luarea deciziei în cadrul procedurilor asupra imunității, Parlamentul respectă atât legislația națională a unui stat membru, cât și propriile prerogative; întrucât se face referire clară la conceptul de „autoritate” în alte dispoziții ale articolelor 6 și 7 în contextul procedurilor privind imunitatea;

| F. | întrucât declararea cererilor de ridicare a imunității înaintate de persoane private ca fiind inadmisibile ar fi nesatisfăcătoare, în sensul că ar putea afecta drepturile acestora în cadrul procedurilor judiciare și ar împiedica autoritățile care se ocupă de urmărirea anumitor infracțiuni să poată cere ridicarea imunității; întrucât acest lucru ar putea fi considerat drept cauza unui tratament nedrept și inegal al solicitanților; |
| --- | --- |

F.

întrucât declararea cererilor de ridicare a imunității înaintate de persoane private ca fiind inadmisibile ar fi nesatisfăcătoare, în sensul că ar putea afecta drepturile acestora în cadrul procedurilor judiciare și ar împiedica autoritățile care se ocupă de urmărirea anumitor infracțiuni să poată cere ridicarea imunității; întrucât acest lucru ar putea fi considerat drept cauza unui tratament nedrept și inegal al solicitanților;

| G. | întrucât, cu toate acestea, statul membru este cel care ar trebui să adopte dispoziții pentru exercitarea unor astfel de drepturi cu privire la deputații europeni în funcție de regulile și procedurile sale de funcționare; |
| --- | --- |

G.

întrucât, cu toate acestea, statul membru este cel care ar trebui să adopte dispoziții pentru exercitarea unor astfel de drepturi cu privire la deputații europeni în funcție de regulile și procedurile sale de funcționare;

| H. | întrucât, prin scrisorile din 29 septembrie 2004 și 9 martie 2005, 25 de state membre au fost invitate, în temeiul articolului 7 alineatul (12), să indice care sunt autoritățile competente pentru prezentarea unei cereri de ridicare a imunității unui deputat în Parlamentul European; întrucât până în prezent au răspuns numai Austria, Belgia, Republica Cehă, Cipru, Danemarca, Estonia, Finlanda, Germania, Grecia, Ungaria, Italia, Lituania, Țările de Jos, Portugalia, Slovenia, Suedia și Regatul Unit; |
| --- | --- |

H.

întrucât, prin scrisorile din 29 septembrie 2004 și 9 martie 2005, 25 de state membre au fost invitate, în temeiul articolului 7 alineatul (12), să indice care sunt autoritățile competente pentru prezentarea unei cereri de ridicare a imunității unui deputat în Parlamentul European; întrucât până în prezent au răspuns numai Austria, Belgia, Republica Cehă, Cipru, Danemarca, Estonia, Finlanda, Germania, Grecia, Ungaria, Italia, Lituania, Țările de Jos, Portugalia, Slovenia, Suedia și Regatul Unit;

| I. | întrucât, în dezbaterile sale, comisia competentă a analizat și problema posibilelor consecințe ale ridicării imunității în cazul deputaților în Parlamentul European aleși în Polonia; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în dezbaterile sale, comisia competentă a analizat și problema posibilelor consecințe ale ridicării imunității în cazul deputaților în Parlamentul European aleși în Polonia;

| J. | întrucât, în cazul în care un deputat este găsit vinovat de către tribunal și condamnat pentru o infracțiune intenționată în urma unei acțiuni penale, ridicarea imunității ar putea atrage după sine pierderea automată a eligibilității sale, ceea ce ar duce la pierderea mandatului de deputat; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în cazul în care un deputat este găsit vinovat de către tribunal și condamnat pentru o infracțiune intenționată în urma unei acțiuni penale, ridicarea imunității ar putea atrage după sine pierderea automată a eligibilității sale, ceea ce ar duce la pierderea mandatului de deputat;

| K. | întrucât acest automatism înseamnă, de facto, o sancțiune penală suplimentară pronunțată odată cu condamnarea; |
| --- | --- |

K.

întrucât acest automatism înseamnă, de facto, o sancțiune penală suplimentară pronunțată odată cu condamnarea;

| L. | întrucât în practică chiar și infracțiunile minore ar putea duce la pierderea eligibilității, în ciuda condiției care prevede că o infracțiune trebuie să facă obiectul unei urmăriri penale și să fie comisă intenționat pentru a atrage pierderea eligibilității; |
| --- | --- |

L.

întrucât în practică chiar și infracțiunile minore ar putea duce la pierderea eligibilității, în ciuda condiției care prevede că o infracțiune trebuie să facă obiectul unei urmăriri penale și să fie comisă intenționat pentru a atrage pierderea eligibilității;

| M. | întrucât nu există dispoziții echivalente aplicabile membrilor camerelor poloneze Sejm sau Senat, care nu încetează să fie eligibili în astfel de cazuri; |
| --- | --- |

M.

întrucât nu există dispoziții echivalente aplicabile membrilor camerelor poloneze Sejm sau Senat, care nu încetează să fie eligibili în astfel de cazuri;

| N. | întrucât statele membre sunt libere să adopte dispoziții pentru retragerea mandatului unui deputat în Parlamentul European, în urma retragerii locul acestuia rămânând vacant; întrucât, totuși, principiul tratamentului egal, ca unul din principiile de bază ale legislației UE, prevede ca situațiile similare să fie tratate în mod similar și întrucât există o diferențiere evidentă în tratamentul aplicat membrilor Camerelor poloneze Sejm și Senat, pe de-o parte, și deputaților în Parlamentul European aleși în Polonia, pe de altă parte, cu privire la pierderea eligibilității; întrucât această pierdere a eligibilității duce direct și automat la pierderea locului deputatului respectiv în Parlament și îl împiedică să fie reales/realeasă; |
| --- | --- |

N.

întrucât statele membre sunt libere să adopte dispoziții pentru retragerea mandatului unui deputat în Parlamentul European, în urma retragerii locul acestuia rămânând vacant; întrucât, totuși, principiul tratamentului egal, ca unul din principiile de bază ale legislației UE, prevede ca situațiile similare să fie tratate în mod similar și întrucât există o diferențiere evidentă în tratamentul aplicat membrilor Camerelor poloneze Sejm și Senat, pe de-o parte, și deputaților în Parlamentul European aleși în Polonia, pe de altă parte, cu privire la pierderea eligibilității; întrucât această pierdere a eligibilității duce direct și automat la pierderea locului deputatului respectiv în Parlament și îl împiedică să fie reales/realeasă;

| O. | întrucât acest tratament inegal a fost adus în atenția Comisiei printr-o întrebare orală prezentată de președintele Comisiei pentru afaceri juridice în numele acesteia și problema a fost dezbătută în Parlamentul European; întrucât, în ciuda acestui fapt, situația juridică rămâne aceeași; |
| --- | --- |

O.

întrucât acest tratament inegal a fost adus în atenția Comisiei printr-o întrebare orală prezentată de președintele Comisiei pentru afaceri juridice în numele acesteia și problema a fost dezbătută în Parlamentul European; întrucât, în ciuda acestui fapt, situația juridică rămâne aceeași;

| P. | întrucât tratamentul egal al membrilor parlamentului național și al deputaților în Parlamentul European ar trebui asigurat cât mai repede posibil, în special având în vedere alegerile apropiate din 2009, |
| --- | --- |

P.

întrucât tratamentul egal al membrilor parlamentului național și al deputaților în Parlamentul European ar trebui asigurat cât mai repede posibil, în special având în vedere alegerile apropiate din 2009,

| 1. | încurajează Comisia să analizeze discrepanțele dintre situația juridică a deputaților în Parlamentul European aleși în Polonia și cea a membrilor Camerelor poloneze Sejm sau Senat și să stabilească în regim de urgență contacte cu autoritățile competente din Polonia, în vederea identificării unei modalități de eliminare a discriminării evidente dintre membrii celor două parlamente în ceea ce privește eligibilitatea lor; |
| --- | --- |

1.

încurajează Comisia să analizeze discrepanțele dintre situația juridică a deputaților în Parlamentul European aleși în Polonia și cea a membrilor Camerelor poloneze Sejm sau Senat și să stabilească în regim de urgență contacte cu autoritățile competente din Polonia, în vederea identificării unei modalități de eliminare a discriminării evidente dintre membrii celor două parlamente în ceea ce privește eligibilitatea lor;

| 2. | solicită separat Republicii Polone să revizuiască situația actuală în care condițiile de eligibilitate și pierdere a mandatului deputaților din cele două adunări parlamentare sunt în mod clar inegale și să ia măsuri pentru a elimina acest tratament discriminatoriu; |
| --- | --- |

2.

solicită separat Republicii Polone să revizuiască situația actuală în care condițiile de eligibilitate și pierdere a mandatului deputaților din cele două adunări parlamentare sunt în mod clar inegale și să ia măsuri pentru a elimina acest tratament discriminatoriu;

| 3. | invită Comisia să efectueze un studiu comparativ menit să stabilească dacă există discrepanțe privind tratamentul aplicat membrilor parlamentelor naționale și deputaților în Parlamentul European în statele membre care au aderat la Uniunea Europeană la sau după 1 mai 2004 și să transmită rezultatele Parlamentului European; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să efectueze un studiu comparativ menit să stabilească dacă există discrepanțe privind tratamentul aplicat membrilor parlamentelor naționale și deputaților în Parlamentul European în statele membre care au aderat la Uniunea Europeană la sau după 1 mai 2004 și să transmită rezultatele Parlamentului European;

| 4. | invită statele membre să respecte drepturile care derivă din cetățenia UE, inclusiv dreptul de a vota și de a candida în alegerile pentru Parlamentul European, care are o importanță deosebită având în vedere alegerile din 2009, inclusiv principiul tratamentului egal al persoanelor aflate în situații similare; |
| --- | --- |

4.

invită statele membre să respecte drepturile care derivă din cetățenia UE, inclusiv dreptul de a vota și de a candida în alegerile pentru Parlamentul European, care are o importanță deosebită având în vedere alegerile din 2009, inclusiv principiul tratamentului egal al persoanelor aflate în situații similare;

| 5. | solicită statelor membre, și în special Republicii Polone, să se asigure că sunt instituite măsuri procedurale pentru a garanta că cererile de ridicare a imunității deputaților în Parlamentul European sunt transmise întotdeauna de „autoritatea competentă” în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, pentru a garanta respectarea dispozițiilor dreptului național material și procedural, inclusiv a drepturilor procedurale ale persoanelor private, precum și respectarea prerogativelor Parlamentului; |
| --- | --- |

5.

solicită statelor membre, și în special Republicii Polone, să se asigure că sunt instituite măsuri procedurale pentru a garanta că cererile de ridicare a imunității deputaților în Parlamentul European sunt transmise întotdeauna de „autoritatea competentă” în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, pentru a garanta respectarea dispozițiilor dreptului național material și procedural, inclusiv a drepturilor procedurale ale persoanelor private, precum și respectarea prerogativelor Parlamentului;

| 6. | pentru a evita orice îndoieli, invită statele membre să indice Parlamentului autoritățile care sunt competente să înainteze cereri de ridicare a imunității unui deputat în Parlamentul European; |
| --- | --- |

6.

pentru a evita orice îndoieli, invită statele membre să indice Parlamentului autoritățile care sunt competente să înainteze cereri de ridicare a imunității unui deputat în Parlamentul European;

| 7. | reiterează necesitatea existenței unui statut uniform al deputaților în Parlamentul European și reamintește, în acest context, angajamentul luat la 3 iunie 2005 de către reprezentanții statelor membre reuniți în cadrul Consiliului de a analiza cererea Parlamentului de revizuire a dispozițiilor relevante din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene, în ceea ce privește capitolul referitor la deputații în Parlamentul European, pentru a ajunge la o concluzie cât mai repede posibil; |
| --- | --- |

7.

reiterează necesitatea existenței unui statut uniform al deputaților în Parlamentul European și reamintește, în acest context, angajamentul luat la 3 iunie 2005 de către reprezentanții statelor membre reuniți în cadrul Consiliului de a analiza cererea Parlamentului de revizuire a dispozițiilor relevante din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene, în ceea ce privește capitolul referitor la deputații în Parlamentul European, pentru a ajunge la o concluzie cât mai repede posibil;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție a Comunităților Europene, Ombudsmanului european și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție a Comunităților Europene, Ombudsmanului european și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  OJ C 133 E, 8.6.2006, p. 48.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/75 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/75

---

Vineri, 24 aprilie 2009Guvernanța în cadrul PCP: Parlamentul European, consiliile regionale consultative și ceilalți actori

P6_TA(2009)0317

Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la guvernanța în cadrul PCP: Parlamentul European, consiliile consultative regionale și alți actori (2008/2223(INI))

2010/C 184 E/16

Parlamentul European,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 657/2000 al Consiliului din 27 martie 2000 privind întărirea dialogului cu sectorul pescuitului și grupurile afectate de politica piscicolă comună (2),

având în vedere Deciziile 71/128/CEE, 1999/478/CE și 2004/864/CE ale Comisiei,

având în vedere Decizia 93/619/CE a Comisiei, reînnoită în 2005 prin Decizia 2005/629/CE a Comisiei,

având în vedere Deciziile 74/441/CEE și 98/500/CE ale Comisiei,

având în vedere Decizia 2004/585/CE a Consiliului din 19 iulie 2004 de instituire a consiliilor consultative regionale în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului (3), astfel cum a fost modificată prin Decizia 2007/409/CE a Consiliului din 11 iunie 2007 (4),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 iunie 2008 privind revizuirea funcționării consiliilor consultative regionale (COM (2008)0364),

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A6-0187/2009),

| A. | întrucât guvernanța instituțională a politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) presupune participarea Comisiei, a Parlamentului European, a Consiliului, a Comitetului Regiunilor, a Comitetului Economic și Social European, a Comitetului consultativ pentru pescuit și acvacultură (CCPA), a Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP), a Comitetului pentru dialogul social sectorial în domeniul pescuitului maritim (CDSS) și consiliile consultative regionale (CCR); |
| --- | --- |

A.

întrucât guvernanța instituțională a politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) presupune participarea Comisiei, a Parlamentului European, a Consiliului, a Comitetului Regiunilor, a Comitetului Economic și Social European, a Comitetului consultativ pentru pescuit și acvacultură (CCPA), a Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP), a Comitetului pentru dialogul social sectorial în domeniul pescuitului maritim (CDSS) și consiliile consultative regionale (CCR);

| B. | întrucât guvernanța PCP presupune și participarea administrațiilor naționale și regionale ale statelor membre; |
| --- | --- |

B.

întrucât guvernanța PCP presupune și participarea administrațiilor naționale și regionale ale statelor membre;

| C. | întrucât Comunitatea participă în cadrul diferitor organizații regionale pentru pescuit și sunt încheiate acorduri de parteneriat privind pescuitul și cu țări terțe; |
| --- | --- |

C.

întrucât Comunitatea participă în cadrul diferitor organizații regionale pentru pescuit și sunt încheiate acorduri de parteneriat privind pescuitul și cu țări terțe;

| D. | întrucât, în conformitate Tratatul de la Lisabona, Parlamentul ar fi în continuare exclus de la stabilirea totalurilor admise de captură (TAC) și a cotelor de pescuit; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate Tratatul de la Lisabona, Parlamentul ar fi în continuare exclus de la stabilirea totalurilor admise de captură (TAC) și a cotelor de pescuit;

| E. | întrucât în prezent membrii Parlamentului participă ad hoc la reuniunile organizațiilor regionale pentru pescuit; |
| --- | --- |

E.

întrucât în prezent membrii Parlamentului participă ad hoc la reuniunile organizațiilor regionale pentru pescuit;

| F. | întrucât comunicarea cu privire la funcționarea reală a acordurilor de parteneriat privind pescuitul, inclusiv la activitățile comitetelor mixte de monitorizare, ar putea fi mai satisfăcătoare; |
| --- | --- |

F.

întrucât comunicarea cu privire la funcționarea reală a acordurilor de parteneriat privind pescuitul, inclusiv la activitățile comitetelor mixte de monitorizare, ar putea fi mai satisfăcătoare;

| G. | întrucât în 1993 a fost constituit CSTEP, în 1971 a fost înființat un Comitet consultativ pentru pescuit, redenumit Comitetul consultativ pentru pescuit și acvacultură (CCPA) în 1999, iar în 1999 a fost instituit un Comitet pentru dialogul social sectorial în domeniul pescuitului maritim, care a înlocuit un comitet mixt existent din 1974; |
| --- | --- |

G.

întrucât în 1993 a fost constituit CSTEP, în 1971 a fost înființat un Comitet consultativ pentru pescuit, redenumit Comitetul consultativ pentru pescuit și acvacultură (CCPA) în 1999, iar în 1999 a fost instituit un Comitet pentru dialogul social sectorial în domeniul pescuitului maritim, care a înlocuit un comitet mixt existent din 1974;

| H. | întrucât toate cele șapte consilii consultative regionale sunt în prezent operaționale; |
| --- | --- |

H.

întrucât toate cele șapte consilii consultative regionale sunt în prezent operaționale;

| I. | întrucât a fost instituit un comitet inter-CCR, care participă la reuniuni de coordonare cu Comisia; |
| --- | --- |

I.

întrucât a fost instituit un comitet inter-CCR, care participă la reuniuni de coordonare cu Comisia;

| J. | întrucât Comisia a evaluat recent CCPA și CCR, însă până în prezent nu a evaluat activitățile CSTEP; |
| --- | --- |

J.

întrucât Comisia a evaluat recent CCPA și CCR, însă până în prezent nu a evaluat activitățile CSTEP;

| K. | întrucât evaluarea CCPA a condus la o serie de recomandări de natură operațională și la propunerea diferitor opțiuni pentru viitorul pe termen lung al acestuia; |
| --- | --- |

K.

întrucât evaluarea CCPA a condus la o serie de recomandări de natură operațională și la propunerea diferitor opțiuni pentru viitorul pe termen lung al acestuia;

| L. | întrucât, deși evaluarea CCR a fost pozitivă, Comisia a identificat o serie de măsuri, care nu necesită adoptarea unor noi dispoziții legislative, pentru îmbunătățirea funcționării acestora; |
| --- | --- |

L.

întrucât, deși evaluarea CCR a fost pozitivă, Comisia a identificat o serie de măsuri, care nu necesită adoptarea unor noi dispoziții legislative, pentru îmbunătățirea funcționării acestora;

| M. | întrucât toate părțile au convenit că este necesar un dialog mai aprofundat între cercetătorii științifici și pescari, iar CCR au subliniat, de asemenea, necesitatea unui aport socio-economic mai puternic la luarea deciziilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât toate părțile au convenit că este necesar un dialog mai aprofundat între cercetătorii științifici și pescari, iar CCR au subliniat, de asemenea, necesitatea unui aport socio-economic mai puternic la luarea deciziilor;

| N. | întrucât anumite CCR și anumiți membri ai Parlamentului și-au exprimat dorința de a se stabili o relație mai oficială; |
| --- | --- |

N.

întrucât anumite CCR și anumiți membri ai Parlamentului și-au exprimat dorința de a se stabili o relație mai oficială;

| O. | întrucât extinderea activității CCR este împiedicată de disponibilitatea limitată a finanțelor și excesul de birocrație și inflexibilitate de care dă dovadă Comisia la gestionarea și controlul financiar al fondurilor alocate acestora; |
| --- | --- |

O.

întrucât extinderea activității CCR este împiedicată de disponibilitatea limitată a finanțelor și excesul de birocrație și inflexibilitate de care dă dovadă Comisia la gestionarea și controlul financiar al fondurilor alocate acestora;

| P. | întrucât Comisia a declarat că va lua în considerare punctele de vedere exprimate de Parlament, Consiliu și părțile interesate înainte de introducerea unor noi dispoziții juridice; |
| --- | --- |

P.

întrucât Comisia a declarat că va lua în considerare punctele de vedere exprimate de Parlament, Consiliu și părțile interesate înainte de introducerea unor noi dispoziții juridice;

| Q. | având în vedere absențele frecvente ale reprezentanților Comisiei de la reuniunile grupurilor de lucru ale CCR; |
| --- | --- |

Q.

având în vedere absențele frecvente ale reprezentanților Comisiei de la reuniunile grupurilor de lucru ale CCR;

| R. | întrucât, cu toate acestea, există deja dovezi cu privire la faptul că o mai bună respectare a normelor PCP constituie rezultatul participării părților interesate la crearea și punerea în aplicare a acestora; |
| --- | --- |

R.

întrucât, cu toate acestea, există deja dovezi cu privire la faptul că o mai bună respectare a normelor PCP constituie rezultatul participării părților interesate la crearea și punerea în aplicare a acestora;

| S. | întrucât există o multitudine de zone piscicole comunitare diferite, fiecare cu propriile caracteristici; |
| --- | --- |

S.

întrucât există o multitudine de zone piscicole comunitare diferite, fiecare cu propriile caracteristici;

| T. | întrucât au deja loc consultări cu privire la reforma PCP, |
| --- | --- |

T.

întrucât au deja loc consultări cu privire la reforma PCP,

| U. | întrucât nu se acordă întotdeauna atenția cuvenită recomandărilor CCR, în special când acestea nu au fost aprobate în unanimitate de către comitetele executive, |
| --- | --- |

U.

întrucât nu se acordă întotdeauna atenția cuvenită recomandărilor CCR, în special când acestea nu au fost aprobate în unanimitate de către comitetele executive,

| 1. | solicită ca membrilor Comisiei pentru pescuit să li se confere statutul de observatori la reuniunile Consiliului miniștrilor pentru pescuit; |
| --- | --- |

1.

solicită ca membrilor Comisiei pentru pescuit să li se confere statutul de observatori la reuniunile Consiliului miniștrilor pentru pescuit;

| 2. | solicită Consiliului, Comisiei și Parlamentului European să finalizeze activitățile necesare pentru a se ajunge la un acord veritabil de stabilire a formelor standard de participare a membrilor Comisiei pentru pescuit a Parlamentului în cadrul organizațiilor regionale pentru gestionarea pescuitului (ORGP) și al altor organisme internaționale ale căror reuniuni sunt dedicate dezbaterii unor teme de interes pentru politica comună în domeniul pescuitului (PCP), fără a se aduce în niciun caz atingere respectării depline a actualului statut de observatori la reuniunile cu privire la care s-a ajuns la un acord în acest sens; |
| --- | --- |

2.

solicită Consiliului, Comisiei și Parlamentului European să finalizeze activitățile necesare pentru a se ajunge la un acord veritabil de stabilire a formelor standard de participare a membrilor Comisiei pentru pescuit a Parlamentului în cadrul organizațiilor regionale pentru gestionarea pescuitului (ORGP) și al altor organisme internaționale ale căror reuniuni sunt dedicate dezbaterii unor teme de interes pentru politica comună în domeniul pescuitului (PCP), fără a se aduce în niciun caz atingere respectării depline a actualului statut de observatori la reuniunile cu privire la care s-a ajuns la un acord în acest sens;

| 3. | solicită, de asemenea, Consiliului să autorizeze, de comun acord cu Comisia și cu Parlamentul, participarea membrilor Comisiei pentru pescuit a Parlamentului în cadrul comisiilor mixte care se reunesc în temeiul acordurilor de parteneriat privind pescuitul pentru ca aceștia să poată urmări aceste acorduri în modul cuvenit; reamintește în această privință că intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona va conduce la o sporire considerabilă a responsabilităților Parlamentului, întrucât va trebui ca acordurile de parteneriat să fie aprobate prin procedura avizului conform; |
| --- | --- |

3.

solicită, de asemenea, Consiliului să autorizeze, de comun acord cu Comisia și cu Parlamentul, participarea membrilor Comisiei pentru pescuit a Parlamentului în cadrul comisiilor mixte care se reunesc în temeiul acordurilor de parteneriat privind pescuitul pentru ca aceștia să poată urmări aceste acorduri în modul cuvenit; reamintește în această privință că intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona va conduce la o sporire considerabilă a responsabilităților Parlamentului, întrucât va trebui ca acordurile de parteneriat să fie aprobate prin procedura avizului conform;

| 4. | subliniază că este important să se garanteze o prezență mai asiduă a reprezentanților Comisiei la reuniunile grupului de lucru și ale comitetelor executive ale consiliilor consultative regionale; |
| --- | --- |

4.

subliniază că este important să se garanteze o prezență mai asiduă a reprezentanților Comisiei la reuniunile grupului de lucru și ale comitetelor executive ale consiliilor consultative regionale;

| 5. | solicită Comisiei să notifice Parlamentului toate consultările care au loc cu privire la PCP și la politica maritimă; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei să notifice Parlamentului toate consultările care au loc cu privire la PCP și la politica maritimă;

| 6. | solicită Comisiei să procedeze la o evaluare a CSTEP; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei să procedeze la o evaluare a CSTEP;

| 7. | ia act de rezultatele evaluării CCPA și de faptul că Comisia așteaptă propriile recomandări ale CCPA cu privire la:






  — | definiție mai clară a rolului și obiectivelor acestuia, cu o componență reprezentativă care să le reflecte într-un mod corespunzător și care să fie cu adevărat reprezentativă, și cu o mai bună participare din partea noilor state membre; |
| --- | --- | --- |

7.

ia act de rezultatele evaluării CCPA și de faptul că Comisia așteaptă propriile recomandări ale CCPA cu privire la:

—

definiție mai clară a rolului și obiectivelor acestuia, cu o componență reprezentativă care să le reflecte într-un mod corespunzător și care să fie cu adevărat reprezentativă, și cu o mai bună participare din partea noilor state membre;

| — | metodele sale de lucru în raport cu repartizarea activităților între ședințele plenare și grupurile de lucru, numărul și atribuțiilor acestora, precum și procedurile utilizate; |
| --- | --- |

—

metodele sale de lucru în raport cu repartizarea activităților între ședințele plenare și grupurile de lucru, numărul și atribuțiilor acestora, precum și procedurile utilizate;

| — | mai bună formulare a întrebărilor care îi sunt adresate; |
| --- | --- |

—

mai bună formulare a întrebărilor care îi sunt adresate;

| — | mai bună comunicare și informare prin utilizarea mijloacelor electronice, un acces mai direct la date și dotări îmbunătățite pentru traducere și interpretare; |
| --- | --- |

—

mai bună comunicare și informare prin utilizarea mijloacelor electronice, un acces mai direct la date și dotări îmbunătățite pentru traducere și interpretare;

| — | nivelul corespunzător al finanțării și cele mai bune mijloace de susținere a funcțiilor de sprijin; |
| --- | --- |

—

nivelul corespunzător al finanțării și cele mai bune mijloace de susținere a funcțiilor de sprijin;

| 8. | subliniază importanța suprapunerii activităților, în special cu activitățile consiliilor consultative regionale; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța suprapunerii activităților, în special cu activitățile consiliilor consultative regionale;

| 9. | subliniază că nivelul participării sectorului pescuitului la deciziile care îl afectează este în continuare considerat insuficient; subliniază diferențele dintre Comitetul consultativ pentru pescuit și acvacultură și comitetele consultative regionale în ceea ce privește rolurile și funcționarea lor, în măsura în care CCPA are un rol consultativ cu privire la întreg ansamblul PCP, cuprinzând tot teritoriul Comunității, în timp ce rolul CCR este de a oferi consultanță specializată în sferele lor de influență; consideră, în acest sens, că o coexistență a diferitelor organe consultative contribuie la asigurarea compatibilității cu politica maritimă și marină și cu gestionarea integrată a zonelor de coastă; |
| --- | --- |

9.

subliniază că nivelul participării sectorului pescuitului la deciziile care îl afectează este în continuare considerat insuficient; subliniază diferențele dintre Comitetul consultativ pentru pescuit și acvacultură și comitetele consultative regionale în ceea ce privește rolurile și funcționarea lor, în măsura în care CCPA are un rol consultativ cu privire la întreg ansamblul PCP, cuprinzând tot teritoriul Comunității, în timp ce rolul CCR este de a oferi consultanță specializată în sferele lor de influență; consideră, în acest sens, că o coexistență a diferitelor organe consultative contribuie la asigurarea compatibilității cu politica maritimă și marină și cu gestionarea integrată a zonelor de coastă;

| 10. | invită Comisia să adopte următoarele măsuri în ceea ce privește CCR:






  — | sporirea vizibilității acestora și încurajarea participării unui număr mai mare de factori interesați; |
| --- | --- | --- |

10.

invită Comisia să adopte următoarele măsuri în ceea ce privește CCR:

—

sporirea vizibilității acestora și încurajarea participării unui număr mai mare de factori interesați;

| — | îmbunătățirea accesului acestora la dovezile și datele științifice și a relației cu CSTEP; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea accesului acestora la dovezile și datele științifice și a relației cu CSTEP;

| — | antrenarea CCR în procesul de consultare cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

—

antrenarea CCR în procesul de consultare cât mai curând posibil;

| — | furnizarea unor parametri de referință care să permită evaluarea conformității avizelor CCR cu obiectivele PCP și informarea lor cu privire la utilizările acestor avize; |
| --- | --- |

—

furnizarea unor parametri de referință care să permită evaluarea conformității avizelor CCR cu obiectivele PCP și informarea lor cu privire la utilizările acestor avize;

| 11. | consideră că CCR sunt în prezent insuficient finanțate având în vedere nivelul activităților pe care le întreprind; ia act de faptul că au fost emise orientări de către Comisie cu privire la gestionarea financiară, însă consideră că este necesar un dialog aprofundat în această privință și că ar trebui explorate alternative la actualul sistem; |
| --- | --- |

11.

consideră că CCR sunt în prezent insuficient finanțate având în vedere nivelul activităților pe care le întreprind; ia act de faptul că au fost emise orientări de către Comisie cu privire la gestionarea financiară, însă consideră că este necesar un dialog aprofundat în această privință și că ar trebui explorate alternative la actualul sistem;

| 12. | consideră că pentru o mai bună participare în cadrul CCR este necesară o revizuire a componenței acestora, dar că echilibrul actual dintre sectorul pescuitului și alte organizații nu ar trebui perturbat; |
| --- | --- |

12.

consideră că pentru o mai bună participare în cadrul CCR este necesară o revizuire a componenței acestora, dar că echilibrul actual dintre sectorul pescuitului și alte organizații nu ar trebui perturbat;

| 13. | își exprimă preocuparea cu privire la faptul că, recurent, anumite organizații care fac parte din CCR cu denumirea „alte grupuri de interes” fac uz de prezența lor, chiar dacă se află în minoritate, pentru a bloca deciziile sprijinite de majoritatea reprezentanților sectorului pescuitului, împiedicând adoptarea deciziilor prin consens; |
| --- | --- |

13.

își exprimă preocuparea cu privire la faptul că, recurent, anumite organizații care fac parte din CCR cu denumirea „alte grupuri de interes” fac uz de prezența lor, chiar dacă se află în minoritate, pentru a bloca deciziile sprijinite de majoritatea reprezentanților sectorului pescuitului, împiedicând adoptarea deciziilor prin consens;

| 14. | solicită menținerea unor legături mai strânse între CCR și Parlamentul European, Comitetul Regiunilor și Comitetul Economic și Social European; |
| --- | --- |

14.

solicită menținerea unor legături mai strânse între CCR și Parlamentul European, Comitetul Regiunilor și Comitetul Economic și Social European;

| 15. | solicită separarea deciziilor de natură tehnică de cele politice; deciziile politice ar trebui să facă obiectul unei abordări regionale, în timp ce abordarea deciziilor tehnice ar trebui să fie una științifică; |
| --- | --- |

15.

solicită separarea deciziilor de natură tehnică de cele politice; deciziile politice ar trebui să facă obiectul unei abordări regionale, în timp ce abordarea deciziilor tehnice ar trebui să fie una științifică;

| 16. | invită Comisia sa pentru pescuit, sub rezerva procedurilor statutare de aprobare:






  — | să numească cel puțin un membru al comisiei drept persoană de contact pentru fiecare CCR și să prezinte rapoarte privind activitățile acestuia; |
| --- | --- | --- |

16.

invită Comisia sa pentru pescuit, sub rezerva procedurilor statutare de aprobare:

—

să numească cel puțin un membru al comisiei drept persoană de contact pentru fiecare CCR și să prezinte rapoarte privind activitățile acestuia;

| — | să se asigure că CCR sunt invitate, la intervale regulate și în special când pe ordinea de zi sunt incluse teme pe marginea cărora acestea sunt în măsură să emită avize sau să facă recomandări, să participe la lucrările comisiei pentru a-și prezenta avizele sau recomandările; |
| --- | --- |

—

să se asigure că CCR sunt invitate, la intervale regulate și în special când pe ordinea de zi sunt incluse teme pe marginea cărora acestea sunt în măsură să emită avize sau să facă recomandări, să participe la lucrările comisiei pentru a-și prezenta avizele sau recomandările;

| — | să stabilească o procedură pentru a se asigura că secretariatele comisiei, ale CCR și ale Comitetului inter-CCR păstrează legătura cu regularitate în scopul schimbului și strângerii de informații referitoare la activitățile, avizele și recomandările lor; |
| --- | --- |

—

să stabilească o procedură pentru a se asigura că secretariatele comisiei, ale CCR și ale Comitetului inter-CCR păstrează legătura cu regularitate în scopul schimbului și strângerii de informații referitoare la activitățile, avizele și recomandările lor;

| — | să găzduiască o conferință anuală cu participarea CCR și a Comisiei; |
| --- | --- |

—

să găzduiască o conferință anuală cu participarea CCR și a Comisiei;

| 17. | invită autoritățile bugetare să aloce fonduri corespunzătoare pentru măsurile menționate mai sus; |
| --- | --- |

17.

invită autoritățile bugetare să aloce fonduri corespunzătoare pentru măsurile menționate mai sus;

| 18. | solicită CCR să informeze în permanență membrii Comisiei pentru pescuit cu privire la activitățile desfășurate și la avizele și recomandările prezentate și să îi invite să participe la reuniuni; |
| --- | --- |

18.

solicită CCR să informeze în permanență membrii Comisiei pentru pescuit cu privire la activitățile desfășurate și la avizele și recomandările prezentate și să îi invite să participe la reuniuni;

| 19. | solicită ca viitoarele dispoziții legislative referitoare la CCR să confere membrilor Parlamentului statutul oficial de observatori activi în cadrul reuniunilor organizate de acestea; |
| --- | --- |

19.

solicită ca viitoarele dispoziții legislative referitoare la CCR să confere membrilor Parlamentului statutul oficial de observatori activi în cadrul reuniunilor organizate de acestea;

| 20. | solicită Comisiei și Comitetului inter-CCR să autorizeze prezența membrilor Comisiei pentru pescuit a Parlamentului în cadrul reuniunilor de coordonare organizate de acestea; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei și Comitetului inter-CCR să autorizeze prezența membrilor Comisiei pentru pescuit a Parlamentului în cadrul reuniunilor de coordonare organizate de acestea;

| 21. | subliniază importanța PCP ca mijloc de asigurare a existenței unor standarde, principii și norme aplicabile în toate apele comunitare și tuturor vaselor comunitare; |
| --- | --- |

21.

subliniază importanța PCP ca mijloc de asigurare a existenței unor standarde, principii și norme aplicabile în toate apele comunitare și tuturor vaselor comunitare;

| 22. | solicită Comisiei să accept și să respecte pe deplin rolul consultativ al CCR și să propună, în contextul reformei PCP, o contribuție sporită a acestora la responsabilitățile de gestionare; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să accept și să respecte pe deplin rolul consultativ al CCR și să propună, în contextul reformei PCP, o contribuție sporită a acestora la responsabilitățile de gestionare;

| 23. | consideră, de asemenea, că apropiata reformă a PCP ar trebui să profite pe deplin de consolidarea CCR pentru o mai bună descentralizare a aplicării acesteia, pentru a permite aplicarea măsurilor comune în diferitele zone în funcție de particularitățile diferitor zone și condiții de pescuit; |
| --- | --- |

23.

consideră, de asemenea, că apropiata reformă a PCP ar trebui să profite pe deplin de consolidarea CCR pentru o mai bună descentralizare a aplicării acesteia, pentru a permite aplicarea măsurilor comune în diferitele zone în funcție de particularitățile diferitor zone și condiții de pescuit;

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și consiliilor consultative regionale, Comitetului consultativ pentru pescuit și acvacultură, Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit, Comitetului Regiunilor și Comitetului Economic și Social European, Comitetului pentru un dialog social sectorial în domeniul pescuitului maritim și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

24.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și consiliilor consultative regionale, Comitetului consultativ pentru pescuit și acvacultură, Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit, Comitetului Regiunilor și Comitetului Economic și Social European, Comitetului pentru un dialog social sectorial în domeniul pescuitului maritim și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

(2)  JO L 80, 31.3.2000, p. 7.

(3)  JO L 256, 3.8.2004, p. 17.

(4)  JO L 155, 15.6.2007, p. 68.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/79 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/79

---

Vineri, 24 aprilie 2009Mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre

P6_TA(2009)0327

Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la înființarea unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre

2010/C 184 E/17

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei din 8 aprilie 2009 referitoare la un regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 332/2002 de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (COM(2009)0169),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului din 18 februarie 2002 de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (1) și poziția Parlamentului din 6 septembrie 2001 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (2),

având în vedere poziția sa din 20 noiembrie 2008 (3) privind propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 332/2002 și rezoluția sa din aceeași dată referitoare la înființarea unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (4),

având în vedere articolele 100 și 119 din Tratatul CE,

având în vedere articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Consiliul a dublat deja plafonul pentru asistența financiară pe termen mediu la 25 000 000 000 EUR de la plafonul inițial de 12 000 000 000 EUR în temeiul articolelor 119 și 308 din Tratat prin adoptarea Regulamentului (CE) nr. 1360/2008 din 2 decembrie 2008 (5) de modificare a Regulamentului (CE) nr. 332/2002; |
| --- | --- |

A.

întrucât Consiliul a dublat deja plafonul pentru asistența financiară pe termen mediu la 25 000 000 000 EUR de la plafonul inițial de 12 000 000 000 EUR în temeiul articolelor 119 și 308 din Tratat prin adoptarea Regulamentului (CE) nr. 1360/2008 din 2 decembrie 2008 (5) de modificare a Regulamentului (CE) nr. 332/2002;

| B. | întrucât, în corelație cu aranjamentele din cadrul altor instituții financiare internaționale, Comunitatea a acordat un împrumut Ungariei în valoare de 6 500 000 000 EUR, iar Letoniei de 3 100 000 000 EUR și întrucât alte fonduri în valoare de 2 200 000 000 EUR au fost promise Letoniei de câteva state membre; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în corelație cu aranjamentele din cadrul altor instituții financiare internaționale, Comunitatea a acordat un împrumut Ungariei în valoare de 6 500 000 000 EUR, iar Letoniei de 3 100 000 000 EUR și întrucât alte fonduri în valoare de 2 200 000 000 EUR au fost promise Letoniei de câteva state membre;

| C. | întrucât Comunitatea a hotărât să ofere României asistență financiară pe termen mediu de până la 5 000 000 000 EUR în contextul efectelor negative ale crizei financiare globale asupra situației financiare și economice a României; |
| --- | --- |

C.

întrucât Comunitatea a hotărât să ofere României asistență financiară pe termen mediu de până la 5 000 000 000 EUR în contextul efectelor negative ale crizei financiare globale asupra situației financiare și economice a României;

| D. | întrucât este preferabilă o abordare de la caz la caz a asistenței financiare pe termen mediu destinate statelor membre, pentru a se ține cont de caracteristicile situației fiecărui stat membru; |
| --- | --- |

D.

întrucât este preferabilă o abordare de la caz la caz a asistenței financiare pe termen mediu destinate statelor membre, pentru a se ține cont de caracteristicile situației fiecărui stat membru;

| E. | întrucât trebuie să se țină seama de impactul actualei crize financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

E.

întrucât trebuie să se țină seama de impactul actualei crize financiare și economice mondiale;

| F. | întrucât trebuie manifestată solidaritate deplină față de statele membre care au aderat mai recent la Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

F.

întrucât trebuie manifestată solidaritate deplină față de statele membre care au aderat mai recent la Uniunea Europeană;

| G. | întrucât este necesară punerea în aplicare a unei politici care să abordeze problemele specifice ale economiilor acestor state membre în contextul crizei financiare mondiale și al recesiunii care se extinde în Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

G.

întrucât este necesară punerea în aplicare a unei politici care să abordeze problemele specifice ale economiilor acestor state membre în contextul crizei financiare mondiale și al recesiunii care se extinde în Uniunea Europeană,

| 1. | consideră că situația actuală constituie o dovadă suplimentară a utilității euro din perspectiva protecției statelor membre care aparțin zonei euro și invită celelalte state membre care nu aparțin zonei euro să adere la zona euro de îndată ce ajung să îndeplinească criteriile de la Maastricht; |
| --- | --- |

1.

consideră că situația actuală constituie o dovadă suplimentară a utilității euro din perspectiva protecției statelor membre care aparțin zonei euro și invită celelalte state membre care nu aparțin zonei euro să adere la zona euro de îndată ce ajung să îndeplinească criteriile de la Maastricht;

| 2. | solicită Comisiei să răspundă solicitărilor anterioare ale Parlamentului cu privire la analiza efectelor comportamentului băncilor care și-au transferat activele din statele membre care au aderat mai recent; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să răspundă solicitărilor anterioare ale Parlamentului cu privire la analiza efectelor comportamentului băncilor care și-au transferat activele din statele membre care au aderat mai recent;

| 3. | invită Comisia să comunice cât mai curând rezultatul acestei analize Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să comunice cât mai curând rezultatul acestei analize Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare;

| 4. | recunoaște că, din cauza actualei crize economice și financiare mondiale, este necesară o creștere considerabilă a plafonului de creditare în perspectiva numărului ridicat al creditelor care urmează să fie acordate statelor membre, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 332/2002, ținându-se seama de calendarul Parlamentului; subliniază că o astfel de creștere ar îmbunătăți abilitatea Comunității de a reacționa cu o mai mare flexibilitate la solicitări suplimentare de asistență financiară pe termen mediu; |
| --- | --- |

4.

recunoaște că, din cauza actualei crize economice și financiare mondiale, este necesară o creștere considerabilă a plafonului de creditare în perspectiva numărului ridicat al creditelor care urmează să fie acordate statelor membre, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 332/2002, ținându-se seama de calendarul Parlamentului; subliniază că o astfel de creștere ar îmbunătăți abilitatea Comunității de a reacționa cu o mai mare flexibilitate la solicitări suplimentare de asistență financiară pe termen mediu;

| 5. | salută acordurile voluntare încheiate între bănci și statele membre ce au aderat mai recent la Uniunea Europeană, conform cărora băncile respective se abțin de la întreruperea liniilor de credit (spre exemplu în ceea ce privește România în contextul Acordului de la Viena) și încurajează și alte astfel de inițiative; |
| --- | --- |

5.

salută acordurile voluntare încheiate între bănci și statele membre ce au aderat mai recent la Uniunea Europeană, conform cărora băncile respective se abțin de la întreruperea liniilor de credit (spre exemplu în ceea ce privește România în contextul Acordului de la Viena) și încurajează și alte astfel de inițiative;

| 6. | observă că această creștere semnificativă face posibilă optimizarea potențialului de împrumut al Comisiei pe piețele de capital sau de la instituțiile financiare; observă, de asemenea, că nu există un temei legal specific pentru emiterea de către Comunitate de obligațiuni pe piața globală, dar că sunt întreprinse acțiuni pregătitoare de către Comisie care să permită două sau mai multor state membre să emită în comun obligațiuni denominate în euro; |
| --- | --- |

6.

observă că această creștere semnificativă face posibilă optimizarea potențialului de împrumut al Comisiei pe piețele de capital sau de la instituțiile financiare; observă, de asemenea, că nu există un temei legal specific pentru emiterea de către Comunitate de obligațiuni pe piața globală, dar că sunt întreprinse acțiuni pregătitoare de către Comisie care să permită două sau mai multor state membre să emită în comun obligațiuni denominate în euro;

| 7. | solicită Comisiei să investigheze împreună cu Banca Europeană de Investiții modul în care poate fi depășită criza creditelor în economia reală cu ajutorul instrumentelor financiare noi și inovatoare; observă că o serie de instrumente financiare ar putea fi utilizate pentru a se asigura flexibilitatea mecanismului de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei să investigheze împreună cu Banca Europeană de Investiții modul în care poate fi depășită criza creditelor în economia reală cu ajutorul instrumentelor financiare noi și inovatoare; observă că o serie de instrumente financiare ar putea fi utilizate pentru a se asigura flexibilitatea mecanismului de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre;

| 8. | observă că o asemenea creștere a plafonului de creditare nu ar avea nicio incidență bugetară, întrucât fondurile necesare ar fi împrumutate de către Comisie pe piețele de capitaluri, iar statele membre beneficiare ar fi obligate să ramburseze creditele acordate; subliniază că unica situație în care creșterea plafonului de creditare ar avea incidențe bugetare ar fi aceea în care un stat membru nu și-ar onora datoria; |
| --- | --- |

8.

observă că o asemenea creștere a plafonului de creditare nu ar avea nicio incidență bugetară, întrucât fondurile necesare ar fi împrumutate de către Comisie pe piețele de capitaluri, iar statele membre beneficiare ar fi obligate să ramburseze creditele acordate; subliniază că unica situație în care creșterea plafonului de creditare ar avea incidențe bugetare ar fi aceea în care un stat membru nu și-ar onora datoria;

| 9. | salută rolul atribuit Curții de Conturi prin propunerea Comisiei menționată anterior, în caz de necesitate; |
| --- | --- |

9.

salută rolul atribuit Curții de Conturi prin propunerea Comisiei menționată anterior, în caz de necesitate;

| 10. | consideră că condițiile pentru acordarea acestei asistențe financiare ar trebui să fie armonizate și să sprijine obiectivele Comunității în materie de calitate a cheltuielilor publice, de creștere durabilă și sisteme de securitate socială, de ocupare deplină a forței de muncă, de combatere a schimbărilor climatice și de eficiență energetică; |
| --- | --- |

10.

consideră că condițiile pentru acordarea acestei asistențe financiare ar trebui să fie armonizate și să sprijine obiectivele Comunității în materie de calitate a cheltuielilor publice, de creștere durabilă și sisteme de securitate socială, de ocupare deplină a forței de muncă, de combatere a schimbărilor climatice și de eficiență energetică;

| 11. | reamintește că articolul 100 din tratat este aplicabil tuturor statelor membre și invită Comisia să prezinte o propunere de regulament prin care să se definească condițiile de punere în aplicare a acestei dispoziții; reamintește că articolul 103 din tratat prevede că statele membre „nu [răspund] și nu își asumă angajamentele autorităților administrațiilor publice centrale, ale autorităților regionale sau locale, ale celorlalte autorități publice sau ale altor organisme ori întreprinderi publice dintr-un stat membru, fără a aduce atingere garanțiilor financiare reciproce pentru realizarea în comun a unui proiect specific” și că „Consiliul, hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 252, poate preciza, dacă este cazul, definițiile pentru aplicarea interdicțiilor prevăzute la articolul 101 și de prezentul articol”; |
| --- | --- |

11.

reamintește că articolul 100 din tratat este aplicabil tuturor statelor membre și invită Comisia să prezinte o propunere de regulament prin care să se definească condițiile de punere în aplicare a acestei dispoziții; reamintește că articolul 103 din tratat prevede că statele membre „nu [răspund] și nu își asumă angajamentele autorităților administrațiilor publice centrale, ale autorităților regionale sau locale, ale celorlalte autorități publice sau ale altor organisme ori întreprinderi publice dintr-un stat membru, fără a aduce atingere garanțiilor financiare reciproce pentru realizarea în comun a unui proiect specific” și că „Consiliul, hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 252, poate preciza, dacă este cazul, definițiile pentru aplicarea interdicțiilor prevăzute la articolul 101 și de prezentul articol”;

| 12. | solicită ca Parlamentul să fie informat asupra memorandumurilor de înțelegere încheiate între Comisie și statele membre respective, prin care se stabilesc în detaliu condițiile de acordare a împrumuturilor; |
| --- | --- |

12.

solicită ca Parlamentul să fie informat asupra memorandumurilor de înțelegere încheiate între Comisie și statele membre respective, prin care se stabilesc în detaliu condițiile de acordare a împrumuturilor;

| 13. | solicită Comisiei să asigure coordonarea politicii economice la nivel comunitar în timpul perioadelor de criză economică și să instituie un grup de experți împreună cu Parlamentul și să pregătească un cadru global și orientări pentru memorandumurile de înțelegere încheiate între Comisie și statele membre în cauză, care să prevadă condițiile de acordare a împrumuturilor; |
| --- | --- |

13.

solicită Comisiei să asigure coordonarea politicii economice la nivel comunitar în timpul perioadelor de criză economică și să instituie un grup de experți împreună cu Parlamentul și să pregătească un cadru global și orientări pentru memorandumurile de înțelegere încheiate între Comisie și statele membre în cauză, care să prevadă condițiile de acordare a împrumuturilor;

| 14. | reamintește că Parlamentul a solicitat Consiliului, în pozițiile sale din 6 septembrie 2001 și din 20 noiembrie 2008, menționate anterior, să examineze, la fiecare doi ani, pe baza unui raport al Comisiei, după consultarea Parlamentului și pe baza avizului Comitetului economic și financiar, dacă mecanismul existent răspunde în continuare nevoilor care au condus la crearea sa; întreabă Consiliul și Comisia dacă astfel de rapoarte au fost elaborate de la adoptarea Regulamentului (CE) nr. 332/2002; |
| --- | --- |

14.

reamintește că Parlamentul a solicitat Consiliului, în pozițiile sale din 6 septembrie 2001 și din 20 noiembrie 2008, menționate anterior, să examineze, la fiecare doi ani, pe baza unui raport al Comisiei, după consultarea Parlamentului și pe baza avizului Comitetului economic și financiar, dacă mecanismul existent răspunde în continuare nevoilor care au condus la crearea sa; întreabă Consiliul și Comisia dacă astfel de rapoarte au fost elaborate de la adoptarea Regulamentului (CE) nr. 332/2002;

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Băncii Centrale Europene, Eurogrupului și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

15.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Băncii Centrale Europene, Eurogrupului și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO L 53, 23.2.2002, p. 1.

(2)  JO C 72 E, 21.3.2002, p. 312.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0560.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0562.

(5)  JO L 352, 31.12.2008, p. 11.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/82 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/82

---

Vineri, 24 aprilie 2009Aspecte normative ale nanomaterialelor

P6_TA(2009)0328

Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la aspectele normative ale nanomaterialelor (2008/2208(INI))

2010/C 184 E/18

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 iunie 2008 intitulată „Aspecte normative ale nanomaterialelor” (COM(2008)0366), precum și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește această comunicare (SEC(2008)2036),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 mai 2004 intitulată „Către o strategie europeană pentru nanotehnologie” (COM(2004)0338),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 iunie 2005 intitulată „Nanoștiințe și nanotehnologii: un plan de acțiune pentru Europa 2005-2009” (COM(2005)0243) („planul de acțiune”), precum și Rezoluția sa din 28 septembrie 2006 (1) privind planul de acțiune,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 septembrie 2007 intitulată „Nanoștiințe și nanotehnologii: un plan de acțiune pentru Europa 2005-2009. Primul raport privind punerea în aplicare 2005-2007”, COM(2007)0505,

având în vedere avizele Comitetului științific pentru riscuri sanitare emergente și noi (SCENIHR) privind definirea nanomaterialelor și evaluarea riscurilor asociate acestora (2),

având în vedere avizul Comitetului științific pentru produse destinate consumatorilor (CSPC) privind siguranța utilizării nanomaterialelor în produsele cosmetice (3),

având în vedere Recomandarea Comisiei privind un cod de conduită pentru o cercetare responsabilă în domeniul nanoștiințelor și nanotehnologiilor (COM(2008)0424) („Codul de conduită”),

având în vedere avizul Grupului european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii, destinat Comisiei Europene, privind aspectele etice ale nanomedicinei (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) (5),

având în vedere Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind introducerea pe piață a produselor biocide (6),

având în vedere Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă (7) și directivele conexe ale acesteia,

având în vedere Directiva 2001/95/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 decembrie 2001 privind siguranța generală a produselor (8), precum și legislația specifică privind produsele, în special Directiva 76/768/CEE a Consiliului din 27 iulie 1976 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la produsele cosmetice (9),

având în vedere Regulamentul (CE) 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității europene pentru siguranța alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (10), Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (11), Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 martie 2000 privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la etichetarea și prezentarea produselor alimentare, precum și la publicitatea acestora (12), Regulamentul (CE) nr. 1830/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind trasabilitatea și etichetarea organismelor modificate genetic și trasabilitatea produselor destinate alimentației umane sau animale, produse din organisme modificate genetic (13) și Regulamentul (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 ianuarie 1997 privind alimentele și ingredientele alimentare noi (14),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (15),

având în vedere legislația comunitară în materie de mediu, în special Directiva 2008/1/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind prevenirea și controlul integrat al poluării (16), Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (17) și Directiva 2006/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind deșeurile (18),

având în vedere Directiva 2006/114/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind publicitatea înșelătoare și comparativă (19),

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A6-0255/2009),

| A. | întrucât utilizarea nanomaterialelor și nanotehnologiilor (denumite în continuare „nanomateriale”) promite progrese importante și multiple beneficii în nenumărate aplicații pentru consumatori, pacienți și mediu, dat fiind faptul că nanomaterialele pot prezenta proprietăți diferite sau noi în comparație cu aceeași substanță sau material în formă normală; |
| --- | --- |

A.

întrucât utilizarea nanomaterialelor și nanotehnologiilor (denumite în continuare „nanomateriale”) promite progrese importante și multiple beneficii în nenumărate aplicații pentru consumatori, pacienți și mediu, dat fiind faptul că nanomaterialele pot prezenta proprietăți diferite sau noi în comparație cu aceeași substanță sau material în formă normală;

| B. | întrucât se așteaptă ca progrese înregistrate în domeniul nanomaterialelor să aibă o influență importantă asupra deciziilor politice în domeniul sănătății publice, ocupării forței de muncă, siguranței și sănătății la locul de muncă, societății informaționale, energiei, transporturilor, securității și spațiului; |
| --- | --- |

B.

întrucât se așteaptă ca progrese înregistrate în domeniul nanomaterialelor să aibă o influență importantă asupra deciziilor politice în domeniul sănătății publice, ocupării forței de muncă, siguranței și sănătății la locul de muncă, societății informaționale, energiei, transporturilor, securității și spațiului;

| C. | întrucât, în pofida introducerii unei strategii europene specifice privind nanotehnologiile și a alocării în consecință a unei sume de aproximativ 3 500 000 000 EUR pentru cercetarea în domeniul nanoștiințelor pentru al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru cercetare și dezvoltare tehnologică și activități de demonstrare (2007-2013) (CP7), Uniunea Europeană se află în urma principalilor săi concurenți actuali, SUA, Japonia și Coreea de Sud, care realizează mai mult de jumătate din investiții și însumează două treimi din patentele depuse la nivel mondial; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în pofida introducerii unei strategii europene specifice privind nanotehnologiile și a alocării în consecință a unei sume de aproximativ 3 500 000 000 EUR pentru cercetarea în domeniul nanoștiințelor pentru al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru cercetare și dezvoltare tehnologică și activități de demonstrare (2007-2013) (CP7), Uniunea Europeană se află în urma principalilor săi concurenți actuali, SUA, Japonia și Coreea de Sud, care realizează mai mult de jumătate din investiții și însumează două treimi din patentele depuse la nivel mondial;

| D. | întrucât, pe de altă parte, nanomaterialele pot prezenta noi riscuri semnificative ca urmare a dimensiunii lor foarte mici, cum ar fi reactivitatea și mobilitatea crescută, ceea ce ar putea conduce la o toxicitate mai ridicată în corpul uman în condițiile unui acces necontrolat și poate chiar la apariția unor diverse mecanisme de interferență cu fiziologia speciilor umane și ecologice; |
| --- | --- |

D.

întrucât, pe de altă parte, nanomaterialele pot prezenta noi riscuri semnificative ca urmare a dimensiunii lor foarte mici, cum ar fi reactivitatea și mobilitatea crescută, ceea ce ar putea conduce la o toxicitate mai ridicată în corpul uman în condițiile unui acces necontrolat și poate chiar la apariția unor diverse mecanisme de interferență cu fiziologia speciilor umane și ecologice;

| E. | întrucât dezvoltarea nanomaterialelor în condiții de siguranță poate avea o contribuție importantă la competitivitatea economiei Uniunii Europene și la îndeplinirea strategiei de la Lisabona; |
| --- | --- |

E.

întrucât dezvoltarea nanomaterialelor în condiții de siguranță poate avea o contribuție importantă la competitivitatea economiei Uniunii Europene și la îndeplinirea strategiei de la Lisabona;

| F. | întrucât discuțiile actuale referitoare la nanomateriale reflectă o lipsă semnificativă de cunoștințe și informații care determină discuții contradictorii, începând cu nivelul definițiilor:






  (a) | referitoare la mărime: indicarea aproximativă a mărimii („în jurul a 100 nm sau mai puțin”) vs. un interval de mărime („între 1 și 100 nm”); |
| --- | --- | --- |

F.

întrucât discuțiile actuale referitoare la nanomateriale reflectă o lipsă semnificativă de cunoștințe și informații care determină discuții contradictorii, începând cu nivelul definițiilor:

(a)

referitoare la mărime: indicarea aproximativă a mărimii („în jurul a 100 nm sau mai puțin”) vs. un interval de mărime („între 1 și 100 nm”);

| (b) | referitoare la proprietăți diferite/noi: proprietățile diferite/noi determinate de efectele mărimii, inclusiv numărul de particule, structura de suprafață și activitatea de la suprafață, considerate un criteriu independent vs. folosirea acestor proprietăți ca un criteriu suplimentar pentru definirea nanomaterialelor; |
| --- | --- |

(b)

referitoare la proprietăți diferite/noi: proprietățile diferite/noi determinate de efectele mărimii, inclusiv numărul de particule, structura de suprafață și activitatea de la suprafață, considerate un criteriu independent vs. folosirea acestor proprietăți ca un criteriu suplimentar pentru definirea nanomaterialelor;

| (c) | referitoare la proprietăți problematice: limitarea definiției nanomaterialelor la anumite proprietăți (de exemplu insolubile sau persistente), sau neluarea în calcul a acestor limitări; |
| --- | --- |

(c)

referitoare la proprietăți problematice: limitarea definiției nanomaterialelor la anumite proprietăți (de exemplu insolubile sau persistente), sau neluarea în calcul a acestor limitări;

| G. | întrucât în prezent nu este disponibil un ansamblu de definiții armonizate, complet elaborate, cu toate că o serie de standarde internaționale sunt fie disponibile, fie în curs de elaborare, acestea definind conceptul de „nanoscară” ca „având una sau mai multe dimensiuni de ordinul a 100 nm” și făcând adesea o diferențiere între:






  — | nano-obiecte, definite ca „porțiuni mici de materiale cu una, două sau trei dimensiuni externe pe scara nanometrică”, adică materiale alcătuite din obiecte izolate cu dimensiuni foarte mici; |
| --- | --- | --- |

G.

întrucât în prezent nu este disponibil un ansamblu de definiții armonizate, complet elaborate, cu toate că o serie de standarde internaționale sunt fie disponibile, fie în curs de elaborare, acestea definind conceptul de „nanoscară” ca „având una sau mai multe dimensiuni de ordinul a 100 nm” și făcând adesea o diferențiere între:

—

nano-obiecte, definite ca „porțiuni mici de materiale cu una, două sau trei dimensiuni externe pe scara nanometrică”, adică materiale alcătuite din obiecte izolate cu dimensiuni foarte mici;

| — | materiale nanostructurale, definite ca „materiale cu o structură internă sau superficială pe scara nanometrică”, de exemplu materiale care prezintă cavități de mici dimensiuni; |
| --- | --- |

—

materiale nanostructurale, definite ca „materiale cu o structură internă sau superficială pe scara nanometrică”, de exemplu materiale care prezintă cavități de mici dimensiuni;

| H. | întrucât nu există informații clare despre utilizarea efectivă a nanomaterialelor în produsele de consum, de exemplu:






  — | în timp ce, în conformitate cu inventarul unor instituții renumite, în prezent există pe piață peste 800 de produse de consum identificate de producători ca fiind bazate pe nanotehnologii, asociațiile comerciale ale acelorași producători se îndoiesc în privința acestor cifre, considerând că ele reprezintă supraestimări, fără însă a prezenta, de partea lor, cifre concrete; |
| --- | --- | --- |

H.

întrucât nu există informații clare despre utilizarea efectivă a nanomaterialelor în produsele de consum, de exemplu:

—

în timp ce, în conformitate cu inventarul unor instituții renumite, în prezent există pe piață peste 800 de produse de consum identificate de producători ca fiind bazate pe nanotehnologii, asociațiile comerciale ale acelorași producători se îndoiesc în privința acestor cifre, considerând că ele reprezintă supraestimări, fără însă a prezenta, de partea lor, cifre concrete;

| — | în timp ce companiile folosesc în mod curent expresiile conținând prefixul „nano”, deoarece termenul „nano” pare a avea un efect de marketing pozitiv, acestea se opun ferm unor cerințe de etichetare obiective; |
| --- | --- |

—

în timp ce companiile folosesc în mod curent expresiile conținând prefixul „nano”, deoarece termenul „nano” pare a avea un efect de marketing pozitiv, acestea se opun ferm unor cerințe de etichetare obiective;

| I. | întrucât sunt necesare cerințe clare de notificare referitoare la utilizarea nanomaterialelor, informarea consumatorilor, precum și o aplicare integrală a Directivei 2006/114/CE, astfel încât să se poată oferi informații fiabile privind utilizarea nanomaterialelor; |
| --- | --- |

I.

întrucât sunt necesare cerințe clare de notificare referitoare la utilizarea nanomaterialelor, informarea consumatorilor, precum și o aplicare integrală a Directivei 2006/114/CE, astfel încât să se poată oferi informații fiabile privind utilizarea nanomaterialelor;

| J. | întrucât prezentările despre beneficiile posibile ale nanotehnologiilor lasă să se întrevadă o diversitate aproape nelimitată de viitoare aplicații ale nanomaterialelor dar nu oferă informații concludente în ceea ce privește utilizarea lor în momentul de față; |
| --- | --- |

J.

întrucât prezentările despre beneficiile posibile ale nanotehnologiilor lasă să se întrevadă o diversitate aproape nelimitată de viitoare aplicații ale nanomaterialelor dar nu oferă informații concludente în ceea ce privește utilizarea lor în momentul de față;

| K. | întrucât există mari controverse legate de posibilitatea evaluării siguranței nanomaterialelor; întrucât comitetele științifice și agențiile Uniunii Europene atrag atenția asupra unor mari deficiențe nu doar în ceea ce privește datele-cheie, ci și în privința metodelor folosite pentru obținerea acestor date; întrucât Uniunea europeană trebuie să investească mai mult în evaluarea corespunzătoare a nanomaterialelor pentru a compensa lipsa de cunoștințe și pentru a dezvolta și implementa, cât mai repede posibil, în colaborare cu agențiile sale și cu partenerii săi internaționali, metode de evaluare, precum și o metrologie și o nomenclatură adecvate și armonizate; |
| --- | --- |

K.

întrucât există mari controverse legate de posibilitatea evaluării siguranței nanomaterialelor; întrucât comitetele științifice și agențiile Uniunii Europene atrag atenția asupra unor mari deficiențe nu doar în ceea ce privește datele-cheie, ci și în privința metodelor folosite pentru obținerea acestor date; întrucât Uniunea europeană trebuie să investească mai mult în evaluarea corespunzătoare a nanomaterialelor pentru a compensa lipsa de cunoștințe și pentru a dezvolta și implementa, cât mai repede posibil, în colaborare cu agențiile sale și cu partenerii săi internaționali, metode de evaluare, precum și o metrologie și o nomenclatură adecvate și armonizate;

| L. | întrucât SCENIHR a identificat, în cazul unor nanomateriale, pericole specifice pentru sănătate, precum și efecte toxice asupra organismelor din mediu; întrucât, de asemenea, SCENIHR a constatat o lipsă generală a datelor de bună calitate privind expunerea, atât în cazul oamenilor, cât și al mediului, concluzionând astfel, că cunoștințele privind metodologia pentru realizarea unor estimări privind expunerea și pentru identificarea pericolelor trebuie dezvoltată în continuare, validată și standardizată; |
| --- | --- |

L.

întrucât SCENIHR a identificat, în cazul unor nanomateriale, pericole specifice pentru sănătate, precum și efecte toxice asupra organismelor din mediu; întrucât, de asemenea, SCENIHR a constatat o lipsă generală a datelor de bună calitate privind expunerea, atât în cazul oamenilor, cât și al mediului, concluzionând astfel, că cunoștințele privind metodologia pentru realizarea unor estimări privind expunerea și pentru identificarea pericolelor trebuie dezvoltată în continuare, validată și standardizată;

| M. | întrucât, în momentul de față, finanțarea pentru cercetarea aspectelor nanomaterialelor referitoare la mediu, sănătate și siguranță în cadrul PC7 este mult prea mică; întrucât, de asemenea, criteriile de evaluare pentru aprobarea proiectelor de cercetare care urmăresc analizarea siguranței nanomaterialelor în cadrul PC7 sunt prea restrictive (în sensul că acestea pun accentul doar pe valoarea inovatoare) și astfel nu promovează suficient elaborarea rapidă a unor metode științifice de evaluare a nanomaterialelor; întrucât este extrem de important să se aloce resurse suficiente pentru cercetarea dezvoltării și utilizării în siguranță a nanomaterialelor; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în momentul de față, finanțarea pentru cercetarea aspectelor nanomaterialelor referitoare la mediu, sănătate și siguranță în cadrul PC7 este mult prea mică; întrucât, de asemenea, criteriile de evaluare pentru aprobarea proiectelor de cercetare care urmăresc analizarea siguranței nanomaterialelor în cadrul PC7 sunt prea restrictive (în sensul că acestea pun accentul doar pe valoarea inovatoare) și astfel nu promovează suficient elaborarea rapidă a unor metode științifice de evaluare a nanomaterialelor; întrucât este extrem de important să se aloce resurse suficiente pentru cercetarea dezvoltării și utilizării în siguranță a nanomaterialelor;

| N. | întrucât cunoștințele despre impactul posibil al nanomaterialelor asupra sănătății și mediului sunt mult în urma evoluțiilor pieței date fiind progresele rapide în domeniul nanomaterialelor, dând naștere astfel unor întrebări fundamentale despre capacitatea reglementărilor actuale de a reacționa „în timp real” la tehnologiile emergente cum ar fi cele legate de nanomateriale; |
| --- | --- |

N.

întrucât cunoștințele despre impactul posibil al nanomaterialelor asupra sănătății și mediului sunt mult în urma evoluțiilor pieței date fiind progresele rapide în domeniul nanomaterialelor, dând naștere astfel unor întrebări fundamentale despre capacitatea reglementărilor actuale de a reacționa „în timp real” la tehnologiile emergente cum ar fi cele legate de nanomateriale;

| O. | întrucât Parlamentul, în rezoluția sa din 28 septembrie 2006 privind nanoștiințele și nanotehnologiile, a solicitat o analiză a efectelor nanoparticulelor care nu sunt ușor solubile sau biodegradabile, în conformitate cu principiul precauției, înainte ca aceste particule să fie lansate în producție și introduse pe piață; |
| --- | --- |

O.

întrucât Parlamentul, în rezoluția sa din 28 septembrie 2006 privind nanoștiințele și nanotehnologiile, a solicitat o analiză a efectelor nanoparticulelor care nu sunt ușor solubile sau biodegradabile, în conformitate cu principiul precauției, înainte ca aceste particule să fie lansate în producție și introduse pe piață;

| P. | întrucât valoarea comunicării Comisiei menționată mai sus intitulată „Aspecte normative ale nanomaterialelor” este relativ redusă din cauza lipsei de informații despre proprietățile specifice ale nanomaterialelor, utilizarea lor efectivă, precum și eventualele riscuri și avantaje ale acestora, fiind astfel imposibil să se țină seama de provocările legislative și politice determinate de natura specifică a nanomaterialelor, astfel rezultând doar o prezentare de ansamblu a legislației din care reiese că, în momentul de față, legislația comunitară nu conține dispoziții specifice privind nanomaterialele; |
| --- | --- |

P.

întrucât valoarea comunicării Comisiei menționată mai sus intitulată „Aspecte normative ale nanomaterialelor” este relativ redusă din cauza lipsei de informații despre proprietățile specifice ale nanomaterialelor, utilizarea lor efectivă, precum și eventualele riscuri și avantaje ale acestora, fiind astfel imposibil să se țină seama de provocările legislative și politice determinate de natura specifică a nanomaterialelor, astfel rezultând doar o prezentare de ansamblu a legislației din care reiese că, în momentul de față, legislația comunitară nu conține dispoziții specifice privind nanomaterialele;

| Q. | întrucât nanomaterialele ar trebui cuprinse într-un corpus legislativ sigur, pluriform și evolutiv, care să se bazeze pe principiul precauției (20), pe principiul răspunderii producătorului și pe principiul „poluatorul plătește”, pentru a asigura producția, utilizarea și eliminarea nanomaterialelor în condiții de siguranță, înainte de a introduce tehnologia pe piață, evitând totodată recurgerea sistematică la moratorii sau la tratamente nediferențiate ale aplicațiilor diferite ale nanomaterialelor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât nanomaterialele ar trebui cuprinse într-un corpus legislativ sigur, pluriform și evolutiv, care să se bazeze pe principiul precauției (20), pe principiul răspunderii producătorului și pe principiul „poluatorul plătește”, pentru a asigura producția, utilizarea și eliminarea nanomaterialelor în condiții de siguranță, înainte de a introduce tehnologia pe piață, evitând totodată recurgerea sistematică la moratorii sau la tratamente nediferențiate ale aplicațiilor diferite ale nanomaterialelor;

| R. | întrucât, din cauza nenumăratelor aplicații ale nanotehnologiilor în sectoare atât de diverse, cum ar fi cel al produselor electronice, al textilelor, al produselor biomedicale, al produselor de îngrijire, produselor de curățare, al produselor alimentare sau al energiei, introducerea unui singur cadru de reglementare la nivel comunitar este imposibilă; |
| --- | --- |

R.

întrucât, din cauza nenumăratelor aplicații ale nanotehnologiilor în sectoare atât de diverse, cum ar fi cel al produselor electronice, al textilelor, al produselor biomedicale, al produselor de îngrijire, produselor de curățare, al produselor alimentare sau al energiei, introducerea unui singur cadru de reglementare la nivel comunitar este imposibilă;

| S. | întrucât, în contextul programului REACH, s-a convenit deja că este necesară mai multă îndrumare și consiliere în ceea ce privește nanomaterialele, mai ales în ceea ce privește identificarea substanțelor, precum și adaptarea la metodele de evaluare ale riscurilor, întrucât o examinare mai atentă a REACH scoate în evidență numeroase alte lacune în abordarea nanomaterialelor; |
| --- | --- |

S.

întrucât, în contextul programului REACH, s-a convenit deja că este necesară mai multă îndrumare și consiliere în ceea ce privește nanomaterialele, mai ales în ceea ce privește identificarea substanțelor, precum și adaptarea la metodele de evaluare ale riscurilor, întrucât o examinare mai atentă a REACH scoate în evidență numeroase alte lacune în abordarea nanomaterialelor;

| T. | întrucât există posibilitatea ca legislația privind deșeurile să nu fie aplicată corect în absența unor dispoziții specifice nanomaterialelor; |
| --- | --- |

T.

întrucât există posibilitatea ca legislația privind deșeurile să nu fie aplicată corect în absența unor dispoziții specifice nanomaterialelor;

| U. | întrucât nanomaterialele reprezintă, pe parcursul întreg ciclului lor de viață, provocări majore pentru sănătatea și siguranța la locul de muncă având în vedere că mulți lucrători din lanțul de producție sunt expuși la aceste materiale, fără a ști dacă procedurile de siguranță aplicate și măsurile de protecție luate sunt corespunzătoare și eficiente; constată că se prevede ca numărul și diversitatea lucrătorilor expuși la efectele nanomaterialelor să crească în viitor; |
| --- | --- |

U.

întrucât nanomaterialele reprezintă, pe parcursul întreg ciclului lor de viață, provocări majore pentru sănătatea și siguranța la locul de muncă având în vedere că mulți lucrători din lanțul de producție sunt expuși la aceste materiale, fără a ști dacă procedurile de siguranță aplicate și măsurile de protecție luate sunt corespunzătoare și eficiente; constată că se prevede ca numărul și diversitatea lucrătorilor expuși la efectele nanomaterialelor să crească în viitor;

| V. | întrucât numărul mare de amendamente referitoare la nanomateriale, adoptate în urma acordului dintre Consiliu și Parlamentul European în contextul reformulării directivei privind produsele cosmetice (21) și, respectiv, numărul mare de amendamente adoptate de Parlamentul European în prima lectură a revizuirii regulamentului privind alimentele noi (22), scot în evidență necesitatea de a modifica legislația comunitară pertinentă astfel încât să se acorde atenția cuvenită nanomaterialelor; |
| --- | --- |

V.

întrucât numărul mare de amendamente referitoare la nanomateriale, adoptate în urma acordului dintre Consiliu și Parlamentul European în contextul reformulării directivei privind produsele cosmetice (21) și, respectiv, numărul mare de amendamente adoptate de Parlamentul European în prima lectură a revizuirii regulamentului privind alimentele noi (22), scot în evidență necesitatea de a modifica legislația comunitară pertinentă astfel încât să se acorde atenția cuvenită nanomaterialelor;

| W. | întrucât dezbaterile actuale privind aspectele normative ale nanomaterialelor sunt limitate în mare măsură la cercurile de experți, cu toate că nanomaterialele au potențialul de a determina modificări de mare anvergură la nivelul societății, ceea ce presupune o amplă consultare a publicului; |
| --- | --- |

W.

întrucât dezbaterile actuale privind aspectele normative ale nanomaterialelor sunt limitate în mare măsură la cercurile de experți, cu toate că nanomaterialele au potențialul de a determina modificări de mare anvergură la nivelul societății, ceea ce presupune o amplă consultare a publicului;

| X. | întrucât o aplicare pe scară largă a patentelor pentru nanomateriale, precum și costul excesiv al brevetării și absența facilităților de acces la patente pentru întreprinderile foarte mici și pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) ar putea obstrucționa inovațiile viitoare; |
| --- | --- |

X.

întrucât o aplicare pe scară largă a patentelor pentru nanomateriale, precum și costul excesiv al brevetării și absența facilităților de acces la patente pentru întreprinderile foarte mici și pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) ar putea obstrucționa inovațiile viitoare;

| Y. | întrucât convergența probabilă dintre nanotehnologie, biotehnologie, biologie, științele cognitive și tehnologia informației ridică întrebări grave în ceea ce privește etica, siguranța, securitatea și respectul pentru drepturile fundamentale, care trebuie analizate în cadrul unui nou aviz al Grupului european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii; |
| --- | --- |

Y.

întrucât convergența probabilă dintre nanotehnologie, biotehnologie, biologie, științele cognitive și tehnologia informației ridică întrebări grave în ceea ce privește etica, siguranța, securitatea și respectul pentru drepturile fundamentale, care trebuie analizate în cadrul unui nou aviz al Grupului european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii;

| Z. | întrucât codul de conduită reprezintă un instrument fundamental pentru cercetarea sigură, integrată și responsabilă în domeniul nanomaterialelor; întrucât codul de conduita trebuie adoptat și respectat de toți producătorii care intenționează să fabrice sau să introducă produse pe piață; |
| --- | --- |

Z.

întrucât codul de conduită reprezintă un instrument fundamental pentru cercetarea sigură, integrată și responsabilă în domeniul nanomaterialelor; întrucât codul de conduita trebuie adoptat și respectat de toți producătorii care intenționează să fabrice sau să introducă produse pe piață;

| AA. | întrucât revizuirea întregii legislații comunitare în domeniu ar trebui să aplice principiul „fără informații nu este pe piață” în cazul nanomaterialelor; |
| --- | --- |

AA.

întrucât revizuirea întregii legislații comunitare în domeniu ar trebui să aplice principiul „fără informații nu este pe piață” în cazul nanomaterialelor;

| 1. | este convins de faptul că utilizarea nanomaterialelor ar trebui să răspundă nevoilor reale ale cetățenilor și că se pot obține beneficii numai printr-o abordare sigură și responsabilă, în contextul unui cadru de reglementare și de politici publice (în domeniul legislativ și prin alte prevederi) care să trateze explicit aplicațiile prezente și viitoare ale nanomaterialelor, precum și aspectele referitoare la posibilele probleme legate de sănătate, mediu și siguranță; |
| --- | --- |

1.

este convins de faptul că utilizarea nanomaterialelor ar trebui să răspundă nevoilor reale ale cetățenilor și că se pot obține beneficii numai printr-o abordare sigură și responsabilă, în contextul unui cadru de reglementare și de politici publice (în domeniul legislativ și prin alte prevederi) care să trateze explicit aplicațiile prezente și viitoare ale nanomaterialelor, precum și aspectele referitoare la posibilele probleme legate de sănătate, mediu și siguranță;

| 2. | deplânge absența unei evaluări adecvate a aplicării de facto a dispozițiilor generale ale legislației comunitare în lumina naturii reale a nanomaterialelor; |
| --- | --- |

2.

deplânge absența unei evaluări adecvate a aplicării de facto a dispozițiilor generale ale legislației comunitare în lumina naturii reale a nanomaterialelor;

| 3. | nu este de acord, înainte de efectuarea unei evaluări adecvate a legislației comunitare actuale și în absența unor dispoziții specifice privind nanomaterialele în dreptul comunitar, cu concluziile Comisiei conform cărora a) legislația actuală acoperă în principiu riscurile asociate cu nanomaterialele și b) protecția sănătății, siguranței și mediului trebuie îmbunătățită în primul rând prin îmbunătățirea aplicării legislației actuale, în condițiile în care nu se cunosc aceste riscuri din cauza lipsei unor date și metode adecvate pentru evaluarea riscurilor asociate cu nanomaterialele; |
| --- | --- |

3.

nu este de acord, înainte de efectuarea unei evaluări adecvate a legislației comunitare actuale și în absența unor dispoziții specifice privind nanomaterialele în dreptul comunitar, cu concluziile Comisiei conform cărora a) legislația actuală acoperă în principiu riscurile asociate cu nanomaterialele și b) protecția sănătății, siguranței și mediului trebuie îmbunătățită în primul rând prin îmbunătățirea aplicării legislației actuale, în condițiile în care nu se cunosc aceste riscuri din cauza lipsei unor date și metode adecvate pentru evaluarea riscurilor asociate cu nanomaterialele;

| 4. | consideră că conceptul unei „abordări sigure, responsabile și integrate” susținut de Uniunea Europeană în privința nanotehnologiilor este periclitat de lipsa informațiilor despre utilizarea și siguranța nanomaterialelor care au fost introduse deja pe piață, în special în aplicații sensibile cum ar fi expunerea directă a consumatorilor; |
| --- | --- |

4.

consideră că conceptul unei „abordări sigure, responsabile și integrate” susținut de Uniunea Europeană în privința nanotehnologiilor este periclitat de lipsa informațiilor despre utilizarea și siguranța nanomaterialelor care au fost introduse deja pe piață, în special în aplicații sensibile cum ar fi expunerea directă a consumatorilor;

| 5. | invită Comisia să revizuiască toată legislația în materie în termen de doi ani pentru a garanta siguranța în cazul tuturor aplicațiilor nanomaterialelor în produse care au un posibil impact asupra sănătății, siguranței sau asupra mediului pe parcursul ciclului lor de viață și să se asigure că dispozițiile legislative și instrumentele de implementare reflectă caracteristicile specifice ale nanomaterialelor la care ar putea fi expuși lucrătorii, consumatorii și/sau mediul; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să revizuiască toată legislația în materie în termen de doi ani pentru a garanta siguranța în cazul tuturor aplicațiilor nanomaterialelor în produse care au un posibil impact asupra sănătății, siguranței sau asupra mediului pe parcursul ciclului lor de viață și să se asigure că dispozițiile legislative și instrumentele de implementare reflectă caracteristicile specifice ale nanomaterialelor la care ar putea fi expuși lucrătorii, consumatorii și/sau mediul;

| 6. | subliniază că o astfel de revizuire nu este necesară doar pentru protejarea adecvată a sănătății umane și a mediului, ci și pentru a garanta operatorilor economici certitudine și previzibilitate, respectiv pentru a consolida încrederea publicului; |
| --- | --- |

6.

subliniază că o astfel de revizuire nu este necesară doar pentru protejarea adecvată a sănătății umane și a mediului, ci și pentru a garanta operatorilor economici certitudine și previzibilitate, respectiv pentru a consolida încrederea publicului;

| 7. | solicită introducerea în legislația comunitară a unei definiții cuprinzătoare, științifice, a nanomaterialelor, ca parte a modificării legislației orizontale și sectoriale, astfel încât să se țină seama de particularitățile nanomaterialelor; |
| --- | --- |

7.

solicită introducerea în legislația comunitară a unei definiții cuprinzătoare, științifice, a nanomaterialelor, ca parte a modificării legislației orizontale și sectoriale, astfel încât să se țină seama de particularitățile nanomaterialelor;

| 8. | invită Comisia să promoveze adoptarea unei definiții armonizate a nanomaterialelor la nivel internațional și să adapteze în mod corespunzător legislația comunitară în materie; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia să promoveze adoptarea unei definiții armonizate a nanomaterialelor la nivel internațional și să adapteze în mod corespunzător legislația comunitară în materie;

| 9. | consideră că este foarte important mai ales să se abordeze explicit chestiunea nanomaterialelor, cel puțin în aria de aplicare a produselor chimice (REACH, biocide), a mâncării (produse alimentare, aditivi alimentari, produse destinate alimentației umane sau animale produse din organisme modificate genetic), legislația în domeniu referitoare la protecția lucrătorilor, precum și legislația referitoare la calitatea aerului, calitatea apei și deșeuri; |
| --- | --- |

9.

consideră că este foarte important mai ales să se abordeze explicit chestiunea nanomaterialelor, cel puțin în aria de aplicare a produselor chimice (REACH, biocide), a mâncării (produse alimentare, aditivi alimentari, produse destinate alimentației umane sau animale produse din organisme modificate genetic), legislația în domeniu referitoare la protecția lucrătorilor, precum și legislația referitoare la calitatea aerului, calitatea apei și deșeuri;

| 10. | solicită aplicarea „ obligației la prudență și diligență” de către fabricanții care doresc să introducă pe piață nanomateriale; solicită, de asemenea, acestora respectarea Codului european de conduită pentru o cercetare responsabilă în domeniul nanoștiințelor și nanotehnologiilor; |
| --- | --- |

10.

solicită aplicarea „ obligației la prudență și diligență” de către fabricanții care doresc să introducă pe piață nanomateriale; solicită, de asemenea, acestora respectarea Codului european de conduită pentru o cercetare responsabilă în domeniul nanoștiințelor și nanotehnologiilor;

| 11. | solicită în mod special Comisiei să evalueze necesitatea revizuirii REACH în ceea ce privește, printre altele:






  — | înregistrarea simplificată a nanomaterialelor fabricate sau importate, având masa mai mică de o tonă; |
| --- | --- | --- |

11.

solicită în mod special Comisiei să evalueze necesitatea revizuirii REACH în ceea ce privește, printre altele:

—

înregistrarea simplificată a nanomaterialelor fabricate sau importate, având masa mai mică de o tonă;

| — | considerarea tuturor nanomaterialelor ca substanțe noi; |
| --- | --- |

—

considerarea tuturor nanomaterialelor ca substanțe noi;

| — | întocmirea unui raport privind siguranța chimică, cu o evaluare privind expunerea pentru toate nanomaterialele înregistrate; |
| --- | --- |

—

întocmirea unui raport privind siguranța chimică, cu o evaluare privind expunerea pentru toate nanomaterialele înregistrate;

| — | stabilirea cerințelor de notificare pentru toate nanomaterialele introduse pe piață ca atare, respectiv în preparate sau produse; |
| --- | --- |

—

stabilirea cerințelor de notificare pentru toate nanomaterialele introduse pe piață ca atare, respectiv în preparate sau produse;

| 12. | solicită în mod special Comisiei să evalueze necesitatea revizuirii legislației privind deșeurile în ceea ce privește, printre altele:






  — | introducerea unui punct separat privind nanomaterialele în lista de deșeuri stabilită în Directiva 2000/532/CE (23); |
| --- | --- | --- |

12.

solicită în mod special Comisiei să evalueze necesitatea revizuirii legislației privind deșeurile în ceea ce privește, printre altele:

—

introducerea unui punct separat privind nanomaterialele în lista de deșeuri stabilită în Directiva 2000/532/CE (23);

| — | revizuirea criteriilor de acceptare a deșeurilor la rampele de gunoi, stabilite în Decizia 2003/33/CE (24); |
| --- | --- |

—

revizuirea criteriilor de acceptare a deșeurilor la rampele de gunoi, stabilite în Decizia 2003/33/CE (24);

| — | revizuirea valorilor limită de emisie aplicabile pentru incinerarea deșeurilor, pentru a completa măsurătorile bazate pe masă cu sisteme de măsură bazate pe numărul de particule și/sau suprafață; |
| --- | --- |

—

revizuirea valorilor limită de emisie aplicabile pentru incinerarea deșeurilor, pentru a completa măsurătorile bazate pe masă cu sisteme de măsură bazate pe numărul de particule și/sau suprafață;

| 13. | solicită în mod special Comisiei să evalueze necesitatea revizuirii valorilor limită de emisie și a standardelor privind calitatea mediului din legislația privind aerul și apa, pentru a completa măsurătorile bazate pe masă cu sisteme de măsură bazate pe numărul de particule și/sau suprafață, astfel încât să se țină seama în mod corespunzător de nanomateriale; |
| --- | --- |

13.

solicită în mod special Comisiei să evalueze necesitatea revizuirii valorilor limită de emisie și a standardelor privind calitatea mediului din legislația privind aerul și apa, pentru a completa măsurătorile bazate pe masă cu sisteme de măsură bazate pe numărul de particule și/sau suprafață, astfel încât să se țină seama în mod corespunzător de nanomateriale;

| 14. | subliniază că este foarte important pentru Comisie și statele membre să garanteze respectarea integrală și implementarea principiilor legislației comunitare privind sănătatea și siguranța lucrătorilor atunci când lucrează cu nanomateriale, inclusiv a pregătirii corespunzătoare a specialiștilor în sănătate și siguranță, pentru a preveni expunerea, posibil dăunătoare, la nanomateriale; |
| --- | --- |

14.

subliniază că este foarte important pentru Comisie și statele membre să garanteze respectarea integrală și implementarea principiilor legislației comunitare privind sănătatea și siguranța lucrătorilor atunci când lucrează cu nanomateriale, inclusiv a pregătirii corespunzătoare a specialiștilor în sănătate și siguranță, pentru a preveni expunerea, posibil dăunătoare, la nanomateriale;

| 15. | solicită în mod special Comisiei să evalueze necesitatea revizuirii legislației privind protecția lucrătorilor în ceea ce privește, printre altele:






  — | utilizarea nanomaterialelor doar în sisteme închise sau în alte moduri care exclud expunerea lucrătorilor, atâta timp cât expunerea nu poate fi determinată și controlată într-o manieră fiabilă; |
| --- | --- | --- |

15.

solicită în mod special Comisiei să evalueze necesitatea revizuirii legislației privind protecția lucrătorilor în ceea ce privește, printre altele:

—

utilizarea nanomaterialelor doar în sisteme închise sau în alte moduri care exclud expunerea lucrătorilor, atâta timp cât expunerea nu poate fi determinată și controlată într-o manieră fiabilă;

| — | stabilirea clară a responsabilității producătorilor și angajatorilor ce decurge din utilizarea nanomaterialelor; |
| --- | --- |

—

stabilirea clară a responsabilității producătorilor și angajatorilor ce decurge din utilizarea nanomaterialelor;

| — | stabilirea faptului dacă au fost luate în considerare toate modalitățile de expunere (prin inhalare, prin atingere sau pe alte căi); |
| --- | --- |

—

stabilirea faptului dacă au fost luate în considerare toate modalitățile de expunere (prin inhalare, prin atingere sau pe alte căi);

| 16. | invită Comisia să creeze și să facă public, înainte de iunie 2011, un inventar al diferitelor tipuri de nanomateriale și al modalităților de utilizare a acestora pe piața europeană, respectând totodată secretele comerciale justificate, cum ar fi rețetele, invită totodată Comisia să întocmească un raport privind siguranța acestor nanomateriale; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să creeze și să facă public, înainte de iunie 2011, un inventar al diferitelor tipuri de nanomateriale și al modalităților de utilizare a acestora pe piața europeană, respectând totodată secretele comerciale justificate, cum ar fi rețetele, invită totodată Comisia să întocmească un raport privind siguranța acestor nanomateriale;

| 17. | reiterează solicitarea referitoare la furnizarea de informații privind utilizarea efectivă a nanomaterialelor în produsele de consum: trebuie indicate clar pe eticheta produsului toate ingredientele prezente în forma de nanomateriale în substanțe, amestecuri sau articole (de exemplu în lista ingredientelor, denumirea unor astfel de ingrediente trebuie urmată de cuvântul „nano” între paranteze); |
| --- | --- |

17.

reiterează solicitarea referitoare la furnizarea de informații privind utilizarea efectivă a nanomaterialelor în produsele de consum: trebuie indicate clar pe eticheta produsului toate ingredientele prezente în forma de nanomateriale în substanțe, amestecuri sau articole (de exemplu în lista ingredientelor, denumirea unor astfel de ingrediente trebuie urmată de cuvântul „nano” între paranteze);

| 18. | solicită aplicarea integrală a Directivei 2006/114/CE pentru a se asigura că nu există publicitate înșelătoare în cazul nanomaterialelor; |
| --- | --- |

18.

solicită aplicarea integrală a Directivei 2006/114/CE pentru a se asigura că nu există publicitate înșelătoare în cazul nanomaterialelor;

| 19. | solicită dezvoltarea urgentă a unor protocoale de testare și standarde de metrologie adecvate pentru evaluarea, în cadrul unei abordări multidisciplinare, a pericolelor asociate cu nanomaterialele și expunerea lucrătorilor, consumatorilor și mediului la acestea pe întreg parcursul ciclului lor de viață, inclusiv în cazul unor accidente; |
| --- | --- |

19.

solicită dezvoltarea urgentă a unor protocoale de testare și standarde de metrologie adecvate pentru evaluarea, în cadrul unei abordări multidisciplinare, a pericolelor asociate cu nanomaterialele și expunerea lucrătorilor, consumatorilor și mediului la acestea pe întreg parcursul ciclului lor de viață, inclusiv în cazul unor accidente;

| 20. | solicită accelerarea considerabilă a finanțării cercetărilor aspectelor de mediu, sănătate și siguranță ale nanomaterialelor pe întreg parcursul ciclului de viață al acestora, adică prin intermediul instituirii unui fond european special în cadrul FP7; invită, de asemenea, în mod special Comisia să revizuiască criteriile de evaluare din PC7, astfel încât PC7 să atragă și să finanțeze mai multe cercetări, în vederea îmbunătățirii metodologiei științifice de evaluare a nanomaterialelor; |
| --- | --- |

20.

solicită accelerarea considerabilă a finanțării cercetărilor aspectelor de mediu, sănătate și siguranță ale nanomaterialelor pe întreg parcursul ciclului de viață al acestora, adică prin intermediul instituirii unui fond european special în cadrul FP7; invită, de asemenea, în mod special Comisia să revizuiască criteriile de evaluare din PC7, astfel încât PC7 să atragă și să finanțeze mai multe cercetări, în vederea îmbunătățirii metodologiei științifice de evaluare a nanomaterialelor;

| 21. | invită Comisia să promoveze coordonarea și schimburile între statele membre în domeniul cercetării și dezvoltării, al evaluării riscurilor, al elaborării de orientări și al reglementării nanomaterialelor pornind de la mecanismele existente (ex. subgrupul pentru nanomateriale creat de autoritățile competente în cadrul normativ REACH) sau creând unele noi, dacă este cazul; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia să promoveze coordonarea și schimburile între statele membre în domeniul cercetării și dezvoltării, al evaluării riscurilor, al elaborării de orientări și al reglementării nanomaterialelor pornind de la mecanismele existente (ex. subgrupul pentru nanomateriale creat de autoritățile competente în cadrul normativ REACH) sau creând unele noi, dacă este cazul;

| 22. | invită Comisia și statele membre să propună, în cel mai scurt termen, crearea unei rețele europene permanente și independente, responsabilă cu monitorizarea nanotehnologiilor și nanomaterialelor, precum și un program de cercetare fundamentală și aplicată privind metodologia de monitorizare (în special metrologia, detectarea, toxicitatea și epidemiologia); |
| --- | --- |

22.

invită Comisia și statele membre să propună, în cel mai scurt termen, crearea unei rețele europene permanente și independente, responsabilă cu monitorizarea nanotehnologiilor și nanomaterialelor, precum și un program de cercetare fundamentală și aplicată privind metodologia de monitorizare (în special metrologia, detectarea, toxicitatea și epidemiologia);

| 23. | solicită Comisiei și statelor membre să lanseze o dezbatere publică la nivelul UE privind nanotehnologiile și nanomaterialele, precum și aspectele normative ale nanomaterialelor; |
| --- | --- |

23.

solicită Comisiei și statelor membre să lanseze o dezbatere publică la nivelul UE privind nanotehnologiile și nanomaterialele, precum și aspectele normative ale nanomaterialelor;

| 24. | recunoaște faptul că este esențială eliminarea obstacolelor care împiedică în special întreprinderile foarte mici și IMM-urile să aibă acces la patente și solicită, în același timp, limitarea drepturilor de brevet la aplicații sau metode de producție specifice ale nanomaterialelor și extinderea lor asupra nanomaterialelor în sine numai în mod excepțional, pentru a evita astfel frânarea inovațiilor; |
| --- | --- |

24.

recunoaște faptul că este esențială eliminarea obstacolelor care împiedică în special întreprinderile foarte mici și IMM-urile să aibă acces la patente și solicită, în același timp, limitarea drepturilor de brevet la aplicații sau metode de producție specifice ale nanomaterialelor și extinderea lor asupra nanomaterialelor în sine numai în mod excepțional, pentru a evita astfel frânarea inovațiilor;

| 25. | consideră că trebuie elaborate în timp util, în special în cazul nanomedicinei, orientări etice stricte care să abordeze dreptul la viață privată, consimțământul liber și în cunoștință de cauză, limitele stabilite pentru intervențiile neterapeutice asupra corpului uman, încurajând în același timp acest promițător domeniu interdisciplinar prin intermediul tehnologiilor inovatoare, cum ar fi imagistica și diagnosticarea moleculară, care pot aduce avantaje spectaculoase în ceea ce privește diagnosticarea timpurie și tratarea inteligentă și rentabilă a numeroase afecțiuni; solicită Grupului european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii să elaboreze un aviz în legătură cu acest subiect, bazându-se în acest sens pe avizul său nr. 21 din 17 ianuarie 2007 privind aspectele etice ale nanomedicinei, pe avizul etic emis de organismele naționale de etică din UE și pe activitățile întreprinse de organizații internaționale precum UNESCO; |
| --- | --- |

25.

consideră că trebuie elaborate în timp util, în special în cazul nanomedicinei, orientări etice stricte care să abordeze dreptul la viață privată, consimțământul liber și în cunoștință de cauză, limitele stabilite pentru intervențiile neterapeutice asupra corpului uman, încurajând în același timp acest promițător domeniu interdisciplinar prin intermediul tehnologiilor inovatoare, cum ar fi imagistica și diagnosticarea moleculară, care pot aduce avantaje spectaculoase în ceea ce privește diagnosticarea timpurie și tratarea inteligentă și rentabilă a numeroase afecțiuni; solicită Grupului european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii să elaboreze un aviz în legătură cu acest subiect, bazându-se în acest sens pe avizul său nr. 21 din 17 ianuarie 2007 privind aspectele etice ale nanomedicinei, pe avizul etic emis de organismele naționale de etică din UE și pe activitățile întreprinse de organizații internaționale precum UNESCO;

| 26. | invită Comisia și statele membre să acorde o atenție deosebită dimensiunii sociale a dezvoltării nanotehnologiei; mai mult, consideră că participarea activă a partenerilor sociali vizați trebuie garantată încă de la primele stadii ale acestui proces; |
| --- | --- |

26.

invită Comisia și statele membre să acorde o atenție deosebită dimensiunii sociale a dezvoltării nanotehnologiei; mai mult, consideră că participarea activă a partenerilor sociali vizați trebuie garantată încă de la primele stadii ale acestui proces;

| 27. | invită Comisia să evalueze necesitatea revizuirii legislației pentru a aborda chestiunea nanomaterialelor rezultate în mod neintenționat dar eficient din punct de vedere al costurilor, ca subproduse în urma proceselor de ardere; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să evalueze necesitatea revizuirii legislației pentru a aborda chestiunea nanomaterialelor rezultate în mod neintenționat dar eficient din punct de vedere al costurilor, ca subproduse în urma proceselor de ardere;

| 28. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

28.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 306 E, 15.12.2006, p. 426.

(2)  Avizul privind aspectele științifice ale definițiilor existente sau propuse referitoare la produsele din domeniul nanoștiinței și nanotehnologiilor; 29 noiembrie 2007; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_012.pdf și informațiile furnizate de serviciile Comisiei, care însoțesc avizul SCENIHR, privind aspectele științifice ale definițiilor existente sau propuse referitoare la produsele din domeniul nanoștiinței și nanotehnologiilor; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_oc_012.pdf Avizul privind adecvarea metodologiei de evaluare a riscurilor în conformitate cu documentele de orientare tehnică pentru substanțele noi și existente pentru evaluarea riscurilor asociate cu nanomaterialele; 21-22 iunie 2007; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_010.pdf Avizul modificat (în urma consultării publice) privind adecvarea metodologiilor existente de evaluare a riscurilor potențiale legate de produsele fabricate sau obținute în mod întâmplător cu ajutorul nanotehnologiilor; 10 martie 2006; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_003b.pdf Aviz privind evaluarea riscurilor produselor obținute cu ajutorul nanotehnologiilor; 19 ianuarie 2009; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_023.pdf.

(3)  Avizul privind siguranța utilizării nanomaterialelor în produsele cosmetice; 18 decembrie 2007; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_sccp/docs/sccp_o_123.pdf.

(4)  Avizul nr. 21 din 17 ianuarie 2007.

(5)  JO L 396, 30.12.2006, p. 1.

(6)  JO L 123, 24.4.1998, p. 1.

(7)  JO L 183, 29.6.1989, p. 1.

(8)  JO L 11, 15.1.2002, p. 4.

(9)  JO L 262, 27.9.1976, p. 169.

(10)  JO L 31, 1.2.2002, p. 1.

(11)  JO L 354, 31.12.2008, p. 16.

(12)  JO L 109, 6.5.2000, p. 29.

(13)  JO L 268, 18.10.2003, p. 24.

(14)  JO L 43, 14.2.1997, p. 1.

(15)  JO L 353, 31.12.2008, p. 1.

(16)  JO L 24, 29.1.2008, p. 8.

(17)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

(18)  JO L 114, 27.4.2006, p. 9.

(19)  JO L 376, 27.12.2006, p. 21.

(20)  Comunicarea Comisiei din 2 februarie 2000 privind principiul precauției (COM(2000)0001).

(21)  Poziția Parlamentului European din 24 martie 2009, Texte adoptate, P6_TA(2009)0158.

(22)  Poziția Parlamentului European din 25 martie 2009, Texte adoptate, P6_TA(2009)0171.

(23)  Decizia 2000/532/CE a Comisiei din 3 mai 2000 de înlocuire a Deciziei 94/3/CE de stabilire a unei liste de deșeuri în conformitate cu articolul 1 litera (a) din Directiva 75/442/CEE a Consiliului privind deșeurile și a Directivei 94/904/CE a Consiliului de stabilire a unei liste de deșeuri periculoase în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Directiva 91/689/CEE a Consiliului privind deșeurile periculoase (JO L 226, 6.9.2000, p. 3).

(24)  Decizia 2003/33/CE a Consiliului din 19 decembrie 2002 de stabilire a criteriilor și procedurilor pentru acceptarea deșeurilor în depozite în temeiul articolului 16 și al anexei II la Directiva 1999/31/CE (JO L 11, 16.1.2003, p. 27).

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/90 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/90

---

Vineri, 24 aprilie 2009Dezbaterea anuală cu privire la progresele realizate în 2008 în spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ)

P6_TA(2009)0329

Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la dezbaterea anuală cu privire la progresele realizate în 2008 în spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ) (articolele 2 și 39 din Tratatul UE)

2010/C 184 E/19

Parlamentul European,

având în vedere articolele 2, 6 și 39 din Tratatul UE, precum și articolele 13, 17-22, 61-69, 255 și 286 din Tratatul CE, care constituie temeiurile juridice principale pentru dezvoltarea Uniunii Europene și a Comunității ca spațiu de libertate, securitate și justiție,

având în vedere întrebările cu solicitare de răspuns oral adresate Consiliului (B6-0489/2008) și Comisiei (B6-0494/2008), dezbătute în plen la 17 decembrie 2008,

având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 10 ani de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Amsterdam:






  — | acquis-ul comunitar pentru justiție, libertate și securitate a crescut în mod semnificativ, confirmând astfel opțiunea statelor membre de a implica masiv instituțiile Uniunii Europene în crearea de politici în acest domeniu, astfel încât să se garanteze libertatea, securitatea și justiția cetățenilor Uniunii; |
| --- | --- | --- |

A.

întrucât, la 10 ani de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Amsterdam:

—

acquis-ul comunitar pentru justiție, libertate și securitate a crescut în mod semnificativ, confirmând astfel opțiunea statelor membre de a implica masiv instituțiile Uniunii Europene în crearea de politici în acest domeniu, astfel încât să se garanteze libertatea, securitatea și justiția cetățenilor Uniunii;

| — | conform datelor furnizate de sondajele periodice Eurobarometru, majoritatea cetățenilor Uniunii au din ce în ce mai mult sentimentul că măsurile la nivel comunitar au un plus de valoare față de cele luate numai la nivel național, iar două treimi dintre cetățeni sprijină măsurile comunitare care promovează și protejează drepturile fundamentale (inclusiv drepturile copiilor), precum și combaterea criminalității organizate și a terorismului, în timp ce doar 18 % dintre cetățeni sunt de părere că măsurile la nivelul UE nu au prezentat niciun avantaj suplimentar; |
| --- | --- |

—

conform datelor furnizate de sondajele periodice Eurobarometru, majoritatea cetățenilor Uniunii au din ce în ce mai mult sentimentul că măsurile la nivel comunitar au un plus de valoare față de cele luate numai la nivel național, iar două treimi dintre cetățeni sprijină măsurile comunitare care promovează și protejează drepturile fundamentale (inclusiv drepturile copiilor), precum și combaterea criminalității organizate și a terorismului, în timp ce doar 18 % dintre cetățeni sunt de părere că măsurile la nivelul UE nu au prezentat niciun avantaj suplimentar;

| B. | întrucât factorii pozitivi menționați anterior nu pot compensa:






  — | deficiențele juridice persistente și complexitatea procesului decizional al UE, mai ales în domenii precum cooperare polițienească și judiciară în materie penală, în care nu există un control democratic și juridic adecvat la nivelul UE; |
| --- | --- | --- |

B.

întrucât factorii pozitivi menționați anterior nu pot compensa:

—

deficiențele juridice persistente și complexitatea procesului decizional al UE, mai ales în domenii precum cooperare polițienească și judiciară în materie penală, în care nu există un control democratic și juridic adecvat la nivelul UE;

| — | reținerea manifestată de majoritatea statelor membre de a consolida politicile legate de drepturile fundamentale și drepturile cetățenilor; totodată, a devenit din ce în ce mai necesară concentrarea nu numai pe cazurile transfrontaliere pentru a evita folosirea de standarde duble în cazul aceluiași stat membru; |
| --- | --- |

—

reținerea manifestată de majoritatea statelor membre de a consolida politicile legate de drepturile fundamentale și drepturile cetățenilor; totodată, a devenit din ce în ce mai necesară concentrarea nu numai pe cazurile transfrontaliere pentru a evita folosirea de standarde duble în cazul aceluiași stat membru;

| — | nevoia constată de a dezvolta în continuare și de a pune în aplicare în mod corespunzător politica europeană comună în materie de imigrație și azil, care se confruntă cu întârzieri în ceea ce privește calendarul convenit în cadrul Programului de la Haga și în Pactul european privind imigrația și azilul; |
| --- | --- |

—

nevoia constată de a dezvolta în continuare și de a pune în aplicare în mod corespunzător politica europeană comună în materie de imigrație și azil, care se confruntă cu întârzieri în ceea ce privește calendarul convenit în cadrul Programului de la Haga și în Pactul european privind imigrația și azilul;

| — | dificultățile întâmpinate de Comisie în asigurarea unei aplicări corecte și la timp a legislației comunitare adoptate de curând, alături de gestionarea unui volum mare de corespondență, reclamații și a unui număr din ce în ce mai mare de proceduri în caz de încălcare a dreptului comunitar; |
| --- | --- |

—

dificultățile întâmpinate de Comisie în asigurarea unei aplicări corecte și la timp a legislației comunitare adoptate de curând, alături de gestionarea unui volum mare de corespondență, reclamații și a unui număr din ce în ce mai mare de proceduri în caz de încălcare a dreptului comunitar;

| — | necesitatea unei implicări mai mari a Parlamentului European și a parlamentelor naționale în evaluarea impactului real al legislației UE pe teren; |
| --- | --- |

—

necesitatea unei implicări mai mari a Parlamentului European și a parlamentelor naționale în evaluarea impactului real al legislației UE pe teren;

| — | rețeaua, încă insuficient de dezvoltată, de reprezentanți ai societății civile și ai părților interesate, la nivelul fiecărei politici a SLSJ; merită remarcat faptul că miniștrii de justiție ai statelor membre au decis abia de curând să construiască o rețea în vederea consolidării reciproce a legislațiilor naționale, iar acest lucru ar trebui, de asemenea, făcut și pentru celelalte domenii ale SLSJ; |
| --- | --- |

—

rețeaua, încă insuficient de dezvoltată, de reprezentanți ai societății civile și ai părților interesate, la nivelul fiecărei politici a SLSJ; merită remarcat faptul că miniștrii de justiție ai statelor membre au decis abia de curând să construiască o rețea în vederea consolidării reciproce a legislațiilor naționale, iar acest lucru ar trebui, de asemenea, făcut și pentru celelalte domenii ale SLSJ;

| — | faptul că, chiar și între agențiile UE, cooperarea se dezvoltă lent, iar situația riscă să devină și mai complicată odată cu multiplicarea numărului de alte organisme care au sarcini operaționale la nivelul UE; |
| --- | --- |

—

faptul că, chiar și între agențiile UE, cooperarea se dezvoltă lent, iar situația riscă să devină și mai complicată odată cu multiplicarea numărului de alte organisme care au sarcini operaționale la nivelul UE;

| C. | întrucât trebuie amintite:






  — | poziția constant prudentă adoptată de Consiliu și Comisie, ca urmare a adoptării de către Parlament a Rezoluției din 25 septembrie 2008 referitoare la dezbaterea anuală cu privire la progresele realizate în 2007 în spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ)(articolele 2 și 39 din Tratatul UE) (1) și în timpul dezbaterilor în plen din decembrie 2008 privind protecția drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană și progresul înregistrat în cadrul SLSJ; |
| --- | --- | --- |

C.

întrucât trebuie amintite:

—

poziția constant prudentă adoptată de Consiliu și Comisie, ca urmare a adoptării de către Parlament a Rezoluției din 25 septembrie 2008 referitoare la dezbaterea anuală cu privire la progresele realizate în 2007 în spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ)(articolele 2 și 39 din Tratatul UE) (1) și în timpul dezbaterilor în plen din decembrie 2008 privind protecția drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană și progresul înregistrat în cadrul SLSJ;

| — | sprijinul oferit de parlamentele naționale pentru o cooperare interparlamentară de o mai mare anvergură, mai ales în cadrul SLSJ, după cum au demonstrat-o contribuțiile acestora la dezbaterile generale și cu prilejul unor ocazii specifice, cum ar fi revizuirea normelor UE în domeniul transparenței, Decizia-cadru a Consiliului 2002/475/JAI din 13 iunie 2002 privind combaterea terorismului (2), noua legislație UE-PNR (3), punerea în aplicare a Directivei 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (4), evaluarea Directivei 2003/9/CE a Consiliului din 27 ianuarie 2003 de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre (5), precum și implementarea cooperării judiciare în materie penală și civilă, |
| --- | --- |

—

sprijinul oferit de parlamentele naționale pentru o cooperare interparlamentară de o mai mare anvergură, mai ales în cadrul SLSJ, după cum au demonstrat-o contribuțiile acestora la dezbaterile generale și cu prilejul unor ocazii specifice, cum ar fi revizuirea normelor UE în domeniul transparenței, Decizia-cadru a Consiliului 2002/475/JAI din 13 iunie 2002 privind combaterea terorismului (2), noua legislație UE-PNR (3), punerea în aplicare a Directivei 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (4), evaluarea Directivei 2003/9/CE a Consiliului din 27 ianuarie 2003 de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre (5), precum și implementarea cooperării judiciare în materie penală și civilă,

| 1. | solicită statelor membre care nu au ratificat încă Tratatul de la Lisabona să facă acest lucru cât mai curând, deoarece acest tratat va compensa cele mai importante deficiențe din SLSJ prin:






  — | crearea unui cadru mai coerent, mai transparent și mai viabil din punct de vedere juridic; |
| --- | --- | --- |

1.

solicită statelor membre care nu au ratificat încă Tratatul de la Lisabona să facă acest lucru cât mai curând, deoarece acest tratat va compensa cele mai importante deficiențe din SLSJ prin:

—

crearea unui cadru mai coerent, mai transparent și mai viabil din punct de vedere juridic;

| — | consolidarea protecției drepturilor fundamentale, conferind statut juridic obligatoriu Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (Carta) și permițând UE să adere la Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

—

consolidarea protecției drepturilor fundamentale, conferind statut juridic obligatoriu Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (Carta) și permițând UE să adere la Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale;

| — | conferirea de puteri sporite cetățenilor UE și societății civile prin implicarea acestora în procesul legislativ și prin acordarea unui grad mai mare de acces la Curtea de Justiție a Comunităților Europene (CEJ); |
| --- | --- |

—

conferirea de puteri sporite cetățenilor UE și societății civile prin implicarea acestora în procesul legislativ și prin acordarea unui grad mai mare de acces la Curtea de Justiție a Comunităților Europene (CEJ);

| — | implicarea Parlamentului European și a parlamentelor naționale în evaluarea politicilor UE, conferind astfel un grad mai mare de responsabilitate administrației europene și administrațiilor naționale; |
| --- | --- |

—

implicarea Parlamentului European și a parlamentelor naționale în evaluarea politicilor UE, conferind astfel un grad mai mare de responsabilitate administrației europene și administrațiilor naționale;

| 2. | invită Consiliul European, Consiliul și Comisia:






  (a) | să implice în mod oficial Parlamentul European nou ales în adoptarea viitorului program multianual SLSJ pentru perioada 2010-2014, deoarece, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, acest program ar trebui implementat de către Consiliu și Parlament prin procedura de codecizie; ținând seama de faptul că acest program multianual ar trebui să conțină mult mai multe elemente decât cele propuse în rapoartele grupurilor de lucru privind viitorul anumitor domenii, din cadrul Consiliului, iar parlamentele naționale ar trebui să aibă un rol fundamental în stabilirea priorităților și implementarea lor la nivel național; |
| --- | --- | --- |

2.

invită Consiliul European, Consiliul și Comisia:

(a)

să implice în mod oficial Parlamentul European nou ales în adoptarea viitorului program multianual SLSJ pentru perioada 2010-2014, deoarece, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, acest program ar trebui implementat de către Consiliu și Parlament prin procedura de codecizie; ținând seama de faptul că acest program multianual ar trebui să conțină mult mai multe elemente decât cele propuse în rapoartele grupurilor de lucru privind viitorul anumitor domenii, din cadrul Consiliului, iar parlamentele naționale ar trebui să aibă un rol fundamental în stabilirea priorităților și implementarea lor la nivel național;

| (b) | să se concentreze asupra viitorului program multianual și, în mod deosebit, asupra îmbunătățirii drepturilor fundamentale și a drepturilor cetățenilor, după cum a recomandat recent Parlamentul în Rezoluția sa din 14 ianuarie 2009 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în perioada 2004-2008 (6), prin dezvoltarea obiectivelor și principiilor cuprinse în Cartă, proclamată de instituții la Nisa în 2000 și din nou la Strasbourg la 12 decembrie 2007; |
| --- | --- |

(b)

să se concentreze asupra viitorului program multianual și, în mod deosebit, asupra îmbunătățirii drepturilor fundamentale și a drepturilor cetățenilor, după cum a recomandat recent Parlamentul în Rezoluția sa din 14 ianuarie 2009 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în perioada 2004-2008 (6), prin dezvoltarea obiectivelor și principiilor cuprinse în Cartă, proclamată de instituții la Nisa în 2000 și din nou la Strasbourg la 12 decembrie 2007;

| 3. | consideră că se cuvine de urgență ca Comisia:






  (a) | să adopte inițiative menite să îmbunătățească protecția drepturilor cetățenilor, cum ar fi protecția datelor, dreptul la protecție diplomatică și consulară și libertatea de circulație și de stabilire a reședinței; |
| --- | --- | --- |

3.

consideră că se cuvine de urgență ca Comisia:

(a)

să adopte inițiative menite să îmbunătățească protecția drepturilor cetățenilor, cum ar fi protecția datelor, dreptul la protecție diplomatică și consulară și libertatea de circulație și de stabilire a reședinței;

| (b) | să elaboreze un mecanism care să asigure o implicare mai mare a cetățenilor în definirea conceptului de cetățenie a Uniunii prin crearea de mecanisme de consultare și prin sprijinirea rețelelor părților interesate; |
| --- | --- |

(b)

să elaboreze un mecanism care să asigure o implicare mai mare a cetățenilor în definirea conceptului de cetățenie a Uniunii prin crearea de mecanisme de consultare și prin sprijinirea rețelelor părților interesate;

| (c) | să prezinte un program coerent și complet de măsuri UE în vederea consolidării drepturilor procedurale ale inculpaților și a garanțiilor necesare în etapele anterioare și ulterioare proceselor, îndeosebi în cazul persoanelor care nu sunt cetățeni ai țării respective, și, la modul general, să creeze un sistem de monitorizare a măsurilor la nivel european în materie de justiție penală și securitate în ceea ce privește apărarea drepturilor cetățenilor; |
| --- | --- |

(c)

să prezinte un program coerent și complet de măsuri UE în vederea consolidării drepturilor procedurale ale inculpaților și a garanțiilor necesare în etapele anterioare și ulterioare proceselor, îndeosebi în cazul persoanelor care nu sunt cetățeni ai țării respective, și, la modul general, să creeze un sistem de monitorizare a măsurilor la nivel european în materie de justiție penală și securitate în ceea ce privește apărarea drepturilor cetățenilor;

| (d) | să adune și să difuzeze în mod regulat toate datele importante cu caracter neutru referitoare la evoluția principalelor politici din cadrul SLSJ, precum fluxurile de migrație, situația criminalității organizate și mai ales a terorismului - a se vedea Evaluarea amenințărilor pe care le prezintă criminalitatea organizată la nivelul UE în 2008 (OCTA) și Raportul privind situația terorismului și evoluția acesteia în UE în 2008 (TE-SAT), realizat de Europol; |
| --- | --- |

(d)

să adune și să difuzeze în mod regulat toate datele importante cu caracter neutru referitoare la evoluția principalelor politici din cadrul SLSJ, precum fluxurile de migrație, situația criminalității organizate și mai ales a terorismului - a se vedea Evaluarea amenințărilor pe care le prezintă criminalitatea organizată la nivelul UE în 2008 (OCTA) și Raportul privind situația terorismului și evoluția acesteia în UE în 2008 (TE-SAT), realizat de Europol;

| (e) | să prezinte cât mai curând posibil instrumentele juridice încă neadoptate referitoare la alte categorii de cetățeni din țări terțe deținători ai „Cărții Albastre a UE”, precum lucrătorii sezonieri, persoanele transferate în cadrul aceleiași întreprinderi și stagiarii remunerați, precum și cele referitoare la mandatul FRONTEX; în special, să se asigure că FRONTEX dispune de resurse corespunzătoare pentru a-și atinge obiectivele și pentru a informa pe deplin Parlamentul cu privire la negocierile cu țări terțe pentru încheierea de acorduri în domeniul imigrării; |
| --- | --- |

(e)

să prezinte cât mai curând posibil instrumentele juridice încă neadoptate referitoare la alte categorii de cetățeni din țări terțe deținători ai „Cărții Albastre a UE”, precum lucrătorii sezonieri, persoanele transferate în cadrul aceleiași întreprinderi și stagiarii remunerați, precum și cele referitoare la mandatul FRONTEX; în special, să se asigure că FRONTEX dispune de resurse corespunzătoare pentru a-și atinge obiectivele și pentru a informa pe deplin Parlamentul cu privire la negocierile cu țări terțe pentru încheierea de acorduri în domeniul imigrării;

| (f) | să elaboreze o politică privind securitatea internă europeană, care să vină în completarea planurilor naționale de securitate, astfel încât cetățenii Uniunii și parlamentele naționale să poată avea o imagine clară a plusului de valoare adus de măsurile UE; în mod special, să consolideze politica comunitară de combatere a anumitor tipuri de criminalitate organizată, cum ar fi criminalitatea informatică, traficul de ființe umane, exploatarea sexuală a copiilor sau corupția, acționând eficient și utilizând toate instrumentele de cooperare disponibile pentru a obține rezultate concrete, inclusiv acțiuni în vederea adoptării unui instrument legislativ privind confiscarea bunurilor financiare și imobiliare ale organizațiilor criminale internaționale și reutilizarea acestora în scopuri sociale; |
| --- | --- |

(f)

să elaboreze o politică privind securitatea internă europeană, care să vină în completarea planurilor naționale de securitate, astfel încât cetățenii Uniunii și parlamentele naționale să poată avea o imagine clară a plusului de valoare adus de măsurile UE; în mod special, să consolideze politica comunitară de combatere a anumitor tipuri de criminalitate organizată, cum ar fi criminalitatea informatică, traficul de ființe umane, exploatarea sexuală a copiilor sau corupția, acționând eficient și utilizând toate instrumentele de cooperare disponibile pentru a obține rezultate concrete, inclusiv acțiuni în vederea adoptării unui instrument legislativ privind confiscarea bunurilor financiare și imobiliare ale organizațiilor criminale internaționale și reutilizarea acestora în scopuri sociale;

| (g) | să continue să implementeze principiul recunoașterii reciproce a hotărârilor judecătorești atât în materie civilă, cât și penală, în toate etapele procedurii judiciare, în special în ceea ce privește justiția penală, astfel încât să asigure la nivelul UE un sistem de recunoaștere și acceptare reciprocă a probelor, respectând în cea mai mare măsură drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

(g)

să continue să implementeze principiul recunoașterii reciproce a hotărârilor judecătorești atât în materie civilă, cât și penală, în toate etapele procedurii judiciare, în special în ceea ce privește justiția penală, astfel încât să asigure la nivelul UE un sistem de recunoaștere și acceptare reciprocă a probelor, respectând în cea mai mare măsură drepturile fundamentale;

| (h) | să sprijine evoluția recunoașterii reciproce printr-o serie de măsuri care să întărească încrederea reciprocă, mai ales prin dezvoltarea unei alinieri a dreptului penal material și procedural, a drepturilor procedurale, îmbunătățirea evaluării reciproce a funcționării sistemelor de justiție și a metodelor de creștere a încrederii reciproce în interiorul profesiei juridice, precum dezvoltarea programelor de formare în domeniul judiciar și sprijinirea rețelelor; |
| --- | --- |

(h)

să sprijine evoluția recunoașterii reciproce printr-o serie de măsuri care să întărească încrederea reciprocă, mai ales prin dezvoltarea unei alinieri a dreptului penal material și procedural, a drepturilor procedurale, îmbunătățirea evaluării reciproce a funcționării sistemelor de justiție și a metodelor de creștere a încrederii reciproce în interiorul profesiei juridice, precum dezvoltarea programelor de formare în domeniul judiciar și sprijinirea rețelelor;

| (i) | să elaboreze o strategie UE externă transparentă și eficientă în cadrul SLSJ, care să se bazeze pe o politică credibilă, mai ales în domeniile în care Comunitatea deține competențe exclusive, de exemplu în cazul acordurilor de readmisie, protecției frontierelor externe și a politicilor de acordare a vizelor (după modelul programului de scutire de vize din SUA); |
| --- | --- |

(i)

să elaboreze o strategie UE externă transparentă și eficientă în cadrul SLSJ, care să se bazeze pe o politică credibilă, mai ales în domeniile în care Comunitatea deține competențe exclusive, de exemplu în cazul acordurilor de readmisie, protecției frontierelor externe și a politicilor de acordare a vizelor (după modelul programului de scutire de vize din SUA);

| (j) | să invite Consiliul să consulte în mod regulat Parlamentul, chiar și în cazul acordurilor internaționale care au ca obiect cooperarea judiciară și polițienească în materie penală, deoarece în momentul de față, prin refuzul său de a face acest lucru, Consiliul contrazice principiile UE ale cooperării loiale și răspunderii democratice; invită Comisia să prezinte în special criteriile privind elaborarea unei politici UE adecvate referitoare la acordurile cu țările terțe privind asistența juridică reciprocă sau extrădarea în cazul infracțiunilor grave, luând în considerare principiul nediscriminării între cetățenii UE și cei provenind din țările terțe în cauză; |
| --- | --- |

(j)

să invite Consiliul să consulte în mod regulat Parlamentul, chiar și în cazul acordurilor internaționale care au ca obiect cooperarea judiciară și polițienească în materie penală, deoarece în momentul de față, prin refuzul său de a face acest lucru, Consiliul contrazice principiile UE ale cooperării loiale și răspunderii democratice; invită Comisia să prezinte în special criteriile privind elaborarea unei politici UE adecvate referitoare la acordurile cu țările terțe privind asistența juridică reciprocă sau extrădarea în cazul infracțiunilor grave, luând în considerare principiul nediscriminării între cetățenii UE și cei provenind din țările terțe în cauză;

| (k) | să introducă o legislație specifică care să acorde protecție diplomatică și consulară tuturor cetățenilor UE, indiferent dacă statul membru respectiv este reprezentat pe teritoriul unei țări terțe; |
| --- | --- |

(k)

să introducă o legislație specifică care să acorde protecție diplomatică și consulară tuturor cetățenilor UE, indiferent dacă statul membru respectiv este reprezentat pe teritoriul unei țări terțe;

| (l) | să formuleze propuneri noi pentru a se conforma hotărârilor CEJ referitoare la protecția drepturilor fundamentale în cazurile de blocare a fondurilor persoanelor fizice sau juridice, făcând referire și la hotărârile Curții de Justiție cu privire la lista din anexele la deciziile Consiliului de aplicare a articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 al Consiliului din 27 decembrie 2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului (7); |
| --- | --- |

(l)

să formuleze propuneri noi pentru a se conforma hotărârilor CEJ referitoare la protecția drepturilor fundamentale în cazurile de blocare a fondurilor persoanelor fizice sau juridice, făcând referire și la hotărârile Curții de Justiție cu privire la lista din anexele la deciziile Consiliului de aplicare a articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 al Consiliului din 27 decembrie 2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului (7);

| (m) | să consolideze încrederea reciprocă și solidaritatea dintre administrațiile statelor membre prin:






  — | stabilirea, în colaborare cu Consiliul Europei, de standarde mai ridicate de calitate pentru cooperarea judiciară (8) și polițienească; |
| --- | --- | --- |

(m)

să consolideze încrederea reciprocă și solidaritatea dintre administrațiile statelor membre prin:

—

stabilirea, în colaborare cu Consiliul Europei, de standarde mai ridicate de calitate pentru cooperarea judiciară (8) și polițienească;

| — | consolidarea și democratizarea mecanismelor de evaluare reciprocă oferite deja în contextul cooperării în spațiul Schengen și în combaterea terorismului; |
| --- | --- |

—

consolidarea și democratizarea mecanismelor de evaluare reciprocă oferite deja în contextul cooperării în spațiul Schengen și în combaterea terorismului;

| — | extinderea modelului evaluării și asistenței reciproce între statele membre, stabilit în cadrul spațiului Schengen la toate politicile din domeniul SLSJ care privesc cetățenii din alte state membre sau din țări terțe (cum ar fi în cazul politicilor privind migrația și integrarea, dar și în cazul programelor de implementare de măsuri împotriva terorismului și împotriva radicalizării); |
| --- | --- |

—

extinderea modelului evaluării și asistenței reciproce între statele membre, stabilit în cadrul spațiului Schengen la toate politicile din domeniul SLSJ care privesc cetățenii din alte state membre sau din țări terțe (cum ar fi în cazul politicilor privind migrația și integrarea, dar și în cazul programelor de implementare de măsuri împotriva terorismului și împotriva radicalizării);

| (n) | să instituie o coordonare și o complementaritate mai mare între agențiile UE existente, cum ar fi Europol, Eurojust, FRONTEX și Cepol, deoarece aceste organisme ar trebui să depășească stadiul de cooperare incipientă și nesigură și să stabilească legături mai strânse cu serviciile naționale corespunzătoare, adoptând standarde mai ridicate de eficiență și securitate și devenind mai responsabile și mai transparente în relațiile cu Parlamentul European și parlamentele naționale; |
| --- | --- |

(n)

să instituie o coordonare și o complementaritate mai mare între agențiile UE existente, cum ar fi Europol, Eurojust, FRONTEX și Cepol, deoarece aceste organisme ar trebui să depășească stadiul de cooperare incipientă și nesigură și să stabilească legături mai strânse cu serviciile naționale corespunzătoare, adoptând standarde mai ridicate de eficiență și securitate și devenind mai responsabile și mai transparente în relațiile cu Parlamentul European și parlamentele naționale;

| (o) | să dezvolte și să consolideze în continuare, în mod periodic, politica comună a Uniunii în domeniul gestionării frontierelor, subliniind în același timp necesitatea definirii, cât mai curând posibil, a unei arhitecturi globale pentru strategia Uniunii în materie de frontiere, precum și modul în care toate programele și proiectele legate de aceasta ar trebui să interacționeze și să funcționeze ca un întreg pentru a optimiza modul în care acestea sunt corelate și pentru a evita duplicarea sau incoerențele; |
| --- | --- |

(o)

să dezvolte și să consolideze în continuare, în mod periodic, politica comună a Uniunii în domeniul gestionării frontierelor, subliniind în același timp necesitatea definirii, cât mai curând posibil, a unei arhitecturi globale pentru strategia Uniunii în materie de frontiere, precum și modul în care toate programele și proiectele legate de aceasta ar trebui să interacționeze și să funcționeze ca un întreg pentru a optimiza modul în care acestea sunt corelate și pentru a evita duplicarea sau incoerențele;

| 4. | îndeamnă Comisia să facă toate eforturile necesare pentru finalizarea proiectelor în cauză și pentru a garanta că Sistemul de Informații privind Vizele (VIS) și Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) pot intra în vigoare cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă Comisia să facă toate eforturile necesare pentru finalizarea proiectelor în cauză și pentru a garanta că Sistemul de Informații privind Vizele (VIS) și Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) pot intra în vigoare cât mai curând posibil;

| 5. | recomandă Comisiei să nu prezinte în mod prematur propuneri legislative pentru a introduce noi sisteme – în special Sistemul de intrare/ieșire – până ce VIS și SIS II nu sunt implementate și nu devin operaționale; recomandă evaluarea necesității reale a unui astfel de sistem, ținând seama de suprapunerea evidentă cu o serie de sisteme deja existente; consideră că este esențial să se examineze necesitatea realizării oricăror modificări la sistemele existente și să se realizeze estimări adecvate ale costurilor reale pe care le implică întregul proces; |
| --- | --- |

5.

recomandă Comisiei să nu prezinte în mod prematur propuneri legislative pentru a introduce noi sisteme – în special Sistemul de intrare/ieșire – până ce VIS și SIS II nu sunt implementate și nu devin operaționale; recomandă evaluarea necesității reale a unui astfel de sistem, ținând seama de suprapunerea evidentă cu o serie de sisteme deja existente; consideră că este esențial să se examineze necesitatea realizării oricăror modificări la sistemele existente și să se realizeze estimări adecvate ale costurilor reale pe care le implică întregul proces;

| 6. | invită Comisia să includă în propunerea sa privind programul multianual recomandările de mai sus, precum și cele făcute de Parlament în rezoluțiile din 25 septembrie 2008 și din 14 ianuarie 2009 menționate mai sus, precum și în următoarele rezoluții;






  — | Rezoluția din 2 aprilie 2009 referitoare la problematica și perspectivele cetățeniei europene (9), |
| --- | --- | --- |

6.

invită Comisia să includă în propunerea sa privind programul multianual recomandările de mai sus, precum și cele făcute de Parlament în rezoluțiile din 25 septembrie 2008 și din 14 ianuarie 2009 menționate mai sus, precum și în următoarele rezoluții;

—

Rezoluția din 2 aprilie 2009 referitoare la problematica și perspectivele cetățeniei europene (9),

| — | Rezoluția din 27 septembrie 2007 privind aplicarea Directivei 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (10), |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 27 septembrie 2007 privind aplicarea Directivei 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (10),

| — | Rezoluția din 10 martie 2009 referitoare la următoarele etape ale gestionării frontierelor în Uniunea Europeană și la experiențele similare în țări terțe (11), și |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 10 martie 2009 referitoare la următoarele etape ale gestionării frontierelor în Uniunea Europeană și la experiențele similare în țări terțe (11), și

| — | Rezoluția din 10 martie 2009 referitoare la viitorul sistemului european comun de azil (12); |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 10 martie 2009 referitoare la viitorul sistemului european comun de azil (12);

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0458.

(2)  JO L 164, 22.6.2002, p. 3.

(3)  Propunere de decizie-cadru a Consiliului privind utilizarea registrului cu numele pasagerilor (PNR) în scopul aplicării legii (COM(2007)0654).

(4)  JO L 158, 30.4.2004, p. 77.

(5)  JO L 31, 6.2.2003, p. 18.

(6)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0019.

(7)  JO L 344, 28.12.2001, p. 70.

(8)  Recomandarea adresată Consiliului privind calitatea justiției penale și armonizarea dreptului penal în statele membre (JO C 304 E, 1.12.2005, p. 109-113).

(9)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0204.

(10)  JO C 219 E, 28.8.2008, p. 317.

(11)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0085.

(12)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0087.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/94 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/94

---

Vineri, 24 aprilie 2009Concluziile Summitului G20

P6_TA(2009)0330

Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la Summitul G20 de la Londra din 2 aprilie 2009

2010/C 184 E/20

Parlamentul European,

având în vedere declarația liderilor (Planul mondial pentru redresare și reformă) făcută ca urmare a Grupului celor douazeci de la Londra (G20), precum și declarația acestora privind „Consolidarea sistemului financiar” și „Furnizarea de resurse prin intermediul instituțiilor financiare internaționale” din 2 aprilie 2009,

având în vedere raportul de progrese privind jurisdicțiile evaluate de forumul global al OECD pentru implementarea standardelor fiscale convenite la nivel internațional, care prevede schimb de informații la cerere în toate domeniile fiscale pentru administrarea și respectarea dreptului fiscal național din 2 aprilie 2009,

având în vedere concluziile Președinției în urma reuniunii Consiliului European din 19 și 20 martie 2009,

având în vedere comunicarea Comisiei din 4 martie 2009, intitulată „Stimularea redresării economiei europene” (COM(2009)0114),

având în vedere raportul din 25 februarie 2009 al Grupului de experți la nivel înalt privind supravegherea financiară în UE, prezidat de Jacques de Larosière,

având în vedere comunicarea Comisiei din 29 octombrie 2008 intitulată „De la criza financiară la redresare: un cadru de acțiune la nivel european” (COM(2008)0706),

având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2009 referitoare la Un plan european de redresare economică (1),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 aprilie 2009 intitulată „Sprijinirea țărilor în curs de dezvoltare pentru depășirea crizei” (COM(2009)0160),

având în vedere raportul Fondului Monetar Internațional (FMI) intitulat „Implicațiile crizei financiare globale pentru țările cu venit redus” din martie 2009,

având în vedere Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) ale Organizației Națiunilor Unite și angajamentele în materie de ajutor ale statelor membre, în vederea acordării de ajutor pentru abordarea problemelor foametei și sărăciei,

având în vedere raportul Programului de mediu al ONU intitulat „Ieșirea din criză - oportunități” din 16 februarie 2009 care a solicitat ca G20 să prezinte „o nouă ordine ecologică globală”,

având în vedere raportul Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și a Institutului Internațional pentru studii de muncă, intitulat „Criza financiară și economică: o perspectivă privind munca decentă” din 24 martie 2009, care îndeamnă G20 să ajungă la un acord asupra unui pachet de stimulente orientat spre protecție socială și crearea de locuri de muncă,

având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât lumea se confruntă cu o recesiune din ce în ce mai gravă, ale cărei efecte nu le poate evita nicio țară și niciun sector și întrucât performanțele economice mondiale cunosc un declin rapid în 2009, iar în 2010, conform celor mai optimiste previziuni, se așteaptă doar o redresare lentă; |
| --- | --- |

A.

întrucât lumea se confruntă cu o recesiune din ce în ce mai gravă, ale cărei efecte nu le poate evita nicio țară și niciun sector și întrucât performanțele economice mondiale cunosc un declin rapid în 2009, iar în 2010, conform celor mai optimiste previziuni, se așteaptă doar o redresare lentă;

| B. | întrucât consecințele crizei financiare asupra economiei reale au condus la o situație economică cu caracter excepțional ce impune luarea de măsuri și decizii imediate, punctuale, temporare și proporționale în vederea găsirii de soluții la situația mondială fără precedent în domeniul economic și al ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

B.

întrucât consecințele crizei financiare asupra economiei reale au condus la o situație economică cu caracter excepțional ce impune luarea de măsuri și decizii imediate, punctuale, temporare și proporționale în vederea găsirii de soluții la situația mondială fără precedent în domeniul economic și al ocupării forței de muncă;

| C. | întrucât principalele obiective care trebuie atinse în procesul de contracarare a recesiunii economiei mondiale și europene sunt în prezent lipsa de încredere de pe piețele financiare și de capital, precum și creșterea șomajului și declinul comerțului internațional; |
| --- | --- |

C.

întrucât principalele obiective care trebuie atinse în procesul de contracarare a recesiunii economiei mondiale și europene sunt în prezent lipsa de încredere de pe piețele financiare și de capital, precum și creșterea șomajului și declinul comerțului internațional;

| D. | întrucât recesiunea actuală ar trebui utilizată ca o oportunitate de a promova obiectivele de la Lisabona - Göteborg și angajamentul asumat la nivel mondial de combatere a șomajului, a schimbărilor climatice și de reducere a consumului de energie; |
| --- | --- |

D.

întrucât recesiunea actuală ar trebui utilizată ca o oportunitate de a promova obiectivele de la Lisabona - Göteborg și angajamentul asumat la nivel mondial de combatere a șomajului, a schimbărilor climatice și de reducere a consumului de energie;

| E. | întrucât Planul mondial de redresare și reformă (Planul mondial) are următoarele obiective: (1) reinstaurarea încrederii și relansarea creșterii economice și a ocupării forței de muncă; (2) remedierea deficiențelor din sistemul financiar pentru a relua creditarea; (3) consolidarea reglementării financiare și reinstaurarea încrederii; (4) finanțarea și reformarea instituțiilor financiare internaționale pentru a depăși criza actuală și a preveni alte crize pe viitor; (5) promovarea comerțului și a investițiilor la nivel mondial și respingerea protecționismului pentru a susține prosperitatea; și (6) dezvoltarea unei relansări inclusive, ecologice și durabile; |
| --- | --- |

E.

întrucât Planul mondial de redresare și reformă (Planul mondial) are următoarele obiective: (1) reinstaurarea încrederii și relansarea creșterii economice și a ocupării forței de muncă; (2) remedierea deficiențelor din sistemul financiar pentru a relua creditarea; (3) consolidarea reglementării financiare și reinstaurarea încrederii; (4) finanțarea și reformarea instituțiilor financiare internaționale pentru a depăși criza actuală și a preveni alte crize pe viitor; (5) promovarea comerțului și a investițiilor la nivel mondial și respingerea protecționismului pentru a susține prosperitatea; și (6) dezvoltarea unei relansări inclusive, ecologice și durabile;

| F. | întrucât coordonarea internațională este esențială atât pentru relansarea economiei globale, cât și pentru reclădirea acesteia; |
| --- | --- |

F.

întrucât coordonarea internațională este esențială atât pentru relansarea economiei globale, cât și pentru reclădirea acesteia;

| G. | întrucât s-a dovedit că aderarea la zona euro a crescut stabilitatea economică în statele membre în cauză, în primul rând datorită eforturilor acestora de a se conforma criteriilor de la Maastricht și dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere, precum și faptului că economiile lor sunt protejate de fluctuațiile cursului de schimb; |
| --- | --- |

G.

întrucât s-a dovedit că aderarea la zona euro a crescut stabilitatea economică în statele membre în cauză, în primul rând datorită eforturilor acestora de a se conforma criteriilor de la Maastricht și dispozițiilor Pactului de stabilitate și de creștere, precum și faptului că economiile lor sunt protejate de fluctuațiile cursului de schimb;

| H. | întrucât mai multe state membre s-au confruntat cu probleme grave în ceea ce privește balanțele de plăți, unele dintre ele fiind nevoite să facă apel la FMI și la UE pentru ajutor; |
| --- | --- |

H.

întrucât mai multe state membre s-au confruntat cu probleme grave în ceea ce privește balanțele de plăți, unele dintre ele fiind nevoite să facă apel la FMI și la UE pentru ajutor;

| I. | întrucât ODM, îndeosebi eradicarea sărăciei extreme și a foametei, trebuie să sprijine cooperarea ACP-UE în cadrul Acordului de parteneriat de la Cotonou; |
| --- | --- |

I.

întrucât ODM, îndeosebi eradicarea sărăciei extreme și a foametei, trebuie să sprijine cooperarea ACP-UE în cadrul Acordului de parteneriat de la Cotonou;

| J. | întrucât, ca rezultat al crizei financiare, anumite țări donatoare și-au redus contribuțiile financiare pentru asistența publică pentru dezvoltare (APD) destinată țărilor în curs de dezvoltare, periclitând eforturile întreprinse pentru realizarea ODM; |
| --- | --- |

J.

întrucât, ca rezultat al crizei financiare, anumite țări donatoare și-au redus contribuțiile financiare pentru asistența publică pentru dezvoltare (APD) destinată țărilor în curs de dezvoltare, periclitând eforturile întreprinse pentru realizarea ODM;

| K. | întrucât țările ACP depind de exporturile de materii prime ce constituie peste 50 % din veniturile lor în valută și întrucât criza financiară a dus la o scădere a exporturilor din multe țări în curs de dezvoltare și a repatrierilor de venituri, la un acces mai dificil la creditare și la scăderi ale investițiilor străine directe, precum și la scăderi drastice ale prețurilor materiilor prime; |
| --- | --- |

K.

întrucât țările ACP depind de exporturile de materii prime ce constituie peste 50 % din veniturile lor în valută și întrucât criza financiară a dus la o scădere a exporturilor din multe țări în curs de dezvoltare și a repatrierilor de venituri, la un acces mai dificil la creditare și la scăderi ale investițiilor străine directe, precum și la scăderi drastice ale prețurilor materiilor prime;

| L. | întrucât centrele offshore acționează într-o manieră care permite evaziunea și frauda fiscală și încălcări ale reglementărilor financiare; |
| --- | --- |

L.

întrucât centrele offshore acționează într-o manieră care permite evaziunea și frauda fiscală și încălcări ale reglementărilor financiare;

| M. | întrucât creșterea comerțului internațional înregistrează scăderi din cauza lipsei de credite și de resurse financiare și din cauza încetinirii generale a economiei mondiale; |
| --- | --- |

M.

întrucât creșterea comerțului internațional înregistrează scăderi din cauza lipsei de credite și de resurse financiare și din cauza încetinirii generale a economiei mondiale;

| N. | întrucât este necesară o cooperare multilaterală strânsă pentru a preîntâmpina adoptarea de măsuri protecționiste, ce ar putea fi determinată de criza financiară și economică, |
| --- | --- |

N.

întrucât este necesară o cooperare multilaterală strânsă pentru a preîntâmpina adoptarea de măsuri protecționiste, ce ar putea fi determinată de criza financiară și economică,

Observații generale

| 1. | salută Planul mondial al G20; ia act de faptul că Planul mondial este în concordanță cu eforturile întreprinse deja în Uniunea Europeană pentru a permite evitarea unor politici cu efecte contradictorii; salută recunoașterea de către G20 a faptului că o criză globală necesită o soluție globală și o strategie integrată care să vizeze restabilirea încrederii, relansarea creșterii economice și crearea de locuri de muncă; consideră că recunoașterea acestui fapt necesită rediscutarea pe larg a problemei în cadrul următoarei reuniuni a G20, care va avea loc la începutul toamnei 2009; |
| --- | --- |

1.

salută Planul mondial al G20; ia act de faptul că Planul mondial este în concordanță cu eforturile întreprinse deja în Uniunea Europeană pentru a permite evitarea unor politici cu efecte contradictorii; salută recunoașterea de către G20 a faptului că o criză globală necesită o soluție globală și o strategie integrată care să vizeze restabilirea încrederii, relansarea creșterii economice și crearea de locuri de muncă; consideră că recunoașterea acestui fapt necesită rediscutarea pe larg a problemei în cadrul următoarei reuniuni a G20, care va avea loc la începutul toamnei 2009;

| 2. | consideră că sarcina cu care se confruntă liderii mondiali nu este redresarea sistemului economic și financiar actual, ci recunoașterea faptului că trebuie găsit un nou echilibru în cadrul de reglementare care să ia în considerare durabilitatea socială și a mediului, oportunitățile, relansarea creșterii economice globale și crearea de locuri de muncă precum și participarea socială și justiția socială; solicită eficientizarea reglementării și supravegherii și ca acestea să fie mai cuprinzătoare și elaborarea unui nou cadru de reglementare și de guvernanță; consideră că G20 ar fi trebuit să abordeze problema dezechilibrelor la nivel mondial din domeniul comerțului și finanțelor, care au jucat un rol esențial în cadrul crizei economice actuale; |
| --- | --- |

2.

consideră că sarcina cu care se confruntă liderii mondiali nu este redresarea sistemului economic și financiar actual, ci recunoașterea faptului că trebuie găsit un nou echilibru în cadrul de reglementare care să ia în considerare durabilitatea socială și a mediului, oportunitățile, relansarea creșterii economice globale și crearea de locuri de muncă precum și participarea socială și justiția socială; solicită eficientizarea reglementării și supravegherii și ca acestea să fie mai cuprinzătoare și elaborarea unui nou cadru de reglementare și de guvernanță; consideră că G20 ar fi trebuit să abordeze problema dezechilibrelor la nivel mondial din domeniul comerțului și finanțelor, care au jucat un rol esențial în cadrul crizei economice actuale;

| 3. | subliniază faptul că toate angajamentele asumate trebuie respectate în totalitate, implementate rapid și dezvoltate ulterior, la nivel național și internațional, în vederea reinstituirii încrederii și a optimizării eficienței; ia act de aranjamentele Consiliului pentru stabilitate financiară (CSB) și a FMI de a monitoriza progresele înregistrate cu privire la Planul de acțiune convenit și invită aceste două instituții să prezinte un raport Parlamentului; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că toate angajamentele asumate trebuie respectate în totalitate, implementate rapid și dezvoltate ulterior, la nivel național și internațional, în vederea reinstituirii încrederii și a optimizării eficienței; ia act de aranjamentele Consiliului pentru stabilitate financiară (CSB) și a FMI de a monitoriza progresele înregistrate cu privire la Planul de acțiune convenit și invită aceste două instituții să prezinte un raport Parlamentului;

| 4. | subliniază că trebuie acordată prioritate, de urgență, procesului de repunere în mișcare a economiei reale, pentru a se asigura că piețele de capital și creditarea funcționează în mod eficient, susținerii și promovării ocupării forței de muncă și protecției populației de efectele nocive ale crizei, acordând o atenție specială celor mai sărace și vulnerabile persoane; |
| --- | --- |

4.

subliniază că trebuie acordată prioritate, de urgență, procesului de repunere în mișcare a economiei reale, pentru a se asigura că piețele de capital și creditarea funcționează în mod eficient, susținerii și promovării ocupării forței de muncă și protecției populației de efectele nocive ale crizei, acordând o atenție specială celor mai sărace și vulnerabile persoane;

| 5. | salută decizia G20 de a alege în mare măsură soluții bazate pe împrumuturi și garanții, care vor maximiza efectele economice și vor contribui la reducerea impactului pe termen lung asupra resurselor publice al pachetului de măsuri cu o valoare de peste 1 trilion USD; |
| --- | --- |

5.

salută decizia G20 de a alege în mare măsură soluții bazate pe împrumuturi și garanții, care vor maximiza efectele economice și vor contribui la reducerea impactului pe termen lung asupra resurselor publice al pachetului de măsuri cu o valoare de peste 1 trilion USD;

Relansarea creșterii economice și a ocupării forței de muncă

| 6. | salută acordul de a furniza resurse financiare suplimentare în valoare de 832 de miliarde de euro către FMI, alte instituții financiare și pentru finanțarea comerțului, precum și angajamentul de a realiza un efort fiscal susținut la scara necesară pentru a restabili creditele, creșterea economică și ocuparea forței de muncă în cadrul economiei mondiale, asigurând în același timp durabilitatea pe termen lung din punct de vedere fiscal; cu toate acestea, ia act de faptul că nu s-a ajuns la un acord în privința unor stimulente fiscale suplimentare la nivel european; recunoaște că sfera de aplicare a măsurilor este diferită pentru fiecare țară, dar fiecare trebuie să acționeze în limita posibilităților sale; |
| --- | --- |

6.

salută acordul de a furniza resurse financiare suplimentare în valoare de 832 de miliarde de euro către FMI, alte instituții financiare și pentru finanțarea comerțului, precum și angajamentul de a realiza un efort fiscal susținut la scara necesară pentru a restabili creditele, creșterea economică și ocuparea forței de muncă în cadrul economiei mondiale, asigurând în același timp durabilitatea pe termen lung din punct de vedere fiscal; cu toate acestea, ia act de faptul că nu s-a ajuns la un acord în privința unor stimulente fiscale suplimentare la nivel european; recunoaște că sfera de aplicare a măsurilor este diferită pentru fiecare țară, dar fiecare trebuie să acționeze în limita posibilităților sale;

| 7. | recunoaște rolul esențial al băncilor centrale în cadrul acestui efort și reducerea rapidă a ratelor dobânzii de către acestea, și salută angajamentul G20 de a nu recurge la devalorizarea competitivă a monedelor naționale, care ar putea declanșa un cerc vicios; salută reducerile succesive ale ratei dobânzii efectuate de BCE pentru a favoriza creșterea economică și furnizarea rapidă de către BCE a unor instrumente financiare pe termen scurt, elaborate în scopul relansării împrumuturile interbancare; atrage atenția asupra necesității de a crea condiții care să faciliteze transmiterea efectelor scăderii ratei dobânzii la debitori; solicită luarea tuturor măsurilor posibile pentru a permite piețelor financiare să funcționeze din nou în mod eficient, incluzând măsuri urgente de restabilire a împrumuturilor interne și a fluxurilor internaționale de capital; |
| --- | --- |

7.

recunoaște rolul esențial al băncilor centrale în cadrul acestui efort și reducerea rapidă a ratelor dobânzii de către acestea, și salută angajamentul G20 de a nu recurge la devalorizarea competitivă a monedelor naționale, care ar putea declanșa un cerc vicios; salută reducerile succesive ale ratei dobânzii efectuate de BCE pentru a favoriza creșterea economică și furnizarea rapidă de către BCE a unor instrumente financiare pe termen scurt, elaborate în scopul relansării împrumuturile interbancare; atrage atenția asupra necesității de a crea condiții care să faciliteze transmiterea efectelor scăderii ratei dobânzii la debitori; solicită luarea tuturor măsurilor posibile pentru a permite piețelor financiare să funcționeze din nou în mod eficient, incluzând măsuri urgente de restabilire a împrumuturilor interne și a fluxurilor internaționale de capital;

| 8. | ia act cu îngrijorare de creșterea rapidă a datoriilor publice și a deficitelor bugetare; subliniază importanța restabilirii cât mai curând a principiilor bunei gestionări financiare și a asigurării durabilității fiscale pe termen lung, în vederea evitării unei suprasarcini pentru viitoarele generații, observând că, la nivelul fiecărei țări, acest lucru ar trebui avut în vedere în contextul îndatorării totale; |
| --- | --- |

8.

ia act cu îngrijorare de creșterea rapidă a datoriilor publice și a deficitelor bugetare; subliniază importanța restabilirii cât mai curând a principiilor bunei gestionări financiare și a asigurării durabilității fiscale pe termen lung, în vederea evitării unei suprasarcini pentru viitoarele generații, observând că, la nivelul fiecărei țări, acest lucru ar trebui avut în vedere în contextul îndatorării totale;

| 9. | regretă că dezechilibrele mondiale, care sunt cauza crizei financiare, nu au fost abordate la summitul G20; subliniază că, pentru a preveni alte crize financiare pe viitor, este necesar să fie abordate cauzele de bază (adică, deficitul excesiv al SUA, care este finanțat de excedentele comerciale excesive ale Chinei), ceea ce are implicații mult dincolo de domeniul reglementărilor bancare și financiare și al guvernanței instituționale; consideră că o reacție multilaterală eficientă la criză necesită abordarea cauzelor dezechilibrelor în ceea ce privește ratele de schimb și prețurile mărfurilor și volatilitatea cadrului multilateral; îndeamnă prin urmare Consiliul European să adopte o poziție comună pentru soluționarea acestor chestiuni înainte de următorul summit G20 de la New York; |
| --- | --- |

9.

regretă că dezechilibrele mondiale, care sunt cauza crizei financiare, nu au fost abordate la summitul G20; subliniază că, pentru a preveni alte crize financiare pe viitor, este necesar să fie abordate cauzele de bază (adică, deficitul excesiv al SUA, care este finanțat de excedentele comerciale excesive ale Chinei), ceea ce are implicații mult dincolo de domeniul reglementărilor bancare și financiare și al guvernanței instituționale; consideră că o reacție multilaterală eficientă la criză necesită abordarea cauzelor dezechilibrelor în ceea ce privește ratele de schimb și prețurile mărfurilor și volatilitatea cadrului multilateral; îndeamnă prin urmare Consiliul European să adopte o poziție comună pentru soluționarea acestor chestiuni înainte de următorul summit G20 de la New York;

Consolidarea supravegherii și reglementării financiare

| 10. | salută abordarea comună care vizează o mai bună reglementare și supraveghere a sectorului financiar pe baza unei consecvențe mai susținute și a unei cooperări sistematice între țări; îndeamnă toate guvernele să acționeze potrivit angajamentelor luate în cursul summitului G20; consideră că deciziile luate și angajamentele asumate la summitul G20 reprezintă un minimum și nu un maximum; salută faptul că UE este mai ambițioasă în ceea ce privește sfera de aplicare și cerințele în materie de reglementare și supraveghere; |
| --- | --- |

10.

salută abordarea comună care vizează o mai bună reglementare și supraveghere a sectorului financiar pe baza unei consecvențe mai susținute și a unei cooperări sistematice între țări; îndeamnă toate guvernele să acționeze potrivit angajamentelor luate în cursul summitului G20; consideră că deciziile luate și angajamentele asumate la summitul G20 reprezintă un minimum și nu un maximum; salută faptul că UE este mai ambițioasă în ceea ce privește sfera de aplicare și cerințele în materie de reglementare și supraveghere;

| 11. | subliniază importanța reinstituirii încrederii în sectorul financiar, care are un rol esențial în restabilirea resurselor financiare pentru economia reală, precum și a fluxurilor internaționale de capital; insistă asupra necesității urgente de a rezolva problema activelor bancare depreciate care restrâng creditarea; îndeamnă guvernele UE și autoritățile competente să obțină din partea băncilor publicarea deprecierii bilanțurilor, pe deplin și în mod transparent, ținând cont de Comunicarea Comisiei privind tratarea activelor depreciate în sectorul bancar comunitar (2) și să acționeze de manieră coordonată, respectând totodată normele privind concurența; invită guvernele țărilor din G20 să facă public modul în care funcționează programele lor privind activele depreciate și care sunt rezultatele acestora; recomandă optimizarea cooperării internaționale și neaplicarea unui protecționism financiar și de reglementare; |
| --- | --- |

11.

subliniază importanța reinstituirii încrederii în sectorul financiar, care are un rol esențial în restabilirea resurselor financiare pentru economia reală, precum și a fluxurilor internaționale de capital; insistă asupra necesității urgente de a rezolva problema activelor bancare depreciate care restrâng creditarea; îndeamnă guvernele UE și autoritățile competente să obțină din partea băncilor publicarea deprecierii bilanțurilor, pe deplin și în mod transparent, ținând cont de Comunicarea Comisiei privind tratarea activelor depreciate în sectorul bancar comunitar (2) și să acționeze de manieră coordonată, respectând totodată normele privind concurența; invită guvernele țărilor din G20 să facă public modul în care funcționează programele lor privind activele depreciate și care sunt rezultatele acestora; recomandă optimizarea cooperării internaționale și neaplicarea unui protecționism financiar și de reglementare;

| 12. | salută decizia de a reglementa și de a supraveghea toate instituțiile, piețele și instrumentele importante la nivel sistemic (inclusiv fondurile speculative), dar consideră că sunt necesare noi măsuri pentru a elimina excesele speculative și că reglementarea și supravegherea trebuie să includă acele activități a căror implicație poate fi considerată nesistemică dacă sunt luate separat, dar care, în mod colectiv reprezintă un risc potențial la adresa stabilității financiare; insistă asupra necesității de a dezvolta o cooperare eficientă și mecanisme de schimb de informații între autoritățile naționale pentru a asigura o supraveghere transfrontalieră eficientă, menținând totodată caracterul deschis al piețelor; |
| --- | --- |

12.

salută decizia de a reglementa și de a supraveghea toate instituțiile, piețele și instrumentele importante la nivel sistemic (inclusiv fondurile speculative), dar consideră că sunt necesare noi măsuri pentru a elimina excesele speculative și că reglementarea și supravegherea trebuie să includă acele activități a căror implicație poate fi considerată nesistemică dacă sunt luate separat, dar care, în mod colectiv reprezintă un risc potențial la adresa stabilității financiare; insistă asupra necesității de a dezvolta o cooperare eficientă și mecanisme de schimb de informații între autoritățile naționale pentru a asigura o supraveghere transfrontalieră eficientă, menținând totodată caracterul deschis al piețelor;

| 13. | aprobă decizia G20 de a adopta cadrul financiar Basel II și intenția sa de a face eforturi de consolidare a normelor de reglementare prudențiale cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

13.

aprobă decizia G20 de a adopta cadrul financiar Basel II și intenția sa de a face eforturi de consolidare a normelor de reglementare prudențiale cât mai curând posibil;

| 14. | consideră că trebuie implementate de urgență, la nivel înalt, principii pentru cooperarea transfrontalieră de gestionare a crizelor; în contextul interacțiunilor din ce în ce mai frecvente dintre sistemele financiare naționale, îndeamnă autoritățile competente să coopereze la nivel internațional în vederea pregătirii pentru cazuri de criză și a gestionării acestora; |
| --- | --- |

14.

consideră că trebuie implementate de urgență, la nivel înalt, principii pentru cooperarea transfrontalieră de gestionare a crizelor; în contextul interacțiunilor din ce în ce mai frecvente dintre sistemele financiare naționale, îndeamnă autoritățile competente să coopereze la nivel internațional în vederea pregătirii pentru cazuri de criză și a gestionării acestora;

| 15. | salută decizia G20 de a promova integritatea și transparența pe piețele financiare, precum și responsabilitatea crescută a actorilor financiari; salută angajamentul G20 de a reforma sisteme de remunerare într-un mod mai durabil ca parte a revizuirii reglementărilor financiare și insistă asupra importanței conectării stimulentelor de performanțele pe termen lung, evitarea acelor stimulente ce atrag un comportament iresponsabil și garantarea aplicării în întregul domeniu a noilor principii, în vederea asigurării de condiții de concurență echitabilă; rămâne extrem de vigilent în ceea ce privește aplicarea efectivă a principiilor în materie de plăți și remunerații din cadrul instituțiilor financiare și solicită adoptarea unor măsuri mai stricte în acest domeniu; |
| --- | --- |

15.

salută decizia G20 de a promova integritatea și transparența pe piețele financiare, precum și responsabilitatea crescută a actorilor financiari; salută angajamentul G20 de a reforma sisteme de remunerare într-un mod mai durabil ca parte a revizuirii reglementărilor financiare și insistă asupra importanței conectării stimulentelor de performanțele pe termen lung, evitarea acelor stimulente ce atrag un comportament iresponsabil și garantarea aplicării în întregul domeniu a noilor principii, în vederea asigurării de condiții de concurență echitabilă; rămâne extrem de vigilent în ceea ce privește aplicarea efectivă a principiilor în materie de plăți și remunerații din cadrul instituțiilor financiare și solicită adoptarea unor măsuri mai stricte în acest domeniu;

| 16. | salută măsurile cu privire la agențiile de rating al creditelor, ce vizează o mai bună transparență și cooperare între autoritățile naționale de supraveghere; rămâne îngrijorat de lipsa de concurență din acest sector și solicită reducerea semnificativă a barierelor la intrarea pe piață; |
| --- | --- |

16.

salută măsurile cu privire la agențiile de rating al creditelor, ce vizează o mai bună transparență și cooperare între autoritățile naționale de supraveghere; rămâne îngrijorat de lipsa de concurență din acest sector și solicită reducerea semnificativă a barierelor la intrarea pe piață;

| 17. | salută intenția de a ajunge la un acord cu privire la un set unic de standarde contabile și deplânge faptul că Consiliul pentru Standarde de Contabilitate Financiară a modificat definiția valorii echitabile în ceea ce privește actorii de pe piața americană și îndeamnă Comisia să adapteze IAS 39 la acest acord, fără să mai aștepte o decizie din partea Comitetului Internațional pentru Standardele Internaționale de Contabilitate; |
| --- | --- |

17.

salută intenția de a ajunge la un acord cu privire la un set unic de standarde contabile și deplânge faptul că Consiliul pentru Standarde de Contabilitate Financiară a modificat definiția valorii echitabile în ceea ce privește actorii de pe piața americană și îndeamnă Comisia să adapteze IAS 39 la acest acord, fără să mai aștepte o decizie din partea Comitetului Internațional pentru Standardele Internaționale de Contabilitate;

| 18. | solicită următorului summit G20 să ajungă la un acord în ceea ce privește măsuri coordonate și concrete de eliminare a tuturor paradisurilor fiscale și de reglementare și să elimine lacunele de reglementare și impozitare interne care permit fraudele fiscale la scară largă, chiar și în centre financiare majore; salută declarația G20 cu privire la secretul bancar și schimburile automate de informații care reprezintă instrumentul cel mai eficient de abordare a chestiunii fraudelor fiscale; recomandă ca UE să adopte la nivelul său un cadru legislativ corespunzător în materie de paradisuri fiscale și invită partenerii internaționali să procedeze în același mod; |
| --- | --- |

18.

solicită următorului summit G20 să ajungă la un acord în ceea ce privește măsuri coordonate și concrete de eliminare a tuturor paradisurilor fiscale și de reglementare și să elimine lacunele de reglementare și impozitare interne care permit fraudele fiscale la scară largă, chiar și în centre financiare majore; salută declarația G20 cu privire la secretul bancar și schimburile automate de informații care reprezintă instrumentul cel mai eficient de abordare a chestiunii fraudelor fiscale; recomandă ca UE să adopte la nivelul său un cadru legislativ corespunzător în materie de paradisuri fiscale și invită partenerii internaționali să procedeze în același mod;

Consolidarea instituțiilor financiare mondiale

| 19. | sprijină pe deplin decizia de a acorda CSF, recent redenumit și lărgit, rolul deosebit de coordonare a agendei convenite; susține decizia G20 de a-și consolida baza instituțională și de a-și îmbunătăți capacitățile; subliniază importanța împărtășirii unor principii comune și a asigurării convergenței normelor în sectorul serviciilor financiare pentru a face față actorilor de pe piața mondială; |
| --- | --- |

19.

sprijină pe deplin decizia de a acorda CSF, recent redenumit și lărgit, rolul deosebit de coordonare a agendei convenite; susține decizia G20 de a-și consolida baza instituțională și de a-și îmbunătăți capacitățile; subliniază importanța împărtășirii unor principii comune și a asigurării convergenței normelor în sectorul serviciilor financiare pentru a face față actorilor de pe piața mondială;

| 20. | salută și sprijină pe deplin cererea adresată la 8 aprilie 2009 de Adunarea Parlamentară EuroLat țărilor UE-ALC de a acționa de îndată pentru abolirea tuturor paradisurilor fiscale de pe teritoriul lor și de a coopera la nivel internațional pentru abolirea celorlalte și pentru aplicarea de sancțiuni împotriva societăților și persoanelor care recurg la serviciile lor; |
| --- | --- |

20.

salută și sprijină pe deplin cererea adresată la 8 aprilie 2009 de Adunarea Parlamentară EuroLat țărilor UE-ALC de a acționa de îndată pentru abolirea tuturor paradisurilor fiscale de pe teritoriul lor și de a coopera la nivel internațional pentru abolirea celorlalte și pentru aplicarea de sancțiuni împotriva societăților și persoanelor care recurg la serviciile lor;

| 21. | salută planul G20 de reformă a instituțiilor financiare internaționale și solicită inițierea cât mai rapidă a acestor reforme; își exprimă așteptările cu privire la o reformă la scară largă a guvernanței economice și financiare mondiale, care să promoveze democrația, transparența și responsabilitatea și să asigure coerența în rândul politicilor și procedurilor instituțiilor economice și financiare internaționale și solicită revizuirea condițiilor aplicate în cazul creditării din partea FMI și a Băncii Mondiale; |
| --- | --- |

21.

salută planul G20 de reformă a instituțiilor financiare internaționale și solicită inițierea cât mai rapidă a acestor reforme; își exprimă așteptările cu privire la o reformă la scară largă a guvernanței economice și financiare mondiale, care să promoveze democrația, transparența și responsabilitatea și să asigure coerența în rândul politicilor și procedurilor instituțiilor economice și financiare internaționale și solicită revizuirea condițiilor aplicate în cazul creditării din partea FMI și a Băncii Mondiale;

| 22. | solicită, de asemenea, ca țările în curs de dezvoltare să fie mai bine reprezentate la nivelul instituțiilor financiare internaționale; salută angajamentul pentru un proces deschis, transparent și bazat pe merit de numire al liderilor instituțiilor financiare internaționale; prin urmare, îndeamnă UE să adopte o poziție comună; |
| --- | --- |

22.

solicită, de asemenea, ca țările în curs de dezvoltare să fie mai bine reprezentate la nivelul instituțiilor financiare internaționale; salută angajamentul pentru un proces deschis, transparent și bazat pe merit de numire al liderilor instituțiilor financiare internaționale; prin urmare, îndeamnă UE să adopte o poziție comună;

| 23. | solicită Comisiei să evalueze creșterea care poate deveni necesară în ceea ce privește drepturile speciale de tragere ale FMI și solicită BCE să evalueze efectele acestei majorări asupra stabilității prețurilor la nivel mondial; |
| --- | --- |

23.

solicită Comisiei să evalueze creșterea care poate deveni necesară în ceea ce privește drepturile speciale de tragere ale FMI și solicită BCE să evalueze efectele acestei majorări asupra stabilității prețurilor la nivel mondial;

Respingerea protecționismului și promovarea comerțului și investițiilor la nivel mondial

| 24. | aprobă angajamentul G20 de a suplimenta cu 850 miliarde USD resursele disponibile pentru instituțiile financiare globale, în vederea sprijinirii creșterii pe piețele emergente și în țările în curs de dezvoltare; salută majorarea substanțială a resurselor FMI, care este principalul furnizor de asistență financiară pentru țările care se confruntă cu probleme ale balanței de plăți, inclusiv pentru statele membre ale UE, și ale cărui acțiuni sprijină creșterea economică în piețele emergente și în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

24.

aprobă angajamentul G20 de a suplimenta cu 850 miliarde USD resursele disponibile pentru instituțiile financiare globale, în vederea sprijinirii creșterii pe piețele emergente și în țările în curs de dezvoltare; salută majorarea substanțială a resurselor FMI, care este principalul furnizor de asistență financiară pentru țările care se confruntă cu probleme ale balanței de plăți, inclusiv pentru statele membre ale UE, și ale cărui acțiuni sprijină creșterea economică în piețele emergente și în țările în curs de dezvoltare;

| 25. | salută progresele înregistrate de FMI prin noua sa linie de credit flexibilă, îndepărtându-se astfel de fostele sale practici prescriptive și rigide de acordare de împrumuturi și de cadrul său de condiționalitate, după cum o demonstrează raportul FMI, intitulat „Implicațiile crizei financiare globale pentru țările cu venit redus”, conform căreia „în formularea politicilor de cheltuieli ar trebui acordată prioritate protejării sau extinderii programelor sociale sau promovării de investiții aprobate, și, în general, menținerii elanului necesar pentru atingerea ODM”; |
| --- | --- |

25.

salută progresele înregistrate de FMI prin noua sa linie de credit flexibilă, îndepărtându-se astfel de fostele sale practici prescriptive și rigide de acordare de împrumuturi și de cadrul său de condiționalitate, după cum o demonstrează raportul FMI, intitulat „Implicațiile crizei financiare globale pentru țările cu venit redus”, conform căreia „în formularea politicilor de cheltuieli ar trebui acordată prioritate protejării sau extinderii programelor sociale sau promovării de investiții aprobate, și, în general, menținerii elanului necesar pentru atingerea ODM”;

| 26. | salută angajamentul reafirmat în Planul mondial pentru ODM, precum și promisiunea de a pune la dispoziție 50 miliarde USD suplimentare pentru a sprijini protecția socială, pentru a stimula comerțul și pentru a salvgarda dezvoltarea în țările cu venit redus; solicită distribuirea acestor fonduri nu numai sub forma împrumuturilor, ci și a subvențiilor directe, dacă este posibil, pentru a susține protecția socială și pentru a stimula comerțul; |
| --- | --- |

26.

salută angajamentul reafirmat în Planul mondial pentru ODM, precum și promisiunea de a pune la dispoziție 50 miliarde USD suplimentare pentru a sprijini protecția socială, pentru a stimula comerțul și pentru a salvgarda dezvoltarea în țările cu venit redus; solicită distribuirea acestor fonduri nu numai sub forma împrumuturilor, ci și a subvențiilor directe, dacă este posibil, pentru a susține protecția socială și pentru a stimula comerțul;

| 27. | regretă că angajamentele G20 privind Ajutorul pentru comerț și asistența oficială pentru dezvoltare s-au dovedit insuficiente; subliniază că, deși planul mondial cuprinde măsuri financiare de suplimentare a resurselor în favoarea țărilor în curs de dezvoltare prin intermediul Băncii Mondiale și al FMI, nu a existat nici un angajament concret care să prevadă că Ajutorul pentru comerț se constituie în fonduri suplimentare; |
| --- | --- |

27.

regretă că angajamentele G20 privind Ajutorul pentru comerț și asistența oficială pentru dezvoltare s-au dovedit insuficiente; subliniază că, deși planul mondial cuprinde măsuri financiare de suplimentare a resurselor în favoarea țărilor în curs de dezvoltare prin intermediul Băncii Mondiale și al FMI, nu a existat nici un angajament concret care să prevadă că Ajutorul pentru comerț se constituie în fonduri suplimentare;

| 28. | salută angajamentul de a promova în continuare investițiile și comerțul la nivel mondial; cu toate acestea, își exprimă îngrijorarea cu privire la declinul comerțului mondial, care amenință cu accentuarea recesiunii mondiale; subliniază importanța încheierii Rundei Doha rapid și în mod eficient întrucât aceasta vizează remedierea dezechilibrelor din cadrul sistemului comercial mondial care au avut un impact negativ asupra țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

28.

salută angajamentul de a promova în continuare investițiile și comerțul la nivel mondial; cu toate acestea, își exprimă îngrijorarea cu privire la declinul comerțului mondial, care amenință cu accentuarea recesiunii mondiale; subliniază importanța încheierii Rundei Doha rapid și în mod eficient întrucât aceasta vizează remedierea dezechilibrelor din cadrul sistemului comercial mondial care au avut un impact negativ asupra țărilor în curs de dezvoltare;

| 29. | respinge orice formă de protecționism atât în economia reală, cât și în sectorul financiar ca reacție la recesiunea economică și la declinul comerțului mondial; |
| --- | --- |

29.

respinge orice formă de protecționism atât în economia reală, cât și în sectorul financiar ca reacție la recesiunea economică și la declinul comerțului mondial;

| 30. | solicită următorului summit G20 să abordeze, de asemenea, reforma sistemului comercial mondial și guvernanța OMC în vederea promovării comerțului echitabil, a schimbării situației de inegalitate din ce în ce mai accentuată dintre nord și sud, a sporirii coerenței dintre politicile comerciale, sociale și de mediu și a transformării OMC într-o organizației mai democratică, mai transparentă și mai responsabilă; |
| --- | --- |

30.

solicită următorului summit G20 să abordeze, de asemenea, reforma sistemului comercial mondial și guvernanța OMC în vederea promovării comerțului echitabil, a schimbării situației de inegalitate din ce în ce mai accentuată dintre nord și sud, a sporirii coerenței dintre politicile comerciale, sociale și de mediu și a transformării OMC într-o organizației mai democratică, mai transparentă și mai responsabilă;

| 31. | invită statele membre să prezinte instrumentele și măsurile adoptate ca răspuns la criza din țările în curs de dezvoltare pentru ca reacția UE să fie coordonată; solicită ca punerea în practică a măsurilor identificate în acest mod să fie evaluată în cadrul următorului raport Monterrey privind dezvoltarea financiară; |
| --- | --- |

31.

invită statele membre să prezinte instrumentele și măsurile adoptate ca răspuns la criza din țările în curs de dezvoltare pentru ca reacția UE să fie coordonată; solicită ca punerea în practică a măsurilor identificate în acest mod să fie evaluată în cadrul următorului raport Monterrey privind dezvoltarea financiară;

| 32. | atrage atenția asupra crizei alimentare continue, ce necesită adoptarea de măsuri și reforme imediate pentru a asigura durabilitatea producției agricole din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

32.

atrage atenția asupra crizei alimentare continue, ce necesită adoptarea de măsuri și reforme imediate pentru a asigura durabilitatea producției agricole din țările în curs de dezvoltare;

Asigurarea unei redresări juste și durabile pentru toți

| 33. | salută recunoașterea de către G20 a importanței unei economii globale mai durabile; subliniază, de asemenea, că este absolut esențială obținerea unui acord obligatoriu din punct de vedere juridic în materie de schimbări climatice cu ocazia viitoarei conferințe de la Copenhaga; subliniază, cu toate acestea, că liderii G20 ar trebui să recunoască natura largă a provocărilor la adresa durabilității la nivel global în domenii cum ar fi pescuitul, silvicultura, resursele hidrologice, care afectează cel mai grav locuitorii țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

33.

salută recunoașterea de către G20 a importanței unei economii globale mai durabile; subliniază, de asemenea, că este absolut esențială obținerea unui acord obligatoriu din punct de vedere juridic în materie de schimbări climatice cu ocazia viitoarei conferințe de la Copenhaga; subliniază, cu toate acestea, că liderii G20 ar trebui să recunoască natura largă a provocărilor la adresa durabilității la nivel global în domenii cum ar fi pescuitul, silvicultura, resursele hidrologice, care afectează cel mai grav locuitorii țărilor în curs de dezvoltare;

| 34. | solicită Comisiei să lanseze, în contextul reflecției asupra viitorului Strategiei de dezvoltare durabilă, procesele necesare menite să ia în calcul pe deplin consecințele în materie de schimbări climatice ale tuturor politicilor existente; |
| --- | --- |

34.

solicită Comisiei să lanseze, în contextul reflecției asupra viitorului Strategiei de dezvoltare durabilă, procesele necesare menite să ia în calcul pe deplin consecințele în materie de schimbări climatice ale tuturor politicilor existente;

| 35. | subliniază necesitatea punerii în aplicare efective a pachetului legislativ privind clima și energia și a creșterii investițiilor în energie din surse regenerabile, în inovația ecologică, în producerea de energie în mod ecologic și în eficiența energetică, care ar trebui să constituie o parte centrală a Planului de acțiune privind energia 2010-2014; |
| --- | --- |

35.

subliniază necesitatea punerii în aplicare efective a pachetului legislativ privind clima și energia și a creșterii investițiilor în energie din surse regenerabile, în inovația ecologică, în producerea de energie în mod ecologic și în eficiența energetică, care ar trebui să constituie o parte centrală a Planului de acțiune privind energia 2010-2014;

| 36. | solicită următorului summit G20 să ia în considerare „Agenda privind munca decentă”, astfel cum a fost propusă de OIM, care ar trebui să cuprindă, în special, angajamentul pentru respectarea universală a drepturilor omului la muncă, standardele fundamentale în materie de muncă și eliminarea muncii copiilor; |
| --- | --- |

36.

solicită următorului summit G20 să ia în considerare „Agenda privind munca decentă”, astfel cum a fost propusă de OIM, care ar trebui să cuprindă, în special, angajamentul pentru respectarea universală a drepturilor omului la muncă, standardele fundamentale în materie de muncă și eliminarea muncii copiilor;

*

* *

| 37. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Băncii Centrale Europene, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernelor și parlamentelor statelor G20 și Fondului Monetar Internațional. |
| --- | --- |

37.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Băncii Centrale Europene, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernelor și parlamentelor statelor G20 și Fondului Monetar Internațional.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0123.

(2)  JO C 72, 26.3.2009, p. 1.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/100 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/100

---

Vineri, 24 aprilie 2009Consolidarea stabilității și prosperității în Balcanii de vest

P6_TA(2009)0331

Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la consolidarea stabilității și a prosperității în Balcanii de Vest (2008/2200(INI))

2010/C 184 E/21

Parlamentul European,

având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Copenhaga din 21-22 iunie 1993,

având în vedere Declarația făcută cu ocazia summitului UE-Balcanii de Vest de la Salonic din 21 iunie 2003,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 ianuarie 2006 intitulată „Balcanii de Vest pe drumul spre UE: consolidarea stabilității și creșterea prosperității” (COM(2006)0027),

având în vedere Declarația UE-Balcanii de Vest, care a fost aprobată în unanimitate de miniștrii de externe din toate statele membre UE și de către miniștrii de externe din statele din Balcanii de Vest la Salzburg, la 11 martie 2006,

având în vedere concluziile Președinției Consiliilor Europene din 14 decembrie 2007 și 19-20 iunie 2008, precum și Declarația privind Balcanii de Vest, anexată la acestea, precum și concluziile Consiliilor Afaceri Generale și Relații Externe din 10 decembrie 2007, din 18 februarie 2008 și din 8-9 decembrie 2008,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 martie 2008 intitulată „Balcanii de Vest: consolidarea perspectivei europene” (COM(2008)0127),

având în vedere Declarația de la Brdo: O nouă perspectivă privind Balcanii de Vest, făcută de Președinția UE la 29 martie 2008, care a subliniat necesitatea de a da un nou impuls Agendei de la Salonic și Declarației de la Salzburg,

având în vedere Strategia de extindere a Comisiei și rapoartele de progrese individuale de țară din noiembrie 2008,

având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2008 privind perspectivele de dezvoltare în materie de instaurare a păcii și de reconstrucție națională în situații postconflict (1),

având în vedere rezoluția sa din 13 ianuarie 2009 privind relațiile comerciale și economice cu Balcanii de Vest (2),

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A6-0212/2009),

| A. | întrucât Balcanii de Vest reprezintă o parte incontestabilă a Europei și întrucât viitorul tuturor țărilor din regiune este de a deveni state membre cu drepturi depline ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât Balcanii de Vest reprezintă o parte incontestabilă a Europei și întrucât viitorul tuturor țărilor din regiune este de a deveni state membre cu drepturi depline ale Uniunii Europene;

| B. | întrucât perspectiva aderării la UE și avantajele ce decurg din aceasta reprezintă o garanție de bază a stabilității și principalul stimulent al reformelor în Balcanii de Vest, parte a Europei care a fost devastată în trecutul îndepărtat și recent de războaie, purificare etnică și regimuri totalitare; |
| --- | --- |

B.

întrucât perspectiva aderării la UE și avantajele ce decurg din aceasta reprezintă o garanție de bază a stabilității și principalul stimulent al reformelor în Balcanii de Vest, parte a Europei care a fost devastată în trecutul îndepărtat și recent de războaie, purificare etnică și regimuri totalitare;

| C. | întrucât moștenirea războaielor din anii '90 continuă să reprezinte un impediment major pentru instaurarea unei securități durabile și a unei stabilități politice în regiune; întrucât politica de extindere a UE se confruntă, din acest motiv, cu noi și unice provocări și întrucât se impune recurgerea la toate instrumentele Politicii Externe și de Securitate Comune (PESC) și ale Politicii Europene de Securitate și Apărare (PESA) aflate la dispoziția Uniunii ca parte a unei abordări de ansamblu, concepută pe măsura nevoilor unor societăți post-beligerante; |
| --- | --- |

C.

întrucât moștenirea războaielor din anii '90 continuă să reprezinte un impediment major pentru instaurarea unei securități durabile și a unei stabilități politice în regiune; întrucât politica de extindere a UE se confruntă, din acest motiv, cu noi și unice provocări și întrucât se impune recurgerea la toate instrumentele Politicii Externe și de Securitate Comune (PESC) și ale Politicii Europene de Securitate și Apărare (PESA) aflate la dispoziția Uniunii ca parte a unei abordări de ansamblu, concepută pe măsura nevoilor unor societăți post-beligerante;

| D. | întrucât o serie de parteneri regionali ai UE continuă să aibă probleme nerezolvate cu vecinii lor; întrucât UE și țările din Balcanii de Vest sunt de acord cu faptul că relațiile de bună vecinătate și cooperarea regională rămân factori-cheie pentru a înregistra progrese în procesul de aderare la UE, |
| --- | --- |

D.

întrucât o serie de parteneri regionali ai UE continuă să aibă probleme nerezolvate cu vecinii lor; întrucât UE și țările din Balcanii de Vest sunt de acord cu faptul că relațiile de bună vecinătate și cooperarea regională rămân factori-cheie pentru a înregistra progrese în procesul de aderare la UE,

| 1. | menționează că succesul Uniunii Europene și capacitatea sa de a funcționa ca factor de stabilitate și inițiator de reforme în Balcanii de Vest depind de credibilitatea angajamentului său de a permite statelor din regiune care îndeplinesc pe deplin criteriile de la Copenhaga să devină membri cu drepturi depline ai UE; de aceea, subliniază că statele membre și Comisia trebuie să î i mențină angajamentul ferm al unor viitoare extinderi care să includă și Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

1.

menționează că succesul Uniunii Europene și capacitatea sa de a funcționa ca factor de stabilitate și inițiator de reforme în Balcanii de Vest depind de credibilitatea angajamentului său de a permite statelor din regiune care îndeplinesc pe deplin criteriile de la Copenhaga să devină membri cu drepturi depline ai UE; de aceea, subliniază că statele membre și Comisia trebuie să î i mențină angajamentul ferm al unor viitoare extinderi care să includă și Balcanii de Vest;

| 2. | subliniază că este necesar ca țările din Balcanii de Vest să își asume responsabilitatea în ceea ce privește apropierea de Uniunea Europeană; subliniază faptul că procesul de integrare trebuie să pornească din interior și că reușita aderării depinde de existența unei societăți civile puternice, de un grad scăzut al corupției și de o trecere globală la economii și societăți bazate pe cunoaștere; |
| --- | --- |

2.

subliniază că este necesar ca țările din Balcanii de Vest să își asume responsabilitatea în ceea ce privește apropierea de Uniunea Europeană; subliniază faptul că procesul de integrare trebuie să pornească din interior și că reușita aderării depinde de existența unei societăți civile puternice, de un grad scăzut al corupției și de o trecere globală la economii și societăți bazate pe cunoaștere;

| 3. | evidențiază faptul că, până la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, tratatele existente încă permit, din punct de vedere tehnic, modificările instituționale necesare solicitate pentru viitoarele extinderi; subliniază, cu toate acestea, că ratificarea Tratatului de la Lisabona este de o importanță majoră; |
| --- | --- |

3.

evidențiază faptul că, până la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, tratatele existente încă permit, din punct de vedere tehnic, modificările instituționale necesare solicitate pentru viitoarele extinderi; subliniază, cu toate acestea, că ratificarea Tratatului de la Lisabona este de o importanță majoră;

| 4. | subliniază faptul că statele membre nu trebuie să întârzie în mod nejustificat pregătirea de către Comisie a avizului privind țările potențial candidate care au prezentat o cerere de aderare și îndeamnă Consiliul și Comisia să trateze cu toată rapiditatea cererile recente și viitoare de aderare; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că statele membre nu trebuie să întârzie în mod nejustificat pregătirea de către Comisie a avizului privind țările potențial candidate care au prezentat o cerere de aderare și îndeamnă Consiliul și Comisia să trateze cu toată rapiditatea cererile recente și viitoare de aderare;

| 5. | subliniază că procesul de aderare trebuie să se bazeze pe aplicarea corectă și riguroasă a principiului condiționalității, în baza căruia fiecare țară este evaluată exclusiv în funcție de capacitatea sa de a îndeplini criteriile de la Copenhaga, condițiile procesului de stabilizare și de asociere și toate criteriile aferente unei anumite etape a negocierilor și, de asemenea, faptul că procesul de aderare nu trebuie încetinit sau blocat în cazul țărilor care îndeplinesc cerințele stabilite anterior; |
| --- | --- |

5.

subliniază că procesul de aderare trebuie să se bazeze pe aplicarea corectă și riguroasă a principiului condiționalității, în baza căruia fiecare țară este evaluată exclusiv în funcție de capacitatea sa de a îndeplini criteriile de la Copenhaga, condițiile procesului de stabilizare și de asociere și toate criteriile aferente unei anumite etape a negocierilor și, de asemenea, faptul că procesul de aderare nu trebuie încetinit sau blocat în cazul țărilor care îndeplinesc cerințele stabilite anterior;

| 6. | evidențiază faptul că, în cadrul procesului de aderare, trebuie să persiste o perspectivă regională clară și că trebuie făcute eforturi pentru a evita ca diferențele de ritm de integrare să ridice noi bariere în regiune, în special în ceea ce privește procesul de liberalizare a vizelor; sprijină rolul Consiliului de Cooperare Regională în întărirea sentimentului de apartenență regională și de interlocutor-cheie al UE în toate chestiunile referitoare la cooperarea regională în sud-estul Europei; |
| --- | --- |

6.

evidențiază faptul că, în cadrul procesului de aderare, trebuie să persiste o perspectivă regională clară și că trebuie făcute eforturi pentru a evita ca diferențele de ritm de integrare să ridice noi bariere în regiune, în special în ceea ce privește procesul de liberalizare a vizelor; sprijină rolul Consiliului de Cooperare Regională în întărirea sentimentului de apartenență regională și de interlocutor-cheie al UE în toate chestiunile referitoare la cooperarea regională în sud-estul Europei;

| 7. | invită parlamentele statelor membre ale UE să își dea avizul cu promptitudine în privința acordurilor de stabilizare și asociere care sunt în prezent în proces de ratificare; |
| --- | --- |

7.

invită parlamentele statelor membre ale UE să își dea avizul cu promptitudine în privința acordurilor de stabilizare și asociere care sunt în prezent în proces de ratificare;

| 8. | subliniază că toate părțile implicate trebuie să depună eforturi susținute pentru a găsi soluții reciproc acceptabile la divergențele bilaterale nesoluționate dintre statele membre și țările din Balcanii de Vest, precum și dintre acestea din urmă; subliniază, în acest context, importanța deosebită a relațiilor de bună vecinătate și a acceptării moștenirii culturale și istorice a fiecărei țări în menținerea păcii și consolidarea stabilității și a securității; consideră că deschiderea negocierilor de aderare cu țările din Balcanii de Vest, precum și deschiderea și închiderea capitolelor separate de negociere nu ar trebui obstrucționate sau blocate în temeiul unor chestiuni referitoare la disputele bilaterale și, pentru acest motiv, statele ar trebui să convină asupra unor proceduri de soluționare a aspectelor bilaterale înainte de începerea negocierilor de aderare; |
| --- | --- |

8.

subliniază că toate părțile implicate trebuie să depună eforturi susținute pentru a găsi soluții reciproc acceptabile la divergențele bilaterale nesoluționate dintre statele membre și țările din Balcanii de Vest, precum și dintre acestea din urmă; subliniază, în acest context, importanța deosebită a relațiilor de bună vecinătate și a acceptării moștenirii culturale și istorice a fiecărei țări în menținerea păcii și consolidarea stabilității și a securității; consideră că deschiderea negocierilor de aderare cu țările din Balcanii de Vest, precum și deschiderea și închiderea capitolelor separate de negociere nu ar trebui obstrucționate sau blocate în temeiul unor chestiuni referitoare la disputele bilaterale și, pentru acest motiv, statele ar trebui să convină asupra unor proceduri de soluționare a aspectelor bilaterale înainte de începerea negocierilor de aderare;

| 9. | ia act, în această privință, de decizia unor țări din Balcanii de Vest de a înainta plângeri sau a cere consiliere la Curtea Internațională de Justiție cu privire la conflictele bilaterale; consideră că UE ar trebui să facă tot posibilul pentru a asista și facilita un acord global și de durată privind chestiunile restante; |
| --- | --- |

9.

ia act, în această privință, de decizia unor țări din Balcanii de Vest de a înainta plângeri sau a cere consiliere la Curtea Internațională de Justiție cu privire la conflictele bilaterale; consideră că UE ar trebui să facă tot posibilul pentru a asista și facilita un acord global și de durată privind chestiunile restante;

| 10. | consideră necesar să se promoveze în continuare dialogul interetnic și intercultural, pentru a depăși atât povara trecutului, cât și tensiunile existente în relațiile dintre țările din regiunea Balcanilor; consideră că organizațiile societății civile (OSC) și contactele interumane (atât între țările din Balcanii de Vest, cât și dintre acestea și UE) contribuie la promovarea reconcilierii, înlesnesc înțelegerea reciprocă și promovează coabitarea pașnică dintre etnii; invită, prin urmare, Comisia să acorde o mai mare atenție și să asigure creșterea finanțării în cazul inițiativelor de promovare a reconcilierii, toleranței și dialogului între diferitele grupuri etnice și să sprijine punerea în aplicare a acordurilor interetnice; |
| --- | --- |

10.

consideră necesar să se promoveze în continuare dialogul interetnic și intercultural, pentru a depăși atât povara trecutului, cât și tensiunile existente în relațiile dintre țările din regiunea Balcanilor; consideră că organizațiile societății civile (OSC) și contactele interumane (atât între țările din Balcanii de Vest, cât și dintre acestea și UE) contribuie la promovarea reconcilierii, înlesnesc înțelegerea reciprocă și promovează coabitarea pașnică dintre etnii; invită, prin urmare, Comisia să acorde o mai mare atenție și să asigure creșterea finanțării în cazul inițiativelor de promovare a reconcilierii, toleranței și dialogului între diferitele grupuri etnice și să sprijine punerea în aplicare a acordurilor interetnice;

| 11. | oferă întregul său sprijin misiunilor PESA și Reprezentanților speciali ai UE (RSUE) trimiși în regiune, care dețin încă un rol-cheie în menținerea stabilității și asigurarea progresului în procesul de construire a unor state funcționale, capabile să îndeplinească criteriile de la Copenhaga; subliniază faptul că misiunile PESA sau ale RSUE nu pot fi revocate înainte de îndeplinirea lipsită de ambiguitate a mandatelor lor; |
| --- | --- |

11.

oferă întregul său sprijin misiunilor PESA și Reprezentanților speciali ai UE (RSUE) trimiși în regiune, care dețin încă un rol-cheie în menținerea stabilității și asigurarea progresului în procesul de construire a unor state funcționale, capabile să îndeplinească criteriile de la Copenhaga; subliniază faptul că misiunile PESA sau ale RSUE nu pot fi revocate înainte de îndeplinirea lipsită de ambiguitate a mandatelor lor;

| 12. | sprijină pe deplin eforturile de creare, până în 2010, a unui Cadru cuprinzător de investiții pentru Balcanii de Vest în vederea coordonării subvențiilor și împrumuturilor acordate de Comisie, de instituțiile financiare internaționale și de donatorii individuali; salută Instrumentul pentru proiecte de infrastructură (IPI) și subliniază faptul că proiectele IPI în domeniile transportului, mediului, energiei și sectorului social ar trebui să fie dezvoltate și desfășurate pe baza unei perspective regionale clare; subliniază faptul că o coordonare mai strânsă este necesară pentru a se asigura complementaritatea, coerența și eficiența asistenței în Balcanii de Vest; consideră că aceste facilități coordonate constând din subvenții/împrumuturi ar trebui direcționate, în special, spre țările potențial candidate care nu au acces la fondurile oferite de cele cinci componente ale Instrumentului de Asistență pentru Preaderare (3) (IPA); subliniază importanța cooperării regionale în domeniul bunelor practici referitoare la accesarea de fonduri de preaderare; |
| --- | --- |

12.

sprijină pe deplin eforturile de creare, până în 2010, a unui Cadru cuprinzător de investiții pentru Balcanii de Vest în vederea coordonării subvențiilor și împrumuturilor acordate de Comisie, de instituțiile financiare internaționale și de donatorii individuali; salută Instrumentul pentru proiecte de infrastructură (IPI) și subliniază faptul că proiectele IPI în domeniile transportului, mediului, energiei și sectorului social ar trebui să fie dezvoltate și desfășurate pe baza unei perspective regionale clare; subliniază faptul că o coordonare mai strânsă este necesară pentru a se asigura complementaritatea, coerența și eficiența asistenței în Balcanii de Vest; consideră că aceste facilități coordonate constând din subvenții/împrumuturi ar trebui direcționate, în special, spre țările potențial candidate care nu au acces la fondurile oferite de cele cinci componente ale Instrumentului de Asistență pentru Preaderare (3) (IPA); subliniază importanța cooperării regionale în domeniul bunelor practici referitoare la accesarea de fonduri de preaderare;

| 13. | reamintește că disputa referitoare la furnizarea de gaze dintre Rusia și Ucraina din ianuarie 2009 a provocat întreruperi grave în furnizarea de energie către țările din Balcanii de Vest; solicită diversificarea rutelor de tranzit și o interconectare mai bună a rețelelor de energie în regiune cu ajutorul fondurilor UE; |
| --- | --- |

13.

reamintește că disputa referitoare la furnizarea de gaze dintre Rusia și Ucraina din ianuarie 2009 a provocat întreruperi grave în furnizarea de energie către țările din Balcanii de Vest; solicită diversificarea rutelor de tranzit și o interconectare mai bună a rețelelor de energie în regiune cu ajutorul fondurilor UE;

| 14. | reamintește că infrastructura în domeniul transporturilor este importantă pentru dezvoltarea economică și coeziunea socială; invită, prin urmare, Comisia să sprijine înființarea unui sistem intermodal de transport corespunzător între Uniunea Europeană și țările din zona Balcanilor de Vest și în interiorul acelei zone, pentru a promova libera și rapida circulație a bunurilor și persoanelor, în special prin dezvoltarea Coridorului de transport paneuropean VII; |
| --- | --- |

14.

reamintește că infrastructura în domeniul transporturilor este importantă pentru dezvoltarea economică și coeziunea socială; invită, prin urmare, Comisia să sprijine înființarea unui sistem intermodal de transport corespunzător între Uniunea Europeană și țările din zona Balcanilor de Vest și în interiorul acelei zone, pentru a promova libera și rapida circulație a bunurilor și persoanelor, în special prin dezvoltarea Coridorului de transport paneuropean VII;

| 15. | salută crearea noii facilități pentru societatea civilă în cadrul IPA și triplarea în acest fel a finanțării acordate OSC-urilor; îndeamnă Comisia să consolideze componenta locală a dezvoltării societății civile și să creeze oportunități pentru consultarea și interacțiunea regulată cu OSC-urile locale, pentru ca opiniile și nevoile acestora să fie luate în considerare în faza de planificare și programare a asistenței în cadrul IPA; îndeamnă Comisia să încurajeze înființarea unui forum de discuție regional format din OSC-uri ca modalitate de propagare a bunelor practici referitoare la accesarea de fonduri de preaderare; |
| --- | --- |

15.

salută crearea noii facilități pentru societatea civilă în cadrul IPA și triplarea în acest fel a finanțării acordate OSC-urilor; îndeamnă Comisia să consolideze componenta locală a dezvoltării societății civile și să creeze oportunități pentru consultarea și interacțiunea regulată cu OSC-urile locale, pentru ca opiniile și nevoile acestora să fie luate în considerare în faza de planificare și programare a asistenței în cadrul IPA; îndeamnă Comisia să încurajeze înființarea unui forum de discuție regional format din OSC-uri ca modalitate de propagare a bunelor practici referitoare la accesarea de fonduri de preaderare;

| 16. | îndeamnă, de asemenea, Comisia să acorde o atenție sporită promovării în regiune a OSC-urilor mici și mijlocii, precum și a celor din mediul rural, în special prin majorarea ponderii asistenței alocate unor astfel de organizații, prin facilitarea procedurilor de solicitare a finanțărilor UE, prin revizuirea normelor de cofinanțare și prin sporirea cofinanțării proiectelor pentru OSC-urile mici și mijlocii; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă, de asemenea, Comisia să acorde o atenție sporită promovării în regiune a OSC-urilor mici și mijlocii, precum și a celor din mediul rural, în special prin majorarea ponderii asistenței alocate unor astfel de organizații, prin facilitarea procedurilor de solicitare a finanțărilor UE, prin revizuirea normelor de cofinanțare și prin sporirea cofinanțării proiectelor pentru OSC-urile mici și mijlocii;

| 17. | subliniază importanța liberalizării regimului vizelor pentru spațiul Schengen pentru cetățenii țărilor din Balcanii de Vest ca modalitate de familiarizare a cetățenilor din regiune cu Uniunea Europeană; salută dialogul privind liberalizarea regimului vizelor și solicită Consiliului și Comisiei ca procesul să se desfășoare într-un mod cât mai transparent cu putință, cu sisteme de referință clare, pentru a facilita monitorizarea externă și pentru a mări gradul de responsabilitate publică în cadrul acestui proces; |
| --- | --- |

17.

subliniază importanța liberalizării regimului vizelor pentru spațiul Schengen pentru cetățenii țărilor din Balcanii de Vest ca modalitate de familiarizare a cetățenilor din regiune cu Uniunea Europeană; salută dialogul privind liberalizarea regimului vizelor și solicită Consiliului și Comisiei ca procesul să se desfășoare într-un mod cât mai transparent cu putință, cu sisteme de referință clare, pentru a facilita monitorizarea externă și pentru a mări gradul de responsabilitate publică în cadrul acestui proces;

| 18. | subliniază că procesul anevoios de acordare a vizelor, datorat în special lipsei de personal din consulatele și ambasadele din regiune, poate genera reacții negative ale cetățenilor din regiune față de Uniunea Europeană într-un moment în care popularitatea Uniunii este implicit și principalul stimulent pentru reformă; |
| --- | --- |

18.

subliniază că procesul anevoios de acordare a vizelor, datorat în special lipsei de personal din consulatele și ambasadele din regiune, poate genera reacții negative ale cetățenilor din regiune față de Uniunea Europeană într-un moment în care popularitatea Uniunii este implicit și principalul stimulent pentru reformă;

| 19. | încurajează țările din Balcanii de Vest să își intensifice eforturile în vederea îndeplinirii condițiilor prevăzute în foile de parcurs individuale, pentru a garanta eliminarea regimului vizelor pentru aceste țări în cel mai scurt timp; consideră că îndeplinirea acestor condiții este esențială pentru accelerarea procesului de aderare la Uniunea Europeană; consideră, în acest context, că IPA ar trebui să sprijine eforturile depuse de țările beneficiare în vederea îndeplinirii cerințelor stabilite în foaia de parcurs pentru liberalizarea vizelor; |
| --- | --- |

19.

încurajează țările din Balcanii de Vest să își intensifice eforturile în vederea îndeplinirii condițiilor prevăzute în foile de parcurs individuale, pentru a garanta eliminarea regimului vizelor pentru aceste țări în cel mai scurt timp; consideră că îndeplinirea acestor condiții este esențială pentru accelerarea procesului de aderare la Uniunea Europeană; consideră, în acest context, că IPA ar trebui să sprijine eforturile depuse de țările beneficiare în vederea îndeplinirii cerințelor stabilite în foaia de parcurs pentru liberalizarea vizelor;

| 20. | sprijină pe deplin creșterea finanțării și a numărului de burse de studiu și cercetare în UE acordate studenților și cercetătorilor din Balcanii de Vest în cadrul programului Erasmus Mundus, pentru a familiariza populația și instituțiile din statele Balcanilor de Vest cu agenda UE și a da un impuls competențelor educaționale; îndeamnă țările beneficiare să ia toate măsurile necesare, inclusiv de popularizare și informare, pentru a permite cetățenilor lor să beneficieze pe deplin de aceste oportunități; invită țările în cauză să își intensifice măsurile administrative de pregătire în vederea îndeplinirii condițiilor de participare la programul Învățare de-a lungul vieții; |
| --- | --- |

20.

sprijină pe deplin creșterea finanțării și a numărului de burse de studiu și cercetare în UE acordate studenților și cercetătorilor din Balcanii de Vest în cadrul programului Erasmus Mundus, pentru a familiariza populația și instituțiile din statele Balcanilor de Vest cu agenda UE și a da un impuls competențelor educaționale; îndeamnă țările beneficiare să ia toate măsurile necesare, inclusiv de popularizare și informare, pentru a permite cetățenilor lor să beneficieze pe deplin de aceste oportunități; invită țările în cauză să își intensifice măsurile administrative de pregătire în vederea îndeplinirii condițiilor de participare la programul Învățare de-a lungul vieții;

| 21. | subliniază rolul esențial al educației și formării profesionale în economiile actuale bazate pe cunoaștere; în acest context, subliniază necesitatea consolidării și stimulării competențelor antreprenoriale și de inovație la toate nivelurile de educație; |
| --- | --- |

21.

subliniază rolul esențial al educației și formării profesionale în economiile actuale bazate pe cunoaștere; în acest context, subliniază necesitatea consolidării și stimulării competențelor antreprenoriale și de inovație la toate nivelurile de educație;

| 22. | sprijină pe deplin participarea țărilor din Balcanii de Vest în programele și agențiile comunitare; menționează, în special, participarea acestora la Tratatul de instituire a Comunității Energiei și preconizata lor participare la Tratatul de instituire a Comunității Transporturilor ca modele de integrare deplină a țărilor candidate și a celor potențial candidate în structurile comunitare și de aliniere a legislației la acquis-ul comunitar într-o fază incipientă a procesului de aderare; |
| --- | --- |

22.

sprijină pe deplin participarea țărilor din Balcanii de Vest în programele și agențiile comunitare; menționează, în special, participarea acestora la Tratatul de instituire a Comunității Energiei și preconizata lor participare la Tratatul de instituire a Comunității Transporturilor ca modele de integrare deplină a țărilor candidate și a celor potențial candidate în structurile comunitare și de aliniere a legislației la acquis-ul comunitar într-o fază incipientă a procesului de aderare;

| 23. | subliniază faptul că protecția mediului reprezintă un element important al dezvoltării durabile în regiunea Balcanilor de Vest; invită, prin urmare, guvernele statelor din Balcanii de Vest să adere la principiile și obiectivele Comunității Energiei din Europa de Sud-Est în scopul promovării unor politici și strategii de mediu solide, în special în domeniul energiei regenerabile, în conformitate cu normele de mediu ale UE și cu politica UE privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că protecția mediului reprezintă un element important al dezvoltării durabile în regiunea Balcanilor de Vest; invită, prin urmare, guvernele statelor din Balcanii de Vest să adere la principiile și obiectivele Comunității Energiei din Europa de Sud-Est în scopul promovării unor politici și strategii de mediu solide, în special în domeniul energiei regenerabile, în conformitate cu normele de mediu ale UE și cu politica UE privind schimbările climatice;

| 24. | sprijină dialogul interparlamentar la nivel regional și subliniază importanța implicării depline a parlamentelor naționale ale țărilor din Balcanii de Vest în procesul de integrare europeană; consideră că Parlamentul European și parlamentele naționale ale statelor membre dețin un rol important în consolidarea dialogului și a cooperării cu parlamentele țărilor din Balcanii de Vest; consideră că natura reuniunilor interparlamentare ale Parlamentului European ar trebui îmbunătățită, în vederea asigurării unui sistem funcțional și eficace pentru organizarea de dezbateri și ateliere caracterizate printr-o orientare mai punctuală și mai practică; |
| --- | --- |

24.

sprijină dialogul interparlamentar la nivel regional și subliniază importanța implicării depline a parlamentelor naționale ale țărilor din Balcanii de Vest în procesul de integrare europeană; consideră că Parlamentul European și parlamentele naționale ale statelor membre dețin un rol important în consolidarea dialogului și a cooperării cu parlamentele țărilor din Balcanii de Vest; consideră că natura reuniunilor interparlamentare ale Parlamentului European ar trebui îmbunătățită, în vederea asigurării unui sistem funcțional și eficace pentru organizarea de dezbateri și ateliere caracterizate printr-o orientare mai punctuală și mai practică;

| 25. | subliniază importanța conlucrării în vederea diminuării barierelor tarifare și netarifare în cazul schimburilor comerciale din regiune și în cazul schimburilor comerciale dintre Balcanii de Vest și UE, ca prioritate-cheie pentru continuarea dezvoltării economice, a integrării regionale și a contactelor interumane; evidențiază rolul central al Acordului central european de comerț liber (CEFTA) în ceea ce privește progresul pe calea liberalizării al schimburilor comerciale din regiune și apreciază asistența financiară a Comisiei destinată secretariatului CEFTA; |
| --- | --- |

25.

subliniază importanța conlucrării în vederea diminuării barierelor tarifare și netarifare în cazul schimburilor comerciale din regiune și în cazul schimburilor comerciale dintre Balcanii de Vest și UE, ca prioritate-cheie pentru continuarea dezvoltării economice, a integrării regionale și a contactelor interumane; evidențiază rolul central al Acordului central european de comerț liber (CEFTA) în ceea ce privește progresul pe calea liberalizării al schimburilor comerciale din regiune și apreciază asistența financiară a Comisiei destinată secretariatului CEFTA;

| 26. | își exprimă solidaritatea cu țările din Balcanii de Vest în criza economică globală și își reafirmă sprijinul pentru consolidarea economică și socială a regiunii; salută, prin urmare, recenta propunere a Comisiei de a extinde Planul său de redresare economică pentru a include Balcanii de Vest, îndeamnă la vigilență și, dacă este necesar, la adoptarea de măsuri adecvate pentru garantarea continuării în condiții optime a procesului de stabilizare și asociere; |
| --- | --- |

26.

își exprimă solidaritatea cu țările din Balcanii de Vest în criza economică globală și își reafirmă sprijinul pentru consolidarea economică și socială a regiunii; salută, prin urmare, recenta propunere a Comisiei de a extinde Planul său de redresare economică pentru a include Balcanii de Vest, îndeamnă la vigilență și, dacă este necesar, la adoptarea de măsuri adecvate pentru garantarea continuării în condiții optime a procesului de stabilizare și asociere;

| 27. | solicită insistent continuarea eforturilor CEFTA de a reduce toate barierele netarifare și tarifele și cotele aferente comerțului cu produse agricole; invită statele membre ale grupului Pan-Euro-Med să continue să conlucreze în vederea soluționării chestiunilor pendinte care împiedică extinderea regimului de cumul diagonal la țările din Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

27.

solicită insistent continuarea eforturilor CEFTA de a reduce toate barierele netarifare și tarifele și cotele aferente comerțului cu produse agricole; invită statele membre ale grupului Pan-Euro-Med să continue să conlucreze în vederea soluționării chestiunilor pendinte care împiedică extinderea regimului de cumul diagonal la țările din Balcanii de Vest;

| 28. | invită Consiliul și Comisia să ia toate masurile oportune, destinate să favorizeze o mai bună integrare a Balcanilor de Vest în sistemul economic și comercial mondial, în special prin aderarea la OMC; subliniază că liberalizarea comerțului trebuie să se desfășoare în paralel cu reducerea sărăciei și a ratei șomajului, promovând drepturile economice și sociale și respectând mediul; invită Comisia să prezinte spre aprobare Parlamentului, în mod corespunzător și în timp util, orice propunere nouă care vizează acordarea unei asistențe bugetare excepționale țărilor din Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

28.

invită Consiliul și Comisia să ia toate masurile oportune, destinate să favorizeze o mai bună integrare a Balcanilor de Vest în sistemul economic și comercial mondial, în special prin aderarea la OMC; subliniază că liberalizarea comerțului trebuie să se desfășoare în paralel cu reducerea sărăciei și a ratei șomajului, promovând drepturile economice și sociale și respectând mediul; invită Comisia să prezinte spre aprobare Parlamentului, în mod corespunzător și în timp util, orice propunere nouă care vizează acordarea unei asistențe bugetare excepționale țărilor din Balcanii de Vest;

| 29. | invită statele din regiune să acorde prioritate luptei împotriva corupției, deoarece corupția constituie un obstacol important în calea progresului societății; invită aceste state să ia toate măsurile necesare pentru a combate crima organizată și traficul de ființe umane și de droguri; |
| --- | --- |

29.

invită statele din regiune să acorde prioritate luptei împotriva corupției, deoarece corupția constituie un obstacol important în calea progresului societății; invită aceste state să ia toate măsurile necesare pentru a combate crima organizată și traficul de ființe umane și de droguri;

| 30. | solicită sprijinirea în continuare de către UE a inițiativelor de cooperare regională în domeniul justiției și afacerilor interne (JAI) și a eforturilor destinate armonizării legislative și juridice cum ar fi, printre altele, Convenția privind cooperarea polițienească în Europa de Sud-Est, Centrul de aplicare a legii din Europa de Sud-Est (SELEC) și Grupul consultativ al procurorilor din Europa de Sud-Est (SEEPAG); ia notă de asistența financiară în curs sau planificată destinată Rețelei procurorilor din Europa de Sud-Est (PROSEC) și creării Unităților de coordonare internațională pentru aplicarea legii (ILECU) și solicită Comisiei să asigure coordonarea acestor proiecte cu inițiativele menționate anterior; |
| --- | --- |

30.

solicită sprijinirea în continuare de către UE a inițiativelor de cooperare regională în domeniul justiției și afacerilor interne (JAI) și a eforturilor destinate armonizării legislative și juridice cum ar fi, printre altele, Convenția privind cooperarea polițienească în Europa de Sud-Est, Centrul de aplicare a legii din Europa de Sud-Est (SELEC) și Grupul consultativ al procurorilor din Europa de Sud-Est (SEEPAG); ia notă de asistența financiară în curs sau planificată destinată Rețelei procurorilor din Europa de Sud-Est (PROSEC) și creării Unităților de coordonare internațională pentru aplicarea legii (ILECU) și solicită Comisiei să asigure coordonarea acestor proiecte cu inițiativele menționate anterior;

| 31. | îndeamnă Comisia să identifice proiectele prioritare și să evalueze cerințele acestora asupra diverselor instituții naționale sau internaționale în ceea ce privește cooperarea interstatală și interinstituțională în domeniul JAI; subliniază importanța elaborării de inițiative în domeniul e-justiției ca parte a sprijinului acordat de UE pentru inițiativele de e-guvernare în vederea întăririi cooperării și a creșterii transparenței proceselor juridice și a sistemelor administrative interne; |
| --- | --- |

31.

îndeamnă Comisia să identifice proiectele prioritare și să evalueze cerințele acestora asupra diverselor instituții naționale sau internaționale în ceea ce privește cooperarea interstatală și interinstituțională în domeniul JAI; subliniază importanța elaborării de inițiative în domeniul e-justiției ca parte a sprijinului acordat de UE pentru inițiativele de e-guvernare în vederea întăririi cooperării și a creșterii transparenței proceselor juridice și a sistemelor administrative interne;

| 32. | critică prevederile constituționale și/sau juridice în vigoare din țările fostei Iugoslavii, care împiedică extrădarea propriilor cetățeni puși sub acuzare în alte state din regiune, precum și obstacolele juridice care împiedică transferul cauzelor penale grave între instanțele din diverse țări din regiune; solicită Consiliului și Comisiei să insiste față de statele din regiune să ia măsuri în vederea eliminării coordonate a tuturor acestor interdicții și obstacole juridice; |
| --- | --- |

32.

critică prevederile constituționale și/sau juridice în vigoare din țările fostei Iugoslavii, care împiedică extrădarea propriilor cetățeni puși sub acuzare în alte state din regiune, precum și obstacolele juridice care împiedică transferul cauzelor penale grave între instanțele din diverse țări din regiune; solicită Consiliului și Comisiei să insiste față de statele din regiune să ia măsuri în vederea eliminării coordonate a tuturor acestor interdicții și obstacole juridice;

| 33. | subliniază faptul că dispozițiile legale care restricționează extrădarea pot încuraja impunitatea crimelor de o gravitate extremă, incluzând crimele împotriva umanității, încălcările legilor sau cutumelor de război, crima organizată transnațională, traficul ilegal și terorismul, iar astfel de dispoziții reprezintă una din principalele cauze ale continuării practicii proceselor in absentia îndelung criticate; sprijină eforturile procurorilor naționali de a depăși impedimentele juridice menționate mai sus prin acorduri pragmatice de cooperare; apreciază activitatea Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) în direcția promovării unei cooperări mai intense și încurajează statele din regiune să faciliteze în continuare asistența juridică și extrădarea reciprocă, respectând pe deplin standardele drepturilor omului și normele dreptului internațional; |
| --- | --- |

33.

subliniază faptul că dispozițiile legale care restricționează extrădarea pot încuraja impunitatea crimelor de o gravitate extremă, incluzând crimele împotriva umanității, încălcările legilor sau cutumelor de război, crima organizată transnațională, traficul ilegal și terorismul, iar astfel de dispoziții reprezintă una din principalele cauze ale continuării practicii proceselor in absentia îndelung criticate; sprijină eforturile procurorilor naționali de a depăși impedimentele juridice menționate mai sus prin acorduri pragmatice de cooperare; apreciază activitatea Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) în direcția promovării unei cooperări mai intense și încurajează statele din regiune să faciliteze în continuare asistența juridică și extrădarea reciprocă, respectând pe deplin standardele drepturilor omului și normele dreptului internațional;

| 34. | subliniază faptul că cooperarea deplină cu Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII), atât în ceea ce privește arestarea și extrădarea inculpaților aflați în libertate, transferarea de probe, precum și deplina cooperare înaintea și pe durata procesului reprezintă o cerință esențială a procesului de aderare; îndeamnă insistent Comisia să sprijine, împreună cu TPII, OSCE și guvernele din regiune, inițiativele menite să întărească capacitatea și eficiența instanțelor judiciare naționale angajate în stabilirea responsabilității pentru crimele de război și alte crime de o gravitate mai scăzută și să se asigure că procesele se derulează într-un mod independent și imparțial, în conformitate cu standardele și normele dreptului internațional; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că cooperarea deplină cu Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII), atât în ceea ce privește arestarea și extrădarea inculpaților aflați în libertate, transferarea de probe, precum și deplina cooperare înaintea și pe durata procesului reprezintă o cerință esențială a procesului de aderare; îndeamnă insistent Comisia să sprijine, împreună cu TPII, OSCE și guvernele din regiune, inițiativele menite să întărească capacitatea și eficiența instanțelor judiciare naționale angajate în stabilirea responsabilității pentru crimele de război și alte crime de o gravitate mai scăzută și să se asigure că procesele se derulează într-un mod independent și imparțial, în conformitate cu standardele și normele dreptului internațional;

| 35. | subliniază rolul fundamental al programelor și structurilor educaționale în promovarea integrării și reducerea tensiunilor inter-etnice; invită, prin urmare, guvernele statelor din Balcanii de Vest să amelioreze calitatea educației prin includerea în programele școlare a drepturilor civice, umane și democratice ca valori europene fundamentale și să pună capăt segregării în școli; evidențiază faptul că predarea istoriei în școlile și universitățile din Balcanii de Vest trebuie să fie bazată pe cercetare și documentare și să reflecte perspectivele diferite ale diverselor grupuri naționale și etnice din regiune, dacă se dorește obținerea unor rezultate de durată în promovarea reconcilierii și ameliorării relațiilor interetnice; sprijină pe deplin inițiative precum Proiectul istoric comun al Centrului pentru democrație și reconciliere din Europa de Sud-Est, care are ca obiectiv redactarea și difuzarea de materiale comune de predare a istoriei, care prezintă o narativă a istoriei Balcanilor descrisă din mai multe perspective și invită ministerele competente, autoritățile din domeniul educației și instituțiile de învățământ din regiune să susțină utilizarea materialelor comune de predare a istoriei; invită Comisia să acorde sprijin financiar și politic unor astfel de inițiative; |
| --- | --- |

35.

subliniază rolul fundamental al programelor și structurilor educaționale în promovarea integrării și reducerea tensiunilor inter-etnice; invită, prin urmare, guvernele statelor din Balcanii de Vest să amelioreze calitatea educației prin includerea în programele școlare a drepturilor civice, umane și democratice ca valori europene fundamentale și să pună capăt segregării în școli; evidențiază faptul că predarea istoriei în școlile și universitățile din Balcanii de Vest trebuie să fie bazată pe cercetare și documentare și să reflecte perspectivele diferite ale diverselor grupuri naționale și etnice din regiune, dacă se dorește obținerea unor rezultate de durată în promovarea reconcilierii și ameliorării relațiilor interetnice; sprijină pe deplin inițiative precum Proiectul istoric comun al Centrului pentru democrație și reconciliere din Europa de Sud-Est, care are ca obiectiv redactarea și difuzarea de materiale comune de predare a istoriei, care prezintă o narativă a istoriei Balcanilor descrisă din mai multe perspective și invită ministerele competente, autoritățile din domeniul educației și instituțiile de învățământ din regiune să susțină utilizarea materialelor comune de predare a istoriei; invită Comisia să acorde sprijin financiar și politic unor astfel de inițiative;

| 36. | evidențiază importanța unui cadru eficace pentru consolidarea, protecția și garantarea drepturilor minorităților etnice și naționale într-o regiune care prezintă un caracter multietnic și în care, în trecut, s-au manifestat violențe cu caracter etnic pe scară largă și în mod sistematic; solicită guvernelor țărilor din regiune să sporească eforturile de a asigura respectarea în practică a legislației privind minoritățile și drepturile omului și de a lua măsuri corespunzătoare atunci când această legislație este încălcată; solicită, de asemenea, continuarea eforturilor pentru a asigura finanțarea și punerea în aplicare adecvată a inițiativelor menite să amelioreze integrarea minorităților și să îmbunătățească situația grupurilor minorităților dezavantajate (în special a rromilor); |
| --- | --- |

36.

evidențiază importanța unui cadru eficace pentru consolidarea, protecția și garantarea drepturilor minorităților etnice și naționale într-o regiune care prezintă un caracter multietnic și în care, în trecut, s-au manifestat violențe cu caracter etnic pe scară largă și în mod sistematic; solicită guvernelor țărilor din regiune să sporească eforturile de a asigura respectarea în practică a legislației privind minoritățile și drepturile omului și de a lua măsuri corespunzătoare atunci când această legislație este încălcată; solicită, de asemenea, continuarea eforturilor pentru a asigura finanțarea și punerea în aplicare adecvată a inițiativelor menite să amelioreze integrarea minorităților și să îmbunătățească situația grupurilor minorităților dezavantajate (în special a rromilor);

| 37. | subliniază necesitatea de a elabora și aplica programe pentru promovarea egalității de gen și pentru consolidarea rolului femeii în societate, ca o garanție a spiritului democratic și a angajamentului pentru valorile europene; |
| --- | --- |

37.

subliniază necesitatea de a elabora și aplica programe pentru promovarea egalității de gen și pentru consolidarea rolului femeii în societate, ca o garanție a spiritului democratic și a angajamentului pentru valorile europene;

| 38. | subliniază faptul că este necesară accelerarea eforturilor guvernelor din regiune pentru a garanta întoarcerea durabilă a refugiaților și a persoanelor strămutate pe plan intern, inclusiv a retrocedării proprietăților și a locuințelor ocupate în mod temporar, în conformitate cu Declarația de la Sarajevo ocazionată de Conferința ministerială regională privind întoarcerea refugiaților din 31 ianuarie 2005; îndeamnă Consiliul și Comisia să insiste ca guvernele țărilor din regiune să elaboreze și să implementeze programe care să asigure spații locuibile și servicii sociale pentru refugiați și să accelereze eforturile de combatere a discriminării minorităților întoarse; consideră că aceste măsuri ar trebui să existe deja în etapa statutului de țară candidată și ar trebui puse în aplicare și finalizate în timpul procesului de aderare; |
| --- | --- |

38.

subliniază faptul că este necesară accelerarea eforturilor guvernelor din regiune pentru a garanta întoarcerea durabilă a refugiaților și a persoanelor strămutate pe plan intern, inclusiv a retrocedării proprietăților și a locuințelor ocupate în mod temporar, în conformitate cu Declarația de la Sarajevo ocazionată de Conferința ministerială regională privind întoarcerea refugiaților din 31 ianuarie 2005; îndeamnă Consiliul și Comisia să insiste ca guvernele țărilor din regiune să elaboreze și să implementeze programe care să asigure spații locuibile și servicii sociale pentru refugiați și să accelereze eforturile de combatere a discriminării minorităților întoarse; consideră că aceste măsuri ar trebui să existe deja în etapa statutului de țară candidată și ar trebui puse în aplicare și finalizate în timpul procesului de aderare;

| 39. | își exprimă preocuparea cu privire la ingerința politicului în mass-media din toate statele din Balcanii de Vest și la amalgamarea intereselor din lumea afacerilor, din politică și din mass-media, precum și la climatul de amenințare și hărțuire a ziariștilor de investigații; invită statele din Balcanii de Vest să respecte pe deplin drepturile ziariștilor și a mass-mediei independente ca putere legitimă într-un stat european democratic; |
| --- | --- |

39.

își exprimă preocuparea cu privire la ingerința politicului în mass-media din toate statele din Balcanii de Vest și la amalgamarea intereselor din lumea afacerilor, din politică și din mass-media, precum și la climatul de amenințare și hărțuire a ziariștilor de investigații; invită statele din Balcanii de Vest să respecte pe deplin drepturile ziariștilor și a mass-mediei independente ca putere legitimă într-un stat european democratic;

| 40. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernelor și parlamentelor din Albania, Bosnia-Herțegovina, Croația, Kosovo, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia, Președintelui în exercițiu al OSCE, Președintelui Adunării Parlamentare a OSCE, Președintelui Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei, Președintelui Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, Secretariatului Consiliului de Cooperare Regională, Tribunalului Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie și Secretariatului Acordului central european de comerț liber. |
| --- | --- |

40.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernelor și parlamentelor din Albania, Bosnia-Herțegovina, Croația, Kosovo, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia, Președintelui în exercițiu al OSCE, Președintelui Adunării Parlamentare a OSCE, Președintelui Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei, Președintelui Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, Secretariatului Consiliului de Cooperare Regională, Tribunalului Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie și Secretariatului Acordului central european de comerț liber.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0639.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0005.

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului din 17 iulie 2006 de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA) (JO L 210, 31.7.2006, p. 82).

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/107 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/107

---

Vineri, 24 aprilie 2009Situația din Bosnia și Herțegovina

P6_TA(2009)0332

Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la situația din Bosnia și Herțegovina

2010/C 184 E/22

Parlamentul European,

având în vedere Concluziile Președinției la Consiliul Afaceri generale și Relații externe din 16 iunie 2003 privind Balcanii de Vest, precum și anexa intitulată „Agenda de la Salonic pentru Balcanii de Vest: drumul spre integrarea europeană” care a fost aprobată de Consiliul European de la Salonic la 19 și 20 iunie 2003,

având în vedere proiectul de Acord de stabilizare și asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, semnat la 16 iunie 2008,

având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2008 privind încheierea Acordului de stabilizare și asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte (1),

având în vedere numirea la 11 martie 2009 a E.S. Valentin Inzko în calitate de nou Reprezentant Special al UE în Bosnia și Herțegovina (2),

având în vedere Declarația comună privind reforma constituțională, proprietatea de stat, recensământul populației și districtul Brčko, publicată la Prud la 8 noiembrie 2008 de liderii partidelor HDZ Bosnia și Herțegovina, SNSD și SDA; având în vedere reuniunile ulterioare ale acestora,

având în vedere articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât deteriorarea constantă a climatului politic din Bosnia și Herțegovina reprezintă un motiv de profundă îngrijorare pentru Parlament; |
| --- | --- |

A.

întrucât deteriorarea constantă a climatului politic din Bosnia și Herțegovina reprezintă un motiv de profundă îngrijorare pentru Parlament;

| B. | întrucât statul Bosnia și Herțegovina, după cum este prevăzut în Acordul de pace de la Dayton (APD), constituie o dovadă concretă a dorinței de a realiza o reconciliere durabilă între diferitele comunități după conflictul brutal din anii '90; |
| --- | --- |

B.

întrucât statul Bosnia și Herțegovina, după cum este prevăzut în Acordul de pace de la Dayton (APD), constituie o dovadă concretă a dorinței de a realiza o reconciliere durabilă între diferitele comunități după conflictul brutal din anii '90;

| C. | întrucât procesul de reconciliere este indisolubil legat de progresul acestei țări pe calea integrării europene, dat fiind că acesta se bazează în mare parte pe aceleași valori ca cele care stau la baza Uniunii Europene; |
| --- | --- |

C.

întrucât procesul de reconciliere este indisolubil legat de progresul acestei țări pe calea integrării europene, dat fiind că acesta se bazează în mare parte pe aceleași valori ca cele care stau la baza Uniunii Europene;

| D. | întrucât semnarea Acordului de stabilizare și asociere CE-Bosnia și Herțegovina a transmis un semnal clar că promisiunea de aderare la UE făcută Bosniei și Herțegovinei este reală și poate fi realizată de această țară, cu condiția îndeplinirii criteriilor de la Copenhaga și a realizării reformelor necesare enumerate printre prioritățile parteneriatului european; |
| --- | --- |

D.

întrucât semnarea Acordului de stabilizare și asociere CE-Bosnia și Herțegovina a transmis un semnal clar că promisiunea de aderare la UE făcută Bosniei și Herțegovinei este reală și poate fi realizată de această țară, cu condiția îndeplinirii criteriilor de la Copenhaga și a realizării reformelor necesare enumerate printre prioritățile parteneriatului european;

| E. | întrucât orice punere sub semnul întrebării a integrității teritoriale a Bosniei și Herțegovinei ar constitui nu doar o încălcare a APD, care prevede că niciuna dintre entitățile Bosniei și Herțegovinei nu are dreptul de secesiune, ci ar contraveni totodată principiilor toleranței și conviețuirii pașnice între comunitățile etnice, pe care se întemeiază stabilitatea întregii regiuni a Balcanilor de Vest; |
| --- | --- |

E.

întrucât orice punere sub semnul întrebării a integrității teritoriale a Bosniei și Herțegovinei ar constitui nu doar o încălcare a APD, care prevede că niciuna dintre entitățile Bosniei și Herțegovinei nu are dreptul de secesiune, ci ar contraveni totodată principiilor toleranței și conviețuirii pașnice între comunitățile etnice, pe care se întemeiază stabilitatea întregii regiuni a Balcanilor de Vest;

| F. | întrucât comunitatea internațională și Uniunea Europeană nu vor accepta sau tolera, prin urmare, nicio divizare teritorială a Bosniei și Herțegovinei, indiferent de împrejurări, |
| --- | --- |

F.

întrucât comunitatea internațională și Uniunea Europeană nu vor accepta sau tolera, prin urmare, nicio divizare teritorială a Bosniei și Herțegovinei, indiferent de împrejurări,

| 1. | consideră că integrarea europeană este în interesul întregii populații din Balcanii de Vest; prin urmare, își exprimă regretul față de incapacitatea clasei politice din Bosnia și Herțegovina de a cădea de acord asupra unei viziuni politice comune pentru propria țară, fapt care compromite, din motive care țin de un naționalism lipsit de viziune, obiectivul aderării la UE, ce ar aduce pace, stabilitate și prosperitate cetățenilor Bosniei și Herțegovinei; |
| --- | --- |

1.

consideră că integrarea europeană este în interesul întregii populații din Balcanii de Vest; prin urmare, își exprimă regretul față de incapacitatea clasei politice din Bosnia și Herțegovina de a cădea de acord asupra unei viziuni politice comune pentru propria țară, fapt care compromite, din motive care țin de un naționalism lipsit de viziune, obiectivul aderării la UE, ce ar aduce pace, stabilitate și prosperitate cetățenilor Bosniei și Herțegovinei;

| 2. | reamintește liderilor politici din Bosnia și Herțegovina faptul că aderarea la UE presupune acceptarea valorilor și a regulilor care stau la baza Uniunii, și anume: respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor minorităților, solidaritatea, inclusiv solidaritatea între popoare și comunități, toleranța, inclusiv toleranța față de tradițiile și culturile diferite, statul de drept, inclusiv respectarea independenței justiției, și democrația, inclusiv acceptarea regulii potrivit căreia deciziile sunt luate de majoritate și a libertății de expresie; îndeamnă liderii politici să se abțină de la o politică a urii, o agendă naționalistă și de la tendințe secesioniste și condamnă retragerea unilaterală din procesul de reforme; |
| --- | --- |

2.

reamintește liderilor politici din Bosnia și Herțegovina faptul că aderarea la UE presupune acceptarea valorilor și a regulilor care stau la baza Uniunii, și anume: respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor minorităților, solidaritatea, inclusiv solidaritatea între popoare și comunități, toleranța, inclusiv toleranța față de tradițiile și culturile diferite, statul de drept, inclusiv respectarea independenței justiției, și democrația, inclusiv acceptarea regulii potrivit căreia deciziile sunt luate de majoritate și a libertății de expresie; îndeamnă liderii politici să se abțină de la o politică a urii, o agendă naționalistă și de la tendințe secesioniste și condamnă retragerea unilaterală din procesul de reforme;

| 3. | reamintește că perspectiva aderării la UE a fost oferită Bosniei și Herțegovinei ca țară unică, nu părților sale constitutive, și că, prin urmare, amenințările cu secesiunea sau alte tentative de subminare a suveranității statului sunt total inacceptabile; |
| --- | --- |

3.

reamintește că perspectiva aderării la UE a fost oferită Bosniei și Herțegovinei ca țară unică, nu părților sale constitutive, și că, prin urmare, amenințările cu secesiunea sau alte tentative de subminare a suveranității statului sunt total inacceptabile;

| 4. | în acest sens, îndeamnă toate autoritățile și toți liderii politici vizați să depună și mai multe eforturi în vederea obținerii reconcilierii, a înțelegerii reciproce și a unor măsuri de construire a păcii, pentru a susține stabilitatea țării și pacea interetnică; |
| --- | --- |

4.

în acest sens, îndeamnă toate autoritățile și toți liderii politici vizați să depună și mai multe eforturi în vederea obținerii reconcilierii, a înțelegerii reciproce și a unor măsuri de construire a păcii, pentru a susține stabilitatea țării și pacea interetnică;

| 5. | își reiterează poziția potrivit căreia, dacă dorește cu adevărat să adere la Uniune, Bosnia și Herțegovina trebuie să îndeplinească următoarele cerințe:






  (a) | instituțiile statului trebuie să fie capabile să adopte și să realizeze în mod concret reformele necesare în vederea aderării la UE; |
| --- | --- | --- |

5.

își reiterează poziția potrivit căreia, dacă dorește cu adevărat să adere la Uniune, Bosnia și Herțegovina trebuie să îndeplinească următoarele cerințe:

(a)

instituțiile statului trebuie să fie capabile să adopte și să realizeze în mod concret reformele necesare în vederea aderării la UE;

| (b) | statul ar trebui, prin urmare, să înființeze instituții publice care să se bazeze pe statul de drept și să fie capabile să gestioneze eficient procesul decizional, iar instituțiile respective trebuie să fie funcționale, să dispună de autoritate, să fie independente de influența politică și să aibă la dispoziție resurse corespunzătoare; |
| --- | --- |

(b)

statul ar trebui, prin urmare, să înființeze instituții publice care să se bazeze pe statul de drept și să fie capabile să gestioneze eficient procesul decizional, iar instituțiile respective trebuie să fie funcționale, să dispună de autoritate, să fie independente de influența politică și să aibă la dispoziție resurse corespunzătoare;

| 6. | consideră că cerințele menționate mai sus nu pot fi îndeplinite decât printr-o reformă constituțională a Bosniei și Herțegovinei, bazată pe următoarele criterii:






  (a) | statul ar trebui să dispună de suficiente puteri legislative, bugetare, executive și judiciare pentru a funcționa ca membru al UE, pentru a crea și menține o piață unică funcțională, pentru a promova coeziunea economică și socială și pentru a reprezenta și apăra interesele țării în străinătate; |
| --- | --- | --- |

6.

consideră că cerințele menționate mai sus nu pot fi îndeplinite decât printr-o reformă constituțională a Bosniei și Herțegovinei, bazată pe următoarele criterii:

(a)

statul ar trebui să dispună de suficiente puteri legislative, bugetare, executive și judiciare pentru a funcționa ca membru al UE, pentru a crea și menține o piață unică funcțională, pentru a promova coeziunea economică și socială și pentru a reprezenta și apăra interesele țării în străinătate;

| (b) | numărul nivelurilor administrative care participă la gestionarea Bosniei și Herțegovinei ar trebui să fie proporțional cu resursele financiare ale țării și să se bazeze pe o repartizare a responsabilităților eficientă, consecventă și reală; |
| --- | --- |

(b)

numărul nivelurilor administrative care participă la gestionarea Bosniei și Herțegovinei ar trebui să fie proporțional cu resursele financiare ale țării și să se bazeze pe o repartizare a responsabilităților eficientă, consecventă și reală;

| (c) | protejarea intereselor naționale vitale pentru Bosnia și Herțegovina trebuie să fie compatibilă cu capacitatea țării de a acționa; |
| --- | --- |

(c)

protejarea intereselor naționale vitale pentru Bosnia și Herțegovina trebuie să fie compatibilă cu capacitatea țării de a acționa;

| (d) | având în vedere statutul lor de popoare constitutive, toate comunitățile minoritare trebuie să se bucure de aceleași drepturi, iar aceasta presupune eliminarea restricțiilor bazate pe apartenența etnică, în conformitate cu dispozițiile Convenției Europene a Drepturilor Omului și avizele relevante ale Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei; |
| --- | --- |

(d)

având în vedere statutul lor de popoare constitutive, toate comunitățile minoritare trebuie să se bucure de aceleași drepturi, iar aceasta presupune eliminarea restricțiilor bazate pe apartenența etnică, în conformitate cu dispozițiile Convenției Europene a Drepturilor Omului și avizele relevante ale Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei;

| 7. | subliniază, în acest context, necesitatea identificării unei soluții clare la problema proprietății de stat, compatibilă cu prerogativele constituționale ale statului central; |
| --- | --- |

7.

subliniază, în acest context, necesitatea identificării unei soluții clare la problema proprietății de stat, compatibilă cu prerogativele constituționale ale statului central;

| 8. | reamintește politicienilor din Bosnia și Herțegovina că este de datoria lor să ajungă la un acord asupra chestiunilor menționate mai sus și că, în cazul unui eșec, și-ar condamna țara și concetățenii la stagnare și izolare, într-un moment în care criza financiară și economică afectează grav Bosnia și Herțegovina și provoacă dispariția a numeroase locuri de muncă; |
| --- | --- |

8.

reamintește politicienilor din Bosnia și Herțegovina că este de datoria lor să ajungă la un acord asupra chestiunilor menționate mai sus și că, în cazul unui eșec, și-ar condamna țara și concetățenii la stagnare și izolare, într-un moment în care criza financiară și economică afectează grav Bosnia și Herțegovina și provoacă dispariția a numeroase locuri de muncă;

| 9. | subliniază că reforma constituțională a țării și perspectiva sa europeană ar trebui să reprezinte subiectul unei dezbateri ample, amănunțite, în care să fie implicați toți membrii societății din Bosnia și Herțegovina, și că aceasta nu trebuie să fie monopolizată de liderii principalele partide politice și de comunități etnice; |
| --- | --- |

9.

subliniază că reforma constituțională a țării și perspectiva sa europeană ar trebui să reprezinte subiectul unei dezbateri ample, amănunțite, în care să fie implicați toți membrii societății din Bosnia și Herțegovina, și că aceasta nu trebuie să fie monopolizată de liderii principalele partide politice și de comunități etnice;

| 10. | îndeamnă Consiliul de Miniștri și Adunarea Parlamentară a Bosniei și Herțegovinei să facă eforturi mai mari și mai eficace pentru a adopta legislația necesară în vederea satisfacerii cerințelor de integrare europeană și încurajează diferitele organisme și autorități din Bosnia și Herțegovina să îmbunătățească coordonarea cu privire la chestiunile legate de UE; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă Consiliul de Miniștri și Adunarea Parlamentară a Bosniei și Herțegovinei să facă eforturi mai mari și mai eficace pentru a adopta legislația necesară în vederea satisfacerii cerințelor de integrare europeană și încurajează diferitele organisme și autorități din Bosnia și Herțegovina să îmbunătățească coordonarea cu privire la chestiunile legate de UE;

| 11. | solicită ca noul șef al Biroului pentru integrare în UE să fie în cele din urmă numit și reamintește autorităților din Bosnia și Herțegovina că nominalizarea trebuie să fie imparțială și trebuie să se bazeze strict pe experiența profesională a persoanei respective, pe aptitudinile dovedite ale acesteia și pe cunoștințele solide în afaceri europene; |
| --- | --- |

11.

solicită ca noul șef al Biroului pentru integrare în UE să fie în cele din urmă numit și reamintește autorităților din Bosnia și Herțegovina că nominalizarea trebuie să fie imparțială și trebuie să se bazeze strict pe experiența profesională a persoanei respective, pe aptitudinile dovedite ale acesteia și pe cunoștințele solide în afaceri europene;

| 12. | invită autoritățile din Bosnia și Herțegovina să îndeplinească fără întârziere cerințele prevăzute în planul de liberalizare a vizelor, pentru a garanta eliminarea până la sfârșitul lui 2009 a actualelor obligații referitoare la acestea; |
| --- | --- |

12.

invită autoritățile din Bosnia și Herțegovina să îndeplinească fără întârziere cerințele prevăzute în planul de liberalizare a vizelor, pentru a garanta eliminarea până la sfârșitul lui 2009 a actualelor obligații referitoare la acestea;

| 13. | își exprimă preocuparea față de amestecul politic în mijloacele de informare din Bosnia și Herțegovina și de confundarea intereselor economice, politice și ale mediei; invită autoritățile, în această privință, să respecte pe deplin drepturile jurnaliștilor și independența mijloacelor de informare în masă; |
| --- | --- |

13.

își exprimă preocuparea față de amestecul politic în mijloacele de informare din Bosnia și Herțegovina și de confundarea intereselor economice, politice și ale mediei; invită autoritățile, în această privință, să respecte pe deplin drepturile jurnaliștilor și independența mijloacelor de informare în masă;

| 14. | reamintește, totodată, faptul că comunitatea internațională și Înaltul Reprezentant, al acesteia, dl. Valentin Inzko, vor acționa cu fermitate, în conformitate cu mandatul încredințat acestuia, împotriva oricărei tentative de subminare a bazelor APD, în special a coexistenței pașnice în cadrul unui stat unic a diferitelor comunități etnice; |
| --- | --- |

14.

reamintește, totodată, faptul că comunitatea internațională și Înaltul Reprezentant, al acesteia, dl. Valentin Inzko, vor acționa cu fermitate, în conformitate cu mandatul încredințat acestuia, împotriva oricărei tentative de subminare a bazelor APD, în special a coexistenței pașnice în cadrul unui stat unic a diferitelor comunități etnice;

| 15. | consideră, prin urmare, că biroul Înaltului Reprezentant ar trebui să sprijine autoritățile din Bosnia și Herțegovina la realizarea și punerea în aplicare a tuturor celor cinci obiective și două condiții stabilite de Consiliul pentru instaurarea păcii (CIP) și că, până atunci, biroul ar trebui să rămână pe loc și să asigure implementarea adecvată a APD; |
| --- | --- |

15.

consideră, prin urmare, că biroul Înaltului Reprezentant ar trebui să sprijine autoritățile din Bosnia și Herțegovina la realizarea și punerea în aplicare a tuturor celor cinci obiective și două condiții stabilite de Consiliul pentru instaurarea păcii (CIP) și că, până atunci, biroul ar trebui să rămână pe loc și să asigure implementarea adecvată a APD;

| 16. | subliniază că progresele în realizarea celor cinci obiective și două condiții ale CIP sunt necesare și pentru a avansa pe calea aderării la UE; |
| --- | --- |

16.

subliniază că progresele în realizarea celor cinci obiective și două condiții ale CIP sunt necesare și pentru a avansa pe calea aderării la UE;

| 17. | regretă măsura insuficientă în care Consiliul a acordat atenție deteriorării climatului politic din Bosnia și Herțegovina și indecizia de care au dat dovadă până în prezent statele membre de a aborda situația din această țară cu seriozitate și dând dovadă de coordonare; |
| --- | --- |

17.

regretă măsura insuficientă în care Consiliul a acordat atenție deteriorării climatului politic din Bosnia și Herțegovina și indecizia de care au dat dovadă până în prezent statele membre de a aborda situația din această țară cu seriozitate și dând dovadă de coordonare;

| 18. | invită Consiliul să sprijine cerințele impuse Bosniei și Herțegovinei, menționate în prezenta rezoluție, și să se angajeze să stimuleze aplicarea acestora; consideră, în acest context, că Consiliul ar trebui să acorde noului Reprezentant Special al UE:






  (a) | un mandat puternic și bine definit și resursele umane necesare pentru a facilita adoptarea reformelor menționate în această rezoluție și pentru a încuraja dialogul cu societatea civilă pe aceste subiecte, inclusiv prin campanii publice cu obiective clare și activități care să promoveze dialogul intercultural și religios; |
| --- | --- | --- |

18.

invită Consiliul să sprijine cerințele impuse Bosniei și Herțegovinei, menționate în prezenta rezoluție, și să se angajeze să stimuleze aplicarea acestora; consideră, în acest context, că Consiliul ar trebui să acorde noului Reprezentant Special al UE:

(a)

un mandat puternic și bine definit și resursele umane necesare pentru a facilita adoptarea reformelor menționate în această rezoluție și pentru a încuraja dialogul cu societatea civilă pe aceste subiecte, inclusiv prin campanii publice cu obiective clare și activități care să promoveze dialogul intercultural și religios;

| (b) | mijloacele necesare pentru a apela la toate instrumentele aflate la dispoziția Uniunii în scopul de a promova o adevărată schimbare în bine a situației din această țară, inclusiv competența de a impune sancțiuni (de exemplu, suspendarea asistenței financiare acordate de UE); |
| --- | --- |

(b)

mijloacele necesare pentru a apela la toate instrumentele aflate la dispoziția Uniunii în scopul de a promova o adevărată schimbare în bine a situației din această țară, inclusiv competența de a impune sancțiuni (de exemplu, suspendarea asistenței financiare acordate de UE);

| (c) | un sprijin politic deplin și susținut, precum și autoritatea necesară pentru a asigura coordonarea globală a actorilor și a instrumentelor puse la dispoziție în Bosnia și Herțegovina, garantând pe această cale consecvența și coerența tuturor acțiunilor întreprinse de UE, precum și coordonarea cu actorii internaționali non-UE implicați în Bosnia și Herțegovina; |
| --- | --- |

(c)

un sprijin politic deplin și susținut, precum și autoritatea necesară pentru a asigura coordonarea globală a actorilor și a instrumentelor puse la dispoziție în Bosnia și Herțegovina, garantând pe această cale consecvența și coerența tuturor acțiunilor întreprinse de UE, precum și coordonarea cu actorii internaționali non-UE implicați în Bosnia și Herțegovina;

| (d) | dreptul de a informa lunar Comitetul politic și de securitate în legătură cu evoluția situației din Bosnia și Herțegovina și de a formula recomandări corespunzătoare privind sancțiuni speciale; |
| --- | --- |

(d)

dreptul de a informa lunar Comitetul politic și de securitate în legătură cu evoluția situației din Bosnia și Herțegovina și de a formula recomandări corespunzătoare privind sancțiuni speciale;

| 19. | invită Înaltul Reprezentant al UE pentru politica externă și de securitate comună și Comisarul pentru extindere să-și asume un rol mult mai activ și mai vizibil în Bosnia și Herțegovina, efectuând în mod regulat vizite în această țară și promovând prin mijloace mai concrete dialogul cu societatea civilă; |
| --- | --- |

19.

invită Înaltul Reprezentant al UE pentru politica externă și de securitate comună și Comisarul pentru extindere să-și asume un rol mult mai activ și mai vizibil în Bosnia și Herțegovina, efectuând în mod regulat vizite în această țară și promovând prin mijloace mai concrete dialogul cu societatea civilă;

| 20. | felicită societatea civilă din Bosnia și Herțegovina pentru faptul că dă dovadă de mai multă bunăvoință decât liderii săi politici și pentru că reprezintă un factor pozitiv de schimbare și reconciliere în țară; |
| --- | --- |

20.

felicită societatea civilă din Bosnia și Herțegovina pentru faptul că dă dovadă de mai multă bunăvoință decât liderii săi politici și pentru că reprezintă un factor pozitiv de schimbare și reconciliere în țară;

| 21. | consideră, de asemenea, că prezența militară internațională din Bosnia și Herțegovina ar trebui menținută la același nivel de importanță și că aceasta ar trebui să fie capabilă să intervină cu rapiditate, pentru a demonstra voința comunității internaționale de a proteja securitatea și integritatea Bosniei și Herțegovinei; |
| --- | --- |

21.

consideră, de asemenea, că prezența militară internațională din Bosnia și Herțegovina ar trebui menținută la același nivel de importanță și că aceasta ar trebui să fie capabilă să intervină cu rapiditate, pentru a demonstra voința comunității internaționale de a proteja securitatea și integritatea Bosniei și Herțegovinei;

| 22. | adresează din nou cererea ca restul persoanelor acuzate de crime de război căutate de Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie să fie arestate de îndată și să se ia măsuri hotărâte de eradicare a rețelelor criminale care susțin astfel de persoane; |
| --- | --- |

22.

adresează din nou cererea ca restul persoanelor acuzate de crime de război căutate de Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie să fie arestate de îndată și să se ia măsuri hotărâte de eradicare a rețelelor criminale care susțin astfel de persoane;

| 23. | lansează, în cele din urmă, un apel la intensificarea dialogului dintre UE și SUA, precum și cu alți actori internaționali importanți, în scopul de a obține un sprijin amplu față de o abordare coerentă a situației din Bosnia și Herțegovina și de a evita o nouă deteriorare a situației politice din această țară și o destabilizare a regiunii; subliniază necesitatea unei cooperări regionale consolidate care să contribuie la progresul Bosniei și Herțegovinei; |
| --- | --- |

23.

lansează, în cele din urmă, un apel la intensificarea dialogului dintre UE și SUA, precum și cu alți actori internaționali importanți, în scopul de a obține un sprijin amplu față de o abordare coerentă a situației din Bosnia și Herțegovina și de a evita o nouă deteriorare a situației politice din această țară și o destabilizare a regiunii; subliniază necesitatea unei cooperări regionale consolidate care să contribuie la progresul Bosniei și Herțegovinei;

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor Bosniei și Herțegovinei și entităților sale. |
| --- | --- |

24.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor Bosniei și Herțegovinei și entităților sale.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0522.

(2)  Acțiunea Comună 2009/181/PESC a Consiliului din 11 martie 2009 de numire a Reprezentantului Special al Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina (JO L 67, 12.3.2009, p. 88).

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/111 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/111

---

Vineri, 24 aprilie 2009Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și a protocolului facultativ la aceasta

P6_TA(2009)0334

Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și a protocolului facultativ la aceasta

2010/C 184 E/23

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2008)0530),

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap ( „Convenția”), adoptată la 13 decembrie 2006 de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite,

având în vedere protocolul opțional la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap ( „Protocolul opțional”), adoptat la 13 decembrie 2006 de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite,

având în vedere Rezoluția sa din 3 septembrie 2003 referitoare la Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European intitulată „Către un instrument cu forță juridică obligatorie al Națiunilor Unite destinat promovării și protecției drepturilor și demnității persoanelor cu handicap” (1),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 octombrie 2003 intitulată „Egalitatea de șanse pentru persoanele cu handicap: un plan de acțiune european” (COM(2003)0650), precum și rezoluția Parlamentului din 20 aprilie 2004 referitoare la acest subiect (2),

având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2006 privind handicapul și dezvoltarea (3),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2005 intitulată „Situația persoanelor cu handicap din Uniunea Europeană extinsă: Planul european de acțiune 2006-2007” (COM(2005)0604) și rezoluția din 30 noiembrie 2006 a Parlamentului referitoare la acest subiect (4),

având în vedere Rezoluția sa din 26 aprilie 2007 privind situația femeilor cu handicap în Uniunea Europeană (5),

având în vedere Rezoluția sa din 23 mai 2007 privind promovarea muncii decente pentru toți (6),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2007 intitulată „Situația persoanelor cu dizabilități în Uniunea Europeană: Planul European de Acțiune 2008-2009”, Planul European de Acțiune 2008-2009 (COM(2007)0738),

având în vedere poziția sa din 17 iunie 2008 privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind Anul european de luptă împotriva sărăciei și a excluziunii sociale (2010) (7),

având în vedere Rezoluția Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului la 17 martie 2008, privind situația persoanelor cu handicap în Uniunea Europeană (8),

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2008 referitoare la progresele înregistrate în UE în materie de egalitate de șanse și luptă împotriva discriminării (transpunerea Directivelor 2000/43/CE și 2000/78/CE) (9),

având în vedere poziția sa din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (10),

având în vedere poziția sa din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Protocolului opțional la Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (11),

având în vedere rapoartele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen(A6-0229/2009 și A6-0230/2009),

având în vedere articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât toate statele membre au semnat Convenția și Protocolul opțional, dar până în momentul de față le-au ratificat doar șapte dintre ele; |
| --- | --- |

A.

întrucât toate statele membre au semnat Convenția și Protocolul opțional, dar până în momentul de față le-au ratificat doar șapte dintre ele;

| B. | întrucât Convenția promovează și protejează drepturile omului ale tuturor persoanelor cu handicap, inclusiv ale acelora care au nevoie de un sprijin mai mare; |
| --- | --- |

B.

întrucât Convenția promovează și protejează drepturile omului ale tuturor persoanelor cu handicap, inclusiv ale acelora care au nevoie de un sprijin mai mare;

| C. | întrucât Protocolul opțional le oferă (grupurilor sau) persoanelor cu handicap care reclamă că părțile la Convenție au încalcat drepturile stipulate de aceasta posibilitatea de a prezenta comunicări unei Comisii, |
| --- | --- |

C.

întrucât Protocolul opțional le oferă (grupurilor sau) persoanelor cu handicap care reclamă că părțile la Convenție au încalcat drepturile stipulate de aceasta posibilitatea de a prezenta comunicări unei Comisii,

| 1. | aprobă încheierea de către Comunitate a Convenției și a Protocolului opțional; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea de către Comunitate a Convenției și a Protocolului opțional;

| 2. | invită Comisia și Consiliul, în calitate de reprezentanți legali ai Comunității Europene, să depună instrumentul de ratificare la Organizația Națiunilor Unite până la 3 decembrie 2009; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia și Consiliul, în calitate de reprezentanți legali ai Comunității Europene, să depună instrumentul de ratificare la Organizația Națiunilor Unite până la 3 decembrie 2009;

| 3. | îndeamnă toate statele membre să procedeze de urgență la ratificarea Convenției în integralitate, să pună în aplicare conținutul acesteia și să elaboreze infrastructura materială care se impune; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă toate statele membre să procedeze de urgență la ratificarea Convenției în integralitate, să pună în aplicare conținutul acesteia și să elaboreze infrastructura materială care se impune;

| 4. | solicită statelor membre să adere la și/sau să ratifice Protocolul opțional pentru a le oferi peroanelor cu handicap ale căror drepturi au fost încălcate orice mijloace juridice necesare pentru combaterea acestor încălcări și să garanteze protecția acestora împotriva oricăror forme de discriminare; |
| --- | --- |

4.

solicită statelor membre să adere la și/sau să ratifice Protocolul opțional pentru a le oferi peroanelor cu handicap ale căror drepturi au fost încălcate orice mijloace juridice necesare pentru combaterea acestor încălcări și să garanteze protecția acestora împotriva oricăror forme de discriminare;

| 5. | îndeamnă Comisia să clarifice competențele posibile ale Comunității în ceea ce privește Convenția ONU; sugerează necesitatea de a sublinia caracterul orientativ al actelor comunitare enumerate în Declarații (12); subliniază importanța de a accentua în declarații competența Comunității Europene de a sprijini drepturile persoanelor cu handicap și integrarea acestora în cooperarea pentru dezvoltare și asistența umanitară, sănătate și protecția consumatorului; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Comisia să clarifice competențele posibile ale Comunității în ceea ce privește Convenția ONU; sugerează necesitatea de a sublinia caracterul orientativ al actelor comunitare enumerate în Declarații (12); subliniază importanța de a accentua în declarații competența Comunității Europene de a sprijini drepturile persoanelor cu handicap și integrarea acestora în cooperarea pentru dezvoltare și asistența umanitară, sănătate și protecția consumatorului;

| 6. | solicită Comisiei să utilizeze articolul 3 din Tratatul CE ca bază pentru definirea competențelor Comunității în ceea ce privește Convenția, care sunt enumerate în Declarația Comunității Europene privind aplicarea articolului 44 alineatul (1) din Convenție ce figurează în anexa 2 la propunerea de decizie a Consiliului; subliniază că evidențierea cooperării pentru dezvoltare, sănătate și protecția consumatorului este de o importanță capitală în aplicarea respectivei declarații; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei să utilizeze articolul 3 din Tratatul CE ca bază pentru definirea competențelor Comunității în ceea ce privește Convenția, care sunt enumerate în Declarația Comunității Europene privind aplicarea articolului 44 alineatul (1) din Convenție ce figurează în anexa 2 la propunerea de decizie a Consiliului; subliniază că evidențierea cooperării pentru dezvoltare, sănătate și protecția consumatorului este de o importanță capitală în aplicarea respectivei declarații;

Punerea în aplicare a Convenției și a Protocolului opțional

| 7. | sprijină statele membre care au demarat procesul de punere în aplicare progresivă a Convenției și a Protocolului opțional și invită și celelalte statele membre să o facă; |
| --- | --- |

7.

sprijină statele membre care au demarat procesul de punere în aplicare progresivă a Convenției și a Protocolului opțional și invită și celelalte statele membre să o facă;

| 8. | solicită Comunității și statelor membre să includă toate dispozițiile Convenției în legislație, să ofere măsurile și mijloacele financiare necesare pentru aplicarea lor în termene specifice și să stabilească obiective cantitative în acest sens; încurajează statele membre să facă schimb de informații și de cele mai bune practici în ceea ce privește aplicarea dispozițiilor; |
| --- | --- |

8.

solicită Comunității și statelor membre să includă toate dispozițiile Convenției în legislație, să ofere măsurile și mijloacele financiare necesare pentru aplicarea lor în termene specifice și să stabilească obiective cantitative în acest sens; încurajează statele membre să facă schimb de informații și de cele mai bune practici în ceea ce privește aplicarea dispozițiilor;

| 9. | solicită statelor membre să aplice integrarea dimensiunii de gen în deciziile referitoare la politicile și măsurile luate în cazul femeilor, bărbaților, fetelor și băieților care suferă de un handicap și în aplicarea acestora în toate domeniile, în special în ceea ce privește integrarea acestora la locul de muncă, educația și nediscriminarea, precum și să introducă legislație care să apere drepturile femeilor și fetelor cu handicap în caz de abuz sexual sau de violențe psihologice și fizice săvârșite în public sau în mediul familial și să sprijine restabilirea femeilor și fetelor cu handicap care au fost victimele unor astfel de violențe; |
| --- | --- |

9.

solicită statelor membre să aplice integrarea dimensiunii de gen în deciziile referitoare la politicile și măsurile luate în cazul femeilor, bărbaților, fetelor și băieților care suferă de un handicap și în aplicarea acestora în toate domeniile, în special în ceea ce privește integrarea acestora la locul de muncă, educația și nediscriminarea, precum și să introducă legislație care să apere drepturile femeilor și fetelor cu handicap în caz de abuz sexual sau de violențe psihologice și fizice săvârșite în public sau în mediul familial și să sprijine restabilirea femeilor și fetelor cu handicap care au fost victimele unor astfel de violențe;

| 10. | invită statele membre și instituțiile comunitare să asigure accesul liber al cetățenilor Uniunii și al organizațiilor persoanelor cu handicap la informații privind drepturile lor stipulate de Convenția ONU și Protocolul opțional și să asigure diseminarea acestor informații într-o formă accesibilă cetățenilor; |
| --- | --- |

10.

invită statele membre și instituțiile comunitare să asigure accesul liber al cetățenilor Uniunii și al organizațiilor persoanelor cu handicap la informații privind drepturile lor stipulate de Convenția ONU și Protocolul opțional și să asigure diseminarea acestor informații într-o formă accesibilă cetățenilor;

| 11. | subliniază importanța dotării Comisiei cu toate resursele financiare și umane necesare pentru a-i permite să funcționeze ca un punct de convergență pentru domeniile care țin de competența Comunității, în ceea ce privește punerea în aplicare a Convenției ONU; solicită introducerea unei proceduri care să permită o viziune de ansamblu corespunzătoare asupra tuturor politicilor europene și naționale care au un impact asupra implementării Convenției; adresează Comisiei solicitarea de a prezenta în mod regulat Parlamentului și Consiliului rapoarte cu privire la progresele în ceea ce privește implementarea; |
| --- | --- |

11.

subliniază importanța dotării Comisiei cu toate resursele financiare și umane necesare pentru a-i permite să funcționeze ca un punct de convergență pentru domeniile care țin de competența Comunității, în ceea ce privește punerea în aplicare a Convenției ONU; solicită introducerea unei proceduri care să permită o viziune de ansamblu corespunzătoare asupra tuturor politicilor europene și naționale care au un impact asupra implementării Convenției; adresează Comisiei solicitarea de a prezenta în mod regulat Parlamentului și Consiliului rapoarte cu privire la progresele în ceea ce privește implementarea;

| 12. | solicită statelor membre să desemneze, în conformitate cu sistemul propriu de organizare, unul sau mai multe puncte de convergență în cadrul guvernelor lor care să se ocupe de chestiunile legate de implementarea și monitorizarea Convenției la nivel național și să ia în considerare stabilirea sau desemnarea unui mecanism de coordonare în cadrul guvernului care să faciliteze măsurile în diferite sectoare și la diferite niveluri, în conformitate cu articolul 33 alineatul (1) din Convenție; solicită să se acorde o atenție deosebită stabilirii unui mecanism de monitorizare independent în temeiul articolului 33 alineatul (2) din Convenție și în conformitate cu principiile referitoare la statutul instituțiilor naționale, Principiile de la Paris, astfel cum au fost adoptate prin Rezoluția 48/134 a Adunării Generale a ONU la 20 decembrie 1993; |
| --- | --- |

12.

solicită statelor membre să desemneze, în conformitate cu sistemul propriu de organizare, unul sau mai multe puncte de convergență în cadrul guvernelor lor care să se ocupe de chestiunile legate de implementarea și monitorizarea Convenției la nivel național și să ia în considerare stabilirea sau desemnarea unui mecanism de coordonare în cadrul guvernului care să faciliteze măsurile în diferite sectoare și la diferite niveluri, în conformitate cu articolul 33 alineatul (1) din Convenție; solicită să se acorde o atenție deosebită stabilirii unui mecanism de monitorizare independent în temeiul articolului 33 alineatul (2) din Convenție și în conformitate cu principiile referitoare la statutul instituțiilor naționale, Principiile de la Paris, astfel cum au fost adoptate prin Rezoluția 48/134 a Adunării Generale a ONU la 20 decembrie 1993;

| 13. | îndeamnă Comunitatea și statele membre să promoveze un dialog social bine coordonat între partenerii interesați și să implice în mod activ organizațiile persoanelor cu handicap în procesul de monitorizare și implementare a Convenției, în conformitate cu articolele 4 și 33 alineatul (2) din Convenție; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă Comunitatea și statele membre să promoveze un dialog social bine coordonat între partenerii interesați și să implice în mod activ organizațiile persoanelor cu handicap în procesul de monitorizare și implementare a Convenției, în conformitate cu articolele 4 și 33 alineatul (2) din Convenție;

*

* *

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Economic și Social European, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

14.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Economic și Social European, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 76E, 25.3.2004, p. 231.

(2)  JO C 104 E, 30.4.2004, p. 148.

(3)  JO C 287 E, 24.11.2006, p. 336.

(4)  JO C 316 E, 22.12.2006, p. 370.

(5)  JO C 74 E, 20.3.2008, p. 742.

(6)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 321.

(7)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0286.

(8)  JO C 75, 26.3.2008, p. 1.

(9)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0212.

(10)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0312.

(11)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0313.

(12)  Declarația Comunității Europene în aplicarea articolului 44 alineatul (1) din Convenție (Anexa 2 la proiectul de decizie a Consiliului, Vol I) și Declarația Comunității Europene în aplicarea articolului 12 alineatul (1) din Protocolul opțional (Anexa 2 la proiectul de decizie a Consiliului, Vol II).

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/114 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/114

---

Vineri, 24 aprilie 2009Al 25-lea raport anual al Comisiei privind monitorizarea aplicării dreptului comunitar (2007)

P6_TA(2009)0335

Rezoluția Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la cel de-al 25-lea raport anual al Comisiei privind monitorizarea aplicării dreptului comunitar (2007) (2008/2337(INI))

2010/C 184 E/24

Parlamentul European,

având în vedere cel de-al 25-lea raport anual al Comisiei privind monitorizarea aplicării dreptului comunitar (2007) (COM(2008)0777),

având în vedere documentele de lucru ale serviciilor Comisiei SEC(2008)2854 și SEC(2008)2855,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 septembrie 2007, intitulată „Către o Europă a rezultatelor - aplicarea legislației comunitare” (COM(2007)0502),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 martie 2002 privind Relațiile cu reclamantul în legătură cu cazurile de nerespectare a dreptului comunitar (COM(2002)0141,

având în vedere rezoluția sa din 21 februarie 2008 privind cel de-al 23-lea Raport anual al Comisiei privind controlul aplicării dreptului comunitar (2005) (1),

având în vedere articolul 45 și articolul 112 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru petiții (A6-0245/2009),

| 1. | regretă că, spre deosebire de situația din trecut, Comisia nu a oferit niciun răspuns chestiunilor ridicate de Parlament în cadrul rezoluțiilor sale anterioare și, în special, în rezoluția sa din 21 februarie 2008, menționată anterior; constată lipsa unor îmbunătățiri semnificative în privința celor trei aspecte esențiale: transparența, resursele și durata procedurilor; |
| --- | --- |

1.

regretă că, spre deosebire de situația din trecut, Comisia nu a oferit niciun răspuns chestiunilor ridicate de Parlament în cadrul rezoluțiilor sale anterioare și, în special, în rezoluția sa din 21 februarie 2008, menționată anterior; constată lipsa unor îmbunătățiri semnificative în privința celor trei aspecte esențiale: transparența, resursele și durata procedurilor;

| 2. | reamintește Comisiei solicitările din anii precedenți și anume:






  — | analizarea de urgență a posibilității înființării unui sistem care să semnalizeze în mod clar diferitele mecanisme de soluționare a plângerilor aflate la dispoziția cetățenilor, creat ca un portal comun UE sau ca un birou unic virtual on-line în sprijinul cetățenilor; |
| --- | --- | --- |

2.

reamintește Comisiei solicitările din anii precedenți și anume:

—

analizarea de urgență a posibilității înființării unui sistem care să semnalizeze în mod clar diferitele mecanisme de soluționare a plângerilor aflate la dispoziția cetățenilor, creat ca un portal comun UE sau ca un birou unic virtual on-line în sprijinul cetățenilor;

| — | adoptarea unei comunicări referitoare la interpretarea principiului răspunderii statelor membre în cazul încălcării legislației comunitare, inclusiv pentru încălcările imputabile autorității judecătorești, permițând astfel cetățenilor să contribuie mai eficient la aplicarea dreptului comunitar; |
| --- | --- |

—

adoptarea unei comunicări referitoare la interpretarea principiului răspunderii statelor membre în cazul încălcării legislației comunitare, inclusiv pentru încălcările imputabile autorității judecătorești, permițând astfel cetățenilor să contribuie mai eficient la aplicarea dreptului comunitar;

| 3. | prin urmare, invită Comisia:






  — | să își respecte angajamentul luat în comunicarea sa mai sus menționată din 20 martie 2002, de a publica toate deciziile pronunțate în procedurile de încălcare a dreptului comunitar (2), dat fiind faptul că publicarea deciziilor sale, din momentul înregistrării unei reclamații, și a tuturor actelor ulterioare, reprezintă un instrument indispensabil pentru a lupta împotriva ingerinței politice în gestionarea cazurilor de încălcare; |
| --- | --- | --- |

3.

prin urmare, invită Comisia:

—

să își respecte angajamentul luat în comunicarea sa mai sus menționată din 20 martie 2002, de a publica toate deciziile pronunțate în procedurile de încălcare a dreptului comunitar (2), dat fiind faptul că publicarea deciziilor sale, din momentul înregistrării unei reclamații, și a tuturor actelor ulterioare, reprezintă un instrument indispensabil pentru a lupta împotriva ingerinței politice în gestionarea cazurilor de încălcare;

| — | să pună la dispoziția Parlamentului, conform solicitărilor repetate ale acestuia, date clare, exhaustive, referitoare la resursele alocate în cadrul diferitelor Direcții Generale pentru abordarea cazurilor de încălcare a dreptului comunitar; |
| --- | --- |

—

să pună la dispoziția Parlamentului, conform solicitărilor repetate ale acestuia, date clare, exhaustive, referitoare la resursele alocate în cadrul diferitelor Direcții Generale pentru abordarea cazurilor de încălcare a dreptului comunitar;

| — | să analizeze introducerea unei proceduri simplificate, mai puțin birocratice pentru emiterea unei scrisori de somare adresate statului membru care nu și-a îndeplinit obligațiile, pentru a permite valorificarea rapidă a eficienței acestei măsuri; |
| --- | --- |

—

să analizeze introducerea unei proceduri simplificate, mai puțin birocratice pentru emiterea unei scrisori de somare adresate statului membru care nu și-a îndeplinit obligațiile, pentru a permite valorificarea rapidă a eficienței acestei măsuri;

în plus, invită Comisia să aplice articolul 228 din Tratatul CE în mod hotărât, pentru a asigura că hotărârile judecătorești pronunțate de Curtea de Justiție sunt executate în mod corespunzător;

| 4. | ia act de faptul că, astfel cum a anunțat în comunicarea sa din 5 septembrie 2007 (3), menționată anterior, Comisia a descris, în cadrul raportului anual care face obiectul examinării, acțiunile prioritare pe care intenționează să le realizeze în anumite sectoare în materie de gestionare a reclamațiilor și a încălcărilor dreptului comunitar; salută declarațiile conform cărora se va acorda în continuare prioritate „problemelor care au consecințe considerabile asupra drepturilor fundamentale și a liberei circulații” (4); subliniază importanța unor acțiuni urgente și ferme în aceste domenii, deoarece actele de violență legate de rasism și xenofobie au devenit frecvente în anumite state membre; salută, de asemenea, prioritatea acordată „încălcărilor care aduc un prejudiciu important sau repetat cetățenilor sau care compromit grav calitatea vieții acestora” (5); solicită Comisiei să accelereze soluționarea și, dacă este cazul, încheierea acelor proceduri de încălcare a dreptului comunitar care împiedică statele membre să realizeze investiții în infrastructurile care ar putea afecta punerea în aplicare a Planului european de redresare economică; invită Comisia să prezinte comisiei parlamentare competente în fond un plan detaliat care să cuprindă termenele și datele - limită pentru acțiunile specifice pe care intenționează să le inițieze în aceste domenii; |
| --- | --- |

4.

ia act de faptul că, astfel cum a anunțat în comunicarea sa din 5 septembrie 2007 (3), menționată anterior, Comisia a descris, în cadrul raportului anual care face obiectul examinării, acțiunile prioritare pe care intenționează să le realizeze în anumite sectoare în materie de gestionare a reclamațiilor și a încălcărilor dreptului comunitar; salută declarațiile conform cărora se va acorda în continuare prioritate „problemelor care au consecințe considerabile asupra drepturilor fundamentale și a liberei circulații” (4); subliniază importanța unor acțiuni urgente și ferme în aceste domenii, deoarece actele de violență legate de rasism și xenofobie au devenit frecvente în anumite state membre; salută, de asemenea, prioritatea acordată „încălcărilor care aduc un prejudiciu important sau repetat cetățenilor sau care compromit grav calitatea vieții acestora” (5); solicită Comisiei să accelereze soluționarea și, dacă este cazul, încheierea acelor proceduri de încălcare a dreptului comunitar care împiedică statele membre să realizeze investiții în infrastructurile care ar putea afecta punerea în aplicare a Planului european de redresare economică; invită Comisia să prezinte comisiei parlamentare competente în fond un plan detaliat care să cuprindă termenele și datele - limită pentru acțiunile specifice pe care intenționează să le inițieze în aceste domenii;

| 5. | ia act de faptul că, dintre noile cazuri de încălcare din 2007, 1 196 privesc lipsa de notificare a măsurilor naționale de transpunere a directivelor comunitare; consideră că este inacceptabil ca Comisia să își acorde un interval de timp de 12 luni (6) pentru abordarea unor simple cazuri de necomunicare de către statele membre a măsurilor de transpunere și invită Comisia să ia măsuri automate și imediate pentru cazurile de această natură, care nu necesită analiză sau evaluare; |
| --- | --- |

5.

ia act de faptul că, dintre noile cazuri de încălcare din 2007, 1 196 privesc lipsa de notificare a măsurilor naționale de transpunere a directivelor comunitare; consideră că este inacceptabil ca Comisia să își acorde un interval de timp de 12 luni (6) pentru abordarea unor simple cazuri de necomunicare de către statele membre a măsurilor de transpunere și invită Comisia să ia măsuri automate și imediate pentru cazurile de această natură, care nu necesită analiză sau evaluare;

| 6. | consideră că încă nu există proceduri clare prin care să poată fi inițiate acțiuni la Curtea de Justiție împotriva unui stat membru pentru o încălcare a dreptului comunitar care a fost remediată între timp, pentru obținerea de despăgubiri pentru nerespectările și omisiunile anterioare; îndeamnă Comisia să înainteze noi propuneri (până la sfârșitul anului 2010) pentru finalizarea actualei proceduri actuale privind încălcarea dreptului comunitar, astfel încât să se țină seama de această situație inechitabilă; |
| --- | --- |

6.

consideră că încă nu există proceduri clare prin care să poată fi inițiate acțiuni la Curtea de Justiție împotriva unui stat membru pentru o încălcare a dreptului comunitar care a fost remediată între timp, pentru obținerea de despăgubiri pentru nerespectările și omisiunile anterioare; îndeamnă Comisia să înainteze noi propuneri (până la sfârșitul anului 2010) pentru finalizarea actualei proceduri actuale privind încălcarea dreptului comunitar, astfel încât să se țină seama de această situație inechitabilă;

| 7. | subliniază că, în conformitate cu noua metodă de lucru propusă de Comisie în comunicarea sa din 2007, cererile de informații și reclamațiile primite de Comisie vor fi transmise direct statelor membre vizate „în cazul în care o anumită problemă necesită clarificarea poziției de fapt sau de drept a unui stat membru. (...) Statul membru respectiv va avea la dispoziție un termen scurt pentru a furniza în mod direct cetățenilor sau întreprinderilor interesate clarificările, informațiile și soluțiile necesare și pentru a informa Comisia” (7); |
| --- | --- |

7.

subliniază că, în conformitate cu noua metodă de lucru propusă de Comisie în comunicarea sa din 2007, cererile de informații și reclamațiile primite de Comisie vor fi transmise direct statelor membre vizate „în cazul în care o anumită problemă necesită clarificarea poziției de fapt sau de drept a unui stat membru. (...) Statul membru respectiv va avea la dispoziție un termen scurt pentru a furniza în mod direct cetățenilor sau întreprinderilor interesate clarificările, informațiile și soluțiile necesare și pentru a informa Comisia” (7);

| 8. | ia act de faptul că pentru a testa noua metodă de lucru în mai multe state membre, Comisia a lansat proiectul „EU PILOT”, că 15 state membre participă la proiect, care a fost lansat în aprilie 2008 și că, după evaluarea primului an de funcționare, acesta ar putea fi extins în celelalte state membre; |
| --- | --- |

8.

ia act de faptul că pentru a testa noua metodă de lucru în mai multe state membre, Comisia a lansat proiectul „EU PILOT”, că 15 state membre participă la proiect, care a fost lansat în aprilie 2008 și că, după evaluarea primului an de funcționare, acesta ar putea fi extins în celelalte state membre;

| 9. | subliniază că este totuși vorba de un proiect care funcționează pe bază de participare voluntară, ale cărui caracteristici au suscitat deja îndoieli și au generat întrebări specifice (după cum se menționează în rezoluția menționată mai sus din 21 februarie 2008); |
| --- | --- |

9.

subliniază că este totuși vorba de un proiect care funcționează pe bază de participare voluntară, ale cărui caracteristici au suscitat deja îndoieli și au generat întrebări specifice (după cum se menționează în rezoluția menționată mai sus din 21 februarie 2008);

| 10. | întreabă Comisia, în special, dacă insuficiența resurselor în statele membre nu constituie un semn îngrijorător în privința existenței unor reale probleme referitoare la monitorizarea aplicării dreptului comunitar; în plus, invită Comisia, în cadrul evaluării proiectului, să prezinte un raport Parlamentului după ce a verificat următoarele aspecte:






  — | dacă reclamantul a primit din partea Comisiei informații clare, exhaustive referitoare la tratarea reclamației sale; dacă noua metodă a contribuit efectiv la soluționarea cazului său și că nu a deresponsabilizat Comisia în privința rolului său de „gardian al tratatelor”; |
| --- | --- | --- |

10.

întreabă Comisia, în special, dacă insuficiența resurselor în statele membre nu constituie un semn îngrijorător în privința existenței unor reale probleme referitoare la monitorizarea aplicării dreptului comunitar; în plus, invită Comisia, în cadrul evaluării proiectului, să prezinte un raport Parlamentului după ce a verificat următoarele aspecte:

—

dacă reclamantul a primit din partea Comisiei informații clare, exhaustive referitoare la tratarea reclamației sale; dacă noua metodă a contribuit efectiv la soluționarea cazului său și că nu a deresponsabilizat Comisia în privința rolului său de „gardian al tratatelor”;

| — | dacă noua metodă nu a întârziat și mai mult inițierea unei proceduri de încălcare a dreptului comunitar, a cărei durată este deja extrem de lungă și nedeterminată; |
| --- | --- |

—

dacă noua metodă nu a întârziat și mai mult inițierea unei proceduri de încălcare a dreptului comunitar, a cărei durată este deja extrem de lungă și nedeterminată;

| — | dacă Comisia nu a dat dovadă de indulgență față de statele membre în privința respectării termenelor stabilite de Comisie pentru găsirea unei soluții pentru cetățean (10 săptămâni) și, la expirarea termenului respectiv, Comisia a comunicat statului membru în cauză informații și termene clare referitoare la acțiunile sale viitoare pentru găsirea unei soluții rapide și definitive pentru cetățean; |
| --- | --- |

—

dacă Comisia nu a dat dovadă de indulgență față de statele membre în privința respectării termenelor stabilite de Comisie pentru găsirea unei soluții pentru cetățean (10 săptămâni) și, la expirarea termenului respectiv, Comisia a comunicat statului membru în cauză informații și termene clare referitoare la acțiunile sale viitoare pentru găsirea unei soluții rapide și definitive pentru cetățean;

| — | dacă faptul că „EU PILOT” a fost pus în aplicare doar în 15 state voluntare nu înseamnă că a fost acordată o atenție mai mică tratării încălcărilor dreptului comunitar de către statele care nu participă la proiect; |
| --- | --- |

—

dacă faptul că „EU PILOT” a fost pus în aplicare doar în 15 state voluntare nu înseamnă că a fost acordată o atenție mai mică tratării încălcărilor dreptului comunitar de către statele care nu participă la proiect;

| 11. | întreabă dacă, datorită punerii în aplicare a proiectului EU PILOT și a diminuării volumului de muncă necesar pentru tratarea infracțiunilor, care a fost generată de acesta, Comisia realizează controale mai sistematice și exhaustive referitoare la transpunerea directivelor în sistemele legislative naționale; |
| --- | --- |

11.

întreabă dacă, datorită punerii în aplicare a proiectului EU PILOT și a diminuării volumului de muncă necesar pentru tratarea infracțiunilor, care a fost generată de acesta, Comisia realizează controale mai sistematice și exhaustive referitoare la transpunerea directivelor în sistemele legislative naționale;

| 12. | întreabă Comisia dacă proiectul EU PILOT a avut un impact asupra desfășurării reuniunilor la pachet'organizate de Comisie pentru statele membre implicate în proiect și pentru celelalte state care nu participă la proiect, astfel de reuniuni fiind considerate un element fundamental în ceea ce privește tratarea și soluționarea procedurilor de încălcare a dreptului comunitar; |
| --- | --- |

12.

întreabă Comisia dacă proiectul EU PILOT a avut un impact asupra desfășurării reuniunilor la pachet'organizate de Comisie pentru statele membre implicate în proiect și pentru celelalte state care nu participă la proiect, astfel de reuniuni fiind considerate un element fundamental în ceea ce privește tratarea și soluționarea procedurilor de încălcare a dreptului comunitar;

| 13. | consideră că cetățenii UE trebuie să se aștepte la același nivel de transparență din partea Comisiei, indiferent dacă înaintează o plângere oficială sau dacă își exercită dreptul de a adresa petiții în conformitate cu dispozițiile tratatului; solicită, prin urmare, să fie furnizate Comisiei pentru petiții informații periodice clare referitoare la etapele atinse în cadrul procedurilor privind încălcarea dreptului comunitar care sunt vizate, de asemenea, într-o petiție deschisă sau, în caz contrar, Comisia să aibă acces la baza de date relevante, ca și Consiliul; |
| --- | --- |

13.

consideră că cetățenii UE trebuie să se aștepte la același nivel de transparență din partea Comisiei, indiferent dacă înaintează o plângere oficială sau dacă își exercită dreptul de a adresa petiții în conformitate cu dispozițiile tratatului; solicită, prin urmare, să fie furnizate Comisiei pentru petiții informații periodice clare referitoare la etapele atinse în cadrul procedurilor privind încălcarea dreptului comunitar care sunt vizate, de asemenea, într-o petiție deschisă sau, în caz contrar, Comisia să aibă acces la baza de date relevante, ca și Consiliul;

| 14. | reamintește Comisiei că orice corespondență care poate conține o reclamație privind o încălcare reală a dreptului comunitar trebuie înregistrată ca și reclamație, cu excepția cazului în care face obiectul circumstanțelor excepționale menționate la punctul 3 din anexa la Comunicarea din 20 martie 2002, menționată anterior; |
| --- | --- |

14.

reamintește Comisiei că orice corespondență care poate conține o reclamație privind o încălcare reală a dreptului comunitar trebuie înregistrată ca și reclamație, cu excepția cazului în care face obiectul circumstanțelor excepționale menționate la punctul 3 din anexa la Comunicarea din 20 martie 2002, menționată anterior;

| 15. | ia act de declarația Comisiei cu privire la faptul că o directivă fundamentală precum Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (8) nu a fost, în practică, transpusă corect în niciun stat membru; ia act de faptul că peste 1 800 de reclamații individuale în legătură cu această directivă au fost primite de către Comisie, din care Comisia a înregistrat 115 reclamații și a deschis cinci cazuri de încălcare a dreptului comunitar întemeiate pe neaplicarea corectă a acestei directive (9); recunoaște colaborarea eficientă a Comisiei cu Parlamentul și transparența dovedită, în ceea ce privește aplicarea Directivei 2004/38/CE; susține abordarea propusă de Comisie, care prevede reexaminarea constantă și exhaustivă a directivei, oferirea de sprijin statelor membre pentru a aplica în mod integral și corect directiva, sub forma orientărilor care vor fi publicate în prima jumătate a anului 2009, și deschiderea procedurilor de încălcare a dreptului comunitar împotriva statelor membre a căror legislație nu este conformă cu directiva; totuși, își exprimă preocuparea majoră cu privire la capacitatea Comisiei de a-și îndeplini rolul de „gardian al tratatelor” și la posibilitatea de care dispune Parlamentul pentru a verifica politica de înregistrare a reclamațiilor practicată de diferitele servicii ale Comisiei; |
| --- | --- |

15.

ia act de declarația Comisiei cu privire la faptul că o directivă fundamentală precum Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (8) nu a fost, în practică, transpusă corect în niciun stat membru; ia act de faptul că peste 1 800 de reclamații individuale în legătură cu această directivă au fost primite de către Comisie, din care Comisia a înregistrat 115 reclamații și a deschis cinci cazuri de încălcare a dreptului comunitar întemeiate pe neaplicarea corectă a acestei directive (9); recunoaște colaborarea eficientă a Comisiei cu Parlamentul și transparența dovedită, în ceea ce privește aplicarea Directivei 2004/38/CE; susține abordarea propusă de Comisie, care prevede reexaminarea constantă și exhaustivă a directivei, oferirea de sprijin statelor membre pentru a aplica în mod integral și corect directiva, sub forma orientărilor care vor fi publicate în prima jumătate a anului 2009, și deschiderea procedurilor de încălcare a dreptului comunitar împotriva statelor membre a căror legislație nu este conformă cu directiva; totuși, își exprimă preocuparea majoră cu privire la capacitatea Comisiei de a-și îndeplini rolul de „gardian al tratatelor” și la posibilitatea de care dispune Parlamentul pentru a verifica politica de înregistrare a reclamațiilor practicată de diferitele servicii ale Comisiei;

| 16. | îndeamnă toate serviciile Comisiei să asigure informarea exhaustivă a reclamanților cu privire la modul în care sunt tratate reclamațiile lor la expirarea fiecărui termen (scrisoare de punere în întârziere, aviz motivat, procedura în fața Curții sau închiderea cazului), să ofere, dacă este necesar, recomandări privind tratarea cazului prin mecanisme alternative de soluționare a litigiilor și să își motiveze deciziile și să comunice motivarea detaliat reclamanților, în conformitate cu principiile menționate în comunicarea din 2002; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă toate serviciile Comisiei să asigure informarea exhaustivă a reclamanților cu privire la modul în care sunt tratate reclamațiile lor la expirarea fiecărui termen (scrisoare de punere în întârziere, aviz motivat, procedura în fața Curții sau închiderea cazului), să ofere, dacă este necesar, recomandări privind tratarea cazului prin mecanisme alternative de soluționare a litigiilor și să își motiveze deciziile și să comunice motivarea detaliat reclamanților, în conformitate cu principiile menționate în comunicarea din 2002;

| 17. | salută introducerea treptată, de către Comisie, a rezumatelor primite de la cetățeni, publicate împreună cu principalele propuneri ale Comisiei; recomandă punerea la dispoziție a acestor rezumate prin intermediul unui singur punct de acces și consideră că este inacceptabil ca aceste rezumate să dispară după finalizarea procedurii legislative, acel moment fiind cel mai relevant pentru cetățeni și mediul de afaceri; |
| --- | --- |

17.

salută introducerea treptată, de către Comisie, a rezumatelor primite de la cetățeni, publicate împreună cu principalele propuneri ale Comisiei; recomandă punerea la dispoziție a acestor rezumate prin intermediul unui singur punct de acces și consideră că este inacceptabil ca aceste rezumate să dispară după finalizarea procedurii legislative, acel moment fiind cel mai relevant pentru cetățeni și mediul de afaceri;

| 18. | reamintește angajamentul Consiliului de a încuraja statele membre să întocmească și să publice tabele care să ilustreze corespondența dintre directive și măsurile interne de transpunere; insistă asupra faptului că aceste tabele sunt esențiale pentru a permite Comisiei să desfășoare un control eficient al măsurilor de punere în aplicare în toate statele membre; |
| --- | --- |

18.

reamintește angajamentul Consiliului de a încuraja statele membre să întocmească și să publice tabele care să ilustreze corespondența dintre directive și măsurile interne de transpunere; insistă asupra faptului că aceste tabele sunt esențiale pentru a permite Comisiei să desfășoare un control eficient al măsurilor de punere în aplicare în toate statele membre;

| 19. | costată cu dezamăgire că în cadrul prezentei legislaturi nu s-au înregistrat progrese semnificative privind rolul esențial pe care Parlamentul ar trebui să îl joace în monitorizarea respectării aplicării dreptului comunitar; consideră că acordarea de prioritate de către Comisie procedurilor de încălcare a dreptului comunitar implică decizii politice, și nu simple decizii tehnice, care, în prezent, nu fac obiectul niciunei forme de verificare externă, control sau transparență; solicită aplicarea promptă a reformelor conexe, propuse de Grupul de lucru al Parlamentului European privind reforma parlamentară, care sporesc propria capacitate a Parlamentului de a monitoriza aplicarea dreptului comunitar; sprijină, în acest context, decizia Conferinței președinților de comisii de la 25 martie 2009; |
| --- | --- |

19.

costată cu dezamăgire că în cadrul prezentei legislaturi nu s-au înregistrat progrese semnificative privind rolul esențial pe care Parlamentul ar trebui să îl joace în monitorizarea respectării aplicării dreptului comunitar; consideră că acordarea de prioritate de către Comisie procedurilor de încălcare a dreptului comunitar implică decizii politice, și nu simple decizii tehnice, care, în prezent, nu fac obiectul niciunei forme de verificare externă, control sau transparență; solicită aplicarea promptă a reformelor conexe, propuse de Grupul de lucru al Parlamentului European privind reforma parlamentară, care sporesc propria capacitate a Parlamentului de a monitoriza aplicarea dreptului comunitar; sprijină, în acest context, decizia Conferinței președinților de comisii de la 25 martie 2009;

| 20. | face apel la o mai strânsă cooperare între parlamentele naționale și Parlamentul European, precum și între parlamentari, în scopul promovării și intensificării controlului adecvat la nivel național al aspectelor europene, precum și în scopul facilitării fluxului de informații, în special, în perioada adoptării actelor legislative ale Uniunii Europene; consideră că membrilor parlamentelor naționale le revine un rol important în monitorizarea aplicării dreptului comunitar, putând astfel contribui la creșterea legitimității Uniunii Europene și la apropierea acesteia de cetățeni; |
| --- | --- |

20.

face apel la o mai strânsă cooperare între parlamentele naționale și Parlamentul European, precum și între parlamentari, în scopul promovării și intensificării controlului adecvat la nivel național al aspectelor europene, precum și în scopul facilitării fluxului de informații, în special, în perioada adoptării actelor legislative ale Uniunii Europene; consideră că membrilor parlamentelor naționale le revine un rol important în monitorizarea aplicării dreptului comunitar, putând astfel contribui la creșterea legitimității Uniunii Europene și la apropierea acesteia de cetățeni;

| 21. | reamintește angajamentul Consiliului de a încuraja statele membre să întocmească și să publice tabele care să ilustreze corespondența dintre directive și măsurile interne de transpunere; subliniază că aceste tabele sunt esențiale pentru a permite Comisiei să monitorizeze în mod eficient măsurile de aplicare în toate statele membre; este decis, în calitate de colegiuitor, să ia toate măsurile necesare pentru a garanta că dispozițiile referitoare la tabelele respective nu sunt eliminate din textul propunerilor Comisiei pe parcursul procesului legislativ; |
| --- | --- |

21.

reamintește angajamentul Consiliului de a încuraja statele membre să întocmească și să publice tabele care să ilustreze corespondența dintre directive și măsurile interne de transpunere; subliniază că aceste tabele sunt esențiale pentru a permite Comisiei să monitorizeze în mod eficient măsurile de aplicare în toate statele membre; este decis, în calitate de colegiuitor, să ia toate măsurile necesare pentru a garanta că dispozițiile referitoare la tabelele respective nu sunt eliminate din textul propunerilor Comisiei pe parcursul procesului legislativ;

| 22. | constată că instanțele judecătorești din statele membre joacă un rol fundamental în aplicarea dreptului comunitar și își afirmă sprijinul fără rezerve față de eforturile Comisiei de a identifica stagii de formare profesională suplimentare, destinate judecătorilor din statele membre, practicienilor dreptului și funcționarilor și angajaților din administrațiile naționale; subliniază că acest sprijin este vital în noile state membre, în special, în ceea ce privește accesul la informațiile și literatura juridică în toate limbile oficiale; subliniază necesitatea de a sprijini îmbunătățirea accesibilității bazelor de date care cuprind hotărârile instanțelor naționale referitoare la dreptul comunitar; |
| --- | --- |

22.

constată că instanțele judecătorești din statele membre joacă un rol fundamental în aplicarea dreptului comunitar și își afirmă sprijinul fără rezerve față de eforturile Comisiei de a identifica stagii de formare profesională suplimentare, destinate judecătorilor din statele membre, practicienilor dreptului și funcționarilor și angajaților din administrațiile naționale; subliniază că acest sprijin este vital în noile state membre, în special, în ceea ce privește accesul la informațiile și literatura juridică în toate limbile oficiale; subliniază necesitatea de a sprijini îmbunătățirea accesibilității bazelor de date care cuprind hotărârile instanțelor naționale referitoare la dreptul comunitar;

| 23. | încurajează Comisia să examineze în continuare mecanismele de recurs colectiv pe tot teritoriul UE, cu scopul de a finaliza inițiativele aflate în desfășurare în domeniile dreptului consumatorilor și al concurenței; consideră că aceste mecanisme ar putea fi utilizate de cetățeni, inclusiv de reclamanți, pentru îmbunătățirea aplicării eficiente a dreptului comunitar; |
| --- | --- |

23.

încurajează Comisia să examineze în continuare mecanismele de recurs colectiv pe tot teritoriul UE, cu scopul de a finaliza inițiativele aflate în desfășurare în domeniile dreptului consumatorilor și al concurenței; consideră că aceste mecanisme ar putea fi utilizate de cetățeni, inclusiv de reclamanți, pentru îmbunătățirea aplicării eficiente a dreptului comunitar;

| 24. | invită Comisia să se asigure că aplicarea dreptului comunitar privind mediul are o prioritate mai mare, ținând cont de tendințele îngrijorătoare dezvăluite în raportul său și de numeroasele petiții adresate în acest domeniu și, în acest context, recomandă consolidarea verificărilor privind aplicarea legislației și atribuirea de resurse corespunzătoare serviciilor relevante; salută comunicarea Comisiei din 18 noiembrie 2008 cu privire la punerea în aplicare a legislației comunitare privind mediul (COM(2008)0773), ca prim pas efectuat în această direcție; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să se asigure că aplicarea dreptului comunitar privind mediul are o prioritate mai mare, ținând cont de tendințele îngrijorătoare dezvăluite în raportul său și de numeroasele petiții adresate în acest domeniu și, în acest context, recomandă consolidarea verificărilor privind aplicarea legislației și atribuirea de resurse corespunzătoare serviciilor relevante; salută comunicarea Comisiei din 18 noiembrie 2008 cu privire la punerea în aplicare a legislației comunitare privind mediul (COM(2008)0773), ca prim pas efectuat în această direcție;

| 25. | împărtășește opinia Comisiei cu privire la faptul că ar trebui adoptate mai multe măsuri preventive pentru a evita încălcarea legislației comunitare de către statele membre; încurajează Comisia să admită cererile specifice adresate de Comisia pentru petiții în scopul prevenirii deteriorării ireversibile a mediului; regretă că răspunsul Comisiei este de prea multe ori acela că, înainte de a acționa, aceasta trebuie să aștepte decizia definitivă a autorităților naționale competente; |
| --- | --- |

25.

împărtășește opinia Comisiei cu privire la faptul că ar trebui adoptate mai multe măsuri preventive pentru a evita încălcarea legislației comunitare de către statele membre; încurajează Comisia să admită cererile specifice adresate de Comisia pentru petiții în scopul prevenirii deteriorării ireversibile a mediului; regretă că răspunsul Comisiei este de prea multe ori acela că, înainte de a acționa, aceasta trebuie să aștepte decizia definitivă a autorităților naționale competente;

| 26. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de justiție, Ombudsmanului European, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

26.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de justiție, Ombudsmanului European, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0060.

(2)  Punctul 12: „Deciziile Comisiei în cazurile de încălcare a dreptului comunitar sunt publicate în termen de o săptămână de la adoptarea lor, pe site-ul internet al Secretariatului General, la următoarea adresă: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/droit_com/index_en.htm#infractions. Publicitatea deciziilor privind emiterea unui aviz motivat destinat statelor membre sau de trimitere a cazului în fața Curții de Justiție este, de asemenea, asigurată, prin intermediul unui comunicat de presă, cu excepția cazului în care Comisia decide altfel.”

(3)  Punctul 3: „Comisia va descrie și va explica în rapoartele sale anuale acțiunile pe care le va efectua în privința acestor priorități, începând cu anul 2008.”

(4)  COM(2008)0777, p. 9.

(5)  Ibid.

(6)  „Pentru cazurile de necomunicare a măsurilor de transpunere, obiectivul trebuie să fie asigurarea unei perioade de maximum 12 luni pentru soluționarea cazului sau sesizarea Curții de Justiție, pornind de la data la care a fost trimisă scrisoarea de punere în întârziere.” (COM(2007)0502).

(7)  COM(2007)0502, p. 8.

(8)  JO L 158, 30.4.2004, p. 77.

(9)  „În cele treizeci de luni de la data intrării în vigoare a directivei, Comisia a primit peste 1 800 de reclamații individuale, 40 de întrebări din partea Parlamentului și 33 petiții privind aplicarea acesteia. Ea a înregistrat 115 reclamații și a deschis cinci cazuri de încălcare pentru aplicarea incorectă a directivei.” Raportul Comisiei către Parlamentul European și către Consiliu privind aplicarea Directivei 2004/38/CE privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (COM(2008)0840), p. 9.

---

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/119 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/119

---

Vineri, 24 aprilie 2009Elaborarea de profile, în special pe baza apartenenței etnice și rasiale, în cadrul luptei împotriva terorismului, ordinii publice, imigrației, controalelor vamale și la frontieră

P6_TA(2009)0314

Recomandarea Parlamentului European din 24 aprilie 2009 adresată Consiliului privind problema elaborării de profile, în special pe baza apartenenței etnice și rasiale, în cadrul luptei împotriva terorismului, ordinii publice, imigrației, controalelor vamale și la frontieră (2008/2020(INI))

2010/C 184 E/25

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului de către Sarah Ludford, în numele Grupului ALDE, referitoare la problema elaborării profilelor, în special pe bază de apartenență etnică și rasă, în cadrul luptei împotriva terorismului, ordinii publice, imigrației, controalelor vamale și la frontieră (B6-0483/2007),

având în vedere instrumentele internaționale, europene și naționale în materia drepturilor omului, în special Pactul internațional privind drepturile civile și politice (PIDCP), Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO), Tratatul privind Uniunea Europeană; Tratatul de instituire a Comunității Europene (TCE), Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (Carta) și constituțiile naționale ale statelor membre, precum și drepturile și garanțiile pe care le conferă persoanelor în materie de viață privată, protecție a datelor, nediscriminare și libertate de mișcare,

având în vedere măsurile privind protecția datelor adoptate de Consiliul Europei: articolul 8 din CEDO, Convenția Consiliului Europei nr. 108 pentru protecția persoanelor cu privire la prelucrarea automată a datelor personale, recomandările Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei adresate statelor membre R(87)15, care reglementează utilizarea datelor personale în sectorul polițienesc (1), R(97)18, referitoare la protecția datelor personale colectate și prelucrate în scop statistic (2) și R(2001) 10 privind Codul deontologic european al poliției (3),

având în vedere prevederile UE în materie de protecție a datelor: articolele 7 și 8 din Cartă, Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (4) și Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind protecția datelor cu caracter personal prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală (5),

având în vedere măsurile de combatere a discriminării rasiale: Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială (CIERD), articolul 14 și protocolul 12 la CEDO, articolul 13 din TCE și Directiva nr. 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (6),

având în vedere instrumentele UE în materie de securitate și de combatere a terorismului, inclusiv cooperarea polițienească și judiciară și schimbul de date și informații secrete, precum Decizia 2005/671/JAI a Consiliului din 20 septembrie 2005 privind schimbul de informații și cooperarea referitoare la infracțiunile de terorism (7), Decizia-cadru 2006/960/JAI a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind simplificarea schimbului de informații și date operative între autoritățile de aplicare a legii din statele membre ale Uniunii Europene (8), Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în combaterea terorismului și criminalității transfrontaliere (9) și Decizia 2008/616/JAI din 23 iunie 2008 de aplicare a acesteia (10),

având în vedere bazele de date existente și cele planificate ale UE, precum Sistemul de informații Schengen, Eurodac și Sistemul de informații privind vizele, precum și măsurile de colectare a datelor biometrice, cum sunt cele pentru permisele de ședere și pașapoarte, și Comunicarea Comisiei din 30 noiembrie 2006 intitulată „Consolidarea managementului frontierelor maritime de sud ale UE”, referitoare la înființarea unei rețele de patrulare permanentă a coastelor pentru frontierele maritime externe (COM(2006)0733), precum și proiectele propuse de monitorizare, precum EUROSUR (Sistemul european de supraveghere a frontierelor),

având în vedere propunerea de instituire a „e-frontierelor”, conform celor menționate în Comunicarea Comisiei din 13 februarie 2008 intitulată „Pregătirea următoarelor etape ale gestionării frontierelor Uniunii Europene”, în cuprinsul căreia este propus un sistem integrat de gestionare a frontierelor care prevede instituirea unor controale automate la frontieră, inclusiv a unui program de înregistrare a călătorilor și a unui sistem de intrare/ieșire (COM (2008)0069),

având în vedere Acordul între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii privind prelucrarea și transferul datelor din registrul cu numele pasagerilor (PNR), de către transportatorii aerieni, către Departamentul pentru Securitate Internă al Statelor Unite (DHS) (Acordul PNR 2007) (11), precum și propunerea de Decizie-cadru a Consiliului privind utilizarea registrului cu numele pasagerilor (PNR) în scopul aplicării legii (COM (2007)0654), ca și avizele formulate referitor la respectiva propunere de Agenția Uniunii Europene pentru Drepturi Fundamentale (Agenția pentru Drepturi Fundamentale), Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, Grupul de lucru „Articolul 29” și Grupul de lucru pentru poliție și justiție,

având în vedere jurisprudența națională relevantă, cum este decizia Curții Constituționale Germane privind polizeiliche präventive Rasterfahndung
   (12) și hotărârea pronunțată de Camera lorzilor a Regatului Unit cu privire la romii cehi (13), jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO), în special cauza Timișev c. Rusia
   (14), Nahova și alții c. Bulgaria
   (15), D.H. și alții c. Republicii Cehe
   (16) și S. și Marper c. Regatului Unit
   (17), precum și jurisprudența Curții de Justiție a Comunităților Europene, în special cauza Huber c. Germania
   (18),

având în vedere raportul Raportorului special al ONU, Martin Schenin (19), privind promovarea și protecția drepturilor și libertăților fundamentale ale omului în lupta împotriva terorismului, documentul referitor la „Protejarea dreptului la viață privată în cadrul luptei împotriva terorismului” al Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei, Thomas Hammarberg (20), Recomandările politice generale nr. 8 privind combaterea rasismului în cadrul luptei împotriva terorismului (21) și nr. 11 privind combaterea rasismului și a discriminării rasiale în cadrul politicilor (22) Comisiei europene împotriva rasismului și intoleranței (ECRI) a Consiliului Europei și raportul referitor la „Elaborarea profilelor delictuale pe criterii etnice” al Rețelei experților independenți în domeniul drepturilor fundamentale din Uniunea Europeană (23),

având în vedere articolul 114 alineatul (3) și articolul 94 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A6-0222/2009),

| A. | întrucât statele membre folosesc din ce în ce mai mult noile tehnologii, în programe și sisteme care presupun colectarea, utilizarea, stocarea sau schimbul de informații despre persoane, ca mijloc de combatere a terorismului sau ca răspuns pentru alte amenințări în contextul luptei împotriva infracționalității, |
| --- | --- |

A.

întrucât statele membre folosesc din ce în ce mai mult noile tehnologii, în programe și sisteme care presupun colectarea, utilizarea, stocarea sau schimbul de informații despre persoane, ca mijloc de combatere a terorismului sau ca răspuns pentru alte amenințări în contextul luptei împotriva infracționalității,

| B. | întrucât este necesară adoptarea la nivel european a unei definiții clare a elaborării de profile, ținând seama de obiectivele urmărite; întrucât elaborarea de profile reprezintă o tehnică de investigare, devenită posibilă prin noile tehnologii, folosită de obicei în sectorul comercial, dar care este în prezent utilizată din ce în ce mai mult ca instrument de aplicare a legii, în special în detectarea și prevenirea infracționalității și, de asemenea, în contextul controalelor de frontieră, |
| --- | --- |

B.

întrucât este necesară adoptarea la nivel european a unei definiții clare a elaborării de profile, ținând seama de obiectivele urmărite; întrucât elaborarea de profile reprezintă o tehnică de investigare, devenită posibilă prin noile tehnologii, folosită de obicei în sectorul comercial, dar care este în prezent utilizată din ce în ce mai mult ca instrument de aplicare a legii, în special în detectarea și prevenirea infracționalității și, de asemenea, în contextul controalelor de frontieră,

| C. | întrucât practica elaborării profilelor, care constă adesea din extragerea automată a datelor din baze computerizate, merită să fie examinată și să facă obiectul dezbaterii politice, deoarece ea se depărtează, în mod controversat, de la regula generală conform căreia hotărârile având ca obiect aplicarea legii trebuie să se bazeze pe comportamentul individual al persoanei; întrucât elaborarea profilelor delictuale este o tehnică de investigație prin care se culeg informații referitoare la persoane din diferite surse, printre care apartenența etnică, rasa, naționalitatea și religia, pe baza cărora se încearcă identificarea și, eventual, luarea de măsuri prohibitive împotriva acelora dintre ele care ar putea fi suspectate de comiterea unor infracțiuni sau acte de terorism și ar putea fi definită după cum urmează:

  „asocierea sistematică a unor seturi de caracteristici fizice, comportamentale sau psihologice cu anumite infracțiuni și utilizarea acestora ca temei de luare a deciziilor în materie de aplicare a legii
   (24)
  ”

  sau, menționând clar relația dintre extragerea datelor și elaborarea profilelor:

  „o tehnică prin care se deduce, din experiența acumulată în trecut, un set de caracteristici proprii unei anumite categorii de persoane, după care se procedează la căutări în diferite bănci de date, pentru a se identifica persoane care corespund îndeaproape cu respectivul set de caracteristici
   (25)
  ”, |
| --- | --- |

C.

întrucât practica elaborării profilelor, care constă adesea din extragerea automată a datelor din baze computerizate, merită să fie examinată și să facă obiectul dezbaterii politice, deoarece ea se depărtează, în mod controversat, de la regula generală conform căreia hotărârile având ca obiect aplicarea legii trebuie să se bazeze pe comportamentul individual al persoanei; întrucât elaborarea profilelor delictuale este o tehnică de investigație prin care se culeg informații referitoare la persoane din diferite surse, printre care apartenența etnică, rasa, naționalitatea și religia, pe baza cărora se încearcă identificarea și, eventual, luarea de măsuri prohibitive împotriva acelora dintre ele care ar putea fi suspectate de comiterea unor infracțiuni sau acte de terorism și ar putea fi definită după cum urmează:

„asocierea sistematică a unor seturi de caracteristici fizice, comportamentale sau psihologice cu anumite infracțiuni și utilizarea acestora ca temei de luare a deciziilor în materie de aplicare a legii
   (24)
  ”

sau, menționând clar relația dintre extragerea datelor și elaborarea profilelor:

„o tehnică prin care se deduce, din experiența acumulată în trecut, un set de caracteristici proprii unei anumite categorii de persoane, după care se procedează la căutări în diferite bănci de date, pentru a se identifica persoane care corespund îndeaproape cu respectivul set de caracteristici
   (25)
  ”,

| D. | întrucât elaborarea de profile etnice, care se bazează în mod specific, pe rasă sau apartenență etnică, reprezentând un subiect de mare preocupare în ceea ce privește conflictul cu normele referitoare la nediscriminare, poate fi definită după cum urmează:

  „practica utilizării «rasei» sau a originii etnice, religiei sau naționalității, fie ca factor unic, fie ca unul dintre factorii care stau în mod sistematic la baza deciziilor de aplicare a legii, indiferent dacă persoanele în cauză sunt identificate prin mijloace automate sau nu
   (26)
  ”

  sau

  „utilizarea de către poliție, fără o justificare obiectivă și rezonabilă, pe criterii legate de rasă, culoarea pielii, limbă, religie, cetățenie sau origine națională sau etnică în cadrul activităților de control, supraveghere și investigare
   (27)
  ”, |
| --- | --- |

D.

întrucât elaborarea de profile etnice, care se bazează în mod specific, pe rasă sau apartenență etnică, reprezentând un subiect de mare preocupare în ceea ce privește conflictul cu normele referitoare la nediscriminare, poate fi definită după cum urmează:

„practica utilizării «rasei» sau a originii etnice, religiei sau naționalității, fie ca factor unic, fie ca unul dintre factorii care stau în mod sistematic la baza deciziilor de aplicare a legii, indiferent dacă persoanele în cauză sunt identificate prin mijloace automate sau nu
   (26)
  ”

sau

„utilizarea de către poliție, fără o justificare obiectivă și rezonabilă, pe criterii legate de rasă, culoarea pielii, limbă, religie, cetățenie sau origine națională sau etnică în cadrul activităților de control, supraveghere și investigare
   (27)
  ”,

| E. | întrucât, deși stabilirea profilelor, atât prin extragerea datelor, cât și prin practicile poliției și ale altor agenții, este din ce în ce mai mult folosită ca instrument pentru aplicarea legii și controlul frontierelor, se acordă o atenția insuficientă evaluării eficienței sale, precum și elaborării și aplicării unor garanții juridice pentru respectarea dreptului la viață privată și înlăturarea discriminării; |
| --- | --- |

E.

întrucât, deși stabilirea profilelor, atât prin extragerea datelor, cât și prin practicile poliției și ale altor agenții, este din ce în ce mai mult folosită ca instrument pentru aplicarea legii și controlul frontierelor, se acordă o atenția insuficientă evaluării eficienței sale, precum și elaborării și aplicării unor garanții juridice pentru respectarea dreptului la viață privată și înlăturarea discriminării;

| F. | întrucât profilele pot fi:






  (i) | descriptive, atunci când se bazează pe mărturii sau alte informații asupra autorilor de infracțiuni sau caracteristici ale infracțiunilor comise, servind astfel la identificarea unor suspecți anume sau a activităților infracționale care urmează același tipar; sau |
| --- | --- | --- |

F.

întrucât profilele pot fi:

(i)

descriptive, atunci când se bazează pe mărturii sau alte informații asupra autorilor de infracțiuni sau caracteristici ale infracțiunilor comise, servind astfel la identificarea unor suspecți anume sau a activităților infracționale care urmează același tipar; sau

| (ii) | predictive, atunci când corelează variabile empirice din evenimentele din trecut cu datele și informațiile actuale, pentru a trage concluzii cu privire la identificarea persoanelor care pot fi implicate în viitor în infracțiuni sau care au comis infracțiuni încă nedescoperite (28); |
| --- | --- |

(ii)

predictive, atunci când corelează variabile empirice din evenimentele din trecut cu datele și informațiile actuale, pentru a trage concluzii cu privire la identificarea persoanelor care pot fi implicate în viitor în infracțiuni sau care au comis infracțiuni încă nedescoperite (28);

| G. | întrucât extragerea datelor și elaborarea de profile face dificilă diferențierea dintre supravegherea individualizată, care poate fi autorizată, și supravegherea în masă care este problematică, în cadrul acesteia din urmă fiind colectate date mai mult pentru că sunt utile, decât în scopuri precise, ceea ce ar putea produce încălcări ale dreptului la viața privată, |
| --- | --- |

G.

întrucât extragerea datelor și elaborarea de profile face dificilă diferențierea dintre supravegherea individualizată, care poate fi autorizată, și supravegherea în masă care este problematică, în cadrul acesteia din urmă fiind colectate date mai mult pentru că sunt utile, decât în scopuri precise, ceea ce ar putea produce încălcări ale dreptului la viața privată,

| H. | întrucât restricțiile de călătorie nejustificate și practicile de control care violează viața privată ar putea avea un impact negativ asupra schimburilor economice, științifice, culturale și sociale cu țările terțe; subliniază, în consecință, importanța minimizării riscului ca anumite grupuri, comunități sau naționalități să facă obiectul unor practici sau măsuri discriminatorii, care nu pot fi justificate în mod obiectiv, |
| --- | --- |

H.

întrucât restricțiile de călătorie nejustificate și practicile de control care violează viața privată ar putea avea un impact negativ asupra schimburilor economice, științifice, culturale și sociale cu țările terțe; subliniază, în consecință, importanța minimizării riscului ca anumite grupuri, comunități sau naționalități să facă obiectul unor practici sau măsuri discriminatorii, care nu pot fi justificate în mod obiectiv,

| I. | întrucât există pericolul ca oameni nevinovați să fie supuși unor controale arbitrare, interogatorii, restricții de călătorie, supraveghere sau alerte de securitate, din cauza unor informații din profilul acestora adăugate de un agent al statului, iar dacă aceste informații nu sunt șterse imediat, ar putea conduce, prin intermediul schimbului de date și a recunoașterii reciproce a hotărârilor, la refuzul acordării de vize, de permisiuni de călătorie sau de primire la graniță, plasarea pe liste de persoane supravegheate, includerea în baze de date, interdicții de angajare sau de operațiuni bancare, arestări sau privări de libertate sau de alte drepturi, pentru toate acestea mijloacele de reparare putând fi inexistente, |
| --- | --- |

I.

întrucât există pericolul ca oameni nevinovați să fie supuși unor controale arbitrare, interogatorii, restricții de călătorie, supraveghere sau alerte de securitate, din cauza unor informații din profilul acestora adăugate de un agent al statului, iar dacă aceste informații nu sunt șterse imediat, ar putea conduce, prin intermediul schimbului de date și a recunoașterii reciproce a hotărârilor, la refuzul acordării de vize, de permisiuni de călătorie sau de primire la graniță, plasarea pe liste de persoane supravegheate, includerea în baze de date, interdicții de angajare sau de operațiuni bancare, arestări sau privări de libertate sau de alte drepturi, pentru toate acestea mijloacele de reparare putând fi inexistente,

| J. | întrucât aplicarea legii trebuie întotdeauna realizată respectând drepturile fundamentale, inclusiv cel la viață privată și de familie, la protecția datelor cu caracter personale și la nediscriminare; o strânsă cooperare internațională este indispensabilă în lupta împotriva terorismului și a infracțiunilor majore, dar această cooperare trebuie să respecte dreptul internațional și normele și valorile europene în privința tratamentului egal și a unei protecții juridice adecvate, astfel încât, nu în ultimul rând, UE să nu-și submineze credibilitatea ca promotoare a drepturilor omului atât în interiorul granițelor cât și la nivel internațional, |
| --- | --- |

J.

întrucât aplicarea legii trebuie întotdeauna realizată respectând drepturile fundamentale, inclusiv cel la viață privată și de familie, la protecția datelor cu caracter personale și la nediscriminare; o strânsă cooperare internațională este indispensabilă în lupta împotriva terorismului și a infracțiunilor majore, dar această cooperare trebuie să respecte dreptul internațional și normele și valorile europene în privința tratamentului egal și a unei protecții juridice adecvate, astfel încât, nu în ultimul rând, UE să nu-și submineze credibilitatea ca promotoare a drepturilor omului atât în interiorul granițelor cât și la nivel internațional,

| K. | întrucât UE ar trebui să evite metodele de investigare care ar putea dăuna în mod inutil relațiilor diplomatice, ar putea împiedica o astfel de cooperare internațională sau ar putea aduce prejudicii imaginii sale în lume și credibilității sale ca promotor al dreptului internațional; întrucât standardele europene în privința tratamentului egal, nediscriminării și protecției juridice ar trebui să continue să constituie un exemplu, |
| --- | --- |

K.

întrucât UE ar trebui să evite metodele de investigare care ar putea dăuna în mod inutil relațiilor diplomatice, ar putea împiedica o astfel de cooperare internațională sau ar putea aduce prejudicii imaginii sale în lume și credibilității sale ca promotor al dreptului internațional; întrucât standardele europene în privința tratamentului egal, nediscriminării și protecției juridice ar trebui să continue să constituie un exemplu,

| L. | întrucât atât profilele descriptive, cât și cele predictive pot constitui instrumente legitime de investigare atunci când au la bază informații concrete, fiabile și actuale, în comparație cu generalizările neverificate, bazate pe stereotipuri, și când măsurile luate în temeiul lor satisfac criteriile juridice ale necesității și proporționalității; întrucât, cu toate acestea, în absența unor restricții și măsuri de protecție juridice adecvate în ceea ce privește utilizarea datelor privind apartenența etnică, rasială și religioasă, naționalitatea și afilierea politică, există un risc considerabil ca stabilirea de profiluri ale persoanelor să ducă la practici discriminatorii, |
| --- | --- |

L.

întrucât atât profilele descriptive, cât și cele predictive pot constitui instrumente legitime de investigare atunci când au la bază informații concrete, fiabile și actuale, în comparație cu generalizările neverificate, bazate pe stereotipuri, și când măsurile luate în temeiul lor satisfac criteriile juridice ale necesității și proporționalității; întrucât, cu toate acestea, în absența unor restricții și măsuri de protecție juridice adecvate în ceea ce privește utilizarea datelor privind apartenența etnică, rasială și religioasă, naționalitatea și afilierea politică, există un risc considerabil ca stabilirea de profiluri ale persoanelor să ducă la practici discriminatorii,

| M. | întrucât recomandarea formulată în acest scop de Codul deontologic european al poliției prevede că „investigațiile poliției trebuie, ca o condiție minimă, să se bazeze pe o suspiciune rezonabilă cu privire la o infracțiune sau un delict reale sau posibile”, și întrucât este clar că, atunci când stabilirea de profile se bazează pe stereotipuri sau prejudecăți, apare posibilitatea încălcării drepturilor omului (29), care constituie o amenințare la adresa indivizilor și a societății, |
| --- | --- |

M.

întrucât recomandarea formulată în acest scop de Codul deontologic european al poliției prevede că „investigațiile poliției trebuie, ca o condiție minimă, să se bazeze pe o suspiciune rezonabilă cu privire la o infracțiune sau un delict reale sau posibile”, și întrucât este clar că, atunci când stabilirea de profile se bazează pe stereotipuri sau prejudecăți, apare posibilitatea încălcării drepturilor omului (29), care constituie o amenințare la adresa indivizilor și a societății,

| N. | întrucât „stabilirea unor profile predictive” pe baza unor profile generice elaborate prin încrucișarea bazelor de date, care reflectă generalități neverificate sau modele de comportament considerate ca stând probabil la baza comiterii unor infracțiuni sau acte teroriste viitoare sau încă nedescoperite, reprezintă un subiect de preocupare în ceea ce privește protecția vieții private și poate constitui o intruziune în raport cu dreptul la respectarea vieții private stipulat la articolul 8 din CEDO și articolul 7 din Cartă (30), |
| --- | --- |

N.

întrucât „stabilirea unor profile predictive” pe baza unor profile generice elaborate prin încrucișarea bazelor de date, care reflectă generalități neverificate sau modele de comportament considerate ca stând probabil la baza comiterii unor infracțiuni sau acte teroriste viitoare sau încă nedescoperite, reprezintă un subiect de preocupare în ceea ce privește protecția vieții private și poate constitui o intruziune în raport cu dreptul la respectarea vieții private stipulat la articolul 8 din CEDO și articolul 7 din Cartă (30),

| O. | întrucât jurisprudența CEDO evidențiază în mod clar faptul că derogările de la articolul 8 alineatul (2) din CEDO sunt permise doar dacă sunt conform legii și dacă sunt necesare într-o societate democratică (31), lucru confirmat de hotărârea recentă în cauza S. și Marper c. Regatul Unit, menționată mai sus, în care se precizează că „Puterile necondiționate și nediferențiate de a conserva amprente, mostre celulare și configurații ADN ale persoanelor suspectate, dar care nu au fost condamnate pentru săvârșirea unei infracțiuni” constituie o încălcare a articolului 8 din CEDO, |
| --- | --- |

O.

întrucât jurisprudența CEDO evidențiază în mod clar faptul că derogările de la articolul 8 alineatul (2) din CEDO sunt permise doar dacă sunt conform legii și dacă sunt necesare într-o societate democratică (31), lucru confirmat de hotărârea recentă în cauza S. și Marper c. Regatul Unit, menționată mai sus, în care se precizează că „Puterile necondiționate și nediferențiate de a conserva amprente, mostre celulare și configurații ADN ale persoanelor suspectate, dar care nu au fost condamnate pentru săvârșirea unei infracțiuni” constituie o încălcare a articolului 8 din CEDO,

| P. | întrucât constatarea CEDO în cauza S. și Marper c. Regatul Unit, menționată mai sus, privind existența unui „risc de stigmatizare” generat de faptul că o persoană care nu a fost condamnată pentru nici o infracțiune este tratată ca un infractor condamnat în baza de date ADN a Regatului Unit, trebuie să ridice semne de întrebare asupra legalității operațiunilor de stabilire a profilelor bazate pe procesarea datelor personale ale persoanelor achitate de către instanțele judecătorești (32), |
| --- | --- |

P.

întrucât constatarea CEDO în cauza S. și Marper c. Regatul Unit, menționată mai sus, privind existența unui „risc de stigmatizare” generat de faptul că o persoană care nu a fost condamnată pentru nici o infracțiune este tratată ca un infractor condamnat în baza de date ADN a Regatului Unit, trebuie să ridice semne de întrebare asupra legalității operațiunilor de stabilire a profilelor bazate pe procesarea datelor personale ale persoanelor achitate de către instanțele judecătorești (32),

| Q. | întrucât programul Rasterfahndung, în cadrul căruia poliția germană a colectat date personale din bazele de date publice și private cu privire la bărbații între 18 și 40 de ani care erau sau fuseseră studenți presupuși de credință musulmană, în încercarea (eșuată) de a identifica potențiali teroriști, a fost considerat neconstituțional de către Curtea Constituțională a Germaniei în decizia menționată mai sus, care a statuat că extragerea de date constituie o intruziune ilegală în datele cu caracter personal și viața privată, care nu se poate justifica ca reacție la o situație de amenințare generalizată de tipul celei legate de terorism, care continuă să existe de la atacurile teroriste din 11 septembrie 2001, ci doar în urma demonstrării existenței unui „pericol concret”, precum pregătirea sau comiterea unor atacuri teroriste, |
| --- | --- |

Q.

întrucât programul Rasterfahndung, în cadrul căruia poliția germană a colectat date personale din bazele de date publice și private cu privire la bărbații între 18 și 40 de ani care erau sau fuseseră studenți presupuși de credință musulmană, în încercarea (eșuată) de a identifica potențiali teroriști, a fost considerat neconstituțional de către Curtea Constituțională a Germaniei în decizia menționată mai sus, care a statuat că extragerea de date constituie o intruziune ilegală în datele cu caracter personal și viața privată, care nu se poate justifica ca reacție la o situație de amenințare generalizată de tipul celei legate de terorism, care continuă să existe de la atacurile teroriste din 11 septembrie 2001, ci doar în urma demonstrării existenței unui „pericol concret”, precum pregătirea sau comiterea unor atacuri teroriste,

| R. | întrucât au apărut dubii cu privire la utilitatea extragerii de date și a stabilirii de profile în urma a diferite studii americane, printre care:






  (i) | un studiu al Institutului Cato, în care se afirmă:

  „deși extragerea de date are numeroase utilități pozitive, ea nu este potrivită în cazul identificării teroriștilor. Nu ar fi de dorit ca extragerea de date în scopul identificării teroriștilor să capete credibilitate în contextul securității naționale, a aplicării legii și al cercurilor tehnologice, întrucât această utilizare a extragerii de date risipește banii contribuabililor, încalcă fără justificare dreptul la viață privată și libertățile civile și absoarbe timpul prețios și energia bărbaților și femeilor din comunitatea securității naționale
   (33)
  ”; |
| --- | --- | --- |

R.

întrucât au apărut dubii cu privire la utilitatea extragerii de date și a stabilirii de profile în urma a diferite studii americane, printre care:

(i)

un studiu al Institutului Cato, în care se afirmă:

„deși extragerea de date are numeroase utilități pozitive, ea nu este potrivită în cazul identificării teroriștilor. Nu ar fi de dorit ca extragerea de date în scopul identificării teroriștilor să capete credibilitate în contextul securității naționale, a aplicării legii și al cercurilor tehnologice, întrucât această utilizare a extragerii de date risipește banii contribuabililor, încalcă fără justificare dreptul la viață privată și libertățile civile și absoarbe timpul prețios și energia bărbaților și femeilor din comunitatea securității naționale
   (33)
  ”;

| (ii) | un studiu al Consiliului Național de Cercetare al SUA asupra extragerii de date și tehnologiilor de supraveghere a comportamentelor, realizat pentru Departamentul de Securitate Internă conchide că:

  „identificarea automatizată a teroriștilor prin extragerea de date... nu este nici fezabilă ca obiectiv, nici de dorit ca scop al eforturilor de dezvoltare tehnologică
   (34)
  ”, |
| --- | --- |

(ii)

un studiu al Consiliului Național de Cercetare al SUA asupra extragerii de date și tehnologiilor de supraveghere a comportamentelor, realizat pentru Departamentul de Securitate Internă conchide că:

„identificarea automatizată a teroriștilor prin extragerea de date... nu este nici fezabilă ca obiectiv, nici de dorit ca scop al eforturilor de dezvoltare tehnologică
   (34)
  ”,

| S. | întrucât eficiența extragerii de date este diminuată din cauza problemei „acului în carul cu fân” cu care se confruntă analiștii, care trebuie să filtreze o cantitate uriașă de date; cantitatea de „urme digitale” ale cetățenilor care respectă legea este mai mare decât cea a criminalilor și teroriștilor care fac eforturi considerabile pentru a-și ascunde identitățile, și există o rată ridicată de false descoperiri, care nu numai că fac din oameni absolut inocenți obiectul suspiciunilor, ceea ce are drept rezultat o eventuală intruziune în viața lor privată, ci și ratează adevărații suspecți, care rămân neidentificați, |
| --- | --- |

S.

întrucât eficiența extragerii de date este diminuată din cauza problemei „acului în carul cu fân” cu care se confruntă analiștii, care trebuie să filtreze o cantitate uriașă de date; cantitatea de „urme digitale” ale cetățenilor care respectă legea este mai mare decât cea a criminalilor și teroriștilor care fac eforturi considerabile pentru a-și ascunde identitățile, și există o rată ridicată de false descoperiri, care nu numai că fac din oameni absolut inocenți obiectul suspiciunilor, ceea ce are drept rezultat o eventuală intruziune în viața lor privată, ci și ratează adevărații suspecți, care rămân neidentificați,

| T. | întrucât există și problema inversă, a neidentificării infractorilor care nu se potrivesc profilelor, cum a fost cazul liderului atacurilor cu bombă din Londra, din 7 iulie 2005, care „a ajuns în atenția serviciilor secrete deoarece era asociat cu alți indivizi suspectați de implicare într-un complot terorist de atac cu bombe, dar care nu a fost pus sub urmărire întrucât nu se potrivea îndeajuns cu profilul de dinainte de iulie 2005 al suspectului terorist” (35), |
| --- | --- |

T.

întrucât există și problema inversă, a neidentificării infractorilor care nu se potrivesc profilelor, cum a fost cazul liderului atacurilor cu bombă din Londra, din 7 iulie 2005, care „a ajuns în atenția serviciilor secrete deoarece era asociat cu alți indivizi suspectați de implicare într-un complot terorist de atac cu bombe, dar care nu a fost pus sub urmărire întrucât nu se potrivea îndeajuns cu profilul de dinainte de iulie 2005 al suspectului terorist” (35),

| U. | întrucât o stabilire de profile care deteriorează relațiile comunitare bune și îndepărtează anumite comunități de la a coopera cu agențiile de aplicare a legii ar fi contraproductivă, constituind un obstacol în colectarea datelor confidențiale și a acțiunii eficiente împotriva crimelor și terorismului (36), |
| --- | --- |

U.

întrucât o stabilire de profile care deteriorează relațiile comunitare bune și îndepărtează anumite comunități de la a coopera cu agențiile de aplicare a legii ar fi contraproductivă, constituind un obstacol în colectarea datelor confidențiale și a acțiunii eficiente împotriva crimelor și terorismului (36),

| V. | întrucât colectarea eficientă de informații în legătură cu suspecți concreți și urmărirea unor piste specifice reprezintă abordarea cea mai bună pentru a preveni și combate terorismul și, în completarea acestora, verificările și controalele aleatorii, la care să fie supuse toate persoanele în mod egal și de la care teroriștii nu se pot eschiva, pot fi mai eficiente în cadrul eforturilor preventive de combatere a terorismului decât stabilirea de profile (37), |
| --- | --- |

V.

întrucât colectarea eficientă de informații în legătură cu suspecți concreți și urmărirea unor piste specifice reprezintă abordarea cea mai bună pentru a preveni și combate terorismul și, în completarea acestora, verificările și controalele aleatorii, la care să fie supuse toate persoanele în mod egal și de la care teroriștii nu se pot eschiva, pot fi mai eficiente în cadrul eforturilor preventive de combatere a terorismului decât stabilirea de profile (37),

| W. | întrucât utilizarea apartenenței la o etnie, națiune sau religie ca factor în investigațiile realizate pentru aplicarea legii nu este interzisă atât timp cât respectă standarde de nediscriminare, inclusiv articolul 14 din CEDO, dar trebuie să treacă testul eficienței, necesității și proporționalității, dacă se dorește a fi o diferențiere legitimă de tratament, care nu este discriminatorie, |
| --- | --- |

W.

întrucât utilizarea apartenenței la o etnie, națiune sau religie ca factor în investigațiile realizate pentru aplicarea legii nu este interzisă atât timp cât respectă standarde de nediscriminare, inclusiv articolul 14 din CEDO, dar trebuie să treacă testul eficienței, necesității și proporționalității, dacă se dorește a fi o diferențiere legitimă de tratament, care nu este discriminatorie,

| X. | întrucât stabilirea de profile bazate pe presupoziții stereotipe poate exacerba sentimentul de ostilitate și xenofobia în rândul publicului larg față de persoane de o anumită etnie, cetățenie sau cu anumite convingeri religioase (38), |
| --- | --- |

X.

întrucât stabilirea de profile bazate pe presupoziții stereotipe poate exacerba sentimentul de ostilitate și xenofobia în rândul publicului larg față de persoane de o anumită etnie, cetățenie sau cu anumite convingeri religioase (38),

| Y. | întrucât jurisprudența CEDO a stabilit că, dacă rasa constituie o bază exclusivă pentru acțiunea de aplicare a legii, aceasta constituie o discriminare ilegală (39), întrucât în practică nu este întotdeauna clar dacă rasa sau etnia au constituit criterii exclusive sau decisive pentru o astfel de acțiune și adesea ponderea acestor factori apare cu claritate doar în urma analizei modelelor de practici de aplicare a legii, |
| --- | --- |

Y.

întrucât jurisprudența CEDO a stabilit că, dacă rasa constituie o bază exclusivă pentru acțiunea de aplicare a legii, aceasta constituie o discriminare ilegală (39), întrucât în practică nu este întotdeauna clar dacă rasa sau etnia au constituit criterii exclusive sau decisive pentru o astfel de acțiune și adesea ponderea acestor factori apare cu claritate doar în urma analizei modelelor de practici de aplicare a legii,

| Z. | întrucât, deși nu există nici o normă internațională sau europeană care să interzică explicit „stabilirea de profile etnice”, jurisprudența CEDO sugerează acest lucru și atât ICERD, cât și ECRI afirmă clar că această practică încalcă interdicția de a discrimina (40), |
| --- | --- |

Z.

întrucât, deși nu există nici o normă internațională sau europeană care să interzică explicit „stabilirea de profile etnice”, jurisprudența CEDO sugerează acest lucru și atât ICERD, cât și ECRI afirmă clar că această practică încalcă interdicția de a discrimina (40),

| AA. | întrucât în programul de acțiune adoptat la Conferința mondială din 2000 împotriva rasismului, statelor li se recomandă „să elaboreze, să implementeze și să aplice măsuri eficiente de eliminare a stabilirii de profile rasiale” (41); întrucât ECRI, în Recomandarea nr. 8 privind combaterea rasismului în cadrul luptei împotriva terorismului, a solicitat guvernelor să se asigure că nu rezultă nici o discriminare din legislație, reglementări sau aplicarea acestora în contextul aplicării legii, iar Rețeaua UE de experți independenți în domeniul drepturilor fundamentale consideră că profilarea teroriștilor pe baza criteriilor de cetățenie, vârstă sau loc de naștere „prezintă riscuri majore de discriminare” (42), |
| --- | --- |

AA.

întrucât în programul de acțiune adoptat la Conferința mondială din 2000 împotriva rasismului, statelor li se recomandă „să elaboreze, să implementeze și să aplice măsuri eficiente de eliminare a stabilirii de profile rasiale” (41); întrucât ECRI, în Recomandarea nr. 8 privind combaterea rasismului în cadrul luptei împotriva terorismului, a solicitat guvernelor să se asigure că nu rezultă nici o discriminare din legislație, reglementări sau aplicarea acestora în contextul aplicării legii, iar Rețeaua UE de experți independenți în domeniul drepturilor fundamentale consideră că profilarea teroriștilor pe baza criteriilor de cetățenie, vârstă sau loc de naștere „prezintă riscuri majore de discriminare” (42),

| AB. | întrucât este necesară o evaluare completă a practicilor de anchetă și a sistemelor de procesare a datelor care folosesc sau oferă o bază pentru tehnicile de stabilire de profiluri la nivelul UE și în statele membre, pentru a asigura respectarea deplină a obligațiilor juridice naționale, europene și internaționale și a evita efectele nejustificat discriminatorii și invazive în sfera privată, |
| --- | --- |

AB.

întrucât este necesară o evaluare completă a practicilor de anchetă și a sistemelor de procesare a datelor care folosesc sau oferă o bază pentru tehnicile de stabilire de profiluri la nivelul UE și în statele membre, pentru a asigura respectarea deplină a obligațiilor juridice naționale, europene și internaționale și a evita efectele nejustificat discriminatorii și invazive în sfera privată,

| AC. | întrucât, la astfel de operațiuni, ar trebui aplicate următoarele orientări și întrucât o combinare a acestor măsuri de protecție este necesară pentru a obține o protecție globală eficientă; |
| --- | --- |

AC.

întrucât, la astfel de operațiuni, ar trebui aplicate următoarele orientări și întrucât o combinare a acestor măsuri de protecție este necesară pentru a obține o protecție globală eficientă;

| 1. | adresează Consiliului recomandările următoare:






  (a) | orice procesare a datelor personale în scopul aplicării legii și în scopuri anti-teroriste ar trebui să se bazeze pe norme juridice publicate, clare, specifice, cu caracter obligatoriu, care impun limite asupra utilizării și care fac obiectul unei supravegheri detaliate și eficiente din partea unor autorități independente de protecție a datelor și impun penalizări severe în cazul încălcărilor; colectarea în masă a datelor în scop preventiv este disproporționată în raport cu cerințele de bază ale unei combateri eficiente a terorismului; |
| --- | --- | --- |

1.

adresează Consiliului recomandările următoare:

(a)

orice procesare a datelor personale în scopul aplicării legii și în scopuri anti-teroriste ar trebui să se bazeze pe norme juridice publicate, clare, specifice, cu caracter obligatoriu, care impun limite asupra utilizării și care fac obiectul unei supravegheri detaliate și eficiente din partea unor autorități independente de protecție a datelor și impun penalizări severe în cazul încălcărilor; colectarea în masă a datelor în scop preventiv este disproporționată în raport cu cerințele de bază ale unei combateri eficiente a terorismului;

| (b) | ar trebui stabilit un cadru juridic care să ofere o definiție clară a elaborării de profile, atât prin intermediul extragerii automate de date din bazele computerizate, cât și în alt mod, astfel încât să fie instituite norme clare privind folosirea legitimă și stabilite limite; trebuie, de asemenea, introduse garanțiile necesare protecției de date pentru persoane și mecanisme, în vederea stabilirii răspunderii; |
| --- | --- |

(b)

ar trebui stabilit un cadru juridic care să ofere o definiție clară a elaborării de profile, atât prin intermediul extragerii automate de date din bazele computerizate, cât și în alt mod, astfel încât să fie instituite norme clare privind folosirea legitimă și stabilite limite; trebuie, de asemenea, introduse garanțiile necesare protecției de date pentru persoane și mecanisme, în vederea stabilirii răspunderii;

| (c) | colectarea și stocarea datelor cu caracter personal și utilizarea tehnicilor de stabilire a profilurilor în privința persoanelor care nu sunt suspectate de o infracțiune sau o amenințare bine definită trebuie să corespundă strict criteriilor de „necesitate” și „proporționalitate”; |
| --- | --- |

(c)

colectarea și stocarea datelor cu caracter personal și utilizarea tehnicilor de stabilire a profilurilor în privința persoanelor care nu sunt suspectate de o infracțiune sau o amenințare bine definită trebuie să corespundă strict criteriilor de „necesitate” și „proporționalitate”;

| (d) | ar trebui să existe o distincție clară între datele factice și secrete și datele privind diferitele categorii de persoane; |
| --- | --- |

(d)

ar trebui să existe o distincție clară între datele factice și secrete și datele privind diferitele categorii de persoane;

| (e) | accesul la dosarele de poliție și la cele secrete ar trebui permis doar de la caz la caz, pentru scopuri bine definite și ar trebui să fie supus controlului judiciar în statele membre; |
| --- | --- |

(e)

accesul la dosarele de poliție și la cele secrete ar trebui permis doar de la caz la caz, pentru scopuri bine definite și ar trebui să fie supus controlului judiciar în statele membre;

| (f) | activitățile de elaborare de profile nu ar trebui să aducă atingere investigațiilor punctuale ale poliției, iar legislația strictă privind stabilirea de profile nu ar trebui să împiedice accesul legitim la bazele de date ca etapă în cadrul unor astfel de investigații punctuale; |
| --- | --- |

(f)

activitățile de elaborare de profile nu ar trebui să aducă atingere investigațiilor punctuale ale poliției, iar legislația strictă privind stabilirea de profile nu ar trebui să împiedice accesul legitim la bazele de date ca etapă în cadrul unor astfel de investigații punctuale;

| (g) | ar trebui să existe termene limită pentru stocarea informațiilor personale; |
| --- | --- |

(g)

ar trebui să existe termene limită pentru stocarea informațiilor personale;

| (h) | statisticile etnice reprezintă un instrument esențial care permite detectarea practicilor de aplicare a legii care se concentrează într-un mod disproporționat, necuvenit și nejustificat asupra minorităților etnice; crearea de standarde ridicate de protecție a datelor personale (date referitoare la persoane identificabile) nu exclude, prin urmare, generarea de date statistice anonime, care să conțină variabile pentru etnicitate, rasă, religie și origine națională, procedeu care este necesar în identificarea oricărei discriminări indirecte în cadrul practicilor de aplicare a legii; ar trebui să se solicite Grupului de lucru „Articolul 29” să prezinte orientări cu privire la această chestiune; |
| --- | --- |

(h)

statisticile etnice reprezintă un instrument esențial care permite detectarea practicilor de aplicare a legii care se concentrează într-un mod disproporționat, necuvenit și nejustificat asupra minorităților etnice; crearea de standarde ridicate de protecție a datelor personale (date referitoare la persoane identificabile) nu exclude, prin urmare, generarea de date statistice anonime, care să conțină variabile pentru etnicitate, rasă, religie și origine națională, procedeu care este necesar în identificarea oricărei discriminări indirecte în cadrul practicilor de aplicare a legii; ar trebui să se solicite Grupului de lucru „Articolul 29” să prezinte orientări cu privire la această chestiune;

| (i) | ar trebui interzisă colectarea datelor cu caracter personal doar pe baza faptului că persoanele respective aparțin unei anumite origini etnice sau rase, au anumite convingeri religioase, orientări sexuale, comportamente, opinii sau sunt membri ai unor mișcări sau organizații care nu sunt în afara legii; trebuie stabilite garanții referitoare la protecție și la procedurile de recurs împotriva folosirii discriminatorii a instrumentelor de aplicare a legii; |
| --- | --- |

(i)

ar trebui interzisă colectarea datelor cu caracter personal doar pe baza faptului că persoanele respective aparțin unei anumite origini etnice sau rase, au anumite convingeri religioase, orientări sexuale, comportamente, opinii sau sunt membri ai unor mișcări sau organizații care nu sunt în afara legii; trebuie stabilite garanții referitoare la protecție și la procedurile de recurs împotriva folosirii discriminatorii a instrumentelor de aplicare a legii;

| (j) | ar trebui permis numai în mod excepțional și cu garanții riguroase ca deciziile organismelor publice și private asupra indivizilor să se ia doar informatic, fără o evaluare umană; |
| --- | --- |

(j)

ar trebui permis numai în mod excepțional și cu garanții riguroase ca deciziile organismelor publice și private asupra indivizilor să se ia doar informatic, fără o evaluare umană;

| (k) | ar trebui să existe garanții solide, instituite prin lege, care să asigure un control judiciar și parlamentar eficient și adecvat asupra activităților poliției și serviciilor secrete, inclusiv a celor de antiterorism; |
| --- | --- |

(k)

ar trebui să existe garanții solide, instituite prin lege, care să asigure un control judiciar și parlamentar eficient și adecvat asupra activităților poliției și serviciilor secrete, inclusiv a celor de antiterorism;

| (l) | având în vedere consecințele posibile pentru persoanele în cauză, căile de atac ar trebui să fie eficiente și accesibile, oferindu-se persoanei în cauză informații clare asupra procedurilor aplicabile, precum și dreptul de acces și rectificare; |
| --- | --- |

(l)

având în vedere consecințele posibile pentru persoanele în cauză, căile de atac ar trebui să fie eficiente și accesibile, oferindu-se persoanei în cauză informații clare asupra procedurilor aplicabile, precum și dreptul de acces și rectificare;

| (m) | ar trebui stabilit un set de criterii pentru evaluarea eficacității, legitimității și conformității cu valorile Uniunii Europene a tuturor activităților de elaborare de profile; legislația națională și comunitară în vigoare și cea propusă referitoare la realizarea profilurilor persoanelor ar trebui revizuită, pentru a stabili cu certitudine dacă această practică este conformă cu normele juridice prevăzute în legislația europeană și în tratatele internaționale; ar trebui luată în considerare posibilitatea reformării legislației UE, dacă este necesar, pentru a crea norme cu caracter obligatoriu care să evite orice încălcare a drepturilor fundamentale, luând în considerare viitoarea recomandare a Consiliului Europei referitoare la crearea de profile; |
| --- | --- |

(m)

ar trebui stabilit un set de criterii pentru evaluarea eficacității, legitimității și conformității cu valorile Uniunii Europene a tuturor activităților de elaborare de profile; legislația națională și comunitară în vigoare și cea propusă referitoare la realizarea profilurilor persoanelor ar trebui revizuită, pentru a stabili cu certitudine dacă această practică este conformă cu normele juridice prevăzute în legislația europeană și în tratatele internaționale; ar trebui luată în considerare posibilitatea reformării legislației UE, dacă este necesar, pentru a crea norme cu caracter obligatoriu care să evite orice încălcare a drepturilor fundamentale, luând în considerare viitoarea recomandare a Consiliului Europei referitoare la crearea de profile;

| (n) | ar trebui analizată măsura în care Directiva 2000/43/CE interzice sau reglementează măsurile și practicile de elaborare de profile și ar trebui examinată modificarea acesteia, în sensul eliminării excluderii porturilor și aeroporturilor din domeniul de aplicare al directivei; |
| --- | --- |

(n)

ar trebui analizată măsura în care Directiva 2000/43/CE interzice sau reglementează măsurile și practicile de elaborare de profile și ar trebui examinată modificarea acesteia, în sensul eliminării excluderii porturilor și aeroporturilor din domeniul de aplicare al directivei;

| (o) | pe baza cadrului relevant și a practicilor actuale, Consiliul ar trebui să comande elaborarea unui studiu efectuat sub responsabilitatea Comisiei, cu avizul Agenției pentru Drepturile Fundamentale și al Autorității Europene pentru Protecția Datelor, după caz, și în consultare cu agențiile pentru aplicarea legii și cu serviciile secrete, privind aplicarea actuală și potențială a tehnicilor de elaborare de profile, eficacitatea acestora în identificarea suspecților, precum și compatibilitatea acestora cu libertățile civile, drepturile omului și respectarea vieții private; statele membre ar trebui solicitate să ofere cifrele privind opririle și percheziționările, precum și alte intervenții rezultate în urma tehnicilor de elaborare de profile; |
| --- | --- |

(o)

pe baza cadrului relevant și a practicilor actuale, Consiliul ar trebui să comande elaborarea unui studiu efectuat sub responsabilitatea Comisiei, cu avizul Agenției pentru Drepturile Fundamentale și al Autorității Europene pentru Protecția Datelor, după caz, și în consultare cu agențiile pentru aplicarea legii și cu serviciile secrete, privind aplicarea actuală și potențială a tehnicilor de elaborare de profile, eficacitatea acestora în identificarea suspecților, precum și compatibilitatea acestora cu libertățile civile, drepturile omului și respectarea vieții private; statele membre ar trebui solicitate să ofere cifrele privind opririle și percheziționările, precum și alte intervenții rezultate în urma tehnicilor de elaborare de profile;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului și, spre informare, Comisiei și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului și, spre informare, Comisiei și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Adoptate de Comitetul de Miniștri la 17 septembrie 1987, în cadrul celei de a 410-a reuniuni a miniștrilor adjuncți.

(2)  Adoptate de Comitetul de Miniștri la 30 septembrie 1997, în cadrul celei de a 602-a reuniuni a miniștrilor adjuncți.

(3)  Adoptate de Comitetul de Miniștri la 19 septembrie 2001, în cadrul celei de a 765-a reuniuni a miniștrilor adjuncți.

(4)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

(5)  JO L 350, 30.12.2008, p. 60.

(6)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(7)  JO L 253, 29.9.2005, p. 22.

(8)  JO L 386, 29.12.2006, p. 89.

(9)  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

(10)  JO L 210, 6.8.2008, p. 12.

(11)  JO L 204, 4.8.2007, p. 18.

(12)  Decizia Curții Constituționale germane, BVerfG, 1 BvR 518/02 din 4.4.2006, paragraful nr. (1-184).

(13)  Camera Lorzilor, 9.12.2004, contra Biroului Imigrare de la Aeroportul Praga și alții (pârâți) ex parte Centrul European pentru Drepturile Romilor și alții (apelanți) [2004], UKHL 55, alineatul 101.

(14)  Timișev c. Rusia, 13.12.2005. nr. 55762/00 și 55974/00, CEDO 2005-XII.

(15)  Nahova și alții c. Bulgaria [GC], 26.2.2004, nr. 43577/98 și 43579/98, CEDO 2005 - VII.

(16)  D.H. și alții c. Republicii Cehe, 13.11.2007, nr. 57325/00.

(17)  S. și Marper c. Regatului Unit, 4.12.2008, nr. 30562/04 și 30566/04.

(18)  Hotărârea din 16 decembrie 2008, Cauza C-524/06, nepublicată încă în Repertoriu.

(19)  Documentul ONU A/HRC/4/26, 29.1.2007.

(20)  Documentul CommDH/Issue (2008)3, Strasbourg, 17.11.2008.

(21)  CRI (2004) 26 adoptată la 17 martie 2004.

(22)  CRI (2007) 39 adoptată la 29 iunie 2007.

(23)  CFR-CDF, Avizul 4.2006, disponibil la http://ec.europa.eu/justice_home/cfr_cdf/doc/avis/2006_4_en.pdf.

(24)  Avizul Agenției Uniunii Europene pentru Drepturi Fundamentale din 28 octombrie 2008 privind propunerea de decizie-cadru a Consiliului referitoare la utilizarea privind utilizarea datelor din registrul cu numele pasagerilor (PNR) în scopul aplicării legii, punctul 35.

(25)  Raportul Camerei Lorzilor: Clarke R., Elaborarea profilelor delictuale: o provocare ascunsă pentru regulamentul privind supravegherea datelor, 1993, alineatul 33, nota de subsol 41.

(26)  De Schutter, Oliver și Ringelheim, Julie (2008) «Elaborarea profilelor delictuale pe criterii etnice: o provocare din ce în ce mai mare pentru legislația europeană a drepturilor omului», Modern Law Review, 71(3):358-384.

(27)  Comisia Europeană pentru combaterea rasismului și intoleranței (CERI), recomandarea de politică generală nr. 11, menționată anterior, punctul 1.

(28)  Raportul Raportorului Special al ONU privind promovarea și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale odată cu lupta împotriva terorismului, punctul 33.

(29)  Idem punctul 33. A se vedea și raportul privind stabilirea de profile etnice a Rețelei europene a experților independenți în drepturile fundamentale, amintit mai sus, p. 9-13.

(30)  Avizul Agenției Europene pentru Drepturi Fundamentale din 28 octombrie 2008 privind propunerea de decizie-cadru a Consiliului referitoare la utilizarea datelor din registrul cu numele pasagerilor (PNR) în scopul aplicării legii, punctul 4.

(31)  Pentru o scurtă prezentare a jurisprudenței relevante a se vedea E. Brouwer, Towards a European PNR System?, Studiu realizat pentru Departamentul de politici C, Drepturile cetățeanului și afaceri constituționale, Documentul PE 410.649, ianuarie 2009, paragraful 5, p.16-17.

(32)  Hotărârea CEDO în cauza S. și Marper c. Regatul Unit, menționată mai sus, punctul 125.

(33)  Cato Institute Policy Analysis No 584, 11 decembrie 2006, «Effective Terrorism and the limited role of predictive data-mining» de Jeff Jonas și Jim Harper.

(34)  «Protecting Individual Privacy in the Struggle Against Terrorists»: Un rezumat este disponibil în consultare liberă la http://www.nap.edu/catalog/12452.html, pagina 4.

(35)  „Detectives draw up new brief in hunt for radicals” The Times, 28 decembrie 2005.

(36)  Raportul Raportorului Special al ONU privind promovarea și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale odată cu lupta împotriva terorismului, punctul 62.

(37)  Ibidem, punctul 61.

(38)  Ibidem, punctul 40.

(39)  Conform hotărârii CEDO în cauza Timishev c. Russia, menționată mai sus.

(40)  Avizul Agenției Europene pentru Drepturi Fundamentale din 28 octombrie 2008 privind decizia-cadru a Consiliului referitoare la utilizarea privind utilizarea datelor din registrul cu numele pasagerilor (PNR) în scopul aplicării legii, punctul 39.

(41)  Raportul Conferinței Mondiale împotriva Rasismului, Discriminării rasiale, Xenofobiei și Intoleranța legată de acestea (A/CONF.189/12), Program de acțiune, punctul 72.

(42)  Rețeaua UE de experți independenți în domeniul drepturilor fundamentale „The balance between freedom and security in the response by the European Union and its member States to the Terrorist Threats” (2003), p. 21

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/127 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/127

---

Vineri, 24 aprilie 2009Neproliferarea armelor nucleare și viitorul Tratatului privind neproliferarea armelor nucleare (TNP)

P6_TA(2009)0333

Recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului din 24 aprilie 2009 privind neproliferarea armelor nucleare și viitorul Tratatului de neproliferare a armelor nucleare (TNP) (2008/2324(INI))

2010/C 184 E/26

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului, depusă de Annemie Neyts-Uyttebroeck, în numele Grupului ALDE, și Angelika Beer, în numele Grupului Verts/ALE, privind neproliferarea armelor nucleare și viitorul Tratatului de neproliferare a armelor nucleare (TNP) (B6-0421/2008),

având în vedere viitoarea Conferință de revizuire a părților la Tratatul de neproliferare a armelor nucleare, din 2010,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare din 26 februarie 2004 (1), din 10 martie 2005 (2), din 17 noiembrie 2005 (3) și din 14 martie 2007 (4) privind neproliferarea nucleară și dezarmarea nucleară,

având în vedere rezoluția sa din 5 iunie 2008 privind punerea în aplicare a Strategiei europene de securitate și a PESA (5),

având în vedere Strategia Uniunii Europene împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (ADM), adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003,

având în vedere declarația Consiliului din 8 decembrie 2008, privind securitatea internațională mai strictă și, în special, punctele 6, 8 și 9 din aceasta, care evidențiază „hotărârea UE de a combate proliferarea armelor de distrugere în masă și a sistemelor de transport a acestora”,

având în vedere rolul vital al Grupului furnizorilor nucleari în contextul neproliferării,

având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU referitoare la chestiunile legate de neproliferare și dezarmare nucleară, în special Rezoluția 1540(2004),

având în vedere Tratatul de interzicere totală a experiențelor nucleare, acordurile de garanții generalizate și protocoalele adiționale ale Agenției Internaționale a Energiei Atomice (AIEA), Convenția privind protecția fizică a materialelor nucleare, Convenția internațională privind reprimarea actelor de terorism nuclear, Codul de conduită de la Haga împotriva proliferării rachetelor balistice, Tratatul de reducere a armelor strategice (START I), care expiră în 2009 și Tratatul de reducere a armelor strategice ofensive (SORT),

având în vedere raportul privind punerea în aplicare a Strategiei de securitate europeană, adoptat de Consiliul European din 11 decembrie 2008,

având în vedere articolul 114 alineatul (3) și articolul 90 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A6-0234/2009),

| A. | subliniind necesitatea de a întări în continuare toți cei trei piloni ai TNP, respectiv neproliferarea, dezarmarea și cooperarea în privința utilizării în domeniul civil a energiei nucleare; |
| --- | --- |

A.

subliniind necesitatea de a întări în continuare toți cei trei piloni ai TNP, respectiv neproliferarea, dezarmarea și cooperarea în privința utilizării în domeniul civil a energiei nucleare;

| B. | întrucât este profund îngrijorat de lipsa de progres în atingerea țelurilor concrete (precum cele „13 măsuri” (6)), în urmărirea obiectivelor Tratatului de neproliferare nucleară, astfel cum s-a convenit la precedentele conferințe de revizuire, în special în momentul de față, când se ivesc amenințări din cele mai diferite surse, inclusiv proliferarea crescândă, posibilitatea ca o tehnologie nucleară și materiale radioactive să cadă în mâinile organizațiilor criminale și teroriștilor și reticența statelor deținătoare de arme nucleare, semnatare ale TNP, de a-și reduce sau elimina arsenalele nucleare și a-și micșora aderența la doctrina militară a descurajării nucleare; |
| --- | --- |

B.

întrucât este profund îngrijorat de lipsa de progres în atingerea țelurilor concrete (precum cele „13 măsuri” (6)), în urmărirea obiectivelor Tratatului de neproliferare nucleară, astfel cum s-a convenit la precedentele conferințe de revizuire, în special în momentul de față, când se ivesc amenințări din cele mai diferite surse, inclusiv proliferarea crescândă, posibilitatea ca o tehnologie nucleară și materiale radioactive să cadă în mâinile organizațiilor criminale și teroriștilor și reticența statelor deținătoare de arme nucleare, semnatare ale TNP, de a-și reduce sau elimina arsenalele nucleare și a-și micșora aderența la doctrina militară a descurajării nucleare;

| C. | întrucât proliferarea ADM și a sistemelor de transport a acestora, atât către actori statali cât și nestatali, reprezintă una dintre cele mai grave amenințări la adresa păcii și securității internaționale; |
| --- | --- |

C.

întrucât proliferarea ADM și a sistemelor de transport a acestora, atât către actori statali cât și nestatali, reprezintă una dintre cele mai grave amenințări la adresa păcii și securității internaționale;

| D. | reamintind angajamentul UE de a utiliza toate instrumentele pe care le are la dispoziție pentru a împiedica, descuraja, opri și, dacă este posibil, elimina programele de proliferare care provoacă îngrijorare la nivel mondial, astfel cum s-a stipulat în mod clar în Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003; |
| --- | --- |

D.

reamintind angajamentul UE de a utiliza toate instrumentele pe care le are la dispoziție pentru a împiedica, descuraja, opri și, dacă este posibil, elimina programele de proliferare care provoacă îngrijorare la nivel mondial, astfel cum s-a stipulat în mod clar în Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003;

| E. | subliniind necesitatea ca UE să-și intensifice eforturile vizând combaterea fluxurilor de proliferare și a finanțării acesteia, să sancționeze actele de proliferare și să elaboreze măsuri vizând împiedicarea transferurilor intangibile de cunoștințe și know-how prin intermediul tuturor instrumentelor aflate la dispoziție, incluzând tratate multilaterale și mecanisme de verificare, controale ale exporturilor coordonate la nivel național și internațional, programe de colaborare vizând reducerea amenințărilor și pârghii politice și economice; |
| --- | --- |

E.

subliniind necesitatea ca UE să-și intensifice eforturile vizând combaterea fluxurilor de proliferare și a finanțării acesteia, să sancționeze actele de proliferare și să elaboreze măsuri vizând împiedicarea transferurilor intangibile de cunoștințe și know-how prin intermediul tuturor instrumentelor aflate la dispoziție, incluzând tratate multilaterale și mecanisme de verificare, controale ale exporturilor coordonate la nivel național și internațional, programe de colaborare vizând reducerea amenințărilor și pârghii politice și economice;

| F. | întrucât este încurajat de noile propuneri de dezarmare, precum cele solicitate de Henry Kissinger, George P. Shultz, William J. Perry și Sam Nunn în ianuarie 2007 și ianuarie 2008, modelul de convenție privind armele nucleare și protocolul Hiroshima-Nagasaki, promovat la nivel mondial de organizațiile civice și liderii politici, și de campanii precum „Global Zero”, potrivit căreia un mijloc important pentru a se împiedica proliferarea nucleară și a se ajunge la o securitate globală îl reprezintă luarea de măsuri în direcția eliminării armelor nucleare; |
| --- | --- |

F.

întrucât este încurajat de noile propuneri de dezarmare, precum cele solicitate de Henry Kissinger, George P. Shultz, William J. Perry și Sam Nunn în ianuarie 2007 și ianuarie 2008, modelul de convenție privind armele nucleare și protocolul Hiroshima-Nagasaki, promovat la nivel mondial de organizațiile civice și liderii politici, și de campanii precum „Global Zero”, potrivit căreia un mijloc important pentru a se împiedica proliferarea nucleară și a se ajunge la o securitate globală îl reprezintă luarea de măsuri în direcția eliminării armelor nucleare;

| G. | salutând, în acest context, inițiativele guvernelor Franței și Regatului Unit vizând reducerea arsenalelor nucleare ale acestora; |
| --- | --- |

G.

salutând, în acest context, inițiativele guvernelor Franței și Regatului Unit vizând reducerea arsenalelor nucleare ale acestora;

| H. | încurajat, în special, de prezentarea clară a Președintelui SUA Barack Obama, cu privire la abordarea sa în materie de chestiuni nucleare, făcută la Praga, la 5 aprilie 2009, de angajamentul său ca dezarmarea nucleară să avanseze și de viziunea sa privind o lume fără arme nucleare; salutând cooperarea constructivă dintre SUA și Rusia în vederea reînnoirii acordului START, a ieșirii din starea de alertă și a reducerii în mod semnificativ a stocurilor de armament și material nuclear american; salutând decizia SUA de a participa pe deplin la procesul E3 + 3 cu Iranul;salutând ratificarea de către SUA a protocoalelor adiționale la acordurile de garanții ale AIEA ca un pas pozitiv, care contribuie la consolidarea încrederii; salutând cu căldură intenția Președintelui Obama de a finaliza ratificarea Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBT) de către Statele Unite și de a demara negocierile pentru un tratat privind interzicerea producerii de materiale fisionabile; |
| --- | --- |

H.

încurajat, în special, de prezentarea clară a Președintelui SUA Barack Obama, cu privire la abordarea sa în materie de chestiuni nucleare, făcută la Praga, la 5 aprilie 2009, de angajamentul său ca dezarmarea nucleară să avanseze și de viziunea sa privind o lume fără arme nucleare; salutând cooperarea constructivă dintre SUA și Rusia în vederea reînnoirii acordului START, a ieșirii din starea de alertă și a reducerii în mod semnificativ a stocurilor de armament și material nuclear american; salutând decizia SUA de a participa pe deplin la procesul E3 + 3 cu Iranul;salutând ratificarea de către SUA a protocoalelor adiționale la acordurile de garanții ale AIEA ca un pas pozitiv, care contribuie la consolidarea încrederii; salutând cu căldură intenția Președintelui Obama de a finaliza ratificarea Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBT) de către Statele Unite și de a demara negocierile pentru un tratat privind interzicerea producerii de materiale fisionabile;

| I. | evidențiind necesitatea unei coordonări și colaborări strânse între Uniunea Europeană și partenerii săi, incluzând, în special, Statele Unite și Rusia, vizând reactivarea și întărirea regimului de neproliferare; |
| --- | --- |

I.

evidențiind necesitatea unei coordonări și colaborări strânse între Uniunea Europeană și partenerii săi, incluzând, în special, Statele Unite și Rusia, vizând reactivarea și întărirea regimului de neproliferare;

| J. | subliniind că consolidarea TNP ca fundament al regimului global de neproliferare este de importanță vitală și recunoscând că o poziție de lider curajoasă și un număr de măsuri consecutive și progresive sunt de urgență necesare în vederea reafirmării validității TNP și a consolidării acordurilor, tratatelor și agențiilor care constituie regimul actual în materie de proliferare și dezarmare, incluzând în special, CTBT și AIEA; |
| --- | --- |

J.

subliniind că consolidarea TNP ca fundament al regimului global de neproliferare este de importanță vitală și recunoscând că o poziție de lider curajoasă și un număr de măsuri consecutive și progresive sunt de urgență necesare în vederea reafirmării validității TNP și a consolidării acordurilor, tratatelor și agențiilor care constituie regimul actual în materie de proliferare și dezarmare, incluzând în special, CTBT și AIEA;

| K. | salutând, în acest sens, inițiativa comună britanico-norvegiană menită să evalueze fezabilitatea eliminării armelor nucleare și să stabilească măsurile procedurale clare și de verificare în acest sens; considerând această inițiativă ca binevenită pentru UE, NATO și alți actori relevanți; |
| --- | --- |

K.

salutând, în acest sens, inițiativa comună britanico-norvegiană menită să evalueze fezabilitatea eliminării armelor nucleare și să stabilească măsurile procedurale clare și de verificare în acest sens; considerând această inițiativă ca binevenită pentru UE, NATO și alți actori relevanți;

| L. | salutând scrisoarea trimisă la 5 decembrie 2008 de Președinția franceză a UE dlui Ban Ki Moon, Secretarul General al ONU, în care se prezintă propunerile UE în materie de dezarmare, adoptate de Consiliul European în decembrie 2008; |
| --- | --- |

L.

salutând scrisoarea trimisă la 5 decembrie 2008 de Președinția franceză a UE dlui Ban Ki Moon, Secretarul General al ONU, în care se prezintă propunerile UE în materie de dezarmare, adoptate de Consiliul European în decembrie 2008;

| M. | salutând cuvântarea pe care a ținut-o la 9 decembrie 2008 Javier Solana, Înaltul Reprezentant al UE pentru PESC, la conferința „Pacea și dezarmarea: o lume fără arme nucleare”, în care acesta a salutat faptul că chestiunea dezarmării nucleare a devenit din nou prioritară pe agenda internațională și a subliniat necesitatea integrării de către UE a neproliferării în politicile sale globale; |
| --- | --- |

M.

salutând cuvântarea pe care a ținut-o la 9 decembrie 2008 Javier Solana, Înaltul Reprezentant al UE pentru PESC, la conferința „Pacea și dezarmarea: o lume fără arme nucleare”, în care acesta a salutat faptul că chestiunea dezarmării nucleare a devenit din nou prioritară pe agenda internațională și a subliniat necesitatea integrării de către UE a neproliferării în politicile sale globale;

| N. | salutând discursul pronunțat la Praga, la 5 aprilie 2009, de Președintele Statelor Unite, Obama, în cuprinsul căruia acesta declara că SUA au răspunderea de a desfășura o campanie pentru a debarasa lumea de toate armele nucleare, recunoscând totuși că acest obiectiv ar putea fi de neatins în cursul vieții sale, și sublinia necesitatea de a da consistență TNP ca bază de cooperare și soluționare treptată; întrucât noua administrație a Statelor Unite ar trebui să asocieze pe deplin Uniunea Europeană la această campanie, în special la reuniunea mondială programată pentru anul 2009 privind amenințarea armelor nucleare; |
| --- | --- |

N.

salutând discursul pronunțat la Praga, la 5 aprilie 2009, de Președintele Statelor Unite, Obama, în cuprinsul căruia acesta declara că SUA au răspunderea de a desfășura o campanie pentru a debarasa lumea de toate armele nucleare, recunoscând totuși că acest obiectiv ar putea fi de neatins în cursul vieții sale, și sublinia necesitatea de a da consistență TNP ca bază de cooperare și soluționare treptată; întrucât noua administrație a Statelor Unite ar trebui să asocieze pe deplin Uniunea Europeană la această campanie, în special la reuniunea mondială programată pentru anul 2009 privind amenințarea armelor nucleare;

| O. | subliniind generalizarea introducerii de „clauze de neproliferare” în acordurile încheiate între UE și state terțe începând cu 2003; |
| --- | --- |

O.

subliniind generalizarea introducerii de „clauze de neproliferare” în acordurile încheiate între UE și state terțe începând cu 2003;

| P. | luând în considerare inițiativele de dezarmare și neproliferare din afara cadrului ONU pe care UE le-a adoptat, cum ar fi inițiativa pentru Parteneriatul global al G8 și inițiativa de securitate împotriva proliferării; |
| --- | --- |

P.

luând în considerare inițiativele de dezarmare și neproliferare din afara cadrului ONU pe care UE le-a adoptat, cum ar fi inițiativa pentru Parteneriatul global al G8 și inițiativa de securitate împotriva proliferării;

| Q. | salutând calitatea Comisiei de observator în cadrul Grupului furnizorilor nucleari și în cadrul Conferinței pentru revizuirea TNP, precum și participarea Consiliului în Conferința TNP, atât în cadrul delegației CE, cât și al Președinției UE, |
| --- | --- |

Q.

salutând calitatea Comisiei de observator în cadrul Grupului furnizorilor nucleari și în cadrul Conferinței pentru revizuirea TNP, precum și participarea Consiliului în Conferința TNP, atât în cadrul delegației CE, cât și al Președinției UE,

| 1. | adresează Consiliului recomandările următoare:






  (a) | să revizuiască și să actualizeze Poziția comună a Consiliului 2005/329/PESC din 25 aprilie 2005, referitoare la Conferința de revizuire din 2005 a părților la Tratatul de neproliferare a armelor nucleare (7), ce va fi adoptată cu ocazia reuniunii Consiliului European din decembrie 2009, în pregătirea unui rezultat încununat de succes la Conferința de revizuire din 2010 a TNP, care va consolida în continuare toți cei trei piloni actuali ai TNP; să își asume angajamentul în vederea unei dezarmări nucleare totale, astfel cum este prevăzut în propunerea pentru o Convenție privind armele nucleare; |
| --- | --- | --- |

1.

adresează Consiliului recomandările următoare:

(a)

să revizuiască și să actualizeze Poziția comună a Consiliului 2005/329/PESC din 25 aprilie 2005, referitoare la Conferința de revizuire din 2005 a părților la Tratatul de neproliferare a armelor nucleare (7), ce va fi adoptată cu ocazia reuniunii Consiliului European din decembrie 2009, în pregătirea unui rezultat încununat de succes la Conferința de revizuire din 2010 a TNP, care va consolida în continuare toți cei trei piloni actuali ai TNP; să își asume angajamentul în vederea unei dezarmări nucleare totale, astfel cum este prevăzut în propunerea pentru o Convenție privind armele nucleare;

| (b) | să-și intensifice eforturile de asigurare a universalizării și aplicării eficiente a normelor și instrumentelor de neproliferare, îndeosebi prin îmbunătățirea metodelor de verificare; |
| --- | --- |

(b)

să-și intensifice eforturile de asigurare a universalizării și aplicării eficiente a normelor și instrumentelor de neproliferare, îndeosebi prin îmbunătățirea metodelor de verificare;

| (c) | să sprijine în mod activ, în cooperare cu partenerii săi, propuneri concrete de a pune sub controlul AIEA producția, utilizarea și reprocesarea tuturor combustibililor nucleari, inclusiv crearea băncii pentru combustibili nucleari; în plus, sprijină și alte inițiative de multilateralizare a ciclului combustibililor nucleari ce vizează utilizarea în scopuri pașnice a energiei nucleare și ținând seama, în acest sens, că Parlamentul salută disponibilitatea Consiliului și a Comisiei de a contribui cu 25 milioane EUR la crearea băncii pentru combustibili nucleari sub egida AIEA și speră ca acțiunea comună pentru crearea băncii să fie aprobată fără întârziere; |
| --- | --- |

(c)

să sprijine în mod activ, în cooperare cu partenerii săi, propuneri concrete de a pune sub controlul AIEA producția, utilizarea și reprocesarea tuturor combustibililor nucleari, inclusiv crearea băncii pentru combustibili nucleari; în plus, sprijină și alte inițiative de multilateralizare a ciclului combustibililor nucleari ce vizează utilizarea în scopuri pașnice a energiei nucleare și ținând seama, în acest sens, că Parlamentul salută disponibilitatea Consiliului și a Comisiei de a contribui cu 25 milioane EUR la crearea băncii pentru combustibili nucleari sub egida AIEA și speră ca acțiunea comună pentru crearea băncii să fie aprobată fără întârziere;

| (d) | să își reafirme sprijinul pentru eforturile de consolidare a mandatului AIEA, inclusiv pentru generalizarea protocoalelor adiționale la acordurile de garanții ale AIEA și alte măsuri destinate să dezvolte încrederea reciprocă; să se asigure că organizația dispune de resurse suficiente, astfel încât să își îndeplinească rolul său vital în asigurarea caracterului sigur al activităților nucleare; |
| --- | --- |

(d)

să își reafirme sprijinul pentru eforturile de consolidare a mandatului AIEA, inclusiv pentru generalizarea protocoalelor adiționale la acordurile de garanții ale AIEA și alte măsuri destinate să dezvolte încrederea reciprocă; să se asigure că organizația dispune de resurse suficiente, astfel încât să își îndeplinească rolul său vital în asigurarea caracterului sigur al activităților nucleare;

| (e) | să înregistreze progrese substanțiale în inițiativa pentru Parteneriatul G8, în inițiativa de securitate împotriva proliferării și în inițiativa globală de reducere a amenințărilor și să insiste pentru intrarea rapidă în vigoare a tratatului privind interzicerea totală a testelor nucleare; |
| --- | --- |

(e)

să înregistreze progrese substanțiale în inițiativa pentru Parteneriatul G8, în inițiativa de securitate împotriva proliferării și în inițiativa globală de reducere a amenințărilor și să insiste pentru intrarea rapidă în vigoare a tratatului privind interzicerea totală a testelor nucleare;

| (f) | să-și adâncească dialogul cu noua administrație americană și cu toate puterile nucleare, în scopul stabilirii unei agende comune pentru reducerea progresivă a stocului de focoase nucleare; să sprijine, în special, eforturile realizate de Statele Unite și Rusia vizând reducerea, în mod semnificativ, a armelor nucleare, astfel cum s-a convenit în cadrul acordurilor START I și SORT; să insiste pentru ratificarea CTBT și pentru reînnoirea unui acord START; |
| --- | --- |

(f)

să-și adâncească dialogul cu noua administrație americană și cu toate puterile nucleare, în scopul stabilirii unei agende comune pentru reducerea progresivă a stocului de focoase nucleare; să sprijine, în special, eforturile realizate de Statele Unite și Rusia vizând reducerea, în mod semnificativ, a armelor nucleare, astfel cum s-a convenit în cadrul acordurilor START I și SORT; să insiste pentru ratificarea CTBT și pentru reînnoirea unui acord START;

| (g) | să elaboreze, la Conferința de revizuire a TNP, din 2010, strategii vizând să obțină un acord asupra tratatului privind stoparea, într-un mod nediscriminatoriu, a producției de material de fisiune în scopuri militare, ceea ce înseamnă că tratatul astfel negociat ar obliga statele nedeținătoare de arme nucleare sau statele care nu sunt semnatare ale TNP, însă și pe cele cinci state membre ale Consiliului de Securitate, toate posesoare de arme nucleare, să renunțe la producerea de material de fisiune în scopuri militare și să demonteze toate centrele existente ale acestora, în care se produce material de fisiune în scopuri militare; |
| --- | --- |

(g)

să elaboreze, la Conferința de revizuire a TNP, din 2010, strategii vizând să obțină un acord asupra tratatului privind stoparea, într-un mod nediscriminatoriu, a producției de material de fisiune în scopuri militare, ceea ce înseamnă că tratatul astfel negociat ar obliga statele nedeținătoare de arme nucleare sau statele care nu sunt semnatare ale TNP, însă și pe cele cinci state membre ale Consiliului de Securitate, toate posesoare de arme nucleare, să renunțe la producerea de material de fisiune în scopuri militare și să demonteze toate centrele existente ale acestora, în care se produce material de fisiune în scopuri militare;

| (h) | să sprijine pe deplin consolidarea și îmbunătățirea metodelor de verificare a respectării tuturor instrumentelor de neproliferare; |
| --- | --- |

(h)

să sprijine pe deplin consolidarea și îmbunătățirea metodelor de verificare a respectării tuturor instrumentelor de neproliferare;

| (i) | să solicite un studiu de evaluare a eficienței utilizării clauzelor de neproliferare a ADM în acordurile încheiate între UE și state terțe; |
| --- | --- |

(i)

să solicite un studiu de evaluare a eficienței utilizării clauzelor de neproliferare a ADM în acordurile încheiate între UE și state terțe;

| (j) | să raporteze Parlamentului în mod periodic despre reuniunile pregătitoare premergătoare Conferinței de revizuire din 2010 a TNP și să ia pe deplin în considerație opiniile acestuia cu privire la aspectele de neproliferare și dezarmare, legate de viitoarea Conferință; |
| --- | --- |

(j)

să raporteze Parlamentului în mod periodic despre reuniunile pregătitoare premergătoare Conferinței de revizuire din 2010 a TNP și să ia pe deplin în considerație opiniile acestuia cu privire la aspectele de neproliferare și dezarmare, legate de viitoarea Conferință;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului și, spre informare, Comisiei, Secretarului General al ONU, președintelui Conferinței de revizuire a TNP din 2010, parlamentelor naționale ale statelor membre, Parlamentarilor pentru neproliferare nucleară și dezarmare, precum și Primarilor pentru pace. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului și, spre informare, Comisiei, Secretarului General al ONU, președintelui Conferinței de revizuire a TNP din 2010, parlamentelor naționale ale statelor membre, Parlamentarilor pentru neproliferare nucleară și dezarmare, precum și Primarilor pentru pace.

---

(1)  JO C 98 E, 23.4.2004, p. 152.

(2)  JO C 320 E, 15.12.2005, p. 253.

(3)  JO C 280E, 18.11.2006, p.453.

(4)  JO C 301 E, 13.12.2007, p. 146.

(5)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0255.

(6)  Organizația Națiunilor Unite: Conferința de revizuire din 2000 a părților la Tratatul de neproliferare a armelor nucleare, TNP/CONF 2000/28 (Partea I și Partea II).

(7)  JO L 106, 27.4.2005, p. 32

---

AVIZE

Parlamentul European

Miercuri, 22 aprilie 2009

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/131

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Combaterea violenței împotriva femeilor

P6_TA(2009)0259

Declarația Parlamentului European privind campania „Să spunem NU violenței împotriva femeilor”

2010/C 184 E/27

Parlamentul European,

având în vedere Declarația Organizației Națiunilor Unite privind eliminarea violenței împotriva femeilor din 20 decembrie 1993 și Rezoluția privind eliminarea violenței domestice față de femei, adoptată de Adunarea Generală ONU la 22 decembrie 2003, care recunoaște necesitatea urgentă de eliminare a violenței împotriva femeilor,

având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 1997 privind necesitatea lansării unei campanii la nivelul UE pentru toleranța zero față de violența împotriva femeilor (1) și cea din 2 februarie 2006 referitoare la situația actuală în combaterea violenței împotriva femeilor și a viitoarelor acțiuni (2),

având în vedere campania Fondului de Dezvoltare a ONU pentru Femei (UNIFEM) „Să spunem NU violenței împotriva femeilor”, care subliniază necesitatea acțiunilor și protecției femeilor împotriva violenței,

având în vedere articolul 116 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât violența împotriva femeilor și fetelor constituie o problemă universală de dimensiuni pandemice; |
| --- | --- |

A.

întrucât violența împotriva femeilor și fetelor constituie o problemă universală de dimensiuni pandemice;

| B. | întrucât, în rezoluțiile menționate anterior, Parlamentul European a subliniat nevoia de a desfășura o campanie la nivelul UE care să aibă ca obiectiv toleranța zero față de violența împotriva femeilor; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în rezoluțiile menționate anterior, Parlamentul European a subliniat nevoia de a desfășura o campanie la nivelul UE care să aibă ca obiectiv toleranța zero față de violența împotriva femeilor;

| C. | întrucât campania recentă a Consiliului Europei, „Stop violenței domestice împotriva femeilor”, confirmă necesitatea acțiunilor și protecției femeilor împotriva violenței, |
| --- | --- |

C.

întrucât campania recentă a Consiliului Europei, „Stop violenței domestice împotriva femeilor”, confirmă necesitatea acțiunilor și protecției femeilor împotriva violenței,

| 1. | solicită Comisiei ca în următorii cinci ani să declare un „An european al toleranței zero față de violența împotriva femeilor”, după cum a cerut în mod repetat Parlamentul European; |
| --- | --- |

1.

solicită Comisiei ca în următorii cinci ani să declare un „An european al toleranței zero față de violența împotriva femeilor”, după cum a cerut în mod repetat Parlamentul European;

| 2. | invită statele membre să sprijine campania UNIFEM „Să spunem NU violenței împotriva femeilor”, semnând petiția acesteia; |
| --- | --- |

2.

invită statele membre să sprijine campania UNIFEM „Să spunem NU violenței împotriva femeilor”, semnând petiția acesteia;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor, Consiliului și Comisiei, precum și UNIFEM. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor, Consiliului și Comisiei, precum și UNIFEM.

Lista semnatarilor

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Roberta Angelilli, Rapisardo Antinucci, Kader Arif, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Mariela Velichkova Baeva, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Maria Berger, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Josep Borrell Fontelles, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Emine Bozkurt, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Danutė Budreikaitė, Kathalijne Maria Buitenweg, Wolfgang Bulfon, Nicodim Bulzesc, Colm Burke, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Simon Busuttil, Maddalena Calia, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Giorgio Carollo, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Giulietto Chiesa, Călin Cătălin Chiriță, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Fabio Ciani, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Michael Cramer, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Hanne Dahl, Daniel Dăianu, Dragoș Florin David, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Brigitte Douay, Den Dover, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Konstantinos Droutsas, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Markus Ferber, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Roberto Fiore, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Glyn Ford, Janelly Fourtou, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Urszula Gacek, Kinga Gál, Milan Gaľa, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Elisabetta Gardini, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Neena Gill, Monica Giuntini, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Luis de Grandes Pascual, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Fiona Hall, Ioan Lucian Hămbășan, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Anna Hedh, Jacky Hénin, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Jens Holm, Mary Honeyball, Richard Howitt, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Dan Jørgensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Aurelio Juri, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Silvana Koch-Mehrin, Jaromír Kohlíček, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Aldis Kušķis, Sepp Kusstatscher, Joost Lagendijk, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Raymond Langendries, Anne Laperrouze, Henrik Lax, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Andrea Losco, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Nils Lundgren, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Erika Mann, Catiuscia Marini, Helmuth Markov, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Jiří Maštálka, Maria Matsouka, Iosif Matula, Mario Mauro, Erik Meijer, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Antonio Mussa, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Alexandru Nazare, Catherine Neris, Ljudmila Novak, Péter Olajos, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Athanasios Pafilis, Maria Grazia Pagano, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, Sirpa Pietikäinen, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Samuli Pohjamo, Bernard Poignant, Lydie Polfer, Miguel Portas, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, Teresa Riera Madurell, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Marco Rizzo, Maria Robsahm, Giovanni Robusti, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Heide Rühle, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Daciana Octavia Sârbu, Amalia Sartori, Gilles Savary, Christel Schaldemose, Pierre Schapira, Lydia Schenardi, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Elisabeth Schroedter, Inger Segelström, Esko Seppänen, Czesław Adam Siekierski, Eva-Riitta Siitonen, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Nina Škottová, Alyn Smith, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Peter Šťastný, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Daniel Strož, Margie Sudre, Eva-Britt Svensson, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Michel Teychenné, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Jacques Toubon, Georgios Toussas, Kyriacos Triantaphyllides, Helga Trüpel, Claude Turmes, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kyösti Virrankoski, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Anna Záborská, Jan Zahradil, Iva Zanicchi, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

(1)  JO C 304, 6.10.1997, p. 55.

1

(2)  JO C 288 E, 25.11.2006, p. 66.

2

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Miercuri, 22 aprilie 2009

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/134 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/134

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Cerere de apărare a imunității lui Aldo Patriciello

P6_TA(2009)0233

Decizia Parlamentului European din 22 aprilie 2009 privind cererea de apărare a imunității și privilegiilor lui Aldo Patriciello (2008/2323(IMM))

2010/C 184 E/28

Parlamentul European,

având în vedere cererea lui Aldo Patriciello pentru apărarea propriei imunități în cadrul procedurii penale declanșate împotriva acestuia de tribunalul districtual din Campobasso, datată 11 noiembrie 2008 și comunicată în ședință plenară la 20 noiembrie 2008,

în urma audierii lui Aldo Patriciello, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

având în vedere articolele 9 și 10 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene din 8 aprilie 1965 („Protocolul”), precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Comunităților Europene din 12 mai 1964, din 10 iulie 1986 și din 21 octombrie 2008 (1),

având în vedere articolul 6 alineatul (3) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0196/2009),

| A. | întrucât Aldo Patriciello este deputat în Parlamentul European, iar prerogativele sale au fost verificate de Parlament la 15 iunie 2006; |
| --- | --- |

A.

întrucât Aldo Patriciello este deputat în Parlamentul European, iar prerogativele sale au fost verificate de Parlament la 15 iunie 2006;

| B. | întrucât, conform Curții de Justiție, Parlamentul European și autoritățile judiciare naționale trebuie să coopereze pentru a evita orice conflict cu privire la interpretarea și aplicarea dispozițiilor Protocolului; întrucât, în consecință, în cazul în care, împotriva unui deputat în Parlamentul European, a fost introdusă o acțiune în fața unei instanțe naționale, care a fost informată cu privire la inițierea unei proceduri de apărare a imunității și privilegiilor deputatului respectiv, în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, instanța națională este obligată să suspende procedura și să solicite Parlamentului să emită un aviz în cel mai scurt timp (2); |
| --- | --- |

B.

întrucât, conform Curții de Justiție, Parlamentul European și autoritățile judiciare naționale trebuie să coopereze pentru a evita orice conflict cu privire la interpretarea și aplicarea dispozițiilor Protocolului; întrucât, în consecință, în cazul în care, împotriva unui deputat în Parlamentul European, a fost introdusă o acțiune în fața unei instanțe naționale, care a fost informată cu privire la inițierea unei proceduri de apărare a imunității și privilegiilor deputatului respectiv, în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, instanța națională este obligată să suspende procedura și să solicite Parlamentului să emită un aviz în cel mai scurt timp (2);

| C. | întrucât, în conformitate cu articolul 10 din Protocol, pe durata sesiunilor Parlamentului European, deputații beneficiază pe teritoriul național al statului lor de imunitățile acordate membrilor parlamentului statului respectiv și întrucât imunitatea nu poate fi invocată atunci când un deputat este surprins în flagrant delict; întrucât acest fapt nu anulează dreptul Parlamentului de a ridica imunitatea unuia din membrii săi; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu articolul 10 din Protocol, pe durata sesiunilor Parlamentului European, deputații beneficiază pe teritoriul național al statului lor de imunitățile acordate membrilor parlamentului statului respectiv și întrucât imunitatea nu poate fi invocată atunci când un deputat este surprins în flagrant delict; întrucât acest fapt nu anulează dreptul Parlamentului de a ridica imunitatea unuia din membrii săi;

| D. | întrucât, prin urmare, dispozițiile aplicabile cauzei respective sunt cele prevăzute la articolul 68 alineatul (2) din Constituția Republicii Italiene, care permite declanșarea urmăririi penale, fără formalități speciale, împotriva deputaților, în condițiile în care se prevede că, fără autorizație din partea Camerei căreia îi aparține, niciun membru al Parlamentului nu poate fi supus percheziției personale sau de domiciliu, nici nu poate fi arestat sau lipsit de libertate personală, sau reținut sub arest, cu excepția executării unei sentințe irevocabile de condamnare, sau dacă a fost surprins în momentul comiterii unui delict pentru care este prevăzută arestarea obligatorie în flagrant; |
| --- | --- |

D.

întrucât, prin urmare, dispozițiile aplicabile cauzei respective sunt cele prevăzute la articolul 68 alineatul (2) din Constituția Republicii Italiene, care permite declanșarea urmăririi penale, fără formalități speciale, împotriva deputaților, în condițiile în care se prevede că, fără autorizație din partea Camerei căreia îi aparține, niciun membru al Parlamentului nu poate fi supus percheziției personale sau de domiciliu, nici nu poate fi arestat sau lipsit de libertate personală, sau reținut sub arest, cu excepția executării unei sentințe irevocabile de condamnare, sau dacă a fost surprins în momentul comiterii unui delict pentru care este prevăzută arestarea obligatorie în flagrant;

| E. | întrucât, în forma sa actuală, Protocolul nu oferă Parlamentului European mijloacele necesare adoptării unor măsuri cu caracter obligatoriu pentru a-l proteja pe Aldo Patriciello, |
| --- | --- |

E.

întrucât, în forma sa actuală, Protocolul nu oferă Parlamentului European mijloacele necesare adoptării unor măsuri cu caracter obligatoriu pentru a-l proteja pe Aldo Patriciello,

| 1. | hotărăște să nu apere imunitatea și privilegiile lui Aldo Patriciello; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să nu apere imunitatea și privilegiile lui Aldo Patriciello;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite de îndată prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente ale Republicii Italiene. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite de îndată prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente ale Republicii Italiene.

---

(1)  Cauza 101/63, Wagner/Fohrmann și Krier, Rec. 1964, p. 195, cauza 149/85, Wybot/Faure și alții, Rec. 1986, p. 2391 și cauzele conexate C-200/07 și C-201/07, Marra/ De Gregorio și Clemente, nepublicate încă în Culegerea de jurisprudență a Curții Europene de Justiție.

(2)  Hotărârea pronunțată în cauzele conexate C-200/07 și C-201/07 Marra, punctele 42 și 43.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/135 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/135

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Cerere de apărare a imunității lui Renato Brunetta

P6_TA(2009)0234

Decizia Parlamentului European din 22 aprilie 2009 privind cererea de apărare a imunității și privilegiilor lui Renato Brunetta (2008/2147(IMM))

2010/C 184 E/29

Parlamentul European,

având în vedere cererea lui Renato Brunetta de apărare a imunității sale în cadrul procedurii penale declanșate împotriva sa înaintea Tribunalului de Primă Instanță din Florența, datată la 15 mai 2008 și comunicată în ședință plenară la 4 iunie 2008,

având în vedere articolele 9 și 10 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene din 8 aprilie 1965, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Comunităților Europene din 12 mai 1964, din 10 iulie 1986 și 21 octombrie 2008 (1),

având în vedere articolul 6 alineatul (3) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0195/2009),

| 1. | hotărăște să apere imunitatea și privilegiile lui Renato Brunetta; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să apere imunitatea și privilegiile lui Renato Brunetta;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente ale Republicii Italiene. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente ale Republicii Italiene.

---

(1)  Cauza 101/63, Wagner/Fohrmann și Krier, Rec. 1964, p. 195, cauza 149/85, Wybot/Faure și alții, Rec. 1986, p. 2391 și cauzele conexate C-200/07 și C-201/07 Marra/De Gregorio și Clemente, nepublicate încă în Culegerea de jurisprudență a Curții Europene de Justiție.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/136 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/136

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Cerere de consultare cu privire la imunitatea și privilegiile lui Antonio Di Pietro

P6_TA(2009)0235

Decizia Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la cererea de consultare cu privire la imunitatea și privilegiile lui Antonio Di Pietro (2008/2146(IMM))

2010/C 184 E/30

Parlamentul European,

având în vedere cererea de consultare cu privire la imunitatea și privilegiile lui Antonio Di Pietro, transmisă de autoritatea competentă a Republicii Italiene la 15 mai 2008 și comunicată în plen la 5 iunie 2008,

în urma audierii lui Antonio Di Pietro, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere articolele 9 și 10 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene din 8 aprilie 1965, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Comunităților Europene din 12 mai 1964, din 10 iulie 1986 și din 21 octombrie 2008 (1),

având în vedere articolul 68 alineatul (1) din Constituția Italiei,

având în vedere articolul 6 alineatul (1) și articolul 7 alineatul (13) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0197/2009),

| 1. | hotărăște să nu ridice imunitatea lui Antonio Di Pietro; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să nu ridice imunitatea lui Antonio Di Pietro;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente autorităților competente ale Republicii Italiene. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente autorităților competente ale Republicii Italiene.

---

(1)  Cauza 101/63, Wagner/ Fohrmann și Krier, Rec. 1964, p. 383, cauza 149/85, Wybot/Faure și alții, Rec. 1986, p. 2391 și cauzele conexate C-200/07 și C-201/07, Marra/De Gregorio și Clemente, nepublicate încă în Culegerea de jurisprudență a Curții Europene de Justiție.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/137 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/137

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Cerere de ridicare a imunității lui Hannes Swoboda

P6_TA(2009)0236

Decizia Parlamentului European din 22 aprilie 2009 privind cererea de ridicare a imunității lui Hannes Swoboda (2009/2014(IMM))

2010/C 184 E/31

Parlamentul European,

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Hannes Swoboda, transmisă la 5 decembrie 2008 de Tribunalul penal regional Viena, datată 20 ianuarie 2009 și comunicată în ședința plenară din 5 februarie 2009,

în urma audierii lui Hannes Swoboda, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

având în vedere articolele 9 și 10 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene, din 8 aprilie 1965, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Comunităților Europene din 12 mai 1964 și din 10 iulie 1986 (1),

având în vedere articolul 57 din Constituția Federală a Republicii Austria,

având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0190/2009),

| 1. | hotărăște să nu ridice imunitatea lui Hannes Swoboda; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să nu ridice imunitatea lui Hannes Swoboda;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorității în cauză a Republicii Austria. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorității în cauză a Republicii Austria.

---

(1)  Cauza 101/63, Wagner/ Fohrmann și Krier, Rec. 1964, p. 383 și cauza 149/85, Wybot/Faure și alții, Rec. 1986, p. 2391.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Miercuri, 22 aprilie 2009

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/138 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/138

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Acord între CE și Pakistan privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene *

P6_TA(2009)0218

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica Islamică Pakistan privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene (COM(2008)0081 – C6-0080/2009 – 2008/0036(CNS))

2010/C 184 E/32

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2008)0081),

având în vedere articolul 80 alineatul (2) și articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză din Tratatul CE,

având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0080/2009),

având în vedere articolul 51, articolul 83 alineatul (7) și articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A6-0188/2009),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului, Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Islamice Pakistan. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului, Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Islamice Pakistan.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/139 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/139

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Aderarea CE la Regulamentul nr. 61 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite ***

P6_TA(2009)0219

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind aderarea Comunității Europene la Regulamentul nr. 61 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite cu privire la dispozițiile uniforme pentru aprobarea vehiculelor comerciale în ceea ce privește proeminențele lor exterioare situate în partea frontală a panoului posterior al cabinei (COM(2008)0675 – 7240/2009 - C6-0119/2009 – 2008/0205(AVC))

2010/C 184 E/33

(Procedura de aviz conform)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2008)0675 - 7240/2009),

având în vedere cererea de aviz conform prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) a doua liniuță din Decizia 97/836/CE a Consiliului (C6-0119/2009) (1),

având în vedere articolul 75 alineatul (1) și articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A6-0243/2009),

| 1. | își dă avizul conform cu privire la propunerea de decizie a Consiliului; |
| --- | --- |

1.

își dă avizul conform cu privire la propunerea de decizie a Consiliului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  Decizia Consiliului din 27 noiembrie 1997 în vederea aderării Comunității Europene la Acordul Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite privind adoptarea specificațiilor tehnice uniforme pentru vehicule cu roți, echipamente și componente care pot fi montate și/sau folosite la vehicule cu roți și condițiile pentru recunoașterea reciprocă a omologărilor acordate pe baza acestor specificații („Acordul revizuit din 1958”) (JO L 346, 17.12.1997, p. 78).

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/140 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/140

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Condițiile de sănătate animală care reglementează circulația și importul de ecvidee provenind din țări terțe (versiune codificată) *

P6_TA(2009)0220

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind condițiile de sănătate animală care reglementează circulația și importul de ecvidee provenind din țări terțe (versiune codificată) (COM(2008)0715 – C6-0479/2008 – 2008/0219(CNS))

2010/C 184 E/34

(Procedura de consultare – codificare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0715),

având în vedere articolul 37 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0479/2008),

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1),

având în vedere articolele 80 și 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0248/2009),

| A. | întrucât grupul consultativ de lucru al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul consultativ de lucru al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/141 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/141

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Regimul comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole (versiune codificată) *

P6_TA(2009)0221

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a regimului comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole (versiune codificată) (COM(2008)0796 – C6-0018/2009 – 2008/0226(CNS))

2010/C 184 E/35

(Procedura de consultare – codificare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0796),

având în vedere articolele 37 și 133 din Tratatul CE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6-0018/2009),

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1),

având în vedere articolele 80 și 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0249/2009),

| A. | întrucât grupul consultativ de lucru al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul consultativ de lucru al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/142 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/142

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Coordonarea sistemelor de securitate socială ***II

P6_TA(2009)0222

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării propunerii de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și de stabilire a conținutului anexelor acestuia (14518/1/2008 – C6-0003/2009 – 2006/0008(COD))

2010/C 184 E/36

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (14518/1/2008 – C6-0003/2009),

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerile Comisiei prezentate Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0007) și (COM(2007)0376),

având în vedere propunerea modificată a Comisiei (COM(2008)0648),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A6-0207/2009),

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  Texte adoptate, 9.7.2008, P6_TA(2008)0349.

---

Miercuri, 22 aprilie 2009P6_TC2-COD(2006)0008

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și de stabilire a conținutului anexelor acestuia

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a doua lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul(CE) nr. 988/2009.)

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/143 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/143

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Coordonarea sistemelor de securitate socială: regulament de punere în aplicare ***II

P6_TA(2009)0223

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (14516/4/2008 – C6-0006/2009 – 2006/0006(COD))

2010/C 184 E/37

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (14516/4/2008 – C6-0006/2009),

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0016),

având în vedere propunerea modificată a Comisiei (COM(2008)0647),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A6-0204/2009),

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  Texte adoptate, 9.7.2008, P6_TA(2008)0348.

---

Miercuri, 22 aprilie 2009P6_TC2-COD(2006)0006

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a doua lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. 987/2009.)

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/144 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/144

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Programul european de cercetare și dezvoltare metrologică ***I

P6_TA(2009)0224

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Comunității la un program european de cercetare și dezvoltare metrologică derulat de mai multe state membre (COM(2008)0814 – C6-0468/2008 – 2008/0230(COD))

2010/C 184 E/38

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0814),

având în vedere articolul 251 alineatul (2), articolul 169 și articolul 172 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6–0468/2008),

având în vedere angajamentele reprezentantului Consiliului, exprimate în scrisoarea din 7 aprilie 2009, de a aproba propunerea astfel cum a fost modificată, în conformitate cu articolul 251 alineatul (2) al doilea paragraf prima liniuță din Tratatul CE;

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0221/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Miercuri, 22 aprilie 2009P6_TC1-COD(2008)0230

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Comunității la un program european de cercetare și dezvoltare în metrologie derulat de mai multe state membre

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în prima lectură corespunde cu actul legislativ final, Decizia nr. 912/2009/CE.)

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/145 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/145

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Obligațiile operatorilor care comercializează lemn și produse din lemn ***I

P6_TA(2009)0225

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a obligațiilor operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn (COM(2008)0644 – C6-0373/2008 – 2008/0198(COD))

2010/C 184 E/39

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0644),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 175 alineatul (1) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0373/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru comerț internațional (A6-0115/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Miercuri, 22 aprilie 2009P6_TC1-COD(2008)0198

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a obligațiilor operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn.

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 175 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei║,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura stabilită la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | Pădurile oferă o mare varietate de beneficii economice, sociale și de mediu, inclusiv lemn și produse forestiere nelemnoase, precum și servicii de mediu
  și constituie habitate pentru comunitățile locale
  . |
| --- | --- |

(1)

Pădurile oferă o mare varietate de beneficii economice, sociale și de mediu, inclusiv lemn și produse forestiere nelemnoase, precum și servicii de mediu
  și constituie habitate pentru comunitățile locale
  .

| (2) | Mediul silvic reprezintă un patrimoniu prețios care trebuie protejat, conservat și, în cazurile în care este posibil, refăcut cu scopul fundamental de a păstra biodiversitatea și funcțiile ecosistemice, de a proteja clima și de a garanta drepturile populațiilor indigene, precum și cele ale comunităților locale și ale comunităților dependente de păduri. |
| --- | --- |

(2)

Mediul silvic reprezintă un patrimoniu prețios care trebuie protejat, conservat și, în cazurile în care este posibil, refăcut cu scopul fundamental de a păstra biodiversitatea și funcțiile ecosistemice, de a proteja clima și de a garanta drepturile populațiilor indigene, precum și cele ale comunităților locale și ale comunităților dependente de păduri.

| (3) | Pădurile reprezintă o resursă economică, a căror cultivare generează prosperitate și locuri de muncă. Cultivarea pădurilor are și efecte pozitive asupra climei, întrucât produsele forestiere pot înlocui produse cu un consum mai mare de energie. |
| --- | --- |

(3)

Pădurile reprezintă o resursă economică, a căror cultivare generează prosperitate și locuri de muncă. Cultivarea pădurilor are și efecte pozitive asupra climei, întrucât produsele forestiere pot înlocui produse cu un consum mai mare de energie.

| (4) | Este foarte important, în special din punctul de vedere al climei, ca subcontractanții care operează pe piața comunitară să comercializeze numai lemn recoltat legal, întrucât acesta garantează continuitatea funcției importante a pădurilor de a absorbi dioxidul de carbon. În plus, utilizarea lemnului recoltat legal ca material de construcții, de exemplu în casele de lemn, contribuie la stocarea pe termen lung a dioxidului de carbon. |
| --- | --- |

(4)

Este foarte important, în special din punctul de vedere al climei, ca subcontractanții care operează pe piața comunitară să comercializeze numai lemn recoltat legal, întrucât acesta garantează continuitatea funcției importante a pădurilor de a absorbi dioxidul de carbon. În plus, utilizarea lemnului recoltat legal ca material de construcții, de exemplu în casele de lemn, contribuie la stocarea pe termen lung a dioxidului de carbon.

| (5) | Industria forestieră reprezintă o parte foarte semnificativă din dezvoltarea socială și economică a țărilor în curs de dezvoltare și constituie principala sursă de venit pentru numeroase persoane din aceste țări. Prin urmare, este important să nu fie afectate această dezvoltare și aceste surse de venit, dar să se pună accentul pe modalitățile de a promova o dezvoltare durabilă a silviculturii în aceste țări. |
| --- | --- |

(5)

Industria forestieră reprezintă o parte foarte semnificativă din dezvoltarea socială și economică a țărilor în curs de dezvoltare și constituie principala sursă de venit pentru numeroase persoane din aceste țări. Prin urmare, este important să nu fie afectate această dezvoltare și aceste surse de venit, dar să se pună accentul pe modalitățile de a promova o dezvoltare durabilă a silviculturii în aceste țări.

| (6) | Datorită cererii crescânde de lemn și produse din lemn de pe plan mondial, precum și deficiențelor instituționale și de guvernanță prezente în sectorul forestier dintr-o serie de țări producătoare de lemn, exploatarea forestieră ilegală și comerțiul aferent au devenit încă și mai îngrijorătoare. |
| --- | --- |

(6)

Datorită cererii crescânde de lemn și produse din lemn de pe plan mondial, precum și deficiențelor instituționale și de guvernanță prezente în sectorul forestier dintr-o serie de țări producătoare de lemn, exploatarea forestieră ilegală și comerțiul aferent au devenit încă și mai îngrijorătoare.

| (7) | Este evident că presiunile asupra resurselor naturale forestiere și cererea de lemn și de produse din lemn sunt adesea prea mari, iar Comunitatea trebuie să își reducă impactul asupra ecosistemelor silvice indiferent de locul în care se fac simțite efectele acestuia. |
| --- | --- |

(7)

Este evident că presiunile asupra resurselor naturale forestiere și cererea de lemn și de produse din lemn sunt adesea prea mari, iar Comunitatea trebuie să își reducă impactul asupra ecosistemelor silvice indiferent de locul în care se fac simțite efectele acestuia.

| (8) | Exploatarea forestieră ilegală,
  combinată cu deficiențele instituționale și cele de guvernare din sectorul forestier într-un număr important de țări producătoare de lemn,
  reprezintă o problemă generalizată care suscită preocupări majore la nivel internațional.
  Exploatarea forestieră ilegală
  constituie o amenințare gravă pentru păduri, întrucât contribuie la procesul de despădurire
  și degradare a pădurilor
  , responsabil pentru aproximativ 20 % din emisiile de CO2,
  influențează deșertificarea și procesul de formare a stepei, intensificând eroziunea solului și intensificând fenomenele climatice extreme și inundațiile care pot rezulta din acestea,
  amenință biodiversitatea,
  aduce daune habitatelor populațiilor indigene
  și subminează gestionarea pădurilor și dezvoltarea durabile. În plus, exploatarea forestieră ilegală are implicații sociale, politice și economice
  , deseori subminând progresul către realizarea obiectivelor de bună guvernanță, și reprezintă o amenințare pentru comunitățile locale dependente de păduri și pentru drepturile populațiilor indigene
  . |
| --- | --- |

(8)

Exploatarea forestieră ilegală,
  combinată cu deficiențele instituționale și cele de guvernare din sectorul forestier într-un număr important de țări producătoare de lemn,
  reprezintă o problemă generalizată care suscită preocupări majore la nivel internațional.
  Exploatarea forestieră ilegală
  constituie o amenințare gravă pentru păduri, întrucât contribuie la procesul de despădurire
  și degradare a pădurilor
  , responsabil pentru aproximativ 20 % din emisiile de CO2,
  influențează deșertificarea și procesul de formare a stepei, intensificând eroziunea solului și intensificând fenomenele climatice extreme și inundațiile care pot rezulta din acestea,
  amenință biodiversitatea,
  aduce daune habitatelor populațiilor indigene
  și subminează gestionarea pădurilor și dezvoltarea durabile. În plus, exploatarea forestieră ilegală are implicații sociale, politice și economice
  , deseori subminând progresul către realizarea obiectivelor de bună guvernanță, și reprezintă o amenințare pentru comunitățile locale dependente de păduri și pentru drepturile populațiilor indigene
  .

| (9) | Obiectivul prezentului regulament este să stopeze, în UE, comerțul cu lemn recoltat ilegal și cu produse fabricate din astfel de lemn și să contribuie, la nivel global, la stoparea despăduririlor și a degradării pădurilor, precum și, prin urmare, la stoparea emisiilor de carbon și a pierderii biodiversității, promovând totodată creșterea economică durabilă, dezvoltarea umană durabilă și respectarea popoarelor indigene și locale. Prezentul regulament ar trebui să contribuie la îndeplinirea obligațiilor și angajamentelor cuprinse, printre altele, în: Convenția din 1992 privind diversitatea biologică (CDB); Convenția din 1973 privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES); acordurile internaționale privind esențele de lemn tropical (ITTA) din 1983, 1994 și 2006; Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite din 2002 privind schimbările climatice (CCONUSC); Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1994 pentru combaterea deșertificării; Declarația de la Rio din 1992 privind mediul și dezvoltarea; Declarația de la Johannesburg și Planul de punere în aplicare adoptate la Reuniunea mondială la nivel înalt privind dezvoltarea durabilă de la 4 septembrie 2002; propunerile de acțiune ale Grupului interguvernamental de experți pentru studiul pădurilor din cadrul ONU, aprobate de Sesiunea Extraordinară a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (Ungass) din 1997, și ale Forumului internațional privind pădurile din cadrul ONU; Declarația de principii, fără caracter juridic obligatoriu, dar învestită cu autoritate, emisă de Conferința ONU privind mediul și dezvoltarea (UNCED) în 1992 pentru un consens global cu privire la managementul, conservarea și dezvoltarea durabilă a tuturor tipurilor de păduri; Agenda 21, astfel cum a fost adoptată de UNCED în iunie 1992; Rezoluția Ungass din 1997, intitulată „Program privind continuarea punerii în aplicare a Agendei 21”; Declarația Mileniului din 2000; Carta mondială pentru natură din 1982; Declarația Conferinței Organizației Națiunilor Unite din 1972 privind mediul uman; Planul de acțiune din 1972 privind mediul uman; Rezoluția 4/2 a Forumului Organizației Națiunilor Unite privind pădurile; Convenția din 1979 privind conservarea vieții sălbatice și a habitatelor naturale din Europa; Convenția ONU împotriva corupției (UNCAC) din 2003. |
| --- | --- |

(9)

Obiectivul prezentului regulament este să stopeze, în UE, comerțul cu lemn recoltat ilegal și cu produse fabricate din astfel de lemn și să contribuie, la nivel global, la stoparea despăduririlor și a degradării pădurilor, precum și, prin urmare, la stoparea emisiilor de carbon și a pierderii biodiversității, promovând totodată creșterea economică durabilă, dezvoltarea umană durabilă și respectarea popoarelor indigene și locale. Prezentul regulament ar trebui să contribuie la îndeplinirea obligațiilor și angajamentelor cuprinse, printre altele, în: Convenția din 1992 privind diversitatea biologică (CDB); Convenția din 1973 privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES); acordurile internaționale privind esențele de lemn tropical (ITTA) din 1983, 1994 și 2006; Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite din 2002 privind schimbările climatice (CCONUSC); Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1994 pentru combaterea deșertificării; Declarația de la Rio din 1992 privind mediul și dezvoltarea; Declarația de la Johannesburg și Planul de punere în aplicare adoptate la Reuniunea mondială la nivel înalt privind dezvoltarea durabilă de la 4 septembrie 2002; propunerile de acțiune ale Grupului interguvernamental de experți pentru studiul pădurilor din cadrul ONU, aprobate de Sesiunea Extraordinară a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (Ungass) din 1997, și ale Forumului internațional privind pădurile din cadrul ONU; Declarația de principii, fără caracter juridic obligatoriu, dar învestită cu autoritate, emisă de Conferința ONU privind mediul și dezvoltarea (UNCED) în 1992 pentru un consens global cu privire la managementul, conservarea și dezvoltarea durabilă a tuturor tipurilor de păduri; Agenda 21, astfel cum a fost adoptată de UNCED în iunie 1992; Rezoluția Ungass din 1997, intitulată „Program privind continuarea punerii în aplicare a Agendei 21”; Declarația Mileniului din 2000; Carta mondială pentru natură din 1982; Declarația Conferinței Organizației Națiunilor Unite din 1972 privind mediul uman; Planul de acțiune din 1972 privind mediul uman; Rezoluția 4/2 a Forumului Organizației Națiunilor Unite privind pădurile; Convenția din 1979 privind conservarea vieții sălbatice și a habitatelor naturale din Europa; Convenția ONU împotriva corupției (UNCAC) din 2003.

| (10) | În Decizia nr. 1600/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iulie 2002 prin care se stabilește cel de-al șaselea program de acțiune în domeniul mediului

   (4)

  , una dintre activitățile prioritare identificate este examinarea posibilității de a se lua măsuri active în vederea prevenirii și combaterii comerțului cu lemn recoltat ilegal și continuarea participării active a Comunității și a statelor membre la punerea în aplicare a rezoluțiilor și acordurilor globale și regionale referitoare la chestiuni ce vizează pădurile. |
| --- | --- |

(10)

În Decizia nr. 1600/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iulie 2002 prin care se stabilește cel de-al șaselea program de acțiune în domeniul mediului

   (4)

  , una dintre activitățile prioritare identificate este examinarea posibilității de a se lua măsuri active în vederea prevenirii și combaterii comerțului cu lemn recoltat ilegal și continuarea participării active a Comunității și a statelor membre la punerea în aplicare a rezoluțiilor și acordurilor globale și regionale referitoare la chestiuni ce vizează pădurile.

| (11) | Comunicarea Comisiei din 21 mai 2003, intitulată „Aplicarea legislației forestiere, guvernare și comerț (FLEGT): Propunere pentru un Plan de acțiune al UE” a propus un pachet de măsuri de susținere a eforturilor depuse la nivel internațional în vederea abordării problemei exploatării forestiere ilegale și a comerțului aferent
  și menit să contribuie la obiectivul general privind gestionarea silvică durabilă

   (5). |
| --- | --- |

(11)

Comunicarea Comisiei din 21 mai 2003, intitulată „Aplicarea legislației forestiere, guvernare și comerț (FLEGT): Propunere pentru un Plan de acțiune al UE” a propus un pachet de măsuri de susținere a eforturilor depuse la nivel internațional în vederea abordării problemei exploatării forestiere ilegale și a comerțului aferent
  și menit să contribuie la obiectivul general privind gestionarea silvică durabilă

   (5).

| (12) | Consiliul și Parlamentul European au salutat comunicarea respectivă, recunoscând necesitatea participării Comunității la eforturile internaționale de soluționare a problemei exploatării forestiere ilegale
  și de sprijinire a exploatării forestiere legale durabile în cadrul dezvoltării durabile, gestionării durabile a pădurilor, reducerii sărăciei, echității sociale și suveranității naționale
  . |
| --- | --- |

(12)

Consiliul și Parlamentul European au salutat comunicarea respectivă, recunoscând necesitatea participării Comunității la eforturile internaționale de soluționare a problemei exploatării forestiere ilegale
  și de sprijinire a exploatării forestiere legale durabile în cadrul dezvoltării durabile, gestionării durabile a pădurilor, reducerii sărăciei, echității sociale și suveranității naționale
  .

| (13) | În conformitate cu scopul comunicării menționate, și anume, acela de a garanta că pe teritoriul Comunității intră numai produsele din lemn produse în conformitate cu legislația națională a țării producătoare ║, Comunitatea a inițiat negocieri în vederea încheierii unor acorduri de parteneriat voluntare (VPA) cu țările producătoare de lemn (țări partenere), în temeiul cărora părțile implicate au obligația juridică de a implementa un regim de licențe și de a reglementa comerțul cu tipurile de lemn și cu produsele din lemn menționate în VPA. |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu scopul comunicării menționate, și anume, acela de a garanta că pe teritoriul Comunității intră numai produsele din lemn produse în conformitate cu legislația națională a țării producătoare ║, Comunitatea a inițiat negocieri în vederea încheierii unor acorduri de parteneriat voluntare (VPA) cu țările producătoare de lemn (țări partenere), în temeiul cărora părțile implicate au obligația juridică de a implementa un regim de licențe și de a reglementa comerțul cu tipurile de lemn și cu produsele din lemn menționate în VPA.

| (14) | Comunitatea ar trebui, de asemenea, să impulsioneze, în cadrul discuțiilor bilaterale cu principalele țări consumatoare de lemn, precum SUA, China, Rusia și Japonia, dezbaterea problemei exploatării forestiere ilegale, convergența către obligații adecvate armonizate pentru operatori pe propriile piețe ale lemnului, precum și crearea unui sistem de alertă și a unui registru privind exploatarea forestieră ilegală, independente și globale, din care să facă parte, de exemplu, Interpol și un organism corespunzător al ONU și care să beneficieze de tehnologiile de ultimă oră din domeniul detecției cu ajutorul sateliților. |
| --- | --- |

(14)

Comunitatea ar trebui, de asemenea, să impulsioneze, în cadrul discuțiilor bilaterale cu principalele țări consumatoare de lemn, precum SUA, China, Rusia și Japonia, dezbaterea problemei exploatării forestiere ilegale, convergența către obligații adecvate armonizate pentru operatori pe propriile piețe ale lemnului, precum și crearea unui sistem de alertă și a unui registru privind exploatarea forestieră ilegală, independente și globale, din care să facă parte, de exemplu, Interpol și un organism corespunzător al ONU și care să beneficieze de tehnologiile de ultimă oră din domeniul detecției cu ajutorul sateliților.

| (15) | Operatorii din țările cu păduri de importanță ecologică internațională ar trebui să aibă o responsabilitate deosebită pentru exploatarea forestieră durabilă. |
| --- | --- |

(15)

Operatorii din țările cu păduri de importanță ecologică internațională ar trebui să aibă o responsabilitate deosebită pentru exploatarea forestieră durabilă.

| (16) | Date fiind amploarea și urgența problemei, sunt necesare sprijinirea activă a combaterii║exploatării forestiere ilegale și a comerțului aferent
  , reducerea impactului Comunității asupra ecosistemelor silvice
  , completarea și consolidarea inițiativei privind VPA și îmbunătățirea sinergiilor dintre politicile care urmăresc
  reducerea sărăciei,
  protejarea pădurilor și atingerea unui înalt nivel de protecție a mediului, inclusiv combaterea schimbărilor climatice și a distrugerii biodiversității. |
| --- | --- |

(16)

Date fiind amploarea și urgența problemei, sunt necesare sprijinirea activă a combaterii║exploatării forestiere ilegale și a comerțului aferent
  , reducerea impactului Comunității asupra ecosistemelor silvice
  , completarea și consolidarea inițiativei privind VPA și îmbunătățirea sinergiilor dintre politicile care urmăresc
  reducerea sărăciei,
  protejarea pădurilor și atingerea unui înalt nivel de protecție a mediului, inclusiv combaterea schimbărilor climatice și a distrugerii biodiversității.

| (17) | Pe baza principiului acțiunii preventive, toți actorii din cadrul lanțului de aprovizionare ar trebui să aibă o responsabilitate comună privind eliminarea riscului ca pe piață să fie pus la dispoziție lemn recoltat ilegal și produse din astfel de lemn. |
| --- | --- |

(17)

Pe baza principiului acțiunii preventive, toți actorii din cadrul lanțului de aprovizionare ar trebui să aibă o responsabilitate comună privind eliminarea riscului ca pe piață să fie pus la dispoziție lemn recoltat ilegal și produse din astfel de lemn.

| (18) | Este necesar ca eforturile făcute de țările care au încheiat acorduri de parteneriat voluntare FLEGT cu Comunitatea și principiile încorporate în aceste acorduri, în special cele privind definirea lemnului produs în mod legal, să fie recunoscute. De asemenea, este necesar să se țină seama de faptul că, în cadrul regimului de licențe FLEGT, numai lemnul și produsele din lemn recoltat în conformitate cu legislația națională aplicabilă sunt exportate în Comunitate. În acest scop, este necesar ca produsele din lemn menționate în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului din 20 decembrie 2005 privind instituirea unui regim de licențe FLEGT pentru importurile de lemn în Comunitatea Europeană (6), originare din țările partenere enumerate în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului, să se considere ca fiind produse în mod legal, cu condiția să respecte dispozițiile regulamentului respectiv și orice dispoziții de implementare a acestuia.
  Principiile menționate în VPA, în special cu privire la definiția „lemnului produs în mod legal”, trebuie să includă și să garanteze gestionarea durabilă , conservarea biodiversității, protecția comunităților locale dependente de păduri și a populațiilor indigene, precum și garantarea drepturilor comunităților și populațiilor respective. |
| --- | --- |

(18)

Este necesar ca eforturile făcute de țările care au încheiat acorduri de parteneriat voluntare FLEGT cu Comunitatea și principiile încorporate în aceste acorduri, în special cele privind definirea lemnului produs în mod legal, să fie recunoscute. De asemenea, este necesar să se țină seama de faptul că, în cadrul regimului de licențe FLEGT, numai lemnul și produsele din lemn recoltat în conformitate cu legislația națională aplicabilă sunt exportate în Comunitate. În acest scop, este necesar ca produsele din lemn menționate în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului din 20 decembrie 2005 privind instituirea unui regim de licențe FLEGT pentru importurile de lemn în Comunitatea Europeană (6), originare din țările partenere enumerate în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului, să se considere ca fiind produse în mod legal, cu condiția să respecte dispozițiile regulamentului respectiv și orice dispoziții de implementare a acestuia.
  Principiile menționate în VPA, în special cu privire la definiția „lemnului produs în mod legal”, trebuie să includă și să garanteze gestionarea durabilă , conservarea biodiversității, protecția comunităților locale dependente de păduri și a populațiilor indigene, precum și garantarea drepturilor comunităților și populațiilor respective.

| (19) | Este necesar să se țină seama de faptul că Convenția privind comerțul internațional cu specii de faună și floră sălbatică pe cale de dispariție (CITES) impune părților la convenție să acorde permisul CITES pentru export numai în cazul în care o specie menționată în Convenția CITES a fost recoltată, printre altele, în conformitate cu legislația națională a țării exportatoare. În acest sens, este necesar ca produsele din lemn din speciile menționate în anexele A, B și C la Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului din 9 decembrie 1996 privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea (7) să se considere ca fiind produse în mod legal, cu condiția să respecte dispozițiile regulamentului respectiv și orice dispoziții de implementare a acestuia. |
| --- | --- |

(19)

Este necesar să se țină seama de faptul că Convenția privind comerțul internațional cu specii de faună și floră sălbatică pe cale de dispariție (CITES) impune părților la convenție să acorde permisul CITES pentru export numai în cazul în care o specie menționată în Convenția CITES a fost recoltată, printre altele, în conformitate cu legislația națională a țării exportatoare. În acest sens, este necesar ca produsele din lemn din speciile menționate în anexele A, B și C la Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului din 9 decembrie 1996 privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea (7) să se considere ca fiind produse în mod legal, cu condiția să respecte dispozițiile regulamentului respectiv și orice dispoziții de implementare a acestuia.

| (20) | Având în vedere complexitatea cauzelor și efectelor fenomenului de exploatare forestieră ilegală, este necesar ca, prin orientarea spre comportamentul operatorilor, să fie descurajate infracțiunile.
  Consolidarea cerințelor și a obligațiilor, precum și sporirea mijloacelor legale de urmărire penală a operatorilor pentru posesia de lemn și produse din lemn ilegale și introducerea și punerea la dispoziție pe piața comunitară a acestei categorii de lemn și produse din lemn se numără printre soluțiile cele mai eficiente de descurajare a operatorilor de la comerțul cu furnizori ilegali. |
| --- | --- |

(20)

Având în vedere complexitatea cauzelor și efectelor fenomenului de exploatare forestieră ilegală, este necesar ca, prin orientarea spre comportamentul operatorilor, să fie descurajate infracțiunile.
  Consolidarea cerințelor și a obligațiilor, precum și sporirea mijloacelor legale de urmărire penală a operatorilor pentru posesia de lemn și produse din lemn ilegale și introducerea și punerea la dispoziție pe piața comunitară a acestei categorii de lemn și produse din lemn se numără printre soluțiile cele mai eficiente de descurajare a operatorilor de la comerțul cu furnizori ilegali.

| (21) | În absența unei definiții recunoscute pe plan internațional, este necesar ca legislația țării de recoltare să constituie baza
  principală
  pentru definirea a ceea ce se înțelege prin exploatare forestieră ilegală.
  Aplicarea standardelor de legalitate ar trebui să se facă, de asemenea, luându-se în considerare standardele internaționale, inclusiv, printre altele, cele ale Organizației africane a lemnului, ale Organizației internaționale a lemnului tropical, ale Procesului de la Montreal privind criteriile și indicatorii pentru conservarea și gestionarea durabilă a pădurilor din zona temperată și din zona nordică, precum și standardele Procesului paneuropean din domeniul forestier privind criteriile și indicatorii pentru gestionarea durabilă a pădurilor. Această aplicare a standardelor de legalitate ar trebui să contribuie la punerea în practică a angajamentelor, principiilor și recomandărilor internaționale, inclusiv a celor privind atenuarea schimbărilor climatice, reducerea pierderii biodiversității, reducerea sărăciei, reducerea deșertificării, precum și protecția și promovarea drepturilor populațiilor indigene și ale comunităților locale și celor dependente de păduri. Țara de recoltare a lemnului ar trebui să prezinte un inventar al cantității totale de lemn recoltat legal, inclusiv precizarea speciilor de copaci și nivelul maxim al producției de lemn. |
| --- | --- |

(21)

În absența unei definiții recunoscute pe plan internațional, este necesar ca legislația țării de recoltare să constituie baza
  principală
  pentru definirea a ceea ce se înțelege prin exploatare forestieră ilegală.
  Aplicarea standardelor de legalitate ar trebui să se facă, de asemenea, luându-se în considerare standardele internaționale, inclusiv, printre altele, cele ale Organizației africane a lemnului, ale Organizației internaționale a lemnului tropical, ale Procesului de la Montreal privind criteriile și indicatorii pentru conservarea și gestionarea durabilă a pădurilor din zona temperată și din zona nordică, precum și standardele Procesului paneuropean din domeniul forestier privind criteriile și indicatorii pentru gestionarea durabilă a pădurilor. Această aplicare a standardelor de legalitate ar trebui să contribuie la punerea în practică a angajamentelor, principiilor și recomandărilor internaționale, inclusiv a celor privind atenuarea schimbărilor climatice, reducerea pierderii biodiversității, reducerea sărăciei, reducerea deșertificării, precum și protecția și promovarea drepturilor populațiilor indigene și ale comunităților locale și celor dependente de păduri. Țara de recoltare a lemnului ar trebui să prezinte un inventar al cantității totale de lemn recoltat legal, inclusiv precizarea speciilor de copaci și nivelul maxim al producției de lemn.

| (22) | Multe produse din lemn trec prin diverse procese înainte și după ce sunt introduse pe piață pentru prima dată. Pentru a evita împovărarea administrativă inutilă, este necesar ca
  cerința privind crearea unui sistem de măsuri și proceduri (sistemul de due diligence) pentru minimizarea riscului plasării pe piață a lemnului și a produselor din lemn recoltat în mod ilegal
  să se aplice numai operatorilor care introduc pentru prima dată pe piață lemn și produse din lemn, nu tuturor operatorilor implicați în lanțul de distribuție.
  Cu toate acestea, toți operatorii din lanțul de aprovizionare ar trebui să aibă obligația de a respecta interdicția absolută de punere la dispoziție pe piață a lemnului și a produselor din lemn obținut din surse ilegale și trebuie să depună toate eforturile în acest scop. |
| --- | --- |

(22)

Multe produse din lemn trec prin diverse procese înainte și după ce sunt introduse pe piață pentru prima dată. Pentru a evita împovărarea administrativă inutilă, este necesar ca
  cerința privind crearea unui sistem de măsuri și proceduri (sistemul de due diligence) pentru minimizarea riscului plasării pe piață a lemnului și a produselor din lemn recoltat în mod ilegal
  să se aplice numai operatorilor care introduc pentru prima dată pe piață lemn și produse din lemn, nu tuturor operatorilor implicați în lanțul de distribuție.
  Cu toate acestea, toți operatorii din lanțul de aprovizionare ar trebui să aibă obligația de a respecta interdicția absolută de punere la dispoziție pe piață a lemnului și a produselor din lemn obținut din surse ilegale și trebuie să depună toate eforturile în acest scop.

| (23) | Toți operatorii (comercianți și producători) din lanțurile de furnizare de lemn și produse din lemn de pe piața comunitară trebuie să indice în mod clar pe produsele oferite sursa sau furnizorul de la care provine lemnul.


  ▐ |
| --- | --- |

(23)

Toți operatorii (comercianți și producători) din lanțurile de furnizare de lemn și produse din lemn de pe piața comunitară trebuie să indice în mod clar pe produsele oferite sursa sau furnizorul de la care provine lemnul.

▐

| (24) | Este necesar ca operatorii care introduc lemn și produse din lemn pe piața comunitară să exercite diligența cuvenită printr-un sistem de ║ due diligence║ pentru a minimiza riscul de a introduce pe piață lemn și ║produse din lemn recoltat║ ilegal. |
| --- | --- |

(24)

Este necesar ca operatorii care introduc lemn și produse din lemn pe piața comunitară să exercite diligența cuvenită printr-un sistem de ║ due diligence║ pentru a minimiza riscul de a introduce pe piață lemn și ║produse din lemn recoltat║ ilegal.

| (25) | Este necesar ca sistemul de due diligencesă asigure accesul la sursele și furnizorii de lemn și ║produse din lemnintrodusepe piața comunitară, precum și la informații privind respectarea legislației aplicabile. |
| --- | --- |

(25)

Este necesar ca sistemul de due diligencesă asigure accesul la sursele și furnizorii de lemn și ║produse din lemnintrodusepe piața comunitară, precum și la informații privind respectarea legislației aplicabile.

| (26) | În cadrul punerii în aplicare a prezentului regulament, Comisia și statele membre ar trebui să ia în considerare, în mod special, vulnerabilitatea deosebită și resursele limitate ale întreprinderilor mici și mijlocii (IMM). Este extrem de important ca IMM-urile să nu fie împovărate de reguli complicate care le împiedică dezvoltarea. Prin urmare, Comisia ar trebui, în măsura posibilităților și în temeiul mecanismelor și principiilor stabilite în viitorul act normativ privind întreprinderile mici, să elaboreze sisteme simplificate referitoare la obligațiile IMM-urilor prevăzute în prezentul regulament, fără a periclita obiectul și scopul său, și să ofere acestor întreprinderi alternative viabile care să le permită să funcționeze în conformitate cu legislația comunitară. |
| --- | --- |

(26)

În cadrul punerii în aplicare a prezentului regulament, Comisia și statele membre ar trebui să ia în considerare, în mod special, vulnerabilitatea deosebită și resursele limitate ale întreprinderilor mici și mijlocii (IMM). Este extrem de important ca IMM-urile să nu fie împovărate de reguli complicate care le împiedică dezvoltarea. Prin urmare, Comisia ar trebui, în măsura posibilităților și în temeiul mecanismelor și principiilor stabilite în viitorul act normativ privind întreprinderile mici, să elaboreze sisteme simplificate referitoare la obligațiile IMM-urilor prevăzute în prezentul regulament, fără a periclita obiectul și scopul său, și să ofere acestor întreprinderi alternative viabile care să le permită să funcționeze în conformitate cu legislația comunitară.

| (27) | ▐Pentru a facilita implementarea prezentului regulament și pentru a contribui la dezvoltarea bunelor practici, este oportun să fie recunoscute organizațiile care au elaborat cerințe
  adecvate și eficiente
  pentru realizarea sistemelor de due diligence. Ar trebui publicată o listă a acestor organizații recunoscute ▐. |
| --- | --- |

(27)

▐Pentru a facilita implementarea prezentului regulament și pentru a contribui la dezvoltarea bunelor practici, este oportun să fie recunoscute organizațiile care au elaborat cerințe
  adecvate și eficiente
  pentru realizarea sistemelor de due diligence. Ar trebui publicată o listă a acestor organizații recunoscute ▐.

| (28) | În același scop, Uniunea Europeană ar trebui să încurajeze organizațiile menționate anterior să coopereze cu organizațiile pentru protecția mediului si cele pentru protecția drepturilor omului în vederea susținerii sistemelor de due diligence și a monitorizării lor. |
| --- | --- |

(28)

În același scop, Uniunea Europeană ar trebui să încurajeze organizațiile menționate anterior să coopereze cu organizațiile pentru protecția mediului si cele pentru protecția drepturilor omului în vederea susținerii sistemelor de due diligence și a monitorizării lor.

| (29) | Este necesar ca autoritățile competente să monitorizeze îndeplinirea de către acești operatori a obligațiilor prevăzute de prezentul regulament. În acest scop, este necesar ca autoritățile competente să efectueze controale oficiale
  , inclusiv controale vamale,
  și să solicite operatorilor să ia măsuri corective acolo unde este cazul. |
| --- | --- |

(29)

Este necesar ca autoritățile competente să monitorizeze îndeplinirea de către acești operatori a obligațiilor prevăzute de prezentul regulament. În acest scop, este necesar ca autoritățile competente să efectueze controale oficiale
  , inclusiv controale vamale,
  și să solicite operatorilor să ia măsuri corective acolo unde este cazul.

| (30) | Este necesar ca autoritățile competente să întocmească registre de evidență a controalelor și să publice un rezumat al acestora, în conformitate cu Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind accesul publicului la informațiile despre mediu (8). |
| --- | --- |

(30)

Este necesar ca autoritățile competente să întocmească registre de evidență a controalelor și să publice un rezumat al acestora, în conformitate cu Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind accesul publicului la informațiile despre mediu (8).

| (31) | Având în vedere caracterul internațional al exploatării forestiere ilegale și a comerțului aferent, este necesar ca autoritățile competente să coopereze atât între ele, cât și cu
  organizațiile pentru protecția mediului si cele pentru protecția drepturilor omului, precum și cu
  autoritățile administrative ale țărilor terțe și/sau cu Comisia. |
| --- | --- |

(31)

Având în vedere caracterul internațional al exploatării forestiere ilegale și a comerțului aferent, este necesar ca autoritățile competente să coopereze atât între ele, cât și cu
  organizațiile pentru protecția mediului si cele pentru protecția drepturilor omului, precum și cu
  autoritățile administrative ale țărilor terțe și/sau cu Comisia.

| (32) | Este necesar ca statele membre să asigure faptul că încălcarea dispozițiilor prezentului regulament se pedepsește prin sancțiuni eficiente, proporționale și disuasive. |
| --- | --- |

(32)

Este necesar ca statele membre să asigure faptul că încălcarea dispozițiilor prezentului regulament se pedepsește prin sancțiuni eficiente, proporționale și disuasive.

| (33) | Măsurile necesare pentru implementarea prezentului regulament ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a procedurilor de exercitare a competențelor de executare conferite Comisiei (9). |
| --- | --- |

(33)

Măsurile necesare pentru implementarea prezentului regulament ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a procedurilor de exercitare a competențelor de executare conferite Comisiei (9).

| (34) | În special, ║Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte norme detaliate de aplicare a sistemului de due diligence și în special criterii de evaluare a riscului de a introduce pe piață lemn și produse din lemn recoltat în mod ilegal, să stabilească criterii pentru recunoașterea sistemelor de due diligence stabilite de organizațiile de monitorizare și să modifice lista tipurilor de lemn și a produseor din lemn care fac obiectul prezentului regulament, în cazul în care aceste modificări sunt necesare datorită caracteristicilor tehnice, a utilizărilor finale sau a proceselor de producție ale lemnului sau ale produselor din lemn. Deoarece aceste măsuri au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament prin completarea acestuia cu noi elemente neesențiale, măsurile în cauză trebuie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE.
  ▐ |
| --- | --- |

(34)

În special, ║Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte norme detaliate de aplicare a sistemului de due diligence și în special criterii de evaluare a riscului de a introduce pe piață lemn și produse din lemn recoltat în mod ilegal, să stabilească criterii pentru recunoașterea sistemelor de due diligence stabilite de organizațiile de monitorizare și să modifice lista tipurilor de lemn și a produseor din lemn care fac obiectul prezentului regulament, în cazul în care aceste modificări sunt necesare datorită caracteristicilor tehnice, a utilizărilor finale sau a proceselor de producție ale lemnului sau ale produselor din lemn. Deoarece aceste măsuri au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament prin completarea acestuia cu noi elemente neesențiale, măsurile în cauză trebuie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE.

▐

| (35) | Dezvoltarea silviculturii durabile este un proces continuu și prezentul regulament ar trebui, așadar, evaluat, actualizat și modificat periodic pe baza rezultatelor noilor cercetări. Prin urmare, Comisia ar trebui să analizeze periodic cele mai recente rezultate disponibile din domeniul cercetării și dezvoltării, prezentând concluziile acestei analize și propunând modificări într-un raport adresat Parlamentului European. |
| --- | --- |

(35)

Dezvoltarea silviculturii durabile este un proces continuu și prezentul regulament ar trebui, așadar, evaluat, actualizat și modificat periodic pe baza rezultatelor noilor cercetări. Prin urmare, Comisia ar trebui să analizeze periodic cele mai recente rezultate disponibile din domeniul cercetării și dezvoltării, prezentând concluziile acestei analize și propunând modificări într-un raport adresat Parlamentului European.

| (36) | Pentru a asigura buna funcționare a pieței interne de produse forestiere, Comisia ar trebui să analizeze în mod continuu impactul prezentului regulament. Ar trebui să fie luată în considerare în mod deosebit influența acestui regulament asupra IMM-urilor care funcționează pe piața internă comunitară. Din acest motiv, Comisia ar trebui se realizeze periodic un studiu și o analiză de impact al efectelor regulamentului asupra pieței interne, în special în legătură cu IMM-urile, în afară de impactul acestuia asupra gestionării durabile a pădurilor. Ulterior, Comisia ar trebui să înainteze Parlamentului European un raport privind analiza efectuată, concluziile sale și măsurile propuse. |
| --- | --- |

(36)

Pentru a asigura buna funcționare a pieței interne de produse forestiere, Comisia ar trebui să analizeze în mod continuu impactul prezentului regulament. Ar trebui să fie luată în considerare în mod deosebit influența acestui regulament asupra IMM-urilor care funcționează pe piața internă comunitară. Din acest motiv, Comisia ar trebui se realizeze periodic un studiu și o analiză de impact al efectelor regulamentului asupra pieței interne, în special în legătură cu IMM-urile, în afară de impactul acestuia asupra gestionării durabile a pădurilor. Ulterior, Comisia ar trebui să înainteze Parlamentului European un raport privind analiza efectuată, concluziile sale și măsurile propuse.

| (37) | Întrucât obiectivele prezentului regulament, și anume completarea și consolidarea cadrului de politică existent și sprijinirea combaterii exploatării forestiere ilegale și a comerțului aferent, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, prin urmare, având în vedere amploarea sa, obiectivele în cauză pot fi realizate mai bine la nivel comunitar, Comunitatea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective, |
| --- | --- |

(37)

Întrucât obiectivele prezentului regulament, și anume completarea și consolidarea cadrului de politică existent și sprijinirea combaterii exploatării forestiere ilegale și a comerțului aferent, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, prin urmare, având în vedere amploarea sa, obiectivele în cauză pot fi realizate mai bine la nivel comunitar, Comunitatea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiectul și obiectivul

Prezentul regulament stabilește obligațiile operatorilor care introduc
  sau pun la dispoziție
  pe piață lemn și produse din lemn.

Operatorii se asigură că numai lemnul și produsele din lemn recoltat în mod legal sunt puse la dispoziție pe piață.

Operatorii care introduc pe piață lemn și produse din lemn aplică un sistem de due diligence.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „lemn și produse din lemn” înseamnă lemnul și produsele din lemn prevăzute în anexă,
  fără excepție
  ; |
| --- | --- |

(a)

„lemn și produse din lemn” înseamnă lemnul și produsele din lemn prevăzute în anexă,
  fără excepție
  ;

| (b) | „punere la dispoziție pe piață” înseamnă orice acțiune de furnizare a lemnului și a produselor din lemn pentru distribuire sau utilizare pe piața comunitară în cursul unei activități comerciale, contra cost sau gratuit; |
| --- | --- |

(b)

„punere la dispoziție pe piață” înseamnă orice acțiune de furnizare a lemnului și a produselor din lemn pentru distribuire sau utilizare pe piața comunitară în cursul unei activități comerciale, contra cost sau gratuit;

| (c) | „introducere pe piață” înseamnă
  prima punere la dispoziție pe piața comunitară a lemnului și a produselor din lemn; transformarea și distribuirea ulterioare ale lemnului nu constituie „introducere pe piață”; |
| --- | --- |

(c)

„introducere pe piață” înseamnă
  prima punere la dispoziție pe piața comunitară a lemnului și a produselor din lemn; transformarea și distribuirea ulterioare ale lemnului nu constituie „introducere pe piață”;

| (d) | „operator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care introduce
  sau pune la dispoziție
  pe piață lemn sau produse din lemn; |
| --- | --- |

(d)

„operator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care introduce
  sau pune la dispoziție
  pe piață lemn sau produse din lemn;

| (e) | „recoltat în mod legal” înseamnă recoltat în conformitate cu legislația aplicabilă a țării de recoltare; |
| --- | --- |

(e)

„recoltat în mod legal” înseamnă recoltat în conformitate cu legislația aplicabilă a țării de recoltare;

| (f) | „risc” înseamnă o funcție a probabilității de import pe teritoriul comunitar, de export de pe acest teritoriu sau de comercializare în cadrul Comunității a lemnului sau a produselor din lemn provenind dintr-o sursă ilegală și a gravității unui astfel de eveniment; |
| --- | --- |

(f)

„risc” înseamnă o funcție a probabilității de import pe teritoriul comunitar, de export de pe acest teritoriu sau de comercializare în cadrul Comunității a lemnului sau a produselor din lemn provenind dintr-o sursă ilegală și a gravității unui astfel de eveniment;

| (g) | „gestionarea riscului” înseamnă
  identificarea sistematică a riscurilor și aplicarea unui
  set de măsuri și de proceduri ▐pentru a reduce riscul de introducere pe piață a lemnului sau a produselor din lemn recoltat în mod ilegal; |
| --- | --- |

(g)

„gestionarea riscului” înseamnă
  identificarea sistematică a riscurilor și aplicarea unui
  set de măsuri și de proceduri ▐pentru a reduce riscul de introducere pe piață a lemnului sau a produselor din lemn recoltat în mod ilegal;

| (h) | „legislația aplicabilă” înseamnă legislația,
  fie ea națională, regională sau internațională, în special cea privind conservarea diversității biologice, gestionarea pădurilor, drepturile de folosire a resurselor și minimizarea efectelor adverse asupra mediului
  ;
  legislația respectivă ar trebui, de asemenea, să ia în considerare titlurile de proprietate, drepturile populațiilor indigene, legislația muncii și cea privind bunăstarea comunităților, impozitele, taxele de import și export, redevențele și taxele aferente recoltării, transportării și comercializării; |
| --- | --- |

(h)

„legislația aplicabilă” înseamnă legislația,
  fie ea națională, regională sau internațională, în special cea privind conservarea diversității biologice, gestionarea pădurilor, drepturile de folosire a resurselor și minimizarea efectelor adverse asupra mediului
  ;
  legislația respectivă ar trebui, de asemenea, să ia în considerare titlurile de proprietate, drepturile populațiilor indigene, legislația muncii și cea privind bunăstarea comunităților, impozitele, taxele de import și export, redevențele și taxele aferente recoltării, transportării și comercializării;

| (i) | „gestionare durabilă a pădurilor” înseamnă gestionarea și folosirea pădurilor și a terenurilor împădurite într-un mod și un ritm care să permită menținerea diversității biologice, a productivității, a capacității de regenerare, a vitalității și a capacității acestora de a îndeplini, acum și în viitor, funcții ecologice, economice și sociale utile la nivel local, național și mondial fără a aduce prejudicii altor ecosisteme; |
| --- | --- |

(i)

„gestionare durabilă a pădurilor” înseamnă gestionarea și folosirea pădurilor și a terenurilor împădurite într-un mod și un ritm care să permită menținerea diversității biologice, a productivității, a capacității de regenerare, a vitalității și a capacității acestora de a îndeplini, acum și în viitor, funcții ecologice, economice și sociale utile la nivel local, național și mondial fără a aduce prejudicii altor ecosisteme;

| (j) | „țara de recoltare” înseamnă țara din care s-a recoltat lemnul sau materialul lemnos utilizat la realizarea produselor din lemn; |
| --- | --- |

(j)

„țara de recoltare” înseamnă țara din care s-a recoltat lemnul sau materialul lemnos utilizat la realizarea produselor din lemn;

| (k) | „organizație de monitorizare” înseamnă o entitate juridică sau o asociație ▐care are capacitatea juridică și
  competențe profesionale corespunzătoare
  de a monitoriza și de a asigura aplicarea sistemelor de due diligence de către operatorii autorizați să utilizeze astfel de sisteme
  , fiind totodată independentă din punct de vedere juridic de operatorii pe care îi certifică; |
| --- | --- |

(k)

„organizație de monitorizare” înseamnă o entitate juridică sau o asociație ▐care are capacitatea juridică și
  competențe profesionale corespunzătoare
  de a monitoriza și de a asigura aplicarea sistemelor de due diligence de către operatorii autorizați să utilizeze astfel de sisteme
  , fiind totodată independentă din punct de vedere juridic de operatorii pe care îi certifică;

| (l) | „trasabilitate” înseamnă capacitatea de a urmări lemnul sau produsele din lemn de-a lungul tuturor etapelor de producție, prelucrare și distribuție. |
| --- | --- |

(l)

„trasabilitate” înseamnă capacitatea de a urmări lemnul sau produsele din lemn de-a lungul tuturor etapelor de producție, prelucrare și distribuție.

Articolul 3

Obligațiile operatorilor

(1)   Operatorii
  se asigură că numai lemnul și produsele din lemn recoltat în mod legal sunt introduse sau puse la dispoziție pe piață.

(2)   Operatorii
  care introduc pe piață lemn și produse din lemn
  stabilesc un sistem de due diligence care conține elementele menționate la articolul 4 ║ sau utilizează un sistem de due diligence stabilit de o organizație de monitorizare
  recunoscută,
  menționată la articolul 6 alineatul (1).

Mecanismele existente de supraveghere prevăzute de legislația națională și orice mecanism voluntar de control al lanțului de aprovizionare, care îndeplinesc cerințele prezentului regulament, pot fi utilizate ca bază pentru sistemul de due diligence.

(3)
     
  Operatorii care pun la dispoziție pe piață lemn și produse din lemn sunt în măsură, de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, să efectueze următoarele:

| (i) | să identifice operatorul care a furnizat lemnul și produsele din lemn, precum și operatorul căruia i-a fost furnizat lemnul și produsele din lemn; |
| --- | --- |

(i)

să identifice operatorul care a furnizat lemnul și produsele din lemn, precum și operatorul căruia i-a fost furnizat lemnul și produsele din lemn;

| (ii) | să prezinte, la cerere, informații cu privire la denumirea speciei, țara/țările de recoltare și, în cazul în care este posibil, concesiunea de origine; |
| --- | --- |

(ii)

să prezinte, la cerere, informații cu privire la denumirea speciei, țara/țările de recoltare și, în cazul în care este posibil, concesiunea de origine;

| (iii) | să verifice, în caz de necesitate, dacă operatorul care a introdus pe piață lemnul și produsele din lemn respective a îndeplinit obligațiile impuse de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(iii)

să verifice, în caz de necesitate, dacă operatorul care a introdus pe piață lemnul și produsele din lemn respective a îndeplinit obligațiile impuse de prezentul regulament.

(4)   În sensul prezentului regulament, produsele din lemn menționate în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 2173/2005, originare din țările partenere menționate în anexa I la regulamentul respectiv, și care respectă dispozițiile regulamentului respectiv și măsurile de implementare a acestuia, sunt considerate a fi obținute în mod legal.

(5)   În sensul prezentului regulament, produsele din lemn menționate în anexele A, B și C la Regulamentul (CE) nr. 338/97 și care repectă dispozițiile regulamentului respectiv și dispozițiile de implementare a acestuia sunt considerate a fi obținute în mod legal.

Articolul 4

Sistemele de due diligence

(1)   Sistemul de due diligence menționat la articolul 3 alineatul (2):

| (a) | garantează, prin intermediul unui sistem de trasabilitate și prin intermediul verificărilor externe, efectuate de organizația de monitorizare, că numai lemnul și produsele din lemn recoltat legal sunt introduse pe piață; |
| --- | --- |

(a)

garantează, prin intermediul unui sistem de trasabilitate și prin intermediul verificărilor externe, efectuate de organizația de monitorizare, că numai lemnul și produsele din lemn recoltat legal sunt introduse pe piață;

| (b) | cuprinde măsuri pentru a determina:








  (i) | țara de origine, pădurea de origine și, în cazurile în care este posibil, concesiunea recoltării; |
| --- | --- | --- |

(b)

cuprinde măsuri pentru a determina:

(i)

țara de origine, pădurea de origine și, în cazurile în care este posibil, concesiunea recoltării;

| (ii) | denumirea speciei, inclusiv denumirea științifică; |
| --- | --- |

(ii)

denumirea speciei, inclusiv denumirea științifică;

| (iii) | valoarea; |
| --- | --- |

(iii)

valoarea;

| (iv) | volumul și/sau masa; |
| --- | --- |

(iv)

volumul și/sau masa;

| (v) | faptul că lemnul sau materialul lemnos utilizat la realizarea produselor din lemn a fost recoltat legal; |
| --- | --- |

(v)

faptul că lemnul sau materialul lemnos utilizat la realizarea produselor din lemn a fost recoltat legal;

| (vi) | numele și adresa operatorului care a furnizat lemnul sau produsele din lemn; |
| --- | --- |

(vi)

numele și adresa operatorului care a furnizat lemnul sau produsele din lemn;

| (vii) | persoana fizică sau juridică responsabilă de recoltare; |
| --- | --- |

(vii)

persoana fizică sau juridică responsabilă de recoltare;

| (viii) | operatorul căruia i-a fost furnizat lemnul și produsele din lemn; |
| --- | --- |

(viii)

operatorul căruia i-a fost furnizat lemnul și produsele din lemn;

| (c) | conține o procedură de gestionare a riscurilor
  , care constă în următoarele:










  (i) | identificarea sistematică a riscurilor, printre altele prin colectarea de date și informații și prin utilizarea surselor internaționale, comunitare sau naționale; |
| --- | --- | --- |

(c)

conține o procedură de gestionare a riscurilor
  , care constă în următoarele:

(i)

identificarea sistematică a riscurilor, printre altele prin colectarea de date și informații și prin utilizarea surselor internaționale, comunitare sau naționale;

| (ii) | aplicarea tuturor măsurilor necesare pentru limitarea expunerii la riscuri; |
| --- | --- |

(ii)

aplicarea tuturor măsurilor necesare pentru limitarea expunerii la riscuri;

| (iii) | instituirea unor proceduri care se execută periodic în vederea verificării faptului că măsurile stabilite la punctele (i) și (ii) sunt eficace și în vederea revizuirii acestora în caz de necesitate; |
| --- | --- |

(iii)

instituirea unor proceduri care se execută periodic în vederea verificării faptului că măsurile stabilite la punctele (i) și (ii) sunt eficace și în vederea revizuirii acestora în caz de necesitate;

| (iv) | înființarea unor registre prin care să se demonstreze aplicarea efectivă a măsurilor stabilite la punctele (i)-(iii). |
| --- | --- |

(iv)

înființarea unor registre prin care să se demonstreze aplicarea efectivă a măsurilor stabilite la punctele (i)-(iii).

| (d) | prevede controale de audit pentru a asigura aplicarea eficientă a sistemului de due diligence. |
| --- | --- |

(d)

prevede controale de audit pentru a asigura aplicarea eficientă a sistemului de due diligence.

(2)   Comisia adoptă măsuri de implementare a prezentului articol
  în vederea garantării unei interpretări uniforme a normelor, precum și a respectării efective a acestora de către operatori
  . În special, Comisia stabilește criteriile conform cărora evaluează dacă există riscul ca lemnul sau produsele din lemn recoltat ilegal să fie introduse pe piață.
  Atunci când stabilește criteriile, Comisia ia în considerare în mod special situația deosebită și capacitatea întreprinderilor mici și mijlocii și, în măsura posibilităților, oferă respectivelor întreprinderi alternative adaptate și simplificate la sistemele de raportare și control, astfel încât aceste sisteme să nu devină o povară excesivă.

Pe baza unor factori legați de tipul produsului, de sursa acestuia sau de complexitatea lanțului de aprovizionare, anumite categorii de lemn și de produse din lemn sau anumiți furnizori se consideră ca prezentând un „risc sporit”, fapt ce impune operatorilor obligații suplimentare de diligență.

Obligațiile suplimentare de diligență pot include, printre altele:

| — | cerințe privind prezentarea de documente, date și informații suplimentare; |
| --- | --- |

—

cerințe privind prezentarea de documente, date și informații suplimentare;

| — | cerințe privind efectuarea unor controale de audit de către terți. |
| --- | --- |

—

cerințe privind efectuarea unor controale de audit de către terți.

Lemnul și produsele din lemn provenind din următoarele surse se consideră de către operatori ca prezentând un „risc sporit”:

| — | zone de conflict sau țări/regiuni ce fac obiectul unei interdicții a Consiliului de Securitate al ONU privind exporturile de lemn, |
| --- | --- |

—

zone de conflict sau țări/regiuni ce fac obiectul unei interdicții a Consiliului de Securitate al ONU privind exporturile de lemn,

| — | țări în privința cărora există informații coerente și fiabile privind ineficiența considerabilă a administrării pădurilor, nivelul scăzut al aplicării legilor privind pădurile sau existența unui nivel ridicat al corupției, |
| --- | --- |

—

țări în privința cărora există informații coerente și fiabile privind ineficiența considerabilă a administrării pădurilor, nivelul scăzut al aplicării legilor privind pădurile sau existența unui nivel ridicat al corupției,

| — | țări în privința cărora datele statistice emise de Organizația ONU pentru Hrană și Agricultură (FAO) indică o scădere a suprafețelor împădurite, |
| --- | --- |

—

țări în privința cărora datele statistice emise de Organizația ONU pentru Hrană și Agricultură (FAO) indică o scădere a suprafețelor împădurite,

| — | resurse în privința cărora există informații, puse la dispoziție de clienți sau de terți, privind posibile nereguli, informații sprijinite de dovezi fiabile care nu au fost infirmate în urma unei cercetări. |
| --- | --- |

—

resurse în privința cărora există informații, puse la dispoziție de clienți sau de terți, privind posibile nereguli, informații sprijinite de dovezi fiabile care nu au fost infirmate în urma unei cercetări.

Comisia pune la dispoziție un registru al surselor de lemn sau de produse din lemn sau al furnizorilor cu risc sporit.

Măsurile respective, destinate să modifice elemente neesențiale din prezentul regulment, prin completarea acestuia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 12 alineatul (2).

Înainte de adoptarea unor măsuri de punere în aplicare suplimentare, sunt consultate părțile vizate.

(3)
     
  În ceea ce privește accesul pe piață al lemnului și produselor din lemn, statele membre nu pot fi împiedicate să stabilească cerințe mai severe decât cele stabilite în prezentul regulament pentru recoltarea și originea lemnului, în legătură cu durabilitatea, protecția mediului, conservarea biodiversității și a ecosistemului, protejarea habitatelor comunităților locale, protejarea comunităților dependente de păduri, protejarea populațiilor indigene și a drepturilor acestora, precum și a drepturilor omului.

Articolul 5

Etichetarea

Statele membre garantează că până la ... (10) tot lemnul și toate produsele din lemn introduse și puse la dispoziție pe piață sunt etichetate, după caz, cu informațiile prevăzute la articolul 3 alineatul (3).

Articolul 6

Recunoașterea organizațiilor de monitorizare

(1)   
  În conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 12 alineatul (3), Comisia recunoaște drept organizație
  de monitorizare
  o entitate publică sau privată care a înființat un sistem de due diligence ce conține elementele menționate la articolul (4) alineatul (1).

(2)
     
  O entitate publică care solicită recunoașterea calității stabilite la alineatul (1) îndeplinește următoarele cerințe:

| (a) | are personalitate juridică; |
| --- | --- |

(a)

are personalitate juridică;

| (b) | face obiectul dreptului public; |
| --- | --- |

(b)

face obiectul dreptului public;

| (c) | a fost înființată în vederea executării unor funcții concrete în sectorul forestier; |
| --- | --- |

(c)

a fost înființată în vederea executării unor funcții concrete în sectorul forestier;

| (d) | este finanțată, în mare parte, de către stat, de către autoritățile regionale sau locale sau de alte organisme de drept public; |
| --- | --- |

(d)

este finanțată, în mare parte, de către stat, de către autoritățile regionale sau locale sau de alte organisme de drept public;

| (e) | îi obligă pe operatorii cărora le acordă autorizația să utilizeze sistemul de due diligence pe care l-a stabilit; |
| --- | --- |

(e)

îi obligă pe operatorii cărora le acordă autorizația să utilizeze sistemul de due diligence pe care l-a stabilit;

| (f) | a instituit un mecanism de monitorizare pentru a asigura utilizarea sistemului de due diligence de către operatorii pe care i-a certificat în calitate de utilizatori ai sistemului său de due diligence; |
| --- | --- |

(f)

a instituit un mecanism de monitorizare pentru a asigura utilizarea sistemului de due diligence de către operatorii pe care i-a certificat în calitate de utilizatori ai sistemului său de due diligence;

| (g) | ia măsurile disciplinare corespunzătoare împotriva oricărui operator autorizat care nu respectă cerințele sistemului
  său
  de due diligence
  ; printre măsurile disciplinare se numără informarea autorității competente naționale corespunzătoare cu privire la încălcarea în cauză; |
| --- | --- |

(g)

ia măsurile disciplinare corespunzătoare împotriva oricărui operator autorizat care nu respectă cerințele sistemului
  său
  de due diligence
  ; printre măsurile disciplinare se numără informarea autorității competente naționale corespunzătoare cu privire la încălcarea în cauză;

| (h) | nu se află în conflict de interese cu autoritățile competente. |
| --- | --- |

(h)

nu se află în conflict de interese cu autoritățile competente.

(3)
     
  O entitate privată care solicită recunoașterea calității stabilite la alineatul (1) îndeplinește următoarele cerințe:

| (a) | are personalitate juridică; |
| --- | --- |

(a)

are personalitate juridică;

| (b) | face obiectul dreptului privat; |
| --- | --- |

(b)

face obiectul dreptului privat;

| (c) | are competențe profesionale corespunzătoare; |
| --- | --- |

(c)

are competențe profesionale corespunzătoare;

| (d) | este independentă din punct de vedere juridic de operatorii pe care îi autorizează; |
| --- | --- |

(d)

este independentă din punct de vedere juridic de operatorii pe care îi autorizează;

| (e) | operatorii pe care îi autorizează sunt obligați de statutul entității să utilizeze sistemul de due diligence al acesteia; |
| --- | --- |

(e)

operatorii pe care îi autorizează sunt obligați de statutul entității să utilizeze sistemul de due diligence al acesteia;

| (f) | a instituit un mecanism de monitorizare pentru a asigura utilizarea sistemului de due diligence de către operatorii pe care i-a atestat ca utilizatori ai sistemului său de due diligence; |
| --- | --- |

(f)

a instituit un mecanism de monitorizare pentru a asigura utilizarea sistemului de due diligence de către operatorii pe care i-a atestat ca utilizatori ai sistemului său de due diligence;

| (g) | ia măsurile disciplinare corespunzătoare împotriva oricărui operator autorizat care nu respectă cerințele sistemului său de due diligence; printre măsurile disciplinare se numără informarea autorității competente naționale corespunzătoare cu privire la încălcarea în cauză. |
| --- | --- |

(g)

ia măsurile disciplinare corespunzătoare împotriva oricărui operator autorizat care nu respectă cerințele sistemului său de due diligence; printre măsurile disciplinare se numără informarea autorității competente naționale corespunzătoare cu privire la încălcarea în cauză.

(4)   Organizația de monitorizare prezintă Comisiei
  , împreună cu cererea de recunoaștere, următoarele informații:

| (a) | statutul; |
| --- | --- |

(a)

statutul;

| (b) | numele persoanelor autorizate să acționeze în numele organizației; |
| --- | --- |

(b)

numele persoanelor autorizate să acționeze în numele organizației;

| (c) | documentația care demonstrează competențele profesionale corespunzătoare ale organizației; |
| --- | --- |

(c)

documentația care demonstrează competențele profesionale corespunzătoare ale organizației;

| (d) | o descriere detaliată a sistemului său de due diligence. |
| --- | --- |

(d)

o descriere detaliată a sistemului său de due diligence.

(5)   
  În conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 12 alineatul (3), Comisia decide
  acordarea recunoașterii unei organizații de monitorizare în termen de trei luni de la depunerea unei cereri de către organizația de monitorizare
  sau a unei recomandări din partea autorității competente a unui stat membru prin care aceasta recomandă acordarea recunoașterii organizației respective.

Decizia de a acorda recunoaștere unei organizații de monitorizare este transmisă de către Comisie autorității competente din statul membru în a cărui jurisdicție se află organizația, împreună cu o copie a cererii, în termen de 15 zile de la data deciziei.

Autoritățile competente
  ale statelor membre
  efectuează controale
  , inclusiv verificări pe teren,
  la intervale regulate
  sau pe baza unor sesizări din partea unor terți, întemeiate pe probe,
  pentru a se asigura că organizațiile de monitorizare respectă cerințele prevăzute la alineatul (1).
  Rapoartele întocmite în urma controalelor se pun la dispoziția publicului.

Dacă în urma controalelor respective autoritățile competente constată că organizațiile de monitorizare nu respectă cerințele prevăzute la alineatele (1) și (2) sau la alineatele (1) și (3) acestea informează de îndată Comisia și îi prezintă toate dovezile pertinente în acest sens.

(6)   
  În conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 12 alineatul (3), Comisia
  retrage recunoașterea unei organizații de monitorizare în cazul în care s-a stabilit că aceasta nu mai respectă cerințele prevăzute la
  alineatele (1) și (2) sau la alineatele (1) și (3)
  .

(7)   Autoritățile competente informează Comisia, în termen de două luni de la luarea deciziei de a
  recomanda acordarea, refuzul sau retragerea recunoașterii oricărei organizații de monitorizare
  .

(8)   Comisia adoptă măsurile de implementare a prezentului articol.

Măsurile respective, destinate să modifice elemente neesențiale din prezentul regulment, prin completarea acestuia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 12 alineatul (2).

Articolul 7

Lista organizațiilor de monitorizare

Comisia publică lista organizațiilor de monitorizare recunoscute ▐ în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, seria C, și o pune la dispoziție pe site-ul său de internet. Lista respectivă se reactualizează periodic.

Articolul 8

Măsuri de monitorizare și control

(1)   Autoritățile competente efectuează controale pentru a verifica dacă operatorii respectă cerințele prevăzute la articolul 3 alineatele (1)
  ,
  (2)
  și (3)
  și la articolul 4 alineatul (1).

(2)
     
  Controalele sunt efectuate în conformitate cu un plan anual și/sau pe baza unor sesizări din partea unor terți, întemeiate pe probe, sau de fiecare dată când autoritatea competentă a statului membru respectiv deține informații care pun la îndoială respectarea de către operator a cerințelor privind sistemele de due diligence stabilite în prezentul regulament.

(3)
     
  Controalele pot include, printre altele:

| (a) | examinarea sistemelor și procedurilor tehnice și de gestionare ale sistemului de due diligence și de evaluare a riscurilor utilizat de operatori; |
| --- | --- |

(a)

examinarea sistemelor și procedurilor tehnice și de gestionare ale sistemului de due diligence și de evaluare a riscurilor utilizat de operatori;

| (b) | examinarea documentației și registrelor care demonstrează funcționarea corespunzătoare a sistemelor și procedurilor în cauză; |
| --- | --- |

(b)

examinarea documentației și registrelor care demonstrează funcționarea corespunzătoare a sistemelor și procedurilor în cauză;

| (c) | controale prin sondaj, inclusiv verificări pe teren. |
| --- | --- |

(c)

controale prin sondaj, inclusiv verificări pe teren.

(4)
     
  Autoritățile competente sunt echipate cu un sistem fiabil de trasabilitate a produselor din lemn comercializate la nivel internațional și cu sisteme publice de monitorizare pentru a evalua performanțele operatorilor în legătură cu respectarea obligațiilor lor și pentru a ajuta operatorii să identifice furnizorii de lemn și produse din lemn cu grad ridicat de risc.

(5)   Operatorii acordă toată asistența necesară pentru a facilita efectuarea controalelor menționate la alineatul (1)
  , în special în ceea ce privește accesul în sediu și prezentarea documentației sau a registrelor
  .

(6)   
  Dacă
  în urma controalelor menționate la alineatul (1)
  se presupune că operatorul a încălcat cerințele stabilite la articolul 3
  , autoritățile competente pot
  iniția, în conformitate cu legislația lor națională, o investigație amplă cu privire la încălcare și, în conformitate cu legislația națională și în funcție de gravitatea încălcării, pot lua măsuri imediate, printre care se pot număra și următoarele:

| (a) | încetarea imediată a activităților comerciale; și |
| --- | --- |

(a)

încetarea imediată a activităților comerciale; și

| (b) | sechestrarea lemnului și a produselor din lemn. |
| --- | --- |

(b)

sechestrarea lemnului și a produselor din lemn.

(7)
     
  Orice măsuri imediate întreprinse de autoritățile competente sunt de așa natură încât să prevină continuarea încălcării în cauză și să permită autorităților competente să-și finalizeze investigația.

(8)
     
  În cazul în care autoritățile competente constată că sistemele și procedurile tehnice și de gestiune ale sistemului de due diligence și de evaluare a riscurilor nu sunt suficiente, acestea obligă operatorul să ia măsuri corective.

Articolul 9

Registrele de evidență a controalelor

(1)   Autoritățile competente întocmesc registrele de evidență a controalelor menționate la articolul 8 alineatul (1), indicând în special natura și rezultatele acestora, inclusiv orice măsuri corective solicitate. Registrele de evidență a tuturor controalelor se păstrează cel puțin zece ani.

(2)   
  Registrele
  menționate la alineatul (1) se pune la dispoziția publicului
  , pe internet,
  în conformitate cu Directiva 2003/4/CE.

Articolul 10

Cooperare

(1)   Autoritățile competente cooperează atât între între ele, cât și cu autoritățile administrative din țările terțe și cu Comisia pentru a asigura respectarea dispozițiilor prezentului Regulament.

(2)   Autoritățile competente fac schimb de informații privind rezultatele controalelor menționate la articolul 8 alineatul (1) cu autoritățile competente ale altui (altor) stat(e) membru (membre) și cu Comisia.

Articolul 11

Autorități competente

(1)   Fiecare stat membru desemnează autoritatea competentă sau autoritățile competente responsabile cu aplicarea prezentului regulament.
  Autorităților respective trebuie să li se acorde competențe suficiente în vederea asigurării aplicării prezentului regulament prin monitorizarea punerii sale în aplicare, prin investigarea presupuselor încălcări în colaborare cu serviciile vamale și prin sesizarea promptă a autorității de urmărire penală cu privire la infracțiuni.

Statele membre comunică Comisiei denumirile și adresele autorităților competente până la 31 decembrie ...║. Statele membre comunică Comisiei orice modificări ale denumirilor sau ale adreselor autorităților competente.

(2)   Comisia pune la dispoziția publicului
  , pe internet,
  lista autorităților competente.
  Această listă se actualizează în permanență.

Articolul 12

Comitetul

(1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru comerțul cu lemn║.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5a alineatele (1)-(4) și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din decizia respectivă.

(3)
     
  Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 5 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din decizia respectivă.

Articolul 13

Elaborarea cerințelor de durabilitate

Până la ... (11), Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere legislativă cu privire la norme comunitare pentru tot lemnul și pentru toate produsele din lemn ce provin din păduri naturale, în vederea atingerii celor mai înalte cerințe de durabilitate.

Articolul 14

Grupul consultativ

(1)
     
  Se înființează un grup consultativ care este format din reprezentanți ai părților interesate, inclusiv, printre alții, reprezentanți ai industriei forestiere, proprietari de păduri, organizații neguvernamentale (ONG-uri) și grupuri de consumatori, și este prezidat de un reprezentant al Comisiei.

(2)
     
  La reuniuni pot participa și reprezentanți ai statelor membre fie din proprie inițiativă, fie la invitația grupului consultativ.

(3)
     
  Grupul consultativ își stabilește regulamentul de procedură, care este făcut public pe site-ul internet al Comisiei.

(4)
     
  Comisia asigură sprijinul tehnic și logistic necesar grupului consultativ și asigură secretariatul la reuniunile sale.

(5)
     
  Grupul consultativ analizează și emite avize referitoare la probleme legate de aplicarea prezentului regulament, aduse în discuție de către președinte fie din proprie inițiativă, fie la solicitarea membrilor grupului consultativ sau ai comitetului.

(6)
     
  Comisia transmite comitetului avizele grupului consultativ.

Articolul 15

Modificări

Comisia poate să
  completeze
  lista tipurilor de lemn și a produselor din lemn prevăzută în anexă, ținând seama de caracteristicile tehnice, de utilizările finale și de procesele de producție.

Măsurile respective, destinate să modifice elemente neesențiale din prezentul regulment, prin completarea acestuia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 12 alineatul (2).

Articolul 16

Sancțiuni

Statele membre stabilesc regimul sancțiunilor care se aplică în caz de nerespectare a dispozițiilor prezentului regulament și iau toate măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare a acestora. Sancțiunile prevăzute
  pot include sancțiuni penale sau administrative,
  trebuie să fie eficiente, proporționale și disuasive
  și includ, după caz, printre altele:

| (a) | sancțiuni financiare care să reflecte:








  — | gradul daunelor ecologice produse; |
| --- | --- | --- |

(a)

sancțiuni financiare care să reflecte:

—

gradul daunelor ecologice produse;

| — | valoarea produselor din lemn care fac obiectul încălcării; |
| --- | --- |

—

valoarea produselor din lemn care fac obiectul încălcării;

| — | pierderile fiscale și prejudiciul economic cauzat de încălcare; |
| --- | --- |

—

pierderile fiscale și prejudiciul economic cauzat de încălcare;

| (b) | sechestrarea lemnului și a produselor din lemn; |
| --- | --- |

(b)

sechestrarea lemnului și a produselor din lemn;

| (c) | o interdicție temporară de comercializare a lemnului și a produselor din lemn. |
| --- | --- |

(c)

o interdicție temporară de comercializare a lemnului și a produselor din lemn.

În cazurile în care sunt în desfășurare acțiuni judiciare, operatorii suspendă aprovizionarea cu lemn și cu produse din lemn din zonele în cauză.

Sancțiunile financiare reprezintă cel puțin de cinci ori valoarea produselor din lemn obținute prin comiterea unei încălcări grave. În cazul unor încălcări grave repetate într-un interval de cinci ani, sancțiunile financiare cresc treptat până ajung să reprezinte cel puțin de opt ori valoarea produselor din lemn obținute prin comiterea unei încălcări grave.

Fără a aduce atingere altor dispoziții din legislația comunitară privind fondurile publice, statele membre nu acordă niciun ajutor public în cadrul regimurilor naționale de acordare a ajutoarelor sau în cadrul fondurilor comunitare operatorilor care s-au făcut vinovați de o încălcare gravă a prezentului regulament, înainte de a fi luate măsuri corective și de a fi aplicate sancțiuni eficiente, proporționale și disuasive.

Statele membre comunică respectivele dispoziții privind sancțiunile Comisiei până la 31 decembrie ... și o informează de îndată ║cu privire la orice modificări ulterioare ale acestora.

Articolul 17

Raportarea

(1)   Statele membre trimit Comisiei, pentru prima oara până la ... (12)
  și, ulterior, o dată la doi ani, un raport privind aplicarea prezentului regulament pe parcursul celor doi ani precedenți.

(2)   Pe baza acestor rapoarte, Comisia întocmește un raport pe care îl prezintă Parlamentului European și Consiliului din doi în doi ani.

(3)
     
  Atunci când elaborează raportul menționat la alineatul (2), Comisia ține seama de progresele realizate în ceea ce privește încheierea și funcționarea acordurilor de parteneriat voluntare FLEGT adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2173/2005. Comisia examinează necesitatea revizuirii prezentului regulament în lumina experienței acumulate în ceea ce privește funcționarea acordurilor de parteneriat voluntare FLEGT și a eficienței acestora în abordarea problemei lemnului ilegal.

Articolul 18

Modificări ale Directivei 2008/99/CE

Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal

   (13)

  se modifică, de la ...

   (14)

  , după cum urmează:

| 1. | La articolul 3 se adaugă următoarea literă:










  „(ia) | punerea la dispoziție pe piață a lemnului sau a produselor din lemn recoltat în mod ilegal.” |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 3 se adaugă următoarea literă:

„(ia)

punerea la dispoziție pe piață a lemnului sau a produselor din lemn recoltat în mod ilegal.”

| 2. | În anexa A se adaugă următoarea liniuță:










  – | „Regulamentul (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului din ... de stabilire a obligațiilor operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn.” |
| --- | --- | --- |

2.

În anexa A se adaugă următoarea liniuță:

–

Articolul 19

Reexaminare

Până la ...

   (15)

  și ulterior din cinci în cinci ani, Comisia realizează o revizuire a funcționării prezentului regulament cu privire la obiectul și scopul său și prezintă Parlamentului European concluziile acestei revizuiri și, pe baza acestora, propunerile sale de modificare.

Reexaminarea se concentrează pe următoarele aspecte:

| — | o analiză detaliată și riguroasă a cercetării și evoluțiilor din domeniul silviculturii durabile; |
| --- | --- |

—

o analiză detaliată și riguroasă a cercetării și evoluțiilor din domeniul silviculturii durabile;

| — | impactul prezentului regulament asupra pieței comunitare, cu un accent deosebit asupra competitivității și capacității noilor întreprinderi de a pătrunde pe piață; |
| --- | --- |

—

impactul prezentului regulament asupra pieței comunitare, cu un accent deosebit asupra competitivității și capacității noilor întreprinderi de a pătrunde pe piață;

| — | situația IMM-urilor pe piață și modul în care prezentul regulament afectează activitățile acestora. |
| --- | --- |

—

situația IMM-urilor pe piață și modul în care prezentul regulament afectează activitățile acestora.

Articolul 20

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la [...] (16).

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C , , p. .

1

(2)  JO C , , p. .

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 22 aprilie 2009.

3

Poziția Parlamentului European din 22 aprilie 2009.

(4)  

  JO L 242, 10.9.2002, p. 1.

4

JO L 242, 10.9.2002, p. 1.

(5)  COM(2003)0251, 21.5.2003.

5

(6)  JO L 347, 30.12.2005, p. 1.

6

(7)  JO L 61, 3.3.1997, p. 1.

7

(8)  JO L 41, 14.2.2003, p. 26.

8

(9)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

9

(10)  În termen de doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

10

(11)  Un an de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

11

(12)  A se introduce data de 30 aprilie din al treilea an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

12

A se introduce data de 30 aprilie din al treilea an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(13)  

  JO L 328, 6.12.2008, p. 28.

13

JO L 328, 6.12.2008, p. 28.

(14)  
  La un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

14

La un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(15)  
  Trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

15

Trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

(16)  La
  un an
  de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

16

un an

Miercuri, 22 aprilie 2009ANEXĂ

Tipuri de lemn și produse din lemn, în conformitate cu clasificarea din Nomenclatura Combinată prevăzută în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 (1)
  al Consiliului, cărora li se aplică dispozițiile prezentului regulament

| 1. | Produsele prevăzute în Anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 2173/2005▐, cărora li se aplică regimul de licențe FLEGT; |
| --- | --- |

1.

Produsele prevăzute în Anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 2173/2005▐, cărora li se aplică regimul de licențe FLEGT;

| 2. | Celuloză și hârtie, prevăzute la capitolele
  47, 48 și 49
  din Nomenclatura Combinată (NC), cu excepția celor pe bază de bambus și a produselor reciclate (deșeuri și resturi); |
| --- | --- |

2.

Celuloză și hârtie, prevăzute la capitolele
  47, 48 și 49
  din Nomenclatura Combinată (NC), cu excepția celor pe bază de bambus și a produselor reciclate (deșeuri și resturi);

| 3. | Mobilă din lemn, înscrisă la codurile NC 9403 30, NC 9403 40, NC 9403 50 00, NC 9403 60 și NC 9403 90 30; |
| --- | --- |

3.

Mobilă din lemn, înscrisă la codurile NC 9403 30, NC 9403 40, NC 9403 50 00, NC 9403 60 și NC 9403 90 30;

| 4. | Construcții prefabricate înscrise la codul NC 9406 00 20; |
| --- | --- |

4.

Construcții prefabricate înscrise la codul NC 9406 00 20;

| 5. | Lemn de foc, sub formă de trunchiuri, bușteni, ramuri, vreascuri sau sub forme similare; lemn sub formă de așchii sau particule; rumeguș, deșeuri și resturi de lemn, chiar aglomerate, sub formă de butuci, brichete, pelete sau forme similare, înscrise la codul NC 4401; |
| --- | --- |

5.

Lemn de foc, sub formă de trunchiuri, bușteni, ramuri, vreascuri sau sub forme similare; lemn sub formă de așchii sau particule; rumeguș, deșeuri și resturi de lemn, chiar aglomerate, sub formă de butuci, brichete, pelete sau forme similare, înscrise la codul NC 4401;

| 6. | Lucrări de tâmplărie și piese de dulgherie pentru construcții, inclusiv panouri celulare, panouri asamblate pentru acoperit podeaua și șindrile ( „shingles” și „shakes”) din lemn; lemn (inclusiv lamele și frizele de parchet, neasamblate), profilat (sub formă de lambă, de uluc, fălțuit, șanfrenat, îmbinat în V, mulurat, rotunjit sau similare), în lungul unuia sau mai multor canturi, fețe sau capete, chiar geluit, șlefuit sau lipit prin îmbinare cap la cap, înscrise la codul NC 4418; |
| --- | --- |

6.

Lucrări de tâmplărie și piese de dulgherie pentru construcții, inclusiv panouri celulare, panouri asamblate pentru acoperit podeaua și șindrile ( „shingles” și „shakes”) din lemn; lemn (inclusiv lamele și frizele de parchet, neasamblate), profilat (sub formă de lambă, de uluc, fălțuit, șanfrenat, îmbinat în V, mulurat, rotunjit sau similare), în lungul unuia sau mai multor canturi, fețe sau capete, chiar geluit, șlefuit sau lipit prin îmbinare cap la cap, înscrise la codul NC 4418;

| 7. | Plăci aglomerate, panouri numite „oriented strand board” (OSB) și panouri similare (de exemplu, panourile numite „waferboard”), din lemn sau din alte materiale lemnoase, chiar aglomerate cu rășini sau cu alți lianți organici, înscrise la codul NC 4410; |
| --- | --- |

7.

Plăci aglomerate, panouri numite „oriented strand board” (OSB) și panouri similare (de exemplu, panourile numite „waferboard”), din lemn sau din alte materiale lemnoase, chiar aglomerate cu rășini sau cu alți lianți organici, înscrise la codul NC 4410;

| 8. | Panouri fibrolemnoase sau din alte materiale lemnoase, chiar aglomerate cu rășini sau cu alți lianți organici, înscrise la codul NC 4411; |
| --- | --- |

8.

Panouri fibrolemnoase sau din alte materiale lemnoase, chiar aglomerate cu rășini sau cu alți lianți organici, înscrise la codul NC 4411;

| 9. | Lemn „densificat”, în blocuri, scânduri, lame sau sub formă de profile, înscrise la codul NC 4413 00 00; |
| --- | --- |

9.

Lemn „densificat”, în blocuri, scânduri, lame sau sub formă de profile, înscrise la codul NC 4413 00 00;

| 10. | Rame din lemn pentru tablouri, fotografii, oglinzi sau obiecte similare, înscrise la codul NC 4414 00; |
| --- | --- |

10.

Rame din lemn pentru tablouri, fotografii, oglinzi sau obiecte similare, înscrise la codul NC 4414 00;

| 11. | Lăzi, lădițe, coșuri, cilindri și ambalaje similare din lemn; tambure pentru cabluri, din lemn; paleți simpli, boxpaleți si alte platforme de încărcare, din lemn; grilaje din lemn pentru paleți; sicrie, înscrise la codul NC 4415; |
| --- | --- |

11.

Lăzi, lădițe, coșuri, cilindri și ambalaje similare din lemn; tambure pentru cabluri, din lemn; paleți simpli, boxpaleți si alte platforme de încărcare, din lemn; grilaje din lemn pentru paleți; sicrie, înscrise la codul NC 4415;

| 12. | Butoaie, cuve, putini și alte produse de dogărie și părțile lor, din lemn, inclusiv doagele, înscrise la codul NC 4416 00 00; |
| --- | --- |

12.

Butoaie, cuve, putini și alte produse de dogărie și părțile lor, din lemn, inclusiv doagele, înscrise la codul NC 4416 00 00;

| 13. | Alte produse din lemn incluse în capitolele NC 94 și 95, inclusiv jucăriile din lemn și accesoriile pentru sport. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (JO L 256, 7.9.1987, p. 1).

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/162 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/162

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Nivelul minim al rezervelor de țiței și/sau produse petroliere *

P6_TA(2009)0226

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului privind obligația statelor membre de a menține un nivel minimal de rezerve de petrol brut și/sau de produse petroliere (COM(2008)0775 – C6-0511/2008 – 2008/0220(CNS))

2010/C 184 E/40

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0775),

având în vedere articolul 100 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6–0511/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6–0214/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de directivă


  Considerentul 1 |
| (1) | Aprovizionarea Comunității cu petrol brut și cu produse petroliere rămâne o chestiune extrem de importantă, în special pentru sectorul transporturilor și pentru industria chimică. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul 1

(1)

Aprovizionarea Comunității cu petrol brut și cu produse petroliere rămâne o chestiune extrem de importantă, în special pentru sectorul transporturilor și pentru industria chimică.

| (1) | Aprovizionarea Comunității cu petrol brut și cu produse petroliere rămâne o chestiune extrem de importantă, în special pentru sectorul transporturilor și pentru industria chimică
  și cea energetică
  .
  Perturbarea aprovizionării cu petrol brut și cu produse petroliere sau existența unor stocuri insuficiente ar putea duce la pierderi financiare importante pentru întreprinderi și ar putea paraliza alte sectoare economice, precum și viața cotidiană a cetățenilor UE. |
| --- | --- |

(1)

Aprovizionarea Comunității cu petrol brut și cu produse petroliere rămâne o chestiune extrem de importantă, în special pentru sectorul transporturilor și pentru industria chimică
  și cea energetică
  .
  Perturbarea aprovizionării cu petrol brut și cu produse petroliere sau existența unor stocuri insuficiente ar putea duce la pierderi financiare importante pentru întreprinderi și ar putea paraliza alte sectoare economice, precum și viața cotidiană a cetățenilor UE.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 1a (nou)

| (1a) | Petrolul brut este și va rămâne pentru deceniile următoare una din cele mai importante surse de energie primară. În același timp, va fi din ce în ce mai greu pentru statele membre să asigure aprovizionarea constantă cu petrol brut la un preț rezonabil. |
| --- | --- |

(1a)

Petrolul brut este și va rămâne pentru deceniile următoare una din cele mai importante surse de energie primară. În același timp, va fi din ce în ce mai greu pentru statele membre să asigure aprovizionarea constantă cu petrol brut la un preț rezonabil.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 2

| (2) | Concentrarea din ce în ce mai intensă a producției, diminuarea rezervelor petroliere, precum și creșterea consumului mondial de produse petroliere contribuie la
  înmulțirea
  riscurilor de sincope în aprovizionare. |
| --- | --- |

(2)

Concentrarea din ce în ce mai intensă a producției, diminuarea rezervelor petroliere, precum și creșterea consumului mondial de produse petroliere contribuie la
  înmulțirea
  riscurilor de sincope în aprovizionare.

| (2) | Concentrarea din ce în ce mai intensă a producției, diminuarea rezervelor petroliere, precum și creșterea
  constantă
  a consumului mondial de produse petroliere contribuie la
  proliferarea
  riscurilor de sincope în aprovizionare. |
| --- | --- |

(2)

Concentrarea din ce în ce mai intensă a producției, diminuarea rezervelor petroliere, precum și creșterea
  constantă
  a consumului mondial de produse petroliere contribuie la
  proliferarea
  riscurilor de sincope în aprovizionare.

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 2a (nou)

| (2a) | Pe lângă măsurile menite să creeze un climat favorabil investițiilor destinate explorării și exploatării rezervelor de petrol din interiorul Uniunii Europene și din afara acesteia – element vital pentru asigurarea stocurilor de petrol pe termen lung -, crearea unor rezerve de petrol constituie un mijloc dovedit pentru compensarea disfuncționalităților pe termen scurt din aprovizionare. |
| --- | --- |

(2a)

Pe lângă măsurile menite să creeze un climat favorabil investițiilor destinate explorării și exploatării rezervelor de petrol din interiorul Uniunii Europene și din afara acesteia – element vital pentru asigurarea stocurilor de petrol pe termen lung -, crearea unor rezerve de petrol constituie un mijloc dovedit pentru compensarea disfuncționalităților pe termen scurt din aprovizionare.

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 2b (nou)

| (2b) | Gradul de dependență al statelor membre de importurile de petrol, care servesc la satisfacerea nevoilor energetice ale acestora, este extrem de ridicat. |
| --- | --- |

(2b)

Gradul de dependență al statelor membre de importurile de petrol, care servesc la satisfacerea nevoilor energetice ale acestora, este extrem de ridicat.

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 4a (nou)

| (4a) | Uniunea Europeană este un actor global și, prin urmare, politica acesteia de îmbunătățire a siguranței aprovizionării cu energie ar trebui să fie inclusă printre obiectivele de politică în relațiile sale cu țările candidate și cu țările vecine. |
| --- | --- |

(4a)

Uniunea Europeană este un actor global și, prin urmare, politica acesteia de îmbunătățire a siguranței aprovizionării cu energie ar trebui să fie inclusă printre obiectivele de politică în relațiile sale cu țările candidate și cu țările vecine.

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 4b (nou)

| (4b) | Comisia ar trebui să se asigure că cele opt state membre care nu sunt membre ale Agenției Internaționale pentru Energie (AIE)

   (1)

  sunt implicate de pe poziții egale în ceea ce privește deciziile și măsurile luate de Uniunea Europeană în acord cu AIE. |
| --- | --- |

(4b)

Comisia ar trebui să se asigure că cele opt state membre care nu sunt membre ale Agenției Internaționale pentru Energie (AIE)

   (1)

  sunt implicate de pe poziții egale în ceea ce privește deciziile și măsurile luate de Uniunea Europeană în acord cu AIE.

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 5a (nou)

| (5a) | Comisia ar trebui să reprezinte în mod adecvat și să sprijine interesele statelor membre ale UE care nu sunt membre ale AIE. |
| --- | --- |

(5a)

Comisia ar trebui să reprezinte în mod adecvat și să sprijine interesele statelor membre ale UE care nu sunt membre ale AIE.

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Considerentul 7

| (7) | Concluziile președinției Consiliului European de la Bruxelles din 8 și 9 martie 2007 arată că devine din ce în ce mai important si presant ca Uniunea Europeană să instituie o politică integrată în domeniul energiei care să combine măsurile luate la nivel european cu cele luate la nivelul statelor membre. Prin urmare,
  apropierea mecanismelor
  de stocare aplicate în diferitele state membre este esențială. |
| --- | --- |

(7)

Concluziile președinției Consiliului European de la Bruxelles din 8 și 9 martie 2007 arată că devine din ce în ce mai important si presant ca Uniunea Europeană să instituie o politică integrată în domeniul energiei care să combine măsurile luate la nivel european cu cele luate la nivelul statelor membre. Prin urmare,
  apropierea mecanismelor
  de stocare aplicate în diferitele state membre este esențială.

| (7) | Concluziile președinției Consiliului European de la Bruxelles din 8 și 9 martie 2007 arată că devine din ce în ce mai important si presant ca Uniunea Europeană să instituie o politică integrată în domeniul energiei care să combine măsurile luate la nivel european cu cele luate la nivelul statelor membre. Prin urmare,
  asigurarea compatibilității dintre diferitele mecanisme
  de stocare aplicate în diferitele state membre este esențială. |
| --- | --- |

(7)

Concluziile președinției Consiliului European de la Bruxelles din 8 și 9 martie 2007 arată că devine din ce în ce mai important si presant ca Uniunea Europeană să instituie o politică integrată în domeniul energiei care să combine măsurile luate la nivel european cu cele luate la nivelul statelor membre. Prin urmare,
  asigurarea compatibilității dintre diferitele mecanisme
  de stocare aplicate în diferitele state membre este esențială.

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Considerentul 7a (nou)

| (7a) | Concluziile Președinției Consiliului European din 15 și 16 octombrie 2008 subliniază dorința Uniunii de a institui mecanisme de solidaritate între statele membre în caz de disfuncționalități referitoare la aprovizionarea cu energie și sugerează instituirea tuturor instrumentelor necesare în acest sens. Un sistem eficient pentru menținerea stocurilor de petrol brut și/sau de produse petroliere, coordonat la nivel comunitar, este, de asemenea, o componentă importantă a procesului de aplicare a principiului solidarității energetice. |
| --- | --- |

(7a)

Concluziile Președinției Consiliului European din 15 și 16 octombrie 2008 subliniază dorința Uniunii de a institui mecanisme de solidaritate între statele membre în caz de disfuncționalități referitoare la aprovizionarea cu energie și sugerează instituirea tuturor instrumentelor necesare în acest sens. Un sistem eficient pentru menținerea stocurilor de petrol brut și/sau de produse petroliere, coordonat la nivel comunitar, este, de asemenea, o componentă importantă a procesului de aplicare a principiului solidarității energetice.

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Considerentul 8

| (8) | Disponibilitatea stocurilor petroliere și capacitatea de a garanta alimentarea cu energie constituie elemente esențiale ale siguranței publice în statele membre și în Comunitate. Existența în Comunitate a unor organisme sau servicii centrale de stocare
  contribuie
  la atingerea acestor obiective.
  Pentru ca diferitele state
  membre să își poată utiliza în modul cel mai eficace normele de drept național pentru definirea statutului entităților centrale de stocare proprii fiecăruia, limitând în același timp sarcina financiară reprezentată de activitățile de stocare suportată de consumatorii finali
  , în contextul în care stocurile petroliere pot fi menținute oriunde în Comunitate și de către orice organism sau serviciu central înființat în acest scop, este suficientă interzicerea scopului lucrativ al acestora
  . |
| --- | --- |

(8)

Disponibilitatea stocurilor petroliere și capacitatea de a garanta alimentarea cu energie constituie elemente esențiale ale siguranței publice în statele membre și în Comunitate. Existența în Comunitate a unor organisme sau servicii centrale de stocare
  contribuie
  la atingerea acestor obiective.
  Pentru ca diferitele state
  membre să își poată utiliza în modul cel mai eficace normele de drept național pentru definirea statutului entităților centrale de stocare proprii fiecăruia, limitând în același timp sarcina financiară reprezentată de activitățile de stocare suportată de consumatorii finali
  , în contextul în care stocurile petroliere pot fi menținute oriunde în Comunitate și de către orice organism sau serviciu central înființat în acest scop, este suficientă interzicerea scopului lucrativ al acestora
  .

| (8) | Disponibilitatea stocurilor petroliere și capacitatea de a garanta alimentarea cu energie constituie elemente esențiale ale siguranței publice în statele membre și în Comunitate.Existența în Comunitate a unor organisme sau servicii centrale de stocare
  ar putea contribui
  la atingerea
  în mod rentabil a
  acestor obiective.
  În cazul în care stocurile petroliere pot fi menținute oriunde în Comunitate și de către orice organism sau serviciu central înființat în acest scop, statele
  membre
  ar trebui
  să își poată utiliza în modul cel mai eficace normele de drept național pentru definirea statutului entităților centrale de stocare proprii fiecăruia
  și a condițiilor în care delegă activitățile de stocare altor state membre sau altor entități
  , limitând în același timp sarcina financiară reprezentată de activitățile de stocare suportată de consumatorii finali. |
| --- | --- |

(8)

Disponibilitatea stocurilor petroliere și capacitatea de a garanta alimentarea cu energie constituie elemente esențiale ale siguranței publice în statele membre și în Comunitate.Existența în Comunitate a unor organisme sau servicii centrale de stocare
  ar putea contribui
  la atingerea
  în mod rentabil a
  acestor obiective.
  În cazul în care stocurile petroliere pot fi menținute oriunde în Comunitate și de către orice organism sau serviciu central înființat în acest scop, statele
  membre
  ar trebui
  să își poată utiliza în modul cel mai eficace normele de drept național pentru definirea statutului entităților centrale de stocare proprii fiecăruia
  și a condițiilor în care delegă activitățile de stocare altor state membre sau altor entități
  , limitând în același timp sarcina financiară reprezentată de activitățile de stocare suportată de consumatorii finali.

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Considerentul 8a (nou)

| (8a) | Pentru a reduce sarcina financiară suportată de utilizatorii finali, statele membre ar trebui să prevadă o cooperare mai strânsă între entitățile centrale de stocare, precum și înființarea unor entități regionale de stocare. |
| --- | --- |

(8a)

Pentru a reduce sarcina financiară suportată de utilizatorii finali, statele membre ar trebui să prevadă o cooperare mai strânsă între entitățile centrale de stocare, precum și înființarea unor entități regionale de stocare.

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Considerentul 9

| (9) | Date fiind obiectivele legislației comunitare privind stocurile petroliere, alături de preocupările în materie de securitate ale unor state membre, precum și dorința de a crește rigoarea și transparența mecanismelor de solidaritate între statele membre, este necesară restrângerea la teritoriul național a sferei de acțiune a entităților centrale care operează fără intermediari. |
| --- | --- |

(9)

Date fiind obiectivele legislației comunitare privind stocurile petroliere, alături de preocupările în materie de securitate ale unor state membre, precum și dorința de a crește rigoarea și transparența mecanismelor de solidaritate între statele membre, este necesară restrângerea la teritoriul național a sferei de acțiune a entităților centrale care operează fără intermediari.

eliminat

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Considerentul 12

| (12) | Având în vedere aspectele impuse de instituirea unor politici pentru situațiile de criză, de
  apropierea mecanismelor
  naționale de stocare și ținând seama de imperativul asigurării unei vizibilități sporite cu privire la nivelul stocurilor, în special în situații de criză, este necesar ca statele membre
  și Comunitatea
  să dispună de mijloace de intensificare a controlului acestor stocuri. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere aspectele impuse de instituirea unor politici pentru situațiile de criză, de
  apropierea mecanismelor
  naționale de stocare și ținând seama de imperativul asigurării unei vizibilități sporite cu privire la nivelul stocurilor, în special în situații de criză, este necesar ca statele membre
  și Comunitatea
  să dispună de mijloace de intensificare a controlului acestor stocuri.

| (12) | Având în vedere aspectele impuse de instituirea unor politici pentru situațiile de criză și de
  asigurarea compatibilității dintre mecanismele
  naționale de stocare și ținând seama de imperativul asigurării unei vizibilități sporite cu privire la nivelul stocurilor, în special în situații de criză, este necesar ca statele membre să dispună de mijloace de intensificare a controlului acestor stocuri. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere aspectele impuse de instituirea unor politici pentru situațiile de criză și de
  asigurarea compatibilității dintre mecanismele
  naționale de stocare și ținând seama de imperativul asigurării unei vizibilități sporite cu privire la nivelul stocurilor, în special în situații de criză, este necesar ca statele membre să dispună de mijloace de intensificare a controlului acestor stocuri.

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Considerentul 12a (nou)

| (12a) | În timp ce ar trebui să se asigure statelor membre o flexibilitate suficientă pentru ca să își poată alege cele mai potrivite acorduri de stocare în funcție de specificitățile lor geografice și organizatorice, ar trebui instituite toate mecanismele necesare pentru a permite în orice moment furnizarea către Comisie a unor date corecte și sigure privind nivelurile stocurilor. |
| --- | --- |

(12a)

În timp ce ar trebui să se asigure statelor membre o flexibilitate suficientă pentru ca să își poată alege cele mai potrivite acorduri de stocare în funcție de specificitățile lor geografice și organizatorice, ar trebui instituite toate mecanismele necesare pentru a permite în orice moment furnizarea către Comisie a unor date corecte și sigure privind nivelurile stocurilor.

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Considerentul 12b (nou)

| (12b) | Ar trebui consolidat rolul statelor membre în menținerea și gestionarea stocurilor obligatorii de petrol pentru situații de urgență. |
| --- | --- |

(12b)

Ar trebui consolidat rolul statelor membre în menținerea și gestionarea stocurilor obligatorii de petrol pentru situații de urgență.

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Considerentul 14

| (14) | Pentru a contribui la sporirea siguranței aprovizionării în Comunitate
  , este necesar ca nivelul stocurilor care intră în proprietatea statelor membre sau a entităților centrale, denumite “stocuri specifice”, stabilite în urma deciziilor statelor membre, să corespundă nevoilor reale în caz de criză
  . Mai mult, acestea trebuie să beneficieze de statut juridic propriu, care să le garanteze disponibilitatea în caz de criză. În acest scop, statele membre implicate trebuie să ia măsurile necesare în vederea protejării necondiționate a stocurilor în cauză împotriva oricărei măsuri de executare forțată. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a contribui la sporirea siguranței aprovizionării în Comunitate
  , este necesar ca nivelul stocurilor care intră în proprietatea statelor membre sau a entităților centrale, denumite “stocuri specifice”, stabilite în urma deciziilor statelor membre, să corespundă nevoilor reale în caz de criză
  . Mai mult, acestea trebuie să beneficieze de statut juridic propriu, care să le garanteze disponibilitatea în caz de criză. În acest scop, statele membre implicate trebuie să ia măsurile necesare în vederea protejării necondiționate a stocurilor în cauză împotriva oricărei măsuri de executare forțată.

| (14) | Pentru a contribui la sporirea siguranței aprovizionării în Comunitate,
  stocurile disponibile ar trebui, în conformitate cu prezenta directivă, să fie suficiente pentru a face față cererii cel puțin pe perioada specificată
  . Mai mult, acestea trebuie să beneficieze de statut juridic propriu, care să le garanteze disponibilitatea în caz de criză. În acest scop, statele membre implicate trebuie să ia măsurile necesare în vederea protejării necondiționate a stocurilor în cauză împotriva oricărei măsuri de executare forțată. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a contribui la sporirea siguranței aprovizionării în Comunitate,
  stocurile disponibile ar trebui, în conformitate cu prezenta directivă, să fie suficiente pentru a face față cererii cel puțin pe perioada specificată
  . Mai mult, acestea trebuie să beneficieze de statut juridic propriu, care să le garanteze disponibilitatea în caz de criză. În acest scop, statele membre implicate trebuie să ia măsurile necesare în vederea protejării necondiționate a stocurilor în cauză împotriva oricărei măsuri de executare forțată.

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Considerentul 15

| (15) | Cantitățile care intră în proprietatea acestor entități centrale sau a statelor membre trebuie stabilite în acest stadiu la un nivel fixat în mod independent și voluntar de fiecare dintre statele membre implicate. |
| --- | --- |

(15)

Cantitățile care intră în proprietatea acestor entități centrale sau a statelor membre trebuie stabilite în acest stadiu la un nivel fixat în mod independent și voluntar de fiecare dintre statele membre implicate.

| (15) | Cantitățile care intră în proprietatea acestor entități centrale sau a statelor membre trebuie stabilite în acest stadiu la un nivel fixat
  în prealabil
  în mod independent și voluntar de fiecare dintre statele membre implicate. |
| --- | --- |

(15)

Cantitățile care intră în proprietatea acestor entități centrale sau a statelor membre trebuie stabilite în acest stadiu la un nivel fixat
  în prealabil
  în mod independent și voluntar de fiecare dintre statele membre implicate.

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Considerentul 18

| (18) | Frecvența întocmirii situațiilor stocurilor, precum și termenele în care acestea trebuie puse la dispoziție, stabilite de Directiva 2006/67/CE, par să difere față de diversele sisteme de stocuri petroliere instituite în alte părți ale lumii. În rezoluția cu privire la repercusiunile macroeconomice ale majorării prețului energiei, Parlamentul European și-a manifestat sprijinul pentru adoptarea unei frecvențe crescute de informare. |
| --- | --- |

(18)

Frecvența întocmirii situațiilor stocurilor, precum și termenele în care acestea trebuie puse la dispoziție, stabilite de Directiva 2006/67/CE, par să difere față de diversele sisteme de stocuri petroliere instituite în alte părți ale lumii. În rezoluția cu privire la repercusiunile macroeconomice ale majorării prețului energiei, Parlamentul European și-a manifestat sprijinul pentru adoptarea unei frecvențe crescute de informare.

| (18) | Frecvența întocmirii situațiilor stocurilor, precum și termenele în care acestea trebuie puse la dispoziție, stabilite de Directiva 2006/67/CE, par să difere față de diversele sisteme de stocuri petroliere instituite în alte părți ale lumii. În rezoluția cu privire la repercusiunile macroeconomice ale majorării prețului energiei, Parlamentul European și-a manifestat sprijinul pentru adoptarea unei frecvențe crescute de informare.
  În același timp, este necesar să se garanteze că datele sunt exacte și nu necesită rectificări săptămânale sau lunare, cum încă se întâmplă frecvent în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

(18)

Frecvența întocmirii situațiilor stocurilor, precum și termenele în care acestea trebuie puse la dispoziție, stabilite de Directiva 2006/67/CE, par să difere față de diversele sisteme de stocuri petroliere instituite în alte părți ale lumii. În rezoluția cu privire la repercusiunile macroeconomice ale majorării prețului energiei, Parlamentul European și-a manifestat sprijinul pentru adoptarea unei frecvențe crescute de informare.
  În același timp, este necesar să se garanteze că datele sunt exacte și nu necesită rectificări săptămânale sau lunare, cum încă se întâmplă frecvent în Uniunea Europeană.

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Considerentul 21

| (21) | Aceste obiective impun totodată extinderea obligației de întocmire și de comunicare a situațiilor statistice și în cazul altor stocuri, nu doar al stocurilor de urgență și a stocurilor specifice, precum și necesitatea de a solicita prezentarea acestora pe bază
  săptămânală
  . |
| --- | --- |

(21)

Aceste obiective impun totodată extinderea obligației de întocmire și de comunicare a situațiilor statistice și în cazul altor stocuri, nu doar al stocurilor de urgență și a stocurilor specifice, precum și necesitatea de a solicita prezentarea acestora pe bază
  săptămânală
  .

| (21) | Aceste obiective impun totodată extinderea obligației de întocmire și de comunicare a situațiilor statistice și în cazul altor stocuri, nu doar al stocurilor de urgență și a stocurilor specifice, precum și necesitatea de a solicita prezentarea acestora pe bază
  lunară
  .
  Ținând seama de rezultatele viitorului studiu de fezabilitate privind eficiența raportării săptămânale a stocurilor petroliere comerciale, Comisia ar trebui să fie abilitată să solicite statelor membre să transmită săptămânal situațiile respective, în măsura în care se poate garanta că vor fi necesare doar ajustări minime și că acest lucru aduce avantaje distincte în ceea ce privește transparența pieței. |
| --- | --- |

(21)

Aceste obiective impun totodată extinderea obligației de întocmire și de comunicare a situațiilor statistice și în cazul altor stocuri, nu doar al stocurilor de urgență și a stocurilor specifice, precum și necesitatea de a solicita prezentarea acestora pe bază
  lunară
  .
  Ținând seama de rezultatele viitorului studiu de fezabilitate privind eficiența raportării săptămânale a stocurilor petroliere comerciale, Comisia ar trebui să fie abilitată să solicite statelor membre să transmită săptămânal situațiile respective, în măsura în care se poate garanta că vor fi necesare doar ajustări minime și că acest lucru aduce avantaje distincte în ceea ce privește transparența pieței.

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Considerentul 23

| (23) | În situațiile prezentate Comisiei s-ar putea strecura discrepanțe sau erori. Este așadar necesar ca persoanele angajate sau mandatate de către serviciile Comisiei să poată verifica situația reală a stocurilor și documentele utilizate de autoritățile statelor membre. |
| --- | --- |

(23)

În situațiile prezentate Comisiei s-ar putea strecura discrepanțe sau erori. Este așadar necesar ca persoanele angajate sau mandatate de către serviciile Comisiei să poată verifica situația reală a stocurilor și documentele utilizate de autoritățile statelor membre.

| (23) | În situațiile prezentate Comisiei s-ar putea strecura discrepanțe sau erori. Este așadar necesar ca persoanele angajate sau mandatate de către serviciile Comisiei să poată verifica
  , împreună cu autoritățile de control desemnate ale statului membru, în cazul în care există suspiciuni întemeiate,
  situația reală a stocurilor și documentele utilizate de autoritățile statelor membre. |
| --- | --- |

(23)

În situațiile prezentate Comisiei s-ar putea strecura discrepanțe sau erori. Este așadar necesar ca persoanele angajate sau mandatate de către serviciile Comisiei să poată verifica
  , împreună cu autoritățile de control desemnate ale statului membru, în cazul în care există suspiciuni întemeiate,
  situația reală a stocurilor și documentele utilizate de autoritățile statelor membre.

Amendamentul 22

Propunere de directivă

Considerentul 25

| (25) | Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea de către statele membre a datelor cu caracter personal este reglementată de Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date, în vreme ce protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea de către Comisie a datelor cu caracter personal este guvernată de Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date.
  Aceste acte prevăd prelucrarea datelor cu caracter personal doar într-un scop legitim, precum și ștergerea imediată a datelor personale colectate accidental. |
| --- | --- |

(25)

Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea de către statele membre a datelor cu caracter personal este reglementată de Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date, în vreme ce protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea de către Comisie a datelor cu caracter personal este guvernată de Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date.
  Aceste acte prevăd prelucrarea datelor cu caracter personal doar într-un scop legitim, precum și ștergerea imediată a datelor personale colectate accidental.

| (25) | Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea de către statele membre a datelor cu caracter personal este reglementată de Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date, în vreme ce protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea de către Comisie a datelor cu caracter personal este guvernată de Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date.
  Dispozițiile prezentei directive se aplică fără a se aduce atingere dispozițiilor cuprinse în Directiva 95/46/CE și Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

(25)

Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea de către statele membre a datelor cu caracter personal este reglementată de Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date, în vreme ce protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea de către Comisie a datelor cu caracter personal este guvernată de Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date.
  Dispozițiile prezentei directive se aplică fără a se aduce atingere dispozițiilor cuprinse în Directiva 95/46/CE și Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

Amendamentul 23

Propunere de directivă

Considerentul 29

| (29) | Având în vedere absența unui nivel minim obligatoriu uniform la nivel comunitar al stocurilor specifice, precum și numărul de mecanisme noi instituite prin prezenta directivă, aplicarea acesteia trebuie să facă obiectul unei evaluări
  într-un timp relativ scurt
  de la intrarea în vigoare. |
| --- | --- |

(29)

Având în vedere absența unui nivel minim obligatoriu uniform la nivel comunitar al stocurilor specifice, precum și numărul de mecanisme noi instituite prin prezenta directivă, aplicarea acesteia trebuie să facă obiectul unei evaluări
  într-un timp relativ scurt
  de la intrarea în vigoare.

| (29) | Având în vedere absența unui nivel minim obligatoriu uniform la nivel comunitar al stocurilor specifice
  și ținând seama de studiul actual referitor la rentabilitatea măsurilor de creștere a transparenței pieței de petrol, în special prin raportarea săptămânală a stocurilor comerciale de petrol
  , precum și numărul de mecanisme noi instituite prin prezenta directivă, aplicarea acesteia trebuie să facă obiectul unei evaluări
  cel târziu în termen de trei ani
  de la intrarea în vigoare. |
| --- | --- |

(29)

Având în vedere absența unui nivel minim obligatoriu uniform la nivel comunitar al stocurilor specifice
  și ținând seama de studiul actual referitor la rentabilitatea măsurilor de creștere a transparenței pieței de petrol, în special prin raportarea săptămânală a stocurilor comerciale de petrol
  , precum și numărul de mecanisme noi instituite prin prezenta directivă, aplicarea acesteia trebuie să facă obiectul unei evaluări
  cel târziu în termen de trei ani
  de la intrarea în vigoare.

Amendamentul 24

Propunere de directivă

Articolul 2 – paragraful 1 – litera e

| (e) | “decizie internațională efectivă de punere în circulație a stocurilor” se referă la orice decizie în vigoare a consiliului director al Agenției Internaționale pentru Energie care are scopul de a asigura punerea în circulație a stocurilor de petrol sau de produse petroliere ale unui stat membru; |
| --- | --- |

(e)

“decizie internațională efectivă de punere în circulație a stocurilor” se referă la orice decizie în vigoare a consiliului director al Agenției Internaționale pentru Energie care are scopul de a asigura punerea în circulație a stocurilor de petrol sau de produse petroliere ale unui stat membru;

| (e) | “decizie internațională efectivă de punere în circulație a stocurilor” se referă la orice decizie în vigoare a consiliului director al AIE care are scopul de a asigura punerea în circulație a stocurilor de petrol sau de produse petroliere ale unui stat membru
  al AIE
  ; |
| --- | --- |

(e)

“decizie internațională efectivă de punere în circulație a stocurilor” se referă la orice decizie în vigoare a consiliului director al AIE care are scopul de a asigura punerea în circulație a stocurilor de petrol sau de produse petroliere ale unui stat membru
  al AIE
  ;

Amendamentul 25

Propunere de directivă

Articolul 2 – paragraful 1 – litera la (nouă)

| (la) | “situații de urgență” sunt circumstanțele în care are loc o perturbare considerabilă a aprovizionării cu petrol brut și/sau cu produse petroliere. |
| --- | --- |

(la)

“situații de urgență” sunt circumstanțele în care are loc o perturbare considerabilă a aprovizionării cu petrol brut și/sau cu produse petroliere.

Amendamentul 26

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 4

(4)   Normele și metodele de calcul al obligațiilor de stocare menționate la prezentul articol pot fi modificate în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 24 alineatul (2).

(4)   Normele și metodele de calcul al obligațiilor de stocare menționate la prezentul articol pot fi modificate în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 24 alineatul (2)
  și după consultarea experților și a părților interesate
  .

Amendamentul 27

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 3

(3)   Normele și metodele de calcul al nivelului stocurilor menționate la alineatele (1) și (2) pot fi modificate în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 24 alineatul (2).

(3)   Normele și metodele de calcul al nivelului stocurilor menționate la alineatele (1) și (2) pot fi modificate în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 24 alineatul (2)
  și după consultarea experților și a părților interesate
  .

Amendamentul 28

Propunere de directivă

Articolul 5 – alineatul 1 – paragraful 1

(1)   Statele membre asigură în permanență accesibilitatea din punct de vedere fizic și disponibilitatea stocurilor de urgență și a stocurilor specifice definite la articolul 9 care se găsesc pe teritoriile lor naționale. Totodată, statele membre stabilesc norme cu privire la identificarea, contabilitatea și controlul stocurilor menționate, care să permită în orice moment verificarea acestora. Contabilitatea se ține separat în cazul stocurilor de urgență și a stocurilor specifice care fac parte din stocurile deținute de operatorii economici sau care sunt combinate cu acestea.

(1)   Statele membre asigură în permanență accesibilitatea din punct de vedere fizic și disponibilitatea stocurilor de urgență și a stocurilor specifice definite la articolul 9 care se găsesc pe teritoriile lor naționale. Totodată, statele membre stabilesc norme cu privire la identificarea, contabilitatea și controlul stocurilor menționate, care să permită în orice moment verificarea acestora.
  Aceste norme se stabilesc cu acordul prealabil al Comisiei.
  Contabilitatea se ține separat în cazul stocurilor de urgență și a stocurilor specifice care fac parte din stocurile deținute de operatorii economici sau care sunt combinate cu acestea.

Amendamentul 29

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 1 – paragraful 1

(1)   Fiecare stat membru instituie un registru detaliat, actualizat permanent, al tuturor stocurilor de urgență menținute în beneficiul său și care nu constituie stocuri specifice în înțelesul articolului 9. Acest registru conține în principal

  toate informațiile care permit localizarea precisă a stocurilor
  în cauză și stabilirea cantităților, a proprietarului, precum și natura exactă a acestora, prin referire la categoriile identificate în anexa C punctul 3.1 alineatul (1) din Regulamentul nr. ******** al Parlamentului European și al Consiliului din ******** privind statisticile energetice.

(1)   Fiecare stat membru instituie un registru detaliat, actualizat permanent, al tuturor stocurilor de urgență menținute în beneficiul său și care nu constituie stocuri specifice în înțelesul articolului 9. Acest registru conține în special

  informații privind depozitul, rafinăria sau locul de stocare în care se află stocurile
  în cauză, precum și cantitățile de stocuri, proprietarul acestora și natura lor exactă, cu trimitere la categoriile identificate în anexa C punctul 3.1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2008 privind statisticile energetice (2)
  .

Amendamentul 30

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 1 – paragraful 2

În termen de
  30 de zile
  de la încheierea fiecărui an calendaristic, statele membre transmit Comisiei o copie a registrului stocurilor care arată situația acestora în ultima zi a anului în cauză.

În termen de
  45 de zile
  de la încheierea fiecărui an calendaristic, statele membre transmit Comisiei o copie a registrului stocurilor care arată situația acestora în ultima zi a anului în cauză.

Amendamentul 31

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 1 – paragraful 3a (nou)

Comisia asigură confidențialitatea datelor individuale cuprinse în registre.

Amendamentul 32

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 3 – paragraful 2a (nou)

În cazul în care aceste obligații sunt delegate printr-un acord statului membru pe teritoriul căruia se află stocurile respective sau entității centrale de stocare instituite de acel stat membru, acordul respectiv va cuprinde dispoziții care stabilesc:

| (a) | responsabilitatea statului membru sau a entității centrale de stocare de a asigura mereu informații corecte privind nivelul stocurilor; |
| --- | --- |

(a)

responsabilitatea statului membru sau a entității centrale de stocare de a asigura mereu informații corecte privind nivelul stocurilor;

| (b) | calendarul pentru livrarea acestor stocuri de urgență achizițonate, constituite, întreținute sau gestionate pe teritoriul său către statul membru care a delegat aceste sarcini; |
| --- | --- |

(b)

calendarul pentru livrarea acestor stocuri de urgență achizițonate, constituite, întreținute sau gestionate pe teritoriul său către statul membru care a delegat aceste sarcini;

| (c) | sancțiuni eficiente, proporționale și cu efect de descurajare, în cazul în care statul membru sau entitatea centrală de stocare nu îndeplinește condițiile specificate în acord. |
| --- | --- |

(c)

sancțiuni eficiente, proporționale și cu efect de descurajare, în cazul în care statul membru sau entitatea centrală de stocare nu îndeplinește condițiile specificate în acord.

Amendamentul 33

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 4 – litera b

| (b) | de a publica cu cel puțin
  6 luni
  în avans condițiile în care oferă operatorilor economici aceste servicii. |
| --- | --- |

(b)

de a publica cu cel puțin
  6 luni
  în avans condițiile în care oferă operatorilor economici aceste servicii.

| (b) | de a publica cu cel puțin
  3 luni
  în avans condițiile în care oferă operatorilor economici aceste servicii. |
| --- | --- |

(b)

de a publica cu cel puțin
  3 luni
  în avans condițiile în care oferă operatorilor economici aceste servicii.

Amendamentul 34

Propunere de directivă

Articolul 8 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera b

| (b) | uneia sau mai multor alte entități centrale de stocare care au capacitatea de a menține astfel de stocuri sau |
| --- | --- |

(b)

uneia sau mai multor alte entități centrale de stocare care au capacitatea de a menține astfel de stocuri sau

| (b) | uneia sau mai multor alte entități centrale de stocare care au capacitatea de a menține astfel de stocuri
  , cu condiția încheierii unui acord între statul membru respectiv și statele membre în care urmează să se păstreze stocurile,
  sau |
| --- | --- |

(b)

uneia sau mai multor alte entități centrale de stocare care au capacitatea de a menține astfel de stocuri
  , cu condiția încheierii unui acord între statul membru respectiv și statele membre în care urmează să se păstreze stocurile,
  sau

Amendamentul 35

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 1 – paragraful 1

(1)   Fiecare stat membru se poate angaja
  irevocabil
  să mențină un nivel minimal, calculat în număr de zile de consum, de stocuri petroliere care îndeplinesc condițiile de la prezentul articol (denumite “stocuri specifice”).

(1)   Fiecare stat membru se poate angaja să mențină un nivel minimal, calculat în număr de zile de consum, de stocuri petroliere care îndeplinesc condițiile de la prezentul articol (denumite “stocuri specifice”).

Amendamentul 36

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 3 – partea introductivă

(3)   Stocurile specifice se
  compun
  exclusiv din următoarele categorii de produse, definite în anexa B punctul 4 din Regulamentul (CE) nr.
  ******** al Parlamentului European și al Consiliului din ******** privind statisticile energetice
  :

(3)   Stocurile specifice se
  pot compune
  exclusiv din următoarele categorii de produse,
  care trebuie să se conformeze legislației comunitare, în special în privința normelor pentru carburanți și protecția mediului,

  astfel cum suntdefinite în anexa B punctul 4 din Regulamentul (CE) nr.
  1099/2008
  :

Amendamentul 37

Propunere de directivă

Articolul 9 – alineatul 5 – paragraful 1

(5)   Fiecare stat membru care a decis să mențină stocuri specifice transmite Comisiei o notificare, care se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în care precizează, pentru fiecare categorie, nivelul stocurilor specifice pe care se angajează
  irevocabil
  să le mențină în permanență. Nivelul minim astfel notificat este singurul obligatoriu și se aplică în mod identic pentru toate categoriile de stocuri specifice utilizate de statul membru.

(5)   Fiecare stat membru care a decis să mențină stocuri specifice transmite Comisiei o notificare, care se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în care precizează, pentru fiecare categorie, nivelul stocurilor specifice pe care se angajează să le mențină în permanență
  , precum și perioada pentru care își asumă acest angajament
  . Nivelul minim astfel notificat este singurul obligatoriu și se aplică în mod identic pentru toate categoriile de stocuri specifice utilizate de statul membru.

Amendamentul 38

Propunere de directivă

Articolul 10 – alineatul 1 – paragraful 1

(1)   Fiecare stat membru instituie și actualizează în permanență un registru detaliat al tuturor stocurilor specifice pe care le deține pe teritoriul național. Acest registru cuprinde în special
  toate informațiile care permit localizarea exactă a stocurilor
  respective.

(1)   Fiecare stat membru instituie și actualizează în permanență
  și lunar
  un registru detaliat al tuturor stocurilor specifice pe care le deține pe teritoriul național. Acest registru cuprinde în special
  informații privind depozitul, rafinăria sau locul de stocare în care se află stocurile
  respective.

Amendamentul 39

Propunere de directivă

Articolul 10 – alineatul 1 – paragraful 2

În termen de
  8 zile
  de la o eventuală solicitare din partea serviciilor Comisiei, statele membre transmit Comisiei o copie a registrului. Respectivele solicitări pot fi făcute în termen de maxim
  10 ani
  de la data la care se referă datele solicitate.

În termen de
  10 zile lucrătoare
  de la o eventuală solicitare din partea serviciilor Comisiei, statele membre transmit Comisiei o copie a registrului. Respectivele solicitări pot fi făcute în termen de maxim
  trei ani
  de la data la care se referă datele solicitate.

Amendamentul 40

Propunere de directivă

Articolul 11 – paragraful 1a (nou)

Orice acord între statele membre și o entitate centrală de stocare conține dispoziții care stabilesc:

| (a) | responsabilitatea statului membru sau a entității centrale de stocare de a asigura mereu informații corecte privind nivelul stocurilor; |
| --- | --- |

(a)

responsabilitatea statului membru sau a entității centrale de stocare de a asigura mereu informații corecte privind nivelul stocurilor;

| (b) | calendarul pentru livrarea acestor stocuri de urgență achiziționate, constituite, întreținute sau gestionate pe teritoriul său către statul membru care a delegat aceste sarcini; |
| --- | --- |

(b)

calendarul pentru livrarea acestor stocuri de urgență achiziționate, constituite, întreținute sau gestionate pe teritoriul său către statul membru care a delegat aceste sarcini;

| (c) | sancțiuni eficiente, proporționale și cu efect de descurajare, în cazul în care statul membru sau entitatea centrală de stocare nu îndeplinește condițiile specificate în acord. |
| --- | --- |

(c)

sancțiuni eficiente, proporționale și cu efect de descurajare, în cazul în care statul membru sau entitatea centrală de stocare nu îndeplinește condițiile specificate în acord.

Amendamentul 41

Propunere de directivă

Articolul 15

(1)   Statele membre comunică Comisiei o situație statistică
  săptămânală
  referitoare la nivelurile stocurilor comerciale deținute pe teritoriul național. Totodată, statele membre se asigură că datele cu caracter sensibil sunt protejate și se abțin de la a menționa numele proprietarilor stocurilor în cauză.

(1)   Statele membre comunică Comisiei o situație statistică
  lunară
  referitoare la nivelurile stocurilor comerciale deținute pe teritoriul național. Totodată, statele membre se asigură că datele cu caracter sensibil sunt protejate și se abțin de la a menționa numele proprietarilor stocurilor în cauză.

(2)   Pe baza situațiilor care îi sunt transmise de statele membre, Comisia publică o situație statistică
  săptămânală
  referitoare la stocurile comerciale din Comunitate, utilizând nivelurile agregate ale acestora.

(2)   Pe baza situațiilor care îi sunt transmise de statele membre, Comisia publică o situație statistică
  lunară
  referitoare la stocurile comerciale din Comunitate, utilizând nivelurile agregate ale acestora.

(3)   Comisia adoptă normele de aplicare a alineatelor (1) și (2) în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 24 alineatul (2).

(3)   Comisia adoptă normele de aplicare a alineatelor (1) și (2) în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 24 alineatul (2).

(3a)
     
  Comisia poate, în conformitate cu evaluarea prevăzută la articolul 23, să solicite statelor membre să transmită o situație săptămânală în locul unei situații lunare a nivelurilor stocurilor petroliere comerciale în cazul în care, în urma unei analize amănunțite a fezabilității și eficacității situațiilor statistice săptămânale, se constată că acestea aduc o contribuție considerabilă la transparența pieței și că datele colectate astfel nu necesită ulterior rectificări de rutină semnificative.

Amendamentul 42

Propunere de directivă

Articolul 19 – alineatul 1

(1)   Serviciile Comisiei pot decide
  în orice moment
  să angajeze acțiuni de control în statele membre cu privire la stocurile de urgență și la stocurile specifice. La pregătirea acestora, serviciile Comisiei pot solicita avizul grupului de coordonare.

(1)   Serviciile Comisiei pot decide
  , dacă există motive întemeiate de suspiciune,
  să angajeze acțiuni de control în statele membre cu privire la stocurile de urgență și la stocurile specifice. La pregătirea acestora, serviciile Comisiei pot solicita avizul grupului de coordonare.

Amendamentul 43

Propunere de directivă

Articolul 19 – alineatul 2

(2)   Obiectivele acțiunilor de control vizate la alineatul (1) nu includ
  colectarea de date
  cu caracter personal. Datele cu caracter personal găsite sau dezvăluite în timpul controalelor nu se colectează și nici nu se iau în considerare, iar în caz de colectare accidentală, acestea se distrug fără întârziere.

(2)   Obiectivele acțiunilor de control vizate la alineatul (1) nu includ
  prelucrarea datelor
  cu caracter personal. Datele cu caracter personal găsite sau dezvăluite în timpul controalelor nu se colectează și nici nu se iau în considerare, iar în caz de colectare accidentală, acestea se distrug fără întârziere.

Amendamentul 44

Propunere de directivă

Articolul 19 – alineatul 4

(4)   Statele membre se asigură că, în cadrul desfășurării controalelor menționate la alineatul (1), persoanele responsabile cu menținerea și gestionarea stocurilor de urgență și a stocurilor specifice de pe teritoriile lor naționale colaborează cu angajații Comisiei
  sau cu persoanele mandatate de aceasta
  .

(4)   Statele membre se asigură că, în cadrul desfășurării controalelor menționate la alineatul (1), persoanele responsabile cu menținerea și gestionarea stocurilor de urgență și a stocurilor specifice de pe teritoriile lor naționale colaborează cu angajații
  autorizați sau agenții autorizați ai
  Comisiei.

Amendamentul 45

Propunere de directivă

Articolul 19 – alineatul 7

(7)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a garanta conservarea datelor, situațiilor și documentelor referitoare la stocurile de urgență și la stocurile specifice pentru o perioadă de minim
  10 ani
  .

(7)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a garanta conservarea datelor, situațiilor și documentelor referitoare la stocurile de urgență și la stocurile specifice pentru o perioadă de minim
  trei ani
  .

Amendamentul 46

Propunere de directivă

Articolul 21 – alineatele 3 și 4

(3)   În situația existenței unei decizii internaționale efective de punere în circulație a stocurilor, statele membre implicate își pot utiliza stocurile de urgență și stocurile specifice în vederea îndeplinirii obligațiilor internaționale care decurg din respectiva decizie. În această situație, statele membre în cauză informează imediat Comisia, care poate convoca grupul de coordonare sau poate proceda la consultarea membrilor acestuia pe cale electronică în vederea evaluării efectelor acestei puneri în circulație a stocurilor.

(3)   
  Comisia acționează în strânsă cooperare cu alte organizații internaționale care au puterea de a lua o decizie privind punerea în circulație a stocurilor și consolidează coordonarea multilaterală și bilaterală a acestor aspecte pe plan mondial.
  În situația existenței unei decizii internaționale efective de punere în circulație a stocurilor, statele membre implicate își pot utiliza stocurile de urgență și stocurile specifice în vederea îndeplinirii obligațiilor internaționale care decurg din respectiva decizie. În această situație, statele membre în cauză informează imediat Comisia, care poate convoca grupul de coordonare sau poate proceda la consultarea membrilor acestuia pe cale electronică în vederea evaluării efectelor acestei puneri în circulație a stocurilor.

(4)   În cazul în care intervin dificultăți în aprovizionarea Comunității sau a unui stat membru cu petrol brut sau cu produse petroliere, Comisia convoacă grupul de coordonare în cel mai scurt timp posibil, la solicitarea unui stat membru sau din proprie inițiativă. Grupul de coordonare examinează situația. Comisia stabilește dacă există sau nu o disfuncționalitate gravă în aprovizionare.

(4)   În cazul în care intervin dificultăți în aprovizionarea Comunității sau a unui stat membru cu petrol brut sau cu produse petroliere, Comisia convoacă grupul de coordonare în cel mai scurt timp posibil, la solicitarea unui stat membru sau din proprie inițiativă.
  Fiecare stat membru se asigură că poate fi reprezentat, fizic sau prin mijloace electronice, la o reuniune a grupului de coordonare în termen de 24 de ore de la convocarea reuniunii.
  Grupul de coordonare examinează situația
  pe baza angajamentului față de principiul solidarității între statele membre și a unei evaluări obiective a impactului economic și social, iar
  Comisia stabilește
  , pe baza evaluării făcute de grupul de coordonare,
  dacă există sau nu o disfuncționalitate gravă în aprovizionare.

În cazul în care se constată existența unei disfuncționalități grave în aprovizionare, Comisia poate autoriza punerea în circulație totală sau parțială a cantităților propuse în acest scop de către statele membre implicate.

În cazul în care se constată existența unei disfuncționalități grave în aprovizionare, Comisia poate autoriza punerea în circulație totală sau parțială a cantităților propuse în acest scop de către statele membre implicate.

Amendamentul 47

Propunere de directivă

Articolul 23

În termen de trei ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive, Comisia procedează la o evaluare a implementării acesteia și examinează în special oportunitatea impunerii tuturor statelor membre a unui nivel minim obligatoriu al stocurilor specifice.

În termen de
  cel mult
  trei ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive, Comisia procedează la o evaluare a implementării acesteia și examinează în special:

| (a) | dacă informațiile privind stocurile sunt corecte și transmise la timp; |
| --- | --- |

(a)

dacă informațiile privind stocurile sunt corecte și transmise la timp;

| (b) | dacă nivelurile stocurilor petroliere comerciale vor fi raportate săptămânal sau lunar; |
| --- | --- |

(b)

dacă nivelurile stocurilor petroliere comerciale vor fi raportate săptămânal sau lunar;

| (c) | oportunitatea impunerii tuturor statelor membre a unui nivel minim obligatoriu al stocurilor specifice
  pe o perioadă mai mare de timp
  . |
| --- | --- |

(c)

oportunitatea impunerii tuturor statelor membre a unui nivel minim obligatoriu al stocurilor specifice
  pe o perioadă mai mare de timp
  .

Amendamentul 48

Propunere de directivă

Articolul 26 – alineatul 1 – paragraful 1

(1)   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până cel târziu la 31 decembrie 20XX. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul dispozițiilor respective și un tabel de corespondență între respectivele dispoziții și prezenta directivă.

(1)   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până cel târziu la 31 decembrie 20XX
  , cu excepția statelor membre care beneficiază de o perioadă de tranziție în ceea ce privește constituirea stocurilor de petrol și/sau produse petroliere în temeiul Tratatului de aderare la Uniunea Europeană, pentru care termenul punerii în aplicare este cel al expirării perioadei de tranziție
  . Statele membre comunică de îndată Comisiei textul dispozițiilor respective și un tabel de corespondență între respectivele dispoziții și prezenta directivă.

Amendamentul 49

Propunere de directivă

Anexa III – paragraful 11

La calculul stocurilor menținute, statele membre aplică o reducere de
  10 %
  cantităților calculate după una din metodele descrise anterior. Această reducere se aplică tuturor cantităților incluse într-un anumit calcul.

La calculul stocurilor menținute, statele membre aplică o reducere de
  5 %
  cantităților calculate după una din metodele descrise anterior. Această reducere se aplică tuturor cantităților incluse într-un anumit calcul.

---

(1)  
  Bulgaria, Cipru, Estonia, Letonia, Lituania, Malta, România și Slovenia.

(2)  
  JO L 304, 14.11.2008, p. 1.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/174 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/174

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Rețeaua de alertă privind infrastructurile critice *

P6_TA(2009)0227

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind rețeaua de alertă privind infrastructurile critice (CIWIN) (COM(2008)0676 – C6-0399/2008 – 2008/0200(CNS))

2010/C 184 E/41

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0676),

având în vedere articolul 308 alineatul (2) din Tratatul CE și articolul 203 din Tratatul Euratom, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0399/2008),

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

având în vedere articolele 51 și 35 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0228/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | solicită Comisiei, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, în eventualitatea în care Consiliul nu a luat nicio decizie în acest sens, să ia în considerare posibilitățile oferite de articolul 196 (Protecția civilă) în ceea ce privește temeiul juridic al prezentei propuneri și să reexamineze, dacă este cazul, posibilitatea de a înainta o propunere Parlamentului; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, în eventualitatea în care Consiliul nu a luat nicio decizie în acest sens, să ia în considerare posibilitățile oferite de articolul 196 (Protecția civilă) în ceea ce privește temeiul juridic al prezentei propuneri și să reexamineze, dacă este cazul, posibilitatea de a înainta o propunere Parlamentului;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de decizie


  Considerentul 1 |
| (1) | În concluziile sale privind „Prevenirea, pregătirea și reacția la atentatele teroriste” și „Programul de solidaritate al UE față de consecințele amenințărilor și atentatelor teroriste”, adoptate de Consiliu în decembrie 2004, acesta a susținut planul Comisiei de a propune un program european de protecție a infrastructurii critice și a aprobat crearea CIWIN (1). |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de decizie

Considerentul 1

(1)

În concluziile sale privind „Prevenirea, pregătirea și reacția la atentatele teroriste” și „Programul de solidaritate al UE față de consecințele amenințărilor și atentatelor teroriste”, adoptate de Consiliu în decembrie 2004, acesta a susținut planul Comisiei de a propune un program european de protecție a infrastructurii critice și a aprobat crearea CIWIN (1).

| (1) | În concluziile sale privind „Prevenirea, pregătirea și reacția la atentatele teroriste” și „Programul de solidaritate al UE față de consecințele amenințărilor și atentatelor teroriste”, adoptate de Consiliu în decembrie 2004, acesta a susținut planul Comisiei de a propune un program european de protecție a infrastructurii critice și a aprobat crearea CIWIN (2). |
| --- | --- |

(1)

În concluziile sale privind „Prevenirea, pregătirea și reacția la atentatele teroriste” și „Programul de solidaritate al UE față de consecințele amenințărilor și atentatelor teroriste”, adoptate de Consiliu în decembrie 2004, acesta a susținut planul Comisiei de a propune un program european de protecție a infrastructurii critice și a aprobat crearea CIWIN (2).

Amendamentul 2

Propunere de decizie

Considerentul 4

| (4) | Mai multe incidente legate de infrastructurile critice din Europa, precum pana de energie electrică din 2006 din Europa, au demonstrat că este necesar un schimb de informații mai bun și mai eficient
  în vederea prevenirii și limitării amplorii incidentului
  . |
| --- | --- |

(4)

Mai multe incidente legate de infrastructurile critice din Europa, precum pana de energie electrică din 2006 din Europa, au demonstrat că este necesar un schimb de informații mai bun și mai eficient
  în vederea prevenirii și limitării amplorii incidentului
  .

| (4) | Mai multe incidente legate de infrastructurile critice din Europa, precum pana de energie electrică din 2006 din Europa, au demonstrat că este necesar un schimb de informații mai bun și mai eficient
  și o mai bună cunoaștere a practicilor din statele membre pentru a fi pregătiți și a evita repetarea unor astfel de incidente. |
| --- | --- |

(4)

Mai multe incidente legate de infrastructurile critice din Europa, precum pana de energie electrică din 2006 din Europa, au demonstrat că este necesar un schimb de informații mai bun și mai eficient
  și o mai bună cunoaștere a practicilor din statele membre pentru a fi pregătiți și a evita repetarea unor astfel de incidente.

Amendamentul 3

Propunere de decizie

Considerentul 5

| (5) | Este oportun să se creeze un sistem de informații care va permite statelor membre și Comisiei să facă schimb de informații
  și alerte
  în domeniul protecției infrastructurilor critice (PIC), să își consolideze dialogul pe tema PIC și să contribuie la promovarea integrării și a ameliorării coordonării programelor de cercetare din domeniul PIC, dispersate și fragmentate la nivel național. |
| --- | --- |

(5)

Este oportun să se creeze un sistem de informații care va permite statelor membre și Comisiei să facă schimb de informații
  și alerte
  în domeniul protecției infrastructurilor critice (PIC), să își consolideze dialogul pe tema PIC și să contribuie la promovarea integrării și a ameliorării coordonării programelor de cercetare din domeniul PIC, dispersate și fragmentate la nivel național.

| (5) | Prin urmare,
  este oportun să se creeze un sistem de informații care va permite statelor membre și Comisiei să facă schimb de informații în domeniul PIC, să își consolideze dialogul pe tema PIC și să contribuie la promovarea integrării și a ameliorării coordonării programelor de cercetare naționale din domeniul PIC, dispersate și fragmentate. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare,
  este oportun să se creeze un sistem de informații care va permite statelor membre și Comisiei să facă schimb de informații în domeniul PIC, să își consolideze dialogul pe tema PIC și să contribuie la promovarea integrării și a ameliorării coordonării programelor de cercetare naționale din domeniul PIC, dispersate și fragmentate.

Amendamentul 4

Propunere de decizie

Considerentul 6

| (6) | CIWIN ar trebui să contribuie la îmbunătățirea PIC în UE, furnizând un sistem de informații care ar putea facilita cooperarea statelor membre, precum și să ofere o alternativă eficientă și rapidă la metodele de căutare a informațiilor privind infrastructurile critice din Comunitate care necesită mult timp. |
| --- | --- |

(6)

CIWIN ar trebui să contribuie la îmbunătățirea PIC în UE, furnizând un sistem de informații care ar putea facilita cooperarea statelor membre, precum și să ofere o alternativă eficientă și rapidă la metodele de căutare a informațiilor privind infrastructurile critice din Comunitate care necesită mult timp.

| (6) | CIWIN ar trebui să contribuie la îmbunătățirea PIC în UE, furnizând un sistem de informații care ar putea facilita cooperarea
  și coordonarea
  statelor membre, precum și să ofere o alternativă eficientă și rapidă la metodele de căutare a informațiilor privind infrastructurile critice din Comunitate care necesită mult timp.
  Aceasta ar trebui, în special, să stimuleze elaborarea unor măsuri adecvate, menite să faciliteze schimbul și diseminarea informațiilor, a celor mai bune practici și a experienței între statele membre. |
| --- | --- |

(6)

CIWIN ar trebui să contribuie la îmbunătățirea PIC în UE, furnizând un sistem de informații care ar putea facilita cooperarea
  și coordonarea
  statelor membre, precum și să ofere o alternativă eficientă și rapidă la metodele de căutare a informațiilor privind infrastructurile critice din Comunitate care necesită mult timp.
  Aceasta ar trebui, în special, să stimuleze elaborarea unor măsuri adecvate, menite să faciliteze schimbul și diseminarea informațiilor, a celor mai bune practici și a experienței între statele membre.

Amendamentul 5

Propunere de decizie

Considerentul 6a (nou)

| (6a) | Prima evaluare a CIWIN ar trebui să includă, de asemenea, o analiză aprofundată a necesității de a adăuga o nouă funcție la CIWIN, și anume un sistem de alertă rapidă (SAR). Această funcție ar trebui să permită statelor membre și Comisiei să posteze avertismente privind amenințările și riscurile imediate la care este expusă infrastructura critică, luând în considerație toate cerințele necesare în materie de siguranță. |
| --- | --- |

(6a)

Prima evaluare a CIWIN ar trebui să includă, de asemenea, o analiză aprofundată a necesității de a adăuga o nouă funcție la CIWIN, și anume un sistem de alertă rapidă (SAR). Această funcție ar trebui să permită statelor membre și Comisiei să posteze avertismente privind amenințările și riscurile imediate la care este expusă infrastructura critică, luând în considerație toate cerințele necesare în materie de siguranță.

Amendamentul 6

Propunere de decizie

Considerentul 7

| (7) | Rețeaua CIWIN ar trebui, în special, să stimuleze definirea unor măsuri corespunzătoare, cu scopul de a facilita schimbul celor mai bune practici, precum și să servească drept mijloc de transmitere a amenințărilor și a alertelor imediate într-un mod securizat. |
| --- | --- |

(7)

Rețeaua CIWIN ar trebui, în special, să stimuleze definirea unor măsuri corespunzătoare, cu scopul de a facilita schimbul celor mai bune practici, precum și să servească drept mijloc de transmitere a amenințărilor și a alertelor imediate într-un mod securizat.

eliminat

Amendamentul 7

Propunere de decizie

Considerentul 8

| (8) | CIWIN
  ar trebui să evite
  duplicarea și
  să țină
  seama de caracteristicile, expertiza, modalitățile de funcționare și domeniile de competență specifice fiecăruia dintre sistemele de alertă rapidă (SAR) sectoriale existente. |
| --- | --- |

(8)

CIWIN
  ar trebui să evite
  duplicarea și
  să țină
  seama de caracteristicile, expertiza, modalitățile de funcționare și domeniile de competență specifice fiecăruia dintre sistemele de alertă rapidă (SAR) sectoriale existente.

| (8) | În cursul dezvoltării și evaluării noului sistem de informații, statele membre și Comisia ar trebui să se asigure că
  CIWIN
  evită
  duplicareași
  ține
  seama de caracteristicile, expertiza, modalitățile de funcționare și domeniile de competență specifice fiecăruia dintre sistemele de alertă rapidă (SAR) sectoriale existente. |
| --- | --- |

(8)

În cursul dezvoltării și evaluării noului sistem de informații, statele membre și Comisia ar trebui să se asigure că
  CIWIN
  evită
  duplicareași
  ține
  seama de caracteristicile, expertiza, modalitățile de funcționare și domeniile de competență specifice fiecăruia dintre sistemele de alertă rapidă (SAR) sectoriale existente.

Amendamentul 8

Propunere de decizie

Considerentul 10

| (10) | Având în vedere interdependența infrastructurilor critice și nivelurile diferite de protecție
  ale acestora
  în statele membre, crearea unui instrument comunitar orizontal și intersectorial destinat schimbului de informații
  și alerte
  privind PIC ar consolida securitatea cetățenilor. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere interdependența infrastructurilor critice și nivelurile diferite de protecție
  ale acestora
  în statele membre, crearea unui instrument comunitar orizontal și intersectorial destinat schimbului de informații
  și alerte
  privind PIC ar consolida securitatea cetățenilor.

| (4a) | Având în vedere interdependența infrastructurilor critice și nivelurile diferite de protecție
  a infrastructurilor critice (PIC)
  în statele membre, crearea unui instrument comunitar orizontal și intersectorial destinat schimbului de informații privind PIC ar consolida securitatea cetățenilor. |
| --- | --- |

(4a)

Având în vedere interdependența infrastructurilor critice și nivelurile diferite de protecție
  a infrastructurilor critice (PIC)
  în statele membre, crearea unui instrument comunitar orizontal și intersectorial destinat schimbului de informații privind PIC ar consolida securitatea cetățenilor.

Amendmentul 9

Propunere de decizie

Considerentul 10a (nou)

| (10a) | Adoptarea unor măsuri în sfera protecției civile este menționată printre activitățile Comunității la articolul 3 alineatul (1) litera (u) dinTratatul CE. În consecință, crearea CIWIN este necesară pentru a permite Comunității să realizeze un obiectiv stabilit prin tratat. |
| --- | --- |

(10a)

Adoptarea unor măsuri în sfera protecției civile este menționată printre activitățile Comunității la articolul 3 alineatul (1) litera (u) dinTratatul CE. În consecință, crearea CIWIN este necesară pentru a permite Comunității să realizeze un obiectiv stabilit prin tratat.

Amendamentul 11

Propunere de decizie

Considerentul 17

| (17) | Prezenta decizie respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute
  , în special, prin
  Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(17)

Prezenta decizie respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute
  , în special, prin
  Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene,

| (17) | Prezenta decizie respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute
  la articolul 6 din Tratatul UE și reflectate în
  Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(17)

Prezenta decizie respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute
  la articolul 6 din Tratatul UE și reflectate în
  Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

Amendamentul 12

Propunere de decizie

Articolul 1

Prezenta decizie creează un sistem securizat de informare, comunicare
  și alertă
  - rețeaua de alertă privind infrastructurile critice (CIWIN) – în vederea sprijinirii statelor membre în schimbul de informații privind
  amenințările și
  vulnerabilitățile
  comune
  , precum și măsurile și strategiile adecvate menite să limiteze riscurile legate de PIC.

Prezenta decizie creează un sistem securizat de informare
  și
  comunicare -rețeaua de alertă privind infrastructurile critice (CIWIN) - în vederea sprijinirii statelor membre în schimbul de informații privind vulnerabilitățile, precum și măsurile și strategiile adecvate menite să limiteze riscurile legate de PIC.

Amendamentul 13

Propunere de decizie

Articolul 2 – alineatul 2

„infrastructura critică” înseamnă acele elemente, sisteme sau componente ale acestora, aflate pe teritoriul statelor membre, care sunt esențiale pentru menținerea funcțiilor societale vitale, sănătății, siguranței, securității, bunăstării economice sau sociale a cetățenilor și a căror întrerupere sau distrugere ar avea un impact semnificativ într-un stat membru ca urmare a incapacității de a menține respectivele funcții;

„infrastructura critică” înseamnă acele elemente, sisteme sau componente ale acestora, aflate pe teritoriul statelor membre, care sunt esențiale pentru menținerea funcțiilor societale vitale, sănătății, siguranței, securității,
  lanțului de aprovizionare
  , bunăstării economice sau sociale a cetățenilor și a căror întrerupere sau distrugere ar avea un impact semnificativ într-un stat membru ca urmare a incapacității de a menține respectivele funcții;

Amendamentul 14

Propunerea de decizie

Articolul 2 – alineatul 3

„state membre participante” înseamnă statele membre care au semnat un memorandum de înțelegere cu Comisia;

eliminat

Amendamentul 15

Propunere de decizie

Articolul 3

Articolul 3

Participare

Participarea la CIWIN și utilizarea acestuia sunt deschise tuturor statelor membre. Participarea la CIWIN este condiționată de semnarea unui memorandum de înțelegere care conține cerințele tehnice și în materie de securitate aplicabile rețelei CIWIN, precum și informațiile de pe site-urile care vor fi conectate la CIWIN.

eliminat

Amendamentul 16

Propunere de decizie

Articolul 4 – titlu

Funcții

Funcția și structura

Amendamentul 17

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 1

(1)   CIWIN
  îndeplinește următoarele două funcții:

| (a) | cea de
  forum electronic pentru schimburile de informații referitoare la PIC; |
| --- | --- |

(a)

cea de
  forum electronic pentru schimburile de informații referitoare la PIC;

| (b) | funcția de alertă rapidă care permite statelor membre participante și Comisiei să transmită alerte privind riscuri și amenințări imediate pentru infrastructurile critice. |
| --- | --- |

(b)

funcția de alertă rapidă care permite statelor membre participante și Comisiei să transmită alerte privind riscuri și amenințări imediate pentru infrastructurile critice.

(1)   CIWIN
  este conceput ca un
  forum electronic pentru schimburile de informații referitoare la PIC;

Amendamentul 18

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  Platforma tehnologică pentru CIWIN trebuie situată cel puțin într-o locație securizată de pe teritoriul fiecărui stat membru.

Amendamentul 19

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 2

Spațiile fixe se includ în sistem în mod permanent. În timp ce conținutul lor poate fi modificat, aceste spații nu pot fi suprimate
  ,
  redenumite
  sau adăugate
  . Anexa I conține o listă a spațiilor fixe.

Spațiile fixe se includ în sistem în mod permanent. În timp ce conținutul lor poate fi modificat, aceste spații nu pot fi suprimate
  și
  redenumite. Anexa I conține o listă a spațiilor fixe.
  Aceasta nu împiedică includerea de noi domenii, în cazul în care funcționarea sistemului demonstrează necesitatea acestora.

Amendamentul 20

Propunere de decizie

Articolul 5 – alineatul 1

(1)   Statele membre
  participante
  desemnează un responsabil CIWIN și informează Comisia. Responsabilul CIWIN răspunde de acordarea sau refuzarea drepturilor de acces la CIWIN în cadrul statului membru respectiv.

(1)   Statele membre desemnează un responsabil CIWIN și informează Comisia cu privire la acesta. Responsabilul CIWIN răspunde de acordarea sau refuzarea drepturilor de acces la CIWIN în cadrul statului membru respectiv.

(Prezentul amendament se aplică întregului text.)

Amendamentul 21

Propunere de decizie

Articolul 5 – alineatul 2

(2)   Statele membre
  participante
  furnizează accesul la CIWIN în conformitate cu
  orientările
  adoptate de Comisie.

(2)   Statele membre furnizează accesul la CIWIN în conformitate cu
  instrucțiunile de utilizare
  adoptate de Comisie.

Amendamentul 22

Propunere de decizie

Articolul 6 – alineatul 1 – litera b

| (b) | elaborarea unor
  orientări
  privind condițiile de utilizare a sistemului, inclusiv confidențialitatea, transmiterea, stocarea, clasarea și ștergerea informațiilor. Comisia stabilește, de asemenea, clauzele și condițiile de acordare a accesului nelimitat sau restrâns la CIWIN. |
| --- | --- |

(b)

elaborarea unor
  orientări
  privind condițiile de utilizare a sistemului, inclusiv confidențialitatea, transmiterea, stocarea, clasarea și ștergerea informațiilor. Comisia stabilește, de asemenea, clauzele și condițiile de acordare a accesului nelimitat sau restrâns la CIWIN.

| (b) | elaborarea unor
  instrucțiuni de utilizare
  privind condițiile de utilizare a sistemului, inclusiv confidențialitatea, transmiterea, stocarea, clasarea și ștergerea informațiilor. Comisia stabilește, de asemenea, clauzele și condițiile de acordare a accesului nelimitat sau restrâns la CIWIN. |
| --- | --- |

(b)

elaborarea unor
  instrucțiuni de utilizare
  privind condițiile de utilizare a sistemului, inclusiv confidențialitatea, transmiterea, stocarea, clasarea și ștergerea informațiilor. Comisia stabilește, de asemenea, clauzele și condițiile de acordare a accesului nelimitat sau restrâns la CIWIN.

Amendamentul 23

Propunere de decizie

Articolul 6 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Comisia monitorizează modul în care funcționează sistemul CIWIN.

Amendamentul 24

Propunere de decizie

Articolul 7 – alineatul 2

(2)   Drepturile de acces la documente se acordă utilizatorilor pe baza principiului „trebuie cunoscute”
  și trebuie să respecte
  în orice moment instrucțiunile precise ale autorului în ceea ce privește protejarea și distribuirea unui document.

(2)   Drepturile de acces la documente se acordă utilizatorilor pe baza principiului „trebuie cunoscute”.
  Utilizatorii respectă
  în orice moment instrucțiunile precise ale autorului în ceea ce privește protejarea și distribuirea unui document.

Amendamentul 25

Propunere de decizie

Articolul 7 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  În statele membre, schimbul de informații sensibile, care au fost încărcate în CIWIN, între utilizatorii autorizați și terți, face obiectul aprobării prealabile de către proprietarul informației și se realizează în conformitate cu legislația națională și comunitară în materie.

Amendamentul 26

Propunere de decizie

Articolul 7a (nou)

Articolul 7a

Cerințe privind informațiile incluse în CIWIN

Pentru toate informațiile sau documentele încărcate în sistem va fi posibilă o traducere automată.

Comisia, în colaborare cu punctele de contact PIC, va elabora o listă de cuvinte-cheie pentru fiecare sector, care să poată fi utilizată atunci când sunt încărcate sau căutate informații în CIWIN.

Amendamentul 27

Propunere de decizie

Articolul 8

Comisia elaborează și actualizează periodic instrucțiuni de utilizare
  ,
  care conțin toate detaliile privind
  funcțiile și
  rolurile rețelei CIWIN.

Comisia elaborează și actualizează periodic instrucțiuni de utilizare care conțin toate detaliile privind
  funcția
  șirolurilerețelei CIWIN.

Amendamentul 28

Propunere de decizie

Articolul 8 – punctul 1a (nou)

Aceste instrucțiuni de utilizare sunt stabilite în conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 3 din Decizia 1999/468/CE din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (3).

Amendamentul 29

Propunere de decizie

Articolul 10 – paragraful 1

Comisia revizuiește și evaluează funcționarea rețelei CIWIN din trei în trei ani și trimite rapoarte periodice statelor membre.

Comisia
  , cu ajutorul unor indicatori special elaborați pentru monitorizarea progresului,
  revizuiește și evaluează funcționarea rețelei CIWIN din trei în trei ani și trimite rapoarte periodice
  tuturor
  statelor membre
  , Parlamentului European, Comitetului Regiunilor și Comitetului Economic și Social European
  .

Amendamentul 30

Propunere de decizie

Articolul 10 – paragraful 2

Primul raport, care va fi înaintat în termen de trei ani de la intrarea în vigoare a prezentei decizii, precizează, în special, elementele rețelei comunitare care vor trebui îmbunătățite sau adaptate. Acest raport cuprinde totodată orice propunere de modificare sau adaptare a prezentei decizii pe care Comisia o consideră necesară.

Primul raport, care va fi înaintat în termen de trei ani de la intrarea în vigoare a prezentei decizii, precizează, în special, elementele rețelei comunitare care vor trebui îmbunătățite sau adaptate
  și, în special, evaluează participarea fiecărui stat membru în cadrul sistemului CIWIN, precum și posibilitatea perfecționării CIWIN astfel încât să includă, ca funcție, un sistem de alertare rapidă (RAS)
  . Acest raport cuprinde totodată orice propunere de modificare sau adaptare a prezentei decizii pe care Comisia o consideră necesară
  .

Amendamentul 31

Propunere de decizie

Articolul 11

Prezenta decizie
  se aplică de la 1 ianuarie 2009
  .

Prezenta decizie
  intră în vigoare la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
  .

Amendamentul 32

Propunere de decizie

Anexa II – punctul 3

| (3) | spațiile „alertă”, care pot fi create în caz de alertă în privința sistemului SAR și vor constitui canalul de comunicare în cadrul activităților legate de PIC; |
| --- | --- |

(3)

spațiile „alertă”, care pot fi create în caz de alertă în privința sistemului SAR și vor constitui canalul de comunicare în cadrul activităților legate de PIC;

eliminat

---

(1)  
  14894/04.

(2)  
  Documentul Consiliului 15232/04.

(3)  

  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/181 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/181

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Rețeaua europeană de protecție a personalităților *

P6_TA(2009)0228

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la inițiativa Regatului Țărilor De Jos în vederea adoptării unei Decizii a Consiliului de modificare a Deciziei 2002/956/JAI privind crearea unei rețele europene de protecție a personalităților (16437/2008 – C6-0029/2009 – 2009/0801(CNS))

2010/C 184 E/42

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere inițiativa Regatului Țărilor De Jos (16437/2008),

având în vedere articolul 30 alineatul (1) literele (a) și (c) articolul 34 alineatul (2) litera (c) din Tratatul UE,

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul UE, în temeiul căruia a fost consultat de Consiliu (C6-0029/2009),

având în vedere articolele 93 și 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0193/2009),

| 1. | aprobă inițiativa Regatului Țărilor De Jos; |
| --- | --- |

1.

aprobă inițiativa Regatului Țărilor De Jos;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul, în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul, în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial inițiativa Regatului Țărilor De Jos; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial inițiativa Regatului Țărilor De Jos;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului, Consiliului și Comisiei, precum și guvernului Regatului Țărilor De Jos. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului, Consiliului și Comisiei, precum și guvernului Regatului Țărilor De Jos.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/182 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/182

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Programele naționale de restructurare pentru sectorul bumbacului*

P6_TA(2009)0229

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 637/2008 în ceea ce privește programele naționale de restructurare pentru sectorul bumbacului (COM(2009)0037 – C6-0063/2009 – 2009/0008(CNS))

2010/C 184 E/43

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2009)0037),

având în vedere Actul de aderare din 1979, în special alineatul (6) din Protocolul nr. 4 privind bumbacul anexat la acesta,

având în vedere articolul 37 alineatul (2) al treilea paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0063/2009),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6-0200/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament – act de modificare


  Considerentul 1a (nou) |
| | (1a) | Reforma intrată în vigoare la 1 ianuarie 2006 a avut ca efect o diminuare drastică a producției de bumbac în Spania, punând în pericol în mod grav însăși posibilitatea de supraviețuire a sectorului, ceea ce a determinat restructurarea imediată a sectorului de egrenare a bumbacului. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 1a (nou)

(1a)

Reforma intrată în vigoare la 1 ianuarie 2006 a avut ca efect o diminuare drastică a producției de bumbac în Spania, punând în pericol în mod grav însăși posibilitatea de supraviețuire a sectorului, ceea ce a determinat restructurarea imediată a sectorului de egrenare a bumbacului.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/183 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/183

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Protocolul privind aplicarea Convenției alpine în domeniul transporturilor *

P6_TA(2009)0230

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea în numele Comunității Europene a Protocolului privind aplicarea Convenției alpine în domeniul transporturilor (Protocolul privind transporturile) (COM(2008)0895 – C6-0073/2009 – 2008/0262(CNS))

2010/C 184 E/44

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2008)0895),

având în vedere articolul 71 și articolul 300 alineatul (2) primul paragraf, prima teză din Tratatul CE,

având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0073/2009),

având în vedere articolul 51 și articolul 83 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A6-0219/2009),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/184 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/184

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Proiectul de buget rectificativ 2/2009

P6_TA(2009)0231

Rezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la proiectul de buget rectificativ nr. 2/2009 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2009 (6953/2009 – C6-0077/2009 – 2009/2010(BUD))

2010/C 184 E/45

Parlamentul European,

având în vedere articolul 272 din Tratatul CE și articolul 177 din Tratatul Euratom,

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1), în special articolele 37 și 38,

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2009, adoptat definitiv la 18 decembrie 2008 (2),

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3),

având în vedere proiectul preliminar de buget rectificativ nr. 2/2009 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2009, pe care Comisia l-a prezentat la 2 februarie 2009 (COM(2009)0032),

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 2/2009, stabilit de Consiliu la 26 februarie 2009 (6953/2009 – C6-0077/2009),

având în vedere articolul 69 și anexa IV la Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A6-0192/2009),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 2 la bugetul general 2009 vizează următoarele aspecte: schema de personal a întreprinderii comune pentru realizarea sistemului european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR) și schema de personal a Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC), modificarea schemei de personal a Agenției Europene a Căilor Ferate și modificarea comentariilor din buget de la Acțiunea pregătitoare - Serviciile operaționale GMES (Monitorizarea globală pentru mediu și securitate); |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 2 la bugetul general 2009 vizează următoarele aspecte: schema de personal a întreprinderii comune pentru realizarea sistemului european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR) și schema de personal a Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC), modificarea schemei de personal a Agenției Europene a Căilor Ferate și modificarea comentariilor din buget de la Acțiunea pregătitoare - Serviciile operaționale GMES (Monitorizarea globală pentru mediu și securitate);

| B. | întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 2/2009 este de a înscrie oficial aceste ajustări în bugetul 2009, |
| --- | --- |

B.

întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 2/2009 este de a înscrie oficial aceste ajustări în bugetul 2009,

| 1. | ia notă de proiectul preliminar de buget rectificativ nr. 2/2009; |
| --- | --- |

1.

ia notă de proiectul preliminar de buget rectificativ nr. 2/2009;

| 2. | aprobă proiectul de buget rectificativ nr. 2/2009 fără modificări; |
| --- | --- |

2.

aprobă proiectul de buget rectificativ nr. 2/2009 fără modificări;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(2)  JO L 69, 13.3.2009.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/185 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/185

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Proiectul de buget rectificativ nr. 3/2009

P6_TA(2009)0232

Rezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la proiectul de buget rectificativ nr. 3/2009 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2009, Secțiunea III - Comisia (8153/2009 – C6-0118/2009 – 2009/2017(BUD))

2010/C 184 E/46

Parlamentul European,

având în vedere articolul 272 din Tratatul CE și articolul 177 din Tratatul Euratom,

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1), în special articolele 37 și 38,

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2009, adoptat definitiv la 18 decembrie 2008 (2),

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3),

având în vedere proiectul preliminar de buget rectificativ nr. 3/2009 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2009, pe care Comisia l-a prezentat la 6 martie 2009 (COM(2009)0110),

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 3/2009 stabilit de Consiliu la 30 martie 2009 (8153/2009 – C6-0118/2009),

având în vedere articolul 69 și anexa IV la Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A6-0194/2009),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 3 la bugetul general 2009 vizează reajustarea cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2007 a sistemului de resurse proprii, în conformitate cu Decizia 2007/436/CE, Euratom din 7 iunie 2007; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 3 la bugetul general 2009 vizează reajustarea cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2007 a sistemului de resurse proprii, în conformitate cu Decizia 2007/436/CE, Euratom din 7 iunie 2007;

| B. | întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 3/2009 este de a înscrie oficial aceste ajustări în bugetul 2009, |
| --- | --- |

B.

întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 3/2009 este de a înscrie oficial aceste ajustări în bugetul 2009,

| 1. | ia notă de proiectul preliminar de buget rectificativ nr. 3/2009; |
| --- | --- |

1.

ia notă de proiectul preliminar de buget rectificativ nr. 3/2009;

| 2. | aprobă proiectul de buget rectificativ nr. 3/2009 fără modificări; |
| --- | --- |

2.

aprobă proiectul de buget rectificativ nr. 3/2009 fără modificări;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(2)  JO L 69, 13.3.2009.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/186 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/186

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Piața internă a energiei electrice ***II

P6_TA(2009)0241

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE (14539/2/2008 – C6-0024/2009 – 2007/0195(COD))

2010/C 184 E/47

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (14539/2/2008 – C6-0024/2009);

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0528);

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE;

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură;

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0216/2009);

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  Texte adoptate, 18.6.2008, P6_TA(2008)0294.

---

Miercuri, 22 aprilie 2009P6_TC2-COD(2007)0195

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a doua lectură corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2009/72/CE.)

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/187 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/187

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Agenția pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energetic***II

P6_TA(2009)0242

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Agenției pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energetic (14541/1/2008 – C6-0020/2009 – 2007/0197(COD))

2010/C 184 E/48

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (14541/1/2008 – C6-0020/2009),

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0530),

având în vedere propunerea modificată a Comisiei (COM(2008)0908),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6–0235/2009),

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  Texte adoptate la 18.6.2008, P6_TA(2008)0296.

---

Miercuri, 22 aprilie 2009P6_TC2-COD(2007)0197

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Agenției pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energiei

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a doua lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. 713/2009.)

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/188 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/188

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică ***II

P6_TA(2009)0243

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1228/2003 (14546/2/2008 – C6-0022/2009 – 2007/0198(COD))

2010/C 184 E/49

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (14546/2/2008 – C6-0022/2009);

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0531),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6–0213/2009),

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  Texte adoptate, 18.6.2008, P6_TA(2008)0295.

---

Miercuri, 22 aprilie 2009P6_TC2-COD(2007)0198

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1228/2003

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a doua lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. 714/2009.)

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/189 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/189

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Piața internă a gazelor naturale***II

P6_TA(2009)0244

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 2003/55/CE (14540/2/2008 – C6-0021/2009 – 2007/0196(COD))

2010/C 184 E/50

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (14540/2/2008 – C6–0021/2009),

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0529),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6–0238/2009),

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  Texte adoptate, 9.7.2008, P6_TA(2008)0347.

---

Miercuri, 22 aprilie 2009P6_TC2-COD(2007)0196

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 2003/55/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a doua lectură corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2009/73/CE.)

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/190 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/190

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Condiții de acces la rețelele de transport al gazelor naturale ***II

P6_TA(2009)0245

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la poziția comună adoptată de Consiliu în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005 (14548/2/2008 – C6-0023/2009 – 2007/0199(COD))

2010/C 184 E/51

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (14548/2/2008 – C6–0023/2009),

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0532);

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE;

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură;

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6–0237/2009);

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  Texte adoptate, 9.7.2008, P6_TA(2008)0346.

---

Miercuri, 22 aprilie 2009P6_TC2-COD(2007)0199

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a doua lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. 715/2009.)

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/191 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/191

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Interoperabilitatea pentru administrațiile publice europene (ISA) ***I

P6_TA(2009)0246

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind soluțiile de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene (ISA) (COM(2008)0583 – C6-0337/2008 – 2008/0185(COD))

2010/C 184 E/52

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0583),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 156 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0337/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0136/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Miercuri, 22 aprilie 2009P6_TC1-COD(2008)0185

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind soluțiile de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene (ISA)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Decizia nr. 922/2009/CE.)

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/192 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/192

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Echipamentele tehnice de aplicare a pesticidelor ***I

P6_TA(2009)0247

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind echipamentele tehnice de aplicare a pesticidelor, de modificare a Directivei 2006/42/CE din 17 mai 2006 privind echipamentele tehnice (COM(2008)0535 – C6-0307/2008 – 2008/0172(COD))

2010/C 184 E/53

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0535),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0307/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A6-0137/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Miercuri, 22 aprilie 2009P6_TC1-COD(2008)0172

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2006/42/CE în ceea ce privește echipamentele tehnice de aplicare a pesticidelor

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în prima lectură corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2009/127/CE.)

Miercuri, 22 aprilie 2009ANEXA

Miercuri, 22 aprilie 2009Declarația Comisiei: privind standardizarea echipamentelor tehnice de aplicare a pesticidelor

În sprijinul cerințelor esențiale incluse la secțiunea 2.4 a anexei I, Comisia împuternicește Comitetul European de Standardizare (CEN) să stabilească standarde armonizate pentru fiecare categorie de echipamente tehnice de aplicare a pesticidelor, pe baza celor mai bune tehnici de prevenire a expunerii, în mod neintenționat, a mediului înconjurător la pesticide. În special, împuternicirea va necesita ca standardele să prevadă criterii și specificații tehnice pentru instalarea de protecții laterale, pulverizatoare-tunel și echipamente cu aer pentru pulverizare, pentru prevenirea contaminării sursei de apă în timpul umplerii și golirii și specificații precise în instrucțiunile producătorului pentru a evita deriva pesticidelor pulverizate, ținând seama de toți parametrii relevanți, precum duzele, presiunea, înălțimea rampei, viteza vântului, temperatura și umiditatea aerului și viteza echipamentului.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/193 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/193

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil ***I

P6_TA(2009)0248

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil și alți parametri esențiali (COM(2008)0779 – C6-0411/2008 – 2008/0221(COD))

2010/C 184 E/54

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0779);

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0411/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură;

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0218/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Miercuri, 22 aprilie 2009P6_TC1-COD(2008)0221

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind etichetarea pneurilor în ceea ce privește eficiența consumului de combustibil și alți parametri esențiali

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 95,

având în vedere propunerea Comisiei ║ ,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | Mobilitatea durabilă este o provocare majoră pentru Comunitate în lumina schimbărilor climatice și a necesității de a sprijini competitivitatea europeană, astfel cum se subliniază în Comunicarea Comisiei din 8 iulie 2008 privind ecologizarea transporturilor (4). |
| --- | --- |

(1)

Mobilitatea durabilă este o provocare majoră pentru Comunitate în lumina schimbărilor climatice și a necesității de a sprijini competitivitatea europeană, astfel cum se subliniază în Comunicarea Comisiei din 8 iulie 2008 privind ecologizarea transporturilor (4).

| (2) | Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2006 intitulată „Planul de acțiune privind eficiența energetică – realizarea potențialului” (5) ║ a subliniat potențialul de reducere cu 20 % a consumului total de energie până în 2020 prin intermediul unei liste de acțiuni specifice, inclusiv de etichetare a pneurilor. |
| --- | --- |

(2)

Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2006 intitulată „Planul de acțiune privind eficiența energetică – realizarea potențialului” (5) ║ a subliniat potențialul de reducere cu 20 % a consumului total de energie până în 2020 prin intermediul unei liste de acțiuni specifice, inclusiv de etichetare a pneurilor.

| (3) | În principal datorită rezistenței lor la rulare, pneurile influențează 20 % până la 30 % din consumul de combustibil al vehiculelor. În consecință, reducerea rezistenței la rulare a pneurilor contribuie în mod semnificativ la eficiența energetică a transporturilor rutiere și, astfel, la reducerea emisiilor. |
| --- | --- |

(3)

În principal datorită rezistenței lor la rulare, pneurile influențează 20 % până la 30 % din consumul de combustibil al vehiculelor. În consecință, reducerea rezistenței la rulare a pneurilor contribuie în mod semnificativ la eficiența energetică a transporturilor rutiere și, astfel, la reducerea emisiilor.

| (4) | Pneurile sunt caracterizate de o serie de parametri intercorelați. Îmbunătățirea unui parametru precum rezistența la rulare poate avea un impact negativ asupra altor parametri precum aderența la teren umed, în timp ce optimizarea aderenței la teren umed poate avea un impact negativ asupra zgomotului exterior de rulare. Producătorii de pneuri ar trebui încurajați să optimizeze toți parametrii,
  fără a aduce atingere standardelor de siguranță realizate până în prezent. |
| --- | --- |

(4)

Pneurile sunt caracterizate de o serie de parametri intercorelați. Îmbunătățirea unui parametru precum rezistența la rulare poate avea un impact negativ asupra altor parametri precum aderența la teren umed, în timp ce optimizarea aderenței la teren umed poate avea un impact negativ asupra zgomotului exterior de rulare. Producătorii de pneuri ar trebui încurajați să optimizeze toți parametrii,
  fără a aduce atingere standardelor de siguranță realizate până în prezent.

| (5) | Pneurile eficiente din punctul de vedere al consumului de combustibil sunt rentabile, deoarece economiile de combustibil mai mult decât compensează prețul ridicat de achiziționare al pneurilor, rezultat din costuri mai mari de producție. |
| --- | --- |

(5)

Pneurile eficiente din punctul de vedere al consumului de combustibil sunt rentabile, deoarece economiile de combustibil mai mult decât compensează prețul ridicat de achiziționare al pneurilor, rezultat din costuri mai mari de producție.

| (6) | ║ Regulamentul (CE) nr.../2009 Parlamentului European și Consiliul din.../ 2009 privind cerințele referitoare la omologarea de tip privind siguranța generală a autovehiculelor, a remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate care le sunt destinate
   (6) stabilește cerințele minime referitoare la rezistența la rulare a pneurilor. Evoluțiile tehnologice fac posibilă reducerea semnificativă, dincolo de aceste cerințe minime, a pierderilor de energie cauzate de rezistența la rulare a pneurilor. În consecință, pentru a reduce impactul transporturilor rutiere asupra mediului, este oportun să se prevadă dispoziții pentru a încuraja utilizatorii finali să cumpere pneuri mai eficiente din punctul de vedere al consumului de combustibil, furnizându-le informații armonizate referitoare la acest parametru. |
| --- | --- |

(6)

║ Regulamentul (CE) nr.../2009 Parlamentului European și Consiliul din.../ 2009 privind cerințele referitoare la omologarea de tip privind siguranța generală a autovehiculelor, a remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate care le sunt destinate
   (6) stabilește cerințele minime referitoare la rezistența la rulare a pneurilor. Evoluțiile tehnologice fac posibilă reducerea semnificativă, dincolo de aceste cerințe minime, a pierderilor de energie cauzate de rezistența la rulare a pneurilor. În consecință, pentru a reduce impactul transporturilor rutiere asupra mediului, este oportun să se prevadă dispoziții pentru a încuraja utilizatorii finali să cumpere pneuri mai eficiente din punctul de vedere al consumului de combustibil, furnizându-le informații armonizate referitoare la acest parametru.

| (7) | Pentru a crește gradul de înțelegere și sensibilizare cu privire la rezistența la rulare, un calculator pentru economiile de combustibil, precum cel care există deja pentru pneurile de tip C3, ar funcționa ca un instrument important pentru a demonstra potențialele economii de combustibil, bani și emisii de CO2. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a crește gradul de înțelegere și sensibilizare cu privire la rezistența la rulare, un calculator pentru economiile de combustibil, precum cel care există deja pentru pneurile de tip C3, ar funcționa ca un instrument important pentru a demonstra potențialele economii de combustibil, bani și emisii de CO2.

| (8) | Zgomotul provocat de traficul rutier reprezintă un inconvenient semnificativ și are un efect nociv asupra sănătății. ║ Regulamentul (CE) nr.../2009 [privind cerințele referitoare la omologarea de tip privind siguranța generală a autovehiculelor...] stabilește cerințele minime referitoare la zgomotul exterior de rulare al pneurilor. Evoluțiile tehnologice fac posibilă reducerea semnificativă, dincolo de aceste cerințe minime, a zgomotului exterior de rulare. În consecință, pentru a reduce zgomotul traficului rutier, este oportun să se prevadă dispoziții pentru a încuraja utilizatorii finali să achiziționeze pneuri cu zgomot exterior de rulare redus, furnizându-le informații armonizate referitoare la acest parametru. |
| --- | --- |

(8)

Zgomotul provocat de traficul rutier reprezintă un inconvenient semnificativ și are un efect nociv asupra sănătății. ║ Regulamentul (CE) nr.../2009 [privind cerințele referitoare la omologarea de tip privind siguranța generală a autovehiculelor...] stabilește cerințele minime referitoare la zgomotul exterior de rulare al pneurilor. Evoluțiile tehnologice fac posibilă reducerea semnificativă, dincolo de aceste cerințe minime, a zgomotului exterior de rulare. În consecință, pentru a reduce zgomotul traficului rutier, este oportun să se prevadă dispoziții pentru a încuraja utilizatorii finali să achiziționeze pneuri cu zgomot exterior de rulare redus, furnizându-le informații armonizate referitoare la acest parametru.

| (9) | Furnizarea de informații armonizate referitoare la zgomotul exterior de rulare al pneurilor ar facilita, de asemenea, implementarea de măsuri împotriva zgomotului provocat de traficul rutier și ar contribui la o mai bună conștientizare a efectului pneurilor asupra zgomotului provocat de traficul rutier în cadrul Directivei 2002/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 iunie 2002 privind evaluarea și gestiunea zgomotului ambiental (7). |
| --- | --- |

(9)

Furnizarea de informații armonizate referitoare la zgomotul exterior de rulare al pneurilor ar facilita, de asemenea, implementarea de măsuri împotriva zgomotului provocat de traficul rutier și ar contribui la o mai bună conștientizare a efectului pneurilor asupra zgomotului provocat de traficul rutier în cadrul Directivei 2002/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 iunie 2002 privind evaluarea și gestiunea zgomotului ambiental (7).

| (10) | ║ Regulamentul (CE) nr.../2009 [privind cerințele referitoare la omologarea de tip privind siguranța generală a autovehiculelor ...] stabilește cerințele minime referitoare la performanța în materie de aderență la teren umed a pneurilor. Evoluțiile tehnologice fac posibilă îmbunătățirea semnificativă, dincolo de aceste cerințe minime, a aderenței la teren umed și, astfel, reducerea distanțelor de frânare pe teren umed. În consecință, pentru a îmbunătăți siguranța rutieră, este oportun să se stabilească dispoziții pentru a încuraja utilizatorii finali să achiziționeze pneuri cu performanță ridicată în materie de aderență la teren umed, furnizându-le informații armonizate referitoare la acest parametru. |
| --- | --- |

(10)

║ Regulamentul (CE) nr.../2009 [privind cerințele referitoare la omologarea de tip privind siguranța generală a autovehiculelor ...] stabilește cerințele minime referitoare la performanța în materie de aderență la teren umed a pneurilor. Evoluțiile tehnologice fac posibilă îmbunătățirea semnificativă, dincolo de aceste cerințe minime, a aderenței la teren umed și, astfel, reducerea distanțelor de frânare pe teren umed. În consecință, pentru a îmbunătăți siguranța rutieră, este oportun să se stabilească dispoziții pentru a încuraja utilizatorii finali să achiziționeze pneuri cu performanță ridicată în materie de aderență la teren umed, furnizându-le informații armonizate referitoare la acest parametru.

| (11) | Alți parametri ai pneurilor, precum acvaplanarea sau manevrarea în curbe, afectează, de asemenea, siguranța rutieră. Cu toate acestea, în această fază, nu sunt încă disponibile metode armonizate de testare cu privire la acești parametri. În consecință, este oportun să se ofere posibilitatea, într-o fază ulterioară și dacă este necesar, de a prevedea dispoziții privind informații armonizate oferite utilizatorilor finali referitor la acești parametri ai pneurilor. |
| --- | --- |

(11)

Alți parametri ai pneurilor, precum acvaplanarea sau manevrarea în curbe, afectează, de asemenea, siguranța rutieră. Cu toate acestea, în această fază, nu sunt încă disponibile metode armonizate de testare cu privire la acești parametri. În consecință, este oportun să se ofere posibilitatea, într-o fază ulterioară și dacă este necesar, de a prevedea dispoziții privind informații armonizate oferite utilizatorilor finali referitor la acești parametri ai pneurilor.

| (12) | Pneurile de zăpadă și pneurile de iarnă nordice prezintă parametri specifici care nu sunt pe deplin comparabili cu cei ai pneurilor obișnuite. Pentru a garanta că utilizatorii finali iau decizii corecte și în cunoștință de cauză, parametrii acestor pneuri ar trebui indicați într-un mod care să le situeze pe picior de egalitate cu pneurile normale. |
| --- | --- |

(12)

Pneurile de zăpadă și pneurile de iarnă nordice prezintă parametri specifici care nu sunt pe deplin comparabili cu cei ai pneurilor obișnuite. Pentru a garanta că utilizatorii finali iau decizii corecte și în cunoștință de cauză, parametrii acestor pneuri ar trebui indicați într-un mod care să le situeze pe picior de egalitate cu pneurile normale.

| (13) | Furnizarea de informații referitoare la parametrii pneurilor sub forma unei etichete standard este posibil să influențeze deciziile de achiziționare ale utilizatorilor finali în favoarea unor pneuri mai sigure, mai silențioase și mai eficiente din punctul de vedere al consumului de combustibil. La rândul său, acest lucru este posibil să încurajeze producătorii de pneuri să optimizeze acești parametri ai pneurilor, ceea ce ar deschide calea către un consum și o producție mai durabile. |
| --- | --- |

(13)

Furnizarea de informații referitoare la parametrii pneurilor sub forma unei etichete standard este posibil să influențeze deciziile de achiziționare ale utilizatorilor finali în favoarea unor pneuri mai sigure, mai silențioase și mai eficiente din punctul de vedere al consumului de combustibil. La rândul său, acest lucru este posibil să încurajeze producătorii de pneuri să optimizeze acești parametri ai pneurilor, ceea ce ar deschide calea către un consum și o producție mai durabile.

| (14) | Producătorii, furnizorii și distribuitorii de pneuri ar trebui încurajați să respecte dispozițiile prezentului regulament înainte de 2012 pentru a accelera recunoașterea sistemului și obținerea avantajelor de pe urma acestuia. |
| --- | --- |

(14)

Producătorii, furnizorii și distribuitorii de pneuri ar trebui încurajați să respecte dispozițiile prezentului regulament înainte de 2012 pentru a accelera recunoașterea sistemului și obținerea avantajelor de pe urma acestuia.

| (15) | Multitudinea de norme referitoare la etichetarea pneurilor pe teritoriul statelor membre ar crea bariere în calea comerțului intracomunitar și ar crește sarcinile administrative și costurile de testare pentru producătorii de pneuri. |
| --- | --- |

(15)

Multitudinea de norme referitoare la etichetarea pneurilor pe teritoriul statelor membre ar crea bariere în calea comerțului intracomunitar și ar crește sarcinile administrative și costurile de testare pentru producătorii de pneuri.

| (16) | Pneurile de rezervă reprezintă 78 % din piața pneurilor. În consecință, este justificată informarea utilizatorului final cu privire la parametrii pneurilor de rezervă, precum și ai pneurilor montate pe vehicule noi. |
| --- | --- |

(16)

Pneurile de rezervă reprezintă 78 % din piața pneurilor. În consecință, este justificată informarea utilizatorului final cu privire la parametrii pneurilor de rezervă, precum și ai pneurilor montate pe vehicule noi.

| (17) | Necesitatea unei mai bune informări cu privire la eficiența consumului de combustibil în cazul pneurilor și cu privire la alți parametri este relevantă pentru consumatori, inclusiv pentru directorii de parcuri auto și societățile de transport, care nu pot compara cu ușurință parametrii diferitelor mărci de pneuri în absența unui sistem de etichetare și testare armonizată. În consecință, este oportună includerea pneurilor de tip C1, C2 și C3 în domeniul de aplicare al
  prezentului regulament
  . |
| --- | --- |

(17)

Necesitatea unei mai bune informări cu privire la eficiența consumului de combustibil în cazul pneurilor și cu privire la alți parametri este relevantă pentru consumatori, inclusiv pentru directorii de parcuri auto și societățile de transport, care nu pot compara cu ușurință parametrii diferitelor mărci de pneuri în absența unui sistem de etichetare și testare armonizată. În consecință, este oportună includerea pneurilor de tip C1, C2 și C3 în domeniul de aplicare al
  prezentului regulament
  .

| (18) | Eticheta energetică care clasifică produsele pe o scară de la „A la G”, astfel cum este aplicată aparatelor electrocasnice în conformitate cu Directiva 1992/75/CE a Consiliului din 22 septembrie 1992 privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse la aparate de uz casnic (8), este binecunoscută de către consumatori și s-a dovedit a fi un succes în promovarea aparatelor electrocasnice mai eficiente. Același concept trebuie utilizat pentru etichetarea eficienței consumului de combustibil în cazul pneurilor. |
| --- | --- |

(18)

Eticheta energetică care clasifică produsele pe o scară de la „A la G”, astfel cum este aplicată aparatelor electrocasnice în conformitate cu Directiva 1992/75/CE a Consiliului din 22 septembrie 1992 privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse la aparate de uz casnic (8), este binecunoscută de către consumatori și s-a dovedit a fi un succes în promovarea aparatelor electrocasnice mai eficiente. Același concept trebuie utilizat pentru etichetarea eficienței consumului de combustibil în cazul pneurilor.

| (19) | Afișarea unei etichete pe pneuri la punctul de vânzare, precum și în documentația tehnică promoțională, trebuie să asigure primirea de către distribuitori, precum și de către posibilii utilizatori finali, a unor informații armonizate referitoare la eficiența consumului de combustibil, la performanța de aderență la teren umed și la zgomotul exterior de rulare. |
| --- | --- |

(19)

Afișarea unei etichete pe pneuri la punctul de vânzare, precum și în documentația tehnică promoțională, trebuie să asigure primirea de către distribuitori, precum și de către posibilii utilizatori finali, a unor informații armonizate referitoare la eficiența consumului de combustibil, la performanța de aderență la teren umed și la zgomotul exterior de rulare.

| (20) | Unii utilizatori finali aleg pneurile înainte de a sosi la punctul de vânzare sau achiziționează pneurile prin comandă poștală. Pentru a garanta că și acești utilizatori finali vor putea face o alegere în cunoștință de cauză pe baza unor informații armonizate referitoare la eficiența pneurilor din punctul de vedere al consumului de combustibil, la performanța de aderență la teren umed și la zgomotul exterior de rulare, este necesar ca etichetele să fie reproduse în întreaga documentație tehnică promoțională, inclusiv în cazul în care această documentație este pusă la dispoziție pe internet. |
| --- | --- |

(20)

Unii utilizatori finali aleg pneurile înainte de a sosi la punctul de vânzare sau achiziționează pneurile prin comandă poștală. Pentru a garanta că și acești utilizatori finali vor putea face o alegere în cunoștință de cauză pe baza unor informații armonizate referitoare la eficiența pneurilor din punctul de vedere al consumului de combustibil, la performanța de aderență la teren umed și la zgomotul exterior de rulare, este necesar ca etichetele să fie reproduse în întreaga documentație tehnică promoțională, inclusiv în cazul în care această documentație este pusă la dispoziție pe internet.

| (21) | Potențialilor cumpărători ar trebui să li se ofere informații standardizate suplimentare, care să descrie fiecare dintre componentele etichetei – eficiența consumului de combustibil, aderența la teren umed și emisiile de zgomot – și importanța lor și să includă un calculator pentru economiile de combustibil care să indice valorile medii ale economiilor de combustibil, de emisii de CO2 și de costuri realizate. Aceste informații ar trebui oferite pe site-ul internet al sistemului UE de etichetare a pneurilor, precum și prin intermediul prospectelor și afișelor explicative distribuite la toate punctele de vânzare. Adresa site-ului internet ar trebui să fie indicată clar pe etichetă și în întreaga documentație tehnică promoțională. |
| --- | --- |

(21)

Potențialilor cumpărători ar trebui să li se ofere informații standardizate suplimentare, care să descrie fiecare dintre componentele etichetei – eficiența consumului de combustibil, aderența la teren umed și emisiile de zgomot – și importanța lor și să includă un calculator pentru economiile de combustibil care să indice valorile medii ale economiilor de combustibil, de emisii de CO2 și de costuri realizate. Aceste informații ar trebui oferite pe site-ul internet al sistemului UE de etichetare a pneurilor, precum și prin intermediul prospectelor și afișelor explicative distribuite la toate punctele de vânzare. Adresa site-ului internet ar trebui să fie indicată clar pe etichetă și în întreaga documentație tehnică promoțională.

| (22) | Informațiile ar trebui să fie furnizate în conformitate cu metodele de testare armonizate stabilite în ║ Regulamentul (CE) nr.../2009 [privind cerințele de omologare de tip privind siguranța generală a autovehiculelor ...] pentru a le permite utilizatorilor finali să compare diferite pneuri și pentru a limita costurile de testare pentru producători. |
| --- | --- |

(22)

Informațiile ar trebui să fie furnizate în conformitate cu metodele de testare armonizate stabilite în ║ Regulamentul (CE) nr.../2009 [privind cerințele de omologare de tip privind siguranța generală a autovehiculelor ...] pentru a le permite utilizatorilor finali să compare diferite pneuri și pentru a limita costurile de testare pentru producători.

| (23) | Pentru a aborda problema reducerii emisiilor de CO2 provocate de transportul rutier,
  statele membre
  ar trebui să pună
  în aplicare măsuri stimulatoare în favoarea pneurilor eficiente din punctul de vedere al consumului de combustibil ▐. Aceste stimulente
  ar trebui să fie
  în conformitate cu articolele 87 și 88 din tratat ▐.
  Pentru a evita fragmentarea pieței interne, ar trebui stabilite clase de eficiență minimă a consumului de combustibil. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a aborda problema reducerii emisiilor de CO2 provocate de transportul rutier,
  statele membre
  ar trebui să pună
  în aplicare măsuri stimulatoare în favoarea pneurilor eficiente din punctul de vedere al consumului de combustibil ▐. Aceste stimulente
  ar trebui să fie
  în conformitate cu articolele 87 și 88 din tratat ▐.
  Pentru a evita fragmentarea pieței interne, ar trebui stabilite clase de eficiență minimă a consumului de combustibil.

| (24) | Respectarea dispozițiilor privind etichetarea de către producători, furnizori și distribuitori este esențială pentru realizarea obiectivelor prevăzute de aceste dispoziții
  și pentru asigurarea unor condiții de concurență echitabile în cadrul Comunității
  . În consecință, statele membre
  ar trebui să stabilească măsuri eficiente, inclusiv
  supravegherea pieței, efectuarea cu regularitate a unor controale ex-post
  și impunerea unor sancțiuni eficiente, suficiente pentru a asigura respectarea dispozițiilor prezentului regulament
  . |
| --- | --- |

(24)

Respectarea dispozițiilor privind etichetarea de către producători, furnizori și distribuitori este esențială pentru realizarea obiectivelor prevăzute de aceste dispoziții
  și pentru asigurarea unor condiții de concurență echitabile în cadrul Comunității
  . În consecință, statele membre
  ar trebui să stabilească măsuri eficiente, inclusiv
  supravegherea pieței, efectuarea cu regularitate a unor controale ex-post
  și impunerea unor sancțiuni eficiente, suficiente pentru a asigura respectarea dispozițiilor prezentului regulament
  .

| (25) | Atunci când pun în aplicare dispozițiile relevante ale prezentului regulament, statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a se abține de la măsuri care impun obligații nejustificate, birocratice și greoaie asupra întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și, atunci când e posibil, să țină seama de nevoile speciale și de constrângerile financiare și administrative cu care se confruntă IMM-urile. |
| --- | --- |

(25)

Atunci când pun în aplicare dispozițiile relevante ale prezentului regulament, statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a se abține de la măsuri care impun obligații nejustificate, birocratice și greoaie asupra întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și, atunci când e posibil, să țină seama de nevoile speciale și de constrângerile financiare și administrative cu care se confruntă IMM-urile.

| (26) | Pentru a evalua în mod adecvat procesul de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui desfășurată o examinare prin care să se stabilească dacă sunt necesare modificări. Această examinare ar trebui să se concentreze în special pe înțelegerea etichetei de către consumatori, inclusiv a parametrului de zgomot, și pe adaptarea la progresele tehnologice. |
| --- | --- |

(26)

Pentru a evalua în mod adecvat procesul de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui desfășurată o examinare prin care să se stabilească dacă sunt necesare modificări. Această examinare ar trebui să se concentreze în special pe înțelegerea etichetei de către consumatori, inclusiv a parametrului de zgomot, și pe adaptarea la progresele tehnologice.

| (27) | Măsurile necesare punerii în aplicare a prezentului regulament
  ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (9). |
| --- | --- |

(27)

Măsurile necesare punerii în aplicare a prezentului regulament
  ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (9).

| (28) | În special, Comisia ar trebuia să fie împuternicită să introducă unele cerințe referitoare la clasificarea aderenței la teren umed a claselor de pneuri C2 și C3, să introducă cerințe referitoare la parametrii esențiali ai pneurilor, cu excepția eficienței consumului de combustibili, a aderenței la teren umed și a zgomotului exterior de rulare și să adapteze anexele la progresul tehnic. Întrucât măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament, acestea ar trebui adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE, |
| --- | --- |

(28)

În special, Comisia ar trebuia să fie împuternicită să introducă unele cerințe referitoare la clasificarea aderenței la teren umed a claselor de pneuri C2 și C3, să introducă cerințe referitoare la parametrii esențiali ai pneurilor, cu excepția eficienței consumului de combustibili, a aderenței la teren umed și a zgomotului exterior de rulare și să adapteze anexele la progresul tehnic. Întrucât măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament, acestea ar trebui adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE,

ADOPTĂ
  PREZENTUL REGULAMENT
  :

Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

Obiectivul
  prezentului regulament
  este acela de a crește
  siguranța,
  eficiența
  din punct de vedere economic și ecologic
  în sectorul transporturilor rutiere prin promovarea pneurilor eficiente din punctul de vedere al consumului de combustibil
  , sigure și silențioase
  .

Prezentul regulament
  stabilește un cadru pentru furnizarea de informații
  armonizate
  referitoare la parametrii pneurilor prin intermediul etichetării
  , permițând consumatorilor să ia decizii în cunoștință de cauză la cumpărarea pneurilor
  .

Articolul 2

Domeniu de aplicare

1.   Prezentul
  regulament se aplică pneurilor de tip C1, C2 și C3.

2.   Prin derogare de la alineatul (1), prezentul
  regulament nu se aplică:

| (a) | pneurilor nou-reșapate; |
| --- | --- |

(a)

pneurilor nou-reșapate;

| (b) | pneurilor profesionale de teren; |
| --- | --- |

(b)

pneurilor profesionale de teren;

| (c) | pneurilor proiectate să fie montate numai la vehicule înmatriculate pentru prima dată înainte de 1 octombrie 1990; |
| --- | --- |

(c)

pneurilor proiectate să fie montate numai la vehicule înmatriculate pentru prima dată înainte de 1 octombrie 1990;

| (d) | pneurilor de rezervă pentru uz temporar de tip T; |
| --- | --- |

(d)

pneurilor de rezervă pentru uz temporar de tip T;

| (e) | pneurilor a căror cotă de viteză nu depășește 80 km/h; |
| --- | --- |

(e)

pneurilor a căror cotă de viteză nu depășește 80 km/h;

| (f) | pneurilor al căror diametru nominal al jantei nu depășește 254 mm sau este de cel puțin 635 mm; |
| --- | --- |

(f)

pneurilor al căror diametru nominal al jantei nu depășește 254 mm sau este de cel puțin 635 mm;

| (g) | pneurilor echipate cu dispozitive suplimentare pentru îmbunătățirea proprietăților de tracțiune, precum pneurile cu nituri. |
| --- | --- |

(g)

pneurilor echipate cu dispozitive suplimentare pentru îmbunătățirea proprietăților de tracțiune, precum pneurile cu nituri.

Articolul 3

Definiții

În sensul
  prezentului regulament:

| 1. | „pneuri de tip C1, C2 și C3” înseamnă clasele de pneuri definite la articolul 8 din ║ Regulamentul (CE) nr.../2009 [privind cerințele de omologare de tip privind siguranța generală a autovehiculelor...]; |
| --- | --- |

1.

„pneuri de tip C1, C2 și C3” înseamnă clasele de pneuri definite la articolul 8 din ║ Regulamentul (CE) nr.../2009 [privind cerințele de omologare de tip privind siguranța generală a autovehiculelor...];

| 2. | „pneu de rezervă pentru uz temporar de tip T” înseamnă pneul de rezervă pentru uz temporar conceput pentru a fi utilizat la presiuni de umflare mai mari decât cele stabilite pentru pneuri standard și ranforsate; |
| --- | --- |

2.

„pneu de rezervă pentru uz temporar de tip T” înseamnă pneul de rezervă pentru uz temporar conceput pentru a fi utilizat la presiuni de umflare mai mari decât cele stabilite pentru pneuri standard și ranforsate;

| 3. | „pneu pentru zăpadă” înseamnă un pneu al cărui profil, compoziție sau structură a benzii de rulare sunt proiectate în principal pentru a obține, în condiții de zăpadă, performanțe mai bune decât cele ale unui pneu normal, din punctul de vedere al capacității de inițiere sau de menținere a mișcării vehiculului; |
| --- | --- |

3.

„pneu pentru zăpadă” înseamnă un pneu al cărui profil, compoziție sau structură a benzii de rulare sunt proiectate în principal pentru a obține, în condiții de zăpadă, performanțe mai bune decât cele ale unui pneu normal, din punctul de vedere al capacității de inițiere sau de menținere a mișcării vehiculului;

| 4. | „punct de vânzare” înseamnă o locație unde sunt prezentate ▐ sau oferite spre vânzare pneuri, inclusiv saloane auto care expun pneuri ce nu sunt montate pe autovehicule; |
| --- | --- |

4.

„punct de vânzare” înseamnă o locație unde sunt prezentate ▐ sau oferite spre vânzare pneuri, inclusiv saloane auto care expun pneuri ce nu sunt montate pe autovehicule;

| 5. | „documentație tehnică promoțională” înseamnă
  manuale tehnice, broșuri, prospecte și cataloage
  în format scris
  sau
  electronic
  sau publicate pe internet, cu excepția publicității prin intermediul mass-media,
  utilizate pentru comercializarea pneurilor sau a autovehiculelor destinate utilizatorilor finali sau distribuitorilor, care descriu parametrii specifici ai unui pneu; |
| --- | --- |

5.

„documentație tehnică promoțională” înseamnă
  manuale tehnice, broșuri, prospecte și cataloage
  în format scris
  sau
  electronic
  sau publicate pe internet, cu excepția publicității prin intermediul mass-media,
  utilizate pentru comercializarea pneurilor sau a autovehiculelor destinate utilizatorilor finali sau distribuitorilor, care descriu parametrii specifici ai unui pneu;

| 6. | „documentație tehnică” înseamnă informațiile referitoare la pneuri, inclusiv producătorul și marca pneului; descrierea tipului de pneu sau a grupei de pneuri stabilite pentru indicarea clasei de eficiență a consumului de combustibil, a clasei de aderență la teren umed și a valorii măsurate a zgomotului exterior de rulare; rapoartele de testare și acuratețea testării. |
| --- | --- |

6.

„documentație tehnică” înseamnă informațiile referitoare la pneuri, inclusiv producătorul și marca pneului; descrierea tipului de pneu sau a grupei de pneuri stabilite pentru indicarea clasei de eficiență a consumului de combustibil, a clasei de aderență la teren umed și a valorii măsurate a zgomotului exterior de rulare; rapoartele de testare și acuratețea testării.

| 7. | „calculator pentru economiile de combustibil” înseamnă un instrument furnizat pe site-uri internet dedicate sistemului de etichetare a pneurilor pentru a indica potențialele economii medii de combustibil și reducerile medii de emisii de CO2 și costuri pentru pneurile de tip C1, C2 și C3; |
| --- | --- |

7.

„calculator pentru economiile de combustibil” înseamnă un instrument furnizat pe site-uri internet dedicate sistemului de etichetare a pneurilor pentru a indica potențialele economii medii de combustibil și reducerile medii de emisii de CO2 și costuri pentru pneurile de tip C1, C2 și C3;

| 8. | „site-ul internet al sistemului UE de etichetare a pneurilor” înseamnă o sursă centrală online de informații explicative și suplimentare referitoare la fiecare dintre componentele etichetei pentru pneuri, care include și un calculator pentru economiile de combustibil și care este gestionată de către Comisie; |
| --- | --- |

8.

„site-ul internet al sistemului UE de etichetare a pneurilor” înseamnă o sursă centrală online de informații explicative și suplimentare referitoare la fiecare dintre componentele etichetei pentru pneuri, care include și un calculator pentru economiile de combustibil și care este gestionată de către Comisie;

| 9. | „producător” înseamnă orice persoană fizică sau juridică ce fabrică un produs sau pentru care un produs este conceput sau fabricat și care comercializează produsul respectiv în nume propriu sau sub propria marcă comercială; |
| --- | --- |

9.

„producător” înseamnă orice persoană fizică sau juridică ce fabrică un produs sau pentru care un produs este conceput sau fabricat și care comercializează produsul respectiv în nume propriu sau sub propria marcă comercială;

| 10. | „importator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică stabilită pe teritoriul Comunității, care introduce un produs dintr-o țară terță pe piața comunitară; |
| --- | --- |

10.

„importator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică stabilită pe teritoriul Comunității, care introduce un produs dintr-o țară terță pe piața comunitară;

| 11. | „furnizor” înseamnă producătorul sau reprezentantul autorizat al acestuia în Comunitate sau importatorul; |
| --- | --- |

11.

„furnizor” înseamnă producătorul sau reprezentantul autorizat al acestuia în Comunitate sau importatorul;

| 12. | „distribuitor” înseamnă orice persoană fizică sau juridică din lanțul de aprovizionare, cu excepția furnizorului sau a importatorului, care desface un pneu pe piață; |
| --- | --- |

12.

„distribuitor” înseamnă orice persoană fizică sau juridică din lanțul de aprovizionare, cu excepția furnizorului sau a importatorului, care desface un pneu pe piață;

| 13. | „punere la dispoziție pe piață” înseamnă furnizarea unui produs spre distribuire sau utilizare pe piața comunitară în cursul unei activități comerciale, fie în schimbul unei plăți, fie în mod gratuit; |
| --- | --- |

13.

„punere la dispoziție pe piață” înseamnă furnizarea unui produs spre distribuire sau utilizare pe piața comunitară în cursul unei activități comerciale, fie în schimbul unei plăți, fie în mod gratuit;

| 14. | „utilizator final” înseamnă un consumator, inclusiv un director de parc auto sau o întreprindere de transport rutier care cumpără sau se preconizează că va cumpăra un pneu; |
| --- | --- |

14.

„utilizator final” înseamnă un consumator, inclusiv un director de parc auto sau o întreprindere de transport rutier care cumpără sau se preconizează că va cumpăra un pneu;

| 15. | „parametru esențial” înseamnă un parametru al pneului, precum rezistența la rulare, aderența la teren umed sau zgomotul exterior de rulare, care are un impact notabil asupra mediului, asupra siguranței rutiere sau asupra sănătății în timpul utilizării. |
| --- | --- |

15.

„parametru esențial” înseamnă un parametru al pneului, precum rezistența la rulare, aderența la teren umed sau zgomotul exterior de rulare, care are un impact notabil asupra mediului, asupra siguranței rutiere sau asupra sănătății în timpul utilizării.

Articolul 4

Responsabilitățile Comisiei

(1)
     
  Până cel târziu în septembrie 2010, Comisia creează și administrează „site-ul internet al sistemului UE de etichetare a pneurilor”, ca sursă de referință de informații explicative pentru fiecare componentă a etichetei.

(2)
     
  Acest site internet cuprinde:

| (a) | o explicație a pictogramelor imprimate pe etichetă; |
| --- | --- |

(a)

o explicație a pictogramelor imprimate pe etichetă;

| (b) | un calculator pentru economiile de combustibil care demonstrează potențialele economii de combustibil și bani și reduceri de emisii de CO2 ce pot fi realizate prin utilizarea pneurilor cu rezistență redusă la rulare de tip C1, C2 și C3; |
| --- | --- |

(b)

un calculator pentru economiile de combustibil care demonstrează potențialele economii de combustibil și bani și reduceri de emisii de CO2 ce pot fi realizate prin utilizarea pneurilor cu rezistență redusă la rulare de tip C1, C2 și C3;

| (c) | o declarație care subliniază faptul că economiile efective de combustibil și siguranța rutieră depind în mare măsură de comportamentul șoferilor, în special de următoarele aspecte:










  (i) | condusul ecologic, care poate reduce în mod semnificativ consumul de combustibil; |
| --- | --- | --- |

(c)

o declarație care subliniază faptul că economiile efective de combustibil și siguranța rutieră depind în mare măsură de comportamentul șoferilor, în special de următoarele aspecte:

(i)

condusul ecologic, care poate reduce în mod semnificativ consumul de combustibil;

| (ii) | presiunea pneurilor, care ar trebui verificată cu regularitate pentru a optimiza caracteristicile performanței în materie de aderență la teren umed și de eficiență a consumului de combustibil; |
| --- | --- |

(ii)

presiunea pneurilor, care ar trebui verificată cu regularitate pentru a optimiza caracteristicile performanței în materie de aderență la teren umed și de eficiență a consumului de combustibil;

| (iii) | distanțele de frânare, care ar trebui respectate întotdeauna cu strictețe. |
| --- | --- |

(iii)

distanțele de frânare, care ar trebui respectate întotdeauna cu strictețe.

Articolul 5

Responsabilitățile furnizorilor de pneuri

Statele membre se asigură că furnizorii respectă următoarele cerințe:

| (1) | furnizorii se asigură că pneurile de tip C1 și C2, ▐ livrate distribuitorilor sau utilizatorilor finali,
  sunt furnizate cu o etichetă, prezentată în orice mod sau prin intermediul unui autocolant
  pe banda de rulare,
  care indică informații
  privind clasa de eficiență a consumului de combustibil
  și aderența la teren umed, precum
  și valoarea măsurată a zgomotului exterior de rulare conform anexei I
  părțile A, B și, respectiv, C
  ; |
| --- | --- |

(1)

furnizorii se asigură că pneurile de tip C1 și C2, ▐ livrate distribuitorilor sau utilizatorilor finali,
  sunt furnizate cu o etichetă, prezentată în orice mod sau prin intermediul unui autocolant
  pe banda de rulare,
  care indică informații
  privind clasa de eficiență a consumului de combustibil
  și aderența la teren umed, precum
  și valoarea măsurată a zgomotului exterior de rulare conform anexei I
  părțile A, B și, respectiv, C
  ;

| (2) | formatul autocolantului și
  al etichetei menționate
  la punctul 1 este cel stabilit în anexa II; |
| --- | --- |

(2)

formatul autocolantului și
  al etichetei menționate
  la punctul 1 este cel stabilit în anexa II;

| (3) | furnizorii indică clasa de eficiență a consumului de combustibil, clasa aderenței la teren umed și valoarea măsurată a zgomotului exterior de rulare în documentația tehnică promoțională, conform anexei I și în ordinea specificată în anexa III.
  Pentru pneurile de tip C2 și C3 se specifică de asemenea coeficientul măsurat de rezistență la rulare
  ; |
| --- | --- |

(3)

furnizorii indică clasa de eficiență a consumului de combustibil, clasa aderenței la teren umed și valoarea măsurată a zgomotului exterior de rulare în documentația tehnică promoțională, conform anexei I și în ordinea specificată în anexa III.
  Pentru pneurile de tip C2 și C3 se specifică de asemenea coeficientul măsurat de rezistență la rulare
  ;

| (4) | furnizorii pun la dispoziția autorităților din statele membre, la solicitarea acestora, documentația tehnică promoțională, timp de cinci ani de la punerea la dispoziție pe piață a ultimului pneu aparținând unei anumite clase de pneuri; documentația tehnică trebuie să fie suficient de detaliată astfel încât să permită autorităților să verifice acuratețea informațiilor furnizate pe eticheta privind eficiența consumului de combustibil, aderența la teren umed și zgomotul exterior de rulare; |
| --- | --- |

(4)

furnizorii pun la dispoziția autorităților din statele membre, la solicitarea acestora, documentația tehnică promoțională, timp de cinci ani de la punerea la dispoziție pe piață a ultimului pneu aparținând unei anumite clase de pneuri; documentația tehnică trebuie să fie suficient de detaliată astfel încât să permită autorităților să verifice acuratețea informațiilor furnizate pe eticheta privind eficiența consumului de combustibil, aderența la teren umed și zgomotul exterior de rulare;

| (5) | furnizorii introduc într-o bază de date disponibilă publicului valorile măsurate din cadrul testului de omologare de tip, referitoare la coeficientul de rezistență la rulare (exprimat în kg/t), la indicele de aderență la teren umed (exprimat ca indice de performanță, G, în raport cu cel al pneului standard de referință) și la emisiile de zgomot (exprimate în dB). |
| --- | --- |

(5)

furnizorii introduc într-o bază de date disponibilă publicului valorile măsurate din cadrul testului de omologare de tip, referitoare la coeficientul de rezistență la rulare (exprimat în kg/t), la indicele de aderență la teren umed (exprimat ca indice de performanță, G, în raport cu cel al pneului standard de referință) și la emisiile de zgomot (exprimate în dB).

Articolul 6

Responsabilitățile distribuitorilor de pneuri

Statele membre se asigură că distribuitorii respectă următoarele cerințe:

| (1) | distribuitorii se asigură că autocolantul
  sau eticheta puse
  la dispoziție de furnizori în conformitate cu articolul 5 punctul 1 sau o variantă explicativă mai detaliată a etichetei, astfel cum se stabilește în anexa II punctul 3, sunt disponibile și sunt prezentate într-un loc vizibil pe pneu sau în imediata sa apropiere, la punctul de vânzare; |
| --- | --- |

(1)

distribuitorii se asigură că autocolantul
  sau eticheta puse
  la dispoziție de furnizori în conformitate cu articolul 5 punctul 1 sau o variantă explicativă mai detaliată a etichetei, astfel cum se stabilește în anexa II punctul 3, sunt disponibile și sunt prezentate într-un loc vizibil pe pneu sau în imediata sa apropiere, la punctul de vânzare;

| (2) | dacă pneurile oferite spre vânzare nu sunt vizibile pentru utilizatorul final, distribuitorii furnizează utilizatorului final
  documentație
  privind clasa de eficiență a consumului de combustibil, clasa de aderență la teren umed și valoarea măsurată a zgomotului exterior de rulare pentru pneurile respective; |
| --- | --- |

(2)

dacă pneurile oferite spre vânzare nu sunt vizibile pentru utilizatorul final, distribuitorii furnizează utilizatorului final
  documentație
  privind clasa de eficiență a consumului de combustibil, clasa de aderență la teren umed și valoarea măsurată a zgomotului exterior de rulare pentru pneurile respective;

| (3) | pentru pneurile de tip C1, C2
  și C3
  , distribuitorii furnizează
  versiunea explicativă a etichetei, astfel cum este stabilită în anexa II punctul 3 sau partea 4, care specifică
  clasa de eficiență a consumului de combustibil
  , clasa de aderență la teren umed
  și valoarea măsurată a zgomotului exterior de rulare
  , astfel cum sunt stabilite în anexa I punctele A, B și respectiv C, pe sau
  împreună cu facturile furnizate utilizatorilor finali atunci când aceștia achiziționează pneurile. ▐ |
| --- | --- |

(3)

pentru pneurile de tip C1, C2
  și C3
  , distribuitorii furnizează
  versiunea explicativă a etichetei, astfel cum este stabilită în anexa II punctul 3 sau partea 4, care specifică
  clasa de eficiență a consumului de combustibil
  , clasa de aderență la teren umed
  și valoarea măsurată a zgomotului exterior de rulare
  , astfel cum sunt stabilite în anexa I punctele A, B și respectiv C, pe sau
  împreună cu facturile furnizate utilizatorilor finali atunci când aceștia achiziționează pneurile. ▐

Articolul 7

Responsabilitățile furnizorilor și distribuitorilor de
  vehicule

Statele membre se asigură că furnizorii și distribuitorii de
  vehicule
  respectă următoarele
  cerințe
  :

| (1) | furnizorii de
  vehicule
  și distribuitorii de
  vehicule
  furnizează informații referitoare la pneurile montate pe vehicule noi. Aceste informații trebuie să includă clasa de eficiență a consumului de combustibil în conformitate cu anexa I partea A, valoarea măsurată a zgomotului exterior de rulare în conformitate cu anexa I partea C și, pentru pneuri de tip C1, clasa aderenței la teren umed în conformitate cu anexa I partea B,
  în ordinea specificată în anexa III
  .
  Aceste informații sunt incluse cel puțin în documentația tehnică promoțională în format electronic și sunt furnizate utilizatorilor finali înainte de vânzarea vehiculului
  ; |
| --- | --- |

(1)

furnizorii de
  vehicule
  și distribuitorii de
  vehicule
  furnizează informații referitoare la pneurile montate pe vehicule noi. Aceste informații trebuie să includă clasa de eficiență a consumului de combustibil în conformitate cu anexa I partea A, valoarea măsurată a zgomotului exterior de rulare în conformitate cu anexa I partea C și, pentru pneuri de tip C1, clasa aderenței la teren umed în conformitate cu anexa I partea B,
  în ordinea specificată în anexa III
  .
  Aceste informații sunt incluse cel puțin în documentația tehnică promoțională în format electronic și sunt furnizate utilizatorilor finali înainte de vânzarea vehiculului
  ;

| (2) | în cazul în care diferite tipuri de pneuri pot fi montate pe un vehicul nou, fără ca utilizatorii finali să aibă posibilitatea de a alege între acestea,
  informațiile menționate la punctul 1 specifică
  clasa cea mai joasă a eficienței consumului de combustibil, clasa de aderență la teren umed și cea mai mare valoare măsurată a zgomotului exterior de rulare aferente acestor tipuri de pneuri; |
| --- | --- |

(2)

în cazul în care diferite tipuri de pneuri pot fi montate pe un vehicul nou, fără ca utilizatorii finali să aibă posibilitatea de a alege între acestea,
  informațiile menționate la punctul 1 specifică
  clasa cea mai joasă a eficienței consumului de combustibil, clasa de aderență la teren umed și cea mai mare valoare măsurată a zgomotului exterior de rulare aferente acestor tipuri de pneuri;

| (3) | în cazul în care utilizatorilor finali li se oferă posibilitatea de a alege între diferite tipuri de pneuri montate pe autovehicule noi,
  se aplică una dintre următoarele litere:










  (a) | atunci când utilizatorilor finali li se oferă posibilitatea de a alege între diferite mărimi de pneuri/jante, dar nu și între alți parametri ai tipului de pneu, informațiile prevăzute la punctul 1 menționează, pentru fiecare mărime de pneu/jantă, clasele de eficiență a consumului de combustibil și de aderență la teren umed cele mai reduse, precum și valoarea măsurată a zgomotului exterior de rulare cea mai ridicată ale tuturor tipurilor de pneuri care corespund mărimii respective de pneuri/jante; |
| --- | --- | --- |

(3)

în cazul în care utilizatorilor finali li se oferă posibilitatea de a alege între diferite tipuri de pneuri montate pe autovehicule noi,
  se aplică una dintre următoarele litere:

(a)

atunci când utilizatorilor finali li se oferă posibilitatea de a alege între diferite mărimi de pneuri/jante, dar nu și între alți parametri ai tipului de pneu, informațiile prevăzute la punctul 1 menționează, pentru fiecare mărime de pneu/jantă, clasele de eficiență a consumului de combustibil și de aderență la teren umed cele mai reduse, precum și valoarea măsurată a zgomotului exterior de rulare cea mai ridicată ale tuturor tipurilor de pneuri care corespund mărimii respective de pneuri/jante;

| (b) | cu excepția cazurilor prevăzute la litera (a), informațiile prevăzute la punctul 1 menționează clasele de eficiență a consumului de combustibil și de aderență la teren umed și valoarea măsurată a zgomotului exterior de rulare ale tuturor tipurilor de pneuri care pot fi alese de utilizatorul final.
  ▐ |
| --- | --- |

(b)

cu excepția cazurilor prevăzute la litera (a), informațiile prevăzute la punctul 1 menționează clasele de eficiență a consumului de combustibil și de aderență la teren umed și valoarea măsurată a zgomotului exterior de rulare ale tuturor tipurilor de pneuri care pot fi alese de utilizatorul final.
  ▐

Articolul 8

Metode de testare armonizate

Informațiile care trebuie furnizate în conformitate cu articolele 5, 6 și 7 privind clasa de eficiență a consumului de combustibil, valoarea măsurată a zgomotului exterior de rulare și clasa de aderență la teren umed se obțin prin aplicarea metodelor de testare armonizate prevăzute în anexa II.
  Testele armonizate trebuie să furnizeze utilizatorilor finali o clasificare fiabilă și pe deplin reprezentativă a caracteristicilor testate.

Articolul 9

Procedura de verificare

(1)   Statele membre evaluează, in conformitate cu procedura stabilită în Anexa IV, conformitatea claselor declarate de eficiență a consumului de combustibil și a claselor de aderență la teren umed în sensul anexei I părțile A și B, și valoarea măsurată a zgomotului exterior de rulare indicată în sensul anexei I partea C ║ .

(2)
     
  Astfel de controale nu aduc atingere omologării de tip UE a vehiculelor sau pneurilor obținute în conformitate cu Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (10) sau cu Regulamentul (CE) nr. .../2009 [privind cerințele de omologare de tip pentru siguranța generală a autovehiculelor]. Pentru evaluarea conformității, statele membre fac trimitere, de asemenea, dacă este cazul, la documentația referitoare la omologarea de tip a pneurilor și la documentația justificativă relevantă pusă la dispoziție de furnizor.

(3)
     
  Statele membre garantează că autoritățile competente creează un sistem de inspecții periodice sau extraordinare la punctele de vânzare în vederea asigurării respectării cerințelor din prezentul regulament.

Articolul 10

Piața internă

(1)   Dacă dispozițiile
  prezentului regulament
  sunt respectate, statele membre nu interzic și nici nu restricționează punerea la dispoziție a pneurilor pe piață din motive legate de informațiile despre produs reglementate de
  prezentul regulament.

(2)   Cu excepția cazului în care dispun de dovezi contrare, statele membre consideră că etichetele și informațiile despre produs sunt conforme cu dispozițiile
  prezentului regulament
  . Acestea pot solicita furnizorilor să pună la dispoziție documentația tehnică,
  în conformitate cu articolul 5 punctul 4,
  pentru a evalua acuratețea valorilor declarate.

Articolul 11

Stimulente

Statele membre nu oferă stimulente cu privire la pneurile aflate sub nivelul de eficiență a consumului de combustibil sau sub nivelul de aderență la teren umed
  specifice
  clasei C în sensul anexei I partea A
  și respectiv partea B
  .

Articolul 12

Modificări și adaptări la progresul tehnic

Următoarele măsuri destinate să modifice elementele neesențiale ale
  prezentului regulament,
  printre altele prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 14 alineatul (2):

| (1) | introducerea unor cerințe referitoare la clasificarea pneurilor C2 și C3 în funcție de aderența la teren umed, cu condiția disponibilității unor metode armonizate de testare; |
| --- | --- |

(1)

introducerea unor cerințe referitoare la clasificarea pneurilor C2 și C3 în funcție de aderența la teren umed, cu condiția disponibilității unor metode armonizate de testare;

| (2) | introducerea cerințelor referitoare la pneurile de zăpadă și pneurile de iarnă nordice; |
| --- | --- |

(2)

introducerea cerințelor referitoare la pneurile de zăpadă și pneurile de iarnă nordice;

| (3) | adaptarea anexelor I-IV la progresul tehnic. |
| --- | --- |

(3)

adaptarea anexelor I-IV la progresul tehnic.

Articolul 13

Aplicare și

  sancțiuni

(1)
     Statele membre,
  printr-un schimb constant de informații, garantează o strânsă cooperare în supravegherea pieței în vederea unei puneri în aplicare consecvente a prezentului regulament. Statele membre iau măsurile necesare pentru controale periodice ex-post pentru a se asigura că pneurile ce nu au fost etichetate corespunzător sunt reetichetate astfel încât să respecte normele sau retrase de pe piață.

(2)
     
  Statele membre introduc măsuri de stabilire a sancțiunilor pentru încălcarea dispozițiilor prezentului regulament, inclusiv
  norme referitoare la sancțiunile aplicabile pentru încălcarea dispozițiilor adoptate în conformitate cu
  prezentul regulament, precum și dispoziții care să asigure
  punerea în aplicare a
  acestor măsuri.

(3)
     
  Măsurile respective
  trebuie să fie eficiente, proporționale și disuasive.

(4)
     Statele membre comunică fără întârziere
  Comisiei aceste măsuri și
  orice modificare ulterioară.

Articolul 14

Comitetul

(1)   Comisia este asistată de un comitet.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 5a alineatele (1)-(4) și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie.

Articolul 15

Reexaminare

(1)
     Cel târziu la
  trei
  ani de la data aplicării
  prezentului regulament
  , Comisia
  analizează aplicarea acestuia, examinând, printre altele, și următoarele:

| (a) | eficiența etichetelor cu privire la sensibilizarea consumatorului; |
| --- | --- |

(a)

eficiența etichetelor cu privire la sensibilizarea consumatorului;

| (b) | eventualitatea extinderii sistemului de etichetare pentru a include pneurile reșapate; |
| --- | --- |

(b)

eventualitatea extinderii sistemului de etichetare pentru a include pneurile reșapate;

| (c) | eventualitatea introducerii de noi parametri sau clase de pneuri; |
| --- | --- |

(c)

eventualitatea introducerii de noi parametri sau clase de pneuri;

| (d) | informațiile privind parametrii pneurilor, puse la dispoziția utilizatorilor finali de furnizorii sau distribuitorii de vehicule. |
| --- | --- |

(d)

informațiile privind parametrii pneurilor, puse la dispoziția utilizatorilor finali de furnizorii sau distribuitorii de vehicule.

(2)
     
  Pe baza acestei analize și în urma unei evaluări de impact și a unei anchete desfășurate în rândul consumatorilor, Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului, însoțit, dacă este cazul, de o propunere de modificare a prezentului regulament.

Articolul 16

Intrarea în vigoare

Prezentul regulamentul intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Acesta se aplică
  începând cu 1 noiembrie 2012.

Cu toate acestea, articolele 5 și 6 nu se aplică în cazul pneurilor produse înainte de 1 iulie 2012.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptată la ║ ,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  Avizul din 25 martie 2009 (nepublicat încă în JO).

1

(2)  JO C, p. ...

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 22 aprilie 2009.

3

(4)  COM(2008)0433.

4

0433.

(5)  ║ COM(2006)0545.

5

0545

(6)  JO L, p. ....

6

L, p. ....

(7)  JO L 189, 18.7.2002, p. 12.

7

(8)  JO L 297, 13.10.1992, p. 16.

8

(9)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

9

(10)  JO L 263, 9.10.2007, p. 1.

10

Miercuri, 22 aprilie 2009ANEXA I

Clasificarea parametrilor pneurilor

Partea A:   Clasele de eficiență a consumului de combustibil

Clasa de eficiență a consumului de combustibil trebuie stabilită pe baza coeficientului de rezistență la rulare (CRR) în conformitate cu scara de la A la G prezentată mai jos și evaluată în conformitate cu ║ Regulamentul CEE-ONU ║ .

▐

| Pneuri de tip С1 | Pneuri de tip С2 | Pneuri de tip С3 |
| --- | --- | --- |
| CRR în kg/t | Clasa de eficiență a consumului de combustibil | CRR în kg/t | Clasa de eficiență a consumului de combustibil | CRR în kg/t | Clasa de eficiență a consumului de combustibil |
| CRR≤6,5 | A | CRR≤5,5 | A | CRR≤4,0 | A |
| 6,6≤CRR≤7,7 | B | 5,6≤CRR≤6,7 | B | 4,1≤CRR≤5,0 | B |
| 7,8≤CRR≤9,0 | C | 6,8≤CRR≤8,0 | C | 5,1≤CRR≤6,0 | C |
| Gol | D | Gol | D | 6,1≤CRR≤7,0 | D |
| 9,1≤CRR≤10,5 | E | 8,1≤CRR≤9,2 | E | 7,1≤CRR≤8,0 | E |
| 10,6≤CRR≤12,0 | F | 9,3≤CRR≤10,5 | F | CRR≥8,1 | F |
| CRR≥12,1 | G | CRR≥10,6 | G | Gol | G |

Pneuri de tip С1

Pneuri de tip С2

Pneuri de tip С3

CRR în kg/t

Clasa de eficiență a consumului de combustibil

CRR în kg/t

Clasa de eficiență a consumului de combustibil

CRR în kg/t

Clasa de eficiență a consumului de combustibil

CRR≤6,5

A

CRR≤5,5

A

CRR≤4,0

A

6,6≤CRR≤7,7

B

5,6≤CRR≤6,7

B

4,1≤CRR≤5,0

B

7,8≤CRR≤9,0

C

6,8≤CRR≤8,0

C

5,1≤CRR≤6,0

C

Gol

D

Gol

D

6,1≤CRR≤7,0

D

9,1≤CRR≤10,5

E

8,1≤CRR≤9,2

E

7,1≤CRR≤8,0

E

10,6≤CRR≤12,0

F

9,3≤CRR≤10,5

F

CRR≥8,1

F

CRR≥12,1

G

CRR≥10,6

G

Gol

G

Partea B:   Clasele de aderență la teren umed

Clasele de aderență la teren umed pentru pneurile de tip C1 trebuie stabilite pe baza coeficientului de aderență la teren umed (G) în conformitate cu scara „de la A la G” prezentată mai jos și măsurate în conformitate cu Regulamentul nr. 117 al CEE-ONU privind dispoziții uniforme pentru omologarea pneurilor în ceea ce privește emisiile sonore de rulare și aderența pe suprafețele umede (1).

| G | Clasele de aderență la teren umed |
| --- | --- |
| 155≤G | A |
| 140≤G≤154 | B |
| 125≤G≤139 | C |
| Gol | D |
| 110≤G≤124 | E |
| G≤109 | F |
| Gol | G |

G

Clasele de aderență la teren umed

155≤G

A

140≤G≤154

B

125≤G≤139

C

Gol

D

110≤G≤124

E

G≤109

F

Gol

G

Partea C:   Zgomotul exterior de rulare

Valoarea măsurată a zgomotului exterior de rulare se indică în decibeli și este măsurată în conformitate cu Regulamentul nr. 117 al CEE-ONU privind dispoziții uniforme pentru omologarea pneurilor în ceea ce privește emisiile sonore de rulare și aderența pe suprafețele umede.

Partea D:
     
  marcajul „Low Noise”

Pentru pneurile cu un nivel de zgomot redus, în conformitate cu clasificarea prezentată mai jos, etichetarea valorii măsurate a zgomotului exterior de rulare, exprimată în dB, este însoțită de marcajul „Low Noise”.

| Clasele de zgomot exterior de rulare (dB(A)) |
| --- |
| | C1 | C2 | C3 |
| Marcajul „Low Noise” (2) | ≤68 | ≤69 | ≤70 |

Clasele de zgomot exterior de rulare (dB(A))

C1

C2

C3

Marcajul „Low Noise” (2)

≤68

≤69

≤70

---

(1)  JO L 231, 29.8.2008, p. 19.

(2)  
  Marcajul „Low Noise”

Image

Miercuri, 22 aprilie 2009ANEXA II

Formatul etichetei

Autocolantul menționat la articolul 5 punctul 1 și articolul 6 punctul 1 constг оn douг pгrți: (1) o etichetг tipгritг оn formatul descris mai jos și (2) un spațiu unde sunt afișate numele furnizorului și linia de pneuri, mгrimea pneului, indicele de оncгrcare, indice de vitezг și alte specificații tehnice (denumit în continuare „spațiu pentru marcг”).

1.   Modelul etichetei

| 1.1. | Eticheta tipгritг pe autocolant, menționatг la articolul 5 punctul 1 și articolul 6 punctul 1, trebuie sг fie оn conformitate cu ilustrația de mai jos: |
| --- | --- |

1.1.

Eticheta tipгritг pe autocolant, menționatг la articolul 5 punctul 1 și articolul 6 punctul 1, trebuie sг fie оn conformitate cu ilustrația de mai jos:

Image

| 1.2. | La model se adaugг urmгtorul punct:



  adresa site-ului internet al sistemului UE de etichetare a pneurilor, cu corp de literг mare, оn partea de jos a etichetei. |
| --- | --- |

1.2.

adresa site-ului internet al sistemului UE de etichetare a pneurilor, cu corp de literг mare, оn partea de jos a etichetei.

| 1.3. | Figura urmгtoare furnizeazг informații pentru etichetг: |
| --- | --- |

1.3.

Figura urmгtoare furnizeazг informații pentru etichetг:

Image

| 1.4. | Eticheta trebuie sг aibг o lгțime de cel puțin 75 mm și o оnгlțime de 110 mm. Оn cazul оn care eticheta este imprimatг оntr-un format mai mare, conținutul sгu trebuie sг fie proporțional cu specificațiile anterioare. |
| --- | --- |

1.4.

Eticheta trebuie sг aibг o lгțime de cel puțin 75 mm și o оnгlțime de 110 mm. Оn cazul оn care eticheta este imprimatг оntr-un format mai mare, conținutul sгu trebuie sг fie proporțional cu specificațiile anterioare.

| 1.5. | Eticheta trebuie sг оndeplineascг urmгtoarele cerințe:






  a) | Culorile sunt CMYK – cyan, magenta, galben și negru – și sunt furnizate conform urmгtorului exemplu: 00-70-X-00: 0 % cyan, 70 % magenta, 100 % galben, 0 % negru; |
| --- | --- | --- |

1.5.

Eticheta trebuie sг оndeplineascг urmгtoarele cerințe:

a)

Culorile sunt CMYK – cyan, magenta, galben și negru – și sunt furnizate conform urmгtorului exemplu: 00-70-X-00: 0 % cyan, 70 % magenta, 100 % galben, 0 % negru;

| b) | Cifrele de mai jos corespund legendelor indicate la punctul 1.3; | Eficiența consumului de combustibil

  Pictogramг afișatг: lгțime: 19,5 mm, оnгlțime: 18,5 mm – Trгsгtura cadrului pictogramei: 3,5 pt, lгțime: 26 mm, оnгlțime: 23 mm – Cadru pentru trгsгtura de clasificare: 1 pt – Extremitatea cadrului: trгsгturг: 3,5 pt, lгțime: 36 mm – Culoare: X-10-00-05; |
| --- | --- | --- |

b)

Cifrele de mai jos corespund legendelor indicate la punctul 1.3;

Image

Eficiența consumului de combustibil

Pictogramг afișatг: lгțime: 19,5 mm, оnгlțime: 18,5 mm – Trгsгtura cadrului pictogramei: 3,5 pt, lгțime: 26 mm, оnгlțime: 23 mm – Cadru pentru trгsгtura de clasificare: 1 pt – Extremitatea cadrului: trгsгturг: 3,5 pt, lгțime: 36 mm – Culoare: X-10-00-05;

| | Aderențг la teren umed

  Pictogramг afișatг: lгțime: 19 mm, оnгlțime: 19 mm – Cadru pentru trгsгtura de clasificare: 3,5 pt, lгțime: 26 mm, оnгlțime: 23 mm – Cadru pentru trгsгtura de clasificare: 1 pt – Extremitatea cadrului: trгsгturг: 3,5 pt, lгțime: 26 mm – Culoare: X-10-00-05; |
| --- | --- |

Image

Aderențг la teren umed

Pictogramг afișatг: lгțime: 19 mm, оnгlțime: 19 mm – Cadru pentru trгsгtura de clasificare: 3,5 pt, lгțime: 26 mm, оnгlțime: 23 mm – Cadru pentru trгsгtura de clasificare: 1 pt – Extremitatea cadrului: trгsгturг: 3,5 pt, lгțime: 26 mm – Culoare: X-10-00-05;

| | Zgomot exterior de rulare

  Pictogramг afișatг: lгțime: 23 mm, оnгlțime: 15 mm – Cadru pentru trгsгtura de clasificare: 3,5 pt, lгțime: 26 mm, оnгlțime: 24 mm – Cadru pentru trгsгtura de valoare: 1 pt – Extremitatea cadrului: trгsгturг: 3,5 pt, оnгlțime: 24 mm – Culoare: X-10-00-05; |
| --- | --- |

Image

Zgomot exterior de rulare

Pictogramг afișatг: lгțime: 23 mm, оnгlțime: 15 mm – Cadru pentru trгsгtura de clasificare: 3,5 pt, lгțime: 26 mm, оnгlțime: 24 mm – Cadru pentru trгsгtura de valoare: 1 pt – Extremitatea cadrului: trгsгturг: 3,5 pt, оnгlțime: 24 mm – Culoare: X-10-00-05;

| | Marginea etichetei: trгsгturг: 1,5 pt – Culoare: X-10-00-05; |
| --- | --- |

Image

Marginea etichetei: trгsгturг: 1,5 pt – Culoare: X-10-00-05;

| | Scara A-G







  — | Sгgeți: оnгlțime: 4,75 mm, spațiu: 0,75 mm, trгsгturг neagrг: 0,5 pt – culori:






  — | A: X-00-X-00; |
| --- | --- | --- | --- |

Image

Scara A-G

—

Sгgeți: оnгlțime: 4,75 mm, spațiu: 0,75 mm, trгsгturг neagrг: 0,5 pt – culori:

—

A: X-00-X-00;

| — | B: 70-00-X-00; |
| --- | --- |

—

B: 70-00-X-00;

| — | C: 30-00-X-00; |
| --- | --- |

—

C: 30-00-X-00;

| — | D: 00-00-X-00; |
| --- | --- |

—

D: 00-00-X-00;

| — | E: 00-30-X-00; |
| --- | --- |

—

E: 00-30-X-00;

| — | F: 00-70-X-00; |
| --- | --- |

—

F: 00-70-X-00;

| — | G: 00-X-X-00. |
| --- | --- |

—

G: 00-X-X-00.

| — | Text: Helvetica Bold 12 pt, 100 % alb, contur negru: 0,5 pt; |
| --- | --- |

—

Text: Helvetica Bold 12 pt, 100 % alb, contur negru: 0,5 pt;

| | Clasificare







  — | Sгgeatг: lгțime: 16 mm, оnгlțime: 10 mm, 100 % negru; |
| --- | --- | --- |

Image

Clasificare

—

Sгgeatг: lгțime: 16 mm, оnгlțime: 10 mm, 100 % negru;

| — | Text: Helvetica Bold 27 pt, 100 % alb; |
| --- | --- |

—

Text: Helvetica Bold 27 pt, 100 % alb;

| | Linii în scarг: trгsгturг: 0,5 pt, interval linie punctatг: 5,5 mm, 100 % negru; |
| --- | --- |

Image

Linii în scarг: trгsгturг: 0,5 pt, interval linie punctatг: 5,5 mm, 100 % negru;

| | Dimensiunea textului: Helvetica Bold 11 pt, 100 % negru; |
| --- | --- |

Image

Dimensiunea textului: Helvetica Bold 11 pt, 100 % negru;

| | Valoarea zgomotului






  — | Rubricг: lгțime: 25 mm, оnгlțime: 10 mm, 100 % negru; |
| --- | --- | --- |

Image

Valoarea zgomotului

—

Rubricг: lгțime: 25 mm, оnгlțime: 10 mm, 100 % negru;

| — | Text: Helvetica Bold 20 pt, 100 % alb; |
| --- | --- |

—

Text: Helvetica Bold 20 pt, 100 % alb;

| — | Textul unitгții: Helvetica Bold Regular pentru „(A)” 13 pt, 100 % alb; |
| --- | --- |

—

Textul unitгții: Helvetica Bold Regular pentru „(A)” 13 pt, 100 % alb;

| | Sigla UE: lгțime: 9 mm, оnгlțime: 6 mm; |
| --- | --- |

Image

Sigla UE: lгțime: 9 mm, оnгlțime: 6 mm;

| | Trimitere la regulament: Helvetica Bold 7,5 pt, 100 % negru;

  Trimitere la clasa de pneuri: Helvetica Bold 7,5 pt, 100 % negru; |
| --- | --- |

Image

Trimitere la regulament: Helvetica Bold 7,5 pt, 100 % negru;

Trimitere la clasa de pneuri: Helvetica Bold 7,5 pt, 100 % negru;

| c) | Fondul trebuie sг fie de culoare albг. |
| --- | --- |

c)

Fondul trebuie sг fie de culoare albг.

| 1.6. | Clasa pneului (C1, C2 sau C3) trebuie indicatг pe etichetг, оn formatul stabilit оn ilustrația de la punctul 1.3. |
| --- | --- |

1.6.

Clasa pneului (C1, C2 sau C3) trebuie indicatг pe etichetг, оn formatul stabilit оn ilustrația de la punctul 1.3.

2.   Spațiul pentru marcг

║ Furnizorii trebuie sг adauge pe autocolant numele lor, linia de pneuri, mгrimea pneului, indicele de оncгrcare, indicele de vitezг și alte specificații tehnice, оmpreunг cu eticheta, оn orice culoare, format și concept, cu condiția ca raportul dintre dimensiunea spațiului pentru marcг și dimensiunea etichetei sг nu depгșeascг 4:5, iar mesajul publicat оmpreunг cu eticheta sг nu interfereze cu mesajul de pe etichetг.

3.
     
  Formatul etichetei explicative extinse

Versiunea explicativг a etichetei menționate la articolul 6 este în conformitate cu ilustrația de mai jos, iar textul este tradus în limba relevantг pentru punctul de vвnzare. Aceastг versiune a etichetei trebuie sг fie furnizatг clientului pe facturг sau оmpreunг cu aceasta, cu excepția cazului оn care aceasta creeazг o povarг excesivг pentru distribuitor, situație оn care informația este furnizatг оn conformitate cu dispozițiile anexei II punctul 4.

Image

4.
     
  Formatul informațiilor de pe chitanțг

Оn cazul оn care costurile imprimгrii etichetei explicative menționate оn anexa II punctul 3 reprezintг o povarг excesivг pentru distribuitor, informațiile de pe etichetг sunt furnizate оn conformitate cu ilustrația de mai jos:

Image

Miercuri, 22 aprilie 2009ANEXA III

Informații furnizate în documentația tehnicг promoționalг

| 1. | Informațiile referitoare la pneuri sunt furnizate оn ordinea specificatг, dupг cum urmeazг:






  (i) | clasa de eficiențг a consumului de combustibil (de la A la G); |
| --- | --- | --- |

1.

Informațiile referitoare la pneuri sunt furnizate оn ordinea specificatг, dupг cum urmeazг:

(i)

clasa de eficiențг a consumului de combustibil (de la A la G);

| (ii) | clasa de aderențг la teren umed (de la A la G); |
| --- | --- |

(ii)

clasa de aderențг la teren umed (de la A la G);

| (iii) | valoarea mгsuratг a zgomotului exterior de rulare (dB). |
| --- | --- |

(iii)

valoarea mгsuratг a zgomotului exterior de rulare (dB).

| 2. | Aceste informații trebuie sг оndeplineascг urmгtoarele cerințe:






  (i) | sг fie lizibile; |
| --- | --- | --- |

2.

Aceste informații trebuie sг оndeplineascг urmгtoarele cerințe:

(i)

sг fie lizibile;

| (ii) | sг fie ușor de înțeles; |
| --- | --- |

(ii)

sг fie ușor de înțeles;

| (iii) | dacг sunt disponibile diverse clasificгri pentru un anumit tip de pneuri, оn funcție de dimensiune sau de alți parametri, trebuie sг se menționeze gama de pneuri, de la cele mai puțin performante pвnг la cele mai performante. |
| --- | --- |

(iii)

dacг sunt disponibile diverse clasificгri pentru un anumit tip de pneuri, оn funcție de dimensiune sau de alți parametri, trebuie sг se menționeze gama de pneuri, de la cele mai puțin performante pвnг la cele mai performante.

| 3. | De asemenea, furnizorii trebuie sг punг la dispoziție, pe site-ul lor internet:








  (i) | o legгturг cгtre site-ul internet al sistemului UE de etichetare a pneurilor; |
| --- | --- | --- |

3.

De asemenea, furnizorii trebuie sг punг la dispoziție, pe site-ul lor internet:

(i)

o legгturг cгtre site-ul internet al sistemului UE de etichetare a pneurilor;

| (ii) | o explicație a pictogramelor imprimate pe etichetг și calculatorul pentru eficiența consumului de combustibil, care este disponibil pe site-ul internet al sistemului UE de etichetare a pneurilo r; |
| --- | --- |

(ii)

o explicație a pictogramelor imprimate pe etichetг și calculatorul pentru eficiența consumului de combustibil, care este disponibil pe site-ul internet al sistemului UE de etichetare a pneurilo r;

| (iii) | o declarație care sг precizeze faptul cг economiile efective de combustibil și siguranța rutierг depind оn mare mгsurг de comportamentul șoferilor, оn special de urmгtoarele aspecte:






  — | condusul ecologic poate reduce în mod semnificativ consumul de combustibil; |
| --- | --- | --- |

(iii)

o declarație care sг precizeze faptul cг economiile efective de combustibil și siguranța rutierг depind оn mare mгsurг de comportamentul șoferilor, оn special de urmгtoarele aspecte:

—

condusul ecologic poate reduce în mod semnificativ consumul de combustibil;

| — | presiunea pneurilor ar trebui verificatг cu regularitate pentru a optimiza caracteristicile performanței în materie de aderențг la teren umed și ale eficienței consumului de combustibil; |
| --- | --- |

—

presiunea pneurilor ar trebui verificatг cu regularitate pentru a optimiza caracteristicile performanței în materie de aderențг la teren umed și ale eficienței consumului de combustibil;

| — | distanțele de frânare trebuie întotdeauna respectate cu strictețe. |
| --- | --- |

—

distanțele de frânare trebuie întotdeauna respectate cu strictețe.

Miercuri, 22 aprilie 2009ANEXA IV

Procedura de verificare

Conformitatea claselor declarate de eficiențг a consumului de combustibil și de aderențг la teren umed, precum și valoarea mгsuratг a zgomotului exterior de rulare sunt evaluate pentru fiecare tip de pneu sau pentru fiecare grupг de pneuri, оn funcție de ceea ce stabilește furnizorul; se respectг urmгtoarea procedurг:

| (1) | inițial, se testeazг un singur pneu. Dacг valoarea mгsuratг este conformг cu clasa declaratг sau cu valoarea mгsuratг a zgomotului exterior de rulare, testul se considerг promovat; |
| --- | --- |

(1)

inițial, se testeazг un singur pneu. Dacг valoarea mгsuratг este conformг cu clasa declaratг sau cu valoarea mгsuratг a zgomotului exterior de rulare, testul se considerг promovat;

| (2) | dacг valoarea mгsuratг nu este conformг cu clasa declaratг sau cu valoarea mгsuratг a zgomotului exterior de rulare, sunt testate alte trei pneuri. Valoarea medie de mгsurare rezultatг оn urma testгrii celor patru pneuri se utilizeazг pentru a evalua conformitatea cu informațiile declarate. |
| --- | --- |

(2)

dacг valoarea mгsuratг nu este conformг cu clasa declaratг sau cu valoarea mгsuratг a zgomotului exterior de rulare, sunt testate alte trei pneuri. Valoarea medie de mгsurare rezultatг оn urma testгrii celor patru pneuri se utilizeazг pentru a evalua conformitatea cu informațiile declarate.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/212 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/212

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Modificarea Regulamentului (CE) nr. 717/2007 (telefonia mobilă) și a Directivei 2002/21/CE (comunicații electronice) ***I

P6_TA(2009)0249

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de modificare a Regulamentului (CE) nr. 717/2007 privind roaming-ul în rețelele publice de telefonie mobilă în interiorul Comunității și a Directivei 2002/21/CE privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (COM(2008)0580 – C6-0333/2008 – 2008/0187(COD))

2010/C 184 E/55

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0580),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0333/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A6-0138/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Miercuri, 22 aprilie 2009P6_TC1-COD(2008)0187

Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 717/2007 privind roaming-ul în rețelele publice de telefonie mobilă în interiorul Comunității și a Directivei 2002/21/CE privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în prima lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. 544/2009.)

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/213 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/213

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Obligațiile de raportare și întocmire a documentației necesare în cazul fuziunilor și divizărilor ***I

P6_TA(2009)0250

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 77/91/CEE, 78/855/CEE și 82/891/CEE ale Consiliului și a Directivei 2005/56/CE privind obligațiile de raportare și întocmire a documentației necesare în cazul fuziunilor și divizărilor (COM(2008)0576 – C6-0330/2008 – 2008/0182(COD))

2010/C 184 E/56

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0576),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 44 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6–0330/2008),

având în vedere angajamentele reprezentantului Consiliului, exprimate în scrisoarea din 7 aprilie 2009, de a aproba propunerea astfel cum a fost modificată, în conformitate cu articolul 251 alineatul (2) al doilea paragraf prima liniuță din Tratatul CE,

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6-0247/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Miercuri, 22 aprilie 2009P6_TC1-COD(2008)0182

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 77/91/CEE, 78/855/CEE și 82/891/CEE ale Consiliului și a Directivei 2005/56/CE în ceea ce privește obligațiile de raportare și întocmire a documentației necesare în cazul fuziunilor și al divizărilor

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în prima lectură corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2009/109/CE.)

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/214 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/214

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Exercitarea activității de asigurare și de reasigurare (Solvabilitate II) (reformare) ***I

P6_TA(2009)0251

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea modificată de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind inițierea și exercitarea activității de asigurare și de reasigurare (reformare) (COM(2008)0119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD))

2010/C 184 E/57

(Procedura de codecizie – reformare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0361) și propunerea modificată (COM(2008)0119),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 47 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0231/2007),

având în vedere acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1),

având în vedere angajamentele reprezentantului Consiliului, exprimate în scrisoarea din 1 aprilie 2009, de a adopta propunerea astfel cum a fost modificată, în conformitate cu articolul 251 alineatul (2) al doilea paragraf prima liniuță din Tratatul CE,

având în vedere articolele 80a și 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0413/2008),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nici o modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nici o modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 77, 28.3.2002, p.1.

---

Miercuri, 22 aprilie 2009P6_TC1-COD(2007)0143

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 aprilie 2009 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind inițierea și desfășurarea activității de asigurare și de reasigurare (SOLVABILITATE II) (reformare)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în prima lectură corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2009/138/CE.)

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/215 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/215

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Acord interimar cu Turkmenistanul *

P6_TA(2009)0253

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului și a Comisiei privind încheierea Acordului interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț dintre Comunitatea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Turkmenistan, pe de altă parte (5144/1999 – COM(1998)0617 – C5-0338/1999 – 1998/0304(CNS))

2010/C 184 E/58

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului și a Comisiei (COM(1998)0617),

având în vedere acordul interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț dintre Comunitatea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Turkmenistan, pe de altă parte (5144/1999)

având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2001 privind situația în Turkmenistan (1),

având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2003 privind Turkmenistanul și Asia Centrală (2),

având în vedere Rezoluția sa din 20 februarie 2008 privind o strategie a Uniunii Europene pentru Asia Centrală (3),

având în vedere articolul 133 și articolul 300 alineatul (2) primul paragraf din Tratatul CE,

având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C5-0338/1999),

având în vedere articolul 51 și articolul 83 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A6-0085/2006),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Turkmenistanului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Turkmenistanului.

---

(1)  JO C 343, 5.12.2001, p. 310.

(2)  JO C 82 E, 1.4.2004, p. 639.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0059.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/216 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/216

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Cadrul comunitar pentru securitatea nucleară*

P6_TA(2009)0254

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului (Euratom) privind instituirea cadrului comunitar pentru securitatea nucleară (COM(2008)0790 – C6-0026/2009 – 2008/0231(CNS))

2010/C 184 E/59

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0790),

având în vedere articolele 31 și 32 din Tratatul Euratom, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6-0026/2009),

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

având în vedere articolele 51 și 35 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0236/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 119 al doilea paragraf din Tratatul Euratom și să garanteze că au fost respectate cerințele juridice prevăzute de Tratatul Euratom pentru adoptarea prezentei propuneri, în special consultarea grupului de experți în conformitate cu articolul 31 din Tratatul Euratom; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 119 al doilea paragraf din Tratatul Euratom și să garanteze că au fost respectate cerințele juridice prevăzute de Tratatul Euratom pentru adoptarea prezentei propuneri, în special consultarea grupului de experți în conformitate cu articolul 31 din Tratatul Euratom;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de directivă


  Considerentul 6 |
| (6) | În condițiile în care toate statele membre sunt libere să decidă cu privire la mixul energetic
  , după o perioadă de reflecție, interesul pentru construirea de noi centrale nuclearo-electrice a crescut și unele state membre au decis să autorizeze construirea de noi centrale
  .
  Mai mult, se așteaptă ca în anii următori să se solicite de către deținătorii de autorizații extinderea duratelor de viață ale unor centrale nucleare. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul 6

(6)

În condițiile în care toate statele membre sunt libere să decidă cu privire la mixul energetic
  , după o perioadă de reflecție, interesul pentru construirea de noi centrale nuclearo-electrice a crescut și unele state membre au decis să autorizeze construirea de noi centrale
  .
  Mai mult, se așteaptă ca în anii următori să se solicite de către deținătorii de autorizații extinderea duratelor de viață ale unor centrale nucleare.

| (6) | Fiecare stat membru este liber să decidă cu privire la mixul
  său
  energetic. |
| --- | --- |

(6)

Fiecare stat membru este liber să decidă cu privire la mixul
  său
  energetic.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 7

| (7) | În acest scop este necesar să se definească cele mai bune practici după care să se orienteze organismele de reglementare atunci când decid cu privire la extinderea duratelor de viață ale instalațiilor nucleare. |
| --- | --- |

(7)

În acest scop este necesar să se definească cele mai bune practici după care să se orienteze organismele de reglementare atunci când decid cu privire la extinderea duratelor de viață ale instalațiilor nucleare.

| (7) | Securitatea nucleară este o problemă de interes comunitar de care ar trebui să se țină seama în cazul în care se decide autorizarea construirii de noi centrale și/sau extinderea duratei de viață a instalațiilor nucleare.
  În acest scop este necesar să se definească cele mai bune practici după care să se orienteze organismele de reglementare
  și statele membre
  atunci când decid
  dacă să autorizeze construirea de noi centrale, precum și atunci când decid
  cu privire la extinderea duratelor de viață ale instalațiilor nucleare. |
| --- | --- |

(7)

Securitatea nucleară este o problemă de interes comunitar de care ar trebui să se țină seama în cazul în care se decide autorizarea construirii de noi centrale și/sau extinderea duratei de viață a instalațiilor nucleare.
  În acest scop este necesar să se definească cele mai bune practici după care să se orienteze organismele de reglementare
  și statele membre
  atunci când decid
  dacă să autorizeze construirea de noi centrale, precum și atunci când decid
  cu privire la extinderea duratelor de viață ale instalațiilor nucleare.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 9

| (9) | Optimizarea continuă a securității nucleare impune ca sistemele de gestionare instituite și deținătorii de autorizații să asigure
  un
  nivel
  ridicat
  de securitate pentru populație. |
| --- | --- |

(9)

Optimizarea continuă a securității nucleare impune ca sistemele de gestionare instituite și deținătorii de autorizații să asigure
  un
  nivel
  ridicat
  de securitate pentru populație.

| (9) | Optimizarea continuă a securității nucleare impune ca sistemele de gestionare instituite și deținătorii de autorizații și de responsabilii cu gestionarea deșeurilor să asigure
  cel mai ridicat
  nivel de securitate
  posibil
  pentru populație. |
| --- | --- |

(9)

Optimizarea continuă a securității nucleare impune ca sistemele de gestionare instituite și deținătorii de autorizații și de responsabilii cu gestionarea deșeurilor să asigure
  cel mai ridicat
  nivel de securitate
  posibil
  pentru populație.

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 10

| (10) | Principiile fundamentale
  și
  cerințele stabilite de Agenția Internațională pentru Energie Atomică (AIEA) constituie cadrul de practici pe care trebuie să se bazeze cerințele naționale în domeniul securității. Statele membre au contribuit în mod considerabil la îmbunătățirea acestor principii fundamentale
  și
  cerințe. |
| --- | --- |

(10)

Principiile fundamentale
  și
  cerințele stabilite de Agenția Internațională pentru Energie Atomică (AIEA) constituie cadrul de practici pe care trebuie să se bazeze cerințele naționale în domeniul securității. Statele membre au contribuit în mod considerabil la îmbunătățirea acestor principii fundamentale
  și
  cerințe.

| (10) | Principiile fundamentale
  ,
  cerințele
  și orientările
  stabilite de Agenția Internațională pentru Energie Atomică (AIEA) constituie
  un set de norme și
  cadrul de practici pe care trebuie să se bazeze cerințele naționale în domeniul securității. Statele membre au contribuit în mod considerabil la îmbunătățirea acestor principii fundamentale
  ,
  cerințe
  și orientări
  .
  Aceste norme ar trebui să reflecte cele mai bune practici internaționale privind cerințele de siguranță și, implicit, să constituie o bază solidă pentru legislația comunitară. Ele nu pot fi introduse în legislația comunitară prin simpla referire la standardele de securitate AIEA seria nr. SF-1 (2006) în prezenta directivă. Prin urmare, la această directivă ar trebui să se adauge o anexă care să cuprindă principiile fundamentale de securitate. |
| --- | --- |

(10)

Principiile fundamentale
  ,
  cerințele
  și orientările
  stabilite de Agenția Internațională pentru Energie Atomică (AIEA) constituie
  un set de norme și
  cadrul de practici pe care trebuie să se bazeze cerințele naționale în domeniul securității. Statele membre au contribuit în mod considerabil la îmbunătățirea acestor principii fundamentale
  ,
  cerințe
  și orientări
  .
  Aceste norme ar trebui să reflecte cele mai bune practici internaționale privind cerințele de siguranță și, implicit, să constituie o bază solidă pentru legislația comunitară. Ele nu pot fi introduse în legislația comunitară prin simpla referire la standardele de securitate AIEA seria nr. SF-1 (2006) în prezenta directivă. Prin urmare, la această directivă ar trebui să se adauge o anexă care să cuprindă principiile fundamentale de securitate.

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 13

| (13) | Furnizarea de informații către populație în mod corect și la timp cu privire la aspecte importante legate de securitatea nucleară trebuie să se bazeze pe un nivel ridicat de transparență în ceea ce privește chestiunile legate de securitatea instalațiilor nucleare. |
| --- | --- |

(13)

Furnizarea de informații către populație în mod corect și la timp cu privire la aspecte importante legate de securitatea nucleară trebuie să se bazeze pe un nivel ridicat de transparență în ceea ce privește chestiunile legate de securitatea instalațiilor nucleare.

| (13) | Furnizarea de informații către
  lucrătorii din domeniul nuclear și către
  populație în mod corect și la timp cu privire la aspecte importante legate de securitatea nucleară trebuie să se bazeze pe un nivel ridicat de transparență în ceea ce privește chestiunile legate de securitatea instalațiilor nucleare. |
| --- | --- |

(13)

Furnizarea de informații către
  lucrătorii din domeniul nuclear și către
  populație în mod corect și la timp cu privire la aspecte importante legate de securitatea nucleară trebuie să se bazeze pe un nivel ridicat de transparență în ceea ce privește chestiunile legate de securitatea instalațiilor nucleare.

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 13a (nou)

| (13a) | Pentru a asigura accesul la informație, participarea populației și transparența, statele membre ar trebui să ia toate măsurile corespunzătoare pentru a implementa obligațiile prevăzute în convențiile internaționale care conțin deja cerințele necesare în context național, internațional sau transfrontalier, cum ar fi Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (Convenția de la Aarhus, 25 iunie 1998) (1). |
| --- | --- |

(13a)

Pentru a asigura accesul la informație, participarea populației și transparența, statele membre ar trebui să ia toate măsurile corespunzătoare pentru a implementa obligațiile prevăzute în convențiile internaționale care conțin deja cerințele necesare în context național, internațional sau transfrontalier, cum ar fi Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (Convenția de la Aarhus, 25 iunie 1998) (1).

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 15

| (15) | În vederea asigurării
  implementării
  eficiente
  a cerințelor în materie de securitate
  pentru instalațiile nucleare, statele membre trebuie să instituie organismele de reglementare cu statut de autorități independente. Organismele de reglementare trebuie să aibă competențele și resursele adecvate pentru a-și putea îndeplini misiunea. |
| --- | --- |

(15)

În vederea asigurării
  implementării
  eficiente
  a cerințelor în materie de securitate
  pentru instalațiile nucleare, statele membre trebuie să instituie organismele de reglementare cu statut de autorități independente. Organismele de reglementare trebuie să aibă competențele și resursele adecvate pentru a-și putea îndeplini misiunea.

| (15) | În vederea asigurării
  unei reglementări
  eficiente pentru instalațiile nucleare, statele membre trebuie să instituie organismele de reglementare cu statut de autorități independente
  de interese ce ar putea afecta în mod inadecvat deciziile privind chestiunile de securitate nucleară
  . Organismele de reglementare trebuie să aibă competențele și resursele adecvate pentru a-și putea îndeplini misiunea. |
| --- | --- |

(15)

În vederea asigurării
  unei reglementări
  eficiente pentru instalațiile nucleare, statele membre trebuie să instituie organismele de reglementare cu statut de autorități independente
  de interese ce ar putea afecta în mod inadecvat deciziile privind chestiunile de securitate nucleară
  . Organismele de reglementare trebuie să aibă competențele și resursele adecvate pentru a-și putea îndeplini misiunea.

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 19

| (19) | Este necesar ca organismele de reglementare responsabile cu
  securitatea nucleară
  din statele membre să coopereze în principal prin intermediul Grupului european la nivel înalt pentru securitate nucleară și gestionarea deșeurilor
  , care
  a formulat zece principii de reglementare a securității nucleare. Grupul european la nivel înalt pentru securitatea nucleară și gestionarea deșeurilor trebuie să contribuie la cadrul comunitar pentru securitatea nucleară în sensul optimizării permanente a acestui cadru. |
| --- | --- |

(19)

Este necesar ca organismele de reglementare responsabile cu
  securitatea nucleară
  din statele membre să coopereze în principal prin intermediul Grupului european la nivel înalt pentru securitate nucleară și gestionarea deșeurilor
  , care
  a formulat zece principii de reglementare a securității nucleare. Grupul european la nivel înalt pentru securitatea nucleară și gestionarea deșeurilor trebuie să contribuie la cadrul comunitar pentru securitatea nucleară în sensul optimizării permanente a acestui cadru.

| (19) | Este necesar ca organismele de reglementare responsabile cu
  supravegherea instalațiilor nucleare
  din statele membre să coopereze în principal prin intermediul Grupului european la nivel înalt pentru securitate nucleară și gestionarea deșeurilor
  . Grupul la nivel înalt
  a formulat zece principii de reglementare a securității nucleare
  care sunt importante pentru contextul prezentei directive
  . Grupul european la nivel înalt pentru securitatea nucleară și gestionarea deșeurilor ar trebui să contribuie la cadrul comunitar pentru securitatea nucleară în sensul optimizării permanente a acestui cadru. |
| --- | --- |

(19)

Este necesar ca organismele de reglementare responsabile cu
  supravegherea instalațiilor nucleare
  din statele membre să coopereze în principal prin intermediul Grupului european la nivel înalt pentru securitate nucleară și gestionarea deșeurilor
  . Grupul la nivel înalt
  a formulat zece principii de reglementare a securității nucleare
  care sunt importante pentru contextul prezentei directive
  . Grupul european la nivel înalt pentru securitatea nucleară și gestionarea deșeurilor ar trebui să contribuie la cadrul comunitar pentru securitatea nucleară în sensul optimizării permanente a acestui cadru.

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1

(1)   Obiectivul general al directivei este de a atinge, menține și optimiza în mod continuu securitatea nucleară în Comunitate și de a consolida rolul organismelor de reglementare.

(1)   Obiectivul general al directivei este de
  a institui un cadru comunitar pentru securitatea nucleară în Uniunea Europeană. Aceasta stabilește o bază pentru legislația și mecanismele de reglementare din statele membre referitoare la securitatea nucleară și are scopul de
  a atinge, menține și optimiza în mod continuu securitatea nucleară în Comunitate și de a consolida rolul organismelor de reglementare.

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 2

(2)   Domeniul său de aplicare cuprinde proiectarea, amplasarea, construcția, mentenanța, exploatarea și dezafectarea instalațiilor nucleare, pentru care cadrul legislativ și de reglementare din statul membru respectiv impune luarea în considerare a securității nucleare.

(2)   Domeniul său de aplicare cuprinde proiectarea, amplasarea, construcția, mentenanța,
  punerea în funcțiune,
  exploatarea și dezafectarea instalațiilor nucleare,
  precum și activitatea desfășurată de subcontractanții angajați de operatori
  pentru care cadrul legislativ și de reglementare din statul membru respectiv impune luarea în considerare a securității nucleare.

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Articolul 2 – punctul 1

| 1. | „instalație nucleară” înseamnă o uzină de fabricare a combustibilului nuclear, un reactor de cercetare (inclusiv configurațiile subcritice și critice), o centrală nuclearo-electrică, o instalație de depozitare a combustibilului uzat, o uzină de îmbogățire sau o instalație de reprocesare; |
| --- | --- |

1.

„instalație nucleară” înseamnă o uzină de fabricare a combustibilului nuclear, un reactor de cercetare (inclusiv configurațiile subcritice și critice), o centrală nuclearo-electrică, o instalație de depozitare a combustibilului uzat, o uzină de îmbogățire sau o instalație de reprocesare;

| 1. | „instalație nucleară” înseamnă o uzină de fabricare a combustibilului nuclear, un reactor de cercetare (inclusiv configurațiile subcritice și critice), o centrală nuclearo-electrică, o instalație de depozitare a combustibilului uzat
  și a deșeurilor radioactive
  , o uzină de îmbogățire sau o instalație de reprocesare
  , inclusiv instalații pentru manipularea și operarea substanțelor radioactive generate în timpul exploatării unei instalații
  ; |
| --- | --- |

1.

„instalație nucleară” înseamnă o uzină de fabricare a combustibilului nuclear, un reactor de cercetare (inclusiv configurațiile subcritice și critice), o centrală nuclearo-electrică, o instalație de depozitare a combustibilului uzat
  și a deșeurilor radioactive
  , o uzină de îmbogățire sau o instalație de reprocesare
  , inclusiv instalații pentru manipularea și operarea substanțelor radioactive generate în timpul exploatării unei instalații
  ;

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Articolul 2 – punctul 3

| 3. | „
  material radioactiv
  ” orice material care conține unul sau mai mulți radionuclizi cu un nivel de activitate sau concentrație care nu pot fi neglijate din punct de vedere al radioprotecției; |
| --- | --- |

3.

„
  material radioactiv
  ” orice material care conține unul sau mai mulți radionuclizi cu un nivel de activitate sau concentrație care nu pot fi neglijate din punct de vedere al radioprotecției;

| 3. | „
  substanțe radioactive
  ”înseamnă orice material care conține unul sau mai mulți radionuclizi cu un nivel de activitate sau concentrație care nu pot fi neglijate din punct de vedere al radioprotecției; |
| --- | --- |

3.

„
  substanțe radioactive
  ”înseamnă orice material care conține unul sau mai mulți radionuclizi cu un nivel de activitate sau concentrație care nu pot fi neglijate din punct de vedere al radioprotecției;

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Articolul 2 – punctul 8

| 8. | „organism de reglementare” înseamnă
  orice organism
  sau
  organisme învestite
  de
  statul
  membru cu
  competența
  legală de
  a elibera autorizații și de a controla amplasarea, proiectarea, construcția, punerea în funcțiune, exploatarea sau dezafectarea instalațiilor nucleare
  ; |
| --- | --- |

8.

„organism de reglementare” înseamnă
  orice organism
  sau
  organisme învestite
  de
  statul
  membru cu
  competența
  legală de
  a elibera autorizații și de a controla amplasarea, proiectarea, construcția, punerea în funcțiune, exploatarea sau dezafectarea instalațiilor nucleare
  ;

| 8. | „organism de reglementare” înseamnă
  o autoritate
  sau
  un sistem de autorități învestit
  de
  un stat
  membru cu
  autoritatea
  legală de
  a conduce procesul de reglementare, inclusiv chestiunea emiterii de autorizații și, implicit, a reglementării deșeurilor nucleare și radioactive și a siguranței transportării acestora
  . |
| --- | --- |

8.

„organism de reglementare” înseamnă
  o autoritate
  sau
  un sistem de autorități învestit
  de
  un stat
  membru cu
  autoritatea
  legală de
  a conduce procesul de reglementare, inclusiv chestiunea emiterii de autorizații și, implicit, a reglementării deșeurilor nucleare și radioactive și a siguranței transportării acestora
  .

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Articolul 2 – punctul 9

| 9. | „autorizație” înseamnă toate autorizațiile eliberate solicitantului de
  organismul de reglementare
  și care îi conferă responsabilitatea pentru alegerea amplasamentului, proiectarea, construcția, punerea în funcțiune, exploatarea sau dezafectarea unei instalații nucleare; |
| --- | --- |

9.

„autorizație” înseamnă toate autorizațiile eliberate solicitantului de
  organismul de reglementare
  și care îi conferă responsabilitatea pentru alegerea amplasamentului, proiectarea, construcția, punerea în funcțiune, exploatarea sau dezafectarea unei instalații nucleare;

| 9. | „autorizație” înseamnă toate autorizațiile eliberate solicitantului de
  un guvern sau de o autoritate națională aprobată de guvernul respectiv
  și care îi conferă responsabilitatea pentru alegerea amplasamentului, proiectarea, construcția, punerea în funcțiune, exploatarea sau dezafectarea unei instalații nucleare; |
| --- | --- |

9.

„autorizație” înseamnă toate autorizațiile eliberate solicitantului de
  un guvern sau de o autoritate națională aprobată de guvernul respectiv
  și care îi conferă responsabilitatea pentru alegerea amplasamentului, proiectarea, construcția, punerea în funcțiune, exploatarea sau dezafectarea unei instalații nucleare;

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Articolul 2 – punctul 10

| 10. | „reactori de putere noi” înseamnă reactori de putere a căror
  exploatare
  se autorizează după intrarea în vigoare a prezentei directive. |
| --- | --- |

10.

„reactori de putere noi” înseamnă reactori de putere a căror
  exploatare
  se autorizează după intrarea în vigoare a prezentei directive.

| 10. | „reactoare de putere noi” înseamnă reactoarele de putere a căror
  construcție
  se autorizează după intrarea în vigoare a prezentei directive. |
| --- | --- |

10.

„reactoare de putere noi” înseamnă reactoarele de putere a căror
  construcție
  se autorizează după intrarea în vigoare a prezentei directive.

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Articolul 3 – titlu

Răspunderea și
  cadrul pentru securitatea instalațiilor nucleare

Cadrul legislativ

  pentru securitatea instalațiilor nucleare

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 1

(1)
     
  Responsabilitatea primară pentru securitatea instalațiilor nucleare revine titularului autorizației, sub controlul organismului de reglementare. Măsurile de securitate și control care trebuie implementate într-o instalație nucleară se decid exclusiv de către organismul de reglementare și se aplică de către titularul autorizației.

Titularului autorizației îi revine responsabilitatea primară în materie de securitate pe întreaga durată de viață a instalațiilor nucleare, până la scoaterea de sub controlul de reglementare. Responsabilitatea titularului autorizației nu poate fi delegată.

eliminat

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 2

(2)
     Statele membre stabilesc și mențin în vigoare un cadru legislativ și de reglementare care să guverneze securitatea instalațiilor nucleare. Acest cadru include cerințele naționale de securitate, un sistem de acordare a autorizațiilor și de control al instalațiilor și interdicția cu privire la exploatarea lor fără autorizație, precum și un sistem de control de reglementare care include măsurile necesare de punere în aplicare a cadrului respectiv.

(1)
     Statele membre stabilesc și mențin în vigoare un cadru legislativ și de reglementare
  , bazat pe cele mai bune practici ale UE și internaționale disponibile,
  care să guverneze securitatea instalațiilor nucleare. Acest cadru include cerințele naționale de securitate, un sistem de acordare a autorizațiilor și de control al instalațiilor și interdicția cu privire la exploatarea lor fără autorizație, precum și un sistem de control de reglementare
  , prin intermediul suspendării, modificării sau revocării autorizațiilor
  care include măsurile necesare de punere în aplicare a cadrului respectiv.

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Statele membre garantează introducerea unei legislații care să permită retragerea autorizației de funcționare a unei instalații nucleare în caz de încălcare gravă a condițiilor prevăzute în autorizație.

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 2b (nou)

(2b)
     
  Statele membre garantează că toate organizațiile angajate în activități direct asociate cu instalațiile nucleare elaborează politici care acordă prioritatea cuvenită securității nucleare.

Amendamentul 22

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 2c (nou)

(2c)
     
  Statele membre se asigură că, cel puțin la fiecare zece ani, organismul de reglementare și sistemul național de reglementare sunt supuse unei evaluări internaționale la nivel de omologi , cu obiectivul de a îmbunătăți în mod permanent infrastructura de reglementare.

Statele membre notifică Comisiei rezultatele evaluării internaționale la nivel de omologi.

Amendamentul 23

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 2d (nou)

(2d)
     
  Statele membre pot stabili măsuri de securitate mai restrictive decât cele stabilite în prezenta directivă.

Amendamentul 24

Propunere de directivă

Articolul 4 – titlu

Organisme de reglementare

Desemnarea și atribuțiile organismelor
  de reglementare

Amendamentul 25

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul -1 (nou)

(-1)
     
  Statele membre desemnează un organism de reglementare responsabil cu reglementarea, supravegherea și evaluarea securității instalațiilor nucleare.

Amendamentul 26

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 1

(1)   Statele membre
  se asigură că organismul
  de reglementare
  este efectiv independent de toate organizațiile
  ale căror competențe includ promovarea, exploatarea instalațiilor nucleare sau demonstrarea beneficiilor acestora pentru societate, precum și
  libere
  de orice influență care ar putea afecta securitatea
  .

(1)   Statele membre
  asigură independența efectivă a organismului
  de reglementare.
  În acest sens, statele membre se asigură că, la îndeplinirea sarcinilor conferite în temeiul prezentei directive:

| (a) | organismul de reglementare este distinct din punct de vedere juridic și independent din punct de vedere funcțional de orice altă entitate publică sau privată, în special de cele
  ale căror competențe includ promovarea, exploatarea instalațiilor nucleare sau demonstrarea beneficiilor acestora pentru societate, precum și
  liber
  de orice influență care ar putea afecta securitatea
  ; |
| --- | --- |

(a)

organismul de reglementare este distinct din punct de vedere juridic și independent din punct de vedere funcțional de orice altă entitate publică sau privată, în special de cele
  ale căror competențe includ promovarea, exploatarea instalațiilor nucleare sau demonstrarea beneficiilor acestora pentru societate, precum și
  liber
  de orice influență care ar putea afecta securitatea
  ;

| (b) | personalul organismului de reglementare și persoanele din structurile de management ale acestuia acționează în mod independent de orice interes de piață și nu solicită sau acceptă instrucțiuni din partea niciunui guvern și a niciunei entități publice sau private la îndeplinirea sarcinilor lor de reglementare. |
| --- | --- |

(b)

personalul organismului de reglementare și persoanele din structurile de management ale acestuia acționează în mod independent de orice interes de piață și nu solicită sau acceptă instrucțiuni din partea niciunui guvern și a niciunei entități publice sau private la îndeplinirea sarcinilor lor de reglementare.

Această cerință nu aduce atingere cooperării strânse cu alte autorități naționale interesate, după caz.

Amendamentul 27

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 2

(2)   Organismul de reglementare
  este învestit cu
  autoritatea, competențele și resursele umane și financiare corespunzătoare , necesare pentru a-și îndeplini responsabilitățile și pentru a se achita de îndatoririle care îi revin. Organismul de reglementare controlează și reglementează securitatea instalațiilor nucleare și asigură
  implementarea
  cerințelor
  , condițiilor și normelor în materie
  de securitate.

(2)   
  Statele membre garantează că
  organismul de reglementare
  dispune de
  autoritatea, competențele și resursele umane și financiare corespunzătoare necesare pentru a-și îndeplini responsabilitățile și pentru a se achita de îndatoririle care îi revin. Organismul de reglementare controlează și reglementează securitatea instalațiilor nucleare și asigură
  îndeplinirea
  cerințelor
  aplicabile
  de securitate
  și de acordare a autorizației
  .

Amendamentul 28

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 3

(3)
     
  Organismul de reglementare acordă autorizațiile și monitorizează aplicarea dispozițiilor lor cu privire la amplasamentul, proiectarea, construcția, punerea în funcțiune, exploatarea sau dezafectarea instalațiilor nucleare.

eliminat

Amendamentul 29

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Statele membre se asigură că organismul de reglementare efectuează evaluări, investigații și controale de securitate nucleară și că, acolo unde este necesar, adoptă măsuri de punere în aplicare la instalațiile nucleare pe întreaga durată de viață a acestora, inclusiv pe parcursul dezafectării lor.

Amendamentul 30

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 3b (nou)

(3b)
     
  Statele membre garantează că organismul de reglementare are competența de a dispune suspendarea activității oricăror instalații nucleare în cazul în care consideră că securitatea nu este garantată.

Amendamentul 31

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 4

(4)
     
  Organismele de reglementare se asigură că titularii autorizațiilor dispun de personalul corespunzător sub raportul numărului și calificării.

eliminat

Amendamentul 32

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 5

(5)
     
  La fiecare cel puțin zece ani, organismul de reglementare trebuie să se spună pe sine ți sistemul național de reglementare unui evaluări inter pares la nivel internațional, cu obiectivul de a îmbunătăți în mod permanent infrastructura de reglementare.

eliminat

Amendamentul 33

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 5a (nou)

(5a)
     
  Organismele de reglementare din statele membre fac schimburi de bune practici în domeniul reglementării și ajung la o înțelegere uniformă a cerințelor în materie de securitate nucleară acceptate la nivel internațional.

Amendamentul 34

Propunere de directivă

Articolul 5

Statele membre informează populația cu privire la procedurile și rezultatele activităților de supraveghere în ceea ce privește securitatea nucleară. Totodată, ele se asigură că organismele de reglementare informează eficient publicul în domeniile care țin de competența lor. Accesul la informație se asigură în conformitate cu obligațiile pertinente, naționale și internaționale.

Statele membre informează populația
  și Comisia
  cu privire la procedurile și rezultatele activităților de supraveghere în ceea ce privește securitatea nucleară
  și informează populația imediat cu privire la orice incident
  . Totodată, ele se asigură că organismele de reglementare informează eficient publicul în domeniile care țin de competența lor. Accesul la informație se asigură în conformitate cu obligațiile pertinente, naționale și internaționale.

Amendamentul 35

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 1 – paragraful 1

(1)   Statele membre
  respectă
  principiile fundamentale de securitate ale AIEA [: Fundamental safety principles (Elemente fundamentale de securitate ale AIEA: Principii fundamentale de securitate ), IAEA Safety Standard Series No. SF-1 (2006)]. Ele
  respectă
  obligațiile și cerințele Convenției privind securitatea nucleară
  (IAEA INFCIRC 449 din 5 iulie 1994)
  .

(1)   
  Pentru amplasarea, proiectarea, construcția, exploatarea și dezafectarea instalațiilor nucleare,
  statele membre
  aplică acele părți din
  principiile fundamentale de securitate ale AIEA [ IAEA Safety Fundamentals: Fundamental safety principles , IAEA Safety Standard Series No. SF-1 (2006) (Elemente fundamentale de securitate ale AIEA: Principii fundamentale de securitate, standardele de securitate AIEA seria nr. SF-1 (2006)]
  care sunt relevante pentru crearea unui cadru comunitar pentru securitatea nucleară, așa cum se specifică în anexă
  . Ele
  aplică
  obligațiile și cerințele Convenției privind securitatea nucleară

   (2)

  .

Amendamentul 36

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 1 – paragraful 2

Statele membre asigură în special că principiile aplicabile definite prin elementele fundamentale de securitate ale AIEA sunt implementate astfel încât să se garanteze un nivel ridicat de securitate în instalațiile nucleare, care să cuprindă, între altele, măsuri eficace împotriva riscurilor potențiale asociate radiațiilor, prevenirea accidentelor și măsurile în caz de accident, gestionarea instalațiilor care îmbătrânesc, gestionarea pe termen lung a tuturor materialelor radioactive produse și informarea populației și a autorităților statelor vecine.

eliminat

Amendamentul 37

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 2

(2)   În ceea ce privește
  securitatea reactorilor nucleari de putere noi, statele membre trebuie să își fixeze drept obiectiv dezvoltarea unor cerințe de securitate suplimentare
  pe baza nivelurilor de securitate elaborate de Asociația Autorităților de Reglementare din Europa Occidentală (WENRA) și în strânsă colaborare cu Grupul european la nivel înalt pentru securitate nucleară și gestionarea deșeurilor
  .

(2)   În ceea ce privește
  autorizarea construirii de reactoare nucleare de putere noi, statele membre trebuie să își fixeze drept obiectiv dezvoltarea unor cerințe de securitate suplimentare
  care să reflecte îmbunătățirea constantă a experienței în funcționarea reactoarelor existente, cunoștințele dobândite din analizele de securitate ale uzinelor care funcționează, metodologii de ultimă oră, precum și tehnologii și rezultate ale cercetării în domeniul siguranței
  .

Amendamentul 38

Propunere de directivă

Articolul 6 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Comisia garantează că toate țările terțe care doresc să adere sau sunt în proces de negociere pentru aderare la UE respectă, ca o condiție minimă, normele menționate în prezenta directivă și principiile din anexă stabilite de AIEA.

Amendamentul 39

Propunere de directivă

Articolul 7 – titlu

Obligațiile
  titularului autorizației

Responsabilitățile
  titularului autorizației

Amendamentul 40

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul -1 (nou)

(-1)
     
  Statele membre se asigură că securitatea instalațiilor nucleare pe toată perioada lor de funcționare reprezintă responsabilitatea principală a titularului autorizației. Responsabilitatea titularului autorizației nu poate fi delegată.

Amendamentul 41

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 1

(1)   Titularii autorizațiilor
  proiectează, construiesc, exploatează și dezafectează instalațiile
  nucleare în conformitate cu prevederile articolului 6
  alineatele (1) și (2)
  .

(1)   
  Statele membre se asigură că
  titularii autorizațiilor
  sunt responsabili pentru proiectarea, construirea, exploatarea și dezafectarea instalațiilor lor
  nucleare
  ,
  în conformitate cu prevederile articolului 6.

Amendamentul 42

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 2

(2)   Titularii autorizațiilor stabilesc și implementează sisteme de gestionare care sunt verificate periodic de organismul de reglementare.

(2)   
  Statele membre se asigură că
  titularii autorizațiilor stabilesc și implementează sisteme de gestionare care sunt verificate periodic de organismul de reglementare

Amendamentul 44

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Statele membre se asigură, ca cerință prealabilă pentru garantarea securității nucleare, că organismul de reglementare evaluează cu regularitate gradul de suficiență și calificările personalului titularului autorizației, pe baza unui raport prezentat de titularul autorizației referitor la evaluarea aspectelor legate de personal precum sănătatea și securitatea și cultura securității, calificările și formarea profesională și numărul persoanelor angajate și a subcontractanților utilizați.

Amendamentul 45

Propunere de directivă

Articolul 7 – alineatul 3b (nou)

(3b)
     
  Autoritățile de reglementare relevante prezintă din trei în trei ani Comisiei și partenerilor sociali europeni un raport privind securitatea nucleară și cultura securității. Comisia, în consultare cu partenerii sociali europeni, poate propune îmbunătățiri pentru a asigura securitatea nucleară, inclusiv protecția sănătății la cel mai înalt nivel în UE.

Amendamentul 46

Propunere de directivă

Articolul 8 – alineatul 1

(1)
     
  Evaluările de securitate nucleară, investigațiile, controalele și, după caz, măsurile de punere în aplicare sunt asigurate de către organismul de reglementare pe întreaga durată de viață a instalațiilor nucleare, inclusiv pe parcursul dezafectării.

eliminat

Amendamentul 47

Propunere de directivă

Articolul 8 – alineatul 2

(2)
     
  Organismul de reglementare trebuie să aibă competența de a retragere a autorizației de funcționare în caz de încălcare gravă sau repetată a normelor de securitate în instalațiile nucleare.

eliminat

Amendamentul 48

Propunere de directivă

Articolul 8 – alineatul 3

(3)
     
  Organismul de reglementare trebuie să aibă competența de a suspenda activitatea oricărei centrale nucleare în cazul în care consideră că securitatea nu este pe deplin garantată.

eliminat

Amendamentul 49

Propunere de directivă

Articolul 9

Statele membre pun la dispoziție
  , individual sau
  în cadrul cooperării transnaționale
  ,
  oportunități de educație și calificare pentru pregătirea teoretică și practică continuă în domeniul securității nucleare.

Pentru a crea resurse umane adecvate la nivel național și pentru a păstra cunoștințele din domeniul nuclear,
  statele membre
  se asigură că se
  pun la dispoziție oportunități de educație și calificare pentru pregătirea teoretică și practică
  de bază
  sau continuă în domeniul securității nucleare
  , inclusiv programe de schimb, de către statele membre sau, dacă este necesar,
  în cadrul cooperării transnaționale.

Amendamentul 50

Propunere de directivă

Articolul 10

Articolul 10

Prioritatea acordată securității

Statele membre pot stabili măsuri de securitate mai restrictive decât cele stabilite în prezenta directivă.

eliminat

Amendamentul 51

Propunere de directivă

Articolul 11

Statele membre
  prezintă un raport
  Comisiei cu privire la implementarea prezentei directive
  cel târziu [trei ani de la intrarea în vigoare] și, ulterior, la fiecare trei ani
  . Pe baza
  primului
  raport, Comisia prezintă un raport Consiliului cu privire la progresele înregistrate în implementarea prezentei directive, însoți, după caz, de propuneri legislative.

Statele membre
  raportează
  Comisiei cu privire la implementarea prezentei directive
  în același timp și cu aceeași regularitate ca și rapoartele naționale analizate la Convenția privind securitatea nucleară
  . Pe baza
  acestui
  raport, Comisia prezintă un raport
  Parlamentului European și
  Consiliului cu privire la progresele înregistrate în implementarea prezentei directive, însoțit, după caz, de propuneri legislative.

Amendamentul 52

Propunere de directivă

Articolul 12 – paragraful 1

Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la [doi ani de la data prevăzută la articolul 13] cel mai târziu. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor acte
  , precum și un tabel de corespondență între respectivele acte și prezenta directivă
  .

Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la [doi ani de la data prevăzută la articolul 13] . Statele membre comunică de îndată Comisiei textul acestor acte.

Amendamentul 53

Propunere de directivă

Anexă (nouă)

Anexă

OBIECTIVUL ÎN MATERIE DE SECURITATE

Obiectivul fundamental în materie de securitate este protejarea lucrătorilor și a populației în general împotriva efectelor nocive ale radiațiilor ionizante care pot fi generate de instalațiile nucleare.

| 1. | Pentru a asigura protecția lucrătorilor și a populației în general, instalațiile nucleare sunt exploatate astfel încât să se îndeplinească cele mai ridicate standarde de securitate care pot fi îndeplinite în mod rezonabil, luând în considerare factorii economici și sociali.



  Pe lângă măsurile de protecție a sănătății, enunțate în Standardele minime Euratom (Directiva 96/29/Euratom), se adoptă următoarele măsuri:








  — | restrângerea probabilității producerii unor evenimente care ar putea duce la o pierdere a controlului asupra miezului reactorului nuclear, o reacție nucleară în lanț, sursă radioactivă și |
| --- | --- | --- |

1.

Pe lângă măsurile de protecție a sănătății, enunțate în Standardele minime Euratom (Directiva 96/29/Euratom), se adoptă următoarele măsuri:

—

restrângerea probabilității producerii unor evenimente care ar putea duce la o pierdere a controlului asupra miezului reactorului nuclear, o reacție nucleară în lanț, sursă radioactivă și

| — | atenuarea consecințelor unor astfel de evenimente, în eventualitatea producerii lor. |
| --- | --- |

—

atenuarea consecințelor unor astfel de evenimente, în eventualitatea producerii lor.

| 2. | Obiectivul principal în materie de securitate este luat în considerare de către toate instalațiile nucleare și în toate etapele duratei de viață a instalației nucleare. |
| --- | --- |

2.

PRINCIPII DE SECURITATE

Principiul 1:
     
  Responsabilitatea pentru securitate

Fiecare stat membru asigură că responsabilitatea principală pentru securitatea unei instalații nucleare revine titularului autorizației în cauză și ia măsurile necesare pentru ca toți titularii unor astfel de autorizații să își asume responsabilitatea.

| 1.1 | Fiecare stat membru se asigură că titularul autorizației a adoptat măsuri pentru:







  — | a stabili și menține competențele necesare; |
| --- | --- | --- |

1.1

—

a stabili și menține competențele necesare;

| — | a oferi o pregătire profesională și o informare adecvată; |
| --- | --- |

—

a oferi o pregătire profesională și o informare adecvată;

| — | a întocmi proceduri și mecanisme de menținere a securității în orice situație; |
| --- | --- |

—

a întocmi proceduri și mecanisme de menținere a securității în orice situație;

| — | a verifica proiectarea corespunzătoare și calitatea adecvată a instalațiilor nucleare; |
| --- | --- |

—

a verifica proiectarea corespunzătoare și calitatea adecvată a instalațiilor nucleare;

| — | a asigura controlul în condiții de siguranță al tuturor materialelor radioactive folosite, produse sau depozitate; |
| --- | --- |

—

a asigura controlul în condiții de siguranță al tuturor materialelor radioactive folosite, produse sau depozitate;

| — | a asigura controlul în condiții de siguranță al tuturor deșeurilor radioactive produse; |
| --- | --- |

—

a asigura controlul în condiții de siguranță al tuturor deșeurilor radioactive produse;

pentru a-și îndeplini sarcinile care îi revin în ceea ce privește securitatea unei instalații nucleare.

Aceste responsabilități sunt îndeplinite în conformitate cu obiectivele și cerințele de securitate aplicabile, stabilite sau aprobate de către organismul de reglementare, iar îndeplinirea lor urmează să fie asigurată prin implementarea unui sistem de gestionare.

Principiul 2:
     
  Conducerea și gestionarea securității

Trebuie instituită o conducere și o gestionare eficientă a securității, susținută la nivelul tuturor organizațiilor implicate în securitatea nucleară.

| 2.1 | Conducerea în ceea ce privește chestiunile de securitate trebuie demonstrată la cel mai înalt nivel al unei organizații. Trebuie implementat și menținut un sistem eficient de gestionare a securității care să integreze toate elementele de gestionare, astfel încât cerințele de securitate să fie stabilite și aplicate în mod coerent cu alte cerințe, inclusiv cu cele referitoare la activitățile umane, calitate și securitate, și astfel încât securitatea să nu fie compromisă de către alte cerințe sau solicitări.



  Sistemul de gestionare asigură, de asemenea, promovarea unei culturi a securității, o evaluare periodică a performanțelor în materie de securitate și aplicarea învățămintelor rezultate din experiență. |
| --- | --- |

2.1

Sistemul de gestionare asigură, de asemenea, promovarea unei culturi a securității, o evaluare periodică a performanțelor în materie de securitate și aplicarea învățămintelor rezultate din experiență.

| 2.2 | În sistemul de gestionare se integrează o cultură a securității care determină atitudinile și comportamentele în ceea ce privește securitatea la nivelul tuturor organizațiilor și indivizilor implicați. Cultura securității include:







  — | angajamentul individual și colectiv în favoarea securității din partea conducerii, a administrației și a personalului la toate nivelurile; |
| --- | --- | --- |

2.2

—

angajamentul individual și colectiv în favoarea securității din partea conducerii, a administrației și a personalului la toate nivelurile;

| — | responsabilitatea pentru securitate a organizațiilor și a indivizilor la toate nivelurile; |
| --- | --- |

—

responsabilitatea pentru securitate a organizațiilor și a indivizilor la toate nivelurile;

| — | măsuri de încurajare a unei atitudini active și deschise și de descurajare a comodității în ceea ce privește securitatea. |
| --- | --- |

—

măsuri de încurajare a unei atitudini active și deschise și de descurajare a comodității în ceea ce privește securitatea.

| 2.3 | Sistemul de gestionare ține cont de întreaga gamă de interacțiuni a indivizilor de la toate nivelurile cu tehnologia și cu organizațiile. Pentru a preveni disfuncționalitățile umane sau organizaționale în domeniul securității, trebuie luați în considerare și factorii umani, iar realizările și bunele practici trebuie sprijinite. |
| --- | --- |

2.3

Principiul 3:
     
  Evaluarea securității

Se efectuează evaluări aprofundate și sistematice ale securității înainte de construirea și punerea în funcțiune a unei instalații nucleare, precum și pe toată durata de viață a acesteia. Trebuie aplicată o abordare graduală care să țină cont de gravitatea potențialelor riscuri aferente instalației nucleare.

| 3.1 | Organismul de reglementare solicită o evaluare a securității nucleare pentru toate instalațiile nucleare, în conformitate cu o abordare graduală. Evaluarea securității presupune analiza sistematică a funcționării normale și a efectelor acesteia, a modalităților de apariție a disfuncționalităților și a consecințelor acestora. Evaluările de securitate cuprind măsurile de securitate necesare pentru a controla neprevăzutul, iar proiectarea și construcția elementelor de securitate sunt evaluate pentru a demonstra că îndeplinesc funcțiile de securitate cerute. Acolo unde, în vederea menținerii securității, sunt necesare măsuri de control sau acțiuni din partea operatorului, trebuie făcută mai întâi o evaluare inițială a securității pentru a demonstra că mecanismele utilizate sunt solide și fiabile. Un stat membru poate acorda o autorizație pentru o instalație nucleară numai după ce s-a demonstrat în mod satisfăcător organismului de reglementare că măsurile de securitate propuse de către solicitantul autorizației sunt corespunzătoare. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Procesul de evaluare a securității se repetă în întregime sau parțial, în funcție de necesitățile ulterioare aferente desfășurării operațiilor, pentru a se ține seama de circumstanțele care s-au schimbat (cum ar fi aplicarea de noi standarde sau de descoperiri științifice și tehnologice), de feedback-ul primit în cursul experienței de exploatare, de modificări și de efectele îmbătrânirii. Pentru operațiuni care se întind pe perioade lungi de timp, evaluările se revizuiesc și se repetă dacă este necesar. Continuarea acestor operațiuni depinde de rezultatul reevaluărilor, acestea trebuind să demonstreze că măsurile de securitate sunt în continuare corespunzătoare. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | În cursul evaluării de securitate cerute, se identifică și se analizează precursorii accidentelor (evenimente declanșatoare care pot genera condiții de producere a accidentelor) și se iau măsuri pentru a preveni producerea accidentelor. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Pentru a consolida și mai mult securitatea, se introduc proceduri pentru transmiterea feedback-ului și analizarea experienței de exploatare în propriile instalații și alte instalații, inclusiv evenimente declanșatoare, precursori de accidente, „rateuri evitate în ultimul moment”, accidente și acte neautorizate, astfel încât să se tragă învățăminte, să fie comunicate și altora și să se acționeze în consecință. |
| --- | --- |

3.4

Principiul 4:
     
  Optimizarea securității

Statele membre asigură optimizarea instalațiilor nucleare în vederea oferirii celui mai ridicat nivel de securitate care se poate realiza în mod rezonabil fără a limita inutil exploatarea.

| 4.1 | Optimizarea securității necesită luarea de hotărâri referitoare la semnificația a diferiți factori, inclusiv:







  — | iminența producerii unor evenimente previzibile și consecințele acestora; |
| --- | --- | --- |

4.1

—

iminența producerii unor evenimente previzibile și consecințele acestora;

| — | cantitatea și distribuția dozelor de radiații primite; |
| --- | --- |

—

cantitatea și distribuția dozelor de radiații primite;

| — | factorii economici, sociali și de mediu legați de riscurile de iradiere; |
| --- | --- |

—

factorii economici, sociali și de mediu legați de riscurile de iradiere;

| — | optimizarea securității înseamnă, de asemenea, utilizarea bunelor practici și a bunului simț practic în activitățile cotidiene. |
| --- | --- |

—

optimizarea securității înseamnă, de asemenea, utilizarea bunelor practici și a bunului simț practic în activitățile cotidiene.

Principiul 5:
     
  Prevenire și limitarea consecințelor

Statele membre se asigură că se depun toate eforturile practice pentru prevenirea și limitarea consecințelor incidentelor și accidentelor nucleare în instalațiile nucleare.

| 5.1 | Fiecare stat membru se asigură că titularul autorizației depune toate eforturile pentru:







  — | a preveni apariția condițiilor anormale sau a incidentelor care ar putea determina pierderea controlului; |
| --- | --- | --- |

5.1

—

a preveni apariția condițiilor anormale sau a incidentelor care ar putea determina pierderea controlului;

| — | a preveni amplificarea unor asemenea condiții anormale sau incidente apărute și |
| --- | --- |

—

a preveni amplificarea unor asemenea condiții anormale sau incidente apărute și

| — | pentru a limita toate consecințele nocive ale unui accident. |
| --- | --- |

—

pentru a limita toate consecințele nocive ale unui accident.

prin implementarea „apărării în adâncime”.

| 5.2 | Apărarea în adâncime garantează că nicio defecțiune tehnică, umană sau organizațională nu poate avea efecte dăunătoare, iar combinația mai multor defecțiuni care ar putea avea consecințe dăunătoare are o probabilitate de apariție foarte mică. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Apărarea în adâncime se implementează în principal prin combinația unui număr de niveluri consecutive și independente de protecție care nu ar trebui să mai funcționeze niciunul înainte de producerea unor efecte dăunătoare asupra oamenilor sau mediului. Nivelurile de apărare în adâncime cuprind:







  — | selectarea corespunzătoare a amplasamentului; |
| --- | --- | --- |

5.3

—

selectarea corespunzătoare a amplasamentului;

| — | proiectarea corespunzătoare a instalației, și anume








  — | proiect și construcție de înaltă calitate, |
| --- | --- | --- |

—

proiectarea corespunzătoare a instalației, și anume

—

proiect și construcție de înaltă calitate,

| — | fiabilitate mare a componentelor și echipamentelor, |
| --- | --- |

—

fiabilitate mare a componentelor și echipamentelor,

| — | sisteme de control, limitare și protecție și elemente de supraveghere; |
| --- | --- |

—

sisteme de control, limitare și protecție și elemente de supraveghere;

| — | o organizație corespunzătoare, dotată cu








  — | un sistem eficient de gestionare, a cărui conducere se angajează ferm în favoarea culturii securității, |
| --- | --- | --- |

—

o organizație corespunzătoare, dotată cu

—

un sistem eficient de gestionare, a cărui conducere se angajează ferm în favoarea culturii securității,

| — | proceduri și practici de exploatare cuprinzătoare, |
| --- | --- |

—

proceduri și practici de exploatare cuprinzătoare,

| — | proceduri detaliate de gestionare a accidentelor, |
| --- | --- |

—

proceduri detaliate de gestionare a accidentelor,

| — | mecanisme de pregătire pentru situații de urgență. |
| --- | --- |

—

mecanisme de pregătire pentru situații de urgență.

Principiul 6:
     
  Gradul de pregătire și capacitatea de reacție în situațiile de urgență

Statele membre se asigură că există mecanisme de pregătire și de reacție în situații de urgență în caz de accidente la instalațiile nucleare, în conformitate cu Directiva 96/29/Euratom.

---

(1)  

  JO L 124, 17.5.2005, p. 1; JO L 164, 16.6.2006, p. 17 și Regulamentul (CE) nr. 1367/2006, JO L 264, 25.9.2006, p. 13.

(2)  

  JO L 318, 11.12.1999, p. 20 și JO L 172, 6.5.2004, p. 7.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/232 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/232

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Sistemul comunitar de control pentru asigurarea respectării reglementărilor politicii comune în domeniul pescuitului *

P6_TA(2009)0255

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării reglementărilor politicii comune în domeniul pescuitului (COM(2008)0721 – C6-0510/2008 – 2008/0216(CNS))

2010/C 184 E/60

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0721),

având în vedere articolul 37 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6–0510/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0253/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament


  Considerentul 4 |
| (4) | Prevederile actuale în materie de control sunt răspândite într-un număr mare de texte juridice suprapuse și complexe. Unele părți ale sistemului de control sunt implementate inadecvat de către statele membre
  , ceea ce determină
  adoptarea de măsuri insuficiente și divergente ca răspuns la încălcările reglementărilor politicii comune din domeniul pescuitului, subminând astfel crearea unui cadru echitabil în care pescarii din întreaga Comunitate Europeană să își desfășoare activitatea. În consecință, regimul existent și toate obligațiile conținute în acesta ar trebui să fie consolidate, raționalizate și simplificate, în special prin reducerea dublei reglementări și a sarcinilor administrative. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 4

(4)

Prevederile actuale în materie de control sunt răspândite într-un număr mare de texte juridice suprapuse și complexe. Unele părți ale sistemului de control sunt implementate inadecvat de către statele membre
  , ceea ce determină
  adoptarea de măsuri insuficiente și divergente ca răspuns la încălcările reglementărilor politicii comune din domeniul pescuitului, subminând astfel crearea unui cadru echitabil în care pescarii din întreaga Comunitate Europeană să își desfășoare activitatea. În consecință, regimul existent și toate obligațiile conținute în acesta ar trebui să fie consolidate, raționalizate și simplificate, în special prin reducerea dublei reglementări și a sarcinilor administrative.

| (4) | Prevederile actuale în materie de control sunt răspândite într-un număr mare de texte juridice suprapuse și complexe. Unele părți ale sistemului de control sunt implementate inadecvat de către statele membre,
  iar Comisia nu a prezentat toate propunerile necesare de regulamente de punere în aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93. Acest lucru a determinat
  adoptarea de măsuri insuficiente și divergente ca răspuns la încălcările reglementărilor politicii comune din domeniul pescuitului, subminând astfel crearea unui cadru echitabil în care pescarii din întreaga Comunitate Europeană să își desfășoare activitatea. În consecință, regimul existent și toate obligațiile conținute în acesta ar trebui să fie consolidate, raționalizate și simplificate, în special prin reducerea dublei reglementări și a sarcinilor administrative. |
| --- | --- |

(4)

Prevederile actuale în materie de control sunt răspândite într-un număr mare de texte juridice suprapuse și complexe. Unele părți ale sistemului de control sunt implementate inadecvat de către statele membre,
  iar Comisia nu a prezentat toate propunerile necesare de regulamente de punere în aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93. Acest lucru a determinat
  adoptarea de măsuri insuficiente și divergente ca răspuns la încălcările reglementărilor politicii comune din domeniul pescuitului, subminând astfel crearea unui cadru echitabil în care pescarii din întreaga Comunitate Europeană să își desfășoare activitatea. În consecință, regimul existent și toate obligațiile conținute în acesta ar trebui să fie consolidate, raționalizate și simplificate, în special prin reducerea dublei reglementări și a sarcinilor administrative.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 14 a (nou)

| (14a) | Politica comună în domeniul pescuitului se referă la conservarea, gestionarea și exploatarea resurselor acvatice vii, astfel încât toate tipurile de activități de exploatare a acestor resurse să fie tratate în mod egal, indiferent dacă sunt de natură comercială sau nu. S-ar face o discriminare dacă pescuitul comercial ar fi supus unor controale și plafoane stricte, iar pescuitul necomercial ar fi exceptat în mare parte. |
| --- | --- |

(14a)

Politica comună în domeniul pescuitului se referă la conservarea, gestionarea și exploatarea resurselor acvatice vii, astfel încât toate tipurile de activități de exploatare a acestor resurse să fie tratate în mod egal, indiferent dacă sunt de natură comercială sau nu. S-ar face o discriminare dacă pescuitul comercial ar fi supus unor controale și plafoane stricte, iar pescuitul necomercial ar fi exceptat în mare parte.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 19

| (19) | Activitățile și metodele de control trebuie să se bazeze pe managementul riscurilor, utilizând procedurile de control încrucișat într-o manieră sistematică și cuprinzătoare. |
| --- | --- |

(19)

Activitățile și metodele de control trebuie să se bazeze pe managementul riscurilor, utilizând procedurile de control încrucișat într-o manieră sistematică și cuprinzătoare.

| (19) | Activitățile și metodele de control trebuie să se bazeze pe managementul riscurilor, utilizând procedurile de control încrucișat într-o manieră sistematică și cuprinzătoare
  la nivelul statelor membre
  .
  Este, de asemenea, necesar, ca statele membre să facă schimb de informații relevante. |
| --- | --- |

(19)

Activitățile și metodele de control trebuie să se bazeze pe managementul riscurilor, utilizând procedurile de control încrucișat într-o manieră sistematică și cuprinzătoare
  la nivelul statelor membre
  .
  Este, de asemenea, necesar, ca statele membre să facă schimb de informații relevante.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 24

| (24) | Este necesară înființarea unei rețele maritime integrate de supraveghere între sistemele de supraveghere, monitorizare, identificare și urmărire operate în scopul asigurării securității și siguranței maritime, protecției mediului marin, controlului pescuitului, controlului de frontieră, asigurării respectării legislației în general și facilitării comerțului. Rețeaua va avea capacitatea de a pune permanent la dispoziție informații privind activitățile din domeniul maritim pentru a contribui la asigurarea promptitudinii procesului decizional. De asemenea, aceasta va permite autorităților publice angajate în activități de supraveghere să ofere servicii mai eficiente, inclusiv din punct de vedere al costurilor. În acest scop, este necesar ca datele sistemelor de identificare automată, ale sistemelor de monitorizare a navelor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 2244/2003 al Comisiei din 18 decembrie 2003 de stabilire a dispozițiilor privind sistemele de monitorizare a navelor prin satelit și ale sistemelor de detectare a navelor colectate în temeiul prezentului regulament să fie transmise și utilizate de către alte autorități publice angajate în activitățile de supraveghere menționate mai sus. |
| --- | --- |

(24)

Este necesară înființarea unei rețele maritime integrate de supraveghere între sistemele de supraveghere, monitorizare, identificare și urmărire operate în scopul asigurării securității și siguranței maritime, protecției mediului marin, controlului pescuitului, controlului de frontieră, asigurării respectării legislației în general și facilitării comerțului. Rețeaua va avea capacitatea de a pune permanent la dispoziție informații privind activitățile din domeniul maritim pentru a contribui la asigurarea promptitudinii procesului decizional. De asemenea, aceasta va permite autorităților publice angajate în activități de supraveghere să ofere servicii mai eficiente, inclusiv din punct de vedere al costurilor. În acest scop, este necesar ca datele sistemelor de identificare automată, ale sistemelor de monitorizare a navelor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 2244/2003 al Comisiei din 18 decembrie 2003 de stabilire a dispozițiilor privind sistemele de monitorizare a navelor prin satelit și ale sistemelor de detectare a navelor colectate în temeiul prezentului regulament să fie transmise și utilizate de către alte autorități publice angajate în activitățile de supraveghere menționate mai sus.

| (24) | Este necesară înființarea unei rețele maritime integrate de supraveghere între sistemele de supraveghere, monitorizare, identificare și urmărire operate în scopul asigurării securității și siguranței maritime, protecției mediului marin, controlului pescuitului, controlului de frontieră, asigurării respectării legislației în general și facilitării comerțului
  , ținând cont de diferitele situații din statele membre
  . Rețeaua va avea capacitatea de a pune permanent la dispoziție informații privind activitățile din domeniul maritim pentru a contribui la asigurarea promptitudinii procesului decizional. De asemenea, aceasta va permite autorităților publice angajate în activități de supraveghere să ofere servicii mai eficiente, inclusiv din punct de vedere al costurilor. În acest scop, este necesar ca datele sistemelor de identificare automată, ale sistemelor de monitorizare a navelor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 2244/2003 al Comisiei din 18 decembrie 2003 de stabilire a dispozițiilor privind sistemele de monitorizare a navelor prin satelit și ale sistemelor de detectare a navelor colectate în temeiul prezentului regulament să fie transmise și utilizate de către alte autorități publice angajate în activitățile de supraveghere menționate mai sus. |
| --- | --- |

(24)

Este necesară înființarea unei rețele maritime integrate de supraveghere între sistemele de supraveghere, monitorizare, identificare și urmărire operate în scopul asigurării securității și siguranței maritime, protecției mediului marin, controlului pescuitului, controlului de frontieră, asigurării respectării legislației în general și facilitării comerțului
  , ținând cont de diferitele situații din statele membre
  . Rețeaua va avea capacitatea de a pune permanent la dispoziție informații privind activitățile din domeniul maritim pentru a contribui la asigurarea promptitudinii procesului decizional. De asemenea, aceasta va permite autorităților publice angajate în activități de supraveghere să ofere servicii mai eficiente, inclusiv din punct de vedere al costurilor. În acest scop, este necesar ca datele sistemelor de identificare automată, ale sistemelor de monitorizare a navelor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 2244/2003 al Comisiei din 18 decembrie 2003 de stabilire a dispozițiilor privind sistemele de monitorizare a navelor prin satelit și ale sistemelor de detectare a navelor colectate în temeiul prezentului regulament să fie transmise și utilizate de către alte autorități publice angajate în activitățile de supraveghere menționate mai sus.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 29

| (29) | Comisia trebuie să aibă competențele necesare pentru a închide un anumit tip de pescuit atunci când se epuizează cota sau TAC în cazul unui stat membru.
  Comisia trebuie, de asemenea, să fie împuternicită să deducă cote și să refuze transferul sau schimbul de cote în anumite condiții și pe baza unor fundamente de natură științifică suficiente, pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului de către statele membre. |
| --- | --- |

(29)

Comisia trebuie să aibă competențele necesare pentru a închide un anumit tip de pescuit atunci când se epuizează cota sau TAC în cazul unui stat membru.
  Comisia trebuie, de asemenea, să fie împuternicită să deducă cote și să refuze transferul sau schimbul de cote în anumite condiții și pe baza unor fundamente de natură științifică suficiente, pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului de către statele membre.

| (29) | Comisia trebuie să aibă competențele necesare pentru a închide un anumit tip de pescuit atunci când se epuizează cota sau TAC în cazul unui stat membru. |
| --- | --- |

(29)

Comisia trebuie să aibă competențele necesare pentru a închide un anumit tip de pescuit atunci când se epuizează cota sau TAC în cazul unui stat membru.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 34

| (34) | Măsurile necesare pentru implementarea prezentului regulament trebuie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei. Toate măsurile adoptate de Comisie în scopul implementării prezentului regulament vor respecta principiul proporționalității. |
| --- | --- |

(34)

Măsurile necesare pentru implementarea prezentului regulament trebuie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei. Toate măsurile adoptate de Comisie în scopul implementării prezentului regulament vor respecta principiul proporționalității.

| (34) | Este necesar să se adopte măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a procedurilor de exercitare a competențelor de executare conferite Comisiei
  , astfel cum a fost modificată prin Decizia 2006/512/CE a Consiliului din 17 iulie 2006
  . Toate măsurile adoptate de Comisie în scopul implementării prezentului regulament vor respecta principiul proporționalității. |
| --- | --- |

(34)

Este necesar să se adopte măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a procedurilor de exercitare a competențelor de executare conferite Comisiei
  , astfel cum a fost modificată prin Decizia 2006/512/CE a Consiliului din 17 iulie 2006
  . Toate măsurile adoptate de Comisie în scopul implementării prezentului regulament vor respecta principiul proporționalității.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 39

| (39) | În conformitate cu principiul proporționalității, este necesară și oportună, în scopul îndeplinirii obiectivului de bază care vizează implementarea eficientă a politicii comune în domeniul pescuitului, stabilirea unui sistem de controale cuprinzător și uniform. Prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor urmărite, în conformitate cu cel de al treilea alineat al articolului 5 din tratat. |
| --- | --- |

(39)

În conformitate cu principiul proporționalității, este necesară și oportună, în scopul îndeplinirii obiectivului de bază care vizează implementarea eficientă a politicii comune în domeniul pescuitului, stabilirea unui sistem de controale cuprinzător și uniform. Prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor urmărite, în conformitate cu cel de al treilea alineat al articolului 5 din tratat.

| (39) | În conformitate cu principiul proporționalității, este necesară și oportună, în scopul îndeplinirii obiectivului de bază care vizează implementarea eficientă a politicii comune în domeniul pescuitului, stabilirea unui sistem de controale cuprinzător și uniform,
  ținând cont de faptul că pescuitul la scară redusă și cel artizanal diferă în mod clar de cel industrial, de subzistență sau de agrement, și că regulamentele pentru un sistem de control ar trebui să reflecte aceste diferențe într-o manieră adecvată.
  Prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor urmărite, în conformitate cu cel de al treilea alineat al articolului 5 din tratat. |
| --- | --- |

(39)

În conformitate cu principiul proporționalității, este necesară și oportună, în scopul îndeplinirii obiectivului de bază care vizează implementarea eficientă a politicii comune în domeniul pescuitului, stabilirea unui sistem de controale cuprinzător și uniform,
  ținând cont de faptul că pescuitul la scară redusă și cel artizanal diferă în mod clar de cel industrial, de subzistență sau de agrement, și că regulamentele pentru un sistem de control ar trebui să reflecte aceste diferențe într-o manieră adecvată.
  Prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor urmărite, în conformitate cu cel de al treilea alineat al articolului 5 din tratat.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Articolul 1

Prezentul regulament instituie un sistem comunitar de control
  , monitorizare, supraveghere, inspecție și asigurare a
  respectării reglementărilor politicii comune în domeniul pescuitului
  (denumit în continuare „sistemul de control comunitar”)
  .

Prezentul regulament instituie un sistem comunitar de control
  pentru asigurarea
  respectării reglementărilor politicii comune în domeniul pescuitului.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Articolul 4 – punctul 1

| (1) | „Activitate de pescuit” înseamnă activitățile legate de localizarea peștelui, lansarea, fixarea și tractarea uneltelor de pescuit, ridicarea capturii la bord, transbordarea, menținerea la bord, prelucrarea la bord, transferul
  și
  plasarea în cuști a peștelui și a produselor pescărești; |
| --- | --- |

(1)

„Activitate de pescuit” înseamnă activitățile legate de localizarea peștelui, lansarea, fixarea și tractarea uneltelor de pescuit, ridicarea capturii la bord, transbordarea, menținerea la bord, prelucrarea la bord, transferul
  și
  plasarea în cuști a peștelui și a produselor pescărești;

| (1) | „Activitate de pescuit” înseamnă activitățile legate de localizarea peștelui, lansarea, fixarea și tractarea uneltelor de pescuit, ridicarea capturii la bord, transbordarea, menținerea la bord,
  debarcarea
  , prelucrarea la bord, transferul
  ,
  plasarea în cuști
  și îngrășarea
  peștelui și a produselor pescărești; |
| --- | --- |

(1)

„Activitate de pescuit” înseamnă activitățile legate de localizarea peștelui, lansarea, fixarea și tractarea uneltelor de pescuit, ridicarea capturii la bord, transbordarea, menținerea la bord,
  debarcarea
  , prelucrarea la bord, transferul
  ,
  plasarea în cuști
  și îngrășarea
  peștelui și a produselor pescărești;

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Articolul 4 – punctul 6 a (nou)

| (6a) | „Încălcare gravă” înseamnă activitățile menționate la articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului. |
| --- | --- |

(6a)

„Încălcare gravă” înseamnă activitățile menționate la articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Articolul 4 – punctul 7 a (nou)

| (7a) | „Pescuit de agrement” înseamnă activități necomerciale de pescuit care exploatează resursele acvatice în scop recreativ sau sportiv și care includ, printre altele, pescuitul de agrement la undiță, pescuitul sportiv, competițiile sportive și alte forme recreative de pescuit; |
| --- | --- |

(7a)

„Pescuit de agrement” înseamnă activități necomerciale de pescuit care exploatează resursele acvatice în scop recreativ sau sportiv și care includ, printre altele, pescuitul de agrement la undiță, pescuitul sportiv, competițiile sportive și alte forme recreative de pescuit;

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Articolul 4 – punctul 8

| (8) | „Autorizație de pescuit” înseamnă o autorizație de pescuit eliberată pentru o navă de pescuit comunitară, pe lângă licența de pescuit, care o autorizează să desfășoare activități de pescuit
  în apele comunitare în general
  și/sau activități specifice de pescuit pentru o perioadă specificată, într-o anumită zonă sau pentru o anumită activitate de pescuit în anumite condiții; |
| --- | --- |

(8)

„Autorizație de pescuit” înseamnă o autorizație de pescuit eliberată pentru o navă de pescuit comunitară, pe lângă licența de pescuit, care o autorizează să desfășoare activități de pescuit
  în apele comunitare în general
  și/sau activități specifice de pescuit pentru o perioadă specificată, într-o anumită zonă sau pentru o anumită activitate de pescuit în anumite condiții;

| (8) | „Autorizație de pescuit” înseamnă o autorizație de pescuit eliberată pentru o navă de pescuit comunitară, pe lângă licența de pescuit, care o autorizează să desfășoare activități de pescuit și/sau activități specifice de pescuit pentru o perioadă specificată, într-o anumită zonă sau pentru o anumită activitate de pescuit în anumite condiții; |
| --- | --- |

(8)

„Autorizație de pescuit” înseamnă o autorizație de pescuit eliberată pentru o navă de pescuit comunitară, pe lângă licența de pescuit, care o autorizează să desfășoare activități de pescuit și/sau activități specifice de pescuit pentru o perioadă specificată, într-o anumită zonă sau pentru o anumită activitate de pescuit în anumite condiții;

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Articolul 4 – punctul 17

| (17) | „Prelucrare” înseamnă procesul prin care produsul a fost pregătit pentru prezentare. Aceasta include
  curățarea,
  filetarea,
  refrigerarea,
  ambalarea, punerea în conserve, congelarea, afumarea, sărarea, prepararea, murarea, uscarea sau pregătirea peștelui pentru comercializare în orice altă manieră; |
| --- | --- |

(17)

„Prelucrare” înseamnă procesul prin care produsul a fost pregătit pentru prezentare. Aceasta include
  curățarea,
  filetarea,
  refrigerarea,
  ambalarea, punerea în conserve, congelarea, afumarea, sărarea, prepararea, murarea, uscarea sau pregătirea peștelui pentru comercializare în orice altă manieră;

| (17) | „Prelucrare” înseamnă procesul prin care produsul a fost pregătit pentru prezentare. Aceasta include filetarea, ambalarea, punerea în conserve, congelarea, afumarea, sărarea, prepararea, murarea, uscarea sau pregătirea peștelui pentru comercializare în orice altă manieră; |
| --- | --- |

(17)

„Prelucrare” înseamnă procesul prin care produsul a fost pregătit pentru prezentare. Aceasta include filetarea, ambalarea, punerea în conserve, congelarea, afumarea, sărarea, prepararea, murarea, uscarea sau pregătirea peștelui pentru comercializare în orice altă manieră;

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1

(1)   Statele membre controlează activitățile desfășurate de către orice persoană fizică sau juridică în domeniul de aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului pe teritoriul lor sau în apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția lor, în special activitățile de pescuit, transbordare, transfer al peștelui în cuști sau instalații de acvacultură, inclusiv instalații de îngrășare, debarcare, import, transport, comercializare și depozitare a produselor pescărești.

(1)   Statele membre controlează activitățile desfășurate de către orice persoană fizică sau juridică în domeniul de aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului pe teritoriul lor sau în apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția lor, în special activitățile de pescuit,
  activitățile de acvacultură,
  transbordare, transfer al peștelui în cuști sau instalații de acvacultură, inclusiv instalații de îngrășare, debarcare, import, transport, comercializare și depozitare a produselor pescărești.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 4

(4)   Fiecare stat membru garantează că activitățile de control, inspecție, monitorizare, supraveghere și asigurare a respectării reglementărilor se desfășoară pe criterii nediscriminatorii în ceea ce privește sectoarele, navele și persoanele
  alese pentru inspecție
  , precum și pe baza managementului riscurilor.

(4)   Fiecare stat membru garantează că activitățile de control, inspecție, monitorizare, supraveghere și asigurare a respectării reglementărilor se desfășoară pe criterii nediscriminatorii în ceea ce privește sectoarele, navele și persoanele, precum și pe baza managementului riscurilor.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3

(3)   Statul membru de pavilion suspendă temporar licența de pescuit a unei nave supuse unei imobilizări temporare decise de către statul membru respectiv căreia i-a fost suspendată autorizația de pescuit în conformitate cu
  articolul 45 alineatul (1) litera (d)
  din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008.

(3)   Statul membru de pavilion suspendă temporar licența de pescuit a unei nave supuse unei imobilizări temporare decise de către statul membru respectiv căreia i-a fost suspendată autorizația de pescuit în conformitate cu
  articolul 45 punctul 4
  din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 4

(4)   Statul membru de pavilion retrage permanent licența de pescuit a unei nave care face obiectul unei măsuri de ajustare a capacității prevăzute la articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 sau a cărei autorizație de pescuit a fost retrasă în conformitate cu
  articolul 45 alineatul (1) litera (d)
  din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008.

(4)   Statul membru de pavilion retrage permanent licența de pescuit a unei nave care face obiectul unei măsuri de ajustare a capacității prevăzute la articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 sau a cărei autorizație de pescuit a fost retrasă în conformitate cu
  articolul 45 punctul 4
  din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1 – litera f

| (f) | activităților de pescuit în care se utilizează unelte de fund
  în zone
  care nu se află în responsabilitatea unei organizații regionale de gestionare a pescuitului; |
| --- | --- |

(f)

activităților de pescuit în care se utilizează unelte de fund
  în zone
  care nu se află în responsabilitatea unei organizații regionale de gestionare a pescuitului;

| (f) | activităților de pescuit în care se utilizează unelte de fund
  în apele internaționale
  care nu se află în responsabilitatea unei organizații regionale de gestionare a pescuitului;
  se întocmește o listă cu instrumentele la care se face trimitere în această dispoziție; |
| --- | --- |

(f)

activităților de pescuit în care se utilizează unelte de fund
  în apele internaționale
  care nu se află în responsabilitatea unei organizații regionale de gestionare a pescuitului;
  se întocmește o listă cu instrumentele la care se face trimitere în această dispoziție;

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2

(2)   La bordul unei nave de pescuit care depășește 10 metri în lungime totală se instalează un dispozitiv complet operațional care permite navei să fie localizată și identificată automat prin sistemul de monitorizare a navelor, prin transmiterea de date referitoare la poziționare la intervale regulate. Acesta permite de asemenea centrului de monitorizare a pescuitului din statul membru de pavilion să identifice nava de pescuit. În cazul navelor care depășesc o lungime de 10 metri, până la o lungime totală de 15 metri, prezentul alineat se aplică începând cu
  1 ianuarie 2012
  .

(2)   La bordul unei nave de pescuit care depășește 10 metri în lungime totală se instalează un dispozitiv complet operațional care permite navei să fie localizată și identificată automat prin sistemul de monitorizare a navelor, prin transmiterea de date referitoare la poziționare la intervale regulate. Acesta permite de asemenea centrului de monitorizare a pescuitului din statul membru de pavilion să identifice nava de pescuit. În cazul navelor care depășesc o lungime de 10 metri, până la o lungime totală de 15 metri, prezentul alineat se aplică începând cu
  1 iulie 2013
  .

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2 a (nou)

(2a)
     
  Asistența financiară pentru instalarea sistemului de monitorizare a navelor prin satelit este acordată în temeiul articolului 8 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 861/2006. Cofinanțarea de la bugetul comunitar se realizează în proporție de 80 %.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 6 – litera a

| (a) | operează exclusiv în apele teritoriale ale statului membru de pavilion,
  sau |
| --- | --- |

(a)

operează exclusiv în apele teritoriale ale statului membru de pavilion,
  sau

| (a) | operează exclusiv în apele teritoriale ale statului membru de pavilion,
  și |
| --- | --- |

(a)

operează exclusiv în apele teritoriale ale statului membru de pavilion,
  și

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2

(2)   Comisia poate solicita unui stat membru să utilizeze un sistem de detectare a navelor pentru o anumită activitate de pescuit, la un anumit moment.

(2)   Comisia
  , după furnizarea unei documentații justificative prin prezentarea de probe privind nerespectarea măsurilor de control sau a rapoartelor științifice,
  poate solicita unui stat membru să utilizeze un sistem de detectare a navelor pentru o anumită activitate de pescuit, la un anumit moment.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 3

(3)   Marja de toleranță permisă în estimările înregistrate în jurnalul de bord cu privire la cantitățile în kilograme de pește păstrate la bord este de
  5 %
  .

(3)   Marja de toleranță permisă în estimările înregistrate în jurnalul de bord cu privire la cantitățile în kilograme de pește păstrate la bord este de
  10 %
  .

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 1 a (nou)

(1a)
     
  Asistența financiară pentru instalarea de jurnale de bord electronice este acordată în temeiul articolului 8 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 861/2006. Cofinanțarea de la bugetul comunitar se realizează în proporție de 80 %.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 2

(2)   Alineatul (1) se aplică navelor de pescuit comunitare care depășesc 15 metri lungime, până la o lungime totală de 24 metri, începând de la 1 iulie 2011, precum și navelor de pescuit comunitare care depășesc 10 metri lungime, până la o lungime totală de 15 metri, începând de la
  1 ianuarie 2012
  . Navele comunitare cu o lungime totală de până la 15 metri pot fi exceptate de la aplicarea prevederilor alineatului (1) dacă:

(2)   Alineatul (1) se aplică navelor de pescuit comunitare care depășesc 15 metri lungime, până la o lungime totală de 24 metri, începând de la 1 iulie 2011, precum și navelor de pescuit comunitare care depășesc 10 metri lungime, până la o lungime totală de 15 metri, începând de la
  1 iulie 2013
  . Navele comunitare cu o lungime totală de până la 15 metri pot fi exceptate de la aplicarea prevederilor alineatului (1) dacă:

| (a) | operează exclusiv în apele teritoriale ale statului membru de pavilion,
  sau |
| --- | --- |

(a)

operează exclusiv în apele teritoriale ale statului membru de pavilion,
  sau

| (a) | operează exclusiv în apele teritoriale ale statului membru de pavilion,
  și |
| --- | --- |

(a)

operează exclusiv în apele teritoriale ale statului membru de pavilion,
  și

| (b) | nu se află pe mare pentru o perioadă mai lungă de 24 de ore între momentul plecării și întoarcerii în port. |
| --- | --- |

(b)

nu se află pe mare pentru o perioadă mai lungă de 24 de ore între momentul plecării și întoarcerii în port.

| (b) | nu se află pe mare pentru o perioadă mai lungă de 24 de ore între momentul plecării și întoarcerii în port. |
| --- | --- |

(b)

nu se află pe mare pentru o perioadă mai lungă de 24 de ore între momentul plecării și întoarcerii în port.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 1 – partea introductivă

(1)   Fără a aduce atingere prevederilor specifice ale planurilor multianuale, comandanții navelor de pescuit comunitare sau reprezentanții acestora notifică autorităților competente din statul membru al cărui port sau facilități de debarcare doresc să le utilizeze, cu cel puțin 4 ore anterior orei estimate de sosire în port, cu excepția cazurilor în care autoritățile și-au dat acordul pentru o intrare anterioară acestui termen, următoarele informații:

(1)   Fără a aduce atingere prevederilor specifice ale planurilor multianuale, comandanții navelor de pescuit comunitare sau reprezentanții acestora
  care transportă specii ce fac obiectul unor limite de captură sau de efort de pescuit
  notifică autorităților competente din statul membru al cărui port sau facilități de debarcare doresc să le utilizeze, cu cel puțin 4 ore anterior orei estimate de sosire în port, cu excepția cazurilor în care autoritățile și-au dat acordul pentru o intrare anterioară acestui termen, următoarele informații:

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 1 – litera d

| (d) | datele între care are loc ieșirea în larg și zonele în care s-au efectuat capturi; |
| --- | --- |

(d)

datele între care are loc ieșirea în larg și zonele în care s-au efectuat capturi;

| (d) | datele între care are loc ieșirea în larg și zonele în care s-au efectuat capturi;
  nivelul de detaliere al zonei va fi identic cu cel prevăzut la articolul 14 alineatul (1); |
| --- | --- |

(d)

datele între care are loc ieșirea în larg și zonele în care s-au efectuat capturi;
  nivelul de detaliere al zonei va fi identic cu cel prevăzut la articolul 14 alineatul (1);

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 1 – litera f

| (f) | cantitățile din fiecare specie păstrate la bord
  , inclusiv capturile zero
  ; |
| --- | --- |

(f)

cantitățile din fiecare specie păstrate la bord
  , inclusiv capturile zero
  ;

| (f) | cantitățile din fiecare specie păstrate la bord; |
| --- | --- |

(f)

cantitățile din fiecare specie păstrate la bord;

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 4

(4)   
  Comisia, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 111, poate scuti
  anumite categorii de nave de pescuit
  de obligațiile
  stabilite la alineatul (1)
  pentru o perioadă limitată de timp cu posibilitate de prelungire sau poate prevedea o altă perioadă de notificare
  având în vedere, inter alia, tipul produselor pescărești, distanța dintre zonele de pescuit, locațiile de debarcare și porturile în care sunt înregistrate navele respective.

(4)   
  Consiliul, la propunerea Comisiei, poate stabili, pentru
  anumite categorii de nave de pescuit
  , o altă perioadă de notificare a obligațiilor
  stabilite la alineatul (1)
  ,
  având în vedere, inter alia, tipul produselor pescărești, distanța dintre zonele de pescuit, locațiile de debarcare și porturile în care sunt înregistrate navele respective.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 4 a (nou)

(4a)
     
  Autoritățile competente din statul membru al cărui port sau facilități de acostare dorește să le utilizeze proprietarul unei nave de pescuit care a făcut o cerere în acest sens cu cel puțin patru ore înainte de ora estimată de sosire în port trebuie să acorde permisiunea respectivă în termen de două ore de la primirea cererii.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 3

(3)   Declarația de transbordare indică cantitatea transbordată de produse pescărești, pe specii, data și locul fiecărei capturi, numele navelor participante și porturile de transbordare și destinație. Comandanții ambelor nave participante sunt responsabili pentru corectitudinea acestor declarații.

(3)   Declarația de transbordare indică cantitatea transbordată de produse pescărești, pe specii, data și locul fiecărei capturi, numele navelor participante și porturile de transbordare și destinație. Comandanții ambelor nave participante sunt responsabili pentru corectitudinea acestor declarații.
  Nivelul de detaliere al zonei va fi identic cu cel prevăzut la articolul 14 alineatul (1).

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 4

(4)
     
  Comisia, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 111, poate scuti anumite categorii de nave de pescuit de obligațiile prevăzute la alineatul (1) pentru o perioadă limitată, cu posibilitate de prelungire, sau poate prevedea altă perioadă de notificare având în vedere, inter alia, tipul de produse pescărești și distanța dintre zonele de pescuit, locațiile de debarcare și porturile în care sunt înregistrate navele respective.

eliminat

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 4

(4)
     
  Atunci când acordă o autorizație de debarcare, autoritățile competente atribuie un număr unic de debarcare (NUD) operațiunii de debarcare și îl comunică comandantului navei. Dacă debarcarea este întreruptă, se solicită o nouă permisiune pentru reînceperea debarcării.

eliminat

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 2

(2)   Fără a aduce atingere prevederilor specifice planurilor multianuale, comandantul sau reprezentantul comandantului unei nave de pescuit comunitare care depășește o lungime totală de 10 metri transmite datele declarației de debarcare pe cale electronică autorităților competente din statul membru de pavilion în termen de
  două
  ore după finalizarea debarcării.

(2)   Fără a aduce atingere prevederilor specifice planurilor multianuale, comandantul sau reprezentantul comandantului unei nave de pescuit comunitare care depășește o lungime totală de 10 metri transmite datele declarației de debarcare pe cale electronică autorităților competente din statul membru de pavilion în termen de
  șase
  ore după finalizarea debarcării.

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 4

(4)   Alineatul (2) se aplică navelor de pescuit comunitare care depășesc 15 metri lungime, până la o lungime totală de 24 metri, începând de la 1 iulie 2011, precum și navelor de pescuit comunitare care depășesc 10 metri lungime, până la o lungime totală de 15 metri, începând de la
  1 ianuarie 2012
  . Navele comunitare cu o lungime totală de până la 15 metri pot fi scutite de la aplicarea prevederilor alineatului (2) dacă:

(4)   Alineatul (2) se aplică navelor de pescuit comunitare care depășesc 15 metri lungime, până la o lungime totală de 24 metri, începând de la 1 iulie 2011, precum și navelor de pescuit comunitare care depășesc 10 metri lungime, până la o lungime totală de 15 metri, începând de la
  1 iulie 2013
  . Navele comunitare cu o lungime totală de până la 15 metri pot fi scutite de la aplicarea prevederilor alineatului (2) dacă:

| (a) | operează exclusiv în apele teritoriale ale statului membru de pavilion
  , sau |
| --- | --- |

(a)

operează exclusiv în apele teritoriale ale statului membru de pavilion
  , sau

| (a) | operează exclusiv în apele teritoriale ale statului membru de pavilion
  , și |
| --- | --- |

(a)

operează exclusiv în apele teritoriale ale statului membru de pavilion
  , și

| (b) | nu se află pe mare pentru o perioadă mai lungă de 24 de ore între momentul plecării și întoarcerii în port. |
| --- | --- |

(b)

nu se află pe mare pentru o perioadă mai lungă de 24 de ore între momentul plecării și întoarcerii în port.

| (b) | nu se află pe mare pentru o perioadă mai lungă de 24 de ore între momentul plecării și întoarcerii în port. |
| --- | --- |

(b)

nu se află pe mare pentru o perioadă mai lungă de 24 de ore între momentul plecării și întoarcerii în port.

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 5

(5)   Pentru navele scutite de obligațiile prevăzute la alineatul (2), comandantul sau reprezentantul său înregistrează în momentul debarcării și transmit cât mai repede, în termen de 24 de ore după debarcare, o declarație de debarcare către autoritățile competente ale statului membru în care a avut loc debarcarea.

(5)   Pentru navele scutite de obligațiile prevăzute la alineatul (2), comandantul sau reprezentantul său înregistrează în momentul debarcării și transmit cât mai repede, în termen de 24 de ore după debarcare, o declarație de debarcare către autoritățile competente ale statului membru în care a avut loc debarcarea
  , care o vor transmite fără întârziere statului membru de pavilion
  .

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 1

(1)   Fiecare stat membru înregistrează toate datele pertinente privind posibilitățile de pescuit prevăzute în prezentul capitol, atât cu privire la capturi cât și la și efortul de pescuit, și păstrează versiunile originale ale informațiilor pentru o perioadă de cel puțin trei ani, în conformitate cu reglementările naționale.

(1)   Fiecare stat membru înregistrează toate datele pertinente privind posibilitățile de pescuit prevăzute în prezentul capitol, atât cu privire la capturi
  , la capturile aruncate înapoi în mare,
  cât și la efortul de pescuit, și păstrează versiunile originale ale informațiilor pentru o perioadă de cel puțin trei ani, în conformitate cu reglementările naționale.
  Datele în format electronic se păstrează timp de cel puțin zece ani.

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 3

(3)   Toate capturile dintr-unul sau mai multe stocuri care fac obiectul unei cote, realizate de nave de pescuit comunitare se scad din cota aplicabilă statului membru de pavilion pentru stocul sau stocurile respective, indiferent de locul de debarcare.

(3)   Toate capturile
  și capturile aruncate înapoi în mare
  dintr-unul sau mai multe stocuri care fac obiectul unei cote, realizate de nave de pescuit comunitare se scad din cota aplicabilă statului membru de pavilion pentru stocul sau stocurile respective, indiferent de locul de debarcare.

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 3

(3)   Decizia prevăzută la alineatul (2) se face publică de către statul membru în cauză și se comunică imediat Comisiei
  și celorlalte
  state membre. Aceasta se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria C). Începând cu data la care decizia a fost făcută publică de către statul membru în cauză, statele membre
  garantează
  că în apele sau pe teritoriul acestora nu au loc păstrări la bord, debarcări, plasări în cuști sau transbordări de pește de către nave care arborează pavilionul statului membru în cauză.

(3)   Decizia prevăzută la alineatul (2) se face publică de către statul membru în cauză și se comunică imediat Comisiei
  , care informează celelalte
  state membre. Aceasta se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria C). Începând cu data la care decizia a fost făcută publică de către statul membru în cauză, statele membre
  verifică, prin intermediul documentației corespunzătoare,
  că în apele sau pe teritoriul acestora nu au loc păstrări la bord, debarcări, plasări în cuști sau transbordări de pește , din populația respectivă sau din grupul de populații respectiv,

  capturat după data de închidere
  de către nave care arborează pavilionul statului membru în cauză.

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 3

(3)   Deducerile și alocările corespunzătoare se realizează ținând cont, în funcție de prioritate, de speciile și de zonele pentru care au fost stabilite posibilități de pescuit. Acestea pot fi făcute în cursul anului în care s-a produs prejudiciul sau în cursul anului
  sau anilor următori
  .

(3)   Deducerile și alocările corespunzătoare se realizează ținând cont, în funcție de prioritate, de speciile și de zonele pentru care au fost stabilite posibilități de pescuit. Acestea pot fi făcute în cursul anului în care s-a produs prejudiciul sau în cursul anului
  următor
  .

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Articolul 28a (nou)

Articolul 28a

Transferul cotelor neutilizate

(1)
     
  În cazul în care cotele unui stat membru sau o parte a acestora nu sunt folosite în anul pentru care au acordate, respectivele cote pot fi utilizate, în același an, de către alte state membre. Comisia informează, în primul rând, toate statele membre interesate, solicitându-le să confirme că nu vor utiliza respectivele posibilități de pescuit. După o asemenea confirmare, Comisia evaluează totalul posibilităților de pescuit neutilizate și le comunică statelor membre, iar ulterior adoptă o decizie privind realocarea acestora, în strânsă colaborare cu statele membre interesate.

(2)
     
  Transmiterea cererilor în conformitate cu prezentul articol nu aduce atingere sub nicio formă alocării posibilităților de pescuit sau schimburilor de astfel de posibilități dintre statele membre, în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002.

(3)
     
  Normele detaliate de aplicare a prezentului articol, în special cele referitoare la utilizarea și transferul cotelor, se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 111.

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul 33

Articolul 33

Transbordările în port

Navele de pescuit comunitare angajate în activități de pescuit care fac obiectul unui plan multianual nu își transferă capturile la bordul unei alte nave sau al unui alt vehicul fără a debarca respectivele capturi în prealabil, în scopul cântăririi într-un centru de vânzare prin licitație sau în cadrul unui alt organism autorizat de către statele membre.

eliminat

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Articolul 34 – alineatul 4 a (nou)

(4a)
     
  Statele membre pot desemna un port care nu îndeplinește criteriile de la alineatul (4) pentru ca vasele să nu fie nevoite să navigheze pe o distanță mai mare de 50 de mile până la port.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 37 – alineatul 2 – partea introductivă

(2)   În activitățile de pescuit în care este permisă deținerea a mai mult de
  două tipuri
  de unelte la bord, uneltele neutilizate se arimează astfel încât să nu fie disponibile pentru utilizare imediată, în conformitate cu următoarele condiții:

(2)   În activitățile de pescuit în care este permisă deținerea a mai mult de
  un tip
  de unelte la bord, uneltele neutilizate se arimează astfel încât să nu fie disponibile pentru utilizare imediată, în conformitate cu următoarele condiții:

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 41 – alineatul 1

(1)   Comandantul unei nave de pescuit înregistrează toate capturile aruncate înapoi în mare cu un volum de peste 15 kg echivalent greutate în viu și comunică fără întârziere informațiile autorităților competente, pe cale electronică, dacă este posibil.

(1)   Comandantul unei nave de pescuit înregistrează toate capturile aruncate înapoi în mare cu un volum de peste 15 kg echivalent greutate în viu
  pentru fiecare tractare de unelte de pescuit și pentru fiecare ieșire în larg
  și comunică fără întârziere informațiile autorităților competente, pe cale electronică, dacă este posibil.
  Comisia analizează posibilitatea dotării cu echipament de supraveghere video în vederea asigurării respectării prezentului regulament. Peștele eliberat în apă în cadrul pescuitului de agrement nu este considerat captură aruncată înapoi în mare sau mortalitate în sensul prezentului regulament.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 42

În cazul navelor echipate cu un sistem de monitorizare a navei, statele membre verifică sistematic dacă informațiile recepționate la centrul de monitorizare a pescuitului corespund activităților înregistrate în jurnalul de bord ca urmare a utilizării datelor furnizate de sistemul de monitorizare a navei precum și informațiilor furnizate de către observatori, dacă sunt disponibile. Astfel de verificări încrucișate se înregistrează pe suport informatic și se păstrează pentru o perioadă de
  trei
  ani.

În cazul navelor echipate cu un sistem de monitorizare a navei, statele membre verifică sistematic dacă informațiile recepționate la centrul de monitorizare a pescuitului corespund activităților înregistrate în jurnalul de bord ca urmare a utilizării datelor furnizate de sistemul de monitorizare a navei precum și informațiilor furnizate de către observatori, dacă sunt disponibile. Astfel de verificări încrucișate se înregistrează pe suport informatic și se păstrează pentru o perioadă de
  zece
  ani.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Capitolul IV – secțiunea 4

Se elimină secțiunea 4 în întregime.

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 47 – alineatul 1

(1)   Pescuitul de agrement pe o navă aflată în apele comunitare dintr-un stoc care face obiectul unui plan multianual
  necesită o autorizație pentru nava în cauză, eliberată
  de către statul membru
  de pavilion
  .

(1)   Pescuitul de agrement
  efectuat de
  pe o navă aflată în apele
  marine
  comunitare dintr-un stoc care face obiectul unui plan
  de redresare
  multianual
  poate fi evaluat
  de către statul membru
  în ale cărui ape se desfășoară pescuitul
  .
  Pescuitul cu undița și cu mulineta de pe mal nu intră în această categorie.

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 47 – alineatul 2

(2)   Capturile rezultate în urma pescuitului de agrement din stocuri care fac obiectul unui plan multianual se înregistrează de către statul membru de pavilion.

(2)   
  În termen de doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, statele membre pot estima impactul pescuitului de agrement desfășurat în apele lor și prezintă informațiile Comisiei. Statul membru respectiv și Comisia decid, pe baza avizului Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit, care din activitățile de pescuit de agrement au un impact semnificativ asupra acestor stocuri. Statul membru în cauză creează, în strânsă colaborare cu Comisia, un sistem de monitorizare a activităților de pescuit cu un impact deosebit, capabil să estimeze exact capturile totale rezultate în urma pescuitului de agrement pentru fiecare stoc. Pescuitul de agrement respectă obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului.

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Articolul 47 – alineatul 3

(3)   Capturile
  rezultate în urma pescuitului
  de agrement
  din specii care fac obiectul unui plan multianual
  se scad din cotele relevante ale statului membru de pavilion.
  Statele membre vizate stabilesc
  un procent din aceste cote care se va utiliza exclusiv în scopul pescuitului de agrement.

(3)   
  În cazul în care se stabilește că pescuitul
  de agrement
  are un impact semnificativ,
  capturile se scad din cotele relevante ale statului membru de pavilion.
  Statul membru poate stabili
  un procent din aceste cote care se va utiliza exclusiv în scopul pescuitului de agrement.

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 48 – alineatul 3

(3)   
  În cazul stabilirii unei dimensiuni minime pentru o anumită specie,
  operatorii responsabili pentru vânzare, stocare sau transport trebuie să ateste originea geografică a produselor exprimată
  prin referința la o subzonă și la o diviziune sau subdiviziune sau, atunci când este cazul, la dreptunghiul statistic în care se aplică limitele de captură în conformitate cu legislația comunitară
  .

(3)   Operatorii responsabili pentru vânzare, stocare sau transport trebuie să ateste originea geografică a produselor exprimată
  la un nivel de detaliere identic cu cel prevăzut la articolul 14 alineatul (1)
  .

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Articolul 50 – alineatul 2 - litera d a (nouă)

| (da) | zona de captură, la un nivel de detaliere identic cu cel prevăzut la articolul 14 alineatul (1); |
| --- | --- |

(da)

zona de captură, la un nivel de detaliere identic cu cel prevăzut la articolul 14 alineatul (1);

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Articolul 54 – alineatul 1

(1)   Cumpărătorii înregistrați, licitațiile înregistrate sau alte organisme sau persoane care sunt responsabile pentru prima comercializare a produselor pescărești debarcate într-un stat membru depun pe cale electronică, în termen de
  2
  ore de la prima vânzare, o notă de vânzare către autoritățile competente din statul membru pe teritoriul căruia are loc prima vânzare. Dacă statul membru nu este statul de pavilion al navei care a debarcat peștele, acesta va asigura transmiterea unui exemplar al notei de vânzare autorităților competente din statul membru de pavilion în momentul primirii informațiilor pertinente. Responsabilitatea asigurării corectitudinii notei de vânzare revine respectivilor cumpărători, licitații, organisme sau persoane.

(1)   Cumpărătorii înregistrați, licitațiile înregistrate sau alte organisme sau persoane care sunt responsabile pentru prima comercializare a produselor pescărești debarcate într-un stat membru depun pe cale electronică, în termen de
  6
  ore de la prima vânzare, o notă de vânzare către autoritățile competente din statul membru pe teritoriul căruia are loc prima vânzare. Dacă statul membru nu este statul de pavilion al navei care a debarcat peștele, acesta va asigura transmiterea
  fără întârziere a
  unui exemplar al notei de vânzare autorităților competente din statul membru de pavilion în momentul primirii informațiilor pertinente. Responsabilitatea asigurării corectitudinii notei de vânzare revine respectivilor cumpărători, licitații, organisme sau persoane.

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Articolul 55 – litera e

| (e) | numele relevant sau codul alfanumeric FAO pentru fiecare specie și originea geografică a acesteia exprimată
  prin referire la o subzonă sau diviziune sau subdiviziune în care se aplică limite de captură în conformitate cu legislația comunitară
  ; |
| --- | --- |

(e)

numele relevant sau codul alfanumeric FAO pentru fiecare specie și originea geografică a acesteia exprimată
  prin referire la o subzonă sau diviziune sau subdiviziune în care se aplică limite de captură în conformitate cu legislația comunitară
  ;

| (e) | numele relevant sau codul alfanumeric FAO pentru fiecare specie și originea geografică a acesteia exprimată
  la un nivel de detaliere identic cu cel descris la articolul 14 alineatul (1)
  ; |
| --- | --- |

(e)

numele relevant sau codul alfanumeric FAO pentru fiecare specie și originea geografică a acesteia exprimată
  la un nivel de detaliere identic cu cel descris la articolul 14 alineatul (1)
  ;

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Articolul 55 – litera e a (nouă)

| (ea) | cantitatea pentru fiecare specie în kilograme greutate în viu; |
| --- | --- |

(ea)

cantitatea pentru fiecare specie în kilograme greutate în viu;

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Articolul 63 – alineatul 6

(6)   Toate costurile generate de activitatea observatorilor în conformitate cu prezentul articol sunt suportate de către statele membre de pavilion.
  Statele membre pot factura costurile, parțial sau în totalitate, operatorilor navelor aflate sub propriul pavilion care sunt angajați în activitatea de pescuit în cauză.

(6)   Toate costurile generate de activitatea observatorilor în conformitate cu prezentul articol sunt suportate de către statele membre de pavilion
  și de Comisie
  .

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Articolul 69

Statele membre creează și actualizează o bază de date electronică în care încarcă toate rapoartele de inspecție și supraveghere întocmite de către funcționarii acestora.

Statele membre creează și actualizează o bază de date electronică în care încarcă toate rapoartele de inspecție și supraveghere întocmite de către funcționarii acestora
  , inclusiv rapoartele observatorilor
  .

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Articolul 78

Statul membru responsabil cu inspecția poate transfera urmărirea penală a încălcării către autoritățile competente ale statului membru de pavilion
  , ale statului membru de înregistrare
  sau ale statului membru de cetățenie a contravenientului dacă transferul are loc cu acordul statului membru din urmă și cu condiția ca acesta să implice o probabilitate mai mare de obținere a rezultatelor prevăzute la articolul 81 alineatul (2).

Statul membru responsabil cu inspecția poate transfera urmărirea penală a încălcării către autoritățile competente ale statului membru de pavilion sau ale statului membru de cetățenie a contravenientului dacă transferul are loc cu acordul statului membru din urmă și cu condiția ca acesta să implice o probabilitate mai mare de obținere a rezultatelor prevăzute la articolul 81 alineatul (2).

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Articolul 82 – alineatul 1

(1)   Statele membre garantează că persoana fizică care a comis o încălcare gravă sau persoana juridică găsită vinovată de o încălcare gravă este
  pasibilă de
  sancțiuni penale efective, proporționale și disuasive, în conformitate cu sancțiunile și măsurile prevăzute la capitolul IX din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008.

(1)   Statele membre garantează că persoana fizică care a comis o încălcare gravă sau persoana juridică găsită vinovată de o încălcare gravă este, în principiu,
  pedepsită prin
  sancțiuni administrative efective, proporționale și disuasive, în conformitate cu sancțiunile și măsurile prevăzute la capitolul IX din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008.

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Articolul 82 – alineatul 6 a (nou)

(6a)
     
  Statele membre asigură că operatorii găsiți responsabili de încălcarea gravă a normelor politicii comune în domeniul pescuitului nu pot beneficia de Fondul European pentru Pescuit, de acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului și de alte forme de asistență publică. Sancțiunile prevăzute în acest capitol sunt însoțite de alte sancțiuni sau măsuri, în special de restituirea ajutoarelor publice sau a subvențiilor primite de navele INN pe perioada respectivă de finanțare.

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Articolul 84 – alineatul 1

(1)   Statele membre aplică un sistem de puncte de penalizare pe baza căruia titularul unei autorizații de pescuit primește puncte de penalizare corespunzătoare ca urmare a încălcării normelor politicii comune în domeniul pescuitului.

(1)   Statele membre aplică un sistem de puncte de penalizare pe baza căruia titularul unei autorizații de pescuit primește puncte de penalizare corespunzătoare ca urmare a încălcării
  grave a
  normelor politicii comune în domeniul pescuitului.

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Articolul 84 – alineatul 2

(2)   Atunci când o persoană fizică a comis o încălcare gravă sau o persoană juridică este găsită vinovată de încălcarea normelor politicii comune în domeniul pescuitului, titularului autorizației de pescuit i se atribuie un număr corespunzător de puncte ca urmare a încălcării. Titularul autorizației de pescuit poate ataca decizia în conformitate cu legislația națională.

(2)   Atunci când o persoană fizică a comis o încălcare gravă sau o persoană juridică este găsită vinovată de încălcarea
  gravă a
  normelor politicii comune în domeniul pescuitului, titularului autorizației de pescuit i se atribuie un număr corespunzător de puncte ca urmare a încălcării
  grave
  . Titularul autorizației de pescuit poate ataca decizia în conformitate cu legislația națională.

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Articolul 84 – alineatul 2 a (nou)

(2a)
     
  Titularul autorizației de pescuit căruia i-au fost acordate puncte de penalizare nu trebuie să mai primească subvenții comunitare și ajutor public intern pe durata aplicării punctelor.

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Articolul 84 – alineatul 4

(4)
     
  În cazul unei încălcări grave, punctele de penalizare atribuite sunt cel puțin egale cu jumătate din punctele prevăzute la alineatul (3).

eliminat

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Articolul 84 – alineatul 5

(5)   Dacă titularul unei autorizații de pescuit suspendate nu comite o altă încălcare în termen de trei ani de la data ultimei încălcări, toate punctele de pe autorizația de pescuit se elimină.

(5)   Dacă titularul unei autorizații de pescuit suspendate nu comite o altă încălcare
  gravă
  în termen de trei ani de la data ultimei încălcări
  grave
  , toate punctele de pe autorizația de pescuit se elimină.

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Articolul 84 – alineatul 7

(7)   Statele membre stabilesc un sistem de puncte de penalizare prin care comandantul
  și ofițerii
  unei nave primesc puncte de penalizare corespunzătoare ca urmare a unei încălcări a normelor politicii comune în domeniul pescuitului.

(7)   Statele membre stabilesc un sistem de puncte de penalizare prin care comandantul
  sau căpitanul
  unei nave primesc puncte de penalizare corespunzătoare ca urmare a unei încălcări a normelor politicii comune în domeniul pescuitului.

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Articolul 85 – alineatul 1

(1)   Statele membre înregistrează într-o bază de date națională toate încălcările normelor politicii comune în domeniul pescuitului comise de nave aflate sub propriul pavilion sau de proprii resortisanți, inclusiv sancțiunile suportate și numărul de puncte atribuite. Încălcările comise de navele aflate sub propriul pavilion sau de proprii resortisanți urmărite penal în alte state membre sunt, de asemenea, înregistrate de către statele membre în baza lor de date națională privind încălcările în momentul comunicării deciziei definitive de către statul membru de jurisdicție, în conformitate cu articolul 82.

(1)   Statele membre înregistrează într-o bază de date națională toate încălcările normelor politicii comune în domeniul pescuitului comise de
  persoanele responsabile
  de nave aflate sub propriul pavilion sau de proprii resortisanți, inclusiv sancțiunile suportate și numărul de puncte atribuite. Încălcările comise de navele aflate sub propriul pavilion sau de proprii resortisanți urmărite penal în alte state membre sunt, de asemenea, înregistrate de către statele membre în baza lor de date națională privind încălcările în momentul comunicării deciziei definitive de către statul membru de jurisdicție, în conformitate cu articolul 82.

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Articolul 85 – alineatul 3

(3)   Atunci când un stat membru solicită informații de la un alt stat membru referitoare la urmărirea penală a unei încălcări, celălalt stat membru furnizează informațiile relevante privind navele de pescuit și persoanele în cauză.

(3)   Atunci când un stat membru solicită informații de la un alt stat membru referitoare la urmărirea penală a unei încălcări, celălalt stat membru furnizează informațiile relevante privind navele de pescuit și persoanele în cauză
  fără întârziere
  .

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Articolul 85 – alineatul 3 a (nou)

(3a)
     
  Informațiile privind încălcările comise de către navele de pescuit și persoanele în cauză și pentru care s-a pronunțat o condamnare, vor fi puse la dispoziția publicului în partea accesibilă publicului de pe site-ul web prevăzut la articolul 107.

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Articolul 91 – alineatul 4

(4)   Funcționarii statului membru vizat
  pot fi
  prezenți în timpul inspecțiilor și, la solicitarea funcționarilor Comisiei, le oferă acestora asistență în îndeplinirea atribuțiilor.

(4)   Funcționarii statului membru vizat
  sunt întotdeauna
  prezenți în timpul inspecțiilor și, la solicitarea funcționarilor Comisiei, le oferă acestora asistență în îndeplinirea atribuțiilor.

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Articolul 95 – alineatul 1 – litera a

| (a) | nu au fost respectate dispozițiile prezentului regulament ca urmare a unei acțiuni sau omisiuni imputabile direct statului membru în cauză, și că |
| --- | --- |

(a)

nu au fost respectate dispozițiile prezentului regulament ca urmare a unei acțiuni sau omisiuni imputabile direct statului membru în cauză, și că

eliminat

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Articolul 96 – alineatul 1

(1)   În cazul în care un stat membru nu își îndeplinește obligațiile privind implementarea planurilor multianuale și dacă Comisia are
  motive să considere
  că nerespectarea obligațiilor are efecte dăunătoare asupra stocurilor în cauză, Comisia poate dispune încetarea provizorie a activităților de pescuit afectate de respectivele deficiențe.

(1)   În cazul în care un stat membru nu își îndeplinește obligațiile privind implementarea planurilor multianuale și dacă Comisia are
  dovezi
  că nerespectarea obligațiilor are efecte dăunătoare asupra stocurilor în cauză, Comisia poate dispune încetarea provizorie a activităților de pescuit afectate de respectivele deficiențe.

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Articolul 97 – alineatul 1 – partea introductivă

(1)   În cazul în care Comisia a constatat că un stat membru și-a depășit cota, alocația sau partea pentru un stoc sau un grup de stocuri, Comisia efectuează deduceri din cota, alocația sau partea
  anuală
  de care dispune statul membru care și-a depășit cota prin aplicarea unui factor de multiplicare în conformitate cu următorul tabel:

(1)   În cazul în care Comisia a constatat că un stat membru și-a depășit cota, alocația sau partea pentru un stoc sau un grup de stocuri, Comisia efectuează deduceri din cota, alocația sau partea
  corespunzătoare anului următor
  de care dispune statul membru care și-a depășit cota prin aplicarea unui factor de multiplicare în conformitate cu următorul tabel:

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Articolul 97 – alineatul 1 – tabel

| Gradul de depășire relativ la debarcările permise | Factorul de multiplicare |
| --- | --- |
| Până la 5 % | Depășire * 1,0 |
| Peste 5 % până la 10 % | Depășire * 1,1 |
| Peste 10 % până la 20 % | Depășire * 1,2 |
| Peste 20 % până la 40 % | Depășire * 1,4 |
| Peste 40 % până la 50 % | Depășire * 1,8 |
| Orice depășire suplimentară mai mare de 50 % | Depășire * 2,0 |

Gradul de depășire relativ la debarcările permise

Factorul de multiplicare

Până la 5 %

Depășire * 1,0

Peste 5 % până la 10 %

Depășire * 1,1

Peste 10 % până la 20 %

Depășire * 1,2

Peste 20 % până la 40 %

Depășire * 1,4

Peste 40 % până la 50 %

Depășire * 1,8

Orice depășire suplimentară mai mare de 50 %

Depășire * 2,0

| Gradul de depășire relativ la debarcările permise | Factorul de multiplicare |
| --- | --- |
| Primele 10 % | =
  Cantitatea pescuită în exces
  × 1,00 |
| Următoarele 10 % până la 20 % din total | =
  Cantitatea pescuită în exces
  × 1,10 |
| Următoarele 20 % până la 40 % din total | =
  Cantitatea pescuită în exces
  × 1,20 |
| Orice depășire suplimentară mai mare de
  40 % | =
  Cantitatea pescuită în exces
  × 1,40 |
| Notă: Intervalele procentuale se înlocuiesc cu intervalele prevăzute la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului din 6 mai 1996 privind introducerea unor condiții suplimentare pentru gestionarea anuală a totalurilor admise de captură (TAC) și a cotelor de pescuit. |

Gradul de depășire relativ la debarcările permise

Factorul de multiplicare

Primele 10 %

=
  Cantitatea pescuită în exces
  × 1,00

Următoarele 10 % până la 20 % din total

=
  Cantitatea pescuită în exces
  × 1,10

Următoarele 20 % până la 40 % din total

=
  Cantitatea pescuită în exces
  × 1,20

Orice depășire suplimentară mai mare de
  40 %

=
  Cantitatea pescuită în exces
  × 1,40

Notă: Intervalele procentuale se înlocuiesc cu intervalele prevăzute la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului din 6 mai 1996 privind introducerea unor condiții suplimentare pentru gestionarea anuală a totalurilor admise de captură (TAC) și a cotelor de pescuit.

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Articolul 97 – alineatul 1 a (nou)

(1a)
     
  În cazul în care cota, alocația sau partea pentru un stoc sau un grup de stocuri alocate unui stat membru nu depășește 100 de tone, reducerea pentru depășirea cotei se aplică în mod liniar, nu procentual, cu excepția speciilor incluse într-un plan multianual, situație în care se aplică alineatul (1).

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Articolul 97 – alineatul 2

(2)   Dacă un stat membru și-a depășit în mod repetat cota, alocația sau partea pentru un stoc sau grup de stocuri în ultimii doi ani, dacă depășirea este dăunătoare stocului în cauză sau dacă aceasta face obiectul unui plan multianual, factorul de multiplicare menționat la alineatul (1) se dublează.

(2)   Dacă
  , în ultimii doi ani,
  un stat membru și-a depășit în mod repetat cota, alocația sau partea pentru un stoc sau grup de stocuri care este deosebit de sensibil la pescuitul excesiv sau dacă acesta face obiectul unui plan multianual, factorul de multiplicare menționat la alineatul (1) se dublează.

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Articolul 97 – alineatul 3

(3)
     
  Dacă un stat membru face capturi dintr-un stoc care face obiectul unei cote și pentru care nu beneficiază de o cotă, alocație sau parte pentru un stoc sau grup de stocuri, Comisia poate deduce în anul/anii următori cotele pentru alte stocuri sau grupuri de stocuri de care beneficiază acel stat membru, în conformitate cu alineatul (1).

eliminat

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Articolul 98

Articolul 98

Deducerile de cote ca urmare a nerespectării obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului

(1)
     
  În cazul în care există dovezi ale încălcării de către un stat membru a normelor privind conservarea, controlul, inspecția sau asigurarea respectării reglementărilor prevăzute de politica comună în domeniul pescuitului, iar acest lucru poate conduce la o amenințare gravă pentru conservarea resurselor acvatice vii sau funcționarea eficientă a controlului comunitar și a sistemului de asigurare a respectării legislației, Comisia poate efectua deduceri din cota, alocația sau partea anuală dintr-un stoc sau grup de stocuri de care dispune statul membru respectiv.

(2)
     
  Comisia informează în scris statul membru în cauză în privința constatărilor sale și stabilește un termen limită de cel mult 10 zile lucrătoare în care statul membru să demonstreze că resursele piscicole pot fi exploatate în siguranță.

(3)
     
  Măsurile menționate la alineatul (1) se aplică doar dacă statul membru nu răspunde la această solicitare a Comisiei în termenul limită de la alineatul (2), dacă răspunsul este considerat nesatisfăcător sau dacă indică în mod clar că măsurile necesare nu au fost implementate.

(4)
     
  Normele de aplicare a prezentului articol, în special cele privind stabilirea cantităților în cauză, se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 111.

eliminat

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Articolul 100

Articolul 100

Refuzul schimburilor de cote

Comisia poate exclude posibilitatea schimburilor de cote în conformitate cu articolul 20 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002:

| (a) | pentru cotele pentru care a avut loc o depășire de peste 10 % a cotelor alocate unuia dintre statele membre în cauză în unul dintre cei doi ani anteriori, sau |
| --- | --- |

(a)

pentru cotele pentru care a avut loc o depășire de peste 10 % a cotelor alocate unuia dintre statele membre în cauză în unul dintre cei doi ani anteriori, sau

| (b) | dacă statul membru în cauză nu adoptă măsurile corespunzătoare de asigurare a unei gestionări adecvate a posibilităților de pescuit din stocurile în cauză, în special prin neutilizarea sistemului de validare informatizată menționat la articolul 102 sau prin utilizarea insuficientă a sistemelor care furnizează datele pentru acest sistem de validare. |
| --- | --- |

(b)

dacă statul membru în cauză nu adoptă măsurile corespunzătoare de asigurare a unei gestionări adecvate a posibilităților de pescuit din stocurile în cauză, în special prin neutilizarea sistemului de validare informatizată menționat la articolul 102 sau prin utilizarea insuficientă a sistemelor care furnizează datele pentru acest sistem de validare.

eliminat

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Articolul 101 – alineatul 1

(1)   În cazul în care există indicii, inclusiv pe baza rezultatelor sondajelor efectuate de către Comisie, că activitățile de pescuit și/sau măsurile adoptate de unul sau mai multe state membre subminează politica comună în domeniul pescuitului sau pun în pericol ecosistemul marin, iar aceasta necesită măsuri imediate, Comisia, la cererea justificată a unui stat membru sau din proprie inițiativă, poate adopta măsuri de urgență a căror durată de aplicare nu depășește
  un an
  . Comisia poate adopta o nouă decizie de extindere a măsurilor de urgență cu cel mult șase luni.

(1)   În cazul în care există indicii, inclusiv pe baza rezultatelor sondajelor efectuate de către Comisie, că activitățile de pescuit și/sau măsurile adoptate de unul sau mai multe state membre subminează politica comună în domeniul pescuitului sau pun în pericol ecosistemul marin, iar aceasta necesită măsuri imediate, Comisia, la cererea justificată a unui stat membru sau din proprie inițiativă, poate adopta măsuri de urgență a căror durată de aplicare nu depășește
  șase luni
  . Comisia poate adopta o nouă decizie de extindere a măsurilor de urgență cu cel mult șase luni.

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Articolul 101 – alineatul 2 – litera g

| (g) | interzicerea pescuitului pentru navele de pescuit care arborează pavilionul statului membru în cauză în apele aflate sub jurisdicția altor state membre; |
| --- | --- |

(g)

interzicerea pescuitului pentru navele de pescuit care arborează pavilionul statului membru în cauză în apele aflate sub jurisdicția altor state membre;

| (g) | interzicerea pescuitului pentru navele de pescuit care arborează pavilionul statului membru în cauză în apele aflate sub jurisdicția altor state membre
  sau a unei țări terțe, sau în larg
  ; |
| --- | --- |

(g)

interzicerea pescuitului pentru navele de pescuit care arborează pavilionul statului membru în cauză în apele aflate sub jurisdicția altor state membre
  sau a unei țări terțe, sau în larg
  ;

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Articolul 101 – alineatul 3

(3)   Un stat membru comunică solicitarea menționată la alineatul (1) simultan Comisiei și statelor membre în cauză. Celelalte state membre pot trimite Comisiei comentarii în scris în termen de
  cinci
  zile lucrătoare de la primirea solicitării. Comisia adoptă o decizie în termen de 15 zile lucrătoare de la primirea solicitării.

(3)   Un stat membru comunică solicitarea menționată la alineatul (1) simultan Comisiei și statelor membre în cauză. Celelalte state membre pot trimite Comisiei comentarii în scris în termen de
  15
  zile lucrătoare de la primirea solicitării. Comisia adoptă o decizie în termen de 15 zile lucrătoare de la primirea solicitării.

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Articolul 101 – alineatul 5

(5)   Statele membre în cauză pot trimite Consiliului decizia Comisiei în termen de
  10
  zile lucrătoare de la primirea notificării.

(5)   Statele membre în cauză pot trimite Consiliului decizia Comisiei în termen de
  15
  zile lucrătoare de la primirea notificării.

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Articolul 104 – alineatul 2

(2)   
  Numele persoanelor fizice
  nu se comunică Comisiei sau altui stat membru, cu excepția cazurilor în care astfel de comunicări sunt prevăzute în mod explicit în prezentul regulament sau dacă sunt necesare în scopul prevenirii sau urmăririi încălcărilor, sau verificării posibilelor încălcări. Datele menționate la alineatul (1) se transmit doar împreună cu alte date, într-o formă care nu permite identificarea directă sau indirectă a persoanelor fizice.

(2)   
  Datele cu caracter personal
  nu se comunică Comisiei sau altui stat membru, cu excepția cazurilor în care astfel de comunicări sunt prevăzute în mod explicit în prezentul regulament sau dacă sunt necesare în scopul prevenirii sau urmăririi încălcărilor, sau verificării posibilelor încălcări. Datele menționate la alineatul (1) se transmit doar împreună cu alte date, într-o formă care nu permite identificarea directă sau indirectă a persoanelor fizice.

Amendamentul 86

Propunere de regulament

Articolul 105 – alineatul 1

(1)   Statele membre și Comisia adoptă toate măsurile necesare pentru a garanta că datele colectate și primite în temeiul prezentului regulament sunt tratate în mod confidențial și respectă toate normele privind secretul datelor cu caracter profesional și comercial.

(1)   Statele membre și Comisia adoptă toate măsurile necesare pentru a garanta că datele colectate și primite în temeiul prezentului regulament sunt tratate în mod confidențial și respectă toate normele privind secretul datelor cu caracter profesional și comercial
  , în conformitate cu toate dispozițiile aplicabile, prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și în Directiva 95/46/CE
  .

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Articolul 105 – alineatul 4

(4)
     
  Divulgarea datelor comunicate în cadrul prezentului regulament către persoane care își desfășoară activitatea în cadrul unor autorități competente, tribunale, alte autorități publice și Comisie sau organismul desemnat de aceasta, care poate aduce atingere:

| (a) | protecției vieții private și integrității persoanei, în conformitate cu legislația comunitară privind protecția datelor cu caracter personal, |
| --- | --- |

(a)

protecției vieții private și integrității persoanei, în conformitate cu legislația comunitară privind protecția datelor cu caracter personal,

| (b) | intereselor comerciale ale unei persoane fizice sau juridice, inclusiv în ceea ce privește proprietatea intelectuală, |
| --- | --- |

(b)

intereselor comerciale ale unei persoane fizice sau juridice, inclusiv în ceea ce privește proprietatea intelectuală,

| (c) | procedurilor judiciare și asistenței juridice, sau |
| --- | --- |

(c)

procedurilor judiciare și asistenței juridice, sau

| (d) | activităților de inspecție sau de anchetă, |
| --- | --- |

(d)

activităților de inspecție sau de anchetă,

este permisă doar în condițiile în care este necesară pentru încetarea sau interzicerea unei încălcări a normelor politicii comune în domeniul pescuitului, iar autoritatea care comunică informațiile aprobă divulgarea.

eliminat

Amendamentul 88

Propunere de regulament

Articolul 108 – alineatul 3

(3)   Fiecare stat membru asigură accesul de la distanță al Comisiei și al organismului desemnat de aceasta la partea securizată a site-ului său web. Statul membru acordă acces funcționarilor Comisiei pe bază de certificate electronice generate de către Comisie sau organismul desemnat de aceasta.

(3)   Fiecare stat membru asigură accesul de la distanță al Comisiei și al organismului desemnat de aceasta la partea securizată a site-ului său web. Statul membru acordă acces funcționarilor Comisiei pe bază de certificate electronice generate de către Comisie sau organismul desemnat de aceasta.

Țărilor terțe li se vor furniza informațiile menționate la alineatul (1) literele (b), (d) și (f) pentru vasele comunitare care solicită licențe de pescuit în apele lor. Informațiile sunt furnizate la cererea țării terțe respective fără întârziere, cu condiția ca aceasta să garanteze în scris confidențialitatea datelor. Transferul datelor cu caracter personal în temeiul prezentei dispoziții este considerat în conformitate cu articolul 26 alineatul (1) litera (d) din Directiva nr.95/46/CE.

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Articolul 112

Regulamentul (CE) nr. 768/2005

Articolul 17a – alineatul 1 – textul introductiv

(1)   Fără a aduce atingere competențelor legate de asigurarea respectării legislației, conferite Comisiei prin tratat, agenția asistă Comisia în scopul evaluării și controlului aplicării de către statele membre a normelor politicii comune în domeniul pescuitului. Agenția poate efectua inspecții la autoritățile publice și operatorii privați din statele membre. În acest scop, aceasta poate, respectând totodată dispozițiile legale ale statului membru în cauză,

(1)   Fără a aduce atingere competențelor legate de asigurarea respectării legislației, conferite Comisiei prin tratat, agenția asistă Comisia în scopul evaluării și controlului aplicării de către statele membre a normelor politicii comune în domeniul pescuitului. Agenția poate efectua
  , utilizând propriile resurse,
  inspecții la autoritățile publice și operatorii privați din statele membre. În acest scop, aceasta poate, respectând totodată dispozițiile legale ale statului membru în cauză,

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/253 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/253

---

Miercuri, 22 aprilie 2009Conservarea resurselor halieutice prin măsuri tehnice *

P6_TA(2009)0256

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind conservarea resurselor halieutice prin măsuri tehnice (COM(2008)0324 – C6-0282/2008 – 2008/0112(CNS))

2010/C 184 E/61

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0324),

având în vedere articolul 37 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6–0282/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A6-0206/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament


  Considerentul 7a (nou) |
| | (7a) | Întrucât atât normele omogene aplicabile în general tuturor zonelor, cât și cele aplicabile unei regiuni anume au aceeași importanță pentru gestionarea pescuitului, acestea ar trebui adoptate de către Consiliu. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 7a (nou)

(7a)

Întrucât atât normele omogene aplicabile în general tuturor zonelor, cât și cele aplicabile unei regiuni anume au aceeași importanță pentru gestionarea pescuitului, acestea ar trebui adoptate de către Consiliu.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 12a (nou)

| (12a) | Ca măsură de clarificare suplimentară, pentru a evita pe viitor litigii cauzate de interpretarea greșită a normelor și în spiritul abordării introduse de curând, Comisia ar trebui să completeze dispozițiile prezentului regulament prin publicarea unei anexe care să conțină ilustrații explicative referitoare la caracteristicile uneltelor de pescuit. |
| --- | --- |

(12a)

Ca măsură de clarificare suplimentară, pentru a evita pe viitor litigii cauzate de interpretarea greșită a normelor și în spiritul abordării introduse de curând, Comisia ar trebui să completeze dispozițiile prezentului regulament prin publicarea unei anexe care să conțină ilustrații explicative referitoare la caracteristicile uneltelor de pescuit.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 13a (nou)

| (13a) | Este necesară evitarea situațiilor care pot cauza denaturări ale concurenței sau confuzie în rândul operatorilor și al consumatorilor și care pot duce la nerespectarea dimensiunilor minime, drept pentru care normele ar trebui să se aplice și produselor provenite din import. În acest scop, Comisia prezintă în cel mai scurt termen o propunere de modificare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 (1) al Consiliului, în vederea armonizării dimensiunilor biologice cu dimensiunile de comercializare. |
| --- | --- |

(13a)

Este necesară evitarea situațiilor care pot cauza denaturări ale concurenței sau confuzie în rândul operatorilor și al consumatorilor și care pot duce la nerespectarea dimensiunilor minime, drept pentru care normele ar trebui să se aplice și produselor provenite din import. În acest scop, Comisia prezintă în cel mai scurt termen o propunere de modificare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 (1) al Consiliului, în vederea armonizării dimensiunilor biologice cu dimensiunile de comercializare.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 15

| (15) | O navă trebuie să se deplaseze imediat într-o altă zonă atunci când cotele maximale de capturi secundare sunt depășite. |
| --- | --- |

(15)

O navă trebuie să se deplaseze imediat într-o altă zonă atunci când cotele maximale de capturi secundare sunt depășite.

| (15) | Pentru a asigura protejarea corespunzătoare a resurselor marine, pentru a proteja zonele de reproducere sau zonele sensibile și pentru a reduce returnările în mare, ar trebui să se stabilească măsuri de limitare a activității de pescuit în anumite zone și perioade și în cazul anumitor unelte și dispozitive. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a asigura protejarea corespunzătoare a resurselor marine, pentru a proteja zonele de reproducere sau zonele sensibile și pentru a reduce returnările în mare, ar trebui să se stabilească măsuri de limitare a activității de pescuit în anumite zone și perioade și în cazul anumitor unelte și dispozitive.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 17

| (17) | În cazul în care conservarea este în mod serios amenințată, Comisia
  și statele
  membre ar trebui să fie
  autorizate
  să ia măsurile provizorii adecvate care să fie puse în aplicare în timp util. |
| --- | --- |

(17)

În cazul în care conservarea este în mod serios amenințată, Comisia
  și statele
  membre ar trebui să fie
  autorizate
  să ia măsurile provizorii adecvate care să fie puse în aplicare în timp util.

| (17) | În cazul în care conservarea este în mod serios amenințată, Comisia,
  din proprie inițiativă sau în urma unei solicitări justificate corespunzător din partea statelor
  membre, ar trebui să fie
  autorizată
  să ia măsurile provizorii adecvate care să fie puse în aplicare în timp util. |
| --- | --- |

(17)

În cazul în care conservarea este în mod serios amenințată, Comisia,
  din proprie inițiativă sau în urma unei solicitări justificate corespunzător din partea statelor
  membre, ar trebui să fie
  autorizată
  să ia măsurile provizorii adecvate care să fie puse în aplicare în timp util.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 19

| (19) | Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament
  , care include dispoziții specifice pentru fiecare zonă a unui Consiliu consultativ regional,
  ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei. |
| --- | --- |

(19)

Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament
  , care include dispoziții specifice pentru fiecare zonă a unui Consiliu consultativ regional,
  ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei.

| (19) | Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei. |
| --- | --- |

(19)

Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Articolul 2a (nou)

Articolul 2a

Reglementări regionale

Consiliul, la propunerea Comisiei, aprobă măsurile cu aplicabilitate specifică în regiunile corespunzătoare diferitelor consilii consultative regionale (CCR) în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Articolul 3 – litera b

| (b) | „traul cu ramă” desemnează un traul de adâncime la care deschiderea orizontală a plasei este asigurată de o ramă; |
| --- | --- |

(b)

„traul cu ramă” desemnează un traul de adâncime la care deschiderea orizontală a plasei este asigurată de o ramă;

| (b) | „traul cu ramă” desemnează un traul de fund la care deschiderea orizontală a plasei este asigurată de o ramă
  , rama fiind o țeavă de oțel rotundă care se sprijină pe două tălpi
  ;
  această construcție este tractată pe fundul mării; |
| --- | --- |

(b)

„traul cu ramă” desemnează un traul de fund la care deschiderea orizontală a plasei este asigurată de o ramă
  , rama fiind o țeavă de oțel rotundă care se sprijină pe două tălpi
  ;
  această construcție este tractată pe fundul mării;

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Articolul 3 – litera e

| (e) | „matca” înseamnă ultimii
  8 m
  din unealta tractată măsurați de la parâmă când diametrul ochiurilor este mai mare sau egal cu 80 mm, precum și ultimii 20 de m din unealta tractată măsurați de la parâmă, când diametrul ochiurilor este mai mic de 80 mm; |
| --- | --- |

(e)

„matca” înseamnă ultimii
  8 m
  din unealta tractată măsurați de la parâmă când diametrul ochiurilor este mai mare sau egal cu 80 mm, precum și ultimii 20 de m din unealta tractată măsurați de la parâmă, când diametrul ochiurilor este mai mic de 80 mm;

| (e) | „matca” înseamnă ultimii
  6 m
  din unealta tractată măsurați de la parâmă când diametrul ochiurilor este mai mare sau egal cu 80 mm, precum și ultimii 20 de m din unealta tractată măsurați de la parâmă, când diametrul ochiurilor este mai mic de 80 mm; |
| --- | --- |

(e)

„matca” înseamnă ultimii
  6 m
  din unealta tractată măsurați de la parâmă când diametrul ochiurilor este mai mare sau egal cu 80 mm, precum și ultimii 20 de m din unealta tractată măsurați de la parâmă, când diametrul ochiurilor este mai mic de 80 mm;

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  În cazul speciilor pelagice de mici dimensiuni (sardină, hamsie, stavrid negru și macrou) se menține posibilitatea ca 10 % din capturi să fie alcătuite din exemplare subdimensionate.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Articolul 5

Regula plasei unice

Combinația de plase

Se interzice deținerea la bordul navei, pe durata unei campanii de pescuit, de
  combinații de plase cu dimensiuni ale ochiurilor diferite.

(1)
     
  Consiliul, la propunerea Comisiei, reglementează cazurile în care navele pot deține la bord una sau mai multe
  combinații de plase cu dimensiuni ale ochiurilor diferite
  , pe durata unei campanii de pescuit
  .

(2)
     
  Aceste criterii țin seama de următoarele:

| (a) | distanța dintre portul de origine al navei în cauză și zona de pescuit; |
| --- | --- |

(a)

distanța dintre portul de origine al navei în cauză și zona de pescuit;

| (b) | gradul în care activitatea de pescuit realizată implică mai multe specii și importanța economică a speciilor secundare în raport cu specia/speciile vizată/vizate; |
| --- | --- |

(b)

gradul în care activitatea de pescuit realizată implică mai multe specii și importanța economică a speciilor secundare în raport cu specia/speciile vizată/vizate;

| (c) | dacă vreuna dintre operațiunile de pescuit din cadrul unei anumite campanii de pescuit este realizată utilizându-se o plasă cu ochiuri de dimensiuni mai mari decât cele prevăzute în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(c)

dacă vreuna dintre operațiunile de pescuit din cadrul unei anumite campanii de pescuit este realizată utilizându-se o plasă cu ochiuri de dimensiuni mai mari decât cele prevăzute în prezentul regulament.

(3)
     
  Reglementarea conținutului prezentului articol se realizează în cadrul stabilit la articolul 2a din prezentul regulament.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2 – litera a

| (a) | atașarea la partea exterioară a mătcii a unei învelitori de întărire
  , atunci când pescuitul se realizează cu o unealtă tractată ce are dimensiunea ochiului de plasă mai mică de 80 mm
  . Dimensiunea ochiului de plasă la învelitoarea de întărire este de cel puțin două ori mai mare decât la matcă; |
| --- | --- |

(a)

atașarea la partea exterioară a mătcii a unei învelitori de întărire
  , atunci când pescuitul se realizează cu o unealtă tractată ce are dimensiunea ochiului de plasă mai mică de 80 mm
  . Dimensiunea ochiului de plasă la învelitoarea de întărire este de cel puțin două ori mai mare decât la matcă;

| (a) | atașarea la partea exterioară a mătcii a unei învelitori de întărire. Dimensiunea ochiului de plasă la învelitoarea de întărire este de cel puțin două ori mai mare decât la matcă; |
| --- | --- |

(a)

atașarea la partea exterioară a mătcii a unei învelitori de întărire. Dimensiunea ochiului de plasă la învelitoarea de întărire este de cel puțin două ori mai mare decât la matcă;

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2 – litera ba (nouă)

| (ba) | utilizarea învelitorilor de întărire pe partea exterioară a mătcii la navele de pescuit autorizate să utilizeze traule cu ochiuri mai mari sau egale cu 60 mm în zonele ICES VIII, XIX și X; |
| --- | --- |

(ba)

utilizarea învelitorilor de întărire pe partea exterioară a mătcii la navele de pescuit autorizate să utilizeze traule cu ochiuri mai mari sau egale cu 60 mm în zonele ICES VIII, XIX și X;

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3 – litera d

| (d) | orice unealtă tractată cu dimensiunea ochiului de plasă mai mare sau egală cu 80 mm având mai mult de 100 de ochiuri deschise și mai puțin de 40 de ochiuri deschise la orice circumferință a mătcii, cu excepția îmbinărilor și grandeelor; |
| --- | --- |

(d)

orice unealtă tractată cu dimensiunea ochiului de plasă mai mare sau egală cu 80 mm având mai mult de 100 de ochiuri deschise și mai puțin de 40 de ochiuri deschise la orice circumferință a mătcii, cu excepția îmbinărilor și grandeelor;

eliminat

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 4

(4)
     
  Prin derogare de la alineatele (2) punctul (a), (3) punctele (b), (d) și (e), dimensiunea ochiului de 80 mm poate fi înlocuită cu 60 mm atunci când pescuitul se realizează în zonele ICES VIII, IX și X.

eliminat

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 2

2.   Timpul de scufundare a setcilor și setcilor cu sirec nu poate depăși
  48 de ore
  .

2.   Timpul de scufundare a setcilor și setcilor cu sirec nu poate depăși
  24 de ore
  .

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 3

(3)   Acolo unde peștele este direcționat utilizându-se setci și setci cu sirec, se interzice utilizarea a mai mult de
  50 de km
  de plasă.

(3)   Atunci când pescuitul se realizează utilizându-se setci și setci cu sirec, se interzice utilizarea a mai mult de
  40 de km
  de plasă.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1

(1)   Prin derogare de la articolul 8 se permite utilizarea de setci cu dimensiunea ochiului mai mare sau egală cu 120 mm și mai mică decât 150 mm la nord de 48° latitudine nordică sau cu dimensiunea ochiului mai mare sau egală cu 100 mm și mai mică de 130 mm la sud de 48° latitudine nordică, în ape cu adâncimea cartografiată mai mică de
  600 de metri
  , cu condiția ca partea scufundată a acestora să nu depășească 100 de ochiuri, să aibă o rată de agățare de cel puțin 0,5 și să fie echipate cu flotoare sau dispozitive echivalente de plutire. Plasele trebuie să aibă fiecare maximum 5 mile marine în lungime, iar lungimea totală a tuturor plaselor desfășurate simultan nu poate depăși 25 km per navă. Timpul maxim de scufundare este de 24 de ore.

(1)   Prin derogare de la articolul 8 se permite utilizarea de setci cu dimensiunea ochiului mai mare sau egală cu 120 mm și mai mică decât 150 mm la nord de 48° latitudine nordică sau cu dimensiunea ochiului mai mare sau egală cu 100 mm și mai mică de 130 mm la sud de 48° latitudine nordică, în ape cu adâncimea cartografiată mai mică de
  400 de metri
  , cu condiția ca partea scufundată a acestora să nu depășească 100 de ochiuri, să aibă o rată de agățare de cel puțin 0,5 și să fie echipate cu flotoare sau dispozitive echivalente de plutire. Plasele au fiecare maximum 5 mile marine în lungime, iar lungimea totală a tuturor plaselor desfășurate simultan nu depășește 25 km per navă. Timpul maxim de scufundare este de 24 de ore
  , cu excepția cazului în care condițiile meteorologice fac imposibilă extragerea plaselor
  .

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2

(2)   Prin derogare de la articolul 8 este permisă utilizarea setcilor cu o dimensiune a ochiurilor mai mare sau egală cu 250 mm, cu condiția să fie utilizate în ape cu adâncime cartografiată mai mică de 600 metri, partea scufundată a acestora să depășească 15 ochiuri, să aibă o rată de agățare nu mai mică de 0,33 și să nu fie echipate cu flotoare sau dispozitive similare de plutire. Lungimea maximă a fiecărei plase este de 10 km. Lungimea totală a tuturor plaselor utilizate simultan nu poate depăși 100 km
  per navă. Timpul maxim de scufundare este de 72 de ore.

(2)   Prin derogare de la articolul 8 este permisă utilizarea setcilor cu o dimensiune a ochiurilor mai mare sau egală cu 250 mm, cu condiția să fie utilizate în ape cu adâncime cartografiată mai mică de 600 metri, partea scufundată a acestora să depășească 15 ochiuri, să aibă o rată de agățare nu mai mică de 0,33 și să nu fie echipate cu flotoare sau dispozitive similare de plutire. Lungimea maximă a fiecărei plase este de 10 km. Lungimea totală a tuturor plaselor utilizate simultan nu depășește 60 km
  per navă. Timpul maxim de scufundare este de 72 de ore.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 1

(1)   Atunci când
  cantitatea de pește
  subdimensionat depășește 10 % din
  cantitatea
  totală a capturilor obținute în urma unei lansări, nava se deplasează la o distanță de cel puțin cinci mile marine de orice poziție a lansării anterioare, înainte de a relua pescuitul.

(1)   Atunci când
  greutatea peștelui
  subdimensionat
  , în conformitate cu anexa I,
  depășește 10 % din
  greutatea
  totală a capturilor obținute în urma unei lansări,
  iar această situație se repetă de-a lungul a trei lansări consecutive,
  nava se deplasează la o distanță de cel puțin cinci mile marine de orice poziție a lansării anterioare, înainte de a relua pescuitul.

Prin derogare de la paragraful anterior, în cazul activităților de pescuit locale și de coastă cu caracteristici deosebite, datorate atât adâncimii și compoziției fundului mării, cât și distanței față de coastă, și în urma unui raport științific care să justifice aceste caracteristici, distanța aferentă deplasărilor obligatorii poate fi mai mică de cinci mile marine, cu condiția garantării faptului că activitatea de pescuit nu are loc într-o aglomerare de puiet.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2

(2)   
  Dacă la oricare lansare procentele maxime și/sau minime din speciile vizate, cu excepția exemplarelor subdimensionate din speciile vizate, care se pot prinde utilizând plase cu dimensiuni ale ochiului de plasă cuprinse în intervalul admisibil pentru acele specii și care sunt păstrate la bord, nu respectă valorile prevăzute în normele detaliate, adoptate în conformitate cu articolul 22, nava trebuie să se deplaseze imediat la cel puțin 10 mile marine distanță de orice poziție din care a fost realizată lansarea anterioară, iar pe parcursul lansării următoare să păstreze o distanță minimă de 10 mile marine față de orice poziție de la care a fost realizată lansarea anterioară.

(2)   
  Consiliul, la propunerea Comisiei, stabilește zonele și perioadele de prohibiție corespunzătoare în cadrul prevăzut la articolul 2a din prezentul regulament.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Articolul 12

Sunt interzise capturarea, păstrarea la bord, transbordarea, depozitarea, debarcarea, comercializarea, expunerea sau oferirea spre vânzare a organismelor marine capturate prin utilizarea de metode care includ utilizarea explozibililor, substanțelor otrăvitoare sau a stupefiantelor, curentului electric sau a oricăror tipuri de proiectile.

Sunt interzise capturarea, păstrarea la bord, transbordarea, depozitarea, debarcarea, comercializarea, expunerea sau oferirea spre vânzare a organismelor marine capturate prin utilizarea de metode care includ utilizarea explozibililor, substanțelor otrăvitoare sau a stupefiantelor, curentului electric sau a oricăror tipuri de proiectile
  , cu excepția pescuitului cu traule cu impulsuri electrice
  .

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 1

(1)   În cazul în care conservarea anumitor specii sau zone de pescuit este serios amenințată, inclusiv în cazul în care se detectează mari aglomerări de puiet și în cazul în care o întârziere ar produce pagube greu de reparat, un stat membru poate lua măsurile adecvate de conservare în ceea ce privește apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția sa. Statul membru în cauză se asigură că astfel de măsuri nu constituie nici o discriminare la adresa navelor de pescuit ale altor state membre.

(1)   În cazul în care conservarea anumitor specii sau zone de pescuit este serios amenințată, inclusiv în cazul în care se detectează mari aglomerări de puiet și în cazul în care o întârziere ar produce pagube greu de reparat, un stat membru poate lua măsurile adecvate de conservare în ceea ce privește apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția sa. Statul membru în cauză se asigură că astfel de măsuri nu constituie nici o discriminare la adresa navelor de pescuit ale altor state membre.
  Înainte de punerea în aplicare a acestor măsuri, sunt consultate consiliile regionale consultative competente și Comisia.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2

(2)   În cazul în care orice întârziere în reducerea sau eliminarea returnărilor în mare ar determina pagube dificil de remediat,
  un
  stat membru poate adopta măsuri de conservare corespunzătoare, nediscriminatorii în ceea ce privește apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția
  sa, în conformitate cu articolul 16
  .

(2)   În cazul în care orice întârziere în reducerea sau eliminarea returnărilor în mare ar determina pagube dificil de remediat,
  Comisia, din proprie inițiativă sau în urma solicitării justificate în mod corespunzător a unui
  stat membru
  ,
  poate adopta măsuri de conservare corespunzătoare, nediscriminatorii în ceea ce privește apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția
  statului membru în cauză
  .
  Înainte de adoptarea acestor măsuri, sunt consultate consiliul regional consultativ competent și Comisia.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 21a (nou)

Articolul 21a

Reglementarea ulterioară

Normele de reglementare a următoarelor elemente ale măsurilor tehnice se adoptă prin intermediul unui regulament al Consiliului:

| (a) | procentele minime și maxime pentru speciile vizate dintre resursele acvatice vii reținute la bord; |
| --- | --- |

(a)

procentele minime și maxime pentru speciile vizate dintre resursele acvatice vii reținute la bord;

| (b) | dimensiunile admisibile ale ochiului de plasă pentru fiecare specie vizată; |
| --- | --- |

(b)

dimensiunile admisibile ale ochiului de plasă pentru fiecare specie vizată;

| (c) | dispoziții privind reducerea sau eliminarea returnărilor în mare și îmbunătățirea selectivității uneltelor de pescuit; |
| --- | --- |

(c)

dispoziții privind reducerea sau eliminarea returnărilor în mare și îmbunătățirea selectivității uneltelor de pescuit;

| (d) | măsuri privind restricționarea activităților de pescuit în anumite perioade și/sau în anumite zone menționate la articolul 2, pe baza celor mai bune informații științifice disponibile, în vederea protejării habitatelor marine din acele zone. |
| --- | --- |

(d)

măsuri privind restricționarea activităților de pescuit în anumite perioade și/sau în anumite zone menționate la articolul 2, pe baza celor mai bune informații științifice disponibile, în vederea protejării habitatelor marine din acele zone.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 22

Normele detaliate
  de punere în aplicare a prezentului regulament se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 30 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002.
  Aceste norme prevăd în special:

Alte măsuri tehnice
  de punere în aplicare a prezentului regulament
  , vizând protejarea habitatelor marine și a resurselor halieutice,
  se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 30 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002.

| (a) | procentele minime și maxime pentru speciile vizate dintre resursele acvatice vii reținute la bord; |
| --- | --- |

(a)

procentele minime și maxime pentru speciile vizate dintre resursele acvatice vii reținute la bord;

| (b) | dimensiunile admisibile pentru ochiul de plasă pentru fiecare din speciile vizate; |
| --- | --- |

(b)

dimensiunile admisibile pentru ochiul de plasă pentru fiecare din speciile vizate;

| (c) | dispoziții privind reducerea sau eliminarea returnărilor în mare și îmbunătățirea selectivității uneltelor de pescuit; |
| --- | --- |

(c)

dispoziții privind reducerea sau eliminarea returnărilor în mare și îmbunătățirea selectivității uneltelor de pescuit;

| (d) | măsuri privind restricționarea activităților de pescuit în anumite perioade și/sau în anumite zone, menționate la articolul 2, pe baza celor mai bune informații științifice disponibile, în vederea protejării habitatelor marine din acele zone; |
| --- | --- |

(d)

măsuri privind restricționarea activităților de pescuit în anumite perioade și/sau în anumite zone, menționate la articolul 2, pe baza celor mai bune informații științifice disponibile, în vederea protejării habitatelor marine din acele zone;

| (e) | alte măsuri tehnice de protejare a habitatelor marine sau a resurselor halieutice. |
| --- | --- |

(e)

alte măsuri tehnice de protejare a habitatelor marine sau a resurselor halieutice.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Pentru intrarea în vigoare a prezentului regulament se prevede o perioadă de adaptare a flotelor și de adoptare a reglementărilor suplimentare.

---

(1)  
  Regulamentul (CE) nr. 104/2000 al Consiliului din 17 decembrie 1999 privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură (JO L 17, 21.1.2000, p. 22).

---

Joi, 23 aprilie 2009

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/260 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/260

---

Joi, 23 aprilie 2009Accesul la piața serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul (reformare) ***II

P6_TA(2009)0275

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unor norme comune privind accesul pe piața internațională a serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul (reformare) (11786/1/2008 – C6-0016/2009 – 2007/0097(COD))

2010/C 184 E/62

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (11786/1/2008 – C6-0016/2009) (1),

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0264),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru transport și turism (A6-0215/2009),

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 62 E, 17.3.2009, p. 25.

(2)  Texte adoptate, 5.6.2008, P6_TA(2008)0249.

---

Joi, 23 aprilie 2009P6_TC2-COD(2007)0097

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unor norme comune privind accesul pe piața internațională a serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul și modificarea Regulamentului (CE) nr. 561/2006 (reformare)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a doua lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul CE nr ...)

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/261 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/261

---

Joi, 23 aprilie 2009Condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier ***II

P6_TA(2009)0276

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier și de abrogare a Directivei 96/26/CE a Consiliului (11783/1/2008 – C6-0015/2009 – 2007/0098(COD))

2010/C 184 E/63

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (11783/1/2008 – C6-0015/2009) (1),

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0263),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru transport și turism (A6-0210/2009),

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 62 E, 17.3.2009, p. 1.

(2)  Texte adoptate, 21.5.2008, P6_TA(2008)0217.

---

Joi, 23 aprilie 2009P6_TC2-COD(2007)0098

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme comune privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru exercitarea ocupației de operator de transport rutier și de abrogare a Directivei 96/26/CE a Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a doua lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul CE nr ...)

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/262 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/262

---

Joi, 23 aprilie 2009Normele comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri(reformare) ***II

P6_TA(2009)0277

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri (reformare) (11788/1/2008 – C6-0014/2009 – 2007/0099(COD))

2010/C 184 E/64

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (11788/1/2008 – C6–0014/2009) (1),

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0265),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru transport și turism (A6-0211/2009),

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 62 E, 17.3.2009, p. 46.

(2)  Texte adoptate, 21.5.2008, P6_TA(2008)0218.

---

Joi, 23 aprilie 2009P6_TC2-COD(2007)0099

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru accesul la piața transportului rutier internațional de mărfuri (reformare)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a doua lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul CE nr ...)

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/263 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/263

---

Joi, 23 aprilie 2009Performanța energetică a clădirilor (reformare) ***I

P6_TA(2009)0278

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind performanța energetică a clădirilor (reformare) (COM(2008)0780 – C6-0413/2008 – 2008/0223(COD))

2010/C 184 E/65

(Procedura de codecizie – reformare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0780),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 175 alineatul (1) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0413/2008),

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1),

având în vedere scrisoarea din 3 februarie 2009 a Comisiei pentru afaceri juridice destinate Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, în conformitate cu articolul 80a alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere articolele 80a și 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0254/2009),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nici o modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nici o modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

Joi, 23 aprilie 2009P6_TC1-COD(2008)0223

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. ...2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind performanța energetică a clădirilor (reformare)

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 175 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | Directiva 2002/91/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2002 privind performanța energetică a clădirilor (4) a fost modificată (5). Din motive de claritate, cu ocazia noilor modificări substanțiale, ar trebui să se procedeze la reformarea directivei menționate. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2002/91/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2002 privind performanța energetică a clădirilor (4) a fost modificată (5). Din motive de claritate, cu ocazia noilor modificări substanțiale, ar trebui să se procedeze la reformarea directivei menționate.

| (2) | Resursele naturale, la a căror utilizare prudentă și rațională se referă articolul 174 din tratat, includ produse petroliere, gaze naturale și combustibili solizi, care reprezintă surse esențiale de energie, dar care sunt totodată și principalele surse de emisii de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

(2)

Resursele naturale, la a căror utilizare prudentă și rațională se referă articolul 174 din tratat, includ produse petroliere, gaze naturale și combustibili solizi, care reprezintă surse esențiale de energie, dar care sunt totodată și principalele surse de emisii de dioxid de carbon.

| (3) | Întrucât clădirile reprezintă 40 % din consumul total de energie în UE, reducerea
  consumului de energie
  și utilizarea energiei din surse regenerabile
  în sectorul clădirilor constituie măsuri importante necesare pentru reducerea
  dependenței energetice a UE și a
  emisiilor de gaze cu efect de seră
  . Împreună cu o utilizare sporită a energiei din surse regenerabile, măsurile luate pentru a reduce consumul de energie în UE ar permite
  respectarea
  de către UE a
  Protocolului de la Kyoto la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice
  (UNFCCC), a angajamentului său pe termen lung de a menține creșterea globală a temperaturii la sub 2 °C, precum și a angajamentului de a reduce emisiile globale de gaze cu efect de seră până în 2020 cu cel puțin 20 % față de nivelurile anului 1990 și cu 30 % în cazul semnării unui acord internațional
  . Consumul redus de energie
  și intensificarea utilizării energiei din surse regenerabile au
  , de asemenea, un rol important în promovarea siguranței aprovizionării cu energie, în dezvoltarea tehnologică și în crearea de posibilități de ocupare a forței de muncă și de dezvoltare regională, în special în zonele rurale. |
| --- | --- |

(3)

Întrucât clădirile reprezintă 40 % din consumul total de energie în UE, reducerea
  consumului de energie
  și utilizarea energiei din surse regenerabile
  în sectorul clădirilor constituie măsuri importante necesare pentru reducerea
  dependenței energetice a UE și a
  emisiilor de gaze cu efect de seră
  . Împreună cu o utilizare sporită a energiei din surse regenerabile, măsurile luate pentru a reduce consumul de energie în UE ar permite
  respectarea
  de către UE a
  Protocolului de la Kyoto la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice
  (UNFCCC), a angajamentului său pe termen lung de a menține creșterea globală a temperaturii la sub 2 °C, precum și a angajamentului de a reduce emisiile globale de gaze cu efect de seră până în 2020 cu cel puțin 20 % față de nivelurile anului 1990 și cu 30 % în cazul semnării unui acord internațional
  . Consumul redus de energie
  și intensificarea utilizării energiei din surse regenerabile au
  , de asemenea, un rol important în promovarea siguranței aprovizionării cu energie, în dezvoltarea tehnologică și în crearea de posibilități de ocupare a forței de muncă și de dezvoltare regională, în special în zonele rurale.

| (4) | Gestionarea cererii de energie este un instrument important care dă Comunității posibilitatea de a influența piața globală a energiei și, în consecință, siguranța aprovizionării cu energie pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

(4)

Gestionarea cererii de energie este un instrument important care dă Comunității posibilitatea de a influența piața globală a energiei și, în consecință, siguranța aprovizionării cu energie pe termen mediu și lung.

| (5) | Consiliul European din martie 2007 a subliniat necesitatea de a crește eficiența energetică în Comunitate pentru a atinge obiectivul de reducere cu 20 % a consumului de energie al Comunității până în 2020 și a făcut apel la realizarea completă și rapidă a priorităților stabilite în comunicarea Comisiei intitulată „Plan de acțiune pentru eficiență energetică: realizarea potențialului”. Acest plan de acțiune a identificat marele potențial de economii de energie rentabile în sectorul clădirilor. În rezoluția sa din31 ianuarie 2008, Parlamentul European s-a pronunțat în favoarea consolidării dispozițiilor Directivei 2002/91/CE
  și a solicitat în diferite ocazii, ultima dată în cadrul rezoluției sale din 3 februarie 2009 referitoare la a doua revizuire strategică a politicii energetice (6), ca obiectivul de 20 % privind eficiența energetică în 2020 să devină obligatoriu.
  De asemenea, Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020

   (7) stabilește obiective naționale obligatorii de reducere a emisiilor de CO 2 pentru care eficiența energetică în sectorul construcțiilor va fi esențială și Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (8) prevede promovarea eficienței energetice în contextul unui obiectiv obligatoriu constând într-o pondere a energiei din surse regenerabile de 20 % din întregul consum de energie la nivel comunitar până în anul 2020. |
| --- | --- |

(5)

Consiliul European din martie 2007 a subliniat necesitatea de a crește eficiența energetică în Comunitate pentru a atinge obiectivul de reducere cu 20 % a consumului de energie al Comunității până în 2020 și a făcut apel la realizarea completă și rapidă a priorităților stabilite în comunicarea Comisiei intitulată „Plan de acțiune pentru eficiență energetică: realizarea potențialului”. Acest plan de acțiune a identificat marele potențial de economii de energie rentabile în sectorul clădirilor. În rezoluția sa din31 ianuarie 2008, Parlamentul European s-a pronunțat în favoarea consolidării dispozițiilor Directivei 2002/91/CE
  și a solicitat în diferite ocazii, ultima dată în cadrul rezoluției sale din 3 februarie 2009 referitoare la a doua revizuire strategică a politicii energetice (6), ca obiectivul de 20 % privind eficiența energetică în 2020 să devină obligatoriu.
  De asemenea, Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020

   (7) stabilește obiective naționale obligatorii de reducere a emisiilor de CO 2 pentru care eficiența energetică în sectorul construcțiilor va fi esențială și Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (8) prevede promovarea eficienței energetice în contextul unui obiectiv obligatoriu constând într-o pondere a energiei din surse regenerabile de 20 % din întregul consum de energie la nivel comunitar până în anul 2020.

| (6) | Consiliul European din martie 2007 a reafirmat angajamentul asumat de Comunitate cu privire la dezvoltarea la scară comunitară a energiei din surse regenerabile prin însușirea unui obiectiv obligatoriu de atingere a unei ponderi a energiei din surse regenerabile de 20 % până în anul 2020. Directiva 2009/28/CE stabilește un cadru comun pentru promovarea energiei din surse regenerabile. Aceasta subliniază necesitatea încorporării unui factor de energie din surse regenerabile pentru respectarea cerințelor minime de performanță energetică stabilite în Directiva 2002/91/CE, cu scopul de a accelera introducerea unor niveluri minime a energiei din surse regenerabile pentru utilizarea în clădiri. |
| --- | --- |

(6)

Consiliul European din martie 2007 a reafirmat angajamentul asumat de Comunitate cu privire la dezvoltarea la scară comunitară a energiei din surse regenerabile prin însușirea unui obiectiv obligatoriu de atingere a unei ponderi a energiei din surse regenerabile de 20 % până în anul 2020. Directiva 2009/28/CE stabilește un cadru comun pentru promovarea energiei din surse regenerabile. Aceasta subliniază necesitatea încorporării unui factor de energie din surse regenerabile pentru respectarea cerințelor minime de performanță energetică stabilite în Directiva 2002/91/CE, cu scopul de a accelera introducerea unor niveluri minime a energiei din surse regenerabile pentru utilizarea în clădiri.

| (7) | Sectorul rezidențial și terțiar, constituit în cea mai mare parte din clădiri, reprezintă aproximativ 40 % din consumul de energie final din Comunitate; acest sector se va extinde în continuare, tendință care ║ duce inevitabil la creșterea consumului de energie și, în consecință, a emisiilor de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

(7)

Sectorul rezidențial și terțiar, constituit în cea mai mare parte din clădiri, reprezintă aproximativ 40 % din consumul de energie final din Comunitate; acest sector se va extinde în continuare, tendință care ║ duce inevitabil la creșterea consumului de energie și, în consecință, a emisiilor de dioxid de carbon.

| (8) | Este necesar să se stabilească acțiuni mai concrete, care să vizeze exploatarea marelui potențial, încă nevalorificat, al economisirii de energie în sectorul clădirilor și reducerea marilor decalaje între statele membre în ceea ce privește rezultatele obținute în acest sector. |
| --- | --- |

(8)

Este necesar să se stabilească acțiuni mai concrete, care să vizeze exploatarea marelui potențial, încă nevalorificat, al economisirii de energie în sectorul clădirilor și reducerea marilor decalaje între statele membre în ceea ce privește rezultatele obținute în acest sector.

| (9) | Măsurile care vizează îmbunătățirea în continuare a performanței energetice a clădirilor ar trebui să țină seama de condițiile climatice și locale, precum și de climatul interior și de raportul cost-eficiență. Aceste măsuri nu ar trebui să aducă atingere altor cerințe referitoare la clădiri, cum ar fi accesibilitatea, siguranța și destinația prevăzută a clădirii. |
| --- | --- |

(9)

Măsurile care vizează îmbunătățirea în continuare a performanței energetice a clădirilor ar trebui să țină seama de condițiile climatice și locale, precum și de climatul interior și de raportul cost-eficiență. Aceste măsuri nu ar trebui să aducă atingere altor cerințe referitoare la clădiri, cum ar fi accesibilitatea, siguranța și destinația prevăzută a clădirii.

| (10) | Performanța energetică a clădirilor ar trebui calculată pe baza unei metodologii
  comune,
  care
  să conțină variabile obiective, ce țin cont de diferențele climatice
  la nivel ▐ regional, și care să includă, în afară de caracteristicile termice, și alți factori care joacă un rol din ce în ce mai important, cum ar fi instalațiile de încălzire,
  de răcire
  și de
  ventilare, recuperarea căldurii, controlul temperaturii pe zone
  , folosirea surselor regenerabile de energie, încălzirea pasivă și elementele de răcire, umbrirea, calitatea aerului din interior,
  măsurarea gradului de adecvare a luminii naturale, sisteme de izolare și iluminat, sisteme de monitorizare și control
  și proiectarea clădirii. Metodologia de calcul al performanței energetice nu ar trebui să se bazeze doar pe sezonul în care este necesară utilizarea încălzirii, ci ar trebui să vizeze performanța energetică anuală a unei clădiri.
  Metodologia respectivă ar trebui să respecte standardele europene existente
  . |
| --- | --- |

(10)

Performanța energetică a clădirilor ar trebui calculată pe baza unei metodologii
  comune,
  care
  să conțină variabile obiective, ce țin cont de diferențele climatice
  la nivel ▐ regional, și care să includă, în afară de caracteristicile termice, și alți factori care joacă un rol din ce în ce mai important, cum ar fi instalațiile de încălzire,
  de răcire
  și de
  ventilare, recuperarea căldurii, controlul temperaturii pe zone
  , folosirea surselor regenerabile de energie, încălzirea pasivă și elementele de răcire, umbrirea, calitatea aerului din interior,
  măsurarea gradului de adecvare a luminii naturale, sisteme de izolare și iluminat, sisteme de monitorizare și control
  și proiectarea clădirii. Metodologia de calcul al performanței energetice nu ar trebui să se bazeze doar pe sezonul în care este necesară utilizarea încălzirii, ci ar trebui să vizeze performanța energetică anuală a unei clădiri.
  Metodologia respectivă ar trebui să respecte standardele europene existente
  .

| (11) | Statele membre ar trebui să fixeze cerințe minime pentru performanța energetică a clădirilor. Aceste cerințe ar trebui stabilite avându-se în vedere atingerea echilibrului optim, din punctul de vedere al costurilor, între investițiile necesare și economiile de cost al energiei realizate pe durata de viață a clădirii. Ar trebui prevăzută posibilitatea ca statele membre să își revizuiască periodic cerințele minime de performanță energetică a clădirilor în funcție de progresul tehnic. |
| --- | --- |

(11)

Statele membre ar trebui să fixeze cerințe minime pentru performanța energetică a clădirilor. Aceste cerințe ar trebui stabilite avându-se în vedere atingerea echilibrului optim, din punctul de vedere al costurilor, între investițiile necesare și economiile de cost al energiei realizate pe durata de viață a clădirii. Ar trebui prevăzută posibilitatea ca statele membre să își revizuiască periodic cerințele minime de performanță energetică a clădirilor în funcție de progresul tehnic.

| (12) | Prezenta directivă nu aduce atingere articolelor 87 și 88 din tratat. În consecință, noțiunea de stimulent folosită în prezenta directivă nu ar trebui interpretată ca incluzând ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(12)

Prezenta directivă nu aduce atingere articolelor 87 și 88 din tratat. În consecință, noțiunea de stimulent folosită în prezenta directivă nu ar trebui interpretată ca incluzând ajutoarele de stat.

| (13) | Comisia ar trebui să stabilească o metodologie
  comună
  de calcul al nivelurilor optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică.
  Această metodologie ar trebui să corespundă celei utilizate în legislația comunitară aplicabilă cerințelor de performanță pentru produsele, componentele și sistemele tehnice ale clădirilor care alcătuiesc clădirile.
  Statele membre ar trebui să utilizeze această metodologie
  comună
  pentru
  a adopta
  cerințele minime de performanță energetică ▐. Rezultatele
  acestui calcul
  și datele utilizate pentru a le obține ar trebui raportate Comisiei în mod regulat. Aceste rapoarte ar trebui să îi permită Comisiei să evalueze progresele înregistrate de statele membre în ceea ce privește atingerea nivelurilor optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică și să elaboreze un raport în acest sens. ▐ Statele membre ar trebui
  să aplice
  această metodologie atunci când își revizuiesc
  și își stabilesc
  cerințele minime de performanță energetică. |
| --- | --- |

(13)

Comisia ar trebui să stabilească o metodologie
  comună
  de calcul al nivelurilor optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică.
  Această metodologie ar trebui să corespundă celei utilizate în legislația comunitară aplicabilă cerințelor de performanță pentru produsele, componentele și sistemele tehnice ale clădirilor care alcătuiesc clădirile.
  Statele membre ar trebui să utilizeze această metodologie
  comună
  pentru
  a adopta
  cerințele minime de performanță energetică ▐. Rezultatele
  acestui calcul
  și datele utilizate pentru a le obține ar trebui raportate Comisiei în mod regulat. Aceste rapoarte ar trebui să îi permită Comisiei să evalueze progresele înregistrate de statele membre în ceea ce privește atingerea nivelurilor optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică și să elaboreze un raport în acest sens. ▐ Statele membre ar trebui
  să aplice
  această metodologie atunci când își revizuiesc
  și își stabilesc
  cerințele minime de performanță energetică.

| (14) | Clădirile au un impact
  major
  asupra consumului de energie
  pe termen lung. Având în vedere ciclul lung de renovare al clădirilor existente,
  clădirile noi
  și cele existente care sunt supuse unor lucrări importante de renovare
  ar trebui
  , prin urmare,
  să îndeplinească cerințe minime de performanță energetică, adaptate climatului local. Întrucât posibilitățile de aplicare a sistemelor de alimentare cu energii alternative nu sunt de regulă explorate la întregul lor potențial, ar trebui
  analizate sistemele
  de alimentare cu energii alternative
  atât pentru clădirile noi, cât și pentru cele existente
  , indiferent de mărimea
  lor, în conformitate cu principiul asigurării în primul rând a reducerii nevoilor energetice pentru răcire și încălzire la un nivel minim optim din punct de vedere al costurilor
  . |
| --- | --- |

(14)

Clădirile au un impact
  major
  asupra consumului de energie
  pe termen lung. Având în vedere ciclul lung de renovare al clădirilor existente,
  clădirile noi
  și cele existente care sunt supuse unor lucrări importante de renovare
  ar trebui
  , prin urmare,
  să îndeplinească cerințe minime de performanță energetică, adaptate climatului local. Întrucât posibilitățile de aplicare a sistemelor de alimentare cu energii alternative nu sunt de regulă explorate la întregul lor potențial, ar trebui
  analizate sistemele
  de alimentare cu energii alternative
  atât pentru clădirile noi, cât și pentru cele existente
  , indiferent de mărimea
  lor, în conformitate cu principiul asigurării în primul rând a reducerii nevoilor energetice pentru răcire și încălzire la un nivel minim optim din punct de vedere al costurilor
  .

| (15) | Lucrările importante de renovare a unor clădiri existente, indiferent de dimensiunea acestora, constituie o ocazie de a adopta măsuri eficiente din punctul de vedere al costului pentru creșterea performanței energetice
  a întregii clădiri
  .
  Stabilirea de cerințe pentru măsuri eficiente din punctul de vedere al costului va garanta că nu se creează bariere care ar putea descuraja efectuarea unor lucrări importante de renovare. |
| --- | --- |

(15)

Lucrările importante de renovare a unor clădiri existente, indiferent de dimensiunea acestora, constituie o ocazie de a adopta măsuri eficiente din punctul de vedere al costului pentru creșterea performanței energetice
  a întregii clădiri
  .
  Stabilirea de cerințe pentru măsuri eficiente din punctul de vedere al costului va garanta că nu se creează bariere care ar putea descuraja efectuarea unor lucrări importante de renovare.

| (16) | Studiile demonstrează că sectorul construcțiilor este afectat de ineficiență, ceea ce generează costuri pentru utilizatorii finali mult mai mari decât costurile optime. Calculele arată că costurile de construcție ar putea fi reduse cu până la 30-35 % prin diminuarea pierderilor în majoritatea proceselor de construcție și pentru majoritatea produselor. Ineficiența sectorului construcțiilor reprezintă un risc important pentru obiectivul și scopul prezentei directive, deoarece costurile de construcție și renovare nejustificat de ridicate reduc rentabilitatea și, prin urmare, eficiența energetică a sectorului. Pentru a garanta funcționarea corespunzătoare a prezentei directive, Comisia ar trebui să evalueze funcționarea pieței construcțiilor și să-și prezinte concluziile și sugestiile Parlamentului European și Consiliului. Statele membre ar trebui să facă eforturi pentru a garanta prețuri transparente în domeniul construcțiilor și renovărilor, și, în plus, să adopte măsuri adecvate pentru înlăturarea barierelor din calea noilor operatori, în special a IMM-urilor, la intrarea pe piață și la accesul la instalațiile și infrastructurile relevante. |
| --- | --- |

(16)

Studiile demonstrează că sectorul construcțiilor este afectat de ineficiență, ceea ce generează costuri pentru utilizatorii finali mult mai mari decât costurile optime. Calculele arată că costurile de construcție ar putea fi reduse cu până la 30-35 % prin diminuarea pierderilor în majoritatea proceselor de construcție și pentru majoritatea produselor. Ineficiența sectorului construcțiilor reprezintă un risc important pentru obiectivul și scopul prezentei directive, deoarece costurile de construcție și renovare nejustificat de ridicate reduc rentabilitatea și, prin urmare, eficiența energetică a sectorului. Pentru a garanta funcționarea corespunzătoare a prezentei directive, Comisia ar trebui să evalueze funcționarea pieței construcțiilor și să-și prezinte concluziile și sugestiile Parlamentului European și Consiliului. Statele membre ar trebui să facă eforturi pentru a garanta prețuri transparente în domeniul construcțiilor și renovărilor, și, în plus, să adopte măsuri adecvate pentru înlăturarea barierelor din calea noilor operatori, în special a IMM-urilor, la intrarea pe piață și la accesul la instalațiile și infrastructurile relevante.

| (17) | În vederea îmbunătățirii eficienței energetice a aparatelor electrocasnice și a sistemelor de încălzire și răcire, ar trebui dezvoltată și pusă în practică tehnologia informației, obiectivul fiind „clădirile inteligente”. |
| --- | --- |

(17)

În vederea îmbunătățirii eficienței energetice a aparatelor electrocasnice și a sistemelor de încălzire și răcire, ar trebui dezvoltată și pusă în practică tehnologia informației, obiectivul fiind „clădirile inteligente”.

| (18) | Sunt necesare măsuri de creștere a numărului de clădiri care nu doar îndeplinesc ▐ cerințele minime în vigoare în materie de performanță energetică
  , dar și garantează cel puțin un nivel de performanță energetică optim din punct de vedere al costurilor
  . În acest scop, statele membre ar trebui să elaboreze planuri naționale pentru creșterea numărului de clădiri
  cu
  consum
  net
  de energie
  egal
  cu zero și să le transmită în mod regulat Comisiei. |
| --- | --- |

(18)

Sunt necesare măsuri de creștere a numărului de clădiri care nu doar îndeplinesc ▐ cerințele minime în vigoare în materie de performanță energetică
  , dar și garantează cel puțin un nivel de performanță energetică optim din punct de vedere al costurilor
  . În acest scop, statele membre ar trebui să elaboreze planuri naționale pentru creșterea numărului de clădiri
  cu
  consum
  net
  de energie
  egal
  cu zero și să le transmită în mod regulat Comisiei.

| (19) | Pentru a limita sarcina reprezentată de obligația de raportare a statelor membre, ar trebui să fie posibilă integrarea rapoartelor impuse de prezenta directivă în Planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică menționate la articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2006/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice ║ (9). Sectorul public din fiecare stat membru ar trebui să fie deschizător de drumuri în domeniul performanței energetice a clădirilor și, în consecință, planurile naționale ar trebui să fixeze obiective mai ambițioase pentru clădirile ocupate de autorități publice. |
| --- | --- |

(19)

Pentru a limita sarcina reprezentată de obligația de raportare a statelor membre, ar trebui să fie posibilă integrarea rapoartelor impuse de prezenta directivă în Planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică menționate la articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2006/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice ║ (9). Sectorul public din fiecare stat membru ar trebui să fie deschizător de drumuri în domeniul performanței energetice a clădirilor și, în consecință, planurile naționale ar trebui să fixeze obiective mai ambițioase pentru clădirile ocupate de autorități publice.

| (20) | Statele membre ar trebui să fie încurajate să adopte măsuri suplimentare celor prevăzute în prezenta directivă pentru a promova creșterea eficienței energetice a clădirilor. Astfel de măsuri pot include stimulente financiare și fiscale acordate întreprinderilor, proprietarilor de locuințe și locatarilor, inclusiv cote reduse de TVA pentru serviciile de renovare. |
| --- | --- |

(20)

Statele membre ar trebui să fie încurajate să adopte măsuri suplimentare celor prevăzute în prezenta directivă pentru a promova creșterea eficienței energetice a clădirilor. Astfel de măsuri pot include stimulente financiare și fiscale acordate întreprinderilor, proprietarilor de locuințe și locatarilor, inclusiv cote reduse de TVA pentru serviciile de renovare.

| (21) | Statele membre ar trebui să evite impunerea către consumatori a unor reglementări ale prețului energiei cu efecte de denaturare, care nu stimulează realizarea unor economii de energie. |
| --- | --- |

(21)

Statele membre ar trebui să evite impunerea către consumatori a unor reglementări ale prețului energiei cu efecte de denaturare, care nu stimulează realizarea unor economii de energie.

| (22) | Potențialii cumpărători sau locatari ai unei clădiri sau ai părților acesteia ar trebui să primească, prin intermediul certificatului de performanță energetică, informații corecte despre performanța energetică a clădirii și sfaturi practice pentru îmbunătățirea acesteia.
  Proprietarii și locatarii clădirilor comerciale ar trebui să fie, de asemenea, obligați să facă schimb de informații privind consumul real de energie, pentru a se garanta că aceștia dispun de toate datele necesare pentru a lua decizii în cunoștință de cauză cu privire la îmbunătățirile necesare.
  Certificatul ar trebui, de asemenea, să furnizeze informații despre impactul real al încălzirii și al răcirii asupra necesităților de energie ale clădirii, asupra consumului acesteia de energie primară și asupra emisiilor de dioxid de carbon.
  Proprietarii de clădiri ar trebui să aibă oportunitatea de a solicita certificarea sau o actualizare a certificatului în orice moment, nu numai în momentul închirierii, vânzării sau renovării clădirilor. |
| --- | --- |

(22)

Potențialii cumpărători sau locatari ai unei clădiri sau ai părților acesteia ar trebui să primească, prin intermediul certificatului de performanță energetică, informații corecte despre performanța energetică a clădirii și sfaturi practice pentru îmbunătățirea acesteia.
  Proprietarii și locatarii clădirilor comerciale ar trebui să fie, de asemenea, obligați să facă schimb de informații privind consumul real de energie, pentru a se garanta că aceștia dispun de toate datele necesare pentru a lua decizii în cunoștință de cauză cu privire la îmbunătățirile necesare.
  Certificatul ar trebui, de asemenea, să furnizeze informații despre impactul real al încălzirii și al răcirii asupra necesităților de energie ale clădirii, asupra consumului acesteia de energie primară și asupra emisiilor de dioxid de carbon.
  Proprietarii de clădiri ar trebui să aibă oportunitatea de a solicita certificarea sau o actualizare a certificatului în orice moment, nu numai în momentul închirierii, vânzării sau renovării clădirilor.

| (23) | Autoritățile publice ar trebui să folosească forța exemplului și ar trebui să pună în aplicare recomandările incluse în certificatul de performanță energetică în termenul său de valabilitate. Statele membre ar trebui să includă în planurile lor naționale măsuri pentru a sprijini autoritățile publice să fie primele care adoptă îmbunătățiri ale eficienței energetice și să pună în aplicare recomandările incluse în certificatul de performanță energetică în termenul său de valabilitate. Statele membre ar trebui să consulte reprezentanții autorităților locale și regionale atunci când elaborează planurile naționale. |
| --- | --- |

(23)

Autoritățile publice ar trebui să folosească forța exemplului și ar trebui să pună în aplicare recomandările incluse în certificatul de performanță energetică în termenul său de valabilitate. Statele membre ar trebui să includă în planurile lor naționale măsuri pentru a sprijini autoritățile publice să fie primele care adoptă îmbunătățiri ale eficienței energetice și să pună în aplicare recomandările incluse în certificatul de performanță energetică în termenul său de valabilitate. Statele membre ar trebui să consulte reprezentanții autorităților locale și regionale atunci când elaborează planurile naționale.

| (24) | În conformitate cu cerințele privind instalarea de contoare inteligente prevăzute în Directiva 2006/32/CE, proprietarii și locatarii ar trebui să primească informații corecte și în timp real privind consumul de energie din clădirile pe care le ocupă. |
| --- | --- |

(24)

În conformitate cu cerințele privind instalarea de contoare inteligente prevăzute în Directiva 2006/32/CE, proprietarii și locatarii ar trebui să primească informații corecte și în timp real privind consumul de energie din clădirile pe care le ocupă.

| (25) | Clădirile ocupate de autorități publice și cele frecventate des de către public 
  ar trebui să ofere
  un exemplu, arătând că sunt luate în considerare problemele de protecție a mediului înconjurător și de conservare a energiei, aceste clădiri trebuind, așadar, să fie supuse certificării energetice periodice. Certificatele privind performanța energetică ar trebui expuse în locuri vizibile, astfel încât publicul să fie mai bine informat în această privință.
  Dacă statele membre decid să includă consumul de energie printre cerințele legate de certificarea energetică, ar putea fi posibilă o abordare bazată pe localizare în cadrul căreia mai multe clădiri din aceeași vecinătate și ocupate de aceeași organizație au contoare energetice comune. |
| --- | --- |

(25)

Clădirile ocupate de autorități publice și cele frecventate des de către public 
  ar trebui să ofere
  un exemplu, arătând că sunt luate în considerare problemele de protecție a mediului înconjurător și de conservare a energiei, aceste clădiri trebuind, așadar, să fie supuse certificării energetice periodice. Certificatele privind performanța energetică ar trebui expuse în locuri vizibile, astfel încât publicul să fie mai bine informat în această privință.
  Dacă statele membre decid să includă consumul de energie printre cerințele legate de certificarea energetică, ar putea fi posibilă o abordare bazată pe localizare în cadrul căreia mai multe clădiri din aceeași vecinătate și ocupate de aceeași organizație au contoare energetice comune.

| (26) | Asigurarea recunoașterii reciproce a certificatelor de performanță energetică emise de un alt stat membru este, probabil, importantă pentru dezvoltarea unei piețe financiare transfrontaliere și a altor servicii care sprijină eficiența energetică. Pentru a facilita acest lucru, Comisia ar trebui să stabilească standarde comune minime privind forma și conținutul certificatelor și privind acreditarea experților. Un certificat de performanță energetică ar trebui să fie disponibil atât în limba proprietarului, cât și în limba locatarului, pentru ca recomandările să fie ușor de înțeles. |
| --- | --- |

(26)

Asigurarea recunoașterii reciproce a certificatelor de performanță energetică emise de un alt stat membru este, probabil, importantă pentru dezvoltarea unei piețe financiare transfrontaliere și a altor servicii care sprijină eficiența energetică. Pentru a facilita acest lucru, Comisia ar trebui să stabilească standarde comune minime privind forma și conținutul certificatelor și privind acreditarea experților. Un certificat de performanță energetică ar trebui să fie disponibil atât în limba proprietarului, cât și în limba locatarului, pentru ca recomandările să fie ușor de înțeles.

| (27) | În ultimii ani s-a înregistrat o creștere a numărului de sisteme de climatizare în țările Europei. Aceasta creează probleme considerabile la orele de vârf energetic, determinând creșterea costului electricității și dezechilibrarea balanței energetice în
  toate statele membre
  .
  Ar trebui acordată prioritate strategiilor care duc la creșterea performanțelor termice ale clădirilor pe timp de vară. În acest scop, ar trebui dezvoltate într-o mai mare măsură tehnicile de răcire pasivă, în primul rând cele care îmbunătățesc condițiile climatice de interior și microclimatul din preajma clădirilor. |
| --- | --- |

(27)

În ultimii ani s-a înregistrat o creștere a numărului de sisteme de climatizare în țările Europei. Aceasta creează probleme considerabile la orele de vârf energetic, determinând creșterea costului electricității și dezechilibrarea balanței energetice în
  toate statele membre
  .
  Ar trebui acordată prioritate strategiilor care duc la creșterea performanțelor termice ale clădirilor pe timp de vară. În acest scop, ar trebui dezvoltate într-o mai mare măsură tehnicile de răcire pasivă, în primul rând cele care îmbunătățesc condițiile climatice de interior și microclimatul din preajma clădirilor.

| (28) | Inspecția periodică a sistemelor de încălzire și de climatizare de către un personal calificat permite menținerea reglajelor corecte, în conformitate cu specificațiile tehnice ale produselor, ceea ce asigură o performanță optimă din punctul de vedere al mediului, al siguranței și al energiei. Ar trebui să se efectueze o evaluare independentă a întregului sistem de încălzire și de climatizare la intervale regulate pe durata ciclului de viață al acestor sisteme, mai ales înainte de înlocuirea sau de modernizarea acestora.
  Pentru a reduce cât mai mult sarcina administrativă a proprietarilor de clădiri și a locatarilor, statele membre ar trebui să garanteze că orice certificare a performanței energetice include o inspecție a sistemelor de încălzire și de climatizare și că, în măsura posibilităților, inspecțiile sistemelor de încălzire și de climatizare sunt realizate în același timp. |
| --- | --- |

(28)

Inspecția periodică a sistemelor de încălzire și de climatizare de către un personal calificat permite menținerea reglajelor corecte, în conformitate cu specificațiile tehnice ale produselor, ceea ce asigură o performanță optimă din punctul de vedere al mediului, al siguranței și al energiei. Ar trebui să se efectueze o evaluare independentă a întregului sistem de încălzire și de climatizare la intervale regulate pe durata ciclului de viață al acestor sisteme, mai ales înainte de înlocuirea sau de modernizarea acestora.
  Pentru a reduce cât mai mult sarcina administrativă a proprietarilor de clădiri și a locatarilor, statele membre ar trebui să garanteze că orice certificare a performanței energetice include o inspecție a sistemelor de încălzire și de climatizare și că, în măsura posibilităților, inspecțiile sistemelor de încălzire și de climatizare sunt realizate în același timp.

| (29) | O abordare comună a certificării performanței energetice a clădirilor și a inspecției sistemelor de încălzire și de climatizare , efectuate de specialiști calificați și autorizați, a căror independență trebuie să fie garantată pe baza unor criterii obiective, va contribui la omogenizarea regulilor în ceea ce privește eforturile statelor membre de a economisi energia în sectorul clădirilor și va permite în egală măsură viitorilor proprietari sau utilizatori să aibă o viziune clară asupra performanței energetice pe piața imobiliară în cadrul Comunității. Pentru a garanta calitatea certificatelor de performanță energetică și a inspecției sistemelor de încălzire și de climatizare în întreaga Comunitate, în fiecare stat membru ar trebui să se instituie un mecanism de control independent. |
| --- | --- |

(29)

O abordare comună a certificării performanței energetice a clădirilor și a inspecției sistemelor de încălzire și de climatizare , efectuate de specialiști calificați și autorizați, a căror independență trebuie să fie garantată pe baza unor criterii obiective, va contribui la omogenizarea regulilor în ceea ce privește eforturile statelor membre de a economisi energia în sectorul clădirilor și va permite în egală măsură viitorilor proprietari sau utilizatori să aibă o viziune clară asupra performanței energetice pe piața imobiliară în cadrul Comunității. Pentru a garanta calitatea certificatelor de performanță energetică și a inspecției sistemelor de încălzire și de climatizare în întreaga Comunitate, în fiecare stat membru ar trebui să se instituie un mecanism de control independent.

| (30) | Autoritățile locale și regionale au un rol esențial pentru punerea în aplicare cu succes a prezentei directive. Reprezentanții acestora ar trebui să fie consultați în legătură cu toate aspectele punerii sale în aplicare la nivel național sau regional. Urbaniștii locali și inspectorii de construcții ar trebui să beneficieze de orientarea și resursele adecvate pentru a-și exercita atribuțiile necesare. |
| --- | --- |

(30)

Autoritățile locale și regionale au un rol esențial pentru punerea în aplicare cu succes a prezentei directive. Reprezentanții acestora ar trebui să fie consultați în legătură cu toate aspectele punerii sale în aplicare la nivel național sau regional. Urbaniștii locali și inspectorii de construcții ar trebui să beneficieze de orientarea și resursele adecvate pentru a-și exercita atribuțiile necesare.

| (31) | În măsura în care accesul sau îndeplinirea profesiei de instalator este o profesie reglementată, condițiile preliminare pentru recunoașterea calificărilor profesionale sunt stabilite prin Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale

   (10)

  . În consecință, prezenta directivă se aplică fără a aduce atingere Directivei 2005/36/CE. Deși Directiva 2005/36/CE stabilește cerințe pentru recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale, inclusiv pentru arhitecți, este necesar, de asemenea, să se garanteze că arhitecții și urbaniștii țin seama în mod corespunzător de tehnologiile cu randament energetic ridicat în planurile și proiectele lor. Prin urmare, statele membre ar trebui să pună la dispoziție orientări clare. Acest lucru ar trebui să se realizeze fără a aduce atingere dispozițiilor Directivei 2005/36/CE, în special articolelor 46 și 49. |
| --- | --- |

(31)

În măsura în care accesul sau îndeplinirea profesiei de instalator este o profesie reglementată, condițiile preliminare pentru recunoașterea calificărilor profesionale sunt stabilite prin Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale

   (10)

  . În consecință, prezenta directivă se aplică fără a aduce atingere Directivei 2005/36/CE. Deși Directiva 2005/36/CE stabilește cerințe pentru recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale, inclusiv pentru arhitecți, este necesar, de asemenea, să se garanteze că arhitecții și urbaniștii țin seama în mod corespunzător de tehnologiile cu randament energetic ridicat în planurile și proiectele lor. Prin urmare, statele membre ar trebui să pună la dispoziție orientări clare. Acest lucru ar trebui să se realizeze fără a aduce atingere dispozițiilor Directivei 2005/36/CE, în special articolelor 46 și 49.

| (32) | Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei directive ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (11). |
| --- | --- |

(32)

Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei directive ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (11).

| (33) | În special, Comisia ar trebui împuternicită să adapteze la progresul tehnic anumite părți ale cadrului general expus în anexa I, să stabilească o metodologie
  comună
  de calcul al nivelurilor optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică și să stabilească

  o definiție
  a clădirilor
  cu un
  consum de energie
  egal
  cu zero
  , luând în considerare condițiile meteorologice regionale normale și schimbările prognozate ale acestor condiții meteorologice în timp
  Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive, printre altele prin completarea cu noi elemente neesențiale, acestea trebuie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE. |
| --- | --- |

(33)

În special, Comisia ar trebui împuternicită să adapteze la progresul tehnic anumite părți ale cadrului general expus în anexa I, să stabilească o metodologie
  comună
  de calcul al nivelurilor optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică și să stabilească

  o definiție
  a clădirilor
  cu un
  consum de energie
  egal
  cu zero
  , luând în considerare condițiile meteorologice regionale normale și schimbările prognozate ale acestor condiții meteorologice în timp
  Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive, printre altele prin completarea cu noi elemente neesențiale, acestea trebuie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE.

| (34) | Întrucât aplicațiile de iluminat reprezintă în prezent aproximativ 14 % din energia utilizată în UE și întrucât sistemele de iluminat moderne bazate pe cele mai recente tehnologii pot economisi peste 80 % din energie, menținând în același timp condițiile de iluminare la standarde europene, ceea ce reprezintă o contribuție insuficient exploatată care permite Uniunii Europene să-și atingă obiectivele pentru anul 2020, Comisia ar trebui să ia măsurile necesare pentru adoptarea unei directive privind proiectarea sistemelor de iluminat cu scopul de a completa măsurile și obiectivele prevăzute în prezenta directivă. Se consideră că creșterea eficienței energetice ca urmare a îmbunătățirii proiectării sistemelor de iluminat și a utilizării unor surse de lumină eficiente din punct de vedere energetic, în conformitate cu dispozițiile Directivei 2009/...CE a Parlamentului European și a Consiliului din ...de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (reformare)]

   (12)

  , contribuie în mod semnificativ la ameliorarea performanței energetice a clădirilor. |
| --- | --- |

(34)

Întrucât aplicațiile de iluminat reprezintă în prezent aproximativ 14 % din energia utilizată în UE și întrucât sistemele de iluminat moderne bazate pe cele mai recente tehnologii pot economisi peste 80 % din energie, menținând în același timp condițiile de iluminare la standarde europene, ceea ce reprezintă o contribuție insuficient exploatată care permite Uniunii Europene să-și atingă obiectivele pentru anul 2020, Comisia ar trebui să ia măsurile necesare pentru adoptarea unei directive privind proiectarea sistemelor de iluminat cu scopul de a completa măsurile și obiectivele prevăzute în prezenta directivă. Se consideră că creșterea eficienței energetice ca urmare a îmbunătățirii proiectării sistemelor de iluminat și a utilizării unor surse de lumină eficiente din punct de vedere energetic, în conformitate cu dispozițiile Directivei 2009/...CE a Parlamentului European și a Consiliului din ...de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (reformare)]

   (12)

  , contribuie în mod semnificativ la ameliorarea performanței energetice a clădirilor.

| (35) | Deoarece, din cauza complexității sectorului clădirilor și a incapacității piețelor naționale ale locuințelor de a aborda corespunzător provocările
  performanței
  energetice, obiectivele de creștere a performanței energetice a clădirilor nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este stabilit la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar în vederea atingerii acestor obiective. |
| --- | --- |

(35)

Deoarece, din cauza complexității sectorului clădirilor și a incapacității piețelor naționale ale locuințelor de a aborda corespunzător provocările
  performanței
  energetice, obiectivele de creștere a performanței energetice a clădirilor nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este stabilit la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar în vederea atingerii acestor obiective.

| (36) | Obligația de a transpune prezenta directivă în dreptul intern ar trebui să se limiteze la dispozițiile care reprezintă o modificare de fond în raport cu directiva anterioară. Obligația de a transpune dispozițiile neschimbate rezultă din directiva anterioară. |
| --- | --- |

(36)

Obligația de a transpune prezenta directivă în dreptul intern ar trebui să se limiteze la dispozițiile care reprezintă o modificare de fond în raport cu directiva anterioară. Obligația de a transpune dispozițiile neschimbate rezultă din directiva anterioară.

| (37) | Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpunere în dreptul intern și de aplicare a directivei menționate în anexa VI partea B, |
| --- | --- |

(37)

Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpunere în dreptul intern și de aplicare a directivei menționate în anexa VI partea B,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Obiect

Prezenta directivă promovează îmbunătățirea performanței energetice a clădirilor în cadrul Comunității, ținând cont de condițiile climatice din exterior și de condițiile locale, precum și de cerințele legate de climatul interior și de
  nivelurile de performanță energetică optime din punctul de vedere al costului
  .

Prezenta directivă stabilește cerințe cu privire la:

| (a) | ▐ o metodologie de calcul al performanței energetice integrate a clădirilor și a părților acestora
  , a componentelor și a sistemelor tehnice ale acestora
  ; |
| --- | --- |

(a)

▐ o metodologie de calcul al performanței energetice integrate a clădirilor și a părților acestora
  , a componentelor și a sistemelor tehnice ale acestora
  ;

| (b) | aplicarea cerințelor minime privind performanța energetică la clădirile noi și la părțile acestora; |
| --- | --- |

(b)

aplicarea cerințelor minime privind performanța energetică la clădirile noi și la părțile acestora;

| (c) | aplicarea cerințelor minime de performanță energetică la clădirile existente ▐ care sunt supuse unor lucrări importante de renovare
  și la componentele și sistemelor tehnice ale clădirilor, atunci când acestea sunt înlocuite sau modernizate
  ; |
| --- | --- |

(c)

aplicarea cerințelor minime de performanță energetică la clădirile existente ▐ care sunt supuse unor lucrări importante de renovare
  și la componentele și sistemelor tehnice ale clădirilor, atunci când acestea sunt înlocuite sau modernizate
  ;

| (d) | planurile
  și obiectivele
  naționale pentru creșterea numărului de clădiri
  cu un
  consum
  net
  de energie
  egal
  cu zero; |
| --- | --- |

(d)

planurile
  și obiectivele
  naționale pentru creșterea numărului de clădiri
  cu un
  consum
  net
  de energie
  egal
  cu zero;

| (e) | certificarea energetică a clădirilor sau a părților acestora; |
| --- | --- |

(e)

certificarea energetică a clădirilor sau a părților acestora;

| (f) | inspecția periodică a sistemelor de încălzire și de climatizare din clădiri; |
| --- | --- |

(f)

inspecția periodică a sistemelor de încălzire și de climatizare din clădiri;

| (g) | sistemele de control independent al certificatelor de performanță energetică și al rapoartelor de inspecție; |
| --- | --- |

(g)

sistemele de control independent al certificatelor de performanță energetică și al rapoartelor de inspecție;

| (h) | cerințele privind educația, formarea și recunoașterea reciprocă între statele membre a celor care certifică performanța energetică a clădirilor și a inspectorilor sistemelor de încălzire și de aer condiționat; |
| --- | --- |

(h)

cerințele privind educația, formarea și recunoașterea reciprocă între statele membre a celor care certifică performanța energetică a clădirilor și a inspectorilor sistemelor de încălzire și de aer condiționat;

| (i) | planurile naționale pentru eliminarea barierelor existente în legislația referitoare la clădiri, chirii și protecția patrimoniului și pentru crearea unor stimulente financiare. |
| --- | --- |

(i)

planurile naționale pentru eliminarea barierelor existente în legislația referitoare la clădiri, chirii și protecția patrimoniului și pentru crearea unor stimulente financiare.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentei directive se aplică următoarele definiții:

| 1. | „clădire” înseamnă o construcție cu acoperiș și ziduri în care energia se utilizează pentru a regla climatul interior; |
| --- | --- |

1.

„clădire” înseamnă o construcție cu acoperiș și ziduri în care energia se utilizează pentru a regla climatul interior;

| 2. | „clădire nouă” înseamnă o clădire pentru care autorizația relevantă de construcție este obținută după intrarea în vigoare a prezentei directive; |
| --- | --- |

2.

„clădire nouă” înseamnă o clădire pentru care autorizația relevantă de construcție este obținută după intrarea în vigoare a prezentei directive;

| 3. | „părți ale clădirilor” înseamnă apartamente sau unități destinate utilizării separate, în imobile de tip bloc; |
| --- | --- |

3.

„părți ale clădirilor” înseamnă apartamente sau unități destinate utilizării separate, în imobile de tip bloc;

| 4. | „clădire cu consum net de energie egal cu zero” înseamnă o clădire în cazul căreia, datorită nivelului foarte ridicat al eficienței energetice a clădirii, consumul anual global de energie primară este egal cu sau mai mic decât cantitatea de energie din surse regenerabile produsă in situ; |
| --- | --- |

4.

„clădire cu consum net de energie egal cu zero” înseamnă o clădire în cazul căreia, datorită nivelului foarte ridicat al eficienței energetice a clădirii, consumul anual global de energie primară este egal cu sau mai mic decât cantitatea de energie din surse regenerabile produsă in situ;

| 5. | „sistem tehnic al clădirii” înseamnă echipamentele tehnice pentru încălzire, răcire, ventilare, apă caldă, iluminat și producerea de energie electrică

  , pentru sistemele de măsurare, monitorizare și control
  sau pentru o combinație a acestora; |
| --- | --- |

5.

„sistem tehnic al clădirii” înseamnă echipamentele tehnice pentru încălzire, răcire, ventilare, apă caldă, iluminat și producerea de energie electrică

  , pentru sistemele de măsurare, monitorizare și control
  sau pentru o combinație a acestora;

| 6. | „performanță energetică a unei clădiri” înseamnă cantitatea de energie calculată sau măsurată necesară pentru a face față necesarului de energie
  primară
  legat de utilizarea tipică a clădirii,
  exprimat în kWh/m 2



  pe an,
  care presupune, între altele, energia utilizată pentru încălzire, apă caldă, răcire, ventilație și
  instalațiile de
  iluminat
  integrate, ținând cont de câștigurile de energie solară pasivă, umbrire și de lumina naturală
  ; |
| --- | --- |

6.

„performanță energetică a unei clădiri” înseamnă cantitatea de energie calculată sau măsurată necesară pentru a face față necesarului de energie
  primară
  legat de utilizarea tipică a clădirii,
  exprimat în kWh/m 2



  pe an,
  care presupune, între altele, energia utilizată pentru încălzire, apă caldă, răcire, ventilație și
  instalațiile de
  iluminat
  integrate, ținând cont de câștigurile de energie solară pasivă, umbrire și de lumina naturală
  ;

| 7. | „energie primară” înseamnă energie
  produsă
  din surse regenerabile și neregenerabile, care nu a trecut prin niciun proces de conversiune sau transformare; |
| --- | --- |

7.

„energie primară” înseamnă energie
  produsă
  din surse regenerabile și neregenerabile, care nu a trecut prin niciun proces de conversiune sau transformare;

| 8. | „energie din surse regenerabile” înseamnă energie din surse regenerabile nefosile: eoliană, solară, geotermală, aerotermală, hidrotermală și energia oceanelor, energia hidroelectrică, biomasa, gazul de fermentare a deșeurilor, gazul provenit din instalațiile de epurare a apelor reziduale și biogazul; |
| --- | --- |

8.

„energie din surse regenerabile” înseamnă energie din surse regenerabile nefosile: eoliană, solară, geotermală, aerotermală, hidrotermală și energia oceanelor, energia hidroelectrică, biomasa, gazul de fermentare a deșeurilor, gazul provenit din instalațiile de epurare a apelor reziduale și biogazul;

| 9. | „anvelopă a clădirii” înseamnă elementele
  integrate ale
  unei clădiri care separă interiorul acesteia de mediul exterior ▐; |
| --- | --- |

9.

„anvelopă a clădirii” înseamnă elementele
  integrate ale
  unei clădiri care separă interiorul acesteia de mediul exterior ▐;

| 10. | „componentă a clădirii” înseamnă o parte individuală a clădirii care influențează performanța energetică a clădirii și nu face parte din sistemul tehnic al clădirii, inclusiv ferestrele, dispozitivele de umbrire, ușile exterioare, pereții, fundațiile, placa subsolului, tavanul, acoperișul și sistemele de izolare; |
| --- | --- |

10.

„componentă a clădirii” înseamnă o parte individuală a clădirii care influențează performanța energetică a clădirii și nu face parte din sistemul tehnic al clădirii, inclusiv ferestrele, dispozitivele de umbrire, ușile exterioare, pereții, fundațiile, placa subsolului, tavanul, acoperișul și sistemele de izolare;

| 11. | „renovare majoră” înseamnă renovarea unei clădiri în cazul căreia:






  (a) | costul total al renovării legat de anvelopa clădirii sau de sistemele tehnice ale acesteia depășește
  20 %
  din valoarea clădirii,
  caz în care valoarea trebuie să se bazeze pe costurile actuale de construcție din statul membru respectiv,
  excluzând valoarea terenului pe care este situată clădirea, sau |
| --- | --- | --- |

11.

„renovare majoră” înseamnă renovarea unei clădiri în cazul căreia:

(a)

costul total al renovării legat de anvelopa clădirii sau de sistemele tehnice ale acesteia depășește
  20 %
  din valoarea clădirii,
  caz în care valoarea trebuie să se bazeze pe costurile actuale de construcție din statul membru respectiv,
  excluzând valoarea terenului pe care este situată clădirea, sau

| (b) | peste 25 % din suprafața anvelopei clădirii
  , care are un efect direct asupra performanței energetice a clădirii,
  este supusă renovării; |
| --- | --- |

(b)

peste 25 % din suprafața anvelopei clădirii
  , care are un efect direct asupra performanței energetice a clădirii,
  este supusă renovării;

| 12. | „standard european” înseamnă un standard adoptat de Comitetul European de Standardizare, de Comitetul European de Standardizare Electrotehnică sau de Institutul European de Standarde în Telecomunicații și pus la dispoziția publicului; |
| --- | --- |

12.

„standard european” înseamnă un standard adoptat de Comitetul European de Standardizare, de Comitetul European de Standardizare Electrotehnică sau de Institutul European de Standarde în Telecomunicații și pus la dispoziția publicului;

| 13. | „certificat de performanță energetică” înseamnă un certificat, recunoscut de statul membru sau de o persoană juridică desemnată de acesta, care indică performanța energetică a unei clădiri sau a părților acesteia, calculată în conformitate cu o metodologie adoptată conform articolului 3; |
| --- | --- |

13.

„certificat de performanță energetică” înseamnă un certificat, recunoscut de statul membru sau de o persoană juridică desemnată de acesta, care indică performanța energetică a unei clădiri sau a părților acesteia, calculată în conformitate cu o metodologie adoptată conform articolului 3;

| 14. | „cogenerare” înseamnă producerea simultană, în același proces, a energiei termice și a energiei electrice și/sau mecanice; |
| --- | --- |

14.

„cogenerare” înseamnă producerea simultană, în același proces, a energiei termice și a energiei electrice și/sau mecanice;

| 15. | „nivel optim din punctul de vedere al costurilor” înseamnă
  nivelul la care analiza
  de
  rentabilitate calculată
  pe durata ciclului de viață al unei clădiri
  este pozitivă
  , ținându-se seama
  cel puțin de valoarea actuală netă a investițiilor și
  de costurile de ▐ exploatare (inclusiv costurile privind energia), de
  întreținere, de
  veniturile din energia produsă ▐ și, după caz, de costurile de eliminare; |
| --- | --- |

15.

„nivel optim din punctul de vedere al costurilor” înseamnă
  nivelul la care analiza
  de
  rentabilitate calculată
  pe durata ciclului de viață al unei clădiri
  este pozitivă
  , ținându-se seama
  cel puțin de valoarea actuală netă a investițiilor și
  de costurile de ▐ exploatare (inclusiv costurile privind energia), de
  întreținere, de
  veniturile din energia produsă ▐ și, după caz, de costurile de eliminare;

| 16. | „sistem de climatizare” înseamnă o combinație a componentelor necesare pentru a asigura o formă de tratare a aerului din interior, inclusiv ventilația; |
| --- | --- |

16.

„sistem de climatizare” înseamnă o combinație a componentelor necesare pentru a asigura o formă de tratare a aerului din interior, inclusiv ventilația;

| 17. | „cazan” înseamnă ansamblul format din corpul cazanului și arzător, destinat să transmită unui lichid căldura rezultată în urma procesului de ardere; |
| --- | --- |

17.

„cazan” înseamnă ansamblul format din corpul cazanului și arzător, destinat să transmită unui lichid căldura rezultată în urma procesului de ardere;

| 18. | „putere nominală utilă” înseamnă puterea calorică maximă, exprimată în kW, pecificată și garantată de către producător ca fiind furnizată în timpul unei exploatări continue, cu respectarea randamentului util indicat de fabricant; |
| --- | --- |

18.

„putere nominală utilă” înseamnă puterea calorică maximă, exprimată în kW, pecificată și garantată de către producător ca fiind furnizată în timpul unei exploatări continue, cu respectarea randamentului util indicat de fabricant;

| 19. | „pompă de căldură” înseamnă un
  mecanism, un
  dispozitiv sau o instalație care
  transferă
  căldura din
  mediul natural, de exemplu din
  aer, apă sau sol
  , către clădiri sau instalații industriale, inversând fluxul natural al căldurii astfel încât să circule de la o temperatură mai scăzută spre una mai ridicată. Volumul de energie ambientală care trebuie captată de pompele de căldură pentru a fi considerată energie regenerabilă în temeiul prezentei directive se stabilește în conformitate cu Directiva 2009/28/CE; |
| --- | --- |

19.

„pompă de căldură” înseamnă un
  mecanism, un
  dispozitiv sau o instalație care
  transferă
  căldura din
  mediul natural, de exemplu din
  aer, apă sau sol
  , către clădiri sau instalații industriale, inversând fluxul natural al căldurii astfel încât să circule de la o temperatură mai scăzută spre una mai ridicată. Volumul de energie ambientală care trebuie captată de pompele de căldură pentru a fi considerată energie regenerabilă în temeiul prezentei directive se stabilește în conformitate cu Directiva 2009/28/CE;

| 20. | „pauperitate energetică” înseamnă situația în care o gospodărie trebuie să cheltuiască peste 10 % din venituri pentru plata facturilor la energie pentru a-și încălzi casa la un standard acceptabil bazat pe nivelurile recomandate de Organizația Mondială a Sănătății; |
| --- | --- |

20.

„pauperitate energetică” înseamnă situația în care o gospodărie trebuie să cheltuiască peste 10 % din venituri pentru plata facturilor la energie pentru a-și încălzi casa la un standard acceptabil bazat pe nivelurile recomandate de Organizația Mondială a Sănătății;

| 21. | „sistem de iluminat” înseamnă combinația de componente necesară pentru furnizarea unui anumit nivel de iluminare; |
| --- | --- |

21.

„sistem de iluminat” înseamnă combinația de componente necesară pentru furnizarea unui anumit nivel de iluminare;

| 22. | „încălzire sau răcire urbană” înseamnă distribuția energiei termice sub formă de abur, apă fierbinte sau lichide răcite, de la o sursă centrală de producție, prin intermediul unei rețele, către mai multe clădiri, în scopul utilizării sale pentru încălzirea sau răcirea spațiului sau a proceselor sau pentru încălzirea apei; |
| --- | --- |

22.

„încălzire sau răcire urbană” înseamnă distribuția energiei termice sub formă de abur, apă fierbinte sau lichide răcite, de la o sursă centrală de producție, prin intermediul unei rețele, către mai multe clădiri, în scopul utilizării sale pentru încălzirea sau răcirea spațiului sau a proceselor sau pentru încălzirea apei;

| 23. | „proiectarea sistemelor de iluminat” înseamnă o schemă sau un desen care detaliază configurația și distribuirea corpurilor de iluminat, inclusiv ale dispozitivelor de control aferente. |
| --- | --- |

23.

„proiectarea sistemelor de iluminat” înseamnă o schemă sau un desen care detaliază configurația și distribuirea corpurilor de iluminat, inclusiv ale dispozitivelor de control aferente.

Articolul 3

Adoptarea unei metodologii de calcul al performanței energetice a clădirilor

(1)
     
  După consultarea părților interesante relevante și, în special, a reprezentanților autorităților locale, regionale și naționale, Comisia stabilește până la 31 martie 2010
  o metodologie
  comună
  de calcul al performanței energetice a clădirilor în conformitate cu cadrul general prevăzut în anexa I.

Măsurile respective, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 22 alineatul (2).

(2)
     
  Statele membre pun în aplicare această
  metodologie
  comună.

(3)
     
  Performanța energetică a clădirilor este exprimată în mod transparent și include un indicator al necesarului de energie primară.

Articolul 4

Stabilirea cerințelor minime de performanță energetică

(1)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a garanta că cerințele minime de performanță energetică pentru clădiri
  și pentru componentele, sistemele tehnice și părțile acestora
  sunt stabilite
  cel puțin
  în vederea atingerii unor niveluri optime din punctul de vedere al costurilor și sunt calculate în conformitate cu metodologia
  comună

  menționată la articolul 3.

La stabilirea acestor cerințe, statele membre
  consultă autoritățile publice și alte părți interesate și
  pot să facă o distincție între clădirile noi și cele deja existente, precum și între diverse categorii de clădiri.

Aceste cerințe
  respectă alte acte legislative comunitare aplicabile și
  țin seama de condițiile ║ care caracterizează climatul general interior
  și iluminarea interioară și exterioară
  , cu scopul de a evita posibile efecte negative cum ar fi o ventilație necorespunzătoare
  și iluminatul natural necorespunzător
  , precum și de condițiile locale, destinația clădirii și vechimea acesteia.

Aceste cerințe sunt revizuite la intervale regulate, care nu trebuie să depășească
  patru
  ani și ▐ sunt actualizate pentru a reflecta progresul tehnic din sectorul construcțiilor.

Dispozițiile prezentului articol nu împiedică statele membre să susțină construirea de noi clădiri, renovările majore, modernizarea componentelor și a sistemelor tehnice la un nivel superior cerințelor minime stabilite prin prezenta directivă.

(2)   Statele membre pot hotărî să nu stabilească sau să nu aplice cerințele menționate la alineatul (1) pentru următoarele categorii de clădiri:

| (a) | clădiri protejate oficial ca făcând parte dintr-un complex desemnat ca atare sau datorită valorii lor arhitecturale sau istorice deosebite,
  în măsura în care
  respectarea
  unei anumite cerințe
  minime de performanță energetică ar altera în mod inacceptabil caracterul sau înfățișarea acestora; |
| --- | --- |

(a)

clădiri protejate oficial ca făcând parte dintr-un complex desemnat ca atare sau datorită valorii lor arhitecturale sau istorice deosebite,
  în măsura în care
  respectarea
  unei anumite cerințe
  minime de performanță energetică ar altera în mod inacceptabil caracterul sau înfățișarea acestora;

| (b) | clădiri utilizate ca lăcașuri de cult sau pentru alte activități cu caracter religios; |
| --- | --- |

(b)

clădiri utilizate ca lăcașuri de cult sau pentru alte activități cu caracter religios;

| (c) | construcții provizorii prevăzute să fie utilizate o perioadă de mai puțin
  de 18 luni
  , platforme industriale, ateliere și clădiri din domeniul agricol ce nu sunt utilizate ca locuințe și care prezintă o cerere redusă de energie și clădiri nerezidențiale din domeniul agricol utilizate de un sector reglementat printr-un acord sectorial național în ceea ce privește performanța energetică;
  ▐ |
| --- | --- |

(c)

construcții provizorii prevăzute să fie utilizate o perioadă de mai puțin
  de 18 luni
  , platforme industriale, ateliere și clădiri din domeniul agricol ce nu sunt utilizate ca locuințe și care prezintă o cerere redusă de energie și clădiri nerezidențiale din domeniul agricol utilizate de un sector reglementat printr-un acord sectorial național în ceea ce privește performanța energetică;

▐

| (d) | clădiri independente cu o suprafață utilă totală mai mică de 50 m 2. |
| --- | --- |

(d)

clădiri independente cu o suprafață utilă totală mai mică de 50 m 2.

(3)   Începând cu 30 iunie
  2012
  , statele membre ▐ acordă stimulente
  doar
  pentru construcția sau renovarea
  majoră a
  clădirilor sau a părților acestora
  , inclusiv a componentelor clădirii, ale căror rezultate
  respectă
  cel puțin
  un nivel al cerințelor minime de performanță energetică echivalent cu rezultatele calculului menționat la articolul 5 alineatul (2).

(4)   ▐ Statele membre își revizuiesc cerințele minime de performanță energetică stabilite în conformitate cu alineatul (1)
  și
  se asigură că respectivele cerințe ating
  cel puțin
  nivelul care rezultă din calculul menționat la articolul 5 alineatul (2)
  până la 30 iunie 2015
  .

(5)
     
  Statele membre furnizează subvenții și consultanță tehnică pentru clădirile sau centrele istorice în vederea începerii unor programe specifice de adaptare a acestora la eficiența energetică.

(6)
     
  Sistemele de producție de energie și măsurile de izolare din centrele istorice fac obiectul unor evaluări a impactului vizual.

Articolul 5

Calculul nivelurilor optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică

(1)   
  După consultarea părților interesante relevante și, în special, a reprezentanților autorităților locale, regionale și naționale și în temeiul principiilor stabilite în anexa IV,
  Comisia stabilește
  , până la 31 martie 2010,
  o metodologie
  comună
  de calcul al nivelurilor optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică a clădirilor sau a părților acestora. Această metodologie
  comună poate face trimitere la standardele europene relevante și:

| — | face distincție între clădirile noi și cele deja existente, precum și între diverse categorii de clădiri, |
| --- | --- |

—

face distincție între clădirile noi și cele deja existente, precum și între diverse categorii de clădiri,

| — | reflectă condițiile climatice diferite din diversele state membre și schimbările probabile ale acestor condiții pentru durata de viață a clădirii în cauză și |
| --- | --- |

—

reflectă condițiile climatice diferite din diversele state membre și schimbările probabile ale acestor condiții pentru durata de viață a clădirii în cauză și

| — | stabilește ipoteze sau metode de calcul comune pentru costurile energiei. |
| --- | --- |

—

stabilește ipoteze sau metode de calcul comune pentru costurile energiei.

Comisia revizuiește și, dacă este cazul, actualizează metodologia comună din cinci în cinci ani.

Respectivele măsuri destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive, prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 22 alineatul (2).

(2)   Statele membre calculează nivelurile optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică utilizând metodologia
  comună
  stabilită în conformitate cu alineatul (1) și parametri pertinenți, precum condițiile climatice ▐.

Statele membre raportează Comisiei toate datele de intrare și ipotezele utilizate pentru calculele menționate, precum și toate rezultatele acestora. Raportul
  este
  inclus în Planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică menționate la articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2006/32/CE. Statele membre transmit Comisiei rapoartele menționate la fiecare trei ani. Primul raport se transmite până cel târziu la 30 iunie 2011.

(3)   Comisia publică un raport privind progresele înregistrate de statele membre în ceea ce privește
  punerea în aplicare a prezentului articol
  .

Articolul 6

Clădiri noi

1.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura că noile clădiri îndeplinesc cerințele minime de performanță energetică stabilite în conformitate cu articolul 4
  și respectă dispozițiile articolului 9
  .

Pentru clădirile noi, statele membre
  promovează utilizarea unor
  sisteme alternative
  de înaltă eficiență
  .
  Aceste sisteme alternative pot include următoarele, fără a se limita la acestea
  :

| (a) | sisteme descentralizate de alimentare cu energie bazate pe ▐ energie
  din surse regenerabile
  ; |
| --- | --- |

(a)

sisteme descentralizate de alimentare cu energie bazate pe ▐ energie
  din surse regenerabile
  ;

| (b) | cogenerare; |
| --- | --- |

(b)

cogenerare;

| (c) | sisteme de încălzire sau de răcire de cartier sau de bloc, dacă există
  , în special cele bazate total sau parțial pe energii din surse regenerabile
  ; |
| --- | --- |

(c)

sisteme de încălzire sau de răcire de cartier sau de bloc, dacă există
  , în special cele bazate total sau parțial pe energii din surse regenerabile
  ;

| (d) | pompe de căldură; |
| --- | --- |

(d)

pompe de căldură;

| (e) | echipamente TIC în scop de monitorizare și control. |
| --- | --- |

(e)

echipamente TIC în scop de monitorizare și control.

Articolul 7

Clădiri existente

Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura că, atunci când clădirile sunt supuse unor renovări majore
  sau când sunt modernizate ori înlocuite componente sau sisteme tehnice ale clădirilor sau părți ale acestora
  , performanța lor energetică este îmbunătățită pentru a satisface
  cel puțin
  cerințele minime de performanță energetică, în măsura în care acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic, funcțional și economic. Statele membre determină aceste cerințe minime de performanță energetică în conformitate cu articolul 4
  și ținând cont de cerințele articolului 9
  . Cerințele
  se stabilesc atât
  pentru sistemele sau componentele renovate
  ale clădirilor
  ,
  atunci când acestea sunt modernizate sau înlocuite, cât și pentru clădirea renovată în totalitate, în cazul unei renovări majore
  .

În cazul renovărilor majore ale clădirilor, statele membre încurajează să se studieze și să se ia în considerare posibilitatea de a utiliza următoarele sisteme alternative de înaltă eficiență:

| (a) | sisteme descentralizate de alimentare cu energie bazate pe energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(a)

sisteme descentralizate de alimentare cu energie bazate pe energie din surse regenerabile;

| (b) | cogenerare; |
| --- | --- |

(b)

cogenerare;

| (c) | sisteme de încălzire sau de răcire urbane sau colective, dacă există, în special cele bazate total sau parțial pe energii din surse regenerabile; |
| --- | --- |

(c)

sisteme de încălzire sau de răcire urbane sau colective, dacă există, în special cele bazate total sau parțial pe energii din surse regenerabile;

| (d) | pompe de căldură; |
| --- | --- |

(d)

pompe de căldură;

| (e) | echipamente TIC în scop de monitorizare și control. |
| --- | --- |

(e)

echipamente TIC în scop de monitorizare și control.

Articolul 8

Sisteme tehnice și componente

  ale clădirilor

(1)   Statele membre stabilesc cerințe minime de performanță energetică în ceea ce privește
  componentele clădirilor și
  sistemele tehnice ale clădirilor care sunt instalate
  și puse în funcțiune
  în clădiri
  și care nu intră în domeniul de aplicare al Directivei 2009/...CE ...de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic] și al măsurilor sale de aplicare
  . Se stabilesc cerințe pentru

  noile echipamente de lucru,
  sistemele tehnice ale clădirilor,
  componente ale clădirilor și părți ale acestora
  ,
  precum și
  , pentru înlocuirea și modernizarea
  acestora, cerințe care se aplică în măsura în care acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic și funcțional
  . .

Aceste cerințe vizează în special următoarele componente:

| (a) | cazane sau alte generatoare de căldură
  sau schimbătoare de căldură
  ale sistemelor de încălzire
  , inclusiv sisteme de încălzire și de răcire urbane sau colective
  ; |
| --- | --- |

(a)

cazane sau alte generatoare de căldură
  sau schimbătoare de căldură
  ale sistemelor de încălzire
  , inclusiv sisteme de încălzire și de răcire urbane sau colective
  ;

| (b) | încălzitoare de apă din cadrul sistemelor de apă caldă; |
| --- | --- |

(b)

încălzitoare de apă din cadrul sistemelor de apă caldă;

| (c) | unități centrale de climatizare sau generatoare de frig din cadrul sistemelor de climatizare. |
| --- | --- |

(c)

unități centrale de climatizare sau generatoare de frig din cadrul sistemelor de climatizare.

| (d) | sisteme de iluminat instalate; |
| --- | --- |

(d)

sisteme de iluminat instalate;

| (e) | componente ale clădirilor. |
| --- | --- |

(e)

componente ale clădirilor.

(2)   Cerințele minime de performanță energetică stabilite în conformitate cu alineatul (1) trebuie să fie conforme cu
  orice legislație
  aplicabilă produsului (produselor) care compun
  sistemele și componentele clădirii
  și să se bazeze pe instalarea corectă a produsului (produselor), precum și pe reglarea și controlul corespunzătoare ale sistemului tehnic al clădirii.
  În cazul sistemelor tehnice ale clădirii
  , aceste cerințe garantează că
  acestea sunt reglate în mod corespunzător atunci când sunt puse în funcțiune,
  că se atinge un echilibru hidraulic corespunzător al sistemelor hidraulice de încălzire cu apă și că produsele folosite pentru instalare au dimensiunea și tipul potrivite, având în vedere utilizarea proiectată a sistemului tehnic al clădirii.

(3)
     
  În conformitate cu anexa I din Directiva 2009/...CE a Parlamentului European și a Consiliului din ...[privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice]

   (13)

  , statele membre asigură că se instalează contoare inteligente în toate clădirile noi și în toate clădirile care fac obiectul unei renovări majore, precum și în cazul în care se înlocuiește un contor, și încurajează instalarea unor sisteme de control active, cum ar fi sistemele de automatizare, control și monitorizare, după caz.

Articolul 9

Clădiri cu consum de energie net egal cu zero

(1)   Statele membre elaborează planuri naționale pentru creșterea numărului de clădiri
  cu consum net de energie egal cu zero
  .

Statele membre se asigură că toate clădirile noi au un consum net de energie cel mult egal cu zero până la 31 decembrie 2018.

Statele membre fixează obiective privind procentul minim
  al clădirilor care trebuie să fie, până în 2015 și respectiv 2020, clădiri cu consum net de energie egal cu zero, măsurat ca un procent din
  numărul total de clădiri și
  ca un procent din
  suprafața utilă totală.

Se fixează obiective distincte pentru:

| (a) | clădirile rezidențiale noi și renovate; |
| --- | --- |

(a)

clădirile rezidențiale noi și renovate;

| (b) | clădirile nerezidențiale noi și renovate; |
| --- | --- |

(b)

clădirile nerezidențiale noi și renovate;

| (c) | clădiri ocupate de autorități publice. |
| --- | --- |

(c)

clădiri ocupate de autorități publice.

Statele membre stabilesc

  obiective separate atât pentru clădirile noi, cât și pentru clădirile existente
  menționate la litera (c)
  care se aplică cu cel puțin trei ani înaintea obiectivelor corespunzătoare stabilite prin prezentul articol,
  luând în considerare rolul exemplar pe care ar trebui să îl joace autoritățile publice în domeniul performanței energetice a clădirilor.

(2)   Planul național menționat la alineatul (1)
  este elaborat după consultarea tuturor părților interesate, inclusiv a autorităților locale și regionale,
  cuprinde, printre altele, următoarele elemente:

▐

| (a) | obiective intermediare, exprimate sub formă de procente ║ în raport cu numărul total de clădiri și în raport cu suprafața utilă totală în 2015
  și respectiv 2020
  ; |
| --- | --- |

(a)

obiective intermediare, exprimate sub formă de procente ║ în raport cu numărul total de clădiri și în raport cu suprafața utilă totală în 2015
  și respectiv 2020
  ;

| (b) | detalii privind cerințele naționale referitoare la nivelurile minime de energie din surse regenerabile pentru clădirile noi și pentru cele existente care fac obiectul unor renovări majore, în conformitate cu cerințele Directivei 2009/28/CE și cu articolele 6 și 7 din prezenta directivă; |
| --- | --- |

(b)

detalii privind cerințele naționale referitoare la nivelurile minime de energie din surse regenerabile pentru clădirile noi și pentru cele existente care fac obiectul unor renovări majore, în conformitate cu cerințele Directivei 2009/28/CE și cu articolele 6 și 7 din prezenta directivă;

| (c) | o sinteză a politicilor și
  informații privind măsurile luate pentru promovarea acestor clădiri; |
| --- | --- |

(c)

o sinteză a politicilor și
  informații privind măsurile luate pentru promovarea acestor clădiri;

| (d) | programe naționale, regionale sau locale pentru susținerea măsurilor de promovare a acestor clădiri, cum ar fi stimulentele fiscale, instrumentele financiare sau reducerea TVA. |
| --- | --- |

(d)

programe naționale, regionale sau locale pentru susținerea măsurilor de promovare a acestor clădiri, cum ar fi stimulentele fiscale, instrumentele financiare sau reducerea TVA.

(3)   Statele membre transmit Comisiei, până cel târziu la 30 iunie 2011, planurile naționale menționate la alineatul (1) și, la fiecare trei ani, un raport privind progresele înregistrate în procesul de implementare a acestor planuri naționale. Planurile naționale și rapoartele privind progresele înregistrate
  sunt
  incluse în Planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică menționate la articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2006/32/CE.

(4)
     
  În termen de două luni de la comunicarea unui plan național de către un stat membru în conformitate cu alineatul (3), Comisia, respectând pe deplin principiul subsidiarității, poate respinge planul sau orice aspect al acestuia pentru nerespectarea unor cerințe stabilite la prezentul articol. În acest caz, statul membru în cauză propune modificări. În termen de o lună de la primirea acestor propuneri, Comisia acceptă planul modificat sau solicită modificări specifice suplimentare. Comisia și statul membru în cauză iau toate măsurile rezonabile pentru a ajunge la un acord privind planul național în termen de cinci luni de la notificarea inițială.

(5)   
  Până la 31 decembrie 2010,
  Comisia stabilește
  , în conformitate cu definiția de la articolul 2, o definiție detaliată comună
  a clădirilor
  cu consum net de energie egal
  cu zero.

Măsurile respective, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive, prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 22 alineatul (2).

(6)   
  Până la 30 iunie 2012 și la fiecare trei ani după această dată,
  Comisia publică un raport privind progresele înregistrate de statele membre în ceea ce privește creșterea numărului de clădiri
  cu consum net de energie egal
  cu zero. Pe baza acestui raport, Comisia elaborează
  un plan de acțiune
  și, dacă este cazul, propune măsuri de creștere a numărului de clădiri de acest tip.

Articolul 10

Stimulente financiare și bariere pe piață

(1)
     
  Până la 30 iunie 2011, statele membre elaborează planuri naționale de acțiune , inclusiv propuneri de măsuri, pentru respectarea cerințelor menționate în prezenta directivă prin reducerea barierelor existente pe piață și a celor de ordin juridic și prin dezvoltarea instrumentelor financiare și fiscale existente și noi destinate creșterii eficienței energetice a clădirilor noi și a celor existente.

Măsurile propuse sunt suficiente, efective, transparente și nediscriminatorii, sprijină aplicarea recomandărilor incluse în certificatul de performanță energetică, urmăresc să încurajeze îmbunătățirea substanțială a performanțelor energetice ale clădirilor în cazurile în care altminteri îmbunătățirea nu ar fi fezabilă din punct de vedere economic și includ măsuri de sprijinire a gospodăriilor care riscă să ajungă în stare de pauperitate energetică.

Statele membre compară instrumentele lor financiare și fiscale cu instrumentele enumerate în anexa V și, fără a aduce atingere legislației naționale, pun în aplicare cel puțin două măsuri din anexa respectivă.

(2)
     
  Statele membre prezintă Comisiei aceste planuri naționale de acțiune prin includerea lor în Planurile de acțiune pentru eficiență energetică menționate la articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2006/32/CE și le actualizează la fiecare trei ani.

(3)
     
  Până la 30 iunie 2010, Comisia prezintă, după efectuarea unui studiu de impact, propuneri legislative adecvate pentru consolidarea instrumentelor financiare comunitare existente și pentru a introduce instrumente financiare suplimentare care să sprijine punerea în aplicare a prezentei directive.

Aceste propuneri privesc următoarele măsuri:

| (a) | în contextul revizuirii Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională

   (14)

  pentru următoarea perioadă de programare, o majorare semnificativă a sumei maxime ce poate fi alocată din Fondul european de dezvoltare regională pentru sprijinirea eficientizării energetice, inclusiv în materie de rețele de încălzire și răcire urbană și investiții în domeniul energiei regenerabile destinate locuințelor, precum și prelungirea eligibilității acestor proiecte; |
| --- | --- |

(a)

în contextul revizuirii Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională

   (14)

  pentru următoarea perioadă de programare, o majorare semnificativă a sumei maxime ce poate fi alocată din Fondul european de dezvoltare regională pentru sprijinirea eficientizării energetice, inclusiv în materie de rețele de încălzire și răcire urbană și investiții în domeniul energiei regenerabile destinate locuințelor, precum și prelungirea eligibilității acestor proiecte;

| (b) | utilizarea altor fonduri comunitare pentru a sprijini cercetarea și dezvoltarea, campaniile de informare sau formarea cu privire la eficiența energetică; |
| --- | --- |

(b)

utilizarea altor fonduri comunitare pentru a sprijini cercetarea și dezvoltarea, campaniile de informare sau formarea cu privire la eficiența energetică;

| (c) | instituirea unui Fond pentru eficiența energetică, bazat pe contribuții de la bugetul comunitar, Banca Europeană de Investiții și statele membre, care să acționeze ca o pârghie în vederea creșterii investițiilor private și publice în proiectele care urmăresc creșterea eficienței energetice a clădirilor, inclusiv energiile regenerabile destinate clădirilor sau unor componente ale clădirilor, legate de eficiența energetică, până în 2020. Acest fond este integrat în programarea altor acțiuni comunitare de asistență structurală. Criteriile privind alocarea acestuia se definesc în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune

   (15)

  și se pun în aplicare până în 2014; |
| --- | --- |

(c)

instituirea unui Fond pentru eficiența energetică, bazat pe contribuții de la bugetul comunitar, Banca Europeană de Investiții și statele membre, care să acționeze ca o pârghie în vederea creșterii investițiilor private și publice în proiectele care urmăresc creșterea eficienței energetice a clădirilor, inclusiv energiile regenerabile destinate clădirilor sau unor componente ale clădirilor, legate de eficiența energetică, până în 2020. Acest fond este integrat în programarea altor acțiuni comunitare de asistență structurală. Criteriile privind alocarea acestuia se definesc în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune

   (15)

  și se pun în aplicare până în 2014;

| (d) | reduceri de TVA pentru servicii și produse, inclusiv energia regenerabilă destinată clădirilor sau unor componente ale clădirilor, legate de eficiența energetică. |
| --- | --- |

(d)

reduceri de TVA pentru servicii și produse, inclusiv energia regenerabilă destinată clădirilor sau unor componente ale clădirilor, legate de eficiența energetică.

Articolul 11

Certificatele de performanță energetică

(1)   Statele membre stabilesc măsurile necesare pentru instituirea unui sistem de certificare a performanței energetice a clădirilor. Certificatul de performanță energetică include performanța energetică a unei clădiri și valori de referință, cum ar fi cerințele minime de performanță energetică, pentru a da posibilitatea proprietarilor sau locatarilor clădirii sau ai părților acesteia să ▐ evalueze performanța sa energetică
  și să o compare fără dificultate cu aceea a altor clădiri rezidențiale sau nerezidențiale
  .
  Pentru clădirile nerezidențiale poate, de asemenea, să includă, dacă este cazul, energia consumată efectiv, așa cum se menționează în anexa I
  .

În cazul în care o clădire este vândută sau închiriată înainte de a fi construită, vânzătorul furnizează o evaluare exactă, în scris, a viitoarei performanțe energetice a acesteia.

(2)   Certificatul cuprinde recomandări pentru îmbunătățirea
  la un nivel optim din punctul de vedere al costurilor a
  performanței energetice a unei clădiri sau a părților acesteia.

Recomandările cuprinse în certificatul de performanță energetică vizează:

| (a) | măsurile luate în legătură cu o renovare majoră a anvelopei clădirii
  , inclusiv a sistemelor de izolare ale acesteia,
  sau a sistemului (sistemelor) tehnic(e) ale clădirii; și |
| --- | --- |

(a)

măsurile luate în legătură cu o renovare majoră a anvelopei clădirii
  , inclusiv a sistemelor de izolare ale acesteia,
  sau a sistemului (sistemelor) tehnic(e) ale clădirii; și

| (b) | măsurile privind părți sau elemente distincte ale unei clădiri, independente de renovarea majoră a anvelopei clădirii
  , inclusiv a sistemelor de izolare ale acesteia,
  sau a sistemului (sistemelor) tehnic(e) ale clădirii. |
| --- | --- |

(b)

măsurile privind părți sau elemente distincte ale unei clădiri, independente de renovarea majoră a anvelopei clădirii
  , inclusiv a sistemelor de izolare ale acesteia,
  sau a sistemului (sistemelor) tehnic(e) ale clădirii.

(3)   Recomandările cuprinse în certificatul de performanță energetică sunt fezabile, din punct de vedere tehnic, pentru clădirea respectivă și furnizează informații explicite
  , care includ cel puțin o indicație clară cu privire la potențialul calculat de economisire a energiei care decurge din această măsură, valoarea actuală netă și costurile investiției pentru o clădire sau un tip de clădire anume
  . Evaluarea
  costurilor
  se bazează pe o serie de ipoteze standard,
  care cuprind cel puțin
  estimarea cantității de energie economisite, a prețurilor energiei vizate
  , a stimulentelor financiare sau fiscale
  și a dobânzilor aplicabile investițiilor necesare pentru a pune în practică recomandările.

(4)
     
  Statele membre garantează că autoritățile publice și alte instituții care acordă finanțare pentru achiziționarea sau renovarea clădirilor țin seama de performanța energetică indicată și de recomandările din certificatele de performanță energetică în momentul determinării nivelului și condițiilor stimulentelor financiare, a măsurilor fiscale și a împrumuturilor.

(5)   Certificatul de performanță energetică precizează de unde poate obține proprietarul sau locatarul informații mai detaliate cu privire la recomandările formulate în certificat. În plus, acesta conține informații privind pașii care trebuie urmați pentru a pune în practică aceste recomandări
  , inclusiv informații privind stimulentele fiscale și financiare disponibile și posibilitățile de finanțare
  .

(6)
     
  Ținând seama de rolul de conducere pe care ar trebui să-l joace în domeniul performanței energetice a clădirilor, autoritățile publice pun în aplicare recomandările incluse în certificatele de performanță energetică emise pentru clădirile pe care le ocupă, în perioada de valabilitate a certificatului.

(7)   Pentru apartamentele sau unitățile din cadrul aceluiași imobil destinate a fi utilizate separat, certificarea poate să se bazeze pe:

| (a) | o certificare comună a întregii clădiri pentru blocurile cu un sistem de încălzire comun sau |
| --- | --- |

(a)

o certificare comună a întregii clădiri pentru blocurile cu un sistem de încălzire comun sau

| (b) | pe evaluarea
  performanței energetice a apartamentului sau a unității respective
  . |
| --- | --- |

(b)

pe evaluarea
  performanței energetice a apartamentului sau a unității respective
  .

(8)   Pentru locuințele unifamiliale, certificarea se poate baza pe evaluarea unei alte clădiri reprezentative, similare din punctul de vedere al proiectării, dimensiunii și performanței energetice reale, cu condiția ca această similitudine să poată fi garantată de expertul care eliberează certificatul de performanță energetică.

(9)   Certificatul de performanță energetică este valabil cel mult 10 ani.

(10)
     
  Până la 30 iunie 2010, Comisia adoptă orientări care specifică standarde minime pentru conținutul, limba și forma certificatelor de performanță energetică.

Măsura respectivă, destinată să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 22 alineatul (2).

(11)
     
  Fiecare stat membru recunoaște certificatele emise de un alt stat membru în conformitate cu aceste orientări și nu restrânge libertatea de a presta servicii financiare din motive legate de certificatul emis în statul membru respectiv.

(12)
     
  Până în 2011, pe baza informațiilor primite din partea statelor membre și în urma consultării cu sectoarele relevante, Comisia adoptă un sistem de certificare comun voluntar al Uniunii Europene pentru performanța energetică a clădirilor nerezidențiale .

Măsura respectivă, destinată să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 22 alineatul (2).

Până în 2012, statele membre introduc pe teritoriile lor sistemul de certificare voluntar al Uniunii Europene menționat la primul paragraf, care funcționează în paralel cu sistemul național de certificare.

Articolul 12

Eliberarea certificatelor de performanță energetică

(1)   Statele membre asigură eliberarea unui certificat de performanță energetică pentru clădirile sau părțile acestora care sunt construite, vândute sau închiriate și pentru clădirile
  frecventate des de către public
  care
  au
  o suprafață utilă totală de peste 250 m 2

  și pentru clădiri care sunt ocupate
  de o autoritate publică.

(2)   Statele membre impun ca, la construcția unei clădiri sau a unor părți ale acesteia, să se înmâneze proprietarului un certificat de performanță energetică de către expertul independent, menționat la articolul 17, care eliberează respectivul certificat sau de către vânzător.

(3)   Statele membre impun ca, la oferirea spre vânzare a unei clădiri sau a unor părți ale acesteia, indicatorul numeric al performanței energetice din certificatul de performanță energetică să figureze în toate anunțurile de vânzare a respectivei clădiri sau a părților acesteia, iar certificatul de performanță energetică să fie arătat potențialului cumpărător.

Certificatul de performanță energetică este înmânat de către vânzător cumpărătorului cel târziu în momentul încheierii contractului de vânzare a clădirii sau a unei părți din aceasta.

(4)   Statele membre impun ca, la oferirea spre închiriere a unei clădiri sau a unor părți ale acesteia, indicatorul numeric al performanței energetice din certificatul de performanță energetică să figureze în toate anunțurile de închiriere a respectivei clădiri sau a părților acesteia, iar certificatul de performanță energetică să fie arătat potențialului locatar.

Certificatul de performanță energetică este înmânat de către proprietar locatarului cel târziu în momentul încheierii contractului de închiriere.

(5)
     
  Proprietarul unei clădiri poate solicita în orice moment unui expert acreditat emiterea, recalcularea și actualizarea unui certificat de performanță energetică, indiferent dacă clădirea este în construcție, în renovare, închiriată sau de vânzare.

(6)   Statele membre pot exclude categoriile de clădiri menționate la articolul 4 alineatul (2) de la aplicarea alineatelor (1), (2), (3) și (4) din prezentul articol.

Articolul 13

Afișarea certificatelor de performanță energetică

1.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura că, în cazul în care o
  clădire este ocupată de autorități publice sau în cazul în care o clădire cu o
  suprafață utilă totală de peste 250 m 2

  este frecventată des de public,
  certificatul de performanță energetică este afișat într-un loc unde să poată fi văzut de public.

▐

Articolul 14

Inspecția sistemelor de încălzire

(1)   Statele membre elaborează măsurile necesare pentru stabilirea unei inspecții periodice a sistemelor de încălzire echipate cu cazane
  cu ardere de combustibil lichid sau solid convențional
  cu putere nominală utilă de peste 20 kW. Această inspecție include o evaluare a randamentului cazanului și a dimensionării cazanului în raport cu necesitățile de încălzire ale clădirii.
  Statele membre pot anula aceste inspecții în cazurile în care există un sistem electronic de monitorizare și control.

(2)   Statele membre pot fixa frecvențe de inspecție diferite, în funcție de tipul și puterea nominală utilă
  a sistemului
  de încălzire. La fixarea acestor frecvențe, statele membre țin seama de costurile de inspecție a sistemului de încălzire și de valoarea economiilor de energie estimate care ar putea rezulta în urma inspecției.

(3)   Sistemele de încălzire echipate cu cazane cu o putere nominală utilă de peste 100 kW sunt inspectate cel puțin o dată la fiecare doi ani.

În cazul cazanelor cu combustibil gazos, această perioadă poate fi extinsă la patru ani.

(4)   Prin derogare de la alineatele (1), (2) și (3), statele membre pot decide să ia măsurile necesare pentru ca utilizatorii să primească consultanță cu privire la înlocuirea cazanelor, la alte modificări ale sistemului de încălzire și la alte soluții preconizabile pentru evaluarea randamentului cazanului și a dimensionării acestuia. Impactul global al acestei abordări este echivalent cu cel rezultat din aplicarea dispozițiilor de la alineatele (1), (2) și (3).

În cazul în care statele membre aleg să aplice măsurile menționate la primul paragraf ║, acestea prezintă Comisiei, până ║ la 30 iunie 2011, un raport asupra echivalenței dintre aceste măsuri și cele prevăzute la alineatele (1), (2) și (3). Statele membre transmit Comisiei rapoartele menționate la fiecare trei ani. Rapoartele pot fi incluse în Planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică menționate la articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2006/32/CE.

În cazul în care Comisia consideră că raportul statului membru care este menționat în cel de-al doilea paragraf nu demonstrează echivalența uneia dintre măsurile la care face referire primul paragraf, aceasta poate solicita statului membru, în termen de șase luni de la primirea raportului, fie să aducă probe suplimentare, fie să pună în aplicare anumite măsuri specifice suplimentare. În cazul în care, în termen de un an de la solicitare, Comisia se declară nemulțumită de probele furnizate sau de măsurile suplimentare aplicate, aceasta poate retrage derogarea.

Articolul 15

Inspecția sistemelor de climatizare

(1)   Statele membre elaborează măsurile necesare pentru stabilirea unei inspecții periodice a sistemelor de climatizare
  și de ventilație și a pompelor de căldură reversibile
  cu o putere nominală utilă de peste
  5 kW
  . Inspecția include o evaluare a randamentului și dimensionării sistemului de climatizare în raport cu necesitățile de răcire ale clădirii.
  Inspecția sistemelor de ventilație include de asemenea o evaluare a curenților de aer.

Statele membre pot anula aceste inspecții în cazurile în care sunt instalate sisteme electronice de monitorizare și control care permit monitorizarea de la distanță a eficienței și siguranței sistemelor.

(2)   Statele membre pot fixa frecvențe de inspecție diferite, în funcție de tipul și puterea nominală utilă a sistemului de climatizare
  , de ventilație sau a pompelor de căldură reversibile
  . La fixarea acestor frecvențe, statele membre țin seama de costurile de inspecție ▐ și de valoarea economiilor de energie estimate care ar putea rezulta în urma inspecției.

(3)
     
  Pentru stabilirea măsurilor menționate la alineatele (1) și (2), statele membre se asigură, în măsura în care acest lucru este posibil din punct de vedere economic și tehnic, că se efectuează inspecții în conformitate cu inspecțiile pentru sistemele de încălzire și alte sisteme tehnice menționate la articolul 14 din prezenta directivă și cu inspecțiile efectuate în cazul scurgerilor, astfel cum este prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 842/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2006 privind anumite gaze fluorurate cu efect de seră

   (16).

(4)
     
  Prin derogare de la alineatele (1) și (2), statele membre pot decide să ia măsuri pentru ca utilizatorii să primească consultanță cu privire la înlocuirea sistemelor de aer condiționat sau la alte modificări ale sistemului de aer condiționat, care pot include inspecții pentru evaluarea randamentului și a dimensiunii acestuia. Impactul global al acestei abordări este echivalent cu cel rezultat din aplicarea dispozițiilor de la alineatele (1) și (2).

În cazul în care statele membre aplică măsurile menționate la primul paragraf, acestea prezintă Comisiei, până la 30 iunie 2011, un raport asupra echivalenței acestor măsuri cu cele prevăzute la alineatele (1) și (2). Statele membre transmit Comisiei rapoartele menționate la fiecare trei ani. Rapoartele pot fi incluse în Planurile de acțiune pentru eficiență energetică menționate la articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2006/32/CE.

În cazul în care Comisia consideră că raportul statului membru care este menționat la cel de-al doilea paragraf nu demonstrează echivalența unei măsuri menționată la primul paragraf, aceasta poate solicita statului membru, în termen de șase luni de la primirea raportului, fie să aducă probe suplimentare, fie să pună în aplicare anumite măsuri specifice suplimentare. În cazul în care, în termen de un an de la solicitare, Comisia se declară nemulțumită de probele furnizate sau de măsurile suplimentare aplicate, aceasta poate retrage derogarea.

Articolul 16

Rapoarte de inspecție a sistemelor de încălzire și de climatizare

(1)   Prezentul articol se aplică rapoartelor de inspecție a sistemelor de încălzire și de climatizare.

(2)   Rapoartele de inspecție se elaborează la intervale regulate pentru fiecare sistem inspectat. Fiecare raport de inspecție cuprinde următoarele elemente:

| (a) | o comparație între performanța energetică a sistemului inspectat și cea a:






  (i) | celui mai bun sistem disponibil care este fezabil; și |
| --- | --- | --- |

(a)

o comparație între performanța energetică a sistemului inspectat și cea a:

(i)

celui mai bun sistem disponibil care este fezabil; și

| (ii) | unui sistem similar ca tip, în cazul căruia toate componentele relevante ating nivelul de performanță energetică impus de legislația aplicabilă; |
| --- | --- |

(ii)

unui sistem similar ca tip, în cazul căruia toate componentele relevante ating nivelul de performanță energetică impus de legislația aplicabilă;

| (b) | recomandări pentru îmbunătățirea rentabilității performanței energetice a sistemului clădirii sau al părților acesteia. |
| --- | --- |

(b)

recomandări pentru îmbunătățirea rentabilității performanței energetice a sistemului clădirii sau al părților acesteia.

Recomandările menționate la litera (b) sunt specifice sistemului în cauză și furnizează informații explicite în ceea ce privește rentabilitatea lor. Evaluarea rentabilității se bazează pe o serie de ipoteze standard, precum estimarea cantității de energie economisite, a prețurilor energiei vizate și a dobânzilor aplicabile investițiilor.

(3)   Raportul de inspecție este înmânat de către inspector proprietarului sau locatarului clădirii.

Articolul 17

Experți independenți

(1)
     Statele membre se asigură că certificarea performanței energetice a clădirilor și inspectarea sistemelor de încălzire și a sistemelor de climatizare sunt realizate în mod independent de către experți calificați și autorizați, care lucrează fie ca independenți, fie ca angajați ai unor organisme publice sau întreprinderi private.

Experții sunt autorizați ținându-se seama de competența și independența acestora.

(2)
     
  Statele membre garantează recunoașterea reciprocă a acreditărilor și calificărilor naționale.

(3)
     
  Până în 2011, Comisia stabilește orientări care includ recomandări de standarde minime pentru formarea periodică a experților.

Măsura respectivă, destinată să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 22 alineatul (2).

(4)
     
  Statele membre pun la dispoziția publicului informații cu privire la sistemele de formare și de acreditare. Statele membre stabilesc și pun la dispoziție lista experților calificați și acreditați.

Articolul 18

Sistem de control independent

(1)   Statele membre asigură instituirea, în conformitate cu anexa II, a unui sistem de control independent pentru certificatele de performanță energetică și pentru rapoartele de inspecție a sistemelor de încălzire și de climatizare.
  Statele membre creează mecanisme separate de punere în aplicare pentru organizațiile care sunt responsabile de punerea în aplicare a certificatelor de performanță energetică și pentru rapoartele privind inspecția sistemelor de încălzire și climatizare.

(2)   Statele membre pot delega responsabilitatea de punere în aplicare a sistemelor de control independent. În cazul în care decid să recurgă la această posibilitate, statele membre se asigură că sistemele de control independent sunt implementate în conformitate cu anexa II.

(3)   Statele membre impun ca certificatele de performanță energetică și rapoartele de inspecție menționate la alineatul (1) să fie înregistrate sau puse la dispoziția autorităților competente sau organismelor cărora autoritățile competente le-au delegat responsabilitatea de a pune în aplicare sistemele de control independent, la cererea acestor autorități sau organisme.

Articolul 19

Revizuire

Comisia, asistată de comitetul constituit în temeiul articolului 22, evaluează prezenta directivă
  și ia în considerare o revizuire a acesteia până în 2015,
  în lumina experienței acumulate
  și a progresului înregistrat
  pe parcursul aplicării sale și, dacă este necesar, face propuneri cu privire, între altele, la:

| (a) | metodologii de notare a performanței energetice a clădirilor pe baza consumului de energie primară și a emisiilor de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

(a)

metodologii de notare a performanței energetice a clădirilor pe baza consumului de energie primară și a emisiilor de dioxid de carbon;

| (b) | stimulente generale pentru noi măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice în clădiri; |
| --- | --- |

(b)

stimulente generale pentru noi măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice în clădiri;

| (c) | stabilirea unei cerințe comune la nivel comunitar pentru clădirile existente de a fi clădiri cu consum net de energie egal cu zero. |
| --- | --- |

(c)

stabilirea unei cerințe comune la nivel comunitar pentru clădirile existente de a fi clădiri cu consum net de energie egal cu zero.

Articolul 20

Informare

(1)
     Statele membre iau măsurile necesare pentru a informa proprietarii
  și
  locatarii clădirilor în privința metodelor și practicilor care servesc la creșterea performanței energetice.

(2)
     În mod special, statele membre le furnizează proprietarilor
  și
  locatarilor clădirilor informații despre certificatele de performanță energetică și rapoartele de inspecție, inclusiv scopul și obiectivele acestora, despre modalitățile rentabile de îmbunătățire a performanței energetice a clădirilor și despre consecințele financiare pe termen mediu și lung în cazul în care nu se iau măsuri
  , precum și despre instrumentele financiare disponibile pentru îmbunătățirea
  performanței energetice a clădirii.
  Campaniile de informare au scopul de a încuraja proprietarii și locatarii să îndeplinească cel puțin standardele minime stabilite la articolele 4 și 9.

La solicitarea statelor membre, Comisia asistă statele membre la organizarea unor campanii de informare în sensul alineatului (1) și al primului paragraf de la prezentul alineat, campanii ce pot fi cuprinse în cadrul unor programe comunitare.

(3)
     
  Statele membre se asigură că autoritățile locale și regionale se implică în procesul de elaborare al unor programe de informare și formare și respectiv de sensibilizare a publicului.

(4)
     
  Statele membre garantează, de asemenea, cu contribuția autorităților locale și regionale, că persoanele responsabile de punerea în aplicare a prezentei directive prin intermediul planificării și aplicării standardelor de construcție, beneficiază de orientare și formare corespunzătoare. O astfel de orientare și formare accentuează în special importanța îmbunătățirii performanței energetice și permite luarea în considerare a combinației optime dintre îmbunătățirile în domeniul eficienței energetice, utilizarea energiei regenerabile și a încălzirii și răcirii urbane în planificarea, proiectarea, construirea și renovarea zonelor industriale sau rezidențiale.

(5)
     
  Proprietarii și locatarii clădirilor comerciale au obligația de a face schimb de informații referitoare la consumul real de energie.

(6)
     
  Statele membre furnizează Comisiei informații referitoare la:

| (a) | sistemele de ajutor la nivel național, regional sau local pentru promovarea eficienței energetice și utilizarea energiei din surse regenerabile în clădiri; |
| --- | --- |

(a)

sistemele de ajutor la nivel național, regional sau local pentru promovarea eficienței energetice și utilizarea energiei din surse regenerabile în clădiri;

| (b) | cota de energie din surse regenerabile utilizată în sectorul clădirilor la nivel național sau regional, inclusiv informațiile specifice referitoare la proveniența energiei din surse regenerabile din dispozitive aflate la fața locului, din încălzire sau răcire centralizată sau cogenerare. |
| --- | --- |

(b)

cota de energie din surse regenerabile utilizată în sectorul clădirilor la nivel național sau regional, inclusiv informațiile specifice referitoare la proveniența energiei din surse regenerabile din dispozitive aflate la fața locului, din încălzire sau răcire centralizată sau cogenerare.

Aceste informații sunt incluse în planurile de acțiune pentru eficiență energetică menționate la articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2006/32/CE.

(7)
     
  Statele membre iau măsurile necesare pentru formarea unui număr mai mare de instalatori și pentru garantarea formării acestora la un nivel superior de competență pentru instalarea și integrarea tehnologiei eficiente din punct de vedere energetic și regenerabile, astfel încât să li se permită să își exercite rolul esențial de a sprijini îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor.

(8)
     
  Până în 2010, Comisia creează un site internet care cuprinde următoarele informații:

| (a) | ultima versiune a fiecărui Plan de acțiune pentru eficiență energetică menționat la articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2006/32/CE; |
| --- | --- |

(a)

ultima versiune a fiecărui Plan de acțiune pentru eficiență energetică menționat la articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2006/32/CE;

| (b) | detalii cu privire la măsurile aplicate în prezent la nivel comunitar pentru a îmbunătăți performanța energetică a clădirilor, inclusiv orice instrument financiar/fiscal aplicabil, punerea în aplicare corespunzătoare sau date de contact; |
| --- | --- |

(b)

detalii cu privire la măsurile aplicate în prezent la nivel comunitar pentru a îmbunătăți performanța energetică a clădirilor, inclusiv orice instrument financiar/fiscal aplicabil, punerea în aplicare corespunzătoare sau date de contact;

| (c) | detalii cu privire la planurile de acțiune naționale și la măsurile aplicate în prezent la nivel național, regional sau local în fiecare stat membru în vederea îmbunătățirii performanței energetice a clădirilor, incluzând orice instrument financiar/fiscal aplicabil, punere în aplicare corespunzătoare sau date de contact; |
| --- | --- |

(c)

detalii cu privire la planurile de acțiune naționale și la măsurile aplicate în prezent la nivel național, regional sau local în fiecare stat membru în vederea îmbunătățirii performanței energetice a clădirilor, incluzând orice instrument financiar/fiscal aplicabil, punere în aplicare corespunzătoare sau date de contact;

| (d) | exemple de cele mai bune practici la nivel național, regional și local pentru îmbunătățirea performanței energetice a clădirilor. |
| --- | --- |

(d)

exemple de cele mai bune practici la nivel național, regional și local pentru îmbunătățirea performanței energetice a clădirilor.

Informațiile menționate la primul paragraf sunt prezentate într-o formă care poate fi ușor accesată și pe înțelesul locatarilor, proprietarilor și întreprinderilor obișnuite din toate statele membre, precum și al autorităților locale, regionale și naționale. Informațiile trebuie să fie prezentate astfel încât să ajute persoanele fizice și organizațiile la evaluarea cu ușurință a sprijinuluii pe care îl au la dispoziție pentru îmbunătățirea performanței energetice a clădirilor și pentru a compara măsurile de sprijin din statele membre.

Articolul 21

Adaptarea anexei I la progresul tehnic

Comisia adaptează punctele 3 și 4 din anexa I la progresul tehnic.

Aceste măsuri, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 22 alineatul (2).

Articolul 22

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5a alineatele (1)-(4) și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie.

Articolul 23

Sancțiuni

Statele membre stabilesc regimul sancțiunilor aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive și iau toate măsurile necesare pentru a garanta faptul că acestea sunt puse în aplicare. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficiente, proporționale și cu efect de descurajare. Statele membre transmit aceste dispoziții Comisiei până ║ la 31 decembrie 2010 și îi notifică fără întârziere orice modificare ulterioară care aduce atingere acestora.
  Statele membre demonstrează eficiența regimului sancțiunilor din cadrul Planurilor de acțiune pentru eficiența energetică prevăzute la articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2006/32/CE.

Articolul 24

Transpunere

(1)   Statele membre adoptă și publică, până la 31 decembrie 2010, cel târziu, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma articolelor 2- 18, articolului 20 și articolului 23, precum și anexelor I și II la prezenta directivă. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor acte, precum și un tabel de corespondență între respectivele acte și prezenta directivă.

În ceea ce privește articolele 2, 3, 9, 11-13, 17, 18, 20 și 23, statele membre aplică aceste acte începând cu 31 decembrie 2010, cel târziu.

În ceea ce privește articolele 4-8, articolele 14-16 și articolul 18, statele membre aplică aceste acte începând cu 31 decembrie 2010 ║ în cazul clădirilor ocupate de autorități publice și începând cu 31 ianuarie 2012 ║ în cazul altor clădiri.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. De asemenea, ele conțin o mențiune în sensul că trimiterile, efectuate în cuprinsul actelor cu putere de lege și al actelor administrative în vigoare, la directiva abrogată prin prezenta directivă se înțeleg ca trimiteri la prezenta directivă. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri și modul în care se formulează această mențiune.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 25

Abrogare

Directiva 2002/91/CE, astfel cum a fost modificată prin regulamentul indicat în anexa III partea A, se abrogă ║ de la 1 februarie 2012, fără a aduce atingere obligațiilor statelor membre privind termenul de transpunere în dreptul intern și de aplicare a directivei menționate în anexa III partea B.

Trimiterile la directiva abrogată se înțeleg ca trimiteri la prezenta directivă și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa VI.

Articolul 26

Intrare în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 27

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la ...

Pentru Parlamentul European

Președinte

Pentru Consiliu

Președinte

---

(1)  Avizul din 13 mai 2009 (nepublicat încă în JO).

1

Avizul din 13 mai 2009 (nepublicat încă în JO).

(2)  Avizul din 21 aprilie 2009 (nepublicat încă în OJ).

2

Avizul din 21 aprilie 2009 (nepublicat încă în OJ).

(3)  Poziția Parlamentului European din 23 aprilie 2009.

3

Poziția Parlamentului European din 23 aprilie 2009.

(4)  JO L 1, 4.1.2003, p. 65.

4

(5)  A se vedea anexa VI partea A.

5

anexa VI

(6)  
  Texte adoptate, P6_TA(2009)0038.

6

Texte adoptate, P6_TA(2009)0038.

(7)  

  JO L 140, 5.6.2009, p. 136.

7

JO L 140, 5.6.2009, p. 136.

(8)  

  JO L 140, 5.6.2009, p. 16.

8

JO L 140, 5.6.2009, p. 16.

(9)  JO L 114, 27.4.2006, p. 64.

9

(10)  

  JO L 255, 30.9.2005, p. 22.

10

JO L 255, 30.9.2005, p. 22.

(11)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

11

(12)  
  JO L ....

12

JO L ....

(13)  
  JO L ...

13

JO L ...

(14)  

  JO L 210, 31.7.2006, p.1.

14

JO L 210, 31.7.2006, p.1.

(15)  

  JO L 210, 31.7.2006, p.25.

15

JO L 210, 31.7.2006, p.25.

(16)  

  JO L 161, 14.6.2006, p.1.

16

JO L 161, 14.6.2006, p.1.

Joi, 23 aprilie 2009ANEXA I

Cadru general pentru calculul performanței energetice a clădirilor (menționat la articolul 3)

| 1. | Performanța energetică a unei clădiri se determină pe baza energiei
  primare
  calculate sau reale consumate anual pentru a răspunde diferitelor necesități legate de utilizarea
  obișnuită
  a acesteia și reflectă necesarul de energie pentru încălzire și pentru răcire (energia necesară pentru a evita supraîncălzirea) în vederea menținerii condițiilor dorite de temperatură a clădirii.
  Dacă este cazul, consumul este ponderat în funcție de energia produsă din surse regenerabile la fața locului. |
| --- | --- |

1.

Performanța energetică a unei clădiri se determină pe baza energiei
  primare
  calculate sau reale consumate anual pentru a răspunde diferitelor necesități legate de utilizarea
  obișnuită
  a acesteia și reflectă necesarul de energie pentru încălzire și pentru răcire (energia necesară pentru a evita supraîncălzirea) în vederea menținerii condițiilor dorite de temperatură a clădirii.
  Dacă este cazul, consumul este ponderat în funcție de energia produsă din surse regenerabile la fața locului.

| 2. | Performanța energetică a unei clădiri este exprimată clar și include, de asemenea, un indicator numeric al ▐ consumului de energie primară
  , exprimat în kWh/m2 pe an
  .
  Metodologia de calcul al performanței energetice a clădirilor
  utilizează
  standardele europene
  și legislația comunitară relevantă, inclusiv Directiva 2009/28/CE
  .


  La evaluarea performanței energetice în cazul utilizării energiei electrice într-o clădire, factorul de conversie din energie finală în energie primară ține seama de media ponderată anuală a combinației adecvate a mixului electricitate/combustibili. |
| --- | --- |

2.

Performanța energetică a unei clădiri este exprimată clar și include, de asemenea, un indicator numeric al ▐ consumului de energie primară
  , exprimat în kWh/m2 pe an
  .

Metodologia de calcul al performanței energetice a clădirilor
  utilizează
  standardele europene
  și legislația comunitară relevantă, inclusiv Directiva 2009/28/CE
  .

La evaluarea performanței energetice în cazul utilizării energiei electrice într-o clădire, factorul de conversie din energie finală în energie primară ține seama de media ponderată anuală a combinației adecvate a mixului electricitate/combustibili.

| 3. | Metodologia se stabilește ținându-se seama cel puțin de următoarele elemente:






  (a) | următoarele caracteristici termice reale ale clădirii, inclusiv compartimentarea interioară a acesteia:






  (i) | capacitatea termică; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Metodologia se stabilește ținându-se seama cel puțin de următoarele elemente:

(a)

următoarele caracteristici termice reale ale clădirii, inclusiv compartimentarea interioară a acesteia:

(i)

capacitatea termică;

| (ii) | izolația,
  astfel cum a fost obținută prin intermediul materialelor cel mai slab conducătoare termic disponibile
  ; |
| --- | --- |

(ii)

izolația,
  astfel cum a fost obținută prin intermediul materialelor cel mai slab conducătoare termic disponibile
  ;

| (iii) | încălzirea pasivă; |
| --- | --- |

(iii)

încălzirea pasivă;

| (iv) | elementele de răcire; și |
| --- | --- |

(iv)

elementele de răcire; și

| (v) | punțile termice; |
| --- | --- |

(v)

punțile termice;

| (b) | instalațiile de încălzire și de alimentare cu apă caldă, inclusiv caracteristicile lor în materie de izolații; |
| --- | --- |

(b)

instalațiile de încălzire și de alimentare cu apă caldă, inclusiv caracteristicile lor în materie de izolații;

| (c) | instalațiile de climatizare
  , inclusiv sistemele de răcire
  ; |
| --- | --- |

(c)

instalațiile de climatizare
  , inclusiv sistemele de răcire
  ;

| (d) | ventilația naturală și mecanică și, eventual, etanșeitatea; |
| --- | --- |

(d)

ventilația naturală și mecanică și, eventual, etanșeitatea;

| (e) | sisteme
  de iluminat integrate caracterizate de sisteme de iluminare proiectate pentru a ține seama de gradul de iluminare corespunzător funcțiilor executate la nivel de încăpere, în funcție de prezența persoanelor, de disponibilitatea unui nivel adecvat de lumină naturală, de adoptarea unui nivel de iluminare flexibil, care să respecte diferențele dintre funcții, și dacă instalația este destinată sectorului rezidențial sau nerezidențial; |
| --- | --- |

(e)

sisteme
  de iluminat integrate caracterizate de sisteme de iluminare proiectate pentru a ține seama de gradul de iluminare corespunzător funcțiilor executate la nivel de încăpere, în funcție de prezența persoanelor, de disponibilitatea unui nivel adecvat de lumină naturală, de adoptarea unui nivel de iluminare flexibil, care să respecte diferențele dintre funcții, și dacă instalația este destinată sectorului rezidențial sau nerezidențial;

| (f) | proiectarea, poziționarea și orientarea clădirii, inclusiv climatul exterior; |
| --- | --- |

(f)

proiectarea, poziționarea și orientarea clădirii, inclusiv climatul exterior;

| (g) | sistemele solare pasive și de protecție solară; |
| --- | --- |

(g)

sistemele solare pasive și de protecție solară;

| (h) | condițiile de climat interior, inclusiv climatul interior prevăzut; |
| --- | --- |

(h)

condițiile de climat interior, inclusiv climatul interior prevăzut;

| (i) | sarcinile interne. |
| --- | --- |

(i)

sarcinile interne.

| 4. | Se ia în considerație influența pozitivă a următoarelor elemente, acolo unde este relevantă pentru prezentul calcul:






  (a) | condițiile locale de expunere la soare, sistemele solare active și alte sisteme electrice și de încălzire bazate pe surse regenerabile de energie; |
| --- | --- | --- |

4.

Se ia în considerație influența pozitivă a următoarelor elemente, acolo unde este relevantă pentru prezentul calcul:

(a)

condițiile locale de expunere la soare, sistemele solare active și alte sisteme electrice și de încălzire bazate pe surse regenerabile de energie;

| (b) | electricitatea produsă prin cogenerare; |
| --- | --- |

(b)

electricitatea produsă prin cogenerare;

| (c) | sistemele de încălzire și de răcire de cartier sau de bloc; |
| --- | --- |

(c)

sistemele de încălzire și de răcire de cartier sau de bloc;

| (d) | iluminatul natural. |
| --- | --- |

(d)

iluminatul natural.

| 5. | În sensul prezentului calcul, clădirile sunt clasificate corespunzător în categoriile următoare:






  (a) | locuințe unifamiliale de diferite tipuri; |
| --- | --- | --- |

5.

În sensul prezentului calcul, clădirile sunt clasificate corespunzător în categoriile următoare:

(a)

locuințe unifamiliale de diferite tipuri;

| (b) | blocuri de apartamente; |
| --- | --- |

(b)

blocuri de apartamente;

| (c) | birouri; |
| --- | --- |

(c)

birouri;

| (d) | clădiri de învățământ; |
| --- | --- |

(d)

clădiri de învățământ;

| (e) | spitale; |
| --- | --- |

(e)

spitale;

| (f) | hoteluri și restaurante; |
| --- | --- |

(f)

hoteluri și restaurante;

| (g) | construcții sportive; |
| --- | --- |

(g)

construcții sportive;

| (h) | clădiri pentru servicii de comerț ║ cu amănuntul; |
| --- | --- |

(h)

clădiri pentru servicii de comerț ║ cu amănuntul;

| (i) | clădiri destinate comerțului angro și centre logistice; |
| --- | --- |

(i)

clădiri destinate comerțului angro și centre logistice;

| (j) | alte tipuri de clădiri cu consum energetic. |
| --- | --- |

(j)

alte tipuri de clădiri cu consum energetic.

Joi, 23 aprilie 2009ANEXA II

Sisteme de control independent al certificatelor de performanță energetică și al rapoartelor de inspecție

| 1. | Autoritățile competente sau organismele cărora autoritățile competente le-au delegat responsabilitatea de a pune în aplicare sistemul de control independent selecționează aleatoriu cel puțin 0,5 % din totalul certificatelor de performanță energetică emise anual
  de fiecare expert
  și le supun unei verificări.
  În cazul în care un expert independent emite un număr limitat de certificate, autoritățile sau organele competente selectează aleatoriu cel puțin un certificat și îl supun unei verificări.
  Verificarea se realizează la unul dintre cele trei niveluri alternative indicate mai jos, și cuprinde, pentru fiecare nivel de verificare, cel puțin un eșantion de certificate selecționate, semnificativ din punct de vedere statistic:






  (a) | verificarea validității datelor de intrare ale clădirii pe baza cărora s-a emis certificatul de performanță energetică și a rezultatelor indicate în certificat; |
| --- | --- | --- |

1.

Autoritățile competente sau organismele cărora autoritățile competente le-au delegat responsabilitatea de a pune în aplicare sistemul de control independent selecționează aleatoriu cel puțin 0,5 % din totalul certificatelor de performanță energetică emise anual
  de fiecare expert
  și le supun unei verificări.
  În cazul în care un expert independent emite un număr limitat de certificate, autoritățile sau organele competente selectează aleatoriu cel puțin un certificat și îl supun unei verificări.
  Verificarea se realizează la unul dintre cele trei niveluri alternative indicate mai jos, și cuprinde, pentru fiecare nivel de verificare, cel puțin un eșantion de certificate selecționate, semnificativ din punct de vedere statistic:

(a)

verificarea validității datelor de intrare ale clădirii pe baza cărora s-a emis certificatul de performanță energetică și a rezultatelor indicate în certificat;

| (b) | verificarea datelor de intrare și a rezultatelor din certificat, inclusiv a recomandărilor formulate; |
| --- | --- |

(b)

verificarea datelor de intrare și a rezultatelor din certificat, inclusiv a recomandărilor formulate;

| (c) | verificarea completă a datelor de intrare ale clădirii pe baza cărora s-a emis certificatul de performanță energetică, verificarea completă a rezultatelor indicate în certificat, inclusiv a recomandărilor formulate, și inspecția la fața locului a clădirii pentru a verifica concordanța între informațiile furnizate în certificatul de performanță energetică și clădirea certificată. |
| --- | --- |

(c)

verificarea completă a datelor de intrare ale clădirii pe baza cărora s-a emis certificatul de performanță energetică, verificarea completă a rezultatelor indicate în certificat, inclusiv a recomandărilor formulate, și inspecția la fața locului a clădirii pentru a verifica concordanța între informațiile furnizate în certificatul de performanță energetică și clădirea certificată.

| 2. | În cazul în care în urma controalelor se constată nerespectarea dispozițiilor, autoritățile sau organele competente fac o selecție aleatorie a altor cinci certificate emise de același expert și supun certificatele respective unei verificări. Autoritățile sau organele competente impun sancțiuni expertului în cazul în care și verificările ulterioare indică nerespectarea dispozițiilor. Încălcările cele mai grave pot fi sancționate prin retragerea autorizației expertului. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Autoritățile competente sau organismele cărora autoritățile competente le-au delegat responsabilitatea de a pune în aplicare sistemul de control independent selecționează aleatoriu cel puțin 0,1 % din totalul rapoartelor de inspecție elaborate anual
  de fiecare expert
  și le supun unei verificări.
  Dacă un expert independent emite un număr redus de rapoarte de inspecție, autoritățile sau organele competente fac o selecție aleatorie a cel puțin unui raport de inspecție și îl supun unei verificări.
  Verificarea se realizează la unul dintre cele trei niveluri alternative indicate mai jos, și cuprinde, pentru fiecare nivel de verificare, cel puțin un eșantion de rapoarte de inspecție selecționate, semnificativ din punct de vedere statistic:






  (a) | verificarea validității datelor de intrare ale sistemului tehnic al clădirii supus inspecției, pe baza cărora s-a elaborat raportul de inspecție, și a rezultatelor indicate în raportul de inspecție; |
| --- | --- | --- |

3.

Autoritățile competente sau organismele cărora autoritățile competente le-au delegat responsabilitatea de a pune în aplicare sistemul de control independent selecționează aleatoriu cel puțin 0,1 % din totalul rapoartelor de inspecție elaborate anual
  de fiecare expert
  și le supun unei verificări.
  Dacă un expert independent emite un număr redus de rapoarte de inspecție, autoritățile sau organele competente fac o selecție aleatorie a cel puțin unui raport de inspecție și îl supun unei verificări.
  Verificarea se realizează la unul dintre cele trei niveluri alternative indicate mai jos, și cuprinde, pentru fiecare nivel de verificare, cel puțin un eșantion de rapoarte de inspecție selecționate, semnificativ din punct de vedere statistic:

(a)

verificarea validității datelor de intrare ale sistemului tehnic al clădirii supus inspecției, pe baza cărora s-a elaborat raportul de inspecție, și a rezultatelor indicate în raportul de inspecție;

| (b) | verificarea datelor de intrare și a rezultatelor din raportul de inspecție, inclusiv a recomandărilor formulate; |
| --- | --- |

(b)

verificarea datelor de intrare și a rezultatelor din raportul de inspecție, inclusiv a recomandărilor formulate;

| (c) | verificarea completă a datelor de intrare ale sistemului tehnic al clădirii supus inspecției pe baza cărora s-a elaborat raportul de inspecție, verificarea completă a rezultatelor indicate în raportul de inspecție, inclusiv a recomandărilor formulate, și inspecția la fața locului a clădirii pentru a verifica concordanța între informațiile furnizate în raportul de inspecție și sistemul tehnic al clădirii supus inspecției. |
| --- | --- |

(c)

verificarea completă a datelor de intrare ale sistemului tehnic al clădirii supus inspecției pe baza cărora s-a elaborat raportul de inspecție, verificarea completă a rezultatelor indicate în raportul de inspecție, inclusiv a recomandărilor formulate, și inspecția la fața locului a clădirii pentru a verifica concordanța între informațiile furnizate în raportul de inspecție și sistemul tehnic al clădirii supus inspecției.

| 4. | În cazul în care în urma controalelor se demonstrează nerespectarea dispozițiilor, autoritățile sau organele competente fac o selecție aleatorie a altor cinci rapoarte de inspecție emise de același expert și le supun unei verificări. Autoritățile sau organele competente impun sancțiuni expertului în cazul în care și verificările ulterioare indică nerespectarea dispozițiilor. Încălcările cele mai grave pot fi sancționate prin retragerea autorizației expertului. |
| --- | --- |

4.

Joi, 23 aprilie 2009ANEXA III

Partea A

Directiva abrogată, cu modificările sale ulterioare

(menționată la articolul 25)

| Directiva 2002/91/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  (JO L 1, 4.1.2003, p. 65) | |
| --- | --- |
| Regulamentul (CE) nr. 1137/2008 al Parlamentului European și al Consiliului
  (JO L 311, 21.11.2008, p. 1
  ) | doar punctul 9.9 din anexă |

Directiva 2002/91/CE a Parlamentului European și a Consiliului

(JO L 1, 4.1.2003, p. 65)

Regulamentul (CE) nr. 1137/2008 al Parlamentului European și al Consiliului

(JO L 311, 21.11.2008, p. 1
  )

doar punctul 9.9 din anexă

Partea B

Termene de transpunere în dreptul intern și de aplicare

(menționate la articolul 25)

| Directiva | Termen de transpunere | Data aplicării |
| --- | --- | --- |
| 2002/91/CE | 4 ianuarie 2006 | 4 ianuarie 2009, doar în ceea ce privește articolele 7, 8 și 9 |

Directiva

Termen de transpunere

Data aplicării

2002/91/CE

4 ianuarie 2006

4 ianuarie 2009, doar în ceea ce privește articolele 7, 8 și 9

Joi, 23 aprilie 2009ANEXA IV

Principii pentru o metodologie comună de calcul al nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor

La stabilirea unei metodologii comune de calcul al nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor, Comisia ține seama, cel puțin, de principiile următoare:

| — | definirea clădirilor de referință care se caracterizează prin funcțiile pe care le îndeplinesc și sunt reprezentative pentru acestea și pentru amplasarea geografică, inclusiv din punct de vedere al condițiilor climatice din interior și din exterior. Clădirile de referință includ atât clădirile rezidențiale, cât și pe cele nerezidențiale, noi sau deja existente. |
| --- | --- |

—

definirea clădirilor de referință care se caracterizează prin funcțiile pe care le îndeplinesc și sunt reprezentative pentru acestea și pentru amplasarea geografică, inclusiv din punct de vedere al condițiilor climatice din interior și din exterior. Clădirile de referință includ atât clădirile rezidențiale, cât și pe cele nerezidențiale, noi sau deja existente.

| — | definirea pachetelor tehnice (de exemplu, izolarea anvelopei clădirii sau a unor părți ale acesteia sau sistemele tehnice de construcție mai eficiente din punct de vedere energetic) ale măsurilor în materie de eficiență energetică și aprovizionare cu energie, care urmează să fie evaluate; |
| --- | --- |

—

definirea pachetelor tehnice (de exemplu, izolarea anvelopei clădirii sau a unor părți ale acesteia sau sistemele tehnice de construcție mai eficiente din punct de vedere energetic) ale măsurilor în materie de eficiență energetică și aprovizionare cu energie, care urmează să fie evaluate;

| — | definirea pachetelor tehnice complete destinate obținerii de clădiri cu consum net de energie egal cu zero; |
| --- | --- |

—

definirea pachetelor tehnice complete destinate obținerii de clădiri cu consum net de energie egal cu zero;

| — | evaluarea cererii de energie pentru încălzire și pentru răcire, energia furnizată, energia regenerabilă produsă local, energia primară utilizată și emisiile de CO2 ale clădirilor de referință (inclusiv pachetele tehnice definite aplicate); |
| --- | --- |

—

evaluarea cererii de energie pentru încălzire și pentru răcire, energia furnizată, energia regenerabilă produsă local, energia primară utilizată și emisiile de CO2 ale clădirilor de referință (inclusiv pachetele tehnice definite aplicate);

| — | evaluarea costurilor corespunzătoare referitoare la energie ale investiției, costurilor cu energia și a altor costuri de exploatare ale pachetelor tehnice aplicate clădirilor de referință din perspectiva societății, precum și din perspectiva deținătorului proprietății sau a investitorului. |
| --- | --- |

—

evaluarea costurilor corespunzătoare referitoare la energie ale investiției, costurilor cu energia și a altor costuri de exploatare ale pachetelor tehnice aplicate clădirilor de referință din perspectiva societății, precum și din perspectiva deținătorului proprietății sau a investitorului.

| — | costurile aferente mâinii de lucru la nivel regional/local, inclusiv materialele; |
| --- | --- |

—

costurile aferente mâinii de lucru la nivel regional/local, inclusiv materialele;

Prin calcularea costurilor generate pe durata ciclului de viață al unei clădiri pe baza pachetelor tehnice de măsuri aplicate clădirilor de referință și prin calcularea acestora în raport cu performanța energetică șicu emisiile de CO2, se evaluează eficiența din punct de vedere al costurilor a diferitelor niveluri ale cerințelor minime de performanță energetică.

Joi, 23 aprilie 2009ANEXA V

Instrumente financiare pentru îmbunătățirea performanței energetice a clădirilor

Fără a aduce atingere legislației naționale, statele membre pun în aplicare cel puțin două instrument financiare dintre cele enumerate mai jos:

| (a) | reduceri de TVA pentru economia de energie, performanță energetică ridicată și bunuri și servicii bazate pe energie regenerabilă; |
| --- | --- |

(a)

reduceri de TVA pentru economia de energie, performanță energetică ridicată și bunuri și servicii bazate pe energie regenerabilă;

| (b) | alte reduceri fiscale pentru bunuri și servicii care realizează economii de energie sau clădiri eficiente din punct de vedere energetic, inclusiv reduceri ale impozitelor pe venit sau pe proprietate; |
| --- | --- |

(b)

alte reduceri fiscale pentru bunuri și servicii care realizează economii de energie sau clădiri eficiente din punct de vedere energetic, inclusiv reduceri ale impozitelor pe venit sau pe proprietate;

| (c) | subvenții directe; |
| --- | --- |

(c)

subvenții directe;

| (d) | sisteme de împrumut subvenționate sau împrumuturi cu dobândă redusă; |
| --- | --- |

(d)

sisteme de împrumut subvenționate sau împrumuturi cu dobândă redusă;

| (e) | programe de subvenționare; |
| --- | --- |

(e)

programe de subvenționare;

| (f) | sisteme de garantare a împrumutului; |
| --- | --- |

(f)

sisteme de garantare a împrumutului;

| (g) | condiții impuse furnizorilor de energie sau acorduri încheiate cu aceștia pentru a oferi asistență financiară tuturor categoriilor de consumatori. |
| --- | --- |

(g)

condiții impuse furnizorilor de energie sau acorduri încheiate cu aceștia pentru a oferi asistență financiară tuturor categoriilor de consumatori.

Joi, 23 aprilie 2009ANEXA VI

TABEL DE CORESPONDENȚĂ

| Directiva 2002/91/CE | Prezenta directivă |
| --- | --- |
| Articolul 1 | Articolul 1 |
| Articolul 2 formularea introductivă | Articolul 2 formularea introductivă |
| Articolul 2 punctul 1 | Articolul 2 punctul 1 |
| - | Articolul 2 punctul 5 |
| Articolul 2 punctul 2 | Articolul 2 punctul 6 și anexa I |
| - | Articolul 2 punctele 7, 9, 11 și 12 |
| Articolul 2 punctul 3 | Articolul 2 punctul 13 |
| Articolul 2 punctul 4 | Articolul 2 punctul 14 |
| - | Articolul 2 punctul 15 |
| Articolul 2 punctul 5 | Articolul 2 punctul 16 |
| Articolul 2 punctul 6 | Articolul 2 punctul 17 |
| Articolul 2 punctul 7 | Articolul 2 punctul 18 |
| Articolul 2 punctul 8 | Articolul 2 punctul 19 |
| Articolul 3 | Articolul 20 și anexa I |
| Articolul 4 alineatul (1) | Articolul 4 alineatul (1) |
| Articolul 4 alineatul (2) | - |
| Articolul 4 alineatul (3) | Articolul 4 alineatul (2) |
| - | Articolul 4 alineatul (3) |
| - | Articolul 4 alineatul (4) |
| - | Articolul 5 |
| Articolul 5 | Articolul 6 alineatul (1) |
| - | ▐ |
| Articolul 6 | Articolul 7 |
| - | Articolul 8 |
| - | Articolul 9 |
| Articolul 7 alineatul (1) | Articolul 11 alineatul (7) articolul 12 alineatele (1), (2), (3), (4) și (6) |
| Articolul 7 alineatul (2) | Articolul 11 alineatele (1) și (2) |
| Articolul 7 alineatul (3) | Articolul 13 |
| - | Articolul 12 alineatele (4), (7) și (8) |
| Articolul 8 formularea introductivă | Articolul 14 formularea introductivă |
| Articolul 8 litera (a) | Articolul 14 alineatele (1) și (3) |
| - | Articolul 14 alineatul (2) |
| Articolul 8 litera (b) | Articolul 14 alineatul (4) |
| Articolul 9 | Articolul 15 alineatul (1) |
| - | Articolul 15 alineatul (2) |
| - | Articolul 16 |
| Articolul 10 | Articolul 17 |
| - | Articolul 18 |
| Articolul 11 formularea introductivă | Articolul 19 formularea introductivă |
| Articolul 11 litera (a) | - |
| - | Articolul 19 litera (a) |
| Articolul 11 litera (b) | Articolul 19 litera (b) |
| Articolul 12 | Articolul 20 |
| Articolul 13 | Articolul 22 |
| Articolul 14 alineatul (1) | Articolul 22 alineatul (1) |
| Articolul 14 alineatul (2) | Articolul 22 alineatul (2) |
| ║ | - |
| - | Articolul 23 |
| Articolul 15 alineatul (1) | Articolul 24 alineatele (1) și (2) |
| Articolul 15 alineatul (2) | - |
| - | Articolul 25 |
| Articolul 16 | Articolul 26 |
| Articolul 17 | Articolul 27 |
| Anexa | Anexa I |
| - | Anexele II - VI |

Directiva 2002/91/CE

Prezenta directivă

Articolul 1

Articolul 1

Articolul 2 formularea introductivă

Articolul 2 formularea introductivă

Articolul 2 punctul 1

Articolul 2 punctul 1

-

Articolul 2 punctul 5

Articolul 2 punctul 2

Articolul 2 punctul 6 și anexa I

-

Articolul 2 punctele 7, 9, 11 și 12

Articolul 2 punctul 3

Articolul 2 punctul 13

Articolul 2 punctul 4

Articolul 2 punctul 14

-

Articolul 2 punctul 15

Articolul 2 punctul 5

Articolul 2 punctul 16

Articolul 2 punctul 6

Articolul 2 punctul 17

Articolul 2 punctul 7

Articolul 2 punctul 18

Articolul 2 punctul 8

Articolul 2 punctul 19

Articolul 3

Articolul 20 și anexa I

Articolul 4 alineatul (1)

Articolul 4 alineatul (1)

Articolul 4 alineatul (2)

-

Articolul 4 alineatul (3)

Articolul 4 alineatul (2)

-

Articolul 4 alineatul (3)

-

Articolul 4 alineatul (4)

-

Articolul 5

Articolul 5

Articolul 6 alineatul (1)

-

▐

Articolul 6

Articolul 7

-

Articolul 8

-

Articolul 9

Articolul 7 alineatul (1)

Articolul 11 alineatul (7) articolul 12 alineatele (1), (2), (3), (4) și (6)

Articolul 7 alineatul (2)

Articolul 11 alineatele (1) și (2)

Articolul 7 alineatul (3)

Articolul 13

-

Articolul 12 alineatele (4), (7) și (8)

Articolul 8 formularea introductivă

Articolul 14 formularea introductivă

Articolul 8 litera (a)

Articolul 14 alineatele (1) și (3)

-

Articolul 14 alineatul (2)

Articolul 8 litera (b)

Articolul 14 alineatul (4)

Articolul 9

Articolul 15 alineatul (1)

-

Articolul 15 alineatul (2)

-

Articolul 16

Articolul 10

Articolul 17

-

Articolul 18

Articolul 11 formularea introductivă

Articolul 19 formularea introductivă

Articolul 11 litera (a)

-

-

Articolul 19 litera (a)

Articolul 11 litera (b)

Articolul 19 litera (b)

Articolul 12

Articolul 20

Articolul 13

Articolul 22

Articolul 14 alineatul (1)

Articolul 22 alineatul (1)

Articolul 14 alineatul (2)

Articolul 22 alineatul (2)

║

-

-

Articolul 23

Articolul 15 alineatul (1)

Articolul 24 alineatele (1) și (2)

Articolul 15 alineatul (2)

-

-

Articolul 25

Articolul 16

Articolul 26

Articolul 17

Articolul 27

Anexa

Anexa I

-

Anexele II - VI

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/292 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/292

---

Joi, 23 aprilie 2009Agențiile de rating al creditelor ***I

P6_TA(2009)0279

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind agențiile de rating al creditelor (COM(2008)0704 – C6-0397/2008 – 2008/0217(COD))

2010/C 184 E/66

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0704),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0397/2008),

având în vedere angajamentul exprimat de reprezentantul Consiliului în scrisoarea din 23 aprilie 2009, de a aproba propunerea astfel cum a fost modificată, în conformitate cu articolul 251 alineatul (2) al doilea paragraf prima liniuță din Tratatul CE,

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0191/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Joi, 23 aprilie 2009P6_TC1-COD(2008)0217

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind agențiile de rating

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în prima lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul CE nr ...)

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/293 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/293

---

Joi, 23 aprilie 2009Drepturile pasagerilor care călătoresc pe mare sau pe căi navigabile interioare ***I

P6_TA(2009)0280

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturile persoanelor care călătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (COM(2008)0816 – C6-0476/2008 – 2008/0246(COD))

2010/C 184 E/67

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0816),

având în vedere articolul 251 alineatul (2), articolul 71 alineatul (1) și articolul 80 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0476/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0209/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Joi, 23 aprilie 2009P6_TC1-COD(2008)0246

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturile persoanelor care călătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 71 alineatul (1) și articolul 80 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | Acțiunea comunitară în domeniul transporturilor maritime ar trebui să se concentreze, printre altele, pe asigurarea unui înalt nivel de protecție pentru pasageri, care să fie comparabil cu cel asigurat de alte moduri de transport. Mai mult, trebuie să se țină pe deplin seama de cerințele privind protecția consumatorului în general. |
| --- | --- |

(1)

Acțiunea comunitară în domeniul transporturilor maritime ar trebui să se concentreze, printre altele, pe asigurarea unui înalt nivel de protecție pentru pasageri, care să fie comparabil cu cel asigurat de alte moduri de transport. Mai mult, trebuie să se țină pe deplin seama de cerințele privind protecția consumatorului în general.

| (2) | Deoarece pasagerii care utilizează transportul maritim reprezintă partea vulnerabilă în cadrul unui contract de transport, este necesar ca drepturile pasagerilor să fie protejate în ceastă privință, indiferent de naționalitate sau de locul de reședință al acestora în Comunitate. |
| --- | --- |

(2)

Deoarece pasagerii care utilizează transportul maritim reprezintă partea vulnerabilă în cadrul unui contract de transport, este necesar ca drepturile pasagerilor să fie protejate în ceastă privință, indiferent de naționalitate sau de locul de reședință al acestora în Comunitate.

| (3) | Piața unică a serviciilor de transport pentru pasageri pe mare și pe căi navigabile interioare trebuie să ofere avantaje pentru cetățeni în general. Prin urmare, persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă, cauzată de handicap, vârstă sau de orice alt factor, ar trebui să aibă posibilități comparabile cu cele de care beneficiază alți cetățeni de a utiliza servicii comerciale de transport maritim pentru pasageri ║. Persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă au, ca toți ceilalți cetățeni, dreptul de a circula liber, libertatea de a alege și dreptul de a nu fi discriminați. |
| --- | --- |

(3)

Piața unică a serviciilor de transport pentru pasageri pe mare și pe căi navigabile interioare trebuie să ofere avantaje pentru cetățeni în general. Prin urmare, persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă, cauzată de handicap, vârstă sau de orice alt factor, ar trebui să aibă posibilități comparabile cu cele de care beneficiază alți cetățeni de a utiliza servicii comerciale de transport maritim pentru pasageri ║. Persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă au, ca toți ceilalți cetățeni, dreptul de a circula liber, libertatea de a alege și dreptul de a nu fi discriminați.

| (4) | În temeiul articolului 9 din Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și pentru a oferi persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă posibilitatea de a călători pe mare și pe căi navigabile interioare în condiții comparabile cu cele de care beneficiază ceilalți cetățeni, ar trebui să se adopte norme referitoare la nediscriminare și la asistența necesară pe durata călătoriei acestora. Aceste persoane ar trebui, așadar, să fie acceptate la bordul navei și să nu li se refuze dreptul de a călători pe motiv de handicap sau lipsă de mobilitate ▐. Aceste persoane ar trebui să aibă dreptul la asistență în porturi și în punctele de îmbarcare/debarcare acolo unde nu există porturi, precum și la bordul navelor de pasageri. În scopul incluziunii sociale, persoanele respective ar trebui să beneficieze de această asistență gratuit. Transportatorii ar trebui să adopte norme privind accesibilitatea, folosind, de preferință, sistemul de standardizare european. |
| --- | --- |

(4)

În temeiul articolului 9 din Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și pentru a oferi persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă posibilitatea de a călători pe mare și pe căi navigabile interioare în condiții comparabile cu cele de care beneficiază ceilalți cetățeni, ar trebui să se adopte norme referitoare la nediscriminare și la asistența necesară pe durata călătoriei acestora. Aceste persoane ar trebui, așadar, să fie acceptate la bordul navei și să nu li se refuze dreptul de a călători pe motiv de handicap sau lipsă de mobilitate ▐. Aceste persoane ar trebui să aibă dreptul la asistență în porturi și în punctele de îmbarcare/debarcare acolo unde nu există porturi, precum și la bordul navelor de pasageri. În scopul incluziunii sociale, persoanele respective ar trebui să beneficieze de această asistență gratuit. Transportatorii ar trebui să adopte norme privind accesibilitatea, folosind, de preferință, sistemul de standardizare european.

| (5) | În luarea deciziilor cu privire la proiectarea de noi porturi și terminale, dacă este cazul, și în cadrul lucrărilor majore de reamenajare, organismele administrative din porturi și transportatorii care urmează să le exploateze ar trebui să ia în considerare ▐ nevoile persoanelor cu handicap și ale persoanelor cu mobilitate redusă. De asemenea, transportatorii ar trebui să țină seama ▐ de aceste nevoi și atunci când iau decizii privind proiectarea unor nave de pasageri noi sau renovate, în conformitate cu Directiva 98/18/CE a Consiliului din 17 martie 1998 privind normele și standardele de siguranță privind navele de pasageri (4). |
| --- | --- |

(5)

În luarea deciziilor cu privire la proiectarea de noi porturi și terminale, dacă este cazul, și în cadrul lucrărilor majore de reamenajare, organismele administrative din porturi și transportatorii care urmează să le exploateze ar trebui să ia în considerare ▐ nevoile persoanelor cu handicap și ale persoanelor cu mobilitate redusă. De asemenea, transportatorii ar trebui să țină seama ▐ de aceste nevoi și atunci când iau decizii privind proiectarea unor nave de pasageri noi sau renovate, în conformitate cu Directiva 98/18/CE a Consiliului din 17 martie 1998 privind normele și standardele de siguranță privind navele de pasageri (4).

| (6) | Asistența oferită în porturile situate pe teritoriul unui stat membru căruia i se aplică dispozițiile tratatului ar trebui să permită, printre altele, persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă să se deplaseze până la navă dintr-un anumit punct de sosire din port, și de la navă până la un punct de plecare stabilit din port, precum și să se îmbarce și să debarce. |
| --- | --- |

(6)

Asistența oferită în porturile situate pe teritoriul unui stat membru căruia i se aplică dispozițiile tratatului ar trebui să permită, printre altele, persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă să se deplaseze până la navă dintr-un anumit punct de sosire din port, și de la navă până la un punct de plecare stabilit din port, precum și să se îmbarce și să debarce.

| (7) | Asistența ar trebui să fie finanțată astfel încât costurile să se repartizeze în mod echitabil între toți pasagerii care folosesc un anumit transportator și să se evite măsurile de care descurajează transportul persoanelor cu handicap și al persoanelor cu mobilitate redusă. O taxă aplicată fiecărui pasager care folosește un anumit transportator, inclus în prețul de bază al biletului, pare a fi modul cel mai eficient de finanțare. Taxele ar trebui să fie adoptate și aplicate într-o manieră complet transparentă. |
| --- | --- |

(7)

Asistența ar trebui să fie finanțată astfel încât costurile să se repartizeze în mod echitabil între toți pasagerii care folosesc un anumit transportator și să se evite măsurile de care descurajează transportul persoanelor cu handicap și al persoanelor cu mobilitate redusă. O taxă aplicată fiecărui pasager care folosește un anumit transportator, inclus în prețul de bază al biletului, pare a fi modul cel mai eficient de finanțare. Taxele ar trebui să fie adoptate și aplicate într-o manieră complet transparentă.

| (8) | În organizarea furnizării de asistență pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă, precum și în pregătirea personalului aferent, transportatorii ar trebui să țină seama de Recomandarea Organizației Maritime Internaționale privind proiectarea și funcționarea navelor de pasageri pentru a satisface nevoile persoanelor în vârstă și ale persoanelor cu handicap (5). |
| --- | --- |

(8)

În organizarea furnizării de asistență pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă, precum și în pregătirea personalului aferent, transportatorii ar trebui să țină seama de Recomandarea Organizației Maritime Internaționale privind proiectarea și funcționarea navelor de pasageri pentru a satisface nevoile persoanelor în vârstă și ale persoanelor cu handicap (5).

| (9) | Dispozițiile referitoare la îmbarcarea persoanelor cu handicap sau a persoanelor cu mobilitate redusă nu ar trebui să aducă atingere dispozițiilor generale privind îmbarcarea pasagerilor instituite prin normele internaționale, comunitare sau naționale în vigoare. |
| --- | --- |

(9)

Dispozițiile referitoare la îmbarcarea persoanelor cu handicap sau a persoanelor cu mobilitate redusă nu ar trebui să aducă atingere dispozițiilor generale privind îmbarcarea pasagerilor instituite prin normele internaționale, comunitare sau naționale în vigoare.

| (10) | Pasagerii ar trebui să fie informați corespunzător în caz de anulare sau întârziere în prestarea oricărui serviciu. Aceste informații ar trebui să ajute pasagerii să facă aranjamentele necesare și, dacă este cazul, să obțină informații suplimentare privind conexiunile alternative. |
| --- | --- |

(10)

Pasagerii ar trebui să fie informați corespunzător în caz de anulare sau întârziere în prestarea oricărui serviciu. Aceste informații ar trebui să ajute pasagerii să facă aranjamentele necesare și, dacă este cazul, să obțină informații suplimentare privind conexiunile alternative.

| (11) | Inconvenientele întâmpinate de pasageri ca urmare a anulării sau întârzierii îndelungate a călătoriei trebuie să fie reduse. În acest scop, pasagerii ar trebui să beneficieze de asistență corespunzătoare și să aibă posibilitatea de a-și anula călătoria și de a li se rambursa costul biletelor sau de a fi redirecționați în condiții satisfăcătoare. |
| --- | --- |

(11)

Inconvenientele întâmpinate de pasageri ca urmare a anulării sau întârzierii îndelungate a călătoriei trebuie să fie reduse. În acest scop, pasagerii ar trebui să beneficieze de asistență corespunzătoare și să aibă posibilitatea de a-și anula călătoria și de a li se rambursa costul biletelor sau de a fi redirecționați în condiții satisfăcătoare.

| (12) | Transportatorii ar trebui să plătească despăgubiri pasagerilor în caz de întârziere sau anulare a unui serviciu, pe baza unui procentaj din prețul biletului, cu excepția cazurilor în care întârzierea sau anularea a avut loc în împrejurări excepționale care nu ar fi putut fi evitate chiar dacă s-ar fi luat toate măsurile rezonabile. |
| --- | --- |

(12)

Transportatorii ar trebui să plătească despăgubiri pasagerilor în caz de întârziere sau anulare a unui serviciu, pe baza unui procentaj din prețul biletului, cu excepția cazurilor în care întârzierea sau anularea a avut loc în împrejurări excepționale care nu ar fi putut fi evitate chiar dacă s-ar fi luat toate măsurile rezonabile.

| (13) | Transportatorii ar trebui să coopereze în vederea adoptării de acorduri la nivel național sau european, în vederea îmbunătățirii asistenței oferite pasagerilor ori de câte ori călătoria acestora este întreruptă, cu precădere în caz de întârzieri prelungite. |
| --- | --- |

(13)

Transportatorii ar trebui să coopereze în vederea adoptării de acorduri la nivel național sau european, în vederea îmbunătățirii asistenței oferite pasagerilor ori de câte ori călătoria acestora este întreruptă, cu precădere în caz de întârzieri prelungite.

| (14) | Prezentul regulament nu trebuie să afecteze drepturile pasagerilor prevăzute de Directiva 90/314/CEE a Consiliului privind pachetele de servicii pentru călătorii, vacanțe și circuite (6). În cazul în care un pachet de servicii pentru circuite este anulat din motive care nu țin de anularea serviciilor de transport maritim, prezentul regulament nu se aplică. |
| --- | --- |

(14)

Prezentul regulament nu trebuie să afecteze drepturile pasagerilor prevăzute de Directiva 90/314/CEE a Consiliului privind pachetele de servicii pentru călătorii, vacanțe și circuite (6). În cazul în care un pachet de servicii pentru circuite este anulat din motive care nu țin de anularea serviciilor de transport maritim, prezentul regulament nu se aplică.

| (15) | Pasagerii ar trebui să fie ║ informați pe deplin cu privire la drepturile pe care le au în baza prezentului regulament, astfel încât să își poată exercita efectiv aceste drepturi. Drepturile pasagerilor care călătoresc pe mare și căi navigabile interioare ar trebui să includă primirea de informații legate de serviciile oferite, înaintea și în timpul călătoriei. Toate informațiile importante oferite pasagerilor care călătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare ar trebui să fie oferite, de asemenea, în formate ▐ accesibile persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă. |
| --- | --- |

(15)

Pasagerii ar trebui să fie ║ informați pe deplin cu privire la drepturile pe care le au în baza prezentului regulament, astfel încât să își poată exercita efectiv aceste drepturi. Drepturile pasagerilor care călătoresc pe mare și căi navigabile interioare ar trebui să includă primirea de informații legate de serviciile oferite, înaintea și în timpul călătoriei. Toate informațiile importante oferite pasagerilor care călătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare ar trebui să fie oferite, de asemenea, în formate ▐ accesibile persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă.

| (16) | Statele membre ar trebui să supervizeze și să asigure respectarea prezentului regulament și să desemneze un organism adecvat care să îndeplinească sarcinile de punere în aplicare a acestuia. Această procedură de supervizare nu afectează drepturile pasagerilor de a recurge la proceduri judiciare în instanță, în conformitate cu legislația națională în vigoare. |
| --- | --- |

(16)

Statele membre ar trebui să supervizeze și să asigure respectarea prezentului regulament și să desemneze un organism adecvat care să îndeplinească sarcinile de punere în aplicare a acestuia. Această procedură de supervizare nu afectează drepturile pasagerilor de a recurge la proceduri judiciare în instanță, în conformitate cu legislația națională în vigoare.

| (17) | Pasagerii ar trebui să-și poată exercita drepturile prin intermediul unor proceduri corespunzătoare de depunere a reclamațiilor implementate de transportatori sau, după caz, prin depunerea reclamațiilor respective la organismul
  desemnat
  în acest sens de respectivul stat membru. |
| --- | --- |

(17)

Pasagerii ar trebui să-și poată exercita drepturile prin intermediul unor proceduri corespunzătoare de depunere a reclamațiilor implementate de transportatori sau, după caz, prin depunerea reclamațiilor respective la organismul
  desemnat
  în acest sens de respectivul stat membru.

| (18) | Reclamațiile privind asistența oferită într-un port sau la punctul de îmbarcare/debarcare ar trebui să fie adresate organismului
  desemnat
  pentru aplicarea prezentului regulament de către statul membru pe teritoriul căruia se află portul respectiv. Reclamațiile privind asistența oferită de un transportator pe mare trebuie să fie adresate organismului
  desemnat
  pentru aplicarea prezentului regulament de către statul membru care a emis licența de operare pentru transportator. Organismul desemnat pentru aplicarea prezentului regulament ar trebui să aibă competența și capacitatea de a examina reclamațiile individuale și de a facilita soluționarea litigiilor pe cale extrajudiciară. |
| --- | --- |

(18)

Reclamațiile privind asistența oferită într-un port sau la punctul de îmbarcare/debarcare ar trebui să fie adresate organismului
  desemnat
  pentru aplicarea prezentului regulament de către statul membru pe teritoriul căruia se află portul respectiv. Reclamațiile privind asistența oferită de un transportator pe mare trebuie să fie adresate organismului
  desemnat
  pentru aplicarea prezentului regulament de către statul membru care a emis licența de operare pentru transportator. Organismul desemnat pentru aplicarea prezentului regulament ar trebui să aibă competența și capacitatea de a examina reclamațiile individuale și de a facilita soluționarea litigiilor pe cale extrajudiciară.

| (19) | Comisia ar trebui să propună norme clare privind drepturile pasagerilor referitoare la responsabilitate, răspundere juridică, accesibilitate și drepturile persoanelor cu handicap sau a persoanelor cu mobilitate redusă la punctele de transfer al pasagerilor între mijloacele de transport pe uscat și mare sau pe căile navigabile interioare. |
| --- | --- |

(19)

Comisia ar trebui să propună norme clare privind drepturile pasagerilor referitoare la responsabilitate, răspundere juridică, accesibilitate și drepturile persoanelor cu handicap sau a persoanelor cu mobilitate redusă la punctele de transfer al pasagerilor între mijloacele de transport pe uscat și mare sau pe căile navigabile interioare.

| (20) | Statele membre ar trebui să prevadă penalitățile aplicabile în caz de încălcare a prezentului regulament și să se asigure că respectivele penalități sunt aplicate. Penalitățile, care pot include plata de despăgubiri persoanei afectate, ar trebui să fie eficiente, proporționale și cu efect de descurajare. |
| --- | --- |

(20)

Statele membre ar trebui să prevadă penalitățile aplicabile în caz de încălcare a prezentului regulament și să se asigure că respectivele penalități sunt aplicate. Penalitățile, care pot include plata de despăgubiri persoanei afectate, ar trebui să fie eficiente, proporționale și cu efect de descurajare.

| (21) | Deoarece obiectivele prezentului regulament, și anume asigurarea unor niveluri ridicate și echivalente de protecție și de asistență pentru pasageri în toate statele membre și garantarea faptului că operatorii economici operează în condiții armonizate în cadrul unei piețe unice, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, și, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivel comunitar, ║ Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective. |
| --- | --- |

(21)

Deoarece obiectivele prezentului regulament, și anume asigurarea unor niveluri ridicate și echivalente de protecție și de asistență pentru pasageri în toate statele membre și garantarea faptului că operatorii economici operează în condiții armonizate în cadrul unei piețe unice, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, și, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivel comunitar, ║ Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective.

| (22) | În cazul unei inițiative legislative europene viitoare privind drepturile pasagerilor, ar fi de preferat o abordare legislativă orizontală care să acopere toate mijloacele de transport, dată fiind nevoia de a utiliza transporturile combinate. |
| --- | --- |

(22)

În cazul unei inițiative legislative europene viitoare privind drepturile pasagerilor, ar fi de preferat o abordare legislativă orizontală care să acopere toate mijloacele de transport, dată fiind nevoia de a utiliza transporturile combinate.

| (23) | Aplicarea prezentului regulament ar trebui să se bazeze pe dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (Regulamentul privind cooperarea pentru protecția consumatorului) (7). Prin urmare, regulamentul respectiv ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(23)

Aplicarea prezentului regulament ar trebui să se bazeze pe dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (Regulamentul privind cooperarea pentru protecția consumatorului) (7). Prin urmare, regulamentul respectiv ar trebui modificat în consecință.

| (24) | Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (8)
  ar trebui să se aplice cu strictețe pentru a garanta respectarea vieții private a pasagerilor care călătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare, precum și pentru a garanta că informațiile solicitate sunt folosite doar pentru îndeplinirea obligațiilor în materie de asistență prevăzute de prezentul regulament și că acestea nu sunt utilizate în detrimentul pasagerilor. |
| --- | --- |

(24)

Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (8)
  ar trebui să se aplice cu strictețe pentru a garanta respectarea vieții private a pasagerilor care călătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare, precum și pentru a garanta că informațiile solicitate sunt folosite doar pentru îndeplinirea obligațiilor în materie de asistență prevăzute de prezentul regulament și că acestea nu sunt utilizate în detrimentul pasagerilor.

| (25) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(25)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Capitolul I

Dispoziții generale

Articolul 1

Obiectul

Prezentul regulament stabilește norme în ceea ce privește:

| (1) | nediscriminarea pasagerilor în ceea ce privește condițiile de transport oferite de transportatori; |
| --- | --- |

(1)

nediscriminarea pasagerilor în ceea ce privește condițiile de transport oferite de transportatori;

| (2) | nediscriminarea și asistența obligatorie pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă; |
| --- | --- |

(2)

nediscriminarea și asistența obligatorie pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă;

| (3) | obligațiile transportatorilor față de pasageri în caz de anulare sau de întârziere; |
| --- | --- |

(3)

obligațiile transportatorilor față de pasageri în caz de anulare sau de întârziere;

| (4) | informații minime care trebuie furnizate pasagerilor; |
| --- | --- |

(4)

informații minime care trebuie furnizate pasagerilor;

| (5) | soluționarea reclamațiilor; |
| --- | --- |

(5)

soluționarea reclamațiilor;

| (6) | aplicarea drepturilor pasagerilor. |
| --- | --- |

(6)

aplicarea drepturilor pasagerilor.

Articolul 2

Domeniul de aplicare

(1)   Prezentul regulament se aplică
  transportului comercial
  de pasageri
  care călătoresc
  pe mare și pe căi navigabile interioare
  pe nave de pasageri
  , inclusiv croaziere, între sau în porturi sau în orice punct de îmbarcare/debarcare situat pe teritoriul unui stat membru căruia i se aplică tratatul.

(2)   Statele membre pot acorda o derogare pentru serviciile acoperite de contractele de servicii publice, dacă aceste contracte asigură un nivel al drepturilor pasagerilor similar cu cel impus prin prezentul regulament.

(3)
     
  Statele membre sunt autorizate să excludă serviciile de transport urban și suburban din domeniul de aplicare al prezentului regulament dacă prezintă garanții că obiectivele prezentului regulament pot fi atinse prin intermediul unor măsuri de reglementare și garantează drepturi ale pasagerilor comparabile cu cele prevăzute în prezentul regulament.

Articolul 3

Definiții

În scopul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „persoană cu handicap” sau „persoană cu mobilitate redusă” înseamnă orice persoană a cărei mobilitate, atunci când folosește mijloacele de transport, este redusă din cauza unui handicap fizic (senzorial sau locomotor, permanent sau temporar), a unui handicap sau deficiențe intelectuale
  sau psihosociale
  , a oricărui alt tip de handicap sau a vârstei și a cărei situație necesită o atenție specială și adaptarea serviciilor puse la dispoziția tuturor pasagerilor la nevoile acesteia; |
| --- | --- |

(a)

„persoană cu handicap” sau „persoană cu mobilitate redusă” înseamnă orice persoană a cărei mobilitate, atunci când folosește mijloacele de transport, este redusă din cauza unui handicap fizic (senzorial sau locomotor, permanent sau temporar), a unui handicap sau deficiențe intelectuale
  sau psihosociale
  , a oricărui alt tip de handicap sau a vârstei și a cărei situație necesită o atenție specială și adaptarea serviciilor puse la dispoziția tuturor pasagerilor la nevoile acesteia;

| (b) | „anulare” înseamnă neefectuarea unui serviciu programat anterior pentru care s-a făcut cel puțin o rezervare; |
| --- | --- |

(b)

„anulare” înseamnă neefectuarea unui serviciu programat anterior pentru care s-a făcut cel puțin o rezervare;

| (c) | „întârziere” înseamnă o diferență între momentul în care pasagerul era programat să plece sau să sosească în conformitate cu orarul publicat și momentul plecării sau al sosirii efective sau preconizate; |
| --- | --- |

(c)

„întârziere” înseamnă o diferență între momentul în care pasagerul era programat să plece sau să sosească în conformitate cu orarul publicat și momentul plecării sau al sosirii efective sau preconizate;

| (d) | „transportator” înseamnă o persoană care a încheiat sau în numele căreia s-a încheiat un contract de transport sau transportatorul de fapt, indiferent dacă transportul este realizat de acesta sau de un transportator de fapt, altul decât un operator de turism; |
| --- | --- |

(d)

„transportator” înseamnă o persoană care a încheiat sau în numele căreia s-a încheiat un contract de transport sau transportatorul de fapt, indiferent dacă transportul este realizat de acesta sau de un transportator de fapt, altul decât un operator de turism;

| (e) | „serviciu comercial de transport maritim de pasageri” înseamnă un serviciu de transport maritim de pasageri exploatat de un transportator pe o rută planificată sau neplanificată, oferit contra cost publicului larg, individual sau în cadrul unui pachet; |
| --- | --- |

(e)

„serviciu comercial de transport maritim de pasageri” înseamnă un serviciu de transport maritim de pasageri exploatat de un transportator pe o rută planificată sau neplanificată, oferit contra cost publicului larg, individual sau în cadrul unui pachet;

| (f) | „transportator de fapt” înseamnă o persoană, alta decât transportatorul și operatorul de turism, care efectuează transportul integral sau parțial; |
| --- | --- |

(f)

„transportator de fapt” înseamnă o persoană, alta decât transportatorul și operatorul de turism, care efectuează transportul integral sau parțial;

| (g) | „port” înseamnă o zonă de pământ și apă, constituită din lucrări și echipamente care să permită, în principal, prezența navelor, încărcarea și descărcarea acestora, depozitarea de bunuri, recepționarea și livrarea acestor bunuri prin transport terestru, precum și îmbarcarea și debarcarea navelor de pasageri; |
| --- | --- |

(g)

„port” înseamnă o zonă de pământ și apă, constituită din lucrări și echipamente care să permită, în principal, prezența navelor, încărcarea și descărcarea acestora, depozitarea de bunuri, recepționarea și livrarea acestor bunuri prin transport terestru, precum și îmbarcarea și debarcarea navelor de pasageri;

| (h) | „punctul de îmbarcare / debarcare” înseamnă o zonă de pământ și apă, alta decât un port, unde se îmbarcă și debarcă de obicei pasagerii; |
| --- | --- |

(h)

„punctul de îmbarcare / debarcare” înseamnă o zonă de pământ și apă, alta decât un port, unde se îmbarcă și debarcă de obicei pasagerii;

| (i) | „navă” înseamnă o navă care circulă pe mare sau pe
  căi navigabile interioare
  , cu excepția aeroglisoarelor; |
| --- | --- |

(i)

„navă” înseamnă o navă care circulă pe mare sau pe
  căi navigabile interioare
  , cu excepția aeroglisoarelor;

| (j) | „contract de transport” înseamnă un contract de transport între un transportator ▐ și un pasager, în vederea prestării unuia sau mai multor servicii de transport
  , indiferent dacă biletul a fost cumpărat de la un transportator, de la un operator de turism, de la un vânzător de bilete sau prin internet
  ; |
| --- | --- |

(j)

„contract de transport” înseamnă un contract de transport între un transportator ▐ și un pasager, în vederea prestării unuia sau mai multor servicii de transport
  , indiferent dacă biletul a fost cumpărat de la un transportator, de la un operator de turism, de la un vânzător de bilete sau prin internet
  ;

| (k) | „bilet” înseamnă un document valabil care dă dreptul la transport sau echivalentul acestuia sub o altă formă decât pe hârtie, inclusiv sub formă electronică, emis sau autorizat de transportator sau de vânzătorul său de bilete autorizat; |
| --- | --- |

(k)

„bilet” înseamnă un document valabil care dă dreptul la transport sau echivalentul acestuia sub o altă formă decât pe hârtie, inclusiv sub formă electronică, emis sau autorizat de transportator sau de vânzătorul său de bilete autorizat;

| (l) | „vânzător de bilete” înseamnă orice
  intermediar care vinde
  servicii de transport maritim,
  inclusiv servicii vândute ca parte a unui pachet,
  în numele unui transportator sau
  al unui operator de turism
  ; |
| --- | --- |

(l)

„vânzător de bilete” înseamnă orice
  intermediar care vinde
  servicii de transport maritim,
  inclusiv servicii vândute ca parte a unui pachet,
  în numele unui transportator sau
  al unui operator de turism
  ;

| (m) | „operator de turism” înseamnă un organizator ▐, altul decât un transportator, în sensul articolului 2
  punctul
  2 ▐ din Directiva 90/314/CEE; |
| --- | --- |

(m)

„operator de turism” înseamnă un organizator ▐, altul decât un transportator, în sensul articolului 2
  punctul
  2 ▐ din Directiva 90/314/CEE;

| (n) | „rezervare” înseamnă o autorizație, pe suport de hârtie sau în format electronic, care dă dreptul la transport pe baza unui plan personalizat de transport confirmat anterior; |
| --- | --- |

(n)

„rezervare” înseamnă o autorizație, pe suport de hârtie sau în format electronic, care dă dreptul la transport pe baza unui plan personalizat de transport confirmat anterior;

| (o) | „navă de pasageri” înseamnă o navă care transportă mai mult de 12 pasageri;
  ▐ |
| --- | --- |

(o)

„navă de pasageri” înseamnă o navă care transportă mai mult de 12 pasageri;

▐

| (p) | „autoritate portuară” sau „organism administrativ portuar” înseamnă un organism care, împreună cu alte activități sau nu, are ca obiectiv, în conformitate cu legislația națională administrarea și gestionarea infrastructurii portuare, precum și coordonarea și controlul activităților derulate de diferiți operatori prezenți într-un port sau un sistem portuar. Aceasta poate fi formată din câteva organisme separate sau poate să răspundă de mai multe porturi; |
| --- | --- |

(p)

„autoritate portuară” sau „organism administrativ portuar” înseamnă un organism care, împreună cu alte activități sau nu, are ca obiectiv, în conformitate cu legislația națională administrarea și gestionarea infrastructurii portuare, precum și coordonarea și controlul activităților derulate de diferiți operatori prezenți într-un port sau un sistem portuar. Aceasta poate fi formată din câteva organisme separate sau poate să răspundă de mai multe porturi;

| (q) | „croazieră” înseamnă o activitate de transport de pasageri, completată de servicii de cazare și de alte facilități, care durează mai mult de o zi (o noapte) și nu este un serviciu de transport de pasageri regulat sau planificat între două sau mai multe porturi, ci un serviciu în cadrul căruia pasagerii revin, de obicei, la portul de îmbarcare; |
| --- | --- |

(q)

„croazieră” înseamnă o activitate de transport de pasageri, completată de servicii de cazare și de alte facilități, care durează mai mult de o zi (o noapte) și nu este un serviciu de transport de pasageri regulat sau planificat între două sau mai multe porturi, ci un serviciu în cadrul căruia pasagerii revin, de obicei, la portul de îmbarcare;

| (r) | „formate accesibile” înseamnă că toți pasagerii pot accesa aceleași informații folosind formate text, Braille, audio, video și/sau electronice. Formatele accesibile pot fi, de exemplu, pictograme, anunțuri vocale și subtitrare, fără a se limita la acestea, și pot varia în funcție de noile descoperiri tehnologice; |
| --- | --- |

(r)

„formate accesibile” înseamnă că toți pasagerii pot accesa aceleași informații folosind formate text, Braille, audio, video și/sau electronice. Formatele accesibile pot fi, de exemplu, pictograme, anunțuri vocale și subtitrare, fără a se limita la acestea, și pot varia în funcție de noile descoperiri tehnologice;

| (s) | „pasager” înseamnă orice persoană care călătorește în temeiul unui contract de transport, altele decât persoanele care acompaniază vehicule, remorci sau bunuri care sunt transportate ca marfă sau bunuri comerciale; |
| --- | --- |

(s)

„pasager” înseamnă orice persoană care călătorește în temeiul unui contract de transport, altele decât persoanele care acompaniază vehicule, remorci sau bunuri care sunt transportate ca marfă sau bunuri comerciale;

| (t) | „sosire” înseamnă momentul în care nava este amarată corespunzător la dana de sosire; |
| --- | --- |

(t)

„sosire” înseamnă momentul în care nava este amarată corespunzător la dana de sosire;

| (u) | „plecare” înseamnă momentul în care nava este pregătită pentru plecarea pe mare; |
| --- | --- |

(u)

„plecare” înseamnă momentul în care nava este pregătită pentru plecarea pe mare;

| (v) | „prețul biletului” înseamnă prețul plătit pentru transport și cazare la bord; acesta exclude costul meselor, al altor activități și al oricăror cumpărături efectuate la bord; |
| --- | --- |

(v)

„prețul biletului” înseamnă prețul plătit pentru transport și cazare la bord; acesta exclude costul meselor, al altor activități și al oricăror cumpărături efectuate la bord;

| (w) | „forța majoră” este un eveniment sau o circumstanță care nu ar fi putut fi evitată, chiar dacă s-ar fi luat toate măsurile rezonabile în acest sens, cum ar fi războiul, invazia, acțiunea unor forțe inamice externe, ostilitățile (fie că s-a făcut sau nu o declarație de război), războiul civil, răscoala, revoluția, insurecția, uzurparea puterii sau confiscarea, inclusiv prin mijloace militare, activitățile teroriste, naționalizarea, sancțiunile de stat, blocajele, embargourile, disputele privind forța de muncă, grevele, blocarea sau întreruperea curentului sau penele de curent, precum și cazurile fortuite, inclusiv incendiul, inundațiile, cutremurele, furtunile, uraganele sau alte dezastre naturale; cazurile de forță majoră pot fi cauzate, de asemenea, de forțele mareice extreme, vânturile puternice, valurile care depășesc înălțimi semnificative și formarea de gheață. |
| --- | --- |

(w)

„forța majoră” este un eveniment sau o circumstanță care nu ar fi putut fi evitată, chiar dacă s-ar fi luat toate măsurile rezonabile în acest sens, cum ar fi războiul, invazia, acțiunea unor forțe inamice externe, ostilitățile (fie că s-a făcut sau nu o declarație de război), războiul civil, răscoala, revoluția, insurecția, uzurparea puterii sau confiscarea, inclusiv prin mijloace militare, activitățile teroriste, naționalizarea, sancțiunile de stat, blocajele, embargourile, disputele privind forța de muncă, grevele, blocarea sau întreruperea curentului sau penele de curent, precum și cazurile fortuite, inclusiv incendiul, inundațiile, cutremurele, furtunile, uraganele sau alte dezastre naturale; cazurile de forță majoră pot fi cauzate, de asemenea, de forțele mareice extreme, vânturile puternice, valurile care depășesc înălțimi semnificative și formarea de gheață.

Articolul 4

Contractul de transport și condițiile contractuale nediscriminatorii

(1)   Transportatorii prezintă pasagerilor o dovadă a încheierii contractului de transport prin emiterea unuia sau mai multor bilete. Biletele vor fi considerate o dovadă la prima vedere privind încheierea contractului și astfel vor conferi drepturile prevăzute de prezentul regulament.

(2)   Fără a aduce atingere obligațiilor de serviciu public care impun tarife sociale, condițiile contractuale și tarifele aplicate de transportatori sau de vânzătorii de bilete vor fi oferite publicului larg fără vreo discriminare privind naționalitatea sau locul de reședință al clientului final sau privind locul în care își desfășoară activitatea transportatorii sau vânzătorii de biletele în cadrul Comunității.

Articolul 5

Excluderea posibilității de derogare

(1)   Obligațiile prevăzute de prezentul regulament nu pot face obiectul unei limitări sau al unei derogări, printre altele, printr-o derogare sau o clauză restrictivă din contractul de transport.

(2)   Transportatorii pot oferi pasagerilor condiții contractuale mai bune decât cele stipulate de prezentul regulament.

Capitolul II

Drepturile persoanelor cu handicap și ale persoanelor cu mobilitate redusă

Articolul 6

Prevenirea refuzului la transport

(1)   Transportatorii, vânzătorii de bilete și operatorii de turism nu pot refuza, pe motiv de handicap sau mobilitate redusă:

| (a) | să accepte o rezervare sau să elibereze un bilet pentru o călătorie căreia i se aplică dispozițiile prezentului Regulament; |
| --- | --- |

(a)

să accepte o rezervare sau să elibereze un bilet pentru o călătorie căreia i se aplică dispozițiile prezentului Regulament;

| (b) | să îmbarce o persoană cu handicap sau o persoană cu mobilitate redusă într-un port sau într-un punct de îmbarcare / debarcare, în condițiile în care persoana respectivă are un bilet sau o rezervare valabilă. |
| --- | --- |

(b)

să îmbarce o persoană cu handicap sau o persoană cu mobilitate redusă într-un port sau într-un punct de îmbarcare / debarcare, în condițiile în care persoana respectivă are un bilet sau o rezervare valabilă.

(2)   Rezervările și biletele se oferă fără costuri suplimentare persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă.

Articolul 7

Derogări și condiții speciale

(1)   Sub rezerva dispozițiilor de la articolul 6, transportatorii, vânzătorii de bilete sau operatorii de turism pot refuza ▐ să accepte o rezervare, să elibereze un bilet sau să îmbarce o persoană cu handicap sau o persoană cu mobilitate redusă ▐ atunci când structura navei de pasageri face ca îmbarcarea sau transportul persoanelor cu handicap sau al persoanelor cu mobilitate redusă să fie fizic imposibilă
  și dacă acestea nu pot să beneficieze de un nivel acceptabil de servicii de o manieră sigură, demnă și fezabilă din punct de vedere operațional
  .

În cazul refuzului de a accepta o rezervare pentru unul dintre motivele prezentate la ▐ primul paragraf, transportatorii, vânzătorii de bilete sau operatorii de turism trebuie să facă tot posibilul pentru a propune o soluție alternativă acceptabilă persoanei respective.

În caz de rezervare în avans, o persoană cu handicap sau o persoană cu mobilitate redusă căreia i s-a refuzat îmbarcarea ▐ și orice însoțitor al acestei persoane în conformitate cu alineatul (2), are dreptul să i se ramburseze costul biletului sau să fie redirecționată conform anexei I. ▐

(2)   ▐ Un transportator sau un vânzător de bilete sau un operator de turism poate cere ca o persoană cu handicap sau o persoană cu mobilitate redusă să fie însoțită de o altă persoană care să poată oferi asistența de care respectiva persoană are nevoie, dacă acest lucru este cu adevărat necesar.

(3)   În cazul în care un transportator, un vânzător de bilete sau un operator de turism exercită o derogare conform alineatului (1) sau alineatului (2), acesta trebuie să comunice imediat persoanei cu handicap sau persoanei cu mobilitate redusă motivele deciziei luate. La cerere, transportatorul, vânzătorul de bilete sau operatorul de turism trebuie să comunice, în scris, aceste motive persoanei cu handicap sau persoanei cu mobilitate redusă, în termen de cinci zile lucrătoare de la data cererii.

Articolul 8

Accesibilitate și informare

(1)   
  Sub controlul organismelor naționale de punere în aplicare,
  transportatorii stabilesc, cu sprijinul activ al organizațiilor
  reprezentative ale porturilor, ale
  persoanelor cu handicap și
  ale
  persoanelor cu mobilitate redusă ▐, norme cu privire la accesul nediscriminatoriu care se aplică transportului persoanelor cu handicap
  ,
  persoanelor cu mobilitate redusă
  și persoanelor însoțitoare
  , precum și restricțiile privind transportul acestora sau al echipamentelor de deplasare, justificate de structura navelor de pasageri, în scopul îndeplinirii cerințelor de siguranță aplicabile. Aceste norme trebuie să conțină toate condițiile de acces la serviciul de transport maritim respectiv, inclusiv accesibilitatea navelor exploatate și facilitățile pe care le oferă acestea la bord
  , precum și accesibilitatea echipamentului de asistență instalat
  .

(2)   Normele prevăzute la alineatul (1) trebuie puse la dispoziția publicului de către transportatori sau vânzătorii de bilete
  , fizic sau pe internet,
  cel puțin la momentul rezervării,
  în formate accesibile,
  în moduri adecvate și în aceleași limbi în care informațiile sunt, în general, puse la dispoziția tuturor pasagerilor. Atunci când se oferă aceste informații, se acordă o atenție specială nevoilor persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă.

(3)   La cerere, transportatorii furnizează
  , în formate accesibile,
  textele legislative internaționale, comunitare sau naționale prin care se stabilesc cerințele de siguranță pe care se bazează normele privind accesul nediscriminatoriu.

(4)   Operatorii de turism furnizează normele menționate la alineatul (1) care se aplică în cazul călătoriilor incluse în pachetele de servicii pentru călătorii, vacanțe și circuite pe care le organizează, vând sau oferă spre vânzare.

(5)   Transportatorii, vânzătorii de bilete sau operatorii de turism se asigură că toate informațiile pertinente privind condițiile de transport, informațiile despre călătorie și informațiile privind accesibilitatea serviciilor
  , precum și o confirmare scrisă a asistenței oferite,
  sunt disponibile în formate ▐ accesibile persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă, inclusiv în ceea ce privește rezervarea și informațiile online.

Articolul 9

Dreptul la asistență în porturi

(1)   La plecarea din, trecerea prin sau sosirea într-un port, transportatorul răspunde de asigurarea, gratuit, a asistenței prevăzute în anexa II pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă, astfel încât persoanele respective să se poată îmbarca în cadrul serviciului la plecare sau să poată debarca în cadrul serviciului la sosire pentru care au cumpărat bilet fără a se aduce atingere normelor privind accesul, menționate la articolul 8 alineatul (1).
  Asistența este adaptată la nevoile individuale ale persoanei cu handicap sau a persoanei cu mobilitate redusă.

(2)   Un transportator poate oferi el însuși asistență sau poate contracta una sau mai multe părți pentru prestarea serviciilor de asistență. Transportatorul poate încheia astfel de contracte din proprie inițiativă sau la cerere, inclusiv din partea unei autorități portuare, luând în considerare serviciile existente în respectivul port.

În cazul în care un transportator încheie contracte cu una sau mai multe părți pentru prestarea serviciilor de asistență, transportatorul rămâne partea responsabilă de asigurarea asistenței și de asigurarea respectării standardelor de calitate, menționate la articolul 14 alineatul (1).

(3)   Transportatorii pot, fără discriminare, să încaseze o anumită taxă de la pasageri pentru finanțarea asistenței în porturi. Taxa respectivă trebuie să fie rezonabilă, proporțională cu costurile și transparentă.

▐

(4)   Transportatorii pun la dispoziția organismului sau organismelor de punere în aplicare desemnate conform articolului 27 alineatul (1) un raport general anual auditat privind taxele încasate și cheltuielile efectuate pentru asistența oferită persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă.

(5)
     
  În conformitate cu articolul 12, organismul administrativ al unui port este responsabil, acolo unde este cazul, de asigurarea faptului că acesta este accesibil persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă.

Articolul 10

Dreptul la asistență în punctele de îmbarcare / debarcare

Acolo unde nu există niciun port pentru o anumită destinație sau etapă, asistența va fi organizată de transportator în punctul de îmbarcare / debarcare, în conformitate cu articolul 9.

Articolul 11

Dreptul la asistență la bordul navelor

Transportatorii asigură cel puțin asistența menționată în anexa III, în mod gratuit, persoanelor cu handicap sau persoanelor cu mobilitate redusă care pleacă din, sosesc în sau sunt în tranzit printr-un port căruia i se aplică prezentul regulament.

Articolul 12

Condițiile în care se asigură asistență

Transportatorii, organismele administrative din porturi, vânzătorii de bilete și operatorii de turism cooperează pentru a asigura persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă asistența prevăzută la articolele 9, 10 și 11 în conformitate cu următoarele puncte:

| (a) | asistența se asigură cu condiția ca transportatorul, vânzătorul de bilete sau operatorul de turism de la care a fost cumpărat biletul să fie informat(ă) cu privire la faptul că persoana respectivă are nevoie de asistență
  în momentul efectuării rezervării sau
  cu cel puțin 48 de ore înainte de momentul în care este necesară asistența,
  în cazul în care furnizorul de asistență și pasagerul nu au convenit o perioadă de notificare mai scurtă, cu excepția croazierelor, unde nevoia de asistență trebuie menționată în momentul rezervării
  . Dacă biletul permite mai multe călătorii, este suficientă o singură notificare, cu condiția să se ofere informațiile necesare privind orarele următoarelor călătorii; |
| --- | --- |

(a)

asistența se asigură cu condiția ca transportatorul, vânzătorul de bilete sau operatorul de turism de la care a fost cumpărat biletul să fie informat(ă) cu privire la faptul că persoana respectivă are nevoie de asistență
  în momentul efectuării rezervării sau
  cu cel puțin 48 de ore înainte de momentul în care este necesară asistența,
  în cazul în care furnizorul de asistență și pasagerul nu au convenit o perioadă de notificare mai scurtă, cu excepția croazierelor, unde nevoia de asistență trebuie menționată în momentul rezervării
  . Dacă biletul permite mai multe călătorii, este suficientă o singură notificare, cu condiția să se ofere informațiile necesare privind orarele următoarelor călătorii;

| (b) | transportatorii, vânzătorii de bilete și operatorii de turism iau toate măsurile necesare pentru
  solicitarea și
  primirea notificărilor cu privire la nevoia de asistență a persoanelor cu handicap sau a persoanelor cu mobilitate redusă.
  Pasagerul primește o confirmare, în care se precizează că nevoile de asistență au fost anunțate.

  Aceste obligații se aplică la toate punctele lor de vânzare, inclusiv în cazul vânzărilor prin telefon și prin internet; |
| --- | --- |

(b)

transportatorii, vânzătorii de bilete și operatorii de turism iau toate măsurile necesare pentru
  solicitarea și
  primirea notificărilor cu privire la nevoia de asistență a persoanelor cu handicap sau a persoanelor cu mobilitate redusă.
  Pasagerul primește o confirmare, în care se precizează că nevoile de asistență au fost anunțate.

  Aceste obligații se aplică la toate punctele lor de vânzare, inclusiv în cazul vânzărilor prin telefon și prin internet;

| (c) | dacă nu se face nicio notificare în conformitate cu litera (a), transportatorii, vânzătorii de bilete și operatorii de turism depun toate eforturile necesare pentru a se asigura că asistența este asigurată astfel încât persoana cu handicap sau persoana cu mobilitate redusă să poată să se îmbarce în cadrul serviciului la plecare, să efectueze o schimbare în cadrul serviciului de corespondență sau să debarce în cadrul serviciului la sosire pentru care a achiziționat bilet; |
| --- | --- |

(c)

dacă nu se face nicio notificare în conformitate cu litera (a), transportatorii, vânzătorii de bilete și operatorii de turism depun toate eforturile necesare pentru a se asigura că asistența este asigurată astfel încât persoana cu handicap sau persoana cu mobilitate redusă să poată să se îmbarce în cadrul serviciului la plecare, să efectueze o schimbare în cadrul serviciului de corespondență sau să debarce în cadrul serviciului la sosire pentru care a achiziționat bilet;

| (d) | fără a aduce atingere prerogativelor altor entități în ceea ce privește zonele situate în afara porturilor, organismul administrativ dintr-un port sau orice altă persoană autorizată desemnează puncte de sosire și de plecare în limitele zonei portuare, în interiorul și/sau din afara clădirilor terminalelor, după caz, în care persoanele cu handicap sau persoanele cu mobilitate redusă își pot anunța sosirea și pot solicita asistență; aceste puncte trebuie să fie clar indicate și să furnizeze, în formate accesibile, informații de bază referitoare la port și la asistența oferită; |
| --- | --- |

(d)

fără a aduce atingere prerogativelor altor entități în ceea ce privește zonele situate în afara porturilor, organismul administrativ dintr-un port sau orice altă persoană autorizată desemnează puncte de sosire și de plecare în limitele zonei portuare, în interiorul și/sau din afara clădirilor terminalelor, după caz, în care persoanele cu handicap sau persoanele cu mobilitate redusă își pot anunța sosirea și pot solicita asistență; aceste puncte trebuie să fie clar indicate și să furnizeze, în formate accesibile, informații de bază referitoare la port și la asistența oferită;

| (e) | asistența se oferă cu condiția ca persoana cu handicap sau persoana cu mobilitate redusă să se prezinte la punctul desemnat:






  — | la momentul prevăzut de transportator, care trebuie să fie cu cel mult 60 de minute înainte de ora de plecare preconizată, |
| --- | --- | --- |

(e)

asistența se oferă cu condiția ca persoana cu handicap sau persoana cu mobilitate redusă să se prezinte la punctul desemnat:

—

la momentul prevăzut de transportator, care trebuie să fie cu cel mult 60 de minute înainte de ora de plecare preconizată,

| — | dacă nu s-a stabilit nicio oră, cu cel puțin 30 de minute înainte de ora de
  îmbarcare

  preconizată

  , cu excepția cazului în care pasagerul și furnizorul de asistență convin altfel
  , |
| --- | --- |

—

dacă nu s-a stabilit nicio oră, cu cel puțin 30 de minute înainte de ora de
  îmbarcare

  preconizată

  , cu excepția cazului în care pasagerul și furnizorul de asistență convin altfel
  ,

| — | în cazul croazierelor, la momentul prevăzut de transportator, care nu trebuie să depășească 60 de minute înainte de ora de înregistrare
  , |
| --- | --- |

—

în cazul croazierelor, la momentul prevăzut de transportator, care nu trebuie să depășească 60 de minute înainte de ora de înregistrare
  ,

| (f) | dacă o persoană cu handicap sau o persoană cu mobilitate redusă solicită folosirea unui
  câine însoțitor
  , respectivul
  câine
  este acceptat cu condiția ca transportatorul, vânzătorul de bilete sau operatorul de turism să fie informat în conformitate cu normele naționale aplicabile referitoare la transportul
  câinilor însoțitori recunoscuți
  la bordul navelor de pasageri, dacă există asemenea norme. |
| --- | --- |

(f)

dacă o persoană cu handicap sau o persoană cu mobilitate redusă solicită folosirea unui
  câine însoțitor
  , respectivul
  câine
  este acceptat cu condiția ca transportatorul, vânzătorul de bilete sau operatorul de turism să fie informat în conformitate cu normele naționale aplicabile referitoare la transportul
  câinilor însoțitori recunoscuți
  la bordul navelor de pasageri, dacă există asemenea norme.

Articolul 13

Transmiterea de informații către o terță parte

(1)   Dacă asigurarea asistenței a fost subcontractată și dacă transportatorul ▐ primește o notificare cu privire la nevoia de asistență cu cel puțin 48 de ore înainte de ora de plecare preconizată, acesta transmite informațiile necesare astfel încât subcontractatul să le primească
  cât mai curând posibil și, în orice caz,
  cu cel puțin 36 de ore înainte de ora de plecare preconizată.

(2)   Dacă asigurarea asistenței a fost subcontractată și dacă transportatorul ▐ nu primește o notificare cu privire la nevoia de asistență cu cel puțin 48 de ore înainte de ora de plecare preconizată, acesta transmite subcontractatului informațiile cât mai curând posibil.

Articolul 14

Standarde de calitate pentru asistență

(1)   Transportatorii stabilesc standardele de calitate pentru asistența specificată în anexele II și III, precum și cerințe privind resursele necesare pentru respectarea acestor standarde, în colaborare cu organizațiile care reprezintă pasagerii cu handicap și pasagerii cu mobilitate redusă.

(2)   În stabilirea standardelor privind calitatea se ține seama de politicile recunoscute pe plan internațional și de codurile de conduită privind facilitatea transportului pentru persoanele cu handicap sau persoanele cu mobilitate redusă, în special de Recomandarea Organizației Maritime Internaționale privind proiectarea și funcționarea navelor de pasageri pentru a satisface nevoile persoanelor în vârstă și ale persoanelor cu handicap.

(3)   Transportatorii publică standardele privind calitatea
  în formate accesibile
  .

Articolul 15

Pregătirea profesională

Transportatorii:

| (a) | se asigură că întregul lor personal, inclusiv angajații subcontractaților, care oferă asistență directă persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă cunoaște modul în care pot fi satisfăcute nevoile persoanelor cu handicap sau cu mobilitate redusă; |
| --- | --- |

(a)

se asigură că întregul lor personal, inclusiv angajații subcontractaților, care oferă asistență directă persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă cunoaște modul în care pot fi satisfăcute nevoile persoanelor cu handicap sau cu mobilitate redusă;

| (b) | asigură cursuri de asistență pentru persoane cu handicap și de sensibilizare în ceastă privință, conform anexei IV, pentru întregul personal care lucrează în port și care se ocupă direct de publicul călător; |
| --- | --- |

(b)

asigură cursuri de asistență pentru persoane cu handicap și de sensibilizare în ceastă privință, conform anexei IV, pentru întregul personal care lucrează în port și care se ocupă direct de publicul călător;

| (c) | se asigură că, la recrutare, toți noii angajați
  care au contacte directe cu pasagerii
  participă la cursuri de pregătire privind handicapurile și că personalul beneficiază de cursuri de recalificare atunci când este cazul. |
| --- | --- |

(c)

se asigură că, la recrutare, toți noii angajați
  care au contacte directe cu pasagerii
  participă la cursuri de pregătire privind handicapurile și că personalul beneficiază de cursuri de recalificare atunci când este cazul.

Articolul 16

Despăgubiri pentru scaune cu rotile și echipamente folosite pentru deplasare

(1)   
  Cu excepția cazului în care pasagerul căruia îi aparține echipamentul a fost deja despăgubit în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 392/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 privind răspunderea în caz de accident a transportatorilor de persoane pe mare (9),
  dacă scaunele cu rotile sau alte echipamente folosite pentru deplasare sau piese ale acestora se pierd sau sunt avariate în timpul manevrării lor în port sau al transportării lor la bordul navei, înainte, în timpul sau după terminarea călătoriei, pasagerul căruia îi aparține echipamentul respectiv este despăgubit
  ▐
  în funcție de cine răspundea de echipament la momentul pierderii sau deteriorării lui.

Dacă este cazul, se vor lua măsurile necesare pentru înlocuirea rapidă a echipamentului
  cu echipamente potrivite pentru nevoile pasagerului respectiv
  .

(2)   Nu va exista nicio limită privind valoarea despăgubirilor acordate în conformitate cu prezentul articol.

Capitolul III

Obligațiile transportatorilor în cazul întreruperii călătoriei

Articolul 17

Furnizarea informațiilor

(1)   În caz de întârziere, transportatorul sau, dacă este cazul, organismul administrativ al portului informează pasagerii
  cel târziu la
  30 de minute de la ora preconizată pentru plecare sau cu o oră înainte de ora preconizată pentru sosire.
  Dacă informația respectivă este disponibilă, transportatorul informează pasagerii cu privire la orele estimative ale plecării și sosirii.

(2)   În cazul în care pasagerii pierd o legătură din cauza unei întârzieri, transportatorul de fapt face tot posibilul pentru a informa pasagerii respectivi despre legăturile alternative.

(3)
     
  Transportatorul sau organismul administrativ al portului se asigură că pasagerii cu handicap sau pasagerii cu mobilitate redusă primesc informațiile necesare în temeiul alineatelor (1) și (2) în formate accesibile.

Articolul 18

Dreptul la asistență

(1)   Dacă un transportator estimează că un serviciu de transport maritim de pasageri va avea o întârziere mai mare de 60 de minute de la ora stabilită pentru plecare, pasagerilor li se oferă, gratuit, mâncare și băuturi răcoritoare, proporțional cu durata așteptării, dacă acestea sunt disponibile la bordul navei sau în port sau dacă pot fi livrate într-o manieră rezonabilă.

(2)   În cazul în care apare o întârziere în care este necesar ca, pentru o noapte sau mai multe, pasagerii să rămână în locația respectivă sau ca șederea să se prelungească mai mult peste perioada dorită de pasageri ▐, acestora li se oferă cazare gratuită la hotel sau în alte locații, precum și transport între port și locul de cazare, pe lângă mesele și băuturile răcoritoare menționate la alineatul (1).
  Costurile suplimentare legate de cazare și transport suportate de transportator nu pot depăși o sumă egală cu de două ori costul biletului.

(3)   Dacă serviciul de transport maritim nu mai poate fi furnizat, transportatorii organizează, dacă este posibil și cât mai repede cu putință, servicii alternative de transport pentru pasageri.

(4)   În aplicarea dispozițiilor de la alineatele (1), (2), și (3), transportatorul de fapt acordă o atenție specială nevoilor persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă și ale oricăror persoane însoțitoare ale acestora.

Articolul 19

Redirecționare și rambursare

(1)   Dacă un transportator estimează, în mod rezonabil, că serviciul de transport maritim de pasageri va întârzia cu peste 120 de minute peste ora stabilită pentru plecare, pasagerii trebuie deîndată:

| (a) | să primească o ofertă de servicii alternative de transport, în condiții rezonabile sau, dacă acest lucru nu este posibil, să fie informați cu privire la servicii alternativ de transport adecvate oferite de alți operatori din domeniul transporturilor; |
| --- | --- |

(a)

să primească o ofertă de servicii alternative de transport, în condiții rezonabile sau, dacă acest lucru nu este posibil, să fie informați cu privire la servicii alternativ de transport adecvate oferite de alți operatori din domeniul transporturilor;

| (b) | să i se ofere
  rambursarea costului biletului în cazul în care
  decide să nu călătorească cu transportatorul
  . |
| --- | --- |

(b)

să i se ofere
  rambursarea costului biletului în cazul în care
  decide să nu călătorească cu transportatorul
  .

Rambursarea menționată la litera (b) se face în aceleași condiții ca și plata despăgubirilor prevăzută la articolul 20
  alineatele (3), (4) și (5)
  .

(2)   
  Prin derogare de la alineatul (1), pasagerii
  aflați într-o croazieră
  sunt redirecționați sau rambursați
  în conformitate cu Directiva 90/314/CEE.

Articolul 20

Despăgubiri pentru prețul biletului

(1)   Fără a-și pierde dreptul la transport, un pasager poate cere despăgubiri de la transportator dacă apare o întârziere la sosire ▐. Nivelurile minime ale despăgubirilor sunt următoarele:

| (a) | 25 % din prețul biletului pentru o întârziere de 60 până la 119 minute; |
| --- | --- |

(a)

25 % din prețul biletului pentru o întârziere de 60 până la 119 minute;

| (b) | 50 % din prețul biletului pentru o întârziere de 120 de minute sau mai mult; |
| --- | --- |

(b)

50 % din prețul biletului pentru o întârziere de 120 de minute sau mai mult;

| (c) | 100 % din prețul biletului dacă transportatorul nu oferă servicii alternative sau informațiile menționate la articolul 19 alineatul (1) litera (a). |
| --- | --- |

(c)

100 % din prețul biletului dacă transportatorul nu oferă servicii alternative sau informațiile menționate la articolul 19 alineatul (1) litera (a).

(2)   
  Alineatul (1)
  nu se aplică pasagerilor aflați într-o croazieră
  . Aceștia pot solicita despăgubiri
  în conformitate cu Directiva 90/314/CEE.

(3)   Despăgubirile se achitată în termen de o lună de la data depunerii cererii de despăgubire. Despăgubirile pot fi achitate sub formă de bonuri și/sau alte servicii, cu condiția ca termenii să fie flexibili, în special în ceea ce privește perioada de valabilitate și destinația. Despăgubirile vor fi achitate în numerar, la cererea pasagerilor.

(4)
     
  În cazul în care transportatorul a anunțat anularea sau amânarea traversării sau o creștere a timpului de traversare cu trei zile sau mai mult înainte de momentul preconizat al plecării, atunci nu se aplică dreptul la compensare.

Articolul 21

Forță majoră

Obligațiile prevăzute la articolele 18, 19 și 20 nu se aplică în cazuri de forță majoră ce împiedică furnizarea serviciului de transport.

Articolul 22

Alte drepturi

Nicio dispoziție din prezentul regulament nu poate împiedica pasagerii să solicite, prin intermediul instanțelor competente naționale, daune pentru pierderi generate de anularea sau întârzierea serviciilor de transport.
  Despăgubirea acordată în conformitate cu prezentul regulament poate fi dedusă din orice despăgubire suplimentară acordată.

Articolul 23

Măsuri suplimentare în favoarea pasagerilor

Sub controlul organismelor naționale de punere în aplicare,
  transportatorii colaborează în vederea adoptării de acorduri la nivel național sau european cu participarea părților interesate, a
  organizațiilor
  profesionale și a asociațiilor de consumatori, a pasagerilor

  , a porturilor
  și a persoanelor cu handicap. Aceste măsuri trebuie să se concentreze asupra îmbunătățirii atenției acordate pasagerilor, în special în cazul întârzierilor îndelungate și al întreruperii sau anulării călătoriei.

Capitolul IV

Informații pentru pasageri și soluționarea reclamațiilor

Articolul 24

Dreptul la informații despre călătorie

Organismele administrative din porturi și transportatorii oferă pasagerilor informații adecvate pe toată durata călătoriei acestora, în
  formate accesibile și în limbile obișnuite
  . O atenție deosebită va fi acordată nevoilor persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă.

Articolul 25

Informații privind drepturile pasagerilor

(1)   Transportatorii se asigură că pasagerii primesc informații adecvate și clare privind drepturile pe care le au în conformitate cu prezentul regulament, cel mai târziu în momentul plecării. În măsura în care transportatorul a pus la dispoziție aceste informații, transportatorul de fapt nu trebuie să le ofere la rândul său, și invers. Informațiile sunt puse la dispoziție în
  formate accesibile și în limbile obișnuite
  . Atunci când se oferă aceste informații, se acordă o atenție specială nevoilor persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă.

(2)   Transportatorii și organismele administrative ale porturilor se asigură că informațiile privind drepturile pasagerilor în conformitate cu prezentul regulament sunt puse la dispoziția publicului la bordul navelor și în porturi. Aceste informații includ detaliile de contact ale organismului de punere în aplicare desemnat de statul membru în conformitate cu articolul 27 alineatul (1).

Articolul 26

Reclamații

(1)   
  Autoritățile statelor membre
  pun la punct un mecanism
  independent, accesibil tuturor pasagerilor, inclusiv persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă,
  pentru soluționarea reclamațiilor legate de drepturile și obligațiile acoperite prin prezentul regulament.

(2)   Pasagerii pot adresa o reclamație unui transportator în termen de o lună de la data prestării serviciului sau de la data la care ar fi trebuit să aibă loc prestarea serviciului. În termen de 20 de zile lucrătoare, destinatarul unei reclamații formulează un răspuns motivat sau, în cazuri justificate, informează pasagerul la ce dată urmează să primească un răspuns. Intervalul de timp pentru trimiterea răspunsului nu trebuie să depășească două luni de la data primirii reclamației.

(3)   În cazul în care, în intervalul de timp menționat la alineatul (2), nu se primește niciun răspuns, se va considera că reclamația a fost acceptată.

Capitolul V

Aplicarea și organismele naționale de punere în aplicare

Articolul 27

Organismele naționale de punere în aplicare

(1)   Fiecare stat membru numește un organism care să răspundă de aplicarea prezentului regulament. Fiecare organism ia măsurile necesare pentru
  elaborarea normelor referitoare la accesibilitate
  menționate la articolul 8
  , precum și pentru a asigura respectarea acestora și a drepturilor pasagerilor
  . Fiecare organism trebuie să fie independent de
  interesele comerciale
  în ceea ce privește organizarea, deciziile de finanțare, structura juridică și mecanismul de luare a deciziilor.

(2)   Statele membre informează Comisia cu privire la organismul
  desemnat
  în conformitate cu prezentul articol și la responsabilitățile aferente.

(3)   Orice pasager poate depune o reclamație la organismul desemnat de un stat membru conform alineatului (1) ▐ referitor la o presupusă încălcare a prezentului regulament.

(4)   Statele membre care au ales să scutească anumite servicii în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) asigură un mecanism comparabil de aplicare a drepturilor pasagerilor.

Articolul 28

Raport cu privire la aplicare

(1)   La data de 1 iunie a fiecărui an, organismele de punere în aplicare desemnate în conformitate cu articolul 27 publică un raport referitor la activitatea desfășurată în anul precedent, raport care conține, printre altele:

| (a) | o descriere a măsurilor luate pentru implementarea dispozițiilor prezentului regulament; |
| --- | --- |

(a)

o descriere a măsurilor luate pentru implementarea dispozițiilor prezentului regulament;

| (b) | o trimitere la procedura aplicabilă în cazul soluționării fiecărei reclamații în parte; |
| --- | --- |

(b)

o trimitere la procedura aplicabilă în cazul soluționării fiecărei reclamații în parte;

| (c) | un rezumat al normelor privind accesibilitatea pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă, aplicabile în respectivul stat membru; |
| --- | --- |

(c)

un rezumat al normelor privind accesibilitatea pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă, aplicabile în respectivul stat membru;

| (d) | datele agregate referitoare la reclamații
  , inclusiv la termenele de cercetare și soluționare a reclamației
  ; |
| --- | --- |

(d)

datele agregate referitoare la reclamații
  , inclusiv la termenele de cercetare și soluționare a reclamației
  ;

| (e) | detaliile cu privire la sancțiunile aplicate; |
| --- | --- |

(e)

detaliile cu privire la sancțiunile aplicate;

| (f) | alte aspecte importante pentru o mai bună aplicare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(f)

alte aspecte importante pentru o mai bună aplicare a prezentului regulament.

(2)   Pentru a putea întocmi un astfel de raport, organismele de punere în aplicare realizează statistici privind reclamațiile individuale, în funcție de subiectul acestora și de companiile implicate. Aceste date se pun, la cerere, la dispoziția Comisiei sau a autorităților de anchetă naționale, în termen de până la trei ani de la data incidentului.

Articolul 29

Cooperarea dintre organismele de punere în aplicare

Organismele naționale de punere în aplicare desemnate în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) fac schimb de informații privind activitatea, practicile și principiile de luare a deciziilor, în scopul coordonării coerente a protecției pasagerilor în întreaga Comunitate. Comisia le susține pe acestea în acest demers.

Articolul 30

Penalități

Statele membre stabilesc norme cu privire la penalitățile aplicabile pentru încălcarea prezentului regulament și iau toate măsurile necesare pentru a asigura implementarea acestor norme. Penalitățile stabilite
  , care ar putea include obligarea la plata unei compensații în favoarea pasagerilor în cauză,
  trebuie să fie eficiente, proporționale și disuasive. Statele membre notifică Comisiei aceste dispoziții și îi comunică prompt orice modificare ulterioară a acestora.

Capitolul VI

Dispoziții finale

Articolul 31

Raport

Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la...
   (10), un raport cu privire la funcționarea și efectele prezentului regulament. Raportul trebuie să fie însoțit, dacă este cazul, de propuneri legislative de implementare în detaliu a dispozițiilor prezentului regulament sau de modificare a acestuia.

Articolul 32

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 2006/2004

În anexa la Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 se adaugă următorul punct:

| „(19) | Regulamentul (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului din ... [privind drepturile persoanelor care călătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului]
   (11). |
| --- | --- |

„(19)

Regulamentul (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului din ... [privind drepturile persoanelor care călătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului]
   (11).

Articolul 33

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament se aplică de la ...
   (12). Articolele 6, 7, 26, 27 și 30 se aplică de la ... (13).

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ║,

Pentru Parlamentul European

Președinte

Pentru Consiliu

Președinte

---

(1)  JO C ...

1

(2)  JO C ...

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 23 aprilie 2009.

3

Poziția Parlamentului European din 23 aprilie 2009.

(4)  JO L 144, 15.5.1998, p. 1.

4

(5)  IMO - Comitetul pentru Siguranță Maritimă, Circ.735, 24 iunie 1996 la momentul adoptării prezentului regulament.

5

(6)  JO L 158, 23.6.1990, p. 59.

6

(7)  JO L 364, 9.12.2004, p. 1.

7

(8)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

8

(9)  
  JO L 131, 28.5.2009, p. 24.

9

JO L 131, 28.5.2009, p. 24.

(10)  Trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament

10

Trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament

(11)  JO C”

11

(12)  Doi ani de la data publicării prezentului regulament.

12

(13)  Un an de la data publicării prezentului regulament.

13

Joi, 23 aprilie 2009ANEXA I

Dreptul la rambursarea costurilor sau la redirecționare în cazul rezervării în avans a biletelor de către persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă

| 1. | Acolo unde se face trimitere la prezenta anexă, persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă pot alege între următoarele opțiuni:






  (a) | — | rambursarea, în termen de șapte zile, a costului integral al biletului, în numerar, prin virament bancar electronic, ordin de plată sau cec bancar, cu acordul scris al pasagerului, la prețul plătit la cumpărarea lui, pentru partea sau părțile neefectuate din călătorie și pentru partea sau părțile de călătorie deja efectuate în cazul în care călătoria nu mai servește scopului inițial stabilit de pasager, plus, dacă este cazul, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Acolo unde se face trimitere la prezenta anexă, persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă pot alege între următoarele opțiuni:

(a)

—

rambursarea, în termen de șapte zile, a costului integral al biletului, în numerar, prin virament bancar electronic, ordin de plată sau cec bancar, cu acordul scris al pasagerului, la prețul plătit la cumpărarea lui, pentru partea sau părțile neefectuate din călătorie și pentru partea sau părțile de călătorie deja efectuate în cazul în care călătoria nu mai servește scopului inițial stabilit de pasager, plus, dacă este cazul,

| — | o călătorie de întoarcere la punctul de plecare, cu prima ocazie posibilă; sau |
| --- | --- |

—

o călătorie de întoarcere la punctul de plecare, cu prima ocazie posibilă; sau

| (b) | redirecționarea, în condiții de transport comparabile, către destinația finală, cu prima ocazie posibilă; sau |
| --- | --- |

(b)

redirecționarea, în condiții de transport comparabile, către destinația finală, cu prima ocazie posibilă; sau

| (c) | redirecționarea, în condiții de transport comparabile, către destinația finală, la o dată ulterioară stabilită de comun acord cu pasagerul, în funcție de disponibilitatea biletelor. |
| --- | --- |

(c)

redirecționarea, în condiții de transport comparabile, către destinația finală, la o dată ulterioară stabilită de comun acord cu pasagerul, în funcție de disponibilitatea biletelor.

| 2. | Alineatul 1 litera (a) se aplică, de asemenea, pasagerilor ale căror călătorii fac parte dintr-un pachet de servicii, cu excepția dreptului la rambursare, atunci când un asemenea drept este prevăzut de Directiva 90/314/CEE ║. |
| --- | --- |

2.

Alineatul 1 litera (a) se aplică, de asemenea, pasagerilor ale căror călătorii fac parte dintr-un pachet de servicii, cu excepția dreptului la rambursare, atunci când un asemenea drept este prevăzut de Directiva 90/314/CEE ║.

| 3. | Atunci când, în cazul în care un oraș sau o regiune are mai multe porturi, un transportator de fapt oferă unui pasager o călătorie într-un port alternativ față de cel pentru care s-a făcut rezervarea, transportatorul de fapt suportă costurile aferente transferului pasagerului de la portul alternativ la cel pentru care s-a făcut rezervarea inițială, sau către o altă destinație din apropiere, convenită împreună cu pasagerul. |
| --- | --- |

3.

Atunci când, în cazul în care un oraș sau o regiune are mai multe porturi, un transportator de fapt oferă unui pasager o călătorie într-un port alternativ față de cel pentru care s-a făcut rezervarea, transportatorul de fapt suportă costurile aferente transferului pasagerului de la portul alternativ la cel pentru care s-a făcut rezervarea inițială, sau către o altă destinație din apropiere, convenită împreună cu pasagerul.

Joi, 23 aprilie 2009ANEXA II

Asistența în porturi

Asistența și aranjamentele necesare pentru a le permite persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă:

| — | să își anunțe sosirea într-un port și să comunice faptul că vor necesita asistență, |
| --- | --- |

—

să își anunțe sosirea într-un port și să comunice faptul că vor necesita asistență,

| — | să se deplaseze dintr-un punct de intrare până la ghișeul de îmbarcare, dacă este cazul, sau până la navă, |
| --- | --- |

—

să se deplaseze dintr-un punct de intrare până la ghișeul de îmbarcare, dacă este cazul, sau până la navă,

| — | să-și prezinte și să-și înregistreze bagajele, dacă este cazul, |
| --- | --- |

—

să-și prezinte și să-și înregistreze bagajele, dacă este cazul,

| — | să se deplaseze de la ghișeul de îmbarcare (dacă este cazul) până la navă, îndeplinind procedurile de emigrare, control vamal și securitate, |
| --- | --- |

—

să se deplaseze de la ghișeul de îmbarcare (dacă este cazul) până la navă, îndeplinind procedurile de emigrare, control vamal și securitate,

| — | să se îmbarce pe navă, folosindu-se de
  mijloacele necesare
  , |
| --- | --- |

—

să se îmbarce pe navă, folosindu-se de
  mijloacele necesare
  ,

| — | să se deplaseze de la intrarea navei până la locurile / zona lor, |
| --- | --- |

—

să se deplaseze de la intrarea navei până la locurile / zona lor,

| — | să așeze și să-și recupereze bagajele de pe navă, |
| --- | --- |

—

să așeze și să-și recupereze bagajele de pe navă,

| — | să se deplaseze de la locurile lor până la intrarea navei, |
| --- | --- |

—

să se deplaseze de la locurile lor până la intrarea navei,

| — | să debarce de pe navă, folosindu-se de ascensoare, de scaune cu rotile sau de alte mijloace de asistență necesare, după caz, |
| --- | --- |

—

să debarce de pe navă, folosindu-se de ascensoare, de scaune cu rotile sau de alte mijloace de asistență necesare, după caz,

| — | să-și recupereze bagajele (dacă este cazul), urmând procedurile de imigrare și control vamal, |
| --- | --- |

—

să-și recupereze bagajele (dacă este cazul), urmând procedurile de imigrare și control vamal,

| — | să se deplaseze din sala de recuperare a bagajelor sau de la punctul de debarcare până la un punct de ieșire indicat, |
| --- | --- |

—

să se deplaseze din sala de recuperare a bagajelor sau de la punctul de debarcare până la un punct de ieșire indicat,

| — | să se deplaseze până la grupurile sanitare, dacă este cazul. |
| --- | --- |

—

să se deplaseze până la grupurile sanitare, dacă este cazul.

Dacă o persoană cu handicap sau o persoană cu mobilitate redusă este asistată de un însoțitor, această persoană trebuie, dacă este cazul, să poată oferi asistența necesară în port și la îmbarcare și debarcare.

Manevrarea tuturor echipamentelor necesare, folosite pentru deplasare, inclusiv a echipamentelor cum ar fi scaunele cu rotile electrice.

Înlocuirea temporară a echipamentelor defecte sau pierdute, folosite pentru deplasare, ▐ nu neapărat cu echipamente identice,
  dar care să aibă caracteristici tehnice și funcționale similare
  .

Preluarea la sol a
  câinilor însoțitori recunoscuți
  , atunci când nevoie.

Comunicarea, în formate accesibile, a informațiilor necesare pentru îmbarcare și debarcare.

Joi, 23 aprilie 2009ANEXA III

Asistența la bordul navelor

Transportarea câinilor-însoțitori recunoscuți pe navă, în conformitate cu reglementările naționale.

Pe lângă echipamentele medicale, transportarea a maxim două echipamente folosite pentru deplasarea fiecărei persoane cu handicap sau a fiecărei persoane cu mobilitate redusă, inclusiv scaune cu rotile electrice.

Comunicarea informațiilor esențiale privind un anumit traseu, în formate accesibile.

Depunerea eforturilor necesare pentru instalarea pe scaune astfel încât aceasta să se satisfacă nevoile persoanelor cu handicap sau cu mobilitate redusă, la cerere și în conformitate cu cerințele de siguranță și cu locurile disponibile.

Asistență în deplasarea până la grupurile sanitare, dacă este cazul.

Dacă o persoană cu handicap sau o persoană cu mobilitate redusă este asistată de un însoțitor, compania de transporturi face tot posibilul pentru a oferi însoțitorului un loc lângă cel al persoanei cu handicap sau al persoanei cu mobilitate redusă.

Joi, 23 aprilie 2009ANEXA IV

Cursuri de pregătire pe teme legate de handicap

Curs care vizează sensibilizarea cu privire la persoanele handicap

Pregătirea personalului care se ocupă direct de publicul călător include:

| — | sensibilizarea și răspunsurile adecvate la problemele pasagerilor care suferă de invalidități fizice, senzoriale (auz și văz), nevizibile sau care au deficiențe intelectuale, inclusiv modul în care se poate face diferența între diferitele capacități ale persoanelor cu mobilitate, orientare sau comunicare redusă; |
| --- | --- |

—

sensibilizarea și răspunsurile adecvate la problemele pasagerilor care suferă de invalidități fizice, senzoriale (auz și văz), nevizibile sau care au deficiențe intelectuale, inclusiv modul în care se poate face diferența între diferitele capacități ale persoanelor cu mobilitate, orientare sau comunicare redusă;

| — | obstacolele cu care se confruntă persoanele cu mobilitate redusă, inclusiv cele legate de atitudine, mediu, fizice și organizatorice; |
| --- | --- |

—

obstacolele cu care se confruntă persoanele cu mobilitate redusă, inclusiv cele legate de atitudine, mediu, fizice și organizatorice;

| — | câinii-însoțitori recunoscuți, inclusiv rolul și nevoile unui câine-însoțitor; |
| --- | --- |

—

câinii-însoțitori recunoscuți, inclusiv rolul și nevoile unui câine-însoțitor;

| — | rezolvarea situațiilor neprevăzute; |
| --- | --- |

—

rezolvarea situațiilor neprevăzute;

| — | calități inter-personale și metode de comunicare cu persoanele hipoacuzice sau cu deficiențe de auz, persoanele cu probleme de vedere, persoanele cu probleme de vorbire sau de învățare; |
| --- | --- |

—

calități inter-personale și metode de comunicare cu persoanele hipoacuzice sau cu deficiențe de auz, persoanele cu probleme de vedere, persoanele cu probleme de vorbire sau de învățare;

| — | cunoașterea, la nivel general, a liniilor directoare ale Organizației Maritime Internaționale referitor la Recomandarea privind proiectarea și funcționarea navelor de pasageri pentru a satisface nevoile persoanelor în vârstă și ale persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

—

cunoașterea, la nivel general, a liniilor directoare ale Organizației Maritime Internaționale referitor la Recomandarea privind proiectarea și funcționarea navelor de pasageri pentru a satisface nevoile persoanelor în vârstă și ale persoanelor cu handicap;

| — | modul în care se folosesc scaunele cu rotile și alte mijloace care fac posibilă deplasarea, astfel încât să se evite defectarea lor (pentru toți angajații care răspund de manevrarea bagajelor, dacă este cazul). |
| --- | --- |

—

modul în care se folosesc scaunele cu rotile și alte mijloace care fac posibilă deplasarea, astfel încât să se evite defectarea lor (pentru toți angajații care răspund de manevrarea bagajelor, dacă este cazul).

Curs de pregătire pentru asistarea persoanelor cu handicap

Pregătirea personalului care se ocupă direct de asistarea persoanelor cu mobilitate redusă include:

| — | modul în care persoanele care folosesc un scaun cu rotile pot fi ajutate să coboare și să urce într-un scaun cu rotile; |
| --- | --- |

—

modul în care persoanele care folosesc un scaun cu rotile pot fi ajutate să coboare și să urce într-un scaun cu rotile;

| — | cunoștințele necesare pentru asigurarea asistenței pentru persoanele cu mobilitate redusă care călătoresc împreună cu un
  câine însoțitor
  , inclusiv rolul și nevoile acestor
  câini
  ; |
| --- | --- |

—

cunoștințele necesare pentru asigurarea asistenței pentru persoanele cu mobilitate redusă care călătoresc împreună cu un
  câine însoțitor
  , inclusiv rolul și nevoile acestor
  câini
  ;

| — | tehnicile pentru însoțirea pasagerilor nevăzători și a celor cu probleme de vedere ▐; |
| --- | --- |

—

tehnicile pentru însoțirea pasagerilor nevăzători și a celor cu probleme de vedere ▐;

| — | înțelegerea modului de funcționare a echipamentelor care pot ajuta persoanele cu mobilitate redusă și cunoștințele necesare despre manevrarea acestor echipamente; |
| --- | --- |

—

înțelegerea modului de funcționare a echipamentelor care pot ajuta persoanele cu mobilitate redusă și cunoștințele necesare despre manevrarea acestor echipamente;

| — | folosirea echipamentelor de asistență utilizate la îmbarcare și debarcare și cunoștințe despre procedurile de asistență corespunzătoare la îmbarcare și debarcare, menite să garanteze siguranța și demnitatea persoanelor cu mobilitate redusă; |
| --- | --- |

—

folosirea echipamentelor de asistență utilizate la îmbarcare și debarcare și cunoștințe despre procedurile de asistență corespunzătoare la îmbarcare și debarcare, menite să garanteze siguranța și demnitatea persoanelor cu mobilitate redusă;

| — | o suficientă înțelegere a nevoii de asistență fiabilă și profesională. De asemenea, conștientizarea faptului că există posibilitatea ca anumite persoane cu handicap să se simtă vulnerabile în timpul călătoriei, ca urmare a dependenței lor de asistența oferită; |
| --- | --- |

—

o suficientă înțelegere a nevoii de asistență fiabilă și profesională. De asemenea, conștientizarea faptului că există posibilitatea ca anumite persoane cu handicap să se simtă vulnerabile în timpul călătoriei, ca urmare a dependenței lor de asistența oferită;

| — | cunoștințe despre acordarea primului ajutor. |
| --- | --- |

—

cunoștințe despre acordarea primului ajutor.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/312 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/312

---

Joi, 23 aprilie 2009Drepturile călătorilor din transportul cu autobuzul și cu autocarul***I

P6_TA(2009)0281

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturile călătorilor din transportul cu autobuzul și autocarul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (COM(2008)0817 – C6-0469/2008 – 2008/0237(COD))

2010/C 184 E/68

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0817),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 71 alineatul (1) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0469/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru transport (A6-0250/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Joi, 23 aprilie 2009P6_TC1-COD(2008)0237

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturile călătorilor din transportul cu autobuzul și autocarul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 71 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei ║,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | Acțiunea comunitară în domeniul transportului cu autobuzul și autocarul ar trebui să aibă drept obiectiv, printre altele, asigurarea unui nivel înalt de protecție pentru călători care să fie comparabil cu cel al altor moduri de transport, indiferent de destinație. În plus, ar trebui să se țină seama pe deplin de cerințele impuse de protecția consumatorilor în general. |
| --- | --- |

(1)

Acțiunea comunitară în domeniul transportului cu autobuzul și autocarul ar trebui să aibă drept obiectiv, printre altele, asigurarea unui nivel înalt de protecție pentru călători care să fie comparabil cu cel al altor moduri de transport, indiferent de destinație. În plus, ar trebui să se țină seama pe deplin de cerințele impuse de protecția consumatorilor în general.

| (2) | Deoarece călătorul cu autobuzul sau autocarul este partea defavorizată a unui contract de transport, drepturile călătorilor în această privință ar trebui garantate indiferent de naționalitatea sau locul de reședință al acestora în Comunitate. |
| --- | --- |

(2)

Deoarece călătorul cu autobuzul sau autocarul este partea defavorizată a unui contract de transport, drepturile călătorilor în această privință ar trebui garantate indiferent de naționalitatea sau locul de reședință al acestora în Comunitate.

| (3) | Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a acorda derogări de la dispozițiile prezentului regulament transportului urban și suburban, în cazul în care acestea asigură un nivel comparabil al drepturilor călătorilor prin intermediul unor măsuri de reglementare alternative. Aceste măsuri ar trebui să ia în considerare cartele călătorilor aplicabile rețelelor de transport public multimodal, care includ aspectele menționate la articolul 1 din prezentul regulament. Comisia ar trebui să examineze posibilitatea instituirii unui pachet de drepturi comune ale călătorilor din transportul urban, suburban și regional, care să cuprindă toate modurile de transport, și să prezinte Parlamentului un raport însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă. |
| --- | --- |

(3)

Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a acorda derogări de la dispozițiile prezentului regulament transportului urban și suburban, în cazul în care acestea asigură un nivel comparabil al drepturilor călătorilor prin intermediul unor măsuri de reglementare alternative. Aceste măsuri ar trebui să ia în considerare cartele călătorilor aplicabile rețelelor de transport public multimodal, care includ aspectele menționate la articolul 1 din prezentul regulament. Comisia ar trebui să examineze posibilitatea instituirii unui pachet de drepturi comune ale călătorilor din transportul urban, suburban și regional, care să cuprindă toate modurile de transport, și să prezinte Parlamentului un raport însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă.

| (4) | Statele membre ar trebui să încurajeze elaborarea cartelor călătorilor pentru serviciile de transport urban, suburban și regional cu autobuzul și/sau autocarul, care să stabilească angajamentele asumate de întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul privind creșterea calității serviciilor lor și satisfacerea necesităților călătorilor într-o măsură mai mare. |
| --- | --- |

(4)

Statele membre ar trebui să încurajeze elaborarea cartelor călătorilor pentru serviciile de transport urban, suburban și regional cu autobuzul și/sau autocarul, care să stabilească angajamentele asumate de întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul privind creșterea calității serviciilor lor și satisfacerea necesităților călătorilor într-o măsură mai mare.

| (5) | Măsurile UE de îmbunătățire a drepturilor pasagerilor în sectorul transportului cu autobuzul și autocarul ar trebui să țină seama de caracteristicile specifice ale acestui sector, care se compune în mare parte din întreprinderi mici și mijlocii. |
| --- | --- |

(5)

Măsurile UE de îmbunătățire a drepturilor pasagerilor în sectorul transportului cu autobuzul și autocarul ar trebui să țină seama de caracteristicile specifice ale acestui sector, care se compune în mare parte din întreprinderi mici și mijlocii.

| (6) | Călătorii ar trebui să beneficieze de norme privind răspunderea comparabile cu cele aplicabile altor moduri de transport în caz de accidente care au drept rezultat decesul sau vătămarea lor. |
| --- | --- |

(6)

Călătorii ar trebui să beneficieze de norme privind răspunderea comparabile cu cele aplicabile altor moduri de transport în caz de accidente care au drept rezultat decesul sau vătămarea lor.

| (7) | Călătorii ar trebui să aibă dreptul la plăți în avans pentru acoperirea necesităților economice imediate ca urmare a unui accident. |
| --- | --- |

(7)

Călătorii ar trebui să aibă dreptul la plăți în avans pentru acoperirea necesităților economice imediate ca urmare a unui accident.

| (8) | Călătorii care au suferit daune în urma unui accident acoperit de o poliță de asigurare ar trebui să solicite, în primul rând, despăgubiri de la întreprinderea de transport cu autobuzul și/sau autocarul, având dreptul de a solicita despăgubiri de la societatea de asigurare numai în cazul în care întreprinderea în cauză nu ia măsuri în această privință. |
| --- | --- |

(8)

Călătorii care au suferit daune în urma unui accident acoperit de o poliță de asigurare ar trebui să solicite, în primul rând, despăgubiri de la întreprinderea de transport cu autobuzul și/sau autocarul, având dreptul de a solicita despăgubiri de la societatea de asigurare numai în cazul în care întreprinderea în cauză nu ia măsuri în această privință.

| (9) | Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul ar trebui să răspundă pentru pierderea sau deteriorarea bagajelor călătorilor în condiții comparabile cu cele aplicabile altor moduri de transport. |
| --- | --- |

(9)

Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul ar trebui să răspundă pentru pierderea sau deteriorarea bagajelor călătorilor în condiții comparabile cu cele aplicabile altor moduri de transport.

| (10) | Serviciile de transport de călători cu autobuzul și autocarul ar trebui, în general, să ofere avantaje cetățenilor. În consecință, persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă, indiferent dacă este cauzată de un handicap, de vârstă sau de orice alt factor, ar trebui să beneficieze de posibilitatea de a folosi servicii de transport cu autobuzul și autocarul care să fie comparabile cu cele folosite de alți cetățeni. Persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă au ║, ca toți ceilalți cetățeni, dreptul de a circula liber, libertatea de a alege și dreptul de a nu fi discriminați. |
| --- | --- |

(10)

Serviciile de transport de călători cu autobuzul și autocarul ar trebui, în general, să ofere avantaje cetățenilor. În consecință, persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă, indiferent dacă este cauzată de un handicap, de vârstă sau de orice alt factor, ar trebui să beneficieze de posibilitatea de a folosi servicii de transport cu autobuzul și autocarul care să fie comparabile cu cele folosite de alți cetățeni. Persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă au ║, ca toți ceilalți cetățeni, dreptul de a circula liber, libertatea de a alege și dreptul de a nu fi discriminați.

| (11) | În lumina articolului 9 din Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și pentru a oferi persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă posibilități de călătorie cu autobuzul și autocarul comparabile cu cele ale altor cetățeni, ar trebui instituite norme privind nediscriminarea și asistența pe durata călătoriei. Prin urmare, persoanele în cauză ar trebui să fie acceptate la transport și să nu fie refuzate din cauza handicapului sau a lipsei de mobilitate, exceptând motivele întemeiate pe siguranță prevăzute de lege. Aceste persoane ar trebui să beneficieze de dreptul la asistență în terminalele de autobuz sau autocar și la bordul vehiculelor, inclusiv la îmbarcare și la debarcare. În interesul incluziunii sociale, persoanele în cauză ar trebui să beneficieze de asistență fără taxe suplimentare. Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul ar trebui să instituie norme privind accesibilitatea, utilizând de preferință sistemul european de standardizare. |
| --- | --- |

(11)

În lumina articolului 9 din Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și pentru a oferi persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă posibilități de călătorie cu autobuzul și autocarul comparabile cu cele ale altor cetățeni, ar trebui instituite norme privind nediscriminarea și asistența pe durata călătoriei. Prin urmare, persoanele în cauză ar trebui să fie acceptate la transport și să nu fie refuzate din cauza handicapului sau a lipsei de mobilitate, exceptând motivele întemeiate pe siguranță prevăzute de lege. Aceste persoane ar trebui să beneficieze de dreptul la asistență în terminalele de autobuz sau autocar și la bordul vehiculelor, inclusiv la îmbarcare și la debarcare. În interesul incluziunii sociale, persoanele în cauză ar trebui să beneficieze de asistență fără taxe suplimentare. Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul ar trebui să instituie norme privind accesibilitatea, utilizând de preferință sistemul european de standardizare.

| (12) | Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul trebuie să ofere formare specifică personalului, care să-i permită să acorde asistență persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă. O astfel de formare ar trebui acordată în conformitate cu Directiva 2003/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 iulie 2003 privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de pasageri (4). Statele membre ar trebui, în măsura posibilului, să sprijine întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul în ceea ce privește crearea și aplicarea unor programe adecvate de formare. |
| --- | --- |

(12)

Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul trebuie să ofere formare specifică personalului, care să-i permită să acorde asistență persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă. O astfel de formare ar trebui acordată în conformitate cu Directiva 2003/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 iulie 2003 privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de pasageri (4). Statele membre ar trebui, în măsura posibilului, să sprijine întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul în ceea ce privește crearea și aplicarea unor programe adecvate de formare.

| (13) | La luarea deciziilor cu privire la proiectarea de noi terminale, precum și în cadrul unor reamenajări de proporții, organismele de administrare ar trebui să țină seama
  , fără excepție,
  de nevoile persoanelor cu handicap și ale persoanelor cu mobilitate redusă. În orice caz, organismele de administrare ale terminalelor de autobuz și autocar ar trebui să prevadă puncte în care persoanele în cauză să își poată notifica sosirea și nevoia de asistență. |
| --- | --- |

(13)

La luarea deciziilor cu privire la proiectarea de noi terminale, precum și în cadrul unor reamenajări de proporții, organismele de administrare ar trebui să țină seama
  , fără excepție,
  de nevoile persoanelor cu handicap și ale persoanelor cu mobilitate redusă. În orice caz, organismele de administrare ale terminalelor de autobuz și autocar ar trebui să prevadă puncte în care persoanele în cauză să își poată notifica sosirea și nevoia de asistență.

| (14) | În același mod, întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau cu autocarul ar trebui să ia în considerare astfel de nevoi atunci când decid cu privire la designul vehiculelor noi sau al vehiculelor nou reamenajate. |
| --- | --- |

(14)

În același mod, întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau cu autocarul ar trebui să ia în considerare astfel de nevoi atunci când decid cu privire la designul vehiculelor noi sau al vehiculelor nou reamenajate.

| (15) | Statele membre ar trebui să îmbunătățească infrastructura existentă, acolo unde este necesar, pentru a permite întreprinderilor de transport cu autobuzul și autocarul să asigure accesul persoanelor cu handicap și al persoanelor cu mobilitate redusă, precum și să ofere asistență adecvată. |
| --- | --- |

(15)

Statele membre ar trebui să îmbunătățească infrastructura existentă, acolo unde este necesar, pentru a permite întreprinderilor de transport cu autobuzul și autocarul să asigure accesul persoanelor cu handicap și al persoanelor cu mobilitate redusă, precum și să ofere asistență adecvată.

| (16) | Măsurile UE de îmbunătățire a mobilității fără obstacole ar trebui să promoveze, în mod prioritar, accesul neîngrădit la terminalele și stațiile de autobuz și autocar. |
| --- | --- |

(16)

Măsurile UE de îmbunătățire a mobilității fără obstacole ar trebui să promoveze, în mod prioritar, accesul neîngrădit la terminalele și stațiile de autobuz și autocar.

| (17) | În conformitate cu concluziile proiectului COST 349 privind accesibilitatea autocarelor și a autobuzelor de lung parcurs, Comisia ar trebui să propună măsuri pentru o infrastructură accesibilă, interoperabilă pe tot teritoriul UE, în cadrul terminalelor și al stațiilor de autobuz și autocar. |
| --- | --- |

(17)

În conformitate cu concluziile proiectului COST 349 privind accesibilitatea autocarelor și a autobuzelor de lung parcurs, Comisia ar trebui să propună măsuri pentru o infrastructură accesibilă, interoperabilă pe tot teritoriul UE, în cadrul terminalelor și al stațiilor de autobuz și autocar.

| (18) | Drepturile călătorilor cu autobuzul și autocarul ar trebui să includă posibilitatea obținerii de informații referitoare la serviciile oferite, înaintea și pe durata călătoriei. Toate informațiile esențiale oferite călătorilor cu autobuzul și autocarul trebuie să fie furnizate în formate alternative accesibile persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă. |
| --- | --- |

(18)

Drepturile călătorilor cu autobuzul și autocarul ar trebui să includă posibilitatea obținerii de informații referitoare la serviciile oferite, înaintea și pe durata călătoriei. Toate informațiile esențiale oferite călătorilor cu autobuzul și autocarul trebuie să fie furnizate în formate alternative accesibile persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă.

| (19) | Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere drepturilor întreprinderilor de transport cu autobuzul și autocarul de a solicita despăgubiri din partea oricărei persoane, inclusiv un terț, în conformitate cu legea aplicabilă. |
| --- | --- |

(19)

Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere drepturilor întreprinderilor de transport cu autobuzul și autocarul de a solicita despăgubiri din partea oricărei persoane, inclusiv un terț, în conformitate cu legea aplicabilă.

| (20) | Inconvenientele cu care se confruntă călătorii din cauza anulării sau întârzierii prelungite a călătoriei lor ar trebui să se diminueze. În acest scop, călătorii ar trebui să primească asistență și informații în mod corespunzător. Aceștia ar trebui să aibă posibilitatea de a-și anula călătoria și de a primi înapoi contravaloarea biletelor sau de a obține o redirecționare în condiții satisfăcătoare sau informații cu privire la serviciile de transport alternative. În cazul în care întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul nu oferă călătorilor asistența necesară, aceștia ar trebui să aibă dreptul de a obține o compensație financiară. |
| --- | --- |

(20)

Inconvenientele cu care se confruntă călătorii din cauza anulării sau întârzierii prelungite a călătoriei lor ar trebui să se diminueze. În acest scop, călătorii ar trebui să primească asistență și informații în mod corespunzător. Aceștia ar trebui să aibă posibilitatea de a-și anula călătoria și de a primi înapoi contravaloarea biletelor sau de a obține o redirecționare în condiții satisfăcătoare sau informații cu privire la serviciile de transport alternative. În cazul în care întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul nu oferă călătorilor asistența necesară, aceștia ar trebui să aibă dreptul de a obține o compensație financiară.

| (21) | Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul ar trebui să coopereze în vederea adoptării de măsuri la nivel național sau european pentru îmbunătățirea asistenței oferite călătorilor în cazul întreruperii călătoriei și mai ales în cazul unor întârzieri prelungite. |
| --- | --- |

(21)

Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul ar trebui să coopereze în vederea adoptării de măsuri la nivel național sau european pentru îmbunătățirea asistenței oferite călătorilor în cazul întreruperii călătoriei și mai ales în cazul unor întârzieri prelungite.

| (22) | Prezentul regulament nu trebuie să afecteze drepturile călătorilor instituite prin Directiva 90/314/CEE a Consiliului din 13 iunie 1990 privind pachetele de servicii pentru călătorii, vacanțe și circuite (5). În cazurile în care un circuit turistic se anulează din motive care nu au legătură cu anularea serviciului de transport cu autobuzul și autocarul, prezentul regulament nu se aplică. |
| --- | --- |

(22)

Prezentul regulament nu trebuie să afecteze drepturile călătorilor instituite prin Directiva 90/314/CEE a Consiliului din 13 iunie 1990 privind pachetele de servicii pentru călătorii, vacanțe și circuite (5). În cazurile în care un circuit turistic se anulează din motive care nu au legătură cu anularea serviciului de transport cu autobuzul și autocarul, prezentul regulament nu se aplică.

| (23) | Călătorii ar trebui informați pe deplin în privința drepturilor lor prevăzute de prezentul regulament, astfel încât să își poată exercita efectiv drepturile în cauză. |
| --- | --- |

(23)

Călătorii ar trebui informați pe deplin în privința drepturilor lor prevăzute de prezentul regulament, astfel încât să își poată exercita efectiv drepturile în cauză.

| (24) | Călătorii ar trebui să își poată exercita drepturile prin intermediul unor proceduri corespunzătoare privind reclamațiile, implementate de întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul sau, după caz, prin depunerea unor reclamații la organismul sau organismele desemnate în acest sens de statul membru în cauză. |
| --- | --- |

(24)

Călătorii ar trebui să își poată exercita drepturile prin intermediul unor proceduri corespunzătoare privind reclamațiile, implementate de întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul sau, după caz, prin depunerea unor reclamații la organismul sau organismele desemnate în acest sens de statul membru în cauză.

| (25) | Statele membre ar trebui să asigure și să supervizeze respectarea generală de către întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul a prezentului regulament și să desemneze un organism corespunzător care să îndeplinească sarcinile de aplicare. Supervizarea ar trebui să nu afecteze drepturile călătorilor de a iniția proceduri judiciare în fața instanțelor în temeiul procedurilor de drept intern. |
| --- | --- |

(25)

Statele membre ar trebui să asigure și să supervizeze respectarea generală de către întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul a prezentului regulament și să desemneze un organism corespunzător care să îndeplinească sarcinile de aplicare. Supervizarea ar trebui să nu afecteze drepturile călătorilor de a iniția proceduri judiciare în fața instanțelor în temeiul procedurilor de drept intern.

| (26) | Statele membre ar trebui să stabilească sancțiuni aplicabile în cazurile de încălcare a prezentului regulament și să asigure aplicarea sancțiunilor respective. Sancțiunile ar trebui să fie eficace, proporționale și cu efect de descurajare. |
| --- | --- |

(26)

Statele membre ar trebui să stabilească sancțiuni aplicabile în cazurile de încălcare a prezentului regulament și să asigure aplicarea sancțiunilor respective. Sancțiunile ar trebui să fie eficace, proporționale și cu efect de descurajare.

| (27) | Deoarece obiectivele prezentului regulament, și anume de a asigura niveluri ridicate și echivalente de protecție și asistență pentru călătorii cu autobuzul și autocarul în toate statele membre ║, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, și, având vedere semnificativa dimensiune internațională, pot fi realizate mai bine la nivel comunitar, ║ Comunitatea poate să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. Potrivit principiului proporționalității, astfel cum este enunțat la respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar în vederea realizării acestor obiective. |
| --- | --- |

(27)

Deoarece obiectivele prezentului regulament, și anume de a asigura niveluri ridicate și echivalente de protecție și asistență pentru călătorii cu autobuzul și autocarul în toate statele membre ║, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, și, având vedere semnificativa dimensiune internațională, pot fi realizate mai bine la nivel comunitar, ║ Comunitatea poate să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. Potrivit principiului proporționalității, astfel cum este enunțat la respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar în vederea realizării acestor obiective.

| (28) | Prezentul regulament ar trebui să nu aducă atingere Directivei 95/46/CE a Parlamentului European și al Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (6). |
| --- | --- |

(28)

Prezentul regulament ar trebui să nu aducă atingere Directivei 95/46/CE a Parlamentului European și al Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (6).

| (29) | Aplicarea prezentului regulament ar trebui să se bazeze pe Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului) (7). Prin urmare, respectivul regulament se modifică în consecință. |
| --- | --- |

(29)

Aplicarea prezentului regulament ar trebui să se bazeze pe Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului) (7). Prin urmare, respectivul regulament se modifică în consecință.

| (30) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(30)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Capitolul I

Dispoziții generale

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament instituie norme în ceea ce privește:

| (1) | nediscriminarea între călători în ceea ce privește condițiile de transport oferite de întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul; |
| --- | --- |

(1)

nediscriminarea între călători în ceea ce privește condițiile de transport oferite de întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul;

| (2) | răspunderea întreprinderilor de transport cu autobuzul și/sau autocarul în caz de accident care are drept rezultat decesul sau vătămarea călătorilor sau pierderea sau deteriorarea bagajelor acestora; |
| --- | --- |

(2)

răspunderea întreprinderilor de transport cu autobuzul și/sau autocarul în caz de accident care are drept rezultat decesul sau vătămarea călătorilor sau pierderea sau deteriorarea bagajelor acestora;

| (3) | tratamentul nediscriminatoriu și asistența obligatorie pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă care călătoresc cu autobuzul sau autocarul; |
| --- | --- |

(3)

tratamentul nediscriminatoriu și asistența obligatorie pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă care călătoresc cu autobuzul sau autocarul;

| (4) | obligațiile întreprinderilor de transport cu autobuzul și/sau autocarul față de călători în caz de anulare sau întârziere; |
| --- | --- |

(4)

obligațiile întreprinderilor de transport cu autobuzul și/sau autocarul față de călători în caz de anulare sau întârziere;

| (5) | informațiile minime care trebuie puse la dispoziția călătorilor; |
| --- | --- |

(5)

informațiile minime care trebuie puse la dispoziția călătorilor;

| (6) | tratarea reclamațiilor; |
| --- | --- |

(6)

tratarea reclamațiilor;

| (7) | aplicarea drepturilor călătorilor. |
| --- | --- |

(7)

aplicarea drepturilor călătorilor.

Articolul 2

Domeniul de aplicare

(1)   Prezentul regulament se aplică transportului de călători efectuat de întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul prin servicii regulate.

(2)   Statele membre pot exclude transportul urban
  și
  suburban ▐ care face obiectul unor contracte de servicii publice, în cazul în care contractele în cauză asigură un nivel al respectării drepturilor călătorilor comparabil cu cel impus de prezentul regulament.

(3)   În ceea ce privește serviciile ocazionale, se aplică doar capitolul II din regulament.

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „întreprindere de transport cu autobuzul și/sau autocarul” înseamnă o întreprindere de transport care este autorizată în statul de stabilire să realizeze operațiuni de transport cu autocarul și autobuzul în conformitate cu condițiile de acces pe piață stabilite de legislația națională și o întreprindere de transport care deține o licență comunitară valabilă emisă în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 684/92 din 16 martie 1992 privind regulile comune pentru transportul internațional de călători cu autocarul și autobuzul
   (8) pentru realizarea de servicii de transport internațional de călători; |
| --- | --- |

1.

„întreprindere de transport cu autobuzul și/sau autocarul” înseamnă o întreprindere de transport care este autorizată în statul de stabilire să realizeze operațiuni de transport cu autocarul și autobuzul în conformitate cu condițiile de acces pe piață stabilite de legislația națională și o întreprindere de transport care deține o licență comunitară valabilă emisă în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 684/92 din 16 martie 1992 privind regulile comune pentru transportul internațional de călători cu autocarul și autobuzul
   (8) pentru realizarea de servicii de transport internațional de călători;

| 2. | „servicii ocazionale” înseamnă servicii în sensul articolului 2 punctul 3 din Regulamentul (CEE) nr. 684/92; |
| --- | --- |

2.

„servicii ocazionale” înseamnă servicii în sensul articolului 2 punctul 3 din Regulamentul (CEE) nr. 684/92;

| 3. | „servicii regulate” înseamnă servicii în sensul articolul 2 punctul 1 din Regulamentul (CEE) nr. 684/92; |
| --- | --- |

3.

„servicii regulate” înseamnă servicii în sensul articolul 2 punctul 1 din Regulamentul (CEE) nr. 684/92;

| 4. | „contract de transport” înseamnă un contract de transport între o întreprindere de transport cu autobuzul și/sau autocarul ▐ și un călător, în vederea prestării unuia sau mai multor servicii de transport
  , indiferent dacă biletul a fost achiziționat de la un transportator, operator de turism sau vânzător de bilete
  ; |
| --- | --- |

4.

„contract de transport” înseamnă un contract de transport între o întreprindere de transport cu autobuzul și/sau autocarul ▐ și un călător, în vederea prestării unuia sau mai multor servicii de transport
  , indiferent dacă biletul a fost achiziționat de la un transportator, operator de turism sau vânzător de bilete
  ;

| 5. | „bilet” înseamnă un document valabil care dă dreptul la transport sau echivalentul acestuia sub o altă formă decât pe hârtie, inclusiv sub formă electronică, emis sau autorizat de către întreprinderea de transport cu autobuzul și/sau autocarul sau de vânzătorii săi de bilete autorizați; |
| --- | --- |

5.

„bilet” înseamnă un document valabil care dă dreptul la transport sau echivalentul acestuia sub o altă formă decât pe hârtie, inclusiv sub formă electronică, emis sau autorizat de către întreprinderea de transport cu autobuzul și/sau autocarul sau de vânzătorii săi de bilete autorizați;

| 6. | „vânzător de bilete” înseamnă orice
  intermediar care vinde
  servicii de transport cu autobuzul
  sau
  autocarul,
  inclusiv servicii vândute ca parte a unui pachet,
  în numele unor întreprinderi de transport cu autobuzul și/sau autocarul
  sau al unui operator de turism
  ; |
| --- | --- |

6.

„vânzător de bilete” înseamnă orice
  intermediar care vinde
  servicii de transport cu autobuzul
  sau
  autocarul,
  inclusiv servicii vândute ca parte a unui pachet,
  în numele unor întreprinderi de transport cu autobuzul și/sau autocarul
  sau al unui operator de turism
  ;

| 7. | „operator de turism” înseamnă un organizator ▐ în sensul articolului 2
  punctul 2
  din Directiva 90/314/CEE; |
| --- | --- |

7.

„operator de turism” înseamnă un organizator ▐ în sensul articolului 2
  punctul 2
  din Directiva 90/314/CEE;

| 8. | „persoană cu handicap” sau „persoană cu mobilitate redusă” înseamnă orice persoană a cărei mobilitate, atunci când folosește mijloacele de transport, este redusă din cauza unui handicap fizic (senzorial sau locomotor, permanent sau temporar), a unui handicap sau deficiențe intelectuale, a oricărui alt tip de handicap sau a vârstei și a cărei situație necesită o atenție specială și adaptarea serviciilor puse la dispoziția tuturor călătorilor la nevoile acesteia; |
| --- | --- |

8.

„persoană cu handicap” sau „persoană cu mobilitate redusă” înseamnă orice persoană a cărei mobilitate, atunci când folosește mijloacele de transport, este redusă din cauza unui handicap fizic (senzorial sau locomotor, permanent sau temporar), a unui handicap sau deficiențe intelectuale, a oricărui alt tip de handicap sau a vârstei și a cărei situație necesită o atenție specială și adaptarea serviciilor puse la dispoziția tuturor călătorilor la nevoile acesteia;

| 9. | „rezervare” înseamnă o autorizație, pe suport de hârtie sau în format electronic, care dă dreptul la transport pe baza unui plan personalizat de transport confirmat anterior; |
| --- | --- |

9.

„rezervare” înseamnă o autorizație, pe suport de hârtie sau în format electronic, care dă dreptul la transport pe baza unui plan personalizat de transport confirmat anterior;

| 10. | „organism de administrare a terminalului” înseamnă o entitate organizațională dintr-un stat membru care răspunde de administrarea unui terminal de autobuz și/sau autocar; |
| --- | --- |

10.

„organism de administrare a terminalului” înseamnă o entitate organizațională dintr-un stat membru care răspunde de administrarea unui terminal de autobuz și/sau autocar;

| 11. | „anulare” înseamnă neefectuarea unui serviciu
  concret,
  programat anterior, pentru care s-a făcut cel puțin o rezervare
  efectivă
  ; |
| --- | --- |

11.

„anulare” înseamnă neefectuarea unui serviciu
  concret,
  programat anterior, pentru care s-a făcut cel puțin o rezervare
  efectivă
  ;

| 12. | „întârziere” înseamnă o diferență între momentul în care călătorul era programat să plece sau să sosească în conformitate cu orarul publicat și momentul plecării sau al sosirii efective sau preconizate; |
| --- | --- |

12.

„întârziere” înseamnă o diferență între momentul în care călătorul era programat să plece sau să sosească în conformitate cu orarul publicat și momentul plecării sau al sosirii efective sau preconizate;

| 13. | „formate accesibile” înseamnă că călătorii pot avea acces la aceleași informații folosind, de exemplu, formate text, Braille, audio, video și/sau electronice. |
| --- | --- |

13.

„formate accesibile” înseamnă că călătorii pot avea acces la aceleași informații folosind, de exemplu, formate text, Braille, audio, video și/sau electronice.

Articolul 4

Contractul de transport și condiții contractuale nediscriminatorii

(1)   Întreprinderile de transport cu autobuzul și autocarul prezintă călătorilor dovada încheierii contractului de transport prin emiterea unuia sau mai multor bilete. Biletele sunt considerate dovezi la prima vedere ale încheierii contractului și, prin urmare, conferă drepturile prevăzute de prezentul regulament.

(2)   Fără a aduce atingere obligațiilor de serviciu public care necesită aplicarea de tarife sociale, tarifele și condițiile contractuale aplicate de întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul sau de vânzătorii de bilete sunt oferite publicului general fără discriminare pe criterii de naționalitate sau loc de reședință al clientului final sau sediu al întreprinderii de transport cu autobuzul și/sau autocarul sau al vânzătorilor de bilete în cadrul Comunității.

Articolul 5

Inadmisibilitatea renunțării

(1)   Obligațiile în temeiul prezentului regulament nu pot face obiectul unei limitări sau renunțări, între altele, nici printr-o derogare sau o clauză restrictivă cuprinsă în contractul de transport.

(2)   Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul pot oferi călătorilor condiții contractuale mai favorabile decât condițiile stabilite în prezentul regulament.

Capitolul II

Răspunderea întreprinderilor de transport cu autobuzul și/sau autocarul cu privire la călători și bagajele acestora

Articolul 6

Răspunderea pentru decesul sau vătămarea călătorilor

(1)   În conformitate cu prezentul capitol, întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul sunt răspunzătoare pentru pierderea sau prejudiciul rezultat din decesul sau vătămarea corporală ▐ a călătorilor, cauzat de accidente survenite în timpul exploatării serviciilor de transport cu autobuzul și autocarul și în timp ce călătorul se află în vehicule, intră sau iese din acestea.

(2)   Răspunderea
  delictuală a
  întreprinderilor de transport cu autobuzul și/sau autocarul pentru prejudiciile cauzate nu se supune niciunei limitări financiare, indiferent dacă aceasta este definită prin lege, convenție sau contract.

(3)   Pentru orice solicitare de despăgubire până la220 000 EUR
  pe pasager
  , o întreprindere de transport cu autobuzul și/sau autocarul nu își poate exclude sau limita răspunderea dovedind că a depus eforturile necesare conform alineatului (4) litera (a)
  , cu excepția cazului în care suma totală a cererii de despăgubire rezultate depășește suma pentru care este necesară o asigurare obligatorie, în conformitate cu a doua Directivă 84/5/CEE a Consiliului din 30 decembrie 1983 privind apropierea legislațiilor statelor membre privind asigurarea de răspundere civilă pentru pagubele produse de autovehicule (9), în temeiul legislației naționale a statului membru în care autobuzul sau autocarul își are baza normală de operațiuni. Într-o situație de acest tip, răspunderea este limitată la suma respectivă.

(4)   O întreprindere de transport cu autobuzul și/sau autocarul nu este răspunzătoare în temeiul alineatului (1):

| (a) | dacă accidentul a fost cauzat de circumstanțe independente de funcționarea serviciilor de transport cu autobuzul și autocarul
  sau
  pe care
  transportatorul
  nu ar fi putut să le evite, în ciuda realizării diligențelor cerute de circumstanțele specifice ale cazului în speță,
  sau
  pe ale căror consecințe nu le putea preîntâmpina; |
| --- | --- |

(a)

dacă accidentul a fost cauzat de circumstanțe independente de funcționarea serviciilor de transport cu autobuzul și autocarul
  sau
  pe care
  transportatorul
  nu ar fi putut să le evite, în ciuda realizării diligențelor cerute de circumstanțele specifice ale cazului în speță,
  sau
  pe ale căror consecințe nu le putea preîntâmpina;

| (b) | în măsura în care accidentul este din culpa călătorului sau se datorează neglijenței acestuia. |
| --- | --- |

(b)

în măsura în care accidentul este din culpa călătorului sau se datorează neglijenței acestuia.

(5)   Nicio dispoziție a prezentului regulament:

| (a) | nu implică faptul că o întreprindere de transport cu autobuzul și/sau autocarul este singura parte răspunzătoare de plata daunelor; sau |
| --- | --- |

(a)

nu implică faptul că o întreprindere de transport cu autobuzul și/sau autocarul este singura parte răspunzătoare de plata daunelor; sau

| (b) | nu limitează dreptul unei întreprinderi de transport cu autobuzul și/sau autocarul de a solicita despăgubiri de la o altă parte conform dreptului aplicabil al statului membru. |
| --- | --- |

(b)

nu limitează dreptul unei întreprinderi de transport cu autobuzul și/sau autocarul de a solicita despăgubiri de la o altă parte conform dreptului aplicabil al statului membru.

Articolul 7

Daune

(1)   În cazul decesului unui călător, daunele în cazul răspunderii prevăzute la articolul 6 cuprind:

| (a) | toate costurile necesare ca urmare a decesului călătorului, în special cele legate de transportul corpului și de înmormântare; |
| --- | --- |

(a)

toate costurile necesare ca urmare a decesului călătorului, în special cele legate de transportul corpului și de înmormântare;

| (b) | dacă decesul nu a survenit imediat, daunele prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol. |
| --- | --- |

(b)

dacă decesul nu a survenit imediat, daunele prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol.

(2)   În caz de vătămare corporală sau de orice alt prejudiciu adus integrității fizice și psihice a călătorului, daunele cuprind:

| (a) | toate costurile necesare, în special cele legate de tratament și transport; |
| --- | --- |

(a)

toate costurile necesare, în special cele legate de tratament și transport;

| (b) | despăgubirea pierderii financiare datorate incapacității de muncă totale sau parțiale sau unui număr sporit de necesități. |
| --- | --- |

(b)

despăgubirea pierderii financiare datorate incapacității de muncă totale sau parțiale sau unui număr sporit de necesități.

(3)   Dacă, din cauza decesului călătorului, o persoană față de care călătorul avea sau ar fi avut obligația legală de a o întreține este privată de sprijin financiar, această persoană este de asemenea despăgubită pentru pierderea respectivă.

Articolul 8

Plăți în avans

(1)   În caz de deces
  sau orice
  vătămare corporală ▐ a călătorului
  cauzată
  de un accident survenit în timpul exploatării serviciilor de transport cu autobuzul și autocarul
  și în cazul în care călătorul nu dispune de o altă poliță de asigurare de călătorie
  , întreprinderea de transport cu autobuzul și/sau autocarul efectuează, fără întârziere și în orice caz
  în termen
  de cincisprezece zile de la stabilirea identității persoanei fizice îndreptățite la despăgubire, plățile în avans necesare pentru a satisface necesitățile economice imediate, în mod proporțional cu prejudiciul suferit
  , cu condiția să existe dovezi la prima vedere privind prezența unor cauze ce pot fi atribuite întreprinderii de transport
  .

(2)   Fără a aduce atingere dispozițiilor alineatului (1), în caz de deces, plata în avans nu este mai mică de 21 000 EUR pe călător.

(3)   O plată în avans nu constituie recunoașterea răspunderii și poate fi dedusă din orice sumă plătită ulterior în baza prezentului regulament, dar nu este rambursabilă, cu excepția cazurilor în care prejudiciul a fost cauzat de neglijența sau din vina călătorului, a cazurilor în care persoana care a primit plata în avans nu era persoana îndreptățită la despăgubire
  sau a cazurilor în care prejudiciul efectiv suferit era inferior plății în avans
  .

Articolul 9

Răspunderea pentru pierderea sau deteriorarea bagajelor

(1)   Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul sunt răspunzătoare pentru pierderea sau deteriorarea bagajelor aflate în responsabilitatea lor. Valoarea maximă a despăgubirii se ridică la 1 800 EUR pe călător.

(2)   În cazul unor accidente care survin în timpul exploatării serviciilor de transport cu autobuzul și autocarul, întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul răspund de pierderea sau deteriorarea lucrurilor personale pe care călătorii le aveau asupra lor sau ca bagaj de mână. Valoarea maximă a despăgubirii se ridică la 1 300 EUR pe călător.

(3)   ▐ O întreprindere de transport cu autobuzul și/sau autocarul
  nu răspunde de pierderi sau prejudicii în temeiul alineatelor (1) și (2):

| (a) | dacă pierderea sau prejudiciul au fost cauzate de circumstanțe independente de funcționarea serviciilor de transport cu autobuzul și autocarul și pe care întreprinderea de transport cu autobuzul și/sau autocarul nu ar fi putut să le evite, în ciuda măsurilor de rigoare luate în funcție de circumstanțele specifice ale cazului în speță, și pe ale căror consecințe nu le putea preîntâmpina; |
| --- | --- |

(a)

dacă pierderea sau prejudiciul au fost cauzate de circumstanțe independente de funcționarea serviciilor de transport cu autobuzul și autocarul și pe care întreprinderea de transport cu autobuzul și/sau autocarul nu ar fi putut să le evite, în ciuda măsurilor de rigoare luate în funcție de circumstanțele specifice ale cazului în speță, și pe ale căror consecințe nu le putea preîntâmpina;

| (b) | în măsura în care pierderea sau prejudiciul este provocat din culpa călătorului sau se datorează neglijenței acestuia. |
| --- | --- |

(b)

în măsura în care pierderea sau prejudiciul este provocat din culpa călătorului sau se datorează neglijenței acestuia.

Capitolul III

Drepturile persoanelor cu handicap și ale persoanelor cu mobilitate redusă

Articolul 10

Prevenirea refuzului la transport

(1)   Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul, vânzătorii de bilete ai acestora sau operatorii de turism nu refuză, pe motivul handicapului sau al mobilității reduse:

| (a) | să accepte o rezervare pentru un serviciu de transport sau să elibereze un bilet pentru o călătorie care intră sub incidența prezentului regulament; |
| --- | --- |

(a)

să accepte o rezervare pentru un serviciu de transport sau să elibereze un bilet pentru o călătorie care intră sub incidența prezentului regulament;

| (b) | să îmbarce o persoană cu handicap sau o persoană cu mobilitate redusă, cu condiția ca persoana respectivă să dețină un bilet valabil sau o rezervare. |
| --- | --- |

(b)

să îmbarce o persoană cu handicap sau o persoană cu mobilitate redusă, cu condiția ca persoana respectivă să dețină un bilet valabil sau o rezervare.

(2)   Rezervările și biletele sunt puse la dispoziția persoanelor cu handicap și a persoanelor cu mobilitate redusă fără costuri suplimentare.

Articolul 11

Derogări și condiții speciale

(1)   Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 10, întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul sau vânzătorii de bilete ai acestora sau operatorii de turism pot refuza, pe motive de handicap sau mobilitate redusă, să accepte rezervarea sau îmbarcarea sau să emită un bilet pentru o persoană cu handicap sau o persoană cu mobilitate redusă:

▐

| (a) | atunci când
  structura
  vehiculului face ca îmbarcarea sau transportul persoanei cu handicap sau al persoanei cu mobilitate redusă să fie fizic
  sau efectiv
  imposibile; |
| --- | --- |

(a)

atunci când
  structura
  vehiculului face ca îmbarcarea sau transportul persoanei cu handicap sau al persoanei cu mobilitate redusă să fie fizic
  sau efectiv
  imposibile;

| (b) | în cazul în care vehiculul sau infrastructura de la locul de plecare, de sosire sau de pe traseu nu sunt amenajate astfel încât să garanteze transportul în condiții de siguranță al persoanelor cu handicap și al persoanelor cu mobilitate redusă. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care vehiculul sau infrastructura de la locul de plecare, de sosire sau de pe traseu nu sunt amenajate astfel încât să garanteze transportul în condiții de siguranță al persoanelor cu handicap și al persoanelor cu mobilitate redusă.

În cazul refuzului de a accepta o rezervare din motivele menționate la primul paragraf litera (a) sau litera (b), transportatorii, vânzătorii de bilete sau operatorii de turism depun eforturi rezonabile în vederea propunerii unei alternative acceptabile pentru persoana în cauză.

(2)   Unei persoane cu handicap sau cu mobilitate redusă căreia i s-a refuzat îmbarcarea pe considerente de handicap sau mobilitate redusă i se oferă
  posibilitatea de a alege între
  dreptul la restituirea sumei și servicii de transport alternative rezonabile către locul de destinație, cu un interval orar comparabil.

(3)   ▐ O întreprindere de transport cu autobuzul și/sau autocarul, un vânzător de bilete sau un operator de turism poate cere ca persoanele cu handicap sau cu mobilitate redusă să fie însoțite de o altă persoană care poate oferi asistența de care are nevoie persoana respectivă, în cazul în care acest lucru este strict necesar
  , dacă

| (a) | se aplică condițiile menționate la alineatul (1) litera (a) sau litera (b); sau |
| --- | --- |

(a)

se aplică condițiile menționate la alineatul (1) litera (a) sau litera (b); sau

| (b) | echipajul vehiculului în cauză se compune doar dintr-o persoană care conduce vehiculul și care nu este în măsură să ofere persoanei cu handicap sau persoanei cu mobilitate redusă asistența menționată în anexa I. |
| --- | --- |

(b)

echipajul vehiculului în cauză se compune doar dintr-o persoană care conduce vehiculul și care nu este în măsură să ofere persoanei cu handicap sau persoanei cu mobilitate redusă asistența menționată în anexa I.

(4)   În situația în care o întreprindere de transport cu autobuzul și/sau autocarul, un vânzător de bilete sau un operator de turism își exercită derogarea prevăzută la alineatul (1), aceasta (acesta) comunică de îndată motivele persoanei cu handicap sau cu mobilitate redusă sau, la cerere, o informează pe aceasta, în scris, în decurs de cinci zile lucrătoare
  de la cerere
  .

Articolul 12

Accesibilitate și informare

(1)   Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul instituie,
  în cooperare cu organizațiile care reprezintă persoanele
  cu handicap și
  persoanele
  cu mobilitate redusă și
  cu organismele
  de aplicare menționate la articolul 27, norme de acces nediscriminatorii pentru transportul persoanelor cu handicap și al persoanelor cu mobilitate redusă,
  precum și a persoanelor însoțitoare,
  cu scopul de a îndeplini cerințele de siguranță aplicabile. Aceste norme conțin toate condițiile de acces ale serviciului de transport cu autobuzul și autocarul în cauză, inclusiv accesibilitatea vehiculelor exploatate și facilitățile la bord
  , precum și a echipamentului de asistență montat
  .

(2)   Normele prevăzute la alineatul (1) sunt puse la dispoziția publicului de întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul sau de vânzătorii de bilete cel puțin în momentul în care se efectuează o rezervare,
  în formate accesibile
  și în aceleași limbi ca cele în care sunt furnizate în general informațiile pentru toți călătorii. Când se pun la dispoziție aceste informații, se acordă o atenție specială nevoilor persoanelor cu handicap și ale persoanelor cu mobilitate redusă.

(3)   La cerere, întreprinderile de transport cu autobuzul și autocarul pun
  imediat
  la dispoziție legislația internațională, comunitară sau națională care stabilește cerințele de siguranță și pe care se bazează normele de acces nediscriminatorii.
  Acestea se pun la dispoziție în formate accesibile.

(4)   Operatorii de turism pun la dispoziție normele prevăzute la alineatul (1) aplicabile călătoriilor incluse în pachetele de servicii pentru călătorii, vacanțe și circuite turistice pe care le organizează, le vând sau le oferă spre vânzare.

(5)   Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul, vânzătorii de bilete ai acestora și operatorii de turism se asigură că toate informațiile pertinente privind condițiile de transport, informațiile de călătorie și informațiile referitoare la accesibilitatea serviciilor
  , inclusiv rezervarea și informarea on-line,
  sunt disponibile în formate ▐ accesibile pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă,
  cuprinzând persoanele care nu sunt în măsură să călătorească fără asistență din cauza vârstei înaintate sau reduse și persoanele însoțitoare
  .

Articolul 13

Dreptul la asistență

(1)   Organismele de administrare a terminalelor și întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul asigură gratuit asistența corespunzătoare pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă, conform celor precizate în anexa I, înainte de călătorie,

  după încheierea acesteia și atunci când este posibil, pe durata
  călătoriei.
  Asistența este adaptată nevoilor individuale ale persoanei cu handicap sau ale persoanei cu mobilitate redusă.

(2)   Organismele de administrare a terminalelor și întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul pot oferi asistență singure sau pot încheia contracte cu una sau mai multe părți pentru furnizarea asistenței. Ele pot încheia un astfel de contract fie din proprie inițiativă, fie la cerere.

În cazul în care organismele de administrare a terminalelor și întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul încheie contracte cu una sau mai multe părți pentru furnizarea asistenței, ele rămân responsabile cu acordarea acestei asistențe.

(3)   Dispozițiile prezentului capitol nu împiedică organismele de administrare a terminalelor sau întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul să ofere asistență la un standard mai ridicat decât cele menționate în anexa I sau să furnizeze servicii suplimentare față de cele menționate în această anexă.

Articolul 14

Dreptul la asistență în terminale

(1)   În termen de cel mult șase luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, statele membre desemnează terminalele de autobuz și autocar unde ar trebui furnizată asistență pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă, având în vedere necesitatea de a asigura accesibilitatea serviciilor în majoritatea locurilor geografice. Statele membre informează Comisia în privința acestora.
  Comisia pune la dispoziție, pe internet, o listă cu terminalele de autobuz și autocar desemnate.

(2)   Organismul de administrare a unui terminal desemnat de un stat membru în conformitate cu alineatul (1) este responsabil de asigurarea serviciului de asistență specificată în anexa I partea (a), fără taxe suplimentare pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă, cu condiția ca persoana în cauză să îndeplinească condițiile prevăzute la articolul 16.

(3)
     
  În cazul în care este necesar să se folosească un câine însoțitor recunoscut, acest lucru se permite cu condiția ca întreprinderea de transport cu autobuzul și/sau autocarul, vânzătorul de bilete sau operatorul de turism să fie informat în conformitate cu normele naționale aplicabile transportului câinilor însoțitori.

Articolul 15

Dreptul la asistență la bord

Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul furnizează cel puțin asistența specificată în anexa I partea (b), în mod gratuit pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă, ▐ la îmbarcarea în și debarcarea din autocar sau autobuz, cu condiția ca persoana în cauză să îndeplinească cerințele de la articolul 16.

Articolul 16

Condițiile în care se furnizează asistență

(1)   Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul, organismele de administrare a terminalelor, vânzătorii de bilete și operatorii de turism cooperează în vederea furnizării de asistență pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă, cu condiția ca persoana în cauză să comunice nevoia de asistență întreprinderii de transport cu autobuzul și/sau autocarul, organismului de administrare a terminalului, vânzătorului de bilete sau operatorului de turism, cu cel puțin
  24 de ore
  înainte ca asistența să fie necesitată
  , cu excepția cazului în care furnizorul de asistență propune o perioadă de notificare mai scurtă sau aceasta este convenită între furnizorul de asistență și călător
  .

(2)   Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul, vânzătorii de bilete și operatorii de turism iau toate măsurile necesare pentru a facilita primirea de notificări cu privire la nevoia de asistență trimise de persoane cu handicap sau de persoane cu mobilitate redusă.
  Călătorul primește o confirmare prin care se atestă notificarea nevoilor de asistență. Aceste obligații
  se aplică la toate punctele lor de vânzare, inclusiv în cazul vânzării prin telefon sau pe internet.

(3)   În cazul în care nu se efectuează nicio notificare conform alineatului (1), întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul, organismele de administrare a terminalelor, vânzătorii de bilete și operatorii de turism depun toate eforturile rezonabile pentru a asigura faptul că asistența este furnizată în așa fel încât persoana cu handicap sau cu mobilitate redusă să poată urca în vehiculul de plecare, să schimbe vehiculul pentru a urca în cel de legătură sau să coboare din vehiculul ajuns la destinația pentru care a cumpărat biletul.

(4)   Asistența se acordă cu condiția ca persoana în cauză să se prezinte la punctul indicat:

| — | la ora specificată în prealabil de către întreprinderea de transport cu autobuzul și/sau autocarul, care nu trebuie să preceadă cu mai mult de 60 de minute ora de plecare preconizată, sau |
| --- | --- |

—

la ora specificată în prealabil de către întreprinderea de transport cu autobuzul și/sau autocarul, care nu trebuie să preceadă cu mai mult de 60 de minute ora de plecare preconizată, sau

| — | dacă nu este specificată o oră, cu cel puțin 30 de minute înainte de ora de plecare preconizată

  , cu excepția cazului în care furnizorul de asistență propune o altă soluție sau aceasta este convenită între furnizorul de asistență și călător
  . |
| --- | --- |

—

dacă nu este specificată o oră, cu cel puțin 30 de minute înainte de ora de plecare preconizată

  , cu excepția cazului în care furnizorul de asistență propune o altă soluție sau aceasta este convenită între furnizorul de asistență și călător
  .

(5)   Având în vedere condițiile locale și fără a aduce atingere competențelor altor entități cu privire la zonele aflate în afara terminalului, organismul de administrare a unui terminal desemnat de un stat membru în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) desemnează puncte de sosire și plecare în cadrul terminalului sau în puncte aflate sub controlul direct al organismului de administrare a terminalului, atât în interiorul, cât și în afara clădirii terminalului, în care persoanele cu handicap sau persoanele cu mobilitate redusă pot să își anunțe sosirea și să solicite asistență.

(6)   Punctele
  desemnate
  la alineatul (5) sunt clar semnalizate
  , accesibile și ușor de recunoscut pentru persoanele cu handicap și cele cu mobilitate redusă
  și oferă
  informațiile necesare
  privind terminalul și asistența oferită, în formate accesibile.

Articolul 17

Transmiterea de informații către un terț

(1)   În cazul în care s-a subcontractat furnizarea de asistență, iar o întreprindere de transport cu autobuzul și/sau autocarul, un vânzător de bilete sau un operator de turism primește o notificare privind nevoia de asistență cu cel puțin 48 de ore înainte de ora preconizată a plecării în călătorie, aceasta (acesta) transmite informațiile pertinente
  astfel încât subcontractantul să primească notificarea
  cu cel puțin 36 de ore înainte de ora preconizată a plecării în călătorie.

(2)   În cazul în care s-a subcontractat furnizarea de asistență și întreprinderea de transport cu autobuzul și/sau autocarul, vânzătorul de bilete sau operatorul de turism nu primește nicio notificare privind nevoia de asistență cu cel puțin 48 de ore înainte de ora preconizată a plecării în călătorie, întreprinderea de transport, vânzătorul de bilete sau operatorul de turism transmite informația
  astfel încât subcontractantul să primească notificarea
  cât mai curând posibil.

Articolul 18

Formare

Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul
  și organismele de administrare a terminalelor
  :

| (a) | se asigură că întregul lor personal, inclusiv cel angajat de orice subcontractant, care furnizează asistență directă persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă deține cunoștințe despre modul de satisfacere a nevoilor persoanelor cu diverse handicapuri sau deficiențe locomotorii; |
| --- | --- |

(a)

se asigură că întregul lor personal, inclusiv cel angajat de orice subcontractant, care furnizează asistență directă persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă deține cunoștințe despre modul de satisfacere a nevoilor persoanelor cu diverse handicapuri sau deficiențe locomotorii;

| (b) | asigură cursuri de formare în domeniul asistenței pentru persoanele cu handicap și al conștientizării nevoilor persoanelor cu handicap, conform celor menționate în anexa II, pentru întregul lor personal care interacționează direct cu publicul călător; |
| --- | --- |

(b)

asigură cursuri de formare în domeniul asistenței pentru persoanele cu handicap și al conștientizării nevoilor persoanelor cu handicap, conform celor menționate în anexa II, pentru întregul lor personal care interacționează direct cu publicul călător;

| (c) | se asigură că, imediat după recrutare, toți angajații noi urmează cursuri de formare în domeniul asistenței pentru persoanele cu handicap și că personalul urmează cursuri de împrospătare a cunoștințelor când este cazul. |
| --- | --- |

(c)

se asigură că, imediat după recrutare, toți angajații noi urmează cursuri de formare în domeniul asistenței pentru persoanele cu handicap și că personalul urmează cursuri de împrospătare a cunoștințelor când este cazul.

Articolul 19

Despăgubirile în ceea ce privește scaunele cu rotile sau echipamentele de mobilitate

(1)   În cazul în care scaunele cu rotile sau alte echipamente de mobilitate sau componente ale acestora se pierd sau se deteriorează în timpul manipulării la terminal sau în timpul transportului la bordul autobuzului sau autocarului, călătorul căruia îi aparține echipamentul respectiv este despăgubit de întreprinderea de transport cu autobuzul și/sau autocarul sau de organismul de administrare a terminalului, în funcție de cine era responsabil pentru echipament în momentul pierderii sau deteriorării.

Dacă este necesar, se depun toate eforturile pentru a se furniza rapid un echipament înlocuitor
  cu caracteristici tehnice și funcționale similare celor ale echipamentului deteriorat sau pierdut
  .

(2)
     
  O întreprindere de transport cu autobuzul și/sau autocarul nu este răspunzătoare în temeiul alineatului (1):

| (a) | dacă pierderea sau prejudiciul au fost cauzate de circumstanțe independente de funcționarea serviciilor de transport cu autobuzul și autocarul și pe care întreprinderea de transport cu autobuzul și/sau autocarul nu ar fi putut să le evite, în ciuda măsurilor de rigoare luate în funcție de circumstanțele specifice ale cazului în speță, și pe ale căror consecințe nu le putea preîntâmpina; |
| --- | --- |

(a)

dacă pierderea sau prejudiciul au fost cauzate de circumstanțe independente de funcționarea serviciilor de transport cu autobuzul și autocarul și pe care întreprinderea de transport cu autobuzul și/sau autocarul nu ar fi putut să le evite, în ciuda măsurilor de rigoare luate în funcție de circumstanțele specifice ale cazului în speță, și pe ale căror consecințe nu le putea preîntâmpina;

| (b) | în măsura în care pierderea sau prejudiciul sunt provocate din culpa călătorului sau se datorează neglijenței acestuia. |
| --- | --- |

(b)

în măsura în care pierderea sau prejudiciul sunt provocate din culpa călătorului sau se datorează neglijenței acestuia.

(3)   ▐ Despăgubirea care trebuie plătită în temeiul prezentului articol
  este echivalentă cu pierderea suferită efectiv
  .

Capitolul IV

Obligațiile întreprinderilor de transport cu autobuzul și/sau autocarul în caz de întrerupere a călătoriei

Articolul 20

Răspunderea în caz de anulări și de întârzieri prelungite

(1)
     Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul sunt răspunzătoare pentru anulări
  , suprarezervări
  și pentru întârzieri la plecare de peste două ore.
  Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul sunt răspunzătoare numai pentru anulările și întârzierile datorate unor circumstanțe care depind de voința acestora. Răspunderea în cauză nu cuprinde întârzierile în urma ambuteiajelor rutiere și a controalelor de frontieră și/sau ale vehiculelor
  În
  toate cazurile pentru care sunt răspunzătoare întreprinderile
  , călătorii în cauză cel puțin:

| (a) | au la dispoziție servicii de transport alternative
  fără costuri suplimentare și
  în condiții rezonabile sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil din punct de vedere practic, sunt informați cu privire la serviciile de transport alternative adecvate ale altor operatori de transport; |
| --- | --- |

(a)

au la dispoziție servicii de transport alternative
  fără costuri suplimentare și
  în condiții rezonabile sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil din punct de vedere practic, sunt informați cu privire la serviciile de transport alternative adecvate ale altor operatori de transport;

| (b) | primesc contravaloarea biletului, cu excepția cazului în care acceptă serviciile de transport alternative menționate la litera (a); |
| --- | --- |

(b)

primesc contravaloarea biletului, cu excepția cazului în care acceptă serviciile de transport alternative menționate la litera (a);

| (c) | pe lângă rambursarea la care se face referire la litera (b),
  au dreptul la o despăgubire în valoare de până la
  50 %
  din prețul biletului, dacă întreprinderea de transport cu autobuzul și/sau autocarul nu furnizează serviciile alternative sau informațiile la care se face referire la litera (a). Despăgubirea se plătește în termen de o lună de la depunerea cererii de despăgubire; |
| --- | --- |

(c)

pe lângă rambursarea la care se face referire la litera (b),
  au dreptul la o despăgubire în valoare de până la
  50 %
  din prețul biletului, dacă întreprinderea de transport cu autobuzul și/sau autocarul nu furnizează serviciile alternative sau informațiile la care se face referire la litera (a). Despăgubirea se plătește în termen de o lună de la depunerea cererii de despăgubire;

| (d) | au dreptul, în cazul în care acceptă serviciile alternative de transport oferite, la o despăgubire în valoare de 50 % din prețul biletului, fără a-și pierde dreptul de a beneficia de călătorie. Prețul biletului reprezintă prețul total achitat de călător pentru segmentul amânat al călătoriei. Despăgubirea se plătește în termen de o lună de la depunerea cererii de despăgubire; |
| --- | --- |

(d)

au dreptul, în cazul în care acceptă serviciile alternative de transport oferite, la o despăgubire în valoare de 50 % din prețul biletului, fără a-și pierde dreptul de a beneficia de călătorie. Prețul biletului reprezintă prețul total achitat de călător pentru segmentul amânat al călătoriei. Despăgubirea se plătește în termen de o lună de la depunerea cererii de despăgubire;

| (e) | primesc mese și băuturi răcoritoare adaptate în funcție de perioada de așteptare, dacă acestea pot fi oferite în mod rezonabil; |
| --- | --- |

(e)

primesc mese și băuturi răcoritoare adaptate în funcție de perioada de așteptare, dacă acestea pot fi oferite în mod rezonabil;

| (f) | primesc cazare la hotel sau alt tip de cazare și sunt transportați de la terminal la locul de cazare în cazul în care se impune un popas peste noapte înainte ca să poată fi continuată călătoria; |
| --- | --- |

(f)

primesc cazare la hotel sau alt tip de cazare și sunt transportați de la terminal la locul de cazare în cazul în care se impune un popas peste noapte înainte ca să poată fi continuată călătoria;

| (g) | sunt transportați, în cazul în care autobuzul și/sau autocarul devine inutilizabil, de la locul în care se află vehiculul inutilizabil la un punct de așteptare potrivit și/sau la un terminal de unde este posibilă continuarea călătoriei. |
| --- | --- |

(g)

sunt transportați, în cazul în care autobuzul și/sau autocarul devine inutilizabil, de la locul în care se află vehiculul inutilizabil la un punct de așteptare potrivit și/sau la un terminal de unde este posibilă continuarea călătoriei.

(2)
     
  În alte cazuri decât cele prevăzute la alineatul (1), întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul sunt răspunzătoare pentru întârzieri la sosire mai mari de două ore în cazul în care întârzierea se datorează:

| — | neglijenței sau unei erori a șoferului sau |
| --- | --- |

—

neglijenței sau unei erori a șoferului sau

| — | unei defecțiuni tehnice a vehiculului. |
| --- | --- |

—

unei defecțiuni tehnice a vehiculului.

În aceste situații, călătorii în cauză cel puțin:

| (a) | au dreptul la o despăgubire în valoare de 50 % din prețul biletului; prețul biletului ar trebui să reprezinte prețul total achitat de călător pentru segmentul amânat al călătoriei. Despăgubirea se plătește în termen de o lună de la depunerea cererii de despăgubire; |
| --- | --- |

(a)

au dreptul la o despăgubire în valoare de 50 % din prețul biletului; prețul biletului ar trebui să reprezinte prețul total achitat de călător pentru segmentul amânat al călătoriei. Despăgubirea se plătește în termen de o lună de la depunerea cererii de despăgubire;

| (b) | primesc asistența menționată la alineatul (1) literele (e), (f) și (g) din prezentul articol. |
| --- | --- |

(b)

primesc asistența menționată la alineatul (1) literele (e), (f) și (g) din prezentul articol.

(3)
     
  O întreprindere de transport cu autobuzul și/sau autocarul este exonerată de această răspundere în cazul în care anularea sau întârzierea poate fi atribuită uneia dintre următoarele cauze:

| (a) | circumstanțe independente de funcționarea serviciilor de transport cu autobuzul și autocarul și pe care întreprinderea de transport cu autobuzul și/sau autocarul nu ar fi putut să le evite, în ciuda luării măsurilor necesare în funcție de circumstanțele concrete ale situației în cauză, și ale căror consecințe nu le putea preîntâmpina; |
| --- | --- |

(a)

circumstanțe independente de funcționarea serviciilor de transport cu autobuzul și autocarul și pe care întreprinderea de transport cu autobuzul și/sau autocarul nu ar fi putut să le evite, în ciuda luării măsurilor necesare în funcție de circumstanțele concrete ale situației în cauză, și ale căror consecințe nu le putea preîntâmpina;

| (b) | neglijența pasagerilor sau |
| --- | --- |

(b)

neglijența pasagerilor sau

| (c) | acțiunile unui terț pe care transportatorul nu le-ar fi putut evita în ciuda luării măsurilor necesare în funcție de circumstanțele concrete ale situației în cauză, nefiind în măsură să evite consecințele acestora. |
| --- | --- |

(c)

acțiunile unui terț pe care transportatorul nu le-ar fi putut evita în ciuda luării măsurilor necesare în funcție de circumstanțele concrete ale situației în cauză, nefiind în măsură să evite consecințele acestora.

Articolul 21

Furnizarea de informații

(1)   În caz de întârziere, întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul sau, după caz, organismele de administrare a terminalelor informează călătorii cu privire la orele estimate de plecare și de sosire de îndată ce informațiile devin disponibile, dar nu mai târziu de 30 de minute după plecarea programată sau, respectiv, cu o oră înaintea sosirii programate.
  Aceste informații sunt puse la dispoziție de asemenea în formate accesibile pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă.

(2)   În cazul în care călătorii pierd o legătură de transport din cauza unei întârzieri, întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul depun eforturi rezonabile în vederea informării călătorilor în cauză cu privire la legăturile alternative.

Articolul 22

Cereri suplimentare de despăgubire

▐ Prezentul regulament
  se aplică fără a aduce atingere drepturilor pasagerilor la compensații suplimentare
  .
  Compensația acordată în temeiul prezentului regulament poate fi scăzută din compensațiile respective.

Articolul 23

Măsuri suplimentare în favoarea călătorilor

Transportatorii
  cooperează în vederea adoptării de măsuri la nivel național sau european, cu implicarea părților interesate, a asociațiilor profesionale și a asociațiilor consumatorilor, călătorilor și persoanelor cu handicap. Aceste măsuri suplimentare ar trebui să vizeze îmbunătățirea serviciilor de asistență pentru călători, în special în caz de întârzieri prelungite și întrerupere sau anulare a călătoriei
  , acordând prioritate călătorilor care au nevoi speciale din cauza unui handicap, a mobilității reduse, a unei boli, a vârstei înaintate, a sarcinii, cuprinzând, de asemenea, copiii mici și călătorii însoțitori
  .

În caz de întârzieri prelungite și întrerupere sau anulare a călătoriei, asistența se axează pe acordarea călătorilor de asistență medicală, precum și pe asigurarea cu hrană și băutură, cu informații actualizate în mod regulat și, după caz, cu opțiuni alternative de călătorie și cazare.

Capitolul V

Informații pentru călători și tratarea reclamațiilor

Articolul 24

Dreptul la informații privind călătoria

Organismele de administrare a terminalelor și întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul pun la dispoziția călătorilor informații adecvate pe parcursul călătoriei, în
  formate accesibile
  .

Articolul 25

Informații privind drepturile călătorilor

║ Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul și organismele de administrare a terminalelor se asigură că sunt puse la dispoziția călătorilor informații corespunzătoare și ușor de înțeles cu privire la drepturile care le revin în temeiul prezentului regulament, cel târziu în momentul plecării și pe durata călătoriei. Aceste informații sunt furnizate în
  formate accesibile
  . Aceste informații includ datele de contact ale organismului responsabil cu aplicarea desemnat de statul membru în temeiul articolului 27 alineatul (1).

Articolul 26

Reclamații

(1)   Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul instituie
  , în cazul în care nu există deja,
  un sistem de soluționare a reclamațiilor
  , accesibil tuturor călătorilor, inclusiv călătorilor cu handicap și călătorilor cu mobilitate redusă,
  cu privire la drepturile și obligațiile prevăzute de prezentul regulament.

(2)   Călătorii pot depune o reclamație la o întreprindere de transport cu autobuzul și/sau autocarul în termen de o lună de la data efectuării serviciului sau de la data la care serviciul ar fi trebuit efectuat. În termen de 20 de zile lucrătoare, destinatarul reclamației oferă un aviz motivat sau, în situații justificate, informează călătorii la ce dată poate fi așteptat răspunsul. Termenul necesar pentru formularea unui răspuns este de cel mult două luni de la data primirii reclamației.

(3)   În cazul în care nu se primește niciun răspuns în termenele menționate la alineatul (2), reclamația se consideră acceptată.

(4)
     
  Întreprinderile de transport cu autobuzul și/sau autocarul întocmesc anual un raport care conține numărul și obiectul reclamațiilor primite, numărul mediu al zilelor necesare pentru a răspunde la acestea și măsurile corective adoptate.

Capitolul VI

Aplicarea și organismele naționale responsabile cu aplicarea

Articolul 27

Organismele naționale responsabile cu aplicarea

(1)   Fiecare stat membru desemnează unul sau mai multe organisme responsabile cu aplicarea prezentului regulament. Fiecare organism adoptă măsurile necesare pentru a asigura respectarea drepturilor călătorilor, inclusiv a normelor de accesibilitate prevăzute la articolul 12. Fiecare organism este independent ▐ în ceea ce privește organizarea, deciziile de finanțare, structura juridică și luarea deciziilor.

(2)   Statele membre informează Comisia în legătură cu organismul sau organismele desemnate în conformitate cu prezentul articol și în legătură cu responsabilitățile acestora.

(3)
     
  Aceste organisme cooperează cu organizațiile care reprezintă întreprinderile de transport cu autobuzul și autocarul și consumatorii, inclusiv cu organizațiile care reprezintă persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă.

(4)   Orice călător poate adresa o reclamație organismului competent desemnat în temeiul alineatului (1) în legătură cu o presupusă încălcare a dispozițiilor prezentului regulament.

(5)   Statele membre care au optat pentru scutirea anumitor servicii în temeiul articolului 2 alineatul (2) se asigură că există un mecanism comparabil de aplicare a drepturilor călătorilor.

Articolul 28

Rapoarte privind aplicarea

(1)   La data de 1 iunie a fiecărui an, organismele responsabile cu aplicarea desemnate în temeiul articolului 27 alineatul (1) publică un raport asupra activității lor în anul precedent, care conține, printre altele:

| (a) | o descriere a măsurilor luate în vederea implementării dispozițiilor prezentului regulament; |
| --- | --- |

(a)

o descriere a măsurilor luate în vederea implementării dispozițiilor prezentului regulament;

| (b) | o trimitere la procedura aplicabilă pentru soluționarea reclamațiilor individuale; |
| --- | --- |

(b)

o trimitere la procedura aplicabilă pentru soluționarea reclamațiilor individuale;

| (c) | o sinteză a normelor privind accesibilitatea pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă aplicabile în statul membru respectiv; |
| --- | --- |

(c)

o sinteză a normelor privind accesibilitatea pentru persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă aplicabile în statul membru respectiv;

| (d) | datele agregate privind reclamațiile
  , inclusiv privind rezultatul acestora și perioadele de soluționare
  ; |
| --- | --- |

(d)

datele agregate privind reclamațiile
  , inclusiv privind rezultatul acestora și perioadele de soluționare
  ;

| (e) | detalii cu privire la sancțiunile aplicate; |
| --- | --- |

(e)

detalii cu privire la sancțiunile aplicate;

| (f) | alte aspecte importante pentru o mai bună aplicare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(f)

alte aspecte importante pentru o mai bună aplicare a prezentului regulament.

(2)   Pentru a putea elabora un astfel de raport, organismele responsabile cu aplicarea realizează statistici privind reclamațiile individuale, în funcție de obiectul și întreprinderile în cauză. La cerere, timp de cel mult trei ani de la data incidentului, datele sunt puse la dispoziția Comisiei sau a autorităților naționale de anchetă.

Articolul 29

Cooperarea între organismele responsabile cu aplicarea

Organismele naționale responsabile cu aplicarea desemnate în temeiul articolului 27 alineatul (1) fac schimb de informații în ceea ce privește activitatea, principiile și practicile decizionale, în scopul asigurării unei protecții coerente a călătorilor la nivel comunitar. Comisia le sprijină în această privință.

Articolul 30

Sancțiuni

Statele membre stabilesc normele privind sancțiunile aplicabile pentru încălcarea dispozițiilor prezentului regulament și iau toate măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare a acestora. Sancțiunile prevăzute
  , care ar putea include obligația de a achita despăgubiri călătorului în cauză,
  trebuie să fie eficace, proporționale și cu efect de descurajare. Statele membre notifică aceste norme și măsuri Comisiei și o informează de îndată cu privire la orice modificare ulterioară care le afectează.

Capitolul VII

Dispoziții finale

Articolul 31

Raport

Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la ... (10) un raport cu privire la aplicarea și efectele prezentului regulament. Raportul este însoțit, dacă este necesar, de propuneri legislative detaliate de punere în aplicare a dispozițiilor prezentului regulament sau de modificare a acestuia.

Articolul 32

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 2006/2004

În anexa la Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 se adaugă următorul punct:

| „18. | Regulamentul (CE) nr ... al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind drepturile călătorilor în transportul internațional cu autobuzul și autocarul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului) (JO L ...)” |
| --- | --- |

„18.

Regulamentul (CE) nr ... al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind drepturile călătorilor în transportul internațional cu autobuzul și autocarul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului) (JO L ...)”

Articolul 33

Intrare în vigoare

(1)   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(2)   Regulamentul se aplică de la ...
   (11).

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ║,

Pentru Parlamentul European

Președinte

Pentru Consiliu

Președinte

---

(1)  JO C ...

1

JO C ...

(2)  JO C ...

2

JO C ...

(3)  Poziția Parlamentului European din 23 aprilie 2009.

3

Poziția Parlamentului European din 23 aprilie 2009.

(4)  

  JO L 226, 10.9.2003, p. 4.

4

JO L 226, 10.9.2003, p. 4.

(5)  JO L 158, 23.6.1990, p. 59.

5

(6)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

6

(7)  JO L 364, 9.12.2004, p. 1.

7

(8)  
  JO L 74, 20.3.1992, p. 1.

8

JO L 74, 20.3.1992, p. 1.

(9)  

  JO L 8, 11.1.1984, p. 17.

9

JO L 8, 11.1.1984, p. 17.

(10)  JO: trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

10

JO: trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(11)  JO: Doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

11

JO: Doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Joi, 23 aprilie 2009ANEXA I

Asistența furnizată persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă

| (a) | Asistența în terminale
  Asistență și măsuri necesare pentru a facilita persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă:






  — | comunicarea sosirii la terminal și solicitarea de asistență la punctele desemnate; |
| --- | --- | --- |

(a)

Asistența în terminale

Asistență și măsuri necesare pentru a facilita persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă:

—

comunicarea sosirii la terminal și solicitarea de asistență la punctele desemnate;

| — | deplasarea de la un punct desemnat la ghișeu, sala de așteptare și zona de îmbarcare. |
| --- | --- |

—

deplasarea de la un punct desemnat la ghișeu, sala de așteptare și zona de îmbarcare.

| (b) | Asistența la bord
  Asistență și măsuri necesare pentru a facilita persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă:






  — | îmbarcarea în vehicul, cu ajutorul lifturilor, al scaunelor cu rotile sau al altor echipamente corespunzătoare; |
| --- | --- | --- |

(b)

Asistența la bord

Asistență și măsuri necesare pentru a facilita persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă:

—

îmbarcarea în vehicul, cu ajutorul lifturilor, al scaunelor cu rotile sau al altor echipamente corespunzătoare;

| — | încărcarea bagajelor; |
| --- | --- |

—

încărcarea bagajelor;

| — | recuperarea bagajelor; |
| --- | --- |

—

recuperarea bagajelor;

| — | debarcarea din vehicul; |
| --- | --- |

—

debarcarea din vehicul;

| — | deplasarea spre grupurile sanitare, dacă este
  posibil
  ; |
| --- | --- |

—

deplasarea spre grupurile sanitare, dacă este
  posibil
  ;

| — | transportarea, în măsura posibilului, la bordul autobuzului sau autocarului, a unui câine însoțitor recunoscut; |
| --- | --- |

—

transportarea, în măsura posibilului, la bordul autobuzului sau autocarului, a unui câine însoțitor recunoscut;

| — | deplasarea spre locurile atribuite; |
| --- | --- |

—

deplasarea spre locurile atribuite;

| — | furnizarea de informații esențiale cu privire la călătorie, în formate accesibile; |
| --- | --- |

—

furnizarea de informații esențiale cu privire la călătorie, în formate accesibile;

| — | îmbarcarea/debarcarea pe durata pauzelor din timpul călătoriei, dacă acest lucru este posibil. |
| --- | --- |

—

îmbarcarea/debarcarea pe durata pauzelor din timpul călătoriei, dacă acest lucru este posibil.

Joi, 23 aprilie 2009ANEXA II

Formare în materie de asistență pentru persoanele cu handicap

| (a) | Formare în ceea ce privește conștientizarea nevoilor persoanelor cu handicap
  Formarea personalului care interacționează direct cu publicul călător cuprinde:






  — | conștientizarea și reacționarea în mod adecvat la nevoile călătorilor cu handicap fizic, senzorial (auz și văz) ori cu handicapuri ascunse sau dificultăți de învățare, inclusiv modalități de distingere între diversele abilități ale persoanelor care pot prezenta probleme de mobilitate, orientare sau comunicare; |
| --- | --- | --- |

(a)

Formare în ceea ce privește conștientizarea nevoilor persoanelor cu handicap

Formarea personalului care interacționează direct cu publicul călător cuprinde:

—

conștientizarea și reacționarea în mod adecvat la nevoile călătorilor cu handicap fizic, senzorial (auz și văz) ori cu handicapuri ascunse sau dificultăți de învățare, inclusiv modalități de distingere între diversele abilități ale persoanelor care pot prezenta probleme de mobilitate, orientare sau comunicare;

| — | obstacolele cu care se confruntă persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă, inclusiv obstacole cauzate de atitudine, de mediu/fizice sau obstacole organizaționale; |
| --- | --- |

—

obstacolele cu care se confruntă persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă, inclusiv obstacole cauzate de atitudine, de mediu/fizice sau obstacole organizaționale;

| — | animale de asistență recunoscute, inclusiv rolul și nevoile unui animal de asistență; |
| --- | --- |

—

animale de asistență recunoscute, inclusiv rolul și nevoile unui animal de asistență;

| — | soluționarea întâmplărilor neprevăzute; |
| --- | --- |

—

soluționarea întâmplărilor neprevăzute;

| — | aptitudini interpersonale și metode de comunicare cu persoanele surde sau cu deficiențe de auz, cu persoanele cu deficiențe de vedere, cu persoanele cu deficiențe de vorbire și cu persoanele cu dificultăți de învățare; |
| --- | --- |

—

aptitudini interpersonale și metode de comunicare cu persoanele surde sau cu deficiențe de auz, cu persoanele cu deficiențe de vedere, cu persoanele cu deficiențe de vorbire și cu persoanele cu dificultăți de învățare;

| — | modul de manipulare cu atenție a scaunelor cu rotile și a altor echipamente de mobilitate pentru a evita deteriorarea acestora (pentru tot personalul care este responsabil cu manipularea bagajelor, dacă este cazul). |
| --- | --- |

—

modul de manipulare cu atenție a scaunelor cu rotile și a altor echipamente de mobilitate pentru a evita deteriorarea acestora (pentru tot personalul care este responsabil cu manipularea bagajelor, dacă este cazul).

| (b) | Formare în domeniul asistenței pentru persoanele cu handicap
  Formarea personalului care asistă direct persoane cu handicap și persoane cu mobilitate redusă cuprinde:






  — | modalități de a ajuta persoanele care utilizează scaune cu rotile să se mute pe și de pe scaun; |
| --- | --- | --- |

(b)

Formare în domeniul asistenței pentru persoanele cu handicap

Formarea personalului care asistă direct persoane cu handicap și persoane cu mobilitate redusă cuprinde:

—

modalități de a ajuta persoanele care utilizează scaune cu rotile să se mute pe și de pe scaun;

| — | aptitudini pentru acordarea de asistență persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă care călătoresc cu un câine însoțitor recunoscut, inclusiv rolul și nevoile acestor câini; |
| --- | --- |

—

aptitudini pentru acordarea de asistență persoanelor cu handicap și persoanelor cu mobilitate redusă care călătoresc cu un câine însoțitor recunoscut, inclusiv rolul și nevoile acestor câini;

| — | tehnici de însoțire a unei persoane oarbe sau cu deficiențe parțiale de vedere și tehnici de manipulare și transportare a câinilor de asistență recunoscuți

  , având în vedere faptul că aceștia sunt dresați să asculte exclusiv de comenzile stăpânului și că nu ar trebui să fie manipulați de personal în exercițiul funcțiunii
  ; |
| --- | --- |

—

tehnici de însoțire a unei persoane oarbe sau cu deficiențe parțiale de vedere și tehnici de manipulare și transportare a câinilor de asistență recunoscuți

  , având în vedere faptul că aceștia sunt dresați să asculte exclusiv de comenzile stăpânului și că nu ar trebui să fie manipulați de personal în exercițiul funcțiunii
  ;

| — | cunoașterea tipurilor de echipamente care pot fi folosite pentru a asista persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă și cunoștințe privind modul de manipulare a unui asemenea echipament; |
| --- | --- |

—

cunoașterea tipurilor de echipamente care pot fi folosite pentru a asista persoanele cu handicap și persoanele cu mobilitate redusă și cunoștințe privind modul de manipulare a unui asemenea echipament;

| — | utilizarea de echipamente de asistență pentru îmbarcare și debarcare și cunoștințe privind procedurile adecvate de îmbarcare și debarcare care protejează siguranța și demnitatea persoanelor cu handicap și ale persoanelor cu mobilitate redusă; |
| --- | --- |

—

utilizarea de echipamente de asistență pentru îmbarcare și debarcare și cunoștințe privind procedurile adecvate de îmbarcare și debarcare care protejează siguranța și demnitatea persoanelor cu handicap și ale persoanelor cu mobilitate redusă;

| — | un nivel suficient de înțelegere a nevoii de asistență profesională și de încredere. De asemenea, conștientizarea faptului că anumiți călători cu handicap s-ar putea simți vulnerabili în timpul călătoriei din cauza dependenței de asistența oferită. |
| --- | --- |

—

un nivel suficient de înțelegere a nevoii de asistență profesională și de încredere. De asemenea, conștientizarea faptului că anumiți călători cu handicap s-ar putea simți vulnerabili în timpul călătoriei din cauza dependenței de asistența oferită.

| — | cunoștințe de prim-ajutor. |
| --- | --- |

—

cunoștințe de prim-ajutor.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/331 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/331

---

Joi, 23 aprilie 2009Durata de protecție a dreptului de autor și a anumitor drepturi conexe ***I

P6_TA(2009)0282

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2006/116/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind durata de protecție a dreptului de autor și a anumitor drepturi conexe (COM(2008)0464 – C6-0281/2008 – 2008/0157(COD))

2010/C 184 E/69

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0464),

având în vedere articolul 251 alineatul (2), articolul 47 alineatul (2) și articolele 55 și 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0281/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și al Comisiei pentru cultură și educație (A6-0070/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Joi, 23 aprilie 2009
  P6_TC1-COD(2008)0157

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2006/116/CE ║ privind durata de protecție a dreptului de autor și a anumitor drepturi conexe

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 47 alineatul (2) și articolele 55 și 95,

având în vedere propunerea Comisiei ║,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul Directivei 2006/116/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind durata de protecție a dreptului de autor și a anumitor drepturi conexe (3), termenul de protecție de care beneficiază artiștii interpreți sau executanți și producătorii de fonograme este de 50 ani. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Directivei 2006/116/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind durata de protecție a dreptului de autor și a anumitor drepturi conexe (3), termenul de protecție de care beneficiază artiștii interpreți sau executanți și producătorii de fonograme este de 50 ani.

| (2) | În cazul artiștilor interpreți sau executanți, această perioadă începe de la data executării sau, în cazul în care fixarea executării face obiectul unei publicări sau al unei comunicări publice în decurs de 50 de ani de la executare, de la data primei publicări sau a primei comunicări publice, în funcție de care dintre aceste date este prima. |
| --- | --- |

(2)

În cazul artiștilor interpreți sau executanți, această perioadă începe de la data executării sau, în cazul în care fixarea executării face obiectul unei publicări sau al unei comunicări publice în decurs de 50 de ani de la executare, de la data primei publicări sau a primei comunicări publice, în funcție de care dintre aceste date este prima.

| (3) | Pentru producătorii de fonograme, perioada începe de la data fixării fonogramei sau de la data publicării ei în decurs de 50 de ani de la fixare sau, în cazul în care nu se publică, de la data comunicării ei publice în decurs de 50 de ani de la fixare. |
| --- | --- |

(3)

Pentru producătorii de fonograme, perioada începe de la data fixării fonogramei sau de la data publicării ei în decurs de 50 de ani de la fixare sau, în cazul în care nu se publică, de la data comunicării ei publice în decurs de 50 de ani de la fixare.

| (4) | Importanța recunoscută pe plan social a contribuției creatoare a artiștilor interpreți sau executanți trebuie să se reflecte și într-un grad de protecție care să constituie o recunoaștere a contribuțiilor lor creatoare și artistice. |
| --- | --- |

(4)

Importanța recunoscută pe plan social a contribuției creatoare a artiștilor interpreți sau executanți trebuie să se reflecte și într-un grad de protecție care să constituie o recunoaștere a contribuțiilor lor creatoare și artistice.

| (5) | Artiștii interpreți sau executanți debutează, în general, devreme și,
  adeseori
  , actualul termen de 50 de ani, care se aplică
  fixării executării,
  nu le protejează executările pe întreaga durată a vieții
  acestora
  . Ca urmare a acestui fapt,
  unii artiști
  interpreți sau executanți se confruntă cu o lipsă de venituri la sfârșitul vieții. În plus, adeseori, nu se mai pot prevala de drepturile lor pentru a împiedica sau a restrânge utilizarea executărilor lor de o manieră care le-ar
  putea
  aduce prejudicii
  pe durata vieții
  . |
| --- | --- |

(5)

Artiștii interpreți sau executanți debutează, în general, devreme și,
  adeseori
  , actualul termen de 50 de ani, care se aplică
  fixării executării,
  nu le protejează executările pe întreaga durată a vieții
  acestora
  . Ca urmare a acestui fapt,
  unii artiști
  interpreți sau executanți se confruntă cu o lipsă de venituri la sfârșitul vieții. În plus, adeseori, nu se mai pot prevala de drepturile lor pentru a împiedica sau a restrânge utilizarea executărilor lor de o manieră care le-ar
  putea
  aduce prejudicii
  pe durata vieții
  .

| (6) | Artiștii interpreți sau executanți ar trebui să poată beneficia cel puțin pe toată durata vieții de veniturile provenind din drepturile exclusive de reproducere și punere la dispoziție, prevăzute prin Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională (4), din compensațiile echitabile pentru reproducerile pentru uz personal în sensul aceleiași directive, precum și din drepturile exclusive de distribuție și de închiriere în sensul Directivei 2006/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind dreptul de închiriere și de împrumut și anumite drepturi conexe dreptului de autor în domeniul proprietății intelectuale (5). |
| --- | --- |

(6)

Artiștii interpreți sau executanți ar trebui să poată beneficia cel puțin pe toată durata vieții de veniturile provenind din drepturile exclusive de reproducere și punere la dispoziție, prevăzute prin Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională (4), din compensațiile echitabile pentru reproducerile pentru uz personal în sensul aceleiași directive, precum și din drepturile exclusive de distribuție și de închiriere în sensul Directivei 2006/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind dreptul de închiriere și de împrumut și anumite drepturi conexe dreptului de autor în domeniul proprietății intelectuale (5).

| (7) | Termenul de rotecție pentru fixarea executării și pentru fonograme ar trebui, prin urmare, prelungit la
  70
  de ani de la
  faptul generator de drepturi relevant
  . |
| --- | --- |

(7)

Termenul de rotecție pentru fixarea executării și pentru fonograme ar trebui, prin urmare, prelungit la
  70
  de ani de la
  faptul generator de drepturi relevant
  .

| (8) | ▐Drepturile legate de fixarea unei executări
  ar trebui
  să se întoarcă la artistul interpret sau executant în cazul în care producătorul fonogramei nu pune în vânzare un număr suficient de exemplare din fonogramă
  în sensul Convenției internaționale pentru protecția artiștilor interpreți sau executanți, a producătorilor de fonograme și a organismelor de radiodifuziune,
  sau nu pune la dispoziția publicului fonograma respectivă
  , care ar fi în domeniul public, dacă nu s-ar fi prelungit termenul de protecție
  .
  Această opțiune ar trebui să fie disponibilă la expirarea unei interval de timp rezonabil acordat producătorului de fonograme pentru a desfășura aceste două acțiuni de valorificare.
  În consecință,
  ar trebui
  ca drepturile producătorului de fonograme asupra fonogramei respective să înceteze, spre a se evita situația în care drepturile acestuia coexistă cu cele ale artistului interpret sau executant
  referitoare la fixarea unei executări
  ,
  care
  nu mai sunt
  transferate
  sau cesionate producătorului fonogramei. |
| --- | --- |

(8)

▐Drepturile legate de fixarea unei executări
  ar trebui
  să se întoarcă la artistul interpret sau executant în cazul în care producătorul fonogramei nu pune în vânzare un număr suficient de exemplare din fonogramă
  în sensul Convenției internaționale pentru protecția artiștilor interpreți sau executanți, a producătorilor de fonograme și a organismelor de radiodifuziune,
  sau nu pune la dispoziția publicului fonograma respectivă
  , care ar fi în domeniul public, dacă nu s-ar fi prelungit termenul de protecție
  .
  Această opțiune ar trebui să fie disponibilă la expirarea unei interval de timp rezonabil acordat producătorului de fonograme pentru a desfășura aceste două acțiuni de valorificare.
  În consecință,
  ar trebui
  ca drepturile producătorului de fonograme asupra fonogramei respective să înceteze, spre a se evita situația în care drepturile acestuia coexistă cu cele ale artistului interpret sau executant
  referitoare la fixarea unei executări
  ,
  care
  nu mai sunt
  transferate
  sau cesionate producătorului fonogramei.

| (9) | La stabilirea unui raport contractual cu producătorul de fonograme, artistul interpret sau executant trebuie, în mod normal, să transfere sau să cesioneze către producătorul de fonograme drepturile exclusive de reproducere, distribuție, închiriere și punere la dispoziție a fixării executării sale. În schimb,
  unor artiști li
  se plătește un avans din redevențe și beneficiază de plăți după ce producătorul de fonograme își recuperează avansul inițial și operează celelalte deduceri prevăzute în contract.
  Alți artiști interpreți sau executanți transferă sau cesionează drepturile exclusive în schimbul unei plăți unice („remunerație nerecurentă”). Acesta este, în special, cazul artiștilor
  interpreți sau executanți care cântă muzica de fundal și nu apar în distribuție („artiști nenominalizați”)
  dar, uneori, și al celor care figurează în distribuție („artiști nominalizați”
  ). |
| --- | --- |

(9)

La stabilirea unui raport contractual cu producătorul de fonograme, artistul interpret sau executant trebuie, în mod normal, să transfere sau să cesioneze către producătorul de fonograme drepturile exclusive de reproducere, distribuție, închiriere și punere la dispoziție a fixării executării sale. În schimb,
  unor artiști li
  se plătește un avans din redevențe și beneficiază de plăți după ce producătorul de fonograme își recuperează avansul inițial și operează celelalte deduceri prevăzute în contract.
  Alți artiști interpreți sau executanți transferă sau cesionează drepturile exclusive în schimbul unei plăți unice („remunerație nerecurentă”). Acesta este, în special, cazul artiștilor
  interpreți sau executanți care cântă muzica de fundal și nu apar în distribuție („artiști nenominalizați”)
  dar, uneori, și al celor care figurează în distribuție („artiști nominalizați”
  ).

| (10) | Pentru ca artiștii interpreți sau executanți care au transferat drepturile exclusive către producătorii de fonograme ▐ să beneficieze totuși de această prelungire a termenului, este necesar să se introducă o serie de măsuri însoțitoare ▐. ▐ |
| --- | --- |

(10)

Pentru ca artiștii interpreți sau executanți care au transferat drepturile exclusive către producătorii de fonograme ▐ să beneficieze totuși de această prelungire a termenului, este necesar să se introducă o serie de măsuri însoțitoare ▐. ▐

| (11) | Ca primă măsură însoțitoare ▐, ar trebui să se instituie obligația ca producătorii de fonograme să cotizeze
  ,
  cel puțin o dată pe an
  , cu o sumă echivalentă cu 20 %
  din veniturile provenind din drepturile exclusive de distribuție, reproducere și punere la dispoziție a acelor fonograme.
  Prin „venituri” se înțeleg veniturile obținute de producătorul de fonograme înaintea deducerii costurilor.


  ▐ |
| --- | --- |

(11)

Ca primă măsură însoțitoare ▐, ar trebui să se instituie obligația ca producătorii de fonograme să cotizeze
  ,
  cel puțin o dată pe an
  , cu o sumă echivalentă cu 20 %
  din veniturile provenind din drepturile exclusive de distribuție, reproducere și punere la dispoziție a acelor fonograme.
  Prin „venituri” se înțeleg veniturile obținute de producătorul de fonograme înaintea deducerii costurilor.

▐

| (12) | Este necesar ca
  aceste plăți
  să fie rezervate exclusiv artiștilor interpreți sau executanți ale căror executări sunt fixate pe fonograme și care și-au
  transferat sau
  cesionat drepturile producătorului de fonograme în schimbul unei plăți unice.
  Plățile
  astfel colectate ar trebui să se distribuie individual artiștilor nenominalizați cel puțin o dată pe an.
  Această distribuire ar trebui
  încredințată organismelor de gestiune colectivă
  și
  se aplică normele naționale privind veniturile nerepartizabile.
  Pentru evitarea unor sarcini disproporționate la colectarea și administrarea acestor venituri, statele membre pot reglementa măsura în care microîntreprinderile sunt supuse obligației de a contribui, în cazurile în care astfel de plăți ar părea că nu sunt rezonabile în raport cu costurile de colectare și administrare a acestor venituri. |
| --- | --- |

(12)

Este necesar ca
  aceste plăți
  să fie rezervate exclusiv artiștilor interpreți sau executanți ale căror executări sunt fixate pe fonograme și care și-au
  transferat sau
  cesionat drepturile producătorului de fonograme în schimbul unei plăți unice.
  Plățile
  astfel colectate ar trebui să se distribuie individual artiștilor nenominalizați cel puțin o dată pe an.
  Această distribuire ar trebui
  încredințată organismelor de gestiune colectivă
  și
  se aplică normele naționale privind veniturile nerepartizabile.
  Pentru evitarea unor sarcini disproporționate la colectarea și administrarea acestor venituri, statele membre pot reglementa măsura în care microîntreprinderile sunt supuse obligației de a contribui, în cazurile în care astfel de plăți ar părea că nu sunt rezonabile în raport cu costurile de colectare și administrare a acestor venituri.

| (13) | Însă, în temeiul articolului 5 din Directiva 2006/115/CE ║ artiștii interpreți sau executanți beneficiază deja de dreptul la o remunerație
  la care nu poate renunța
  pentru închirierea
  în special a
  fonogramelor. În mod similar, conform practicii contractuale, artiștii interpreți sau executanți de regulă nu transferă sau cesionează către producătorii de fonograme dreptul la o remunerație unică echitabilă pentru radiodifuzarea și comunicarea către public a fonogramelor, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Directiva 2006/115/CE, nici dreptul la o compensație echitabilă pentru reproducerile pentru uz privat, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2001/29/CE. Prin urmare, veniturile pe care producătorul de fonograme le obține din închirierea fonogramelor sau din remunerația echitabilă unică pentru difuzare și comunicare către public, sau din compensația echitabilă pentru copiile private nu trebuie luate în considerare la calcularea sumei globale pe care producătorul de fonograme o alocă pentru plata remunerației suplimentare. |
| --- | --- |

(13)

Însă, în temeiul articolului 5 din Directiva 2006/115/CE ║ artiștii interpreți sau executanți beneficiază deja de dreptul la o remunerație
  la care nu poate renunța
  pentru închirierea
  în special a
  fonogramelor. În mod similar, conform practicii contractuale, artiștii interpreți sau executanți de regulă nu transferă sau cesionează către producătorii de fonograme dreptul la o remunerație unică echitabilă pentru radiodifuzarea și comunicarea către public a fonogramelor, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Directiva 2006/115/CE, nici dreptul la o compensație echitabilă pentru reproducerile pentru uz privat, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) litera (b) din Directiva 2001/29/CE. Prin urmare, veniturile pe care producătorul de fonograme le obține din închirierea fonogramelor sau din remunerația echitabilă unică pentru difuzare și comunicare către public, sau din compensația echitabilă pentru copiile private nu trebuie luate în considerare la calcularea sumei globale pe care producătorul de fonograme o alocă pentru plata remunerației suplimentare.

| (14) | O a doua măsură însoțitoare pentru a reechilibra contractele prin care artiștii interpreți sau executanți își transferă, pe baza unor redevențe, drepturile exclusive producătorilor de fonograme, ar trebui să fie o posibilitate de „tabula rasa” pentru interpreții care au acordat producătorilor de fonograme, contra unor redevențe sau a unei remunerații, drepturile exclusive menționate anterior. Pentru ca artiștii interpreți sau executanți să beneficieze pe deplin de pe urma prelungirii termenului de protecție, statele membre ar trebui să se asigure că aceștia primesc în timpul termenului prelungit de protecție, o redevență sau o remunerație negrevată de plăți în avans sau de deduceri contractuale, în conformitate cu anumite acorduri încheiate între producătorii de fonograme și artiștii interpreți sau executanți. |
| --- | --- |

(14)

O a doua măsură însoțitoare pentru a reechilibra contractele prin care artiștii interpreți sau executanți își transferă, pe baza unor redevențe, drepturile exclusive producătorilor de fonograme, ar trebui să fie o posibilitate de „tabula rasa” pentru interpreții care au acordat producătorilor de fonograme, contra unor redevențe sau a unei remunerații, drepturile exclusive menționate anterior. Pentru ca artiștii interpreți sau executanți să beneficieze pe deplin de pe urma prelungirii termenului de protecție, statele membre ar trebui să se asigure că aceștia primesc în timpul termenului prelungit de protecție, o redevență sau o remunerație negrevată de plăți în avans sau de deduceri contractuale, în conformitate cu anumite acorduri încheiate între producătorii de fonograme și artiștii interpreți sau executanți.

| (15) | Pentru a asigura securitatea juridică, este necesar să se prevadă că, în lipsa unei clauze
  contractuale
  contrare explicite, transferul sau cesiunea prin contract a drepturilor legate de fixarea unei executări la o dată anterioară adoptării de către statele membre a măsurilor de punere în aplicare a prezentei directive continuă să producă efecte pe perioada de prelungire a termenului de protecție. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a asigura securitatea juridică, este necesar să se prevadă că, în lipsa unei clauze
  contractuale
  contrare explicite, transferul sau cesiunea prin contract a drepturilor legate de fixarea unei executări la o dată anterioară adoptării de către statele membre a măsurilor de punere în aplicare a prezentei directive continuă să producă efecte pe perioada de prelungire a termenului de protecție.

| (16) | Statele membre ar trebui să poată prevedea ca anumite clauze din contractele respective care prevăd o remunerație recurentă să poată fi renegociate în interesul artiștilor interpreți sau executanți. Statele membre ar trebui să pună în aplicare proceduri în cazul eșuării renegocierilor.


  ▐ |
| --- | --- |

(16)

Statele membre ar trebui să poată prevedea ca anumite clauze din contractele respective care prevăd o remunerație recurentă să poată fi renegociate în interesul artiștilor interpreți sau executanți. Statele membre ar trebui să pună în aplicare proceduri în cazul eșuării renegocierilor.

▐

| (17) | Deoarece obiectivele măsurilor însoțitoare propuse nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, întrucât instituirea unor măsuri naționale în acest domeniu ar duce la denaturarea condițiilor concurențiale sau ar afecta sfera de incidență a drepturilor exclusive ale producătorului de fonograme care sunt definite de legislația comunitară, și deci pot fi ║ realizate mai bine la nivelul Comunității, Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective. |
| --- | --- |

(17)

Deoarece obiectivele măsurilor însoțitoare propuse nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, întrucât instituirea unor măsuri naționale în acest domeniu ar duce la denaturarea condițiilor concurențiale sau ar afecta sfera de incidență a drepturilor exclusive ale producătorului de fonograme care sunt definite de legislația comunitară, și deci pot fi ║ realizate mai bine la nivelul Comunității, Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective.

| (18) | Prezenta directivă nu aduce atingere normelor și acordurilor naționale compatibile cu dispozițiile sale, ca de exemplu acordurile colective încheiate în statele membre între organizații de reprezentare a artiștilor interpreți sau executanți și organizații de reprezentare a producătorilor. |
| --- | --- |

(18)

Prezenta directivă nu aduce atingere normelor și acordurilor naționale compatibile cu dispozițiile sale, ca de exemplu acordurile colective încheiate în statele membre între organizații de reprezentare a artiștilor interpreți sau executanți și organizații de reprezentare a producătorilor.

| (19) | În unele state membre, compozițiile muzicale cu text beneficiază de o singur termen de protecție, calculat de la decesul ultimului dintre autori rămas în viață, în vreme ce, în alte state membre, muzica și textul beneficiază de termeni de protecție separați. Compozițiile muzicale cu texte sunt, în marea lor majoritate, opere realizate în colaborare.
  De exemplu
  ,
  o lucrare de operă are ca autori un libretist și un compozitor
  . Mai mult decât atât, în genuri muzicale ca jazzul, rockul și muzica pop, procesul de creație, prin însăși natura lui, implică adeseori colaborarea. |
| --- | --- |

(19)

În unele state membre, compozițiile muzicale cu text beneficiază de o singur termen de protecție, calculat de la decesul ultimului dintre autori rămas în viață, în vreme ce, în alte state membre, muzica și textul beneficiază de termeni de protecție separați. Compozițiile muzicale cu texte sunt, în marea lor majoritate, opere realizate în colaborare.
  De exemplu
  ,
  o lucrare de operă are ca autori un libretist și un compozitor
  . Mai mult decât atât, în genuri muzicale ca jazzul, rockul și muzica pop, procesul de creație, prin însăși natura lui, implică adeseori colaborarea.

| (20) | Prin urmare, armonizarea termenului de protecție referitor la compozițiile muzicale cu text
  ale căror versuri și muzică au fost create pentru a fi utilizate împreună
  este incompletă, dând naștere la
  obstacole
  în calea liberei circulații a bunurilor și a serviciilor, cum ar fi serviciile organismelor de gestiune colectivă transfrontaliere.
  Pentru a elimina aceste obstacole, toate lucrările protejate la data până la care statele membre sunt nevoite să transpună directiva ar trebui să aibă același termen armonizat de protecție în toate statele membre. |
| --- | --- |

(20)

Prin urmare, armonizarea termenului de protecție referitor la compozițiile muzicale cu text
  ale căror versuri și muzică au fost create pentru a fi utilizate împreună
  este incompletă, dând naștere la
  obstacole
  în calea liberei circulații a bunurilor și a serviciilor, cum ar fi serviciile organismelor de gestiune colectivă transfrontaliere.
  Pentru a elimina aceste obstacole, toate lucrările protejate la data până la care statele membre sunt nevoite să transpună directiva ar trebui să aibă același termen armonizat de protecție în toate statele membre.

| (21) | Prin urmare, se impune ca Directiva 2006/116/CE să fie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(21)

Prin urmare, se impune ca Directiva 2006/116/CE să fie modificată în consecință.

| (22) | În conformitate cu punctul 34 din Acordul interinstituțional pentru o mai bună legiferare, statele membre sunt încurajate să întocmească, pentru ele însele și în interesul Comunității, propriile tabele, care să ilustreze corelația dintre prezenta directivă și măsurile de transpunere și să le facă publice, |
| --- | --- |

(22)

În conformitate cu punctul 34 din Acordul interinstituțional pentru o mai bună legiferare, statele membre sunt încurajate să întocmească, pentru ele însele și în interesul Comunității, propriile tabele, care să ilustreze corelația dintre prezenta directivă și măsurile de transpunere și să le facă publice,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Modificări aduse Directivei 2006/116/CE

Directiva 2006/116/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 1 se introduce următorul paragraf:
  „(7)   Termenul de protecție a unei compoziții muzicale cu text încetează după 70 de ani de la decesul ultimului supraviețuitor dintre următoarele persoane, indiferent dacă acestea au fost sau nu desemnate drept coautori: textierul și compozitorul
  , cu condiția ca ambele contribuții să fi fost create în mod specific pentru respectiva compoziție muzicală cu text.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 1 se introduce următorul paragraf:

„(7)   Termenul de protecție a unei compoziții muzicale cu text încetează după 70 de ani de la decesul ultimului supraviețuitor dintre următoarele persoane, indiferent dacă acestea au fost sau nu desemnate drept coautori: textierul și compozitorul
  , cu condiția ca ambele contribuții să fi fost create în mod specific pentru respectiva compoziție muzicală cu text.”

| 2. | Articolul 3 se modifică după cum urmează:







  (a) | La alienatul (1) a doua teză se înlocuiește cu următorul text
  „Cu toate acestea,






  — | în cazul în care, în decursul acestui termen, fixarea executării, altfel decât pe o fonogramă, face obiectul unei publicări legale sau al unei comunicări legale către public, drepturile încetează la 50 de ani de la prima publicare sau de la prima comunicare către public, în funcție de care dintre aceste date este prima, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

(a)

La alienatul (1) a doua teză se înlocuiește cu următorul text

„Cu toate acestea,

—

în cazul în care, în decursul acestui termen, fixarea executării, altfel decât pe o fonogramă, face obiectul unei publicări legale sau al unei comunicări legale către public, drepturile încetează la 50 de ani de la prima publicare sau de la prima comunicare către public, în funcție de care dintre aceste date este prima,

| — | în cazul în care, în decursul acestui termen, fixarea executării pe o fonogramă face obiectul unei publicări legale sau al unei comunicări legale către public, drepturile încetează la
  70

  de ani de la prima publicare sau de la prima comunicare către public, în funcție de care dintre aceste date este prima.” |
| --- | --- |

—

în cazul în care, în decursul acestui termen, fixarea executării pe o fonogramă face obiectul unei publicări legale sau al unei comunicări legale către public, drepturile încetează la
  70

  de ani de la prima publicare sau de la prima comunicare către public, în funcție de care dintre aceste date este prima.”

| (b) | La alineatul (2), a doua și a treia teză, numărul „50” se înlocuiește cu numărul „
  70
  ” |
| --- | --- |

(b)

La alineatul (2), a doua și a treia teză, numărul „50” se înlocuiește cu numărul „
  70
  ”

| (c) | Se inserează următoarele alineate:


  „
  (2a)
     
  În cazul în care, la 50 de ani de la publicarea legală a fonogramei, sau, în lipsa unei astfel de publicări, la 50 de ani de la comunicarea legală a acesteia către public, producătorul fonogramei nu oferă copii ale fonogramei spre vânzare într-o cantitate suficientă sau nu pune fonograma la dispoziția publicului, prin cablu sau fără cablu, în așa fel încât membrii publicului să aibă acces individual la ea când vor și de unde vor, artistul interpret sau executant poate rezilia contractul prin care a transferat sau a cesionat unui producător de fonograme drepturile asupra unei fixări a executării sale (denumit în continuare «contract de transfer sau cesiune »). Dreptul de reziliere a contractului poate fi exercitat cu condiția ca producătorul, în termen de un an de la notificarea de către artistul interpret sau executant a intenției sale de a rezilia contractul în temeiul tezei anterioare, nu desfășoară cele două activități de exploatare menționate în teza respectivă. Dreptul de a rezilia contractul nu poate face obiectul unei renunțări din partea artistului interpret sau executant. În cazul în care pe fonogramă sunt înregistrate interpretările mai multor artiști interpreți sau executanți, aceștia își pot rezilia contractele de transfer sau cesiune în conformitate cu legislația națională aplicabilă. În cazul în care contractul de transfer sau de cesiune se reziliază în temeiul prezentului alineat, drepturile producătorului de fonograme asupra fonogramei încetează.




  (2b)
     
  În cazul în care contractul de transfer sau de cesiune prevede dreptul artistului interpret sau executant la o remunerație nerecurentă, acesta are dreptul de a primi de la producătorul de fonograme o remunerație suplimentară anuală pentru fiecare an întreg imediat următor celui de-al 50-lea an de la publicarea legală a fonogramei sau, în lipsa unei astfel de publicări, celui de-al 50-lea an de la comunicarea legală a acesteia către public. Dreptul de a obține o remunerație anuală suplimentară nu poate face obiectul unei renunțări din partea artistului interpret sau executant.




  (2c)
     
  Suma totală pe care producătorul de fonograme trebuie să o aloce pentru plata remunerației suplimentare menționate la alineatul (2b) corespunde unui procent de 20 % din veniturile pe care producătorul le-a obținut în cursul anului anterior celui pentru care se plătește remunerația, din reproducerea, distribuirea și punerea la dispoziție a fonogramelor respective, după cel de-al 50-lea an de la publicarea legală a fonogramei sau, în lipsa unei astfel de publicări, după cel de-al 50-lea an de la comunicarea legală a acesteia către public.




  Statele membre garantează că producătorii de fonograme trebuie să furnizeze, la cerere, artiștilor interpreți sau executanți care sunt îndreptățiți la plata remunerației suplimentare anuale menționate la alineatul (2b), orice informație necesară pentru asigurarea plății respectivei remunerații.




  (2d)
     
  Statele membre garantează că dreptul de a obține remunerația suplimentară anuală astfel cum este menționat la alineatul (2b) este administrat de organisme de gestiune colectivă.




  (2e)
     
  În cazul în care un artist interpret sau executant are dreptul la o remunerație recurentă, nici plățile în avans, nici reducerile convenite prin contract nu se deduc din plățile efectuate către artist după cel de-al 50-lea an de la publicarea legală a fonogramei, sau, în lipsa unei astfel de publicări, în cel de-al 50-lea an de la comunicarea legală către public a acesteia.” |
| --- | --- |

(c)

Se inserează următoarele alineate:

„
  (2a)
     
  În cazul în care, la 50 de ani de la publicarea legală a fonogramei, sau, în lipsa unei astfel de publicări, la 50 de ani de la comunicarea legală a acesteia către public, producătorul fonogramei nu oferă copii ale fonogramei spre vânzare într-o cantitate suficientă sau nu pune fonograma la dispoziția publicului, prin cablu sau fără cablu, în așa fel încât membrii publicului să aibă acces individual la ea când vor și de unde vor, artistul interpret sau executant poate rezilia contractul prin care a transferat sau a cesionat unui producător de fonograme drepturile asupra unei fixări a executării sale (denumit în continuare «contract de transfer sau cesiune »). Dreptul de reziliere a contractului poate fi exercitat cu condiția ca producătorul, în termen de un an de la notificarea de către artistul interpret sau executant a intenției sale de a rezilia contractul în temeiul tezei anterioare, nu desfășoară cele două activități de exploatare menționate în teza respectivă. Dreptul de a rezilia contractul nu poate face obiectul unei renunțări din partea artistului interpret sau executant. În cazul în care pe fonogramă sunt înregistrate interpretările mai multor artiști interpreți sau executanți, aceștia își pot rezilia contractele de transfer sau cesiune în conformitate cu legislația națională aplicabilă. În cazul în care contractul de transfer sau de cesiune se reziliază în temeiul prezentului alineat, drepturile producătorului de fonograme asupra fonogramei încetează.

(2b)
     
  În cazul în care contractul de transfer sau de cesiune prevede dreptul artistului interpret sau executant la o remunerație nerecurentă, acesta are dreptul de a primi de la producătorul de fonograme o remunerație suplimentară anuală pentru fiecare an întreg imediat următor celui de-al 50-lea an de la publicarea legală a fonogramei sau, în lipsa unei astfel de publicări, celui de-al 50-lea an de la comunicarea legală a acesteia către public. Dreptul de a obține o remunerație anuală suplimentară nu poate face obiectul unei renunțări din partea artistului interpret sau executant.

(2c)
     
  Suma totală pe care producătorul de fonograme trebuie să o aloce pentru plata remunerației suplimentare menționate la alineatul (2b) corespunde unui procent de 20 % din veniturile pe care producătorul le-a obținut în cursul anului anterior celui pentru care se plătește remunerația, din reproducerea, distribuirea și punerea la dispoziție a fonogramelor respective, după cel de-al 50-lea an de la publicarea legală a fonogramei sau, în lipsa unei astfel de publicări, după cel de-al 50-lea an de la comunicarea legală a acesteia către public.

Statele membre garantează că producătorii de fonograme trebuie să furnizeze, la cerere, artiștilor interpreți sau executanți care sunt îndreptățiți la plata remunerației suplimentare anuale menționate la alineatul (2b), orice informație necesară pentru asigurarea plății respectivei remunerații.

(2d)
     
  Statele membre garantează că dreptul de a obține remunerația suplimentară anuală astfel cum este menționat la alineatul (2b) este administrat de organisme de gestiune colectivă.

(2e)
     
  În cazul în care un artist interpret sau executant are dreptul la o remunerație recurentă, nici plățile în avans, nici reducerile convenite prin contract nu se deduc din plățile efectuate către artist după cel de-al 50-lea an de la publicarea legală a fonogramei, sau, în lipsa unei astfel de publicări, în cel de-al 50-lea an de la comunicarea legală către public a acesteia.”

| 3. | La articolul 10, se inserează următoarele alineate:
  „(5)   
  Articolul 3 alineatele (1) - (2e),
  astfel cum a fost modificat prin Directiva .../.../CE
   (6)

  , se aplică fixărilor de interpretări și executări și fonogramelor asupra cărora drepturile artistului interpret sau executant și ale producătorului de fonograme sunt încă protejate în temeiul acestor dispoziții la data de ...

   (7),
  și fixărilor de interpretări și executări și fonogramelor care iau naștere după data respectivă.




  (6)
     
  Articolul 1 alineatul (7), astfel cum a fost adăugat de Directiva .../.../CE

   (6)

  , se aplică acelor compoziții muzicale cu text în care cel puțin compoziția muzicală sau textul sunt protejate în cel puțin un stat membru înaintea datei de ...

   (7)

  și compozițiilor muzicale cu text apărute după acea dată.




  Primul paragraf nu aduce atingere actelor de exploatare ce au avut loc înaintea datei de ... (7). Statele membre adoptă dispozițiile necesare pentru a proteja în special drepturile dobândite de terți. |
| --- | --- |

3.

La articolul 10, se inserează următoarele alineate:

„(5)   
  Articolul 3 alineatele (1) - (2e),
  astfel cum a fost modificat prin Directiva .../.../CE
   (6)

  , se aplică fixărilor de interpretări și executări și fonogramelor asupra cărora drepturile artistului interpret sau executant și ale producătorului de fonograme sunt încă protejate în temeiul acestor dispoziții la data de ...

   (7),
  și fixărilor de interpretări și executări și fonogramelor care iau naștere după data respectivă.

(6)
     
  Articolul 1 alineatul (7), astfel cum a fost adăugat de Directiva .../.../CE

   (6)

  , se aplică acelor compoziții muzicale cu text în care cel puțin compoziția muzicală sau textul sunt protejate în cel puțin un stat membru înaintea datei de ...

   (7)

  și compozițiilor muzicale cu text apărute după acea dată.

Primul paragraf nu aduce atingere actelor de exploatare ce au avut loc înaintea datei de ... (7). Statele membre adoptă dispozițiile necesare pentru a proteja în special drepturile dobândite de terți.

| 4. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 10a


  Măsuri tranzitorii cu privire la transpunerea Directivei .../.../CE (8)



  (1)   În lipsa unor clauze
  contractuale
  contrare exprese, se va considera că un contract
  de transfer sau de cesiune
  încheiat înaintea datei de ... (9) ▐ continuă să producă efecte și după data la care, în temeiul articolului 3
  alineatul (1)
  , în versiunea
  acestuia
  anterioară modificării prin Directiva .../.../CE (8)
  , drepturile artistului interpret sau executant ▐ ar fi încetat să mai fie protejate.
  ▐


  (2)
     
  Statele membre pot dispune ca acele contracte de transfer sau de cesiune prin care un artist interpret sau executant are dreptul la plăți recurente, și care sunt încheiate înaintea datei de ...

   (9)

  să poată fi modificate după 50 de ani de la data publicării legale a fonogramei, sau, în absența unei astfel de publicări, după 50 de ani de la data comunicării legale către public a acesteia. |
| --- | --- |

4.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 10a

Măsuri tranzitorii cu privire la transpunerea Directivei .../.../CE (8)

(1)   În lipsa unor clauze
  contractuale
  contrare exprese, se va considera că un contract
  de transfer sau de cesiune
  încheiat înaintea datei de ... (9) ▐ continuă să producă efecte și după data la care, în temeiul articolului 3
  alineatul (1)
  , în versiunea
  acestuia
  anterioară modificării prin Directiva .../.../CE (8)
  , drepturile artistului interpret sau executant ▐ ar fi încetat să mai fie protejate.

▐

(2)
     
  Statele membre pot dispune ca acele contracte de transfer sau de cesiune prin care un artist interpret sau executant are dreptul la plăți recurente, și care sunt încheiate înaintea datei de ...

   (9)

  să poată fi modificate după 50 de ani de la data publicării legale a fonogramei, sau, în absența unei astfel de publicări, după 50 de ani de la data comunicării legale către public a acesteia.

Articolul 2

Raport

Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social, în termen de cel mult ... (10), un raport privind aplicarea prezentei directive, ținând cont de dezvoltarea pieței digitale și, acolo unde este cazul, prezintă o propunere de modificare suplimentară a Directivei 2006/116/CE.

Articolul 3

Evaluare

Comisia efectuează o evaluare în ceea ce privește posibila nevoie de prelungire a termenului de protecție a drepturilor interpreților și executanților și producătorilor din sectorul audiovizual și prezintă Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social, nu mai târziu de 1 ianuarie 2010, un raport privind rezultatele acestei evaluări. Dacă este cazul, Comisia prezintă o propunere de modificare suplimentară a Directivei 2006/116/CE.

Articolul 4

Transpunere

(1)   Statele membre
  pun în aplicare, până la ...

   (11) cel târziu, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor dispoziții ▐
  .

▐

Atunci când statele membre adoptă aceste dispoziții, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre îi comunică Comisiei textele principalelor dispoziții de drept intern, pe care acestea le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 5

Intrare în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare
  în a douăzecia zi de la data
  publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 6

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la ║,

Pentru Parlamentul European

Președinte

Pentru Consiliu

Președinte

---

(1)  Avizul din 14 ianuarie 2009 (nepublicat încă în JO).

1

Avizul din 14 ianuarie 2009 (nepublicat încă în JO).

(2)  Poziția Parlamentului European din 23 aprilie 2009.

2

Poziția Parlamentului European din 23 aprilie 2009.

(3)  JO L 372, 27.12.2006, p. 12.

3

(4)  JO L 167, 22.6.2001, p. 10
  .

4

10

(5)  JO L 376, 27.12.2006, p. 28.

5

(6)  JO L ...

6

JO L ...

(7)  
  2 ani de la data intrării în vigoare a directivei de modificare.
  ”

7

2 ani de la data intrării în vigoare a directivei de modificare.

(8)  
  2 ani de la data intrării în vigoare a directivei de modificare.

8

2 ani de la data intrării în vigoare a directivei de modificare.

(9)  
  5 ani de la data intrării în vigoare a directivei de modificare.
  ”.

9

5 ani de la data intrării în vigoare a directivei de modificare.

(10)  
  5 ani de la data intrării în vigoare a directivei de modificare.

10

5 ani de la data intrării în vigoare a directivei de modificare.

(11)  
  2 ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

11

2 ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/338 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/338

---

Joi, 23 aprilie 2009Sistemele de transport inteligente în domeniul transportului rutier și interfețele cu alte moduri de transport ***I

P6_TA(2009)0283

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport (COM(2008)0887 – C6-0512/2008 – 2008/0263(COD))

2010/C 184 E/70

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0887),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 71 alineatul (1) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului de către Comisie (C6-0512/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A6-0226/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Joi, 23 aprilie 2009P6_TC1-COD(2008)0263

Poziția parlamentului european adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 71 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei ║,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | Dezvoltarea transportului rutier, asociată creșterii economiei europene și cerințelor cetățenilor în domeniul mobilității, reprezintă o cauză principală a creșterii congestiei traficului rutier și a consumului de energie și creează probleme sociale și de mediu. |
| --- | --- |

(1)

Dezvoltarea transportului rutier, asociată creșterii economiei europene și cerințelor cetățenilor în domeniul mobilității, reprezintă o cauză principală a creșterii congestiei traficului rutier și a consumului de energie și creează probleme sociale și de mediu.

| (2) | Răspunsul la aceste provocări majore nu se poate limita la măsurile tradiționale, care cuprind în principal extinderea infrastructurii existente de transport rutier. Inovarea va avea un rol important de jucat în definirea soluțiilor adecvate pentru Comunitate. |
| --- | --- |

(2)

Răspunsul la aceste provocări majore nu se poate limita la măsurile tradiționale, care cuprind în principal extinderea infrastructurii existente de transport rutier. Inovarea va avea un rol important de jucat în definirea soluțiilor adecvate pentru Comunitate.

| (3) | Sistemele de transport inteligente (STI) sunt aplicații avansate care, fără să fie o întruchipare a inteligenței pure, vizează să ofere servicii inovatoare în modurile de transport și gestionarea traficului și permit diferiților utilizatori să fie mai bine informați și să utilizeze rețelele de transport într-un mod mai sigur, mai coordonat și mai „inteligent”. |
| --- | --- |

(3)

Sistemele de transport inteligente (STI) sunt aplicații avansate care, fără să fie o întruchipare a inteligenței pure, vizează să ofere servicii inovatoare în modurile de transport și gestionarea traficului și permit diferiților utilizatori să fie mai bine informați și să utilizeze rețelele de transport într-un mod mai sigur, mai coordonat și mai „inteligent”.

| (4) | Aplicarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în sectorul transportului rutier și la interfețele acestuia cu alte moduri de transport va avea o contribuție semnificativă la îmbunătățirea performanței de mediu, a eficienței, inclusiv a eficienței energetice, a siguranței și securității transportului rutier, precum și a mobilității pasagerilor și mărfurilor, asigurând în același timp funcționarea pieței interne și creșterea nivelului competitivității și a nivelului de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

(4)

Aplicarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în sectorul transportului rutier și la interfețele acestuia cu alte moduri de transport va avea o contribuție semnificativă la îmbunătățirea performanței de mediu, a eficienței, inclusiv a eficienței energetice, a siguranței și securității transportului rutier, precum și a mobilității pasagerilor și mărfurilor, asigurând în același timp funcționarea pieței interne și creșterea nivelului competitivității și a nivelului de ocupare a forței de muncă.

| (5) | Au fost create mai multe aplicații avansate și mecanisme comunitare pentru diferite moduri de transport, precum transportul feroviar (ERTMS și TAF-TSI), maritim și pe căi navigabile interioare (LRTIS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), transportul aerian (SESAR) și transportul terestru, de exemplu pentru transportul de animale. |
| --- | --- |

(5)

Au fost create mai multe aplicații avansate și mecanisme comunitare pentru diferite moduri de transport, precum transportul feroviar (ERTMS și TAF-TSI), maritim și pe căi navigabile interioare (LRTIS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), transportul aerian (SESAR) și transportul terestru, de exemplu pentru transportul de animale.

| (6) | Progresele înregistrate în aplicarea tehnologiilor informației și comunicațiilor la alte moduri de transport ar trebui să se reflecte în prezent în evoluția sectorului transportului rutier, în special pentru a asigura un grad ridicat de integrare în acest sens între transportul rutier și alte moduri de transport. |
| --- | --- |

(6)

Progresele înregistrate în aplicarea tehnologiilor informației și comunicațiilor la alte moduri de transport ar trebui să se reflecte în prezent în evoluția sectorului transportului rutier, în special pentru a asigura un grad ridicat de integrare în acest sens între transportul rutier și alte moduri de transport.

| (7) | În unele state membre au fost deja implementate aplicații naționale ale acestor tehnologii în sectorul transportului rutier, însă această implementare rămâne fragmentară și necoordonată și nu poate asigura continuitatea geografică a STI în întreaga Comunitate. |
| --- | --- |

(7)

În unele state membre au fost deja implementate aplicații naționale ale acestor tehnologii în sectorul transportului rutier, însă această implementare rămâne fragmentară și necoordonată și nu poate asigura continuitatea geografică a STI în întreaga Comunitate.

| (8) | Pentru a asigura implementarea coordonată și efectivă a STI în întreaga Comunitate, este necesară introducerea unor specificații comune. Într-o primă fază, trebuie acordată prioritate unui număr de patru domenii prioritare de dezvoltare și implementare a STI. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a asigura implementarea coordonată și efectivă a STI în întreaga Comunitate, este necesară introducerea unor specificații comune. Într-o primă fază, trebuie acordată prioritate unui număr de patru domenii prioritare de dezvoltare și implementare a STI.

| (9) | Specificațiile comune ar trebui să ia în calcul și să se sprijine, printre altele, pe experiența și rezultatele deja obținute în acest domeniu, în special în contextul inițiativei eSafety (4), lansate de Comisie în aprilie 2002. Forumul eSafety a fost înființat de Comisie în cadrul inițiativei respective pentru a promova și a implementa recomandările în vederea sprijinirii dezvoltării, implementării și utilizării sistemelor eSafety. |
| --- | --- |

(9)

Specificațiile comune ar trebui să ia în calcul și să se sprijine, printre altele, pe experiența și rezultatele deja obținute în acest domeniu, în special în contextul inițiativei eSafety (4), lansate de Comisie în aprilie 2002. Forumul eSafety a fost înființat de Comisie în cadrul inițiativei respective pentru a promova și a implementa recomandările în vederea sprijinirii dezvoltării, implementării și utilizării sistemelor eSafety.

| (10) | Vehiculele care sunt operate în principal pentru valoarea lor istorică și care au fost pentru prima dată înregistrate și/sau omologate și/sau date în funcțiune înainte de intrarea în vigoare a prezentei directive și a măsurilor de punere în aplicare ale acesteia nu ar trebui să fie afectate de normele și procedurile stabilite în prezenta directivă. |
| --- | --- |

(10)

Vehiculele care sunt operate în principal pentru valoarea lor istorică și care au fost pentru prima dată înregistrate și/sau omologate și/sau date în funcțiune înainte de intrarea în vigoare a prezentei directive și a măsurilor de punere în aplicare ale acesteia nu ar trebui să fie afectate de normele și procedurile stabilite în prezenta directivă.

| (11) | STI ar trebui să aibă ca punct de plecare sisteme interoperabile bazate pe standarde deschise și publice, disponibile fără discriminare tuturor furnizorilor și utilizatorilor de aplicații și servicii. |
| --- | --- |

(11)

STI ar trebui să aibă ca punct de plecare sisteme interoperabile bazate pe standarde deschise și publice, disponibile fără discriminare tuturor furnizorilor și utilizatorilor de aplicații și servicii.

| (12) | Este necesar să se garanteze pe viitor interoperabilitatea aplicațiilor și a serviciilor furnizate prin implementarea STI, care să acopere, după caz, compatibilitatea inversă a aplicațiilor și serviciilor STI. |
| --- | --- |

(12)

Este necesar să se garanteze pe viitor interoperabilitatea aplicațiilor și a serviciilor furnizate prin implementarea STI, care să acopere, după caz, compatibilitatea inversă a aplicațiilor și serviciilor STI.

| (13) | Implementarea și utilizarea de aplicații și servicii STI va presupune procesarea de date cu caracter personal. Aceasta trebuie să se efectueze în conformitate cu normele comunitare, prevăzute, inter alia, în Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (5) și în Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (6). |
| --- | --- |

(13)

Implementarea și utilizarea de aplicații și servicii STI va presupune procesarea de date cu caracter personal. Aceasta trebuie să se efectueze în conformitate cu normele comunitare, prevăzute, inter alia, în Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (5) și în Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (6).

| (14) | Implementarea și utilizarea aplicațiilor și a serviciilor STI, în special a serviciilor de informații din trafic și de călătorie, vor presupune procesarea și utilizarea de date rutiere, din trafic și de călătorie care figurează în documente ale organismelor din sectorul public al statelor membre. Procesarea și utilizarea acestor date trebuie să se desfășoare în conformitate cu normele comunitare prevăzute în Directiva 2003/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (7). |
| --- | --- |

(14)

Implementarea și utilizarea aplicațiilor și a serviciilor STI, în special a serviciilor de informații din trafic și de călătorie, vor presupune procesarea și utilizarea de date rutiere, din trafic și de călătorie care figurează în documente ale organismelor din sectorul public al statelor membre. Procesarea și utilizarea acestor date trebuie să se desfășoare în conformitate cu normele comunitare prevăzute în Directiva 2003/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (7).

| (15) | Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului
   (8) stabilește un cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective, iar Directivele 2002/24/CE (9) și ║ 2003/37/CE (10)
  ale Parlamentului European și ale Consiliului se referă la omologarea autovehiculelor cu două sau trei roți, respectiv la omologarea tractoarelor agricole sau forestiere, a remorcilor acestora și a echipamentului remorcat interschimbabil. Deși dispozițiile acestor directive acoperă echipamentele STI instalate la bordul autovehiculelor, ele nu se aplică echipamentelor și software-ului aferente STI pentru infrastructura rutieră externă, care ar trebui așadar acoperite de proceduri de omologare naționale. |
| --- | --- |

(15)

Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului
   (8) stabilește un cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective, iar Directivele 2002/24/CE (9) și ║ 2003/37/CE (10)
  ale Parlamentului European și ale Consiliului se referă la omologarea autovehiculelor cu două sau trei roți, respectiv la omologarea tractoarelor agricole sau forestiere, a remorcilor acestora și a echipamentului remorcat interschimbabil. Deși dispozițiile acestor directive acoperă echipamentele STI instalate la bordul autovehiculelor, ele nu se aplică echipamentelor și software-ului aferente STI pentru infrastructura rutieră externă, care ar trebui așadar acoperite de proceduri de omologare naționale.

| (16) | În ceea ce privește aplicațiile și serviciile STI pentru care sunt necesare servicii de datare și poziționare exacte și garantate, ar trebui utilizate infrastructuri prin satelit sau orice alte tehnologii care asigură un nivel echivalent de precizie (11)
  , precum comunicațiile specializate cu rază scurtă de acțiune (DSRC). |
| --- | --- |

(16)

În ceea ce privește aplicațiile și serviciile STI pentru care sunt necesare servicii de datare și poziționare exacte și garantate, ar trebui utilizate infrastructuri prin satelit sau orice alte tehnologii care asigură un nivel echivalent de precizie (11)
  , precum comunicațiile specializate cu rază scurtă de acțiune (DSRC).

| (17) | Principalele părți interesate, printre care furnizori de servicii STI, asociații ale utilizatorilor de STI, operatori de transport și de instalații, reprezentanți ai industriei de prelucrare, parteneri sociali, asociații profesionale și autorități locale, ar trebui să aibă posibilitatea de a oferi consultanță Comisiei cu privire la aspectele comerciale și tehnice ale implementării STI în Comunitate. |
| --- | --- |

(17)

Principalele părți interesate, printre care furnizori de servicii STI, asociații ale utilizatorilor de STI, operatori de transport și de instalații, reprezentanți ai industriei de prelucrare, parteneri sociali, asociații profesionale și autorități locale, ar trebui să aibă posibilitatea de a oferi consultanță Comisiei cu privire la aspectele comerciale și tehnice ale implementării STI în Comunitate.

| (18) | Măsurile necesare pentru implementarea prezentei directive ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (12). |
| --- | --- |

(18)

Măsurile necesare pentru implementarea prezentei directive ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (12).

| (19) | ║ Comisia ar trebui, în special, să fie împuternicită să adopte măsuri pentru modificarea anexelor și măsuri care să prevadă specificații mai detaliate pentru dezvoltarea, implementarea și utilizarea de STI interoperabile. Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive, printre altele prin completarea acesteia, cu noi elemente neesențiale, ele trebuie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE. |
| --- | --- |

(19)

║ Comisia ar trebui, în special, să fie împuternicită să adopte măsuri pentru modificarea anexelor și măsuri care să prevadă specificații mai detaliate pentru dezvoltarea, implementarea și utilizarea de STI interoperabile. Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive, printre altele prin completarea acesteia, cu noi elemente neesențiale, ele trebuie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE.

| (20) | Pentru a garanta o abordare coordonată, Comisia trebuie să asigure coerența între activitățile comitetului instituit prin prezenta directivă și cele ale comitetului instituit prin Directiva 2004/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică în cadrul Comunității (13), ale comitetului instituit prin Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului din 20 decembrie 1985 privind aparatura de înregistrare în transportul rutier (14) și ale comitetului instituit prin Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (15). |
| --- | --- |

(20)

Pentru a garanta o abordare coordonată, Comisia trebuie să asigure coerența între activitățile comitetului instituit prin prezenta directivă și cele ale comitetului instituit prin Directiva 2004/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică în cadrul Comunității (13), ale comitetului instituit prin Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului din 20 decembrie 1985 privind aparatura de înregistrare în transportul rutier (14) și ale comitetului instituit prin Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (15).

| (21) | Deoarece obiectivele prezentei directive, și anume asigurarea implementării și utilizării coordonate a STI interoperabile în cadrul Comunității, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, având în vedere amploarea și efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective, |
| --- | --- |

(21)

Deoarece obiectivele prezentei directive, și anume asigurarea implementării și utilizării coordonate a STI interoperabile în cadrul Comunității, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, având în vedere amploarea și efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

Prezenta directivă stabilește un cadru pentru implementarea și utilizarea coordonată
  și coerentă
  a STI,
  inclusiv STI interoperabile,
  în cadrul Comunității și elaborarea specificațiilor necesare în acest scop.

Ea se aplică tuturor STI pentru călători, vehicule și infrastructuri și interacțiunii acestora din domeniul transportului rutier,
  care include transportul urban,
  și interfețelor cu alte moduri de transport.

Aplicarea prezentei directive și a măsurilor menționate la articolul 4 nu aduce atingere cerințelor statelor membre în materie de ordine și securitate publică.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „sisteme de transport inteligente (STI)” înseamnă sisteme în cadrul cărora se aplică tehnologii ale informației și comunicațiilor destinate transportului rutier (inclusiv infrastructurii, vehiculelor și utilizatorilor)
  și gestionării traficului și mobilității
  , precum și interfețelor cu alte moduri de transport,
  care oferă posibilitatea emiterii de bilete interoperabile multimodale
  ; |
| --- | --- |

(a)

„sisteme de transport inteligente (STI)” înseamnă sisteme în cadrul cărora se aplică tehnologii ale informației și comunicațiilor destinate transportului rutier (inclusiv infrastructurii, vehiculelor și utilizatorilor)
  și gestionării traficului și mobilității
  , precum și interfețelor cu alte moduri de transport,
  care oferă posibilitatea emiterii de bilete interoperabile multimodale
  ;

| (b) | „interoperabilitate” înseamnă capacitatea sistemelor și a proceselor comerciale care se află la baza acestora de a face schimb de date, informații și cunoștințe; |
| --- | --- |

(b)

„interoperabilitate” înseamnă capacitatea sistemelor și a proceselor comerciale care se află la baza acestora de a face schimb de date, informații și cunoștințe;

| (c) | „aplicație STI” înseamnă un instrument operațional pentru aplicarea STI; |
| --- | --- |

(c)

„aplicație STI” înseamnă un instrument operațional pentru aplicarea STI;

| (d) | „serviciu STI” înseamnă implementarea unei aplicații STI într-un cadru organizațional și operațional bine definit pentru a contribui la siguranța utilizatorilor, la eficiența, confortul și/sau la facilitarea sau sprijinirea operațiunilor de transport și de călătorie; |
| --- | --- |

(d)

„serviciu STI” înseamnă implementarea unei aplicații STI într-un cadru organizațional și operațional bine definit pentru a contribui la siguranța utilizatorilor, la eficiența, confortul și/sau la facilitarea sau sprijinirea operațiunilor de transport și de călătorie;

| (e) | „furnizor de servicii STI” înseamnă orice furnizor, public sau privat, de servicii STI; |
| --- | --- |

(e)

„furnizor de servicii STI” înseamnă orice furnizor, public sau privat, de servicii STI;

| (f) | „utilizator de STI” înseamnă orice utilizator de aplicații sau servicii STI, inclusiv călătorii,
  participanții la trafic vulnerabili
  , utilizatorii și operatorii infrastructurii de transport rutier, administratorii parcurilor de vehicule și operatorii serviciilor de urgență; |
| --- | --- |

(f)

„utilizator de STI” înseamnă orice utilizator de aplicații sau servicii STI, inclusiv călătorii,
  participanții la trafic vulnerabili
  , utilizatorii și operatorii infrastructurii de transport rutier, administratorii parcurilor de vehicule și operatorii serviciilor de urgență;

| (g) | „dispozitiv nomad” înseamnă un echipament de comunicații sau informatic pe care conducătorul auto îl poate aduce în interiorul vehiculului și utiliza în trafic, cum sunt telefonul mobil, sistemul de navigație sau computerul de buzunar; |
| --- | --- |

(g)

„dispozitiv nomad” înseamnă un echipament de comunicații sau informatic pe care conducătorul auto îl poate aduce în interiorul vehiculului și utiliza în trafic, cum sunt telefonul mobil, sistemul de navigație sau computerul de buzunar;

| (h) | „platformă” înseamnă mediul funcțional, tehnic și operațional care permite implementarea, furnizarea sau exploatarea aplicațiilor și serviciilor STI; |
| --- | --- |

(h)

„platformă” înseamnă mediul funcțional, tehnic și operațional care permite implementarea, furnizarea sau exploatarea aplicațiilor și serviciilor STI;

| (i) | „participanți la trafic vulnerabili” înseamnă participanți la trafic nemotorizați, cum ar fi pietonii și cicliștii, precum și motocicliști și persoane cu handicap sau persoane cu mobilitate redusă; |
| --- | --- |

(i)

„participanți la trafic vulnerabili” înseamnă participanți la trafic nemotorizați, cum ar fi pietonii și cicliștii, precum și motocicliști și persoane cu handicap sau persoane cu mobilitate redusă;

| (j) | „nivel minim al aplicațiilor și serviciilor STI” înseamnă nivelul de bază al aplicațiilor și serviciilor STI, care sunt elemente indispensabile ale Rețelei Transeuropene de Transport (RTE-T). |
| --- | --- |

(j)

„nivel minim al aplicațiilor și serviciilor STI” înseamnă nivelul de bază al aplicațiilor și serviciilor STI, care sunt elemente indispensabile ale Rețelei Transeuropene de Transport (RTE-T).

Articolul 3

Implementarea STI

(1)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura implementarea și utilizarea coordonată a unor aplicații și servicii STI interoperabile
  eficace
  în cadrul Comunității.

(2)
     
  Atunci când este posibil, statele membre garantează compatibilitatea inversă a aplicațiilor și serviciilor STI în cadrul Comunității.

(3)   În special, statele membre:

| (a) | asigură punerea la dispoziția utilizatorilor STI și furnizorilor de servicii STI de date fiabile și actualizate periodic privind transportul rutier; |
| --- | --- |

(a)

asigură punerea la dispoziția utilizatorilor STI și furnizorilor de servicii STI de date fiabile și actualizate periodic privind transportul rutier;

| (b) | se asigură că datele din trafic și de călătorie și alte informații pertinente pot fi schimbate între centrele competente de informații și control al traficului din diferite regiuni sau state membre; |
| --- | --- |

(b)

se asigură că datele din trafic și de călătorie și alte informații pertinente pot fi schimbate între centrele competente de informații și control al traficului din diferite regiuni sau state membre;

| (c) | aplică STI la toate modurile de transport și interfețele dintre acestea, asigurând un nivel ridicat de integrare între toate modurile de transport; |
| --- | --- |

(c)

aplică STI la toate modurile de transport și interfețele dintre acestea, asigurând un nivel ridicat de integrare între toate modurile de transport;

| (d) | iau măsurile necesare pentru a integra sisteme STI de siguranță și securitate în vehicule și în infrastructura rutieră și pentru a dezvolta interfețe om-mașină sigure, în special pentru dispozitivele nomade; |
| --- | --- |

(d)

iau măsurile necesare pentru a integra sisteme STI de siguranță și securitate în vehicule și în infrastructura rutieră și pentru a dezvolta interfețe om-mașină sigure, în special pentru dispozitivele nomade;

| (e) | iau măsurile necesare pentru a integra diverse aplicații STI care presupun schimbul de informații și comunicarea între vehicule și infrastructura rutieră într-o platformă unică; |
| --- | --- |

(e)

iau măsurile necesare pentru a integra diverse aplicații STI care presupun schimbul de informații și comunicarea între vehicule și infrastructura rutieră într-o platformă unică;

| (f) | evită crearea unei fragmentări și discontinuități geografice. |
| --- | --- |

(f)

evită crearea unei fragmentări și discontinuități geografice.

(4)   În ceea ce privește aplicațiile și serviciile STI pentru care sunt necesare servicii de datare și poziționare globale, continue, exacte și garantate, se utilizează infrastructuri prin satelit sau orice alte tehnologii,
  cum ar fi DSRC
  , care asigură un nivel echivalent de precizie.

(5)   În momentul adoptării măsurilor prevăzute la alineatele (1) și (2), statele membre
  solicită respectarea principiilor
  stabilite în anexa I.

(6)
     
  Statele membre iau în considerare particularitățile morfologice ale regiunilor izolate geografic și distanțele care trebuie parcurse pentru a ajunge la ele făcându-se excepție, dacă este cazul, de la principiul rentabilității enunțat la anexa I.

Articolul 4

Specificații

(1)   Comisia definește specificații pentru implementarea și utilizarea STI ▐ în următoarele domenii prioritare:

| (a) | utilizarea optimă a datelor rutiere, din trafic și de călătorie; |
| --- | --- |

(a)

utilizarea optimă a datelor rutiere, din trafic și de călătorie;

| (b) | continuitatea serviciilor STI de management al traficului și al mărfurilor pe coridoarele europene de transport și în aglomerațiile urbane; |
| --- | --- |

(b)

continuitatea serviciilor STI de management al traficului și al mărfurilor pe coridoarele europene de transport și în aglomerațiile urbane;

| (c) | siguranța și securitatea rutieră; |
| --- | --- |

(c)

siguranța și securitatea rutieră;

| (d) | integrarea vehiculului în infrastructura de transport. |
| --- | --- |

(d)

integrarea vehiculului în infrastructura de transport.

(2)
     
  Comisia definește specificațiile pentru implementarea și utilizarea obligatorie a nivelului minim al aplicațiilor și serviciilor STI, în special în următoarele domenii:

| (a) | furnizarea la nivelul UE a unor servicii de informare în timp real privind traficul și călătoria; |
| --- | --- |

(a)

furnizarea la nivelul UE a unor servicii de informare în timp real privind traficul și călătoria;

| (b) | datele și procedurile pentru furnizarea unor servicii minime universale de informare privind traficul; |
| --- | --- |

(b)

datele și procedurile pentru furnizarea unor servicii minime universale de informare privind traficul;

| (c) | introducerea armonizată a sistemului paneuropean eCall; |
| --- | --- |

(c)

introducerea armonizată a sistemului paneuropean eCall;

| (d) | adoptarea unor măsuri adecvate referitoare la locuri de parcare sigure pentru camioane și vehicule comerciale și la sisteme de parcare și rezervare controlate prin mijloace telematice. |
| --- | --- |

(d)

adoptarea unor măsuri adecvate referitoare la locuri de parcare sigure pentru camioane și vehicule comerciale și la sisteme de parcare și rezervare controlate prin mijloace telematice.

(3)
     
  Comisia elaborează specificații pentru implementarea necesară și utilizarea STI peste nivelul minim al aplicațiilor și serviciilor STI, în cazul efectuării unor lucrări de construcții sau întreținere a Rețelei transeuropene de drumuri (TERN) cofinanțate de Comunitate.

(4)   Specificațiile
  respectă
  principiile enunțate în anexa I și cuprind cel puțin elementele principale care figurează în anexa II.

(5)
     
  Pentru a garanta interoperabilitatea și repartizarea pasivelor, Comisia completează, acolo unde este necesar, elementele principale prevăzute la anexa II cu specificații pentru planificarea, implementarea și utilizarea operațională a serviciilor STI și stabilește conținutul serviciilor și obligațiile furnizorilor de servicii.

(6)
     
  Specificațiile stabilesc, în egală măsură, condițiile în care statele membre pot impune, în cooperare cu Comisia, norme suplimentare referitoare la prestarea acestor servicii pe întreg teritoriul lor sau pe o parte a acestuia.

(7)
     
  Măsurile respective, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 9 alineatul (3).

(8)
     
  Comisia efectuează un studiu de evaluare a impactului înainte de adoptarea specificațiilor menționate la alineatele (5) și (6).

(9)
     
  Principiile suplimentare și/sau elementele principale ale specificațiilor care nu sunt prevăzute în prezenta directivă ar trebui adăugate la anexa I și/sau II în conformitate cu procedura menționată la articolul 251 din tratat.

Articolul 5

Omologarea echipamentelor și a programelor informatice STI pentru infrastructura rutieră

(1)   Atunci când este necesar din motive de eficiență, inclusiv eficiență energetică, siguranță și securitate, sau din motive legate de protecția mediului, echipamentele și programele informatice STI care nu intră sub incidența Directivelor 2002/24/CE, 2003/37/CE și 2007/46/CE sunt omologate înainte de punerea în funcțiune.

(2)
     
  Pentru echipamentele și programele informatice STI prevăzute la alineatul (1), specificațiile relevante privind responsabilitatea sunt comunicate organismelor naționale responsabile cu omologarea echipamentelor și programelor informatice STI reglementate de prezenta directivă.

(3)   Statele membre comunică Comisiei organismele naționale responsabile cu omologarea echipamentelor și aplicațiilor STI,
  inclusiv cu omologarea furnizorilor aplicațiilor STI
  care intră sub incidența prezentei directive. Comisia comunică aceste informații celorlalte state membre.

(4)   Toate statele membre recunosc omologările eliberate de organismele naționale ale celorlalte state membre menționate la alineatul (3).

(5)
     
  Echipamentele și programele informatice STI pot fi introduse pe piață și puse în funcțiune numai dacă sunt corect instalate, întreținute și utilizate pentru scopurile în care au fost create și, prin urmare, nu pun în pericol sănătatea și siguranța persoanelor și a mediului, în conformitate cu legislația comunitară în domeniu, sau bunurile acestora, acolo unde este cazul.

(6)
     
  Se consideră că echipamentele și programele informatice STI respectă specificațiile adoptate menționate la articolul 4 dacă sunt conforme cu, acolo unde există în domeniu, standardele naționale sau europene, în conformitate cu Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 de stabilire a unei proceduri pentru furnizarea de informații în domeniul standardelor și reglementărilor tehnice (16);

Articolul 6

Comitetul pentru standarde și reglementări tehnice

În cazul în care un stat membru sau Comisia consideră că standardele menționate la articolul 5 alineatul (6) nu îndeplinesc în întregime specificațiile menționate la articolul 4, statul membru în cauză sau Comisia informează Comitetul permanent prevăzut la articolul 5 din Directiva 98/34/CE și prezintă dovezi. Comitetul emite de urgență un aviz.

Luând în considerare avizul comitetului menționat, Comisia notifică statelor membre dacă standardele în cauză trebuie retrase sau nu din comunicările prevăzute în articolul 5 din prezenta directivă.

Articolul 7

Norme privind confidențialitatea, securitatea și reutilizarea informațiilor

(1)   Statele membre iau măsurile necesare pentru ca
  colectarea, stocarea și
  prelucrarea datelor cu caracter personal în contextul operării STI să fie efectuată în conformitate cu normele comunitare care protejează libertățile și drepturile fundamentale ale persoanei, și anume Directivele 95/46/CE și 2002/58/CE.

(2)
     
  Pentru a asigura confidențialitatea, ar trebui încurajată utilizarea datelor anonime, după caz, pentru buna funcționare a aplicației și/sau serviciului STI.

(3)
     
  Datele cu caracter personal sunt prelucrate numai dacă procesarea este necesară pentru buna funcționare a aplicației și/sau serviciului STI.

(4)
     
  În cazul în care este vorba de categorii speciale de date, menționate la articolul 8 din Directiva 95/46/CE, datele sunt prelucrate numai dacă persoana vizată și-a dat consimțământul explicit în acest scop, acționând în cunoștință de cauză.

(5)   ▐ Statele membre se asigură că datele și evidențele STI sunt protejate împotriva utilizării abuzive, în special împotriva accesului neautorizat, modificării sau pierderii
  și nu pot fi utilizate în alte scopuri decât cele menționate în prezenta directivă
  .

(6)   Directiva 2003/98/CE ║ este aplicabilă.

▐

Articolul 8

Programare

(1)
     
  Comisia pregătește un program de lucru anual pe baza elementelor principale stabilite la anexa II, prima dată cel târziu la ...

   (17).

(2)
     
  Comisia ia în considerare rezultatele activității comitetelor instituite în temeiul altor acte comunitare ce au relevanță pentru diferitele domenii ale STI, inclusiv a Grupului consultativ european pentru STI menționat la articolul 10.

(3)
     
  Comisia, în strânsă colaborare cu statele membre, asigură consecvența generală și complementaritatea implementării STI cu alte politici, programe și acțiuni comunitare relevante.

(4)
     
  Comisia cooperează în mod activ cu structurile europene și internaționale de standardizare cu privire la dispozițiile prevăzute la anexele I și II.

(5)
     
  Comisia acționează în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 9 alineatul (2) în scopul:

| (a) | adoptării și modificării programelor de lucru anuale; |
| --- | --- |

(a)

adoptării și modificării programelor de lucru anuale;

| (b) | stabilirii domeniilor prioritare de cooperare internațională. |
| --- | --- |

(b)

stabilirii domeniilor prioritare de cooperare internațională.

Programul de lucru anual și domeniile prioritare de cooperare internațională se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(6)
     În conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 9 alineatul (3), Comisia adoptă, în cel mult ...
   (18)

  , un program de lucru, precum și obiective și termene pentru punerea în aplicare a elementelor principale menționate în anexa II.

Articolul 9

Comitetul

(1)   Comisia este asistată de un comitet, Comitetul european pentru STI ║, format din reprezentanți ai statelor membre și prezidat de un reprezentant al Comisiei.

(2)
     
  Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 5 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie.

Termenul prevăzut la articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE se stabilește la trei luni.

(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5a alineatele (1)-(4) și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din decizia menționată.

Articolul 10

Grupul consultativ european pentru STI

(1)   Comisia instituie un Grup consultativ european pentru STI, care îi oferă consultanță cu privire la aspectele comerciale și tehnice ale implementării și utilizării STI în Comunitate. Grupul este compus din reprezentanți la nivel înalt ai furnizorilor de servicii STI, ai asociațiilor de utilizatori, ai operatorilor de transport și de instalații, ai industriei de prelucrare, ai partenerilor sociali, ai asociațiilor profesionale, ai autorităților locale și ai altor entități pertinente.

(2)
     
  Comisia garantează că reprezentanții Grupului consultativ european pentru STI sunt competenți și că grupul include o reprezentare corespunzătoare a sectoarelor industriale și a utilizatorilor afectați de măsurile care ar putea fi propuse de Comisie în cadrul prezentei directive.

(3)
     
  Grupul consultativ european pentru STI are obligația să emită un aviz tehnic privind elaborarea specificațiilor prevăzute la articolul 4.

(4)
     
  Activitatea Grupului consultativ european pentru STI se desfășoară în mod transparent.

Articolul 11

Raportare

(1)   Statele membre înaintează Comisiei cel târziu ... (19) un raport detaliat asupra activităților și proiectelor naționale referitoare la domeniile prioritare identificate la articolul 4 alineatul (1), care să includă cel puțin informațiile prevăzute în anexa III.

(2)   Statele membre înaintează Comisiei cel târziu ... (20) planuri de acțiuni naționale în materie de STI pentru următorii cinci ani, care să includă cel puțin informațiile prevăzute în anexa III.

(3)   Statele membre prezintă ulterior rapoarte anuale privind progresele înregistrate în ceea ce privește implementarea planurilor de acțiune.

(4)   Comisia transmite un raport la fiecare șase luni Parlamentului European și Consiliului
  cu privire la progresele înregistrate în implementarea prezentei directive, însoțite de o analiză referitoare la funcționarea dispozițiilor prevăzute la anexele I și II, și verifică dacă este necesară modificarea prezentei directive
  .

În special, Comisia transmite un raport la fiecare șase luni Parlamentului European și Consiliului cu privire la situația finanțării, și, dacă este necesar, Comisia prezintă o propunere referitoare la finanțarea implementării nivelului minim al aplicațiilor și serviciilor STI.

Articolul 12

Transpunere

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive cel târziu până la ... (21). Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor acte, precum și un tabel de corespondență între respectivele acte și prezenta directivă.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 13

Intrare în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 14

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la ║,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  Avizul din 13 mai 2009 (nepublicat încă în JO).

1

Avizul din 13 mai 2009 (nepublicat încă în JO).

(2)  JO C ...

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 23 aprilie 2009.

3

Poziția Parlamentului European din 23 aprilie 2009.

(4)  http://www.esafetysupport.org/download/European_Commission/048-esafety.pdf

4

(5)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

5

(6)  JO L 201, 31.7.2002, p. 37.

6

(7)  JO L 345, 31.12.2003, p. 90.

7

(8)  JO L 263, 9.10.2007, p. 1.

8

(9)  JO L 124, 9.5.2002, p. 1.

9

(10)  JO L 171, 9.7.2003, p. 1.

10

(11)  A se vedea Regulamentul (CE) nr. 1/2005 al Consiliului ║ (JO L 3, 5.1.2005, p. 1) și Regulamentul (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului ║ (JO L 196, 24.7.2008, p. 1).

11

(12)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

12

(13)  JO L 166, 30.4.2004, p. 124.

13

(14)  JO L 370, 31.12.1985, p. 8.

14

(15)  JO L 263, 9.10.2007, p. 1.

15

(16)  

  JO L 204, 21.7.1998, p. 37.

16

JO L 204, 21.7.1998, p. 37.

(17)  
  Trei luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

17

Trei luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

(18)  
  Șase luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

18

Șase luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

(19)  La șase luni de la intrarea în vigoare a directivei.

19

La șase luni de la intrarea în vigoare a directivei.

(20)  Doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

20

Doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

(21)  
  12 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

21

12 luni

Joi, 23 aprilie 2009ANEXA I

PRINCIPII APLICABILE IMPLEMENTĂRII STI PREVĂZUTE LA ARTICOLUL 3

Alegerea și implementarea aplicațiilor și serviciilor STI se bazează pe evaluarea necesităților și respectă următoarele principii:

| (a) | eficacitate – capacitatea de a contribui în mod tangibil la soluționarea principalelor provocări cu care se confruntă transportul rutier european (de exemplu reducerea congestiei, diminuarea emisiilor, creșterea eficienței energetice, atingerea unor niveluri ridicate de siguranță și securitate
  și abordarea problemelor legate de participanții la trafic vulnerabili
  ); |
| --- | --- |

(a)

eficacitate – capacitatea de a contribui în mod tangibil la soluționarea principalelor provocări cu care se confruntă transportul rutier european (de exemplu reducerea congestiei, diminuarea emisiilor, creșterea eficienței energetice, atingerea unor niveluri ridicate de siguranță și securitate
  și abordarea problemelor legate de participanții la trafic vulnerabili
  );

| (b) | rentabilitate – raportul dintre costuri și rezultate din perspectiva îndeplinirii obiectivelor; |
| --- | --- |

(b)

rentabilitate – raportul dintre costuri și rezultate din perspectiva îndeplinirii obiectivelor;

| (c) | continuitatea geografică – capacitatea de a asigura un serviciu neîntrerupt în întreaga Comunitate
  și la frontierele sale externe
  , în special în TEN-T; |
| --- | --- |

(c)

continuitatea geografică – capacitatea de a asigura un serviciu neîntrerupt în întreaga Comunitate
  și la frontierele sale externe
  , în special în TEN-T;

| (d) | interoperabilitate – capacitatea sistemelor de a face schimb de date și de a permite schimbul de informații și cunoștințe; |
| --- | --- |

(d)

interoperabilitate – capacitatea sistemelor de a face schimb de date și de a permite schimbul de informații și cunoștințe;

| (e) | gradul de maturitate – nivelul de dezvoltare; |
| --- | --- |

(e)

gradul de maturitate – nivelul de dezvoltare;

| (f) | intermodalitate - transferarea transportului de mărfuri de pe căile rutiere pe căile maritime de transport pe distanță scurtă, pe căile ferate sau pe căile navigabile interioare sau o combinație a acestor moduri de transport, în care călătoriile pe căile rutiere să fie cât mai eficiente posibil. |
| --- | --- |

(f)

intermodalitate - transferarea transportului de mărfuri de pe căile rutiere pe căile maritime de transport pe distanță scurtă, pe căile ferate sau pe căile navigabile interioare sau o combinație a acestor moduri de transport, în care călătoriile pe căile rutiere să fie cât mai eficiente posibil.

Joi, 23 aprilie 2009ANEXA II

ELEMENTELE PRINCIPALE ALE SPECIFICAȚIILOR MENȚIONATE LA ARTICOLUL 4

| (1) | Utilizarea optimă a datelor rutiere, din trafic și de călătorie
  Specificațiile pentru utilizarea optimă a datelor rutiere, din trafic și de călătorie includ următoarele:






  (a) | definirea cerințelor necesare pentru a pune la dispoziția utilizatorilor de STI, în afara frontierelor, informații în timp real și corecte din trafic și de călătorie, în special:






  — | punerea la dispoziția furnizorilor de servicii STI de date publice corecte și în timp real privind drumurile și traficul, în scopul informării în timp real cu privire la trafic și la călătorie; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Utilizarea optimă a datelor rutiere, din trafic și de călătorie

Specificațiile pentru utilizarea optimă a datelor rutiere, din trafic și de călătorie includ următoarele:

(a)

definirea cerințelor necesare pentru a pune la dispoziția utilizatorilor de STI, în afara frontierelor, informații în timp real și corecte din trafic și de călătorie, în special:

—

punerea la dispoziția furnizorilor de servicii STI de date publice corecte și în timp real privind drumurile și traficul, în scopul informării în timp real cu privire la trafic și la călătorie;

| — | facilitarea schimbului electronic transfrontalier de informații între autoritățile publice competente, părțile interesate și furnizorii de servicii STI implicați; |
| --- | --- |

—

facilitarea schimbului electronic transfrontalier de informații între autoritățile publice competente, părțile interesate și furnizorii de servicii STI implicați;

| — | actualizarea periodică de către autoritățile publice competente și părțile interesate a datelor publice rutiere și din trafic utilizate în scopul informării în timp real cu privire la trafic și la călătorie; |
| --- | --- |

—

actualizarea periodică de către autoritățile publice competente și părțile interesate a datelor publice rutiere și din trafic utilizate în scopul informării în timp real cu privire la trafic și la călătorie;

| — | actualizarea periodică a informațiilor în timp real din trafic și de călătorie de către furnizorii de servicii STI; |
| --- | --- |

—

actualizarea periodică a informațiilor în timp real din trafic și de călătorie de către furnizorii de servicii STI;

| (b) | definirea cerințelor necesare pentru colectarea de către autoritățile publice competente de date rutiere și din trafic (de exemplu, hărți de circulație rutieră, reglementări rutiere și rute recomandate, în special pentru vehiculele grele de mărfuri) și comunicarea acestora către furnizorii de servicii STI, în special:






  — | disponibilitatea datelor publice rutiere și din trafic (de exemplu, hărți de circulație rutieră, reglementări rutiere și rute recomandate) colectate de autoritățile publice competente pentru furnizorii de servicii STI; |
| --- | --- | --- |

(b)

definirea cerințelor necesare pentru colectarea de către autoritățile publice competente de date rutiere și din trafic (de exemplu, hărți de circulație rutieră, reglementări rutiere și rute recomandate, în special pentru vehiculele grele de mărfuri) și comunicarea acestora către furnizorii de servicii STI, în special:

—

disponibilitatea datelor publice rutiere și din trafic (de exemplu, hărți de circulație rutieră, reglementări rutiere și rute recomandate) colectate de autoritățile publice competente pentru furnizorii de servicii STI;

| — | facilitarea schimbului electronic de informații între autoritățile publice competente și furnizorii de servicii STI; |
| --- | --- |

—

facilitarea schimbului electronic de informații între autoritățile publice competente și furnizorii de servicii STI;

| — | actualizarea periodică a datelor publice rutiere și din trafic (de exemplu, planuri de circulație rutieră, reglementări rutiere și rute recomandate) de către autoritățile publice competente; |
| --- | --- |

—

actualizarea periodică a datelor publice rutiere și din trafic (de exemplu, planuri de circulație rutieră, reglementări rutiere și rute recomandate) de către autoritățile publice competente;

| — | actualizarea periodică de către furnizorii de servicii STI a serviciilor și aplicațiilor STI prin utilizarea datelor publice rutiere și din trafic; |
| --- | --- |

—

actualizarea periodică de către furnizorii de servicii STI a serviciilor și aplicațiilor STI prin utilizarea datelor publice rutiere și din trafic;

| (c) | definirea cerințelor necesare pentru a garanta că datele publice rutiere și din trafic utilizate pentru hărțile digitale sunt corecte și accesibile producătorilor de hărți digitale și furnizorilor de servicii conexe, în special:






  — | punerea la dispoziția producătorilor de hărți digitale și furnizorilor de servicii conexe a datelor publice rutiere și din trafic utilizate pentru hărțile digitale; |
| --- | --- | --- |

(c)

definirea cerințelor necesare pentru a garanta că datele publice rutiere și din trafic utilizate pentru hărțile digitale sunt corecte și accesibile producătorilor de hărți digitale și furnizorilor de servicii conexe, în special:

—

punerea la dispoziția producătorilor de hărți digitale și furnizorilor de servicii conexe a datelor publice rutiere și din trafic utilizate pentru hărțile digitale;

| — | facilitarea schimbului electronic de informații între autoritățile publice competente, părțile interesate și producătorii și furnizorii privați de hărți digitale; |
| --- | --- |

—

facilitarea schimbului electronic de informații între autoritățile publice competente, părțile interesate și producătorii și furnizorii privați de hărți digitale;

| — | actualizarea periodică de către autoritățile publice competente și părțile interesate a datelor publice rutiere și din trafic utilizate pentru hărțile digitale; |
| --- | --- |

—

actualizarea periodică de către autoritățile publice competente și părțile interesate a datelor publice rutiere și din trafic utilizate pentru hărțile digitale;

| — | actualizarea periodică a hărților digitale de către producătorii de hărți digitale și furnizorii de servicii conexe; |
| --- | --- |

—

actualizarea periodică a hărților digitale de către producătorii de hărți digitale și furnizorii de servicii conexe;

| (d) | definirea cerințelor minime pentru furnizarea gratuită de „mesaje universale privind traficul” tuturor participanților la trafic, precum și privind conținutul minim al acestor mesaje, în special:






  — | utilizarea unei liste standardizate de evenimente legate de siguranța rutieră („mesaje universale privind traficul”) care să fie comunicată gratuit utilizatorilor de STI; |
| --- | --- | --- |

(d)

definirea cerințelor minime pentru furnizarea gratuită de „mesaje universale privind traficul” tuturor participanților la trafic, precum și privind conținutul minim al acestor mesaje, în special:

—

utilizarea unei liste standardizate de evenimente legate de siguranța rutieră („mesaje universale privind traficul”) care să fie comunicată gratuit utilizatorilor de STI;

| — | compatibilitatea „mesajelor universale privind traficul” și integrarea lor în serviciile STI în scopul informării în timp real cu privire la trafic și la călătorie. |
| --- | --- |

—

compatibilitatea „mesajelor universale privind traficul” și integrarea lor în serviciile STI în scopul informării în timp real cu privire la trafic și la călătorie.

| (2) | Continuitatea serviciilor STI de management al traficului și al mărfurilor pe coridoarele europene de transport și în aglomerațiile urbane
  Specificațiile pentru continuitatea și interoperabilitatea serviciilor de management al traficului și al mărfurilor pe coridoarele europene de transport și în aglomerațiile urbane includ următoarele:






  (a) | definirea cerințelor minime/necesare pentru continuitatea serviciilor STI pentru mărfuri și pasageri pe coridoarele de transport și utilizând diferite moduri, în special:






  — | facilitarea schimburilor electronice de date și informații din trafic dincolo de frontiere, la nivel regional, sau între zone urbane și interurbane, între centrele de informare/de control al traficului implicate; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Continuitatea serviciilor STI de management al traficului și al mărfurilor pe coridoarele europene de transport și în aglomerațiile urbane

Specificațiile pentru continuitatea și interoperabilitatea serviciilor de management al traficului și al mărfurilor pe coridoarele europene de transport și în aglomerațiile urbane includ următoarele:

(a)

definirea cerințelor minime/necesare pentru continuitatea serviciilor STI pentru mărfuri și pasageri pe coridoarele de transport și utilizând diferite moduri, în special:

—

facilitarea schimburilor electronice de date și informații din trafic dincolo de frontiere, la nivel regional, sau între zone urbane și interurbane, între centrele de informare/de control al traficului implicate;

| — | utilizarea fluxurilor de informații sau a interfețelor de trafic standardizate între centrele de informare/de control al traficului implicate; |
| --- | --- |

—

utilizarea fluxurilor de informații sau a interfețelor de trafic standardizate între centrele de informare/de control al traficului implicate;

| (b) | definirea măsurilor necesare pentru utilizarea tehnologiilor STI inovatoare (RFID,
  DSRC
  sau Galileo/Egnos) ║, în special localizarea și urmărirea mărfurilor în timpul transportului și de la un mod la altul) pentru logistica transporturilor de mărfuri (eFreight), în special:






  — | accesul dezvoltatorilor de aplicații STI la tehnologiile STI pertinente și utilizarea acestora; |
| --- | --- | --- |

(b)

definirea măsurilor necesare pentru utilizarea tehnologiilor STI inovatoare (RFID,
  DSRC
  sau Galileo/Egnos) ║, în special localizarea și urmărirea mărfurilor în timpul transportului și de la un mod la altul) pentru logistica transporturilor de mărfuri (eFreight), în special:

—

accesul dezvoltatorilor de aplicații STI la tehnologiile STI pertinente și utilizarea acestora;

| — | integrarea rezultatelor localizării (de exemplu prin RFID,
  (DSRC)
  și/sau Galileo/Egnos) în instrumentele și centrele de management al traficului; |
| --- | --- |

—

integrarea rezultatelor localizării (de exemplu prin RFID,
  (DSRC)
  și/sau Galileo/Egnos) în instrumentele și centrele de management al traficului;

| (c) | definirea măsurilor necesare pentru elaborarea unei arhitecturi STI pentru mobilitatea urbană, inclusiv o abordare integrată și multimodală pentru planificarea călătoriilor, cererea de transport și managementul traficului, în special:






  — | disponibilitatea datelor privind transportul public, planificarea călătoriilor, cererea de transport, traficul și parcările pentru centrele urbane de control; |
| --- | --- | --- |

(c)

definirea măsurilor necesare pentru elaborarea unei arhitecturi STI pentru mobilitatea urbană, inclusiv o abordare integrată și multimodală pentru planificarea călătoriilor, cererea de transport și managementul traficului, în special:

—

disponibilitatea datelor privind transportul public, planificarea călătoriilor, cererea de transport, traficul și parcările pentru centrele urbane de control;

| — | facilitarea schimbului electronic de date între diferitele centre urbane de control pentru transportul public sau privat și pentru toate modurile de transport posibile; |
| --- | --- |

—

facilitarea schimbului electronic de date între diferitele centre urbane de control pentru transportul public sau privat și pentru toate modurile de transport posibile;

| — | integrarea tuturor datelor și informațiilor pertinente într-o arhitectură unică; |
| --- | --- |

—

integrarea tuturor datelor și informațiilor pertinente într-o arhitectură unică;

| (d) | definirea măsurilor necesare pentru asigurarea unor servicii STI neîntrerupte în cadrul Comunității și la frontierele sale externe; |
| --- | --- |

(d)

definirea măsurilor necesare pentru asigurarea unor servicii STI neîntrerupte în cadrul Comunității și la frontierele sale externe;

| (3) | Siguranța și securitatea rutieră
  Specificațiile aplicațiilor STI pentru siguranța și securitatea rutieră includ următoarele:






  (a) | definirea măsurilor necesare pentru introducerea armonizată a sistemului eCall paneuropean, inclusiv:






  — | disponibilitatea datelor obligatorii ale STI aflate la bord care trebuie să facă obiectul schimbului de informații; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Siguranța și securitatea rutieră

Specificațiile aplicațiilor STI pentru siguranța și securitatea rutieră includ următoarele:

(a)

definirea măsurilor necesare pentru introducerea armonizată a sistemului eCall paneuropean, inclusiv:

—

disponibilitatea datelor obligatorii ale STI aflate la bord care trebuie să facă obiectul schimbului de informații;

| — | disponibilitatea în centrele (de ajutor) de infrastructură rutieră (puncte de acces la serviciul public) a echipamentelor necesare pentru recepționarea datelor transmise din vehicule; |
| --- | --- |

—

disponibilitatea în centrele (de ajutor) de infrastructură rutieră (puncte de acces la serviciul public) a echipamentelor necesare pentru recepționarea datelor transmise din vehicule;

| — | facilitarea schimbului electronic de date între vehicule și centrele (de ajutor) de infrastructură rutieră (puncte de acces la serviciul public); |
| --- | --- |

—

facilitarea schimbului electronic de date între vehicule și centrele (de ajutor) de infrastructură rutieră (puncte de acces la serviciul public);

| (b) | definirea măsurilor necesare pentru garantarea siguranței participanților la trafic în ceea ce privește interfața om-mașină de la bordul vehiculelor acestora și utilizarea dispozitivelor nomade, precum și siguranța mijloacelor de comunicare instalate la bord; |
| --- | --- |

(b)

definirea măsurilor necesare pentru garantarea siguranței participanților la trafic în ceea ce privește interfața om-mașină de la bordul vehiculelor acestora și utilizarea dispozitivelor nomade, precum și siguranța mijloacelor de comunicare instalate la bord;

| (c) | definirea măsurilor pentru garantarea siguranței participanților la trafic vulnerabili, prin utilizarea sistemelor de management al mobilității pentru furnizorii de servicii și utilizatori, sistemele de asistență pentru conducătorii vehiculelor (Advanced Driver Assistance Systems, ADAS) și interacțiunea om-mașină; |
| --- | --- |

(c)

definirea măsurilor pentru garantarea siguranței participanților la trafic vulnerabili, prin utilizarea sistemelor de management al mobilității pentru furnizorii de servicii și utilizatori, sistemele de asistență pentru conducătorii vehiculelor (Advanced Driver Assistance Systems, ADAS) și interacțiunea om-mașină;

| (d) | definirea măsurilor necesare pentru garantarea siguranței și confortului participanților la trafic vulnerabili pentru toate aplicațiile STI; |
| --- | --- |

(d)

definirea măsurilor necesare pentru garantarea siguranței și confortului participanților la trafic vulnerabili pentru toate aplicațiile STI;

| (e) | definirea măsurilor necesare pentru asigurarea unor spații de parcare sigure pentru camioane și vehicule comerciale și a unor sisteme de parcare și rezervare bazate pe STI, în special:






  — | disponibilitatea unui număr suficient de zone de parcare; |
| --- | --- | --- |

(e)

definirea măsurilor necesare pentru asigurarea unor spații de parcare sigure pentru camioane și vehicule comerciale și a unor sisteme de parcare și rezervare bazate pe STI, în special:

—

disponibilitatea unui număr suficient de zone de parcare;

| — | disponibilitatea informațiilor privind parcările pentru utilizatori; |
| --- | --- |

—

disponibilitatea informațiilor privind parcările pentru utilizatori;

| — | facilitarea schimbului electronic de informații între zonele de parcare, centre și vehicule; |
| --- | --- |

—

facilitarea schimbului electronic de informații între zonele de parcare, centre și vehicule;

| — | integrarea tehnologiilor STI pertinente atât în vehicule, cât și în zonele de parcare pentru actualizarea informațiilor privind locurile de parcare disponibile în scopul rezervării. |
| --- | --- |

—

integrarea tehnologiilor STI pertinente atât în vehicule, cât și în zonele de parcare pentru actualizarea informațiilor privind locurile de parcare disponibile în scopul rezervării.

| (4) | Integrarea vehiculului în infrastructura de transport
  Specificațiile STI utilizate pentru integrarea vehiculului în infrastructura de transport includ următoarele:






  (a) | definirea măsurilor necesare pentru integrarea diferitelor aplicații STI într-o platformă deschisă la bordul vehiculului, în special pe baza:






  — | identificării cerințelor funcționale aferente aplicațiilor STI existente sau planificate; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Integrarea vehiculului în infrastructura de transport

Specificațiile STI utilizate pentru integrarea vehiculului în infrastructura de transport includ următoarele:

(a)

definirea măsurilor necesare pentru integrarea diferitelor aplicații STI într-o platformă deschisă la bordul vehiculului, în special pe baza:

—

identificării cerințelor funcționale aferente aplicațiilor STI existente sau planificate;

| — | definirii unei arhitecturi de sistem deschis care să garanteze interoperabilitatea/interconectarea cu sistemele și instalațiile infrastructurii; |
| --- | --- |

—

definirii unei arhitecturi de sistem deschis care să garanteze interoperabilitatea/interconectarea cu sistemele și instalațiile infrastructurii;

| — | integrării „plug and play”, în viitor, a aplicațiilor STI noi sau actualizate într-o platformă deschisă instalată la bord; |
| --- | --- |

—

integrării „plug and play”, în viitor, a aplicațiilor STI noi sau actualizate într-o platformă deschisă instalată la bord;

| — | utilizării unui proces de standardizare pentru adoptarea arhitecturii și a specificațiilor privind platforma deschisă instalată la bord; |
| --- | --- |

—

utilizării unui proces de standardizare pentru adoptarea arhitecturii și a specificațiilor privind platforma deschisă instalată la bord;

| (b) | definirea măsurilor necesare pentru continuarea dezvoltării și implementării de sisteme cooperative (infrastructura vehiculului), în special:






  — | facilitarea schimbului de date și informații între vehicule, între vehicule și infrastructură și între infrastructuri; |
| --- | --- | --- |

(b)

definirea măsurilor necesare pentru continuarea dezvoltării și implementării de sisteme cooperative (infrastructura vehiculului), în special:

—

facilitarea schimbului de date și informații între vehicule, între vehicule și infrastructură și între infrastructuri;

| — | disponibilitatea, pentru părțile implicate (vehicule și infrastructura rutieră), a datelor sau informațiilor pertinente care urmează să fie schimbate; |
| --- | --- |

—

disponibilitatea, pentru părțile implicate (vehicule și infrastructura rutieră), a datelor sau informațiilor pertinente care urmează să fie schimbate;

| — | utilizarea unui format de mesaj standard pentru acest schimb de date între vehicule și infrastructură; |
| --- | --- |

—

utilizarea unui format de mesaj standard pentru acest schimb de date între vehicule și infrastructură;

| — | definirea unei infrastructuri de comunicare pentru fiecare tip de schimb de date și informații între vehicule ║, între vehicule și infrastructură ║ și între infrastructuri ║; |
| --- | --- |

—

definirea unei infrastructuri de comunicare pentru fiecare tip de schimb de date și informații între vehicule ║, între vehicule și infrastructură ║ și între infrastructuri ║;

| — | definirea unui cadru de reglementare privind interfața om-mașină pentru a soluționa problemele legate de răspundere și pentru a asigura o adaptare mai fiabilă a caracteristicilor funcționale ale STI în materie de siguranță la comportamentul uman; |
| --- | --- |

—

definirea unui cadru de reglementare privind interfața om-mașină pentru a soluționa problemele legate de răspundere și pentru a asigura o adaptare mai fiabilă a caracteristicilor funcționale ale STI în materie de siguranță la comportamentul uman;

| — | utilizarea proceselor de standardizare pentru adoptarea arhitecturilor respective. |
| --- | --- |

—

utilizarea proceselor de standardizare pentru adoptarea arhitecturilor respective.

Joi, 23 aprilie 2009ANEXA III

LINII DIRECTOARE PENTRU CONȚINUTUL RAPOARTELOR PRIVIND ACȚIUNILE NAȚIONALE ÎN DOMENIUL STI MENȚIONATE LA ARTICOLUL 11

| (1) | Rapoartele privind domeniile prioritare prevăzute la articolul 4 alineatul (1) furnizate de statele membre conform articolului 11 acoperă nivelul național. Ele pot fi însă extinse și la nivelul regional și/sau local ales, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(1)

Rapoartele privind domeniile prioritare prevăzute la articolul 4 alineatul (1) furnizate de statele membre conform articolului 11 acoperă nivelul național. Ele pot fi însă extinse și la nivelul regional și/sau local ales, dacă este cazul.

| (2) | Raportul care trebuie furnizat potrivit articolului 11 alineatul (1) include cel puțin următoarele informații:






  (a) | strategia națională curentă în materie de STI; |
| --- | --- | --- |

(2)

Raportul care trebuie furnizat potrivit articolului 11 alineatul (1) include cel puțin următoarele informații:

(a)

strategia națională curentă în materie de STI;

| (b) | obiectivele acesteia și justificarea lor; |
| --- | --- |

(b)

obiectivele acesteia și justificarea lor;

| (c) | o scurtă descriere a situației implementării STI și a condițiilor generale; |
| --- | --- |

(c)

o scurtă descriere a situației implementării STI și a condițiilor generale;

| (d) | domeniile prioritare ale acțiunilor curente și măsurile aferente; |
| --- | --- |

(d)

domeniile prioritare ale acțiunilor curente și măsurile aferente;

| (e) | indicarea modului în care această strategie și aceste acțiuni sau măsuri sprijină implementarea coordonată și interoperabilă a aplicațiilor STI și continuitatea serviciilor în Comunitate [a se vedea articolul 4 alineatul (1)]. |
| --- | --- |

(e)

indicarea modului în care această strategie și aceste acțiuni sau măsuri sprijină implementarea coordonată și interoperabilă a aplicațiilor STI și continuitatea serviciilor în Comunitate [a se vedea articolul 4 alineatul (1)].

| (3) | Raportul care trebuie furnizat potrivit articolului 11 alineatul (2) include cel puțin următoarele informații:






  (a) | strategia națională în materie de STI, inclusiv obiectivele acesteia; |
| --- | --- | --- |

(3)

Raportul care trebuie furnizat potrivit articolului 11 alineatul (2) include cel puțin următoarele informații:

(a)

strategia națională în materie de STI, inclusiv obiectivele acesteia;

| (b) | o descriere detaliată a implementării STI și a condițiilor generale; |
| --- | --- |

(b)

o descriere detaliată a implementării STI și a condițiilor generale;

| (c) | domeniile prioritare pentru acțiunile și măsurile aferente, inclusiv o indicare a modului în care acestea abordează domeniile prioritare definite la articolul 4 alineatul (1); |
| --- | --- |

(c)

domeniile prioritare pentru acțiunile și măsurile aferente, inclusiv o indicare a modului în care acestea abordează domeniile prioritare definite la articolul 4 alineatul (1);

| (d) | detalii asupra implementării acțiunilor curente sau planificate cu privire la






  — | instrumente; |
| --- | --- | --- |

(d)

detalii asupra implementării acțiunilor curente sau planificate cu privire la

—

instrumente;

| — | resurse; |
| --- | --- |

—

resurse;

| — | consultare și părți interesate; |
| --- | --- |

—

consultare și părți interesate;

| — | etape principale; |
| --- | --- |

—

etape principale;

| — | monitorizare. |
| --- | --- |

—

monitorizare.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/353 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/353

---

Joi, 23 aprilie 2009Programul Marco Polo II ***I

P6_TA(2009)0284

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1692/2006 de stabilire a celui de-al doilea program „Marco Polo” de acordare a asistenței financiare comunitare pentru îmbunătățirea performanțelor de mediu ale sistemului de transport de mărfuri („Marco Polo II”) (COM(2008)0847 – C6-0482/2008 – 2008/0239(COD))

2010/C 184 E/71

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0847),

având în vedere articolul 251 alineatul (2), articolul 71 alineatul (1) și articolul 80 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0482/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru bugete (A6-0217/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Joi, 23 aprilie 2009P6_TC1-COD(2008)0239

Poziția Parlamentului European adoptată în a primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1692/2006 de stabilire a celui de-al doilea program „Marco Polo” de acordare a asistenței financiare comunitare pentru îmbunătățirea performanțelor de mediu ale sistemului de transport de mărfuri („Marco Polo II”)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în prima lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. 923/2009.)

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/354 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/354

---

Joi, 23 aprilie 2009Rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv ***I

P6_TA(2009)0285

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv (COM(2008)0852 – C6-0509/2008 – 2008/0247(COD))

2010/C 184 E/72

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0852),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 71 alineatul (1) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0509/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A6-0220/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Joi, 23 aprilie 2009P6_TC1-COD(2008)0247

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 71 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei ║,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | În cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și în cadrul Strategiei de dezvoltare durabilă a Comunității, crearea unei piețe feroviare interne, în special în ceea ce privește transportul de marfă, reprezintă un element esențial al progresului către realizarea unei mobilități durabile. |
| --- | --- |

(1)

În cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și în cadrul Strategiei de dezvoltare durabilă a Comunității, crearea unei piețe feroviare interne, în special în ceea ce privește transportul de marfă, reprezintă un element esențial al progresului către realizarea unei mobilități durabile.

| (2) | Directiva 2001/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 privind alocarea capacităților de infrastructură feroviară, tarifarea utilizării infrastructurii feroviare ║ (4) a reprezentat o etapă importantă în realizarea pieței feroviare interne. |
| --- | --- |

(2)

Directiva 2001/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 privind alocarea capacităților de infrastructură feroviară, tarifarea utilizării infrastructurii feroviare ║ (4) a reprezentat o etapă importantă în realizarea pieței feroviare interne.

| (3) | Pentru a putea fi competitive față de alte moduri de transport, serviciile feroviare internaționale și naționale de transport de marfă, deschise concurenței de la 1 ianuarie 2007, ar trebui să poată beneficia de o infrastructură feroviară de bună calitate (care să permită furnizarea de servicii de transport de marfă în bune condiții de viteză comercială și grafic de parcurs) și fiabilă – însemnând că serviciul pe care ║ îl oferă efectiv corespunde angajamentelor contractuale încheiate cu operatorii feroviari. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a putea fi competitive față de alte moduri de transport, serviciile feroviare internaționale și naționale de transport de marfă, deschise concurenței de la 1 ianuarie 2007, ar trebui să poată beneficia de o infrastructură feroviară de bună calitate (care să permită furnizarea de servicii de transport de marfă în bune condiții de viteză comercială și grafic de parcurs) și fiabilă – însemnând că serviciul pe care ║ îl oferă efectiv corespunde angajamentelor contractuale încheiate cu operatorii feroviari.

| (4) | Cu toate că liberalizarea transportului feroviar de marfă a facilitat intrarea unor noi operatori în rețea, mecanismele de piață nu sunt suficiente pentru organizarea, reglementarea și garantarea siguranței traficului feroviar de marfă. Optimizarea și asigurarea fiabilității acestuia din urmă presupun o consolidare a procedurilor de cooperare și de alocare a traselor între administratorii de infrastructură. |
| --- | --- |

(4)

Cu toate că liberalizarea transportului feroviar de marfă a facilitat intrarea unor noi operatori în rețea, mecanismele de piață nu sunt suficiente pentru organizarea, reglementarea și garantarea siguranței traficului feroviar de marfă. Optimizarea și asigurarea fiabilității acestuia din urmă presupun o consolidare a procedurilor de cooperare și de alocare a traselor între administratorii de infrastructură.

| (5) | Consiliul ║ reunit la 7 ║ aprilie 2008, a concluzionat că trebuie să se favorizeze utilizarea eficace a infrastructurii și, eventual, să fie îmbunătățite capacitățile infrastructurii feroviare prin măsuri luate la nivel european și național și în special prin intermediul unor texte legislative. |
| --- | --- |

(5)

Consiliul ║ reunit la 7 ║ aprilie 2008, a concluzionat că trebuie să se favorizeze utilizarea eficace a infrastructurii și, eventual, să fie îmbunătățite capacitățile infrastructurii feroviare prin măsuri luate la nivel european și național și în special prin intermediul unor texte legislative.

| (6) | În acest context, crearea unei rețele feroviare pentru un transport de marfă competitiv, pe care trenurile de marfă vor putea circula în bune condiții și vor putea trece ușor de la o rețea națională la alta, va permite îmbunătățirea condițiilor de utilizare a infrastructurii. |
| --- | --- |

(6)

În acest context, crearea unei rețele feroviare pentru un transport de marfă competitiv, pe care trenurile de marfă vor putea circula în bune condiții și vor putea trece ușor de la o rețea națională la alta, va permite îmbunătățirea condițiilor de utilizare a infrastructurii.

| (7) | Pentru a pune în practică o rețea feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv, inițiativele deja demarate în ceea ce privește infrastructura feroviară arată că metoda cea mai adecvată este crearea de coridoare internaționale, care răspund nevoilor specifice unuia sau mai multor segmente ale pieței transportului de marfă, identificate cu claritate. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a pune în practică o rețea feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv, inițiativele deja demarate în ceea ce privește infrastructura feroviară arată că metoda cea mai adecvată este crearea de coridoare internaționale, care răspund nevoilor specifice unuia sau mai multor segmente ale pieței transportului de marfă, identificate cu claritate.

| (8) | Punerea în practică a rețelei feroviare
  europene
  pentru un transport de marfă competitiv ar trebui să se facă în concordanță cu Rețeaua Transeuropeană de Transport („TEN-T”)
  și cu coridoarele sistemului de gestionare a traficului feroviar european („ERTMS”)
  . În acest scop, este necesară dezvoltarea coordonată a
  rețelelor
  și, în special, integrarea coridoarelor internaționale pentru transportul feroviar de marfă în TEN-T existentă
  și coridoarele ERTMS
  . În plus, se recomandă
  stabilirea de norme armonizate
  la nivel comunitar privind aceste coridoare de transport de marfă. Dacă este cazul, crearea acestor coridoare
  ar trebui
  susținută financiar în cadrul
  programelor
  TEN-T
  , de cercetare și Marco Polo, precum și al altor politici și fonduri comunitare, ca de exemplu Fondul de coeziune
  . |
| --- | --- |

(8)

Punerea în practică a rețelei feroviare
  europene
  pentru un transport de marfă competitiv ar trebui să se facă în concordanță cu Rețeaua Transeuropeană de Transport („TEN-T”)
  și cu coridoarele sistemului de gestionare a traficului feroviar european („ERTMS”)
  . În acest scop, este necesară dezvoltarea coordonată a
  rețelelor
  și, în special, integrarea coridoarelor internaționale pentru transportul feroviar de marfă în TEN-T existentă
  și coridoarele ERTMS
  . În plus, se recomandă
  stabilirea de norme armonizate
  la nivel comunitar privind aceste coridoare de transport de marfă. Dacă este cazul, crearea acestor coridoare
  ar trebui
  susținută financiar în cadrul
  programelor
  TEN-T
  , de cercetare și Marco Polo, precum și al altor politici și fonduri comunitare, ca de exemplu Fondul de coeziune
  .

| (9) | La crearea unui coridor de transport de marfă ar trebui să se țină seama de importanța deosebită a planurilor de extindere a rețelei TEN-T către țările care participă la politica europeană de vecinătate pentru a asigura interconexiuni mai bune cu infrastructura feroviară a țărilor terțe europene. |
| --- | --- |

(9)

La crearea unui coridor de transport de marfă ar trebui să se țină seama de importanța deosebită a planurilor de extindere a rețelei TEN-T către țările care participă la politica europeană de vecinătate pentru a asigura interconexiuni mai bune cu infrastructura feroviară a țărilor terțe europene.

| (10) | În cadrul unui coridor de transport de marfă se recomandă asigurarea unei bune coordonări între statele membre și administratorii de infrastructură în cauză,
  facilitarea mai eficientă și suficientă a
  traficului feroviar de marfă, crearea de legături eficiente și suficiente cu celelalte moduri de transport
  în vederea dezvoltării unei rețele de transport de marfă eficiente și integrate
  și crearea de condiții propice dezvoltării concurenței între furnizorii de servicii de transport feroviar de marfă. |
| --- | --- |

(10)

În cadrul unui coridor de transport de marfă se recomandă asigurarea unei bune coordonări între statele membre și administratorii de infrastructură în cauză,
  facilitarea mai eficientă și suficientă a
  traficului feroviar de marfă, crearea de legături eficiente și suficiente cu celelalte moduri de transport
  în vederea dezvoltării unei rețele de transport de marfă eficiente și integrate
  și crearea de condiții propice dezvoltării concurenței între furnizorii de servicii de transport feroviar de marfă.

| (11) | Crearea unui coridor pentru transportul de marfă
  ar trebui să fie bazată pe propuneri înaintate de statele membre în consultare cu administratorii de infrastructură feroviară. În a doua etapă, aceasta ar trebui să fie
  aprobată la nivel
  european
  conform ▐ unei proceduri transparente
  și
  clar definite ▐.
  Criteriile pentru crearea unor coridoare de transport de marfă ar trebui să fie stabilite într-un mod adaptat necesităților specifice
  statelor membre și administratorilor de infrastructură
  și care le permite
  o marjă suficientă de decizie și de gestionare. ▐ |
| --- | --- |

(11)

Crearea unui coridor pentru transportul de marfă
  ar trebui să fie bazată pe propuneri înaintate de statele membre în consultare cu administratorii de infrastructură feroviară. În a doua etapă, aceasta ar trebui să fie
  aprobată la nivel
  european
  conform ▐ unei proceduri transparente
  și
  clar definite ▐.
  Criteriile pentru crearea unor coridoare de transport de marfă ar trebui să fie stabilite într-un mod adaptat necesităților specifice
  statelor membre și administratorilor de infrastructură
  și care le permite
  o marjă suficientă de decizie și de gestionare. ▐

| (12) | Pentru a stimula coordonarea între statele membre, ▐ administratorii de infrastructură
  și întreprinderile feroviare
  , fiecare coridor de transport de marfă ar trebui să fie susținut de un organ de guvernare, compus din diferiții administratori de infrastructură vizați de respectivul coridor de transport de marfă. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a stimula coordonarea între statele membre, ▐ administratorii de infrastructură
  și întreprinderile feroviare
  , fiecare coridor de transport de marfă ar trebui să fie susținut de un organ de guvernare, compus din diferiții administratori de infrastructură vizați de respectivul coridor de transport de marfă.

| (13) | Pentru a răspunde nevoilor pieței, modalitățile de creare a unui coridor de transport de marfă ar trebui prezentate într-un plan de implementare care să cuprindă identificarea și calendarul de implementare a unor acțiuni utile în vederea îmbunătățirii performanțelor transportului feroviar de marfă. În plus, pentru a se asigura că acțiunile prevăzute sau implementate pentru crearea unui coridor de transport de marfă răspund nevoilor sau așteptărilor
  pieței, toate întreprinderile feroviare care utilizează coridorul respectiv ar trebui să fie
  consultate
  cu regularitate, conform unor proceduri
  adecvate,
  definite
  de organul de guvernare
  . |
| --- | --- |

(13)

Pentru a răspunde nevoilor pieței, modalitățile de creare a unui coridor de transport de marfă ar trebui prezentate într-un plan de implementare care să cuprindă identificarea și calendarul de implementare a unor acțiuni utile în vederea îmbunătățirii performanțelor transportului feroviar de marfă. În plus, pentru a se asigura că acțiunile prevăzute sau implementate pentru crearea unui coridor de transport de marfă răspund nevoilor sau așteptărilor
  pieței, toate întreprinderile feroviare care utilizează coridorul respectiv ar trebui să fie
  consultate
  cu regularitate, conform unor proceduri
  adecvate,
  definite
  de organul de guvernare
  .

| (14) | Pentru a asigura coerența și continuitatea capacităților de infrastructură disponibile de-a lungul coridorului de transport de marfă, se recomandă coordonarea investițiilor pentru coridorul respectiv între statele membre
  ▐
  administratorii de infrastructură
  și întreprinderile feroviare
  în cauză, precum și
  , după caz, între statele membre și țările terțe europene, și
  planificarea acestora conform unei logici care să răspundă nevoilor acelui coridor. Programul de realizare a acestor investiții ar trebui publicat, pentru a asigura informarea
  întreprinderilor feroviare
  care ar putea opera pe coridorul respectiv. Investițiile ar trebui să includă proiecte de intervenție privind dezvoltarea de sisteme interoperabile și creșterea capacității trenurilor. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a asigura coerența și continuitatea capacităților de infrastructură disponibile de-a lungul coridorului de transport de marfă, se recomandă coordonarea investițiilor pentru coridorul respectiv între statele membre
  ▐
  administratorii de infrastructură
  și întreprinderile feroviare
  în cauză, precum și
  , după caz, între statele membre și țările terțe europene, și
  planificarea acestora conform unei logici care să răspundă nevoilor acelui coridor. Programul de realizare a acestor investiții ar trebui publicat, pentru a asigura informarea
  întreprinderilor feroviare
  care ar putea opera pe coridorul respectiv. Investițiile ar trebui să includă proiecte de intervenție privind dezvoltarea de sisteme interoperabile și creșterea capacității trenurilor.

| (15) | Din aceleași motive, lucrările grele de întreținere, care au foarte adesea un impact important asupra capacităților infrastructurii feroviare, ar trebui de asemenea să fie coordonate la nivelul coridorului de transport de marfă și să facă obiectul unei publicări actualizate. |
| --- | --- |

(15)

Din aceleași motive, lucrările grele de întreținere, care au foarte adesea un impact important asupra capacităților infrastructurii feroviare, ar trebui de asemenea să fie coordonate la nivelul coridorului de transport de marfă și să facă obiectul unei publicări actualizate.

| (16) | Crearea de infrastructuri și de sisteme destinate dezvoltării serviciilor de transport intermodal de marfă este de asemenea necesară pentru a facilita dezvoltarea transportului feroviar de marfă în Comunitate. |
| --- | --- |

(16)

Crearea de infrastructuri și de sisteme destinate dezvoltării serviciilor de transport intermodal de marfă este de asemenea necesară pentru a facilita dezvoltarea transportului feroviar de marfă în Comunitate.

| (17) | Statele membre vizate și autoritățile naționale de siguranță competente în ceea ce privește coridorul de transport de marfă pot încheia acorduri pentru recunoașterea reciprocă a vehiculelor, pe de o parte, și a competențelor mecanicilor de locomotivă, pe de altă parte. Autoritățile de siguranță ale statelor membre vizate de coridorul de transport de mărfuri ar trebui să coopereze pentru a asigura implementarea acestor acorduri. |
| --- | --- |

(17)

Statele membre vizate și autoritățile naționale de siguranță competente în ceea ce privește coridorul de transport de marfă pot încheia acorduri pentru recunoașterea reciprocă a vehiculelor, pe de o parte, și a competențelor mecanicilor de locomotivă, pe de altă parte. Autoritățile de siguranță ale statelor membre vizate de coridorul de transport de mărfuri ar trebui să coopereze pentru a asigura implementarea acestor acorduri.

| (18) | Pentru a facilita cererile de capacități de infrastructură pentru serviciile internaționale feroviare de transport de marfă, este adecvată înființarea unui ghișeu unic pentru fiecare coridor de transport de marfă. În acest scop, este necesară sprijinirea pe inițiativele existente, în special pe cele angajate de RailNetEurope, un organism care constituie un instrument de coordonare a administratorilor de infrastructură și care furnizează anumite servicii operatorilor de transport internațional de marfă. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a facilita cererile de capacități de infrastructură pentru serviciile internaționale feroviare de transport de marfă, este adecvată înființarea unui ghișeu unic pentru fiecare coridor de transport de marfă. În acest scop, este necesară sprijinirea pe inițiativele existente, în special pe cele angajate de RailNetEurope, un organism care constituie un instrument de coordonare a administratorilor de infrastructură și care furnizează anumite servicii operatorilor de transport internațional de marfă.

| (19) | Ținând cont de calendarele diferite de programare a graficelor pentru diferitele tipuri de trafic, este de dorit să se asigure că cererile de capacități de infrastructură pentru transportul de marfă sunt
  compatibile cu
  cererile pentru transportul de călători, avându-se în special în vedere valorile socio-economice ale acestora. Tarifele pentru utilizarea infrastructurii ar trebui să varieze în funcție de calitatea și fiabilitatea trasei alocate. |
| --- | --- |

(19)

Ținând cont de calendarele diferite de programare a graficelor pentru diferitele tipuri de trafic, este de dorit să se asigure că cererile de capacități de infrastructură pentru transportul de marfă sunt
  compatibile cu
  cererile pentru transportul de călători, avându-se în special în vedere valorile socio-economice ale acestora. Tarifele pentru utilizarea infrastructurii ar trebui să varieze în funcție de calitatea și fiabilitatea trasei alocate.

| (20) | Trenurile care asigură un transport de mărfuri foarte sensibile la timpul de transport și la punctualitate
  , astfel cum sunt definite acestea de organul de guvernare,
  ar trebui să poată beneficia de suficientă prioritate în cazul unei perturbări a traficului. |
| --- | --- |

(20)

Trenurile care asigură un transport de mărfuri foarte sensibile la timpul de transport și la punctualitate
  , astfel cum sunt definite acestea de organul de guvernare,
  ar trebui să poată beneficia de suficientă prioritate în cazul unei perturbări a traficului.

| (21) | Pentru a asigura dezvoltarea concurenței între furnizorii de servicii feroviare de transport de marfă pe coridorul de transport de marfă,
  ar trebui să aibă posibilitatea de a
  cere capacități de infrastructură
  și alți solicitanți, nu numai întreprinderile
  feroviare sau
  grupările
  de întreprinderi feroviare. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a asigura dezvoltarea concurenței între furnizorii de servicii feroviare de transport de marfă pe coridorul de transport de marfă,
  ar trebui să aibă posibilitatea de a
  cere capacități de infrastructură
  și alți solicitanți, nu numai întreprinderile
  feroviare sau
  grupările
  de întreprinderi feroviare.

| (22) | În scopul optimizării administrării coridorului de transport de marfă și asigurării unei mai bune fluidități și performanțe a serviciilor feroviare internaționale de transport de marfă, este necesar să asigure o bună coordonare între organismele de control al traficului feroviar în legătură cu diferite rețele ale coridorului de transport de marfă. Pentru a asigura o mai bună utilizare a infrastructurilor feroviare, este necesară coordonarea administrării acestor infrastructuri și a terminalelor strategice situate de-a lungul coridorului de transport de marfă. |
| --- | --- |

(22)

În scopul optimizării administrării coridorului de transport de marfă și asigurării unei mai bune fluidități și performanțe a serviciilor feroviare internaționale de transport de marfă, este necesar să asigure o bună coordonare între organismele de control al traficului feroviar în legătură cu diferite rețele ale coridorului de transport de marfă. Pentru a asigura o mai bună utilizare a infrastructurilor feroviare, este necesară coordonarea administrării acestor infrastructuri și a terminalelor strategice situate de-a lungul coridorului de transport de marfă.

| (23) | Pentru facilitarea accesului la informații privind utilizarea tuturor infrastructurilor principale ale coridorului de transport de marfă și pentru asigurarea unui acces nediscriminatoriu la acestea, este recomandat să se pună la dispoziția tuturor furnizorilor de servicii feroviare internaționale de transport de marfă un document de referință care să reunească toate aceste informații. |
| --- | --- |

(23)

Pentru facilitarea accesului la informații privind utilizarea tuturor infrastructurilor principale ale coridorului de transport de marfă și pentru asigurarea unui acces nediscriminatoriu la acestea, este recomandat să se pună la dispoziția tuturor furnizorilor de servicii feroviare internaționale de transport de marfă un document de referință care să reunească toate aceste informații.

| (24) | Pentru a putea măsura în mod obiectiv beneficiile acțiunilor care vizează crearea coridorului de transport de marfă și pentru a asigura o monitorizare eficace a acestor acțiuni, este adecvat să se stabilească și să se publice cu regularitate indicatori de performanță ai serviciului de-a lungul coridorului de transport de marfă.
  Definiția indicatorilor de performanță ar trebui formulată după consultarea părților interesate care furnizează sau utilizează servicii de transport feroviar de marfă.


  ▐ |
| --- | --- |

(24)

Pentru a putea măsura în mod obiectiv beneficiile acțiunilor care vizează crearea coridorului de transport de marfă și pentru a asigura o monitorizare eficace a acestor acțiuni, este adecvat să se stabilească și să se publice cu regularitate indicatori de performanță ai serviciului de-a lungul coridorului de transport de marfă.
  Definiția indicatorilor de performanță ar trebui formulată după consultarea părților interesate care furnizează sau utilizează servicii de transport feroviar de marfă.

▐

| (25) | Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume crearea unei rețele feroviare europene pentru un transport de marfă competitiv, compusă din coridoare de transport de marfă, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și având în vedere amploarea și efectele, poate fi realizat mai bine la nivelul Comunității, Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(25)

Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume crearea unei rețele feroviare europene pentru un transport de marfă competitiv, compusă din coridoare de transport de marfă, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și având în vedere amploarea și efectele, poate fi realizat mai bine la nivelul Comunității, Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv.

| (26) | Ar trebui introduse norme echitabile în ceea ce privește coordonarea investițiilor și gestionarea capacităților și a traficului, fondate pe cooperarea între administratorii de infrastructură care trebuie să furnizeze un serviciu de calitate operatorilor de transport de marfă în cadrul unui coridor feroviar internațional. |
| --- | --- |

(26)

Ar trebui introduse norme echitabile în ceea ce privește coordonarea investițiilor și gestionarea capacităților și a traficului, fondate pe cooperarea între administratorii de infrastructură care trebuie să furnizeze un serviciu de calitate operatorilor de transport de marfă în cadrul unui coridor feroviar internațional.

| (27) | Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (5). |
| --- | --- |

(27)

Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (5).

| (28) | Comisia ar trebui, în special, ║ să fie împuternicită să stabilească condițiile și criteriile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament. Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament prin completarea acestuia cu noi elemente neesențiale, acestea trebuie să fie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE. |
| --- | --- |

(28)

Comisia ar trebui, în special, ║ să fie împuternicită să stabilească condițiile și criteriile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament. Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament prin completarea acestuia cu noi elemente neesențiale, acestea trebuie să fie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE.

| (29) | Obiectivul prezentului regulament constă în ameliorarea eficienței transportului feroviar de marfă în comparație cu alte moduri de transport, dar acest obiectiv ar trebui să fie urmărit, de asemenea, prin acțiuni politice și implicarea financiară a statelor membre și a Uniunii Europene. Coordonarea ar trebui să fie asigurată la cel mai înalt nivel de statele membre pentru a garanta funcționarea cea mai eficientă a coridoarelor de transport de marfă. În paralel cu obiectivul prezentului regulament, angajamentul financiar privind infrastructura și echipamentele tehnice, cum ar fi ERTMS, ar trebui să vizeze creșterea capacității și eficienței transportului feroviar de marfă, |
| --- | --- |

(29)

Obiectivul prezentului regulament constă în ameliorarea eficienței transportului feroviar de marfă în comparație cu alte moduri de transport, dar acest obiectiv ar trebui să fie urmărit, de asemenea, prin acțiuni politice și implicarea financiară a statelor membre și a Uniunii Europene. Coordonarea ar trebui să fie asigurată la cel mai înalt nivel de statele membre pentru a garanta funcționarea cea mai eficientă a coridoarelor de transport de marfă. În paralel cu obiectivul prezentului regulament, angajamentul financiar privind infrastructura și echipamentele tehnice, cum ar fi ERTMS, ar trebui să vizeze creșterea capacității și eficienței transportului feroviar de marfă,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Scop și domeniu de aplicare

(1)   Prezentul regulament stabilește normele de creare și de organizare a rețelei feroviare europene
  în
  coridoare feroviare internaționale pentru un transport de marfă competitiv (║ „coridoare de transport de marfă”). Prezentul regulament stabilește normele de selectare și de organizare a coridoarelor de transport de marfă, precum și principii
  de cooperare
  privind planificarea investițiilor și gestionarea capacităților și a traficului.

(2)   Prezentul regulament se aplică pentru administrarea și utilizarea infrastructurilor feroviare pentru serviciile feroviare naționale și internaționale, cu excepția următoarelor:

| (a) | rețelele locale și regionale autonome destinate serviciilor de transport de călători pe infrastructură feroviară
  , cu excepția cazurilor în care astfel de serviciile se desfășoară pe o porțiune a unui coridor de transport de marfă
  ; |
| --- | --- |

(a)

rețelele locale și regionale autonome destinate serviciilor de transport de călători pe infrastructură feroviară
  , cu excepția cazurilor în care astfel de serviciile se desfășoară pe o porțiune a unui coridor de transport de marfă
  ;

| (b) | rețelele destinate doar pentru prestarea de servicii de transport urban și suburban de călători; |
| --- | --- |

(b)

rețelele destinate doar pentru prestarea de servicii de transport urban și suburban de călători;

| (c) | rețelele regionale utilizate, pentru transportul regional de marfă, doar de o întreprindere feroviară care nu intră sub incidența Directivei Consiliului 91/440/CEE din 29 iulie 1991 privind dezvoltarea căilor ferate comunitare
   (6) până când un alt solicitant cere utilizarea capacității respectivei rețele; |
| --- | --- |

(c)

rețelele regionale utilizate, pentru transportul regional de marfă, doar de o întreprindere feroviară care nu intră sub incidența Directivei Consiliului 91/440/CEE din 29 iulie 1991 privind dezvoltarea căilor ferate comunitare
   (6) până când un alt solicitant cere utilizarea capacității respectivei rețele;

| (d) | infrastructurile feroviare private care există doar pentru uzul proprietarilor respectivi, pentru propriile operațiuni de transport de marfă ale acestora. |
| --- | --- |

(d)

infrastructurile feroviare private care există doar pentru uzul proprietarilor respectivi, pentru propriile operațiuni de transport de marfă ale acestora.

Articolul 2

Definiții

(1)   În sensul prezentului regulament se aplică definițiile prevăzute la articolul 2 din Directiva 2001/14/CE.

(2)   În afara definițiilor la care se face referire în alineatul (1):

| (a) | „coridor de transport de marfă” înseamnă totalitatea liniilor feroviare înființate pe teritoriul statelor membre și, după caz, al unor țări terțe europene care leagă
  două
  sau mai multe terminale strategice ▐, care includ o axă principală, rute alternative și căi de legătură, precum și infrastructura feroviară și echipamentele aferente din terminalele de marfă, din stațiile de triaj și de formare, precum și căile de legătură cu acestea
  , inclusiv toate serviciile feroviare conexe, astfel cum sunt menționate în anexa II din Directiva 2001/14/CE
  ; |
| --- | --- |

(a)

„coridor de transport de marfă” înseamnă totalitatea liniilor feroviare înființate pe teritoriul statelor membre și, după caz, al unor țări terțe europene care leagă
  două
  sau mai multe terminale strategice ▐, care includ o axă principală, rute alternative și căi de legătură, precum și infrastructura feroviară și echipamentele aferente din terminalele de marfă, din stațiile de triaj și de formare, precum și căile de legătură cu acestea
  , inclusiv toate serviciile feroviare conexe, astfel cum sunt menționate în anexa II din Directiva 2001/14/CE
  ;

| (b) | „plan de implementare” înseamnă documentul care prezintă strategia ║ și mijloacele pe care părțile interesate intenționează să le implementeze în scopul realizării, într-o anumită perioadă de timp, a activităților necesare și suficiente pentru crearea coridorului de transport de marfă; |
| --- | --- |

(b)

„plan de implementare” înseamnă documentul care prezintă strategia ║ și mijloacele pe care părțile interesate intenționează să le implementeze în scopul realizării, într-o anumită perioadă de timp, a activităților necesare și suficiente pentru crearea coridorului de transport de marfă;

| (c) | „lucrări grele de întreținere” înseamnă orice intervenție sau reparație a infrastructurii feroviare și a echipamentelor acesteia,
  prevăzute cu cel puțin un an înainte, care sunt
  necesare pentru circulația trenurilor de-a lungul coridorului de transport de marfă
  și
  care implică capacitățile de infrastructură rezervate în conformitate cu articolul 28 din Directiva 2001/14/CE; |
| --- | --- |

(c)

„lucrări grele de întreținere” înseamnă orice intervenție sau reparație a infrastructurii feroviare și a echipamentelor acesteia,
  prevăzute cu cel puțin un an înainte, care sunt
  necesare pentru circulația trenurilor de-a lungul coridorului de transport de marfă
  și
  care implică capacitățile de infrastructură rezervate în conformitate cu articolul 28 din Directiva 2001/14/CE;

| (d) | „terminal” înseamnă instalația situată de-a lungul coridorului de transport de marfă și special amenajată pentru a permite fie încărcarea și/sau descărcarea mărfurilor din trenurile de marfă și integrarea serviciilor feroviare cu serviciile rutiere, maritime, fluviale și aeriene, fie formarea sau modificarea compunerii trenurilor de marfă; |
| --- | --- |

(d)

„terminal” înseamnă instalația situată de-a lungul coridorului de transport de marfă și special amenajată pentru a permite fie încărcarea și/sau descărcarea mărfurilor din trenurile de marfă și integrarea serviciilor feroviare cu serviciile rutiere, maritime, fluviale și aeriene, fie formarea sau modificarea compunerii trenurilor de marfă;

| (e) | „terminal strategic” înseamnă un terminal al coridorului de transport de marfă deschis tuturor solicitanților și
  care are deja sau este prevăzut că va avea
  un rol important în transportul feroviar de marfă de-a lungul coridorului de transport de marfă; |
| --- | --- |

(e)

„terminal strategic” înseamnă un terminal al coridorului de transport de marfă deschis tuturor solicitanților și
  care are deja sau este prevăzut că va avea
  un rol important în transportul feroviar de marfă de-a lungul coridorului de transport de marfă;

| (f) | „ghișeu unic” înseamnă organismul comun instituit de
  fiecare dintre
  administratorii de infrastructură implicați în coridorul de transport de marfă care dă posibilitatea solicitanților să ceară o trasă pentru un parcurs care traversează cel puțin o frontieră. |
| --- | --- |

(f)

„ghișeu unic” înseamnă organismul comun instituit de
  fiecare dintre
  administratorii de infrastructură implicați în coridorul de transport de marfă care dă posibilitatea solicitanților să ceară o trasă pentru un parcurs care traversează cel puțin o frontieră.

CAPITOLUL II

CONCEPȚIA ȘI GUVERNAREA REȚELEI FEROVIARE EUROPENE PENTRU UN TRANSPORT DE MARFĂ COMPETITIV

Articolul 3

Selectarea coridoarelor de transport de marfă

(1)   Coridorul de transport de marfă
  leagă cel puțin două state membre și permite exploatarea
  de servicii feroviare internaționale și naționale de transport de marfă ▐. Acest coridor prezintă următoarele caracteristici:

| (a) | face parte din TEN-T
  sau cel puțin este compatibil cu TEN-T sau, dacă este cazul, cu coridoarele ERTMS. Dacă este necesar, anumite secțiuni neincluse în TEN-T cu un volum mare sau potențial mare de trafic de marfă pot face parte, de asemenea, din coridor
  ; |
| --- | --- |

(a)

face parte din TEN-T
  sau cel puțin este compatibil cu TEN-T sau, dacă este cazul, cu coridoarele ERTMS. Dacă este necesar, anumite secțiuni neincluse în TEN-T cu un volum mare sau potențial mare de trafic de marfă pot face parte, de asemenea, din coridor
  ;

| (b) | permite o dezvoltare semnificativă a traficului feroviar de marfă
  și ia în considerare principalele fluxuri de schimburi comerciale și de trafic de mărfuri
  ; |
| --- | --- |

(b)

permite o dezvoltare semnificativă a traficului feroviar de marfă
  și ia în considerare principalele fluxuri de schimburi comerciale și de trafic de mărfuri
  ;

| (c) | este justificat pe baza unei analize socio-economice. Această analiză cuprinde impactul asupra elementelor sistemului de transport în cazul cărora alocarea de capacități de infrastructură pe coridorul de transport de marfă afectează în mod semnificativ traficul de marfă și cel de călători și include, de asemenea, analiza efectelor majore sub aspectul costurilor externe; |
| --- | --- |

(c)

este justificat pe baza unei analize socio-economice. Această analiză cuprinde impactul asupra elementelor sistemului de transport în cazul cărora alocarea de capacități de infrastructură pe coridorul de transport de marfă afectează în mod semnificativ traficul de marfă și cel de călători și include, de asemenea, analiza efectelor majore sub aspectul costurilor externe;

| (d) | permite interconexiuni mai bune între statele membre de graniță și țările terțe europene vecine; |
| --- | --- |

(d)

permite interconexiuni mai bune între statele membre de graniță și țările terțe europene vecine;

| (e) | este susținut de un plan de implementare. |
| --- | --- |

(e)

este susținut de un plan de implementare.

(2)   Crearea sau modificarea unui coridor de transport de marfă este
  decisă
  de către statele membre în cauză,
  după ce
  acestea
  au notificat
  Comisiei
  intențiile lor, atașând
  o propunere elaborată împreună cu administratorii de infrastructură în cauză
  și
  ținând seama de
  inițiativele și opiniile întreprinderilor feroviare care utilizează coridorul sau care sunt interesate de acest lucru, precum și de
  criteriile care figurează în anexă.
  Întreprinderile feroviare interesate pot lua parte la acest proces în toate cazurile în care investiții substanțiale le privesc.

(3)   Coridoarele de transport de marfă sunt create conform următoarele modalități:

| (a) | în cel mult ...
   (7), în legătură cu teritoriul fiecărui stat membru care are cel puțin două
  legături feroviare directe
  cu alte state membre trebuie să existe cel puțin o propunere de coridor de transport de marfă; |
| --- | --- |

(a)

în cel mult ...
   (7), în legătură cu teritoriul fiecărui stat membru care are cel puțin două
  legături feroviare directe
  cu alte state membre trebuie să existe cel puțin o propunere de coridor de transport de marfă;

| (b) | în cel mult ...
   (8), pe teritoriul fiecărui stat membru trebuie să existe cel puțin
  ▐
  un coridor de transport de marfă
  .



  ▐ |
| --- | --- |

(b)

în cel mult ...
   (8), pe teritoriul fiecărui stat membru trebuie să existe cel puțin
  ▐
  un coridor de transport de marfă
  .

(4)   Comisia
  ia act de
  propunerile de creare a coridoarelor de transport de marfă la care se face referire la alineatul (2) și
  examinează coerența acestora cu criteriile de evaluare menționate în anexă. Aceasta își poate exprima obiecțiile sau poate propune modificări pe care le consideră oportune.

(5)   Coridorul de transport de marfă poate include elemente ale rețelelor feroviare din țări terțe europene. Dacă este cazul, aceste elemente trebuie să fie compatibile cu politica TEN-T.

▐

(6)   Atunci când apar dificultăți între două sau mai multe state membre în legătură cu crearea sau modificarea unui coridor de transport de marfă și în legătură cu infrastructura feroviară situată pe teritoriul lor, Comisia, la solicitarea unuia din statele membre respective, consultă comitetul prevăzut la articolul 18 cu privire la acest subiect. Avizul comitetului este comunicat statelor membre în cauză. Statele membre în cauză iau în considerare acest aviz în vederea găsirii unei soluții.

(7)   Măsurile ║ destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament prin adaptarea anexei, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 18 alineatul (3).

Articolul 4

Guvernarea coridoarelor de transport de marfă

(1)   Statele membre vizate de un coridor de transport de marfă cooperează în vederea asigurării dezvoltării coridorului în conformitate cu planul de implementare al acestuia. Ele definesc obiectivele generale ale coridorului de transport de marfă și se asigură că planul de implementare are în vedere aceste obiective.

(2)   Pentru fiecare coridor de transport de marfă, administratorii de infrastructură în cauză, ║ creează un organ de guvernare responsabil cu definirea, coordonarea și actualizarea planului de implementare al coridorului de transport de marfă.
  Întreprinderile feroviare sau grupările de întreprinderi feroviare interesate care utilizează coridorul în mod regulat sunt îndreptățiți să participe în cadrul acestui organ având un rol consultativ.
  Organul de guvernare raportează periodic activitățile sale statelor membre în cauză și, dacă este cazul,
  Comisiei și
  coordonatorilor europeni ai proiectelor prioritare ale TEN-T integrate de coridorul de transport de mărfuri, prevăzute la articolul 17a din Decizia nr. 1692/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 1996 privind orientările comunitare pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport
   (9).

(3)
     
  Statele membre în cauză pot stabili un comitet executiv responsabil de autorizarea planului de implementare a coridorului aprobat de organul de guvernare și de supraveghere a punerii în aplicare a acestuia. În cazul respectiv, membrii individuali ai comitetului executiv sunt mandatați de autoritățile competente ale statelor membre.

(4)   Organul de guvernare este o persoană juridică independentă. El poate fi constituit sub forma unui grup european de interes economic în sensul Regulamentului Consiliului (CEE) nr. 2137/85 (10) și se bucură de statutul unui asemenea grup.

(5)   Membrii organului de guvernare își desemnează directorul, al cărui mandat are o durată de cel puțin 3 ani.

(6)   Se constituie un grup de lucru compus din administratorii și proprietarii terminalelor strategice ale coridorului de transport de marfă
  , inclusiv ale porturilor maritime și fluviale,
  prevăzute la articolul 9. Acesta poate să emită un aviz cu privire la orice propunere a organului de guvernare care are consecințe directe asupra investițiilor și administrării terminalelor strategice. Organul de guvernare nu poate lua hotărâri contrare acestui aviz.

Articolul 5

Măsuri de implementare a coridorului de transport de marfă

(1)   Planul de implementare, aprobat
  și adaptat periodic
  de organul de guvernare, cuprinde
  cel puțin
  :

| (a) | o descriere a caracteristicilor coridorului de transport de marfă,
  inclusiv a potențialelor blocaje,
  precum și programul de implementare a măsurilor necesare
  pentru facilitarea
  creării coridorului de transport de marfă; |
| --- | --- |

(a)

o descriere a caracteristicilor coridorului de transport de marfă,
  inclusiv a potențialelor blocaje,
  precum și programul de implementare a măsurilor necesare
  pentru facilitarea
  creării coridorului de transport de marfă;

| (b) | elementele esențiale ale studiului de piață prevăzut la alineatul (2); |
| --- | --- |

(b)

elementele esențiale ale studiului de piață prevăzut la alineatul (2);

| (c) | obiectivele organului de guvernare și ale programului său de îmbunătățire a performanțelor
  coridorului de transport de marfă, ▐ în conformitate cu dispozițiile articolului 16
  . |
| --- | --- |

(c)

obiectivele organului de guvernare și ale programului său de îmbunătățire a performanțelor
  coridorului de transport de marfă, ▐ în conformitate cu dispozițiile articolului 16
  .

▐

(2)   Se realizează
  și se actualizează periodic
  un studiu de piață referitor la evoluțiile constatate și preconizate privind traficul pe coridorul de transport de marfă și la elementele sistemului de transport conectate la acesta din urmă
  , în vederea elaborării sau adaptării, după caz, a planului de implementare
  . Acest studiu analizează evoluția diferitelor tipuri de trafic
  și
  cuprinde elementele principale ale analizei socio-economice menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (c), precum și posibilele scenarii în ceea ce privește costurile și beneficiile și impactul financiar pe termen lung
  .

(3)   Se stabilește un program de creare și îmbunătățire a performanțelor coridorului de transport de marfă. Acest program conține în special obiectivele comune, opțiunile tehnice și calendarul intervențiilor necesare asupra infrastructurii feroviare și a echipamentelor acesteia pentru implementarea ansamblului de măsuri prevăzute la articolele 7-16.
  Aceste măsuri evită sau minimizează restricțiile care ar putea afecta capacitatea feroviară.

Articolul 6

Consultarea solicitanților

(1)   Pentru o participare corespunzătoare a solicitanților, ║ care ar putea utiliza coridorul de transport de marfă, organul de guvernare instituie mecanisme de consultare.

(2)   Solicitanții
  , inclusiv operatorii de transport feroviar de marfă, operatorii de transport de călători, încărcătorii, expeditorii și organele reprezentative ale acestora,
  care doresc să utilizeze coridorul de transport de marfă sunt consultați de către organul de guvernare înaintea aprobării planului de implementare și în momentul actualizării acestuia. În cazul unui dezacord între organul de guvernare și solicitanți, aceștia din urmă
  pot sesiza organismele de control competente menționate la articolul 17
  .

CAPITOLUL III

INVESTIȚII PENTRU CORIDORUL DE TRANSPORT DE MARFĂ

Articolul 7

Planificarea investițiilor

(1)   Organul de guvernare elaborează și aprobă:

| (a) | un plan comun de investiții în infrastructură pentru coridorul de transport de marfă, pe termen lung, respectiv cel puțin 10 ani; |
| --- | --- |

(a)

un plan comun de investiții în infrastructură pentru coridorul de transport de marfă, pe termen lung, respectiv cel puțin 10 ani;

| (b) | dacă este cazul, un plan comun de investiții pe termen mediu (cel puțin 2 ani) pentru coridorul de transport de marfă. |
| --- | --- |

(b)

dacă este cazul, un plan comun de investiții pe termen mediu (cel puțin 2 ani) pentru coridorul de transport de marfă.

Planurile de investiții stabilesc lista proiectelor avute în vedere pentru extinderea, reînnoirea sau reamenajarea infrastructurilor feroviare și a echipamentelor acestora existente în cadrul coridorului, ▐ necesitățile financiare aferente
  , precum și sursele de finanțare
  .

(2)   Planurile de investiții menționate la alineatul (1) conțin o strategie legată de introducerea de sisteme interoperabile de-a lungul coridorului de transport de marfă care satisface cerințele esențiale și specificațiile tehnice de interoperabilitate aplicabile rețelelor feroviare definite în conformitate cu Directiva 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Comunitate (reformare)
   (11). Această strategie se sprijină pe o analiză cost-beneficiu a introducerii acestor sisteme. Ea trebuie să fie coerentă cu planurile naționale și europene de introducere a sistemelor interoperabile, în special cu planul de introducere a ║ ERTMS ║
  , precum și cu interconexiunile transfrontaliere și cu sistemele interoperabile cu țările terțe europene, dacă este cazul
  .

(3)   Dacă este cazul, planurile de investiții menționează contribuția comunitară avută în vedere în temeiul programului TEN-T
  sau al oricăror alte politici, fonduri sau programe
  și motivează coerența strategiei cu
  acestea
  .

(4)   Planurile de investiții prevăzute la alineatul (1) conțin o strategie privind creșterea capacității trenurilor de marfă care pot circula pe coridorul de transport de marfă,
  în special, o strategie pentru înlăturarea blocajelor identificate, îmbunătățirea infrastructurii existente și construirea unor infrastructuri noi
  . Aceasta
  poate include măsuri de creștere a
  lungimii, a
  ecartamentului de cale ferată, a
  gabaritului
  de încărcare, a gestionării vitezei, a încărcăturii
  sau a sarcinii pe osie autorizate pentru trenurile care circulă pe coridorul de transport de marfă.

(5)   Planurile de investiții menționate la alineatul (1) se publică în raportul prevăzut la articolul 15 și se actualizează periodic. Aceste planuri fac parte din planul de implementare a coridorului de transport de marfă.

Articolul 8

Coordonarea lucrărilor

Administratorii infrastructurii coridorului de transport de marfă coordonează
  , în conformitate cu o manieră și un calendar adecvate și cu acordurile contractuale respective, astfel cum sunt menționate la articolul 6 din Directiva 2001/14/CE,
  programarea
  tuturor
  lucrărilor
  privind infrastructura și echipamentele
  acesteia
  care ar limita capacitatea disponibilă a rețelei
  .

Articolul 9

Terminale strategice

(1)   În consens cu grupul de lucru menționat la articolul 4 alineatul (6), organul de guvernare stabilește o strategie
  integrată
  privind dezvoltarea de terminale strategice pentru ca acestea să fie în măsură să răspundă nevoilor transporturilor feroviare de marfă care circulă pe coridorul de transport de marfă
  , în special în calitate de noduri intermodale de-a lungul coridoarelor de transport de marfă. Aceasta include cooperarea cu administrațiile regionale, locale și naționale, precum și alocarea terenurilor pentru dezvoltarea de terminale pentru transportul feroviar de marfă și facilitarea accesului la fonduri pentru încurajarea acestor proiecte. Organul de guvernare se asigură că sunt create suficiente terminale în poziții strategice, în funcție de volumul de trafic așteptat.

(2)   Organul de guvernare ia măsurile adecvate pentru realizarea acestei strategii, pe care o revizuiește periodic.

CAPITOLUL IV

ADMINISTRAREA CORIDORULUI DE TRANSPORT DE MARFĂ

Articolul 10

Ghișeu unic pentru solicitările de trase internaționale

(1)   Organul de guvernare înființează un ghișeu unic
  care răspunde solicitărilor
  de trase pentru trenurile de marfă care traversează cel puțin o frontieră de-a lungul coridorului de transport de marfă
  sau folosesc mai multe rețele
  .

(2)   
  Administratorii individuali de infrastructură dintr-un coridor de marfă pot fi desemnați să funcționeze ca interfață cu ghișeul unic pentru solicitanții de trase.

(3)   Organismele de control în cauză, menționate la articolul 17 ║, asigură desfășurarea activităților ghișeului unic în condiții transparente și nediscriminatorii.

Articolul 11

Categorii-tip de trase din cadrul coridoarelor de mărfuri

(1)   Organul de guvernare definește
  și actualizează periodic categoriile-tip de trase pentru trenurile de marfă
  , valabile în cadrul întregului coridor de transport de marfă. Cel puțin una dintre aceste categorii ║ include
  , printre categoriile respective de trase, o trasă cu
  un timp de transport performant și punctualitate garantată („transport de marfă facilitat
  ”).

(2)   Criteriile de definire a categoriilor-tip de trafic de mărfuri sunt adoptate
  de organul de guvernare după consultarea solicitanților care ar putea utiliza coridorul de transport de marfă
  .

Articolul 12

Trase alocate trenurilor de marfă

(1)   
  În plus față de cazurile menționate
  la articolul 20 alineatul (2) din Directiva 2001/14/CE, administratorii de
  infrastructură în cauză
  rezervă
  capacitatea, pe baza evaluării nevoilor pieței de rezervă de capacități. Administratorii de infrastructură publică graficul de circulație al trasei trenurilor necesare pentru respectarea cerințelor impuse de traficul internațional de marfă facilitat
  pentru exercițiul următor, înaintea exercițiului anual de definire a graficului de circulație menționat la articolul 18 din Directiva 2001/14/CE, pe baza traficului de marfă constatat și a studiului de piață menționat la articolul 5 alineatul (2) din prezentul regulament.

(2)   Administratorii infrastructurii mențin o
  asemenea
  rezervă
  , în urma evaluării preliminare a necesității de constituire a unei rezerve de capacități pentru solicitările ad hoc, garantându-se un nivel adecvat al calității trasei alocate, sub aspectul timpilor de parcurs pe trasă și al graficului adaptat la traficul internațional de marfă facilitat,
  în cadrul graficului fix de circulație, pentru a putea răspunde rapid și în mod corespunzător solicitărilor ad hoc de capacități prevăzute la articolul 23 din Directiva 2001/14/CE. ▐

▐

(3)   Cu excepția situațiilor de forță majoră, o trasă alocată unei operațiuni de transport de marfă
  facilitat în temeiul prezentului articol
  nu poate fi anulată cu mai puțin de
  o lună
  înaintea graficului său de circulație în cazul în care solicitantul respectiv nu își dă acordul în acest sens.
  Solicitantul poate să sesizeze organismul de control. Astfel cum este prevăzut la articolul 27 din Directiva 2001/14/CE, administratorul infrastructurii poate stabili în documentul de referință al rețelei condițiile conform cărora ține cont de nivelurile anterioare de utilizare a traselor în determinarea priorităților pentru procesul de alocare a capacităților.

(4)   Administratorii infrastructurii coridorului de transport de marfă și grupul de lucru menționat la articolul 4 alineatul (6) stabilesc proceduri pentru asigurarea unei coordonări optime a alocării capacităților
  , în conformitate cu prezentul articol, luând în considerare accesul la terminalele
  strategice prevăzute la articolul 9.

(5)
     
  Administratorii de infrastructură includ în condițiile de utilizare o taxă pentru trasele alocate, dar neutilizate în final. Cuantumul acestei taxe este adecvat, cu efect de descurajare și eficient.

Articolul 13

Solicitanți autorizați

Fără a aduce atingere articolului 16 alineatul (1) din Directiva 2001/14/CE, alți solicitanți decât întreprinderile feroviare și grupările internaționale pe care acestea le constituie pot cere trase pentru transporturi de marfă dacă acestea privesc ▐ mai multe sectoare ale coridorului de transport de marfă.

Articolul 14

Gestionarea traficului

(1)   
  În urma unei propuneri din partea organului de guvernare a coridorului de transport de marfă și în conformitate cu principiile și planurile menționate la alineatul (2),
  administratorii infrastructurii coridorului de transport de marfă stabilesc și publică, în documentul de referință al rețelei prevăzut la articolul 3 și în anexa I la Directiva 2001/14/CE, regulile de prioritate între diferitele tipuri de
  trase, în special pentru cele privind trasele alocate trenurilor întârziate,
  în cazul unei perturbări a circulației
  , pentru fiecare parte a coridorului
  de transport de marfă.

(2)   Regulile de prioritate la care se face referire în alineatul (1) ║ trebuie cel puțin să prevadă ║
  , cu excepția orelor de vârf, când prezentul alineat nu se aplică,
  că trasa alocată unui tren care realizează un transport de marfă
  facilitat
  și care se conformează dispozițiilor inițiale ale trasei sale
  este respectată în măsura posibilului sau trebuie cel puțin să reducă la minimum întârzierile globale, punând accentul, în același timp, pe întârzierile trenurilor care realizează un transport de marfă facilitat. Organul de guvernare, în colaborare cu solicitanții, elaborează și publică:

| (
  a) | principii de reglementare feroviară care garantează că trenurile care realizează un transport de marfă facilitat sunt tratate în mod optim în ceea ce privește alocarea capacităților reduse; |
| --- | --- |

(
  a)

principii de reglementare feroviară care garantează că trenurile care realizează un transport de marfă facilitat sunt tratate în mod optim în ceea ce privește alocarea capacităților reduse;

| (b) | planuri de urgență în cazul unei perturbări pe coridor, bazate pe aceste principii. |
| --- | --- |

(b)

planuri de urgență în cazul unei perturbări pe coridor, bazate pe aceste principii.

Fiecare stat membru definește orele de vârf în documentul de referință al rețelei prin intermediul gestionarului de infrastructură. Orele de vârf se aplică doar zilelor lucrătoare și sunt limitate la o durată maximă de 3 ore dimineața și la o durată maximă de 3 ore după-amiaza. Atunci când se stabilesc orele de vârf, se ia în considerare transportul regional de călători și transportul pe distanțe lungi.

(3)   Administratorii infrastructurii coridorului de transport de marfă stabilesc proceduri de coordonare a gestionării traficului de-a lungul coridorului de transport de marfă.

(4)   Administratorii infrastructurii coridorului de transport de marfă și grupul de lucru menționat la articolul 4 alineatul (6) stabilesc proceduri pentru asigurarea unei coordonări optime între exploatarea infrastructurii feroviare și exploatarea terminalelor strategice prevăzute la articolul 9.

Articolul 15

Informații cu privire la utilizarea coridorului de transport de marfă

Organul de guvernare stabilește și publică un raport care conține:

| (a) | toate informațiile conținute în documentele de referință ale rețelelor naționale care privesc coridorul de transport de marfă, stabilite conform procedurii de la articolul 3 din Directiva 2001/14/CE; |
| --- | --- |

(a)

toate informațiile conținute în documentele de referință ale rețelelor naționale care privesc coridorul de transport de marfă, stabilite conform procedurii de la articolul 3 din Directiva 2001/14/CE;

| (b) | lista și caracteristicile terminalelor strategice, precum și toate informațiile referitoare la condițiile și modalitățile de acces la terminalele strategice. |
| --- | --- |

(b)

lista și caracteristicile terminalelor strategice, precum și toate informațiile referitoare la condițiile și modalitățile de acces la terminalele strategice.

Articolul 16

Calitatea serviciului pe coridorul de transport de marfă

(1)   Administratorii infrastructurii coridorului de transport de marfă asigură coerența între sistemele de îmbunătățire a performanțelor aflate în vigoare în cadrul coridorului de transport de marfă, astfel cum sunt menționate la articolul 11 din Directiva 2001/14/CE.
  Coerența este verificată de organismele de control, care cooperează în acest domeniu, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din prezentul regulament.

(2)   Pentru a măsura calitatea serviciului și capacitatea serviciilor internaționale și naționale de transport feroviar pe coridorul de transport de marfă, organul de guvernare consultă solicitanții care ar putea utiliza coridoarele și utilizatorii serviciilor feroviare de transport de marfă în legătură cu indicatorii de
  performanță ai coridorului ▐.
  În urma acestei consultări, organul de guvernare definește și
  publică
  indicatorii respectivi
  cel puțin o dată pe an.

▐

Articolul 17

Organisme de control

(1)   Organismele de control prevăzute la articolul 30 din Directiva 2001/14/CE și responsabile pentru coridorul de transport de marfă cooperează în vederea supravegherii activităților internaționale ale administratorilor infrastructurii și ale solicitanților pe coridorul de transport de marfă. Aceste organisme se consultă reciproc și fac schimb de informații. Ele solicită, dacă este cazul, informațiile necesare de la administratorii de infrastructură din statul membre pentru care sunt responsabile.
  Administratorii de infrastructură și alte părți terțe implicate în alocarea capacităților internaționale sunt obligați să ofere organismelor de control în cauză, fără întârziere, toate informațiile necesare privind trasele internaționale și capacitățile de care sunt responsabili.

(2)   În cazul unei reclamații a unui solicitant în privința serviciilor internaționale de transport feroviar de marfă sau în cadrul unei investigații, organismul respectiv de control consultă organismul de control din orice alt stat membru pe teritoriul căruia trece coridorul respectiv și îi solicită informațiile necesare, înainte de a lua o hotărâre. Celelalte organisme de control furnizează toate informațiile pe care ele însele au dreptul să le solicite în virtutea legislației lor naționale. Dacă este cazul, organismul de control care primește reclamația sau care a inițiat investigația transferă dosarul la organismul de control competent, pentru a permite luarea de măsuri față de părțile implicate
  , în conformitate cu procedura stabilită prin articolul 30 alineatele (5) și (6) din Directiva 2001/14/CE
  .

CAPITOLUL V

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 18

Comitetul

(1)   Comisia este asistată de un comitet.

(2)   Atunci când se face referire la prezentul alineat, se aplică articolele 3 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie.

▐

(3)   Atunci când se face referire la prezentul alineat, se aplică articolul 5a alineatele (l)-(4) și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie.

▐

Articolul 19

Derogare

Dacă este cazul, un stat membru poate beneficia de o derogare de la dispozițiile prezentului regulament. În acest sens, el transmite Comisiei o cerere motivată de derogare. Comisia adoptă o decizie privind această cerere, în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 18 alineatul (2), ținând cont de situația geografică, precum și de dezvoltarea serviciilor feroviare de transport de marfă în statul membru care a înaintat cererea de derogare.

Articolul 20

Monitorizarea implementării

Statele membre în cauză înaintează Comisiei, la fiecare 2 ani după crearea coridorului de transport de marfă, un raport care prezintă rezultatele cooperării lor prevăzute la articolul 4 alineatul (1). Comisia analizează acest raport și informează comitetul prevăzut la articolul 18.

Articolul 21

Raport

Comisia examinează periodic aplicarea prezentului regulament. Ea înaintează un raport Parlamentului European și Consiliului, prima dată în termen ...
   (12) și ulterior o dată la trei ani.

Articolul 22

Revizuire

Dacă, în cazul unei revizuiri a orientărilor pentru TEN-T, în conformitate cu modalitățile prevăzute la articolul 18 alineatul (3) din Decizia nr. 1692/96/CE, Comisia consideră că este adecvat să adapteze prezentul regulament la aceste orientări, ea prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere de modificare a prezentului regulament în mod corespunzător. În mod similar, anumite decizii luate în conformitate cu prezentul regulament pot presupune necesitatea unei revizuiri a orientărilor pentru TEN-T.

Articolul 23

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate satele membre.

Adoptat la ║,

Pentru Parlamentul European

Președinte

Pentru Consiliu

Președinte

---

(1)  JO C [...], [...], p. [...].

1

(2)  JO C [...], [...], p. [...].

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 23 aprilie 2009.

3

Poziția

European

23 aprilie 2009.

(4)  JO L 75, 15.3.2001, p. 29.

4

(5)  
  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

5

JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

(6)  JO L 237, 24.8.1991, p. 25.

6

(7)  Un an de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

7

Un an de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

(8)  Trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

8

Trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

(9)  JO L 228, 9.9.1996, p. 1

9

(10)  JO L 199, 31.7.1985, p. 1.

10

(11)  JO L 191, 18.7.2008, p. 1.

11

(12)  Cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

12

Cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Joi, 23 aprilie 2009ANEXĂ

Criterii de evaluare a propunerilor de creare a unui coridor de transport de marfă

Selectarea coridoarelor de transport de marfă prevăzută la articolul 3, precum și actualizarea rețelei feroviare pentru un transport de marfă competitiv se realizează conform următoarelor criterii:

| (a) | existența unei scrisori de intenție a statelor membre în cauză care confirmă voința acestora de a crea coridorul de transport de marfă;
  ▐ |
| --- | --- |

(a)

existența unei scrisori de intenție a statelor membre în cauză care confirmă voința acestora de a crea coridorul de transport de marfă;

▐

| (b) | în cazul în care itinerariul coridorului de transport de marfă coincide cu un segment (sau o parte dintr-un segment) al unuia sau mai multor proiecte prioritare ale TEN-T (1), acest segment este integrat în coridorul de transport de marfă, exceptând cazul în care este dedicat serviciilor de transport de călători; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care itinerariul coridorului de transport de marfă coincide cu un segment (sau o parte dintr-un segment) al unuia sau mai multor proiecte prioritare ale TEN-T (1), acest segment este integrat în coridorul de transport de marfă, exceptând cazul în care este dedicat serviciilor de transport de călători;

| (c) | coridorul de transport de marfă a cărui creare este propusă traversează teritoriul a cel puțin trei state membre sau a cel puțin două state membre dacă distanța între nodurile feroviare deservite de coridorul propus depășește 500 de kilometri; |
| --- | --- |

(c)

coridorul de transport de marfă a cărui creare este propusă traversează teritoriul a cel puțin trei state membre sau a cel puțin două state membre dacă distanța între nodurile feroviare deservite de coridorul propus depășește 500 de kilometri;

| (d) | fezabilitatea economică și beneficiile socio-economice ale coridorului de transport de marfă; |
| --- | --- |

(d)

fezabilitatea economică și beneficiile socio-economice ale coridorului de transport de marfă;

| (e) | coerența ansamblului de coridoare de transport de marfă propuse de statele membre pentru a ajunge la crearea unei rețele feroviare europene pentru un transport de marfă competitiv; |
| --- | --- |

(e)

coerența ansamblului de coridoare de transport de marfă propuse de statele membre pentru a ajunge la crearea unei rețele feroviare europene pentru un transport de marfă competitiv;

| (f) | coerența cu rețelele feroviare europene existente, precum coridoarele ERTMS și coridoarele definite de RailNetEurope; |
| --- | --- |

(f)

coerența cu rețelele feroviare europene existente, precum coridoarele ERTMS și coridoarele definite de RailNetEurope;

| (g) | prezența unei bune interconexiuni cu celelalte moduri de transport, în special datorită unei rețele adecvate de terminale strategice, inclusiv în legătură cu porturile maritime și în interiorul continentului; |
| --- | --- |

(g)

prezența unei bune interconexiuni cu celelalte moduri de transport, în special datorită unei rețele adecvate de terminale strategice, inclusiv în legătură cu porturile maritime și în interiorul continentului;

| (h) | abordarea propusă pentru punerea în aplicare a dispozițiilor articolelor 4-16. |
| --- | --- |

(h)

abordarea propusă pentru punerea în aplicare a dispozițiilor articolelor 4-16.

---

(1)  A se vedea anexa III la Decizia nr. 1692/96/CE.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/368 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/368

---

Joi, 23 aprilie 2009Drepturile pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere ***I

P6_TA(2009)0286

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (COM(2008)0414 – C6-0257/2008 – 2008/0142(COD))

2010/C 184 E/73

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0414),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0257/2008),

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

având în vedere articolele 51 și 35 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru afaceri juridice și al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A6-0233/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Joi, 23 aprilie 2009P6_TC1-COD(2008)0142

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 23 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 95 al acestuia,

având în vedere propunerea Comisiei ║,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

după consultarea Autorității Europene pentru Protecția Datelor (3),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (4),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 152 alineatul (1) din tratat trebuie asigurat un nivel ridicat de protecție a sănătății umane în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților comunitare. Aceasta implică că trebuie asigurat un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, de asemenea, atunci când Comunitatea acționează conform altor dispoziții ale tratatului. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 152 alineatul (1) din tratat trebuie asigurat un nivel ridicat de protecție a sănătății umane în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților comunitare. Aceasta implică că trebuie asigurat un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, de asemenea, atunci când Comunitatea acționează conform altor dispoziții ale tratatului.

| (2) | Având în vedere că condițiile pentru a recurge la articolul 95 din tratat ca temei juridic sunt îndeplinite, Comunitatea se bazează pe aceasta chiar și când protecția sănătății publice este un factor decisiv în alegerile făcute; în această privință, articolul 95 alineatul (3) din tratat prevede, în mod expres, că ▐ ar trebui garantat un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, luând în considerare, în special, orice evoluție nouă bazată pe dovezi științifice. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere că condițiile pentru a recurge la articolul 95 din tratat ca temei juridic sunt îndeplinite, Comunitatea se bazează pe aceasta chiar și când protecția sănătății publice este un factor decisiv în alegerile făcute; în această privință, articolul 95 alineatul (3) din tratat prevede, în mod expres, că ▐ ar trebui garantat un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, luând în considerare, în special, orice evoluție nouă bazată pe dovezi științifice.

| (3) | Parlamentul European a adoptat, la 9 iunie 2005, cu 554 de voturi pentru și 12 împotrivă, rezoluția referitoare la mobilitatea pacienților și evoluțiile din domeniul asistenței medicale în Uniunea Europeană (5), în care solicita certitudine juridică și claritate în ceea ce privește drepturile și procedurile pentru pacienți, cadrele medicale și statele membre. |
| --- | --- |

(3)

Parlamentul European a adoptat, la 9 iunie 2005, cu 554 de voturi pentru și 12 împotrivă, rezoluția referitoare la mobilitatea pacienților și evoluțiile din domeniul asistenței medicale în Uniunea Europeană (5), în care solicita certitudine juridică și claritate în ceea ce privește drepturile și procedurile pentru pacienți, cadrele medicale și statele membre.

| (4) | Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile generale de drept, așa cum sunt recunoscute în special de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (6)
  („Carta”). Dreptul de acces la asistență medicală și dreptul de a beneficia de tratament medical în condițiile stabilite prin legislația și practicile naționale sunt recunoscute de articolul 35 din Cartă. Îndeosebi, prezenta directivă trebuie pusă în practică și aplicată respectând drepturile la viața personală și de familie, protecția datelor cu caracter personal, egalitatea în fața legii, precum și principiul nediscriminării și dreptul la despăgubire eficientă și la proces echitabil, în conformitate cu principiile generale de drept consacrate de articolele 7, 8, 20, 21, 47 din Cartă. |
| --- | --- |

(4)

Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile generale de drept, așa cum sunt recunoscute în special de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (6)
  („Carta”). Dreptul de acces la asistență medicală și dreptul de a beneficia de tratament medical în condițiile stabilite prin legislația și practicile naționale sunt recunoscute de articolul 35 din Cartă. Îndeosebi, prezenta directivă trebuie pusă în practică și aplicată respectând drepturile la viața personală și de familie, protecția datelor cu caracter personal, egalitatea în fața legii, precum și principiul nediscriminării și dreptul la despăgubire eficientă și la proces echitabil, în conformitate cu principiile generale de drept consacrate de articolele 7, 8, 20, 21, 47 din Cartă.

| (5) | Sistemele de sănătate din Comunitate reprezintă o componentă importantă a nivelurilor ridicate de protecție socială în Europa, contribuind în același timp la coeziunea și justiția socială, precum și la dezvoltarea durabilă. Ele fac parte, de asemenea, din cadrul mai larg al serviciilor de interes general. |
| --- | --- |

(5)

Sistemele de sănătate din Comunitate reprezintă o componentă importantă a nivelurilor ridicate de protecție socială în Europa, contribuind în același timp la coeziunea și justiția socială, precum și la dezvoltarea durabilă. Ele fac parte, de asemenea, din cadrul mai larg al serviciilor de interes general.

| (6) | Prezenta directivă respectă și nu aduce atingere libertății fiecărui stat membru de a decide tipul de asistență medicală pe care îl consideră adecvat. Nicio dispoziție din prezenta directivă nu ar trebui să fie interpretată într-un mod care să submineze alegerile etice fundamentale ale statelor membre. |
| --- | --- |

(6)

Prezenta directivă respectă și nu aduce atingere libertății fiecărui stat membru de a decide tipul de asistență medicală pe care îl consideră adecvat. Nicio dispoziție din prezenta directivă nu ar trebui să fie interpretată într-un mod care să submineze alegerile etice fundamentale ale statelor membre.

| (7) | Astfel cum s-a confirmat de Curtea de Justiție în repetate rânduri, deși se recunoaște natura lor specifică, toate tipurile de asistență medicală intră sub incidența tratatului. |
| --- | --- |

(7)

Astfel cum s-a confirmat de Curtea de Justiție în repetate rânduri, deși se recunoaște natura lor specifică, toate tipurile de asistență medicală intră sub incidența tratatului.

| (8) | Curtea de Justiție a abordat deja unele aspecte legate de asistența medicală transfrontalieră, în special cu privire la rambursarea asistenței medicale acordate într-un stat membru, altul decât cel în care are reședința beneficiarul asistenței. ▐ Este importantă abordarea acestor aspecte prin intermediul unui instrument legal comunitar specific, în vederea aplicării mai generale și mai eficiente a principiilor stabilite de Curtea de Justiție, de la caz la caz. |
| --- | --- |

(8)

Curtea de Justiție a abordat deja unele aspecte legate de asistența medicală transfrontalieră, în special cu privire la rambursarea asistenței medicale acordate într-un stat membru, altul decât cel în care are reședința beneficiarul asistenței. ▐ Este importantă abordarea acestor aspecte prin intermediul unui instrument legal comunitar specific, în vederea aplicării mai generale și mai eficiente a principiilor stabilite de Curtea de Justiție, de la caz la caz.

| (9) | În cadrul Concluziilor sale, la 1 și 2 iunie 2006privind valorile și principiile comune din sistemele de sănătate ale Uniunii Europene
   (7)
  (Concluziile Consiliului din 1 și 2 iunie 2006), Consiliul ║ a adoptat o declarație privind „Valorile și principiile comune ║ ”, subliniind valoarea unei inițiative privind asistența medicală transfrontalieră care asigură claritate pentru cetățenii europeni cu privire la drepturile lor când se deplasează dintr-un stat membru în altul, pentru a asigura certitudinea juridică. |
| --- | --- |

(9)

În cadrul Concluziilor sale, la 1 și 2 iunie 2006privind valorile și principiile comune din sistemele de sănătate ale Uniunii Europene
   (7)
  (Concluziile Consiliului din 1 și 2 iunie 2006), Consiliul ║ a adoptat o declarație privind „Valorile și principiile comune ║ ”, subliniind valoarea unei inițiative privind asistența medicală transfrontalieră care asigură claritate pentru cetățenii europeni cu privire la drepturile lor când se deplasează dintr-un stat membru în altul, pentru a asigura certitudinea juridică.

| (10) | Prezenta directivă are scopul de a stabili un cadru general pentru furnizarea unei asistențe medicale transfrontaliere sigure, de înaltă calitate și eficiente în Comunitate
  în ceea ce privește
  mobilitatea pacienților ▐, precum și un nivel ridicat de protecție a sănătății, respectând în același timp responsabilitățile statelor membre în ceea ce privește definirea beneficiilor de securitate socială legate de domeniul sănătății, precum și
  pentru
  organizarea și furnizarea de asistență medicală, îngrijire medicală precum și beneficii de securitate socială, în special în caz de boală. |
| --- | --- |

(10)

Prezenta directivă are scopul de a stabili un cadru general pentru furnizarea unei asistențe medicale transfrontaliere sigure, de înaltă calitate și eficiente în Comunitate
  în ceea ce privește
  mobilitatea pacienților ▐, precum și un nivel ridicat de protecție a sănătății, respectând în același timp responsabilitățile statelor membre în ceea ce privește definirea beneficiilor de securitate socială legate de domeniul sănătății, precum și
  pentru
  organizarea și furnizarea de asistență medicală, îngrijire medicală precum și beneficii de securitate socială, în special în caz de boală.

| (11) | Prezenta directivă privind aplicarea drepturilor pacienților la asistență medicală transfrontalieră se aplică tuturor tipurilor de asistență medicală. Astfel cum s-a confirmat de către Curtea de Justiție, nici natura ║ specială a asistenței medicale și nici modul său de organizare sau finanțare nu o situează în afara sferei de aplicare a principiului fundamental al liberei circulații. În ceea ce privește asistența pe termen lung, prezenta directivă nu se aplică asistenței și sprijinului pentru familii sau persoane care
  au
  , pentru o perioadă lungă de timp,
  anumite nevoi de îngrijire, sprijin sau asistență în măsura în care acestea implică tratament specific specializat sau ajutor furnizat de un sistem de securitate socială, cuprinzând, în special, toate serviciile de asistență pe termen lung care sunt considerate necesare pentru a oferi persoanei ce are nevoie de îngrijire o viață cât mai împlinită și mai independentă posibil. Prezenta directivă nu
  se aplică, de exemplu, caselor rezidențiale, locuințelor, asistenței acordate persoanelor în vârstă sau copiilor de către asistenți sociali, îngrijitori voluntari sau profesioniști, alții decât cadrele medicale. |
| --- | --- |

(11)

Prezenta directivă privind aplicarea drepturilor pacienților la asistență medicală transfrontalieră se aplică tuturor tipurilor de asistență medicală. Astfel cum s-a confirmat de către Curtea de Justiție, nici natura ║ specială a asistenței medicale și nici modul său de organizare sau finanțare nu o situează în afara sferei de aplicare a principiului fundamental al liberei circulații. În ceea ce privește asistența pe termen lung, prezenta directivă nu se aplică asistenței și sprijinului pentru familii sau persoane care
  au
  , pentru o perioadă lungă de timp,
  anumite nevoi de îngrijire, sprijin sau asistență în măsura în care acestea implică tratament specific specializat sau ajutor furnizat de un sistem de securitate socială, cuprinzând, în special, toate serviciile de asistență pe termen lung care sunt considerate necesare pentru a oferi persoanei ce are nevoie de îngrijire o viață cât mai împlinită și mai independentă posibil. Prezenta directivă nu
  se aplică, de exemplu, caselor rezidențiale, locuințelor, asistenței acordate persoanelor în vârstă sau copiilor de către asistenți sociali, îngrijitori voluntari sau profesioniști, alții decât cadrele medicale.

| (12) | Prezenta directivă nu se aplică în cazul transplanturilor de organe. Având în vedere natura lor specifică, acestea vor fi reglementate de o directivă separată. |
| --- | --- |

(12)

Prezenta directivă nu se aplică în cazul transplanturilor de organe. Având în vedere natura lor specifică, acestea vor fi reglementate de o directivă separată.

| (13) | În sensul prezentei directive, conceptul de „asistență medicală transfrontalieră” acoperă
  doar recurgerea la asistență medicală într-un stat membru altul decât cel în care pacientul este asigurat. Acest aspect se definește ca și „mobilitatea pacienților”. |
| --- | --- |

(13)

În sensul prezentei directive, conceptul de „asistență medicală transfrontalieră” acoperă
  doar recurgerea la asistență medicală într-un stat membru altul decât cel în care pacientul este asigurat. Acest aspect se definește ca și „mobilitatea pacienților”.

| (14) | Astfel cum au consimțit statele membre în cadrul Concluziilor Consiliului din 1 și 2 iunie 2006, există o serie de principii de funcționare comune ale sistemelor de sănătate din întreaga Comunitate. Aceste principii de funcționare includ calitatea, siguranța, îngrijirea bazate pe elemente de probă și pe etică, implicarea pacientului, accesul la justiție, dreptul fundamental la respectarea vieții private în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, precum și confidențialitatea. Pacienții, personalul medical și autoritățile responsabile de sistemele de sănătate trebuie să se poată baza pe respectarea acestor principii de funcționare și pe structurile de punere în aplicare a acestor principii în întreaga Comunitate. Prin urmare, este adecvat a solicita autorităților din statele membre, pe teritoriul cărora este acordată asistența medicală, asumarea responsabilității de a asigura respectarea acestor principii de funcționare. Este necesară asigurarea încrederii pacienților în asistența medicală transfrontalieră, condiție esențială pentru realizarea mobilității pacienților ▐, precum și pentru garantarea unui nivel ridicat de protecție a sănătății.
  În ciuda acestor valori comune, se acceptă ca statele membre să ia decizii diferite din rațiuni etice cu privire la disponibilitatea anumitor tratamente și condițiile concrete de acces. Prezenta directivă nu aduce atingere diversității etice. |
| --- | --- |

(14)

Astfel cum au consimțit statele membre în cadrul Concluziilor Consiliului din 1 și 2 iunie 2006, există o serie de principii de funcționare comune ale sistemelor de sănătate din întreaga Comunitate. Aceste principii de funcționare includ calitatea, siguranța, îngrijirea bazate pe elemente de probă și pe etică, implicarea pacientului, accesul la justiție, dreptul fundamental la respectarea vieții private în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, precum și confidențialitatea. Pacienții, personalul medical și autoritățile responsabile de sistemele de sănătate trebuie să se poată baza pe respectarea acestor principii de funcționare și pe structurile de punere în aplicare a acestor principii în întreaga Comunitate. Prin urmare, este adecvat a solicita autorităților din statele membre, pe teritoriul cărora este acordată asistența medicală, asumarea responsabilității de a asigura respectarea acestor principii de funcționare. Este necesară asigurarea încrederii pacienților în asistența medicală transfrontalieră, condiție esențială pentru realizarea mobilității pacienților ▐, precum și pentru garantarea unui nivel ridicat de protecție a sănătății.
  În ciuda acestor valori comune, se acceptă ca statele membre să ia decizii diferite din rațiuni etice cu privire la disponibilitatea anumitor tratamente și condițiile concrete de acces. Prezenta directivă nu aduce atingere diversității etice.

| (15) | Având în vedere că este imposibil să se anticipeze dacă un anumit furnizor de asistență medicală va furniza asistență medicală unui pacient dintr-un alt stat membru sau unui pacient din același stat membru, este necesar ca cerințele privind asigurarea unor servicii de asistență medicale în conformitate cu principii comune și standarde clare de calitate și siguranță să fie aplicabile tuturor tipurilor de asistență medicală pentru a garanta libertatea de a furniza și de a beneficia de asistență medicală transfrontalieră, fapt ce constituie obiectivul directivei. Autoritățile statelor membre trebuie să respecte valorile fundamentale comune de universalitate, acces la îngrijire de bună calitate, echitate și solidaritate, recunoscute deja pe scară largă de către instituțiile comunitare și de către toate statele membre ca valori pe care sistemele de sănătate din Europa le împărtășesc. Statele membre trebuie să garanteze, de asemenea, respectarea acestor valori în ceea ce privește pacienții și cetățenii provenind din alt stat membru, precum și aplicarea unui tratament echitabil tuturor pacienților pe baza nevoilor medicale ale acestora și nu pe baza afilierii la regimul de securitate socială dintr-un anumit stat membru. În acest fel, statele membre trebuie să respecte principiul libertății de circulație
  a persoanelor
  în cadrul pieței interne, principiul nediscriminării, printre altele, pe baza naționalității, ▐ principiul necesității și al proporționalității restricțiilor cu privire la libera circulație. Cu toate acestea, nicio dispoziție din prezenta directivă nu solicită furnizorilor de asistență medicală să accepte pentru un tratament planificat sau să acorde prioritate pacienților provenind din alte state membre în detrimentul altor pacienți cu nevoi medicale similare, de exemplu prin creșterea timpului de așteptare pentru tratament.
  Pentru a permite pacienților să facă alegeri în cunoștință de cauză în cazul în care intenționează să primească asistență medicală într-un alt stat membru, statele membre ar trebui să garanteze că pacienții primesc, la cerere, informațiile pertinente referitoare la normele privind sănătatea și calitatea asistenței medicale aplicate de statul membru în care se desfășoară tratamentul, precum și la caracteristicile asistenței medicale prestate de către un anumit furnizor de asistență medicală. Aceste informații ar trebui puse la dispoziția publicului și în formate accesibile pentru persoanele cu handicap. |
| --- | --- |

(15)

Având în vedere că este imposibil să se anticipeze dacă un anumit furnizor de asistență medicală va furniza asistență medicală unui pacient dintr-un alt stat membru sau unui pacient din același stat membru, este necesar ca cerințele privind asigurarea unor servicii de asistență medicale în conformitate cu principii comune și standarde clare de calitate și siguranță să fie aplicabile tuturor tipurilor de asistență medicală pentru a garanta libertatea de a furniza și de a beneficia de asistență medicală transfrontalieră, fapt ce constituie obiectivul directivei. Autoritățile statelor membre trebuie să respecte valorile fundamentale comune de universalitate, acces la îngrijire de bună calitate, echitate și solidaritate, recunoscute deja pe scară largă de către instituțiile comunitare și de către toate statele membre ca valori pe care sistemele de sănătate din Europa le împărtășesc. Statele membre trebuie să garanteze, de asemenea, respectarea acestor valori în ceea ce privește pacienții și cetățenii provenind din alt stat membru, precum și aplicarea unui tratament echitabil tuturor pacienților pe baza nevoilor medicale ale acestora și nu pe baza afilierii la regimul de securitate socială dintr-un anumit stat membru. În acest fel, statele membre trebuie să respecte principiul libertății de circulație
  a persoanelor
  în cadrul pieței interne, principiul nediscriminării, printre altele, pe baza naționalității, ▐ principiul necesității și al proporționalității restricțiilor cu privire la libera circulație. Cu toate acestea, nicio dispoziție din prezenta directivă nu solicită furnizorilor de asistență medicală să accepte pentru un tratament planificat sau să acorde prioritate pacienților provenind din alte state membre în detrimentul altor pacienți cu nevoi medicale similare, de exemplu prin creșterea timpului de așteptare pentru tratament.
  Pentru a permite pacienților să facă alegeri în cunoștință de cauză în cazul în care intenționează să primească asistență medicală într-un alt stat membru, statele membre ar trebui să garanteze că pacienții primesc, la cerere, informațiile pertinente referitoare la normele privind sănătatea și calitatea asistenței medicale aplicate de statul membru în care se desfășoară tratamentul, precum și la caracteristicile asistenței medicale prestate de către un anumit furnizor de asistență medicală. Aceste informații ar trebui puse la dispoziția publicului și în formate accesibile pentru persoanele cu handicap.

| (16) | În plus, pacienții din alte state membre ar trebui să se bucure de egalitate de tratament ║ cu resortisanții statului membru în care are loc tratamentul și, conform principiilor generale de echitate și nediscriminare, așa cum sunt recunoscute de articolul 21 din Cartă, aceștia nu ar trebui, în niciun caz, să fie discriminați pe criterii de sex, rasă, culoare, origine etnică sau socială, caracteristici genetice, limbă, religie sau convingeri, opinii politice sau pe baza oricăror alte opinii, apartenență la o minoritate națională, bunuri deținute, naștere, invaliditate, vârstă sau orientare sexuală. Pot exista diferențe între statele membre în ceea ce privește tratamentul acordat diferitelor grupuri de pacienți doar dacă pot demonstra că acest lucru este justificat de motive medicale legitime, cum ar fi în cazul măsurilor specifice pentru femei sau pentru anumite grupe de vârstă (de exemplu, vaccinarea gratuită a copiilor sau a persoanelor în vârstă). În plus, deoarece prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Cartă ║, trebuie să fie pusă în practică și aplicată respectând drepturile la egalitatea în fața legii și principiul nediscriminării, în conformitate cu principiile generale de drept consacrate de articolele 20 și 21 ale Cartei. Prezenta directivă se aplică fără să aducă atingere Directivei 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (8)

  , Directivei 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (9), Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (10) și Directiva Consiliului 2009/.../CE cu privire la punerea în aplicare a principiului egalității de tratament al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală

   (11)

  ,
  care pun în aplicare articolul 13 din tratat. Ținând cont de acestea, prezenta directivă prevede că pacienții se bucură de egalitate de tratament cu resortisanții statului membru în care are loc tratamentul, inclusiv de beneficiul protecției împotriva discriminării prevăzut conform legislației comunitare cât și de legislația statului membru în care are loc tratamentul. |
| --- | --- |

(16)

În plus, pacienții din alte state membre ar trebui să se bucure de egalitate de tratament ║ cu resortisanții statului membru în care are loc tratamentul și, conform principiilor generale de echitate și nediscriminare, așa cum sunt recunoscute de articolul 21 din Cartă, aceștia nu ar trebui, în niciun caz, să fie discriminați pe criterii de sex, rasă, culoare, origine etnică sau socială, caracteristici genetice, limbă, religie sau convingeri, opinii politice sau pe baza oricăror alte opinii, apartenență la o minoritate națională, bunuri deținute, naștere, invaliditate, vârstă sau orientare sexuală. Pot exista diferențe între statele membre în ceea ce privește tratamentul acordat diferitelor grupuri de pacienți doar dacă pot demonstra că acest lucru este justificat de motive medicale legitime, cum ar fi în cazul măsurilor specifice pentru femei sau pentru anumite grupe de vârstă (de exemplu, vaccinarea gratuită a copiilor sau a persoanelor în vârstă). În plus, deoarece prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Cartă ║, trebuie să fie pusă în practică și aplicată respectând drepturile la egalitatea în fața legii și principiul nediscriminării, în conformitate cu principiile generale de drept consacrate de articolele 20 și 21 ale Cartei. Prezenta directivă se aplică fără să aducă atingere Directivei 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (8)

  , Directivei 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (9), Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (10) și Directiva Consiliului 2009/.../CE cu privire la punerea în aplicare a principiului egalității de tratament al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală

   (11)

  ,
  care pun în aplicare articolul 13 din tratat. Ținând cont de acestea, prezenta directivă prevede că pacienții se bucură de egalitate de tratament cu resortisanții statului membru în care are loc tratamentul, inclusiv de beneficiul protecției împotriva discriminării prevăzut conform legislației comunitare cât și de legislația statului membru în care are loc tratamentul.

| (17) | Statele membre ar trebui să garanteze că, prin aplicarea prezentei directive, pacienții nu sunt încurajați să beneficieze, împotriva dorinței lor, de tratament în alt stat decât cel în care sunt afiliați. |
| --- | --- |

(17)

Statele membre ar trebui să garanteze că, prin aplicarea prezentei directive, pacienții nu sunt încurajați să beneficieze, împotriva dorinței lor, de tratament în alt stat decât cel în care sunt afiliați.

| (18) | Este, de asemenea, important să fie puse în practică măsuri specifice destinate să le garanteze femeilor condiții echitabile de acces la sistemele sanitare publice și la asistență specifică, în special la asistența medicală în domeniul ginecologic și al sănătății reproductive. |
| --- | --- |

(18)

Este, de asemenea, important să fie puse în practică măsuri specifice destinate să le garanteze femeilor condiții echitabile de acces la sistemele sanitare publice și la asistență specifică, în special la asistența medicală în domeniul ginecologic și al sănătății reproductive.

| (19) | Indiferent de situație, orice măsuri, adoptate de statele membre pentru a asigura furnizarea asistenței medicale conform unor standarde clare de calitate și siguranță, nu ar trebui să constituie noi bariere în calea liberei circulații a cadrelor medicale, astfel cum prevede tratatul și în special Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (12). |
| --- | --- |

(19)

Indiferent de situație, orice măsuri, adoptate de statele membre pentru a asigura furnizarea asistenței medicale conform unor standarde clare de calitate și siguranță, nu ar trebui să constituie noi bariere în calea liberei circulații a cadrelor medicale, astfel cum prevede tratatul și în special Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (12).

| (20) | Ar trebui depuse eforturi sistematice și continue pentru a garanta faptul că standardele de calitate și siguranță sunt îmbunătățite, în conformitate cu concluziile Consiliului din 1-2 iunie 2006 și ținând seama de progresele internaționale ale medicinei și de bunele practici medicale recunoscute la nivel general, precum și de noile tehnologii din domeniul sănătății. |
| --- | --- |

(20)

Ar trebui depuse eforturi sistematice și continue pentru a garanta faptul că standardele de calitate și siguranță sunt îmbunătățite, în conformitate cu concluziile Consiliului din 1-2 iunie 2006 și ținând seama de progresele internaționale ale medicinei și de bunele practici medicale recunoscute la nivel general, precum și de noile tehnologii din domeniul sănătății.

| (21) | Studiile efectuate sugerează că asistența medicală are efecte adverse în aproximativ 10 % din cazuri. Prin urmare, este
  esențial să se garanteze că statele membre în care se desfășoară tratamentul dispun de sisteme (inclusiv dispoziții privind asistența post-tratament) pentru
  abordarea
  presupuselor efecte
  adverse rezultate în urma asistenței medicale
  , astfel cum sunt definite de statul membru în care se desfășoară tratamentul,
  pentru a evita ca lipsa de încredere în mecanismele menționate să constituie un obstacol în calea utilizării asistenței medicale transfrontaliere. Acoperirea prejudiciului în cazul unor efecte adverse și compensațiile oferite de sistemele statului membru în care se desfășoară tratamentul nu ar trebui să aducă atingere posibilității statelor membre de a extinde acoperirea sistemelor lor naționale asupra pacienților cetățeni ai unui stat membru care doresc să beneficieze de asistență medicală într-un alt stat membru, atunci când tratamentul într-un alt stat este mai potrivit pacientului, în special în cazul pacienților pentru care este necesară recurgerea la asistență medicală într-un alt stat membru. |
| --- | --- |

(21)

Studiile efectuate sugerează că asistența medicală are efecte adverse în aproximativ 10 % din cazuri. Prin urmare, este
  esențial să se garanteze că statele membre în care se desfășoară tratamentul dispun de sisteme (inclusiv dispoziții privind asistența post-tratament) pentru
  abordarea
  presupuselor efecte
  adverse rezultate în urma asistenței medicale
  , astfel cum sunt definite de statul membru în care se desfășoară tratamentul,
  pentru a evita ca lipsa de încredere în mecanismele menționate să constituie un obstacol în calea utilizării asistenței medicale transfrontaliere. Acoperirea prejudiciului în cazul unor efecte adverse și compensațiile oferite de sistemele statului membru în care se desfășoară tratamentul nu ar trebui să aducă atingere posibilității statelor membre de a extinde acoperirea sistemelor lor naționale asupra pacienților cetățeni ai unui stat membru care doresc să beneficieze de asistență medicală într-un alt stat membru, atunci când tratamentul într-un alt stat este mai potrivit pacientului, în special în cazul pacienților pentru care este necesară recurgerea la asistență medicală într-un alt stat membru.

| (22) | Statele membre ar trebui să garanteze că mecanismele pentru protecția pacienților și pentru compensarea prejudiciului sunt în vigoare pentru asistența medicală acordată pe teritoriul lor și că aceste mecanisme sunt adecvate naturii și importanței riscului. Cu toate acestea, rămâne la latitudinea statului membru să determine tipul și/sau modalitățile de funcționare ale unui astfel de mecanism. |
| --- | --- |

(22)

Statele membre ar trebui să garanteze că mecanismele pentru protecția pacienților și pentru compensarea prejudiciului sunt în vigoare pentru asistența medicală acordată pe teritoriul lor și că aceste mecanisme sunt adecvate naturii și importanței riscului. Cu toate acestea, rămâne la latitudinea statului membru să determine tipul și/sau modalitățile de funcționare ale unui astfel de mecanism.

| (23) | Dreptul la protecția datelor cu caracter personal reprezintă un drept fundamental recunoscut prin articolul 8 din Cartă ║. Asigurarea continuității asistenței medicale transfrontaliere depinde de transferul de date cu caracter personal privind starea de sănătate a pacienților. Aceste date cu caracter personal ar trebui să poată circula liber între statele membre, dar în același timp ar trebui respectate drepturile fundamentale ale indivizilor. Directiva 95/46/CE a Parlamentului European si a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (13) stabilește dreptul persoanelor fizice de a avea acces la datele personale privind starea lor de sănătate, cum ar fi dosarele medicale care conțin diagnostice, rezultate ale examinărilor, evaluări realizate de medicul curant și orice alt tratament sau intervenție realizate. Aceste dispoziții se aplică, de asemenea, în cazul asistenței medicale transfrontaliere reglementate de prezenta directivă.
  Pacientul ar trebui să aibă posibilitatea de a opri publicarea acestor date în orice moment și de a primi confirmarea că datele sale au fost șterse. |
| --- | --- |

(23)

Dreptul la protecția datelor cu caracter personal reprezintă un drept fundamental recunoscut prin articolul 8 din Cartă ║. Asigurarea continuității asistenței medicale transfrontaliere depinde de transferul de date cu caracter personal privind starea de sănătate a pacienților. Aceste date cu caracter personal ar trebui să poată circula liber între statele membre, dar în același timp ar trebui respectate drepturile fundamentale ale indivizilor. Directiva 95/46/CE a Parlamentului European si a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (13) stabilește dreptul persoanelor fizice de a avea acces la datele personale privind starea lor de sănătate, cum ar fi dosarele medicale care conțin diagnostice, rezultate ale examinărilor, evaluări realizate de medicul curant și orice alt tratament sau intervenție realizate. Aceste dispoziții se aplică, de asemenea, în cazul asistenței medicale transfrontaliere reglementate de prezenta directivă.
  Pacientul ar trebui să aibă posibilitatea de a opri publicarea acestor date în orice moment și de a primi confirmarea că datele sale au fost șterse.

| (24) | Mai multe hotărâri ale Curții de Justiție au recunoscut dreptul pacienților în calitate de persoane asigurate la rambursarea cheltuielilor ocazionate de asistența medicală acordată în alt stat membru în cadrul regimului legal de securitate socială. Curtea de Justiție a stabilit că dispozițiile tratatului
  cuprind
  libertatea ▐ beneficiarilor de asistență medicală, inclusiv a persoanelor care au nevoie de tratament medical, de a se deplasa în alt stat membru pentru a beneficia acolo de asistența medicală. ▐ Legislația comunitară nu reduce prerogativele statelor membre în ceea ce privește organizarea sistemelor de asistență medicală și de securitate socială ale acestora ▐. |
| --- | --- |

(24)

Mai multe hotărâri ale Curții de Justiție au recunoscut dreptul pacienților în calitate de persoane asigurate la rambursarea cheltuielilor ocazionate de asistența medicală acordată în alt stat membru în cadrul regimului legal de securitate socială. Curtea de Justiție a stabilit că dispozițiile tratatului
  cuprind
  libertatea ▐ beneficiarilor de asistență medicală, inclusiv a persoanelor care au nevoie de tratament medical, de a se deplasa în alt stat membru pentru a beneficia acolo de asistența medicală. ▐ Legislația comunitară nu reduce prerogativele statelor membre în ceea ce privește organizarea sistemelor de asistență medicală și de securitate socială ale acestora ▐.

| (25) | În conformitate cu principiile stabilite de Curtea de Justiție și fără a periclita echilibrul financiar al sistemelor de asistență medicală și de securitate socială ale statelor membre, ar trebui să se asigure pacienților, precum și cadrelor medicale, furnizorilor de asistență medicală și instituțiilor de asigurări sociale, o mai mare siguranță juridică privind rambursarea costurilor asistenței medicale. |
| --- | --- |

(25)

În conformitate cu principiile stabilite de Curtea de Justiție și fără a periclita echilibrul financiar al sistemelor de asistență medicală și de securitate socială ale statelor membre, ar trebui să se asigure pacienților, precum și cadrelor medicale, furnizorilor de asistență medicală și instituțiilor de asigurări sociale, o mai mare siguranță juridică privind rambursarea costurilor asistenței medicale.

| (26) | Prezenta directivă nu abordează asumarea costurilor asistenței medicale necesare din motive de sănătate în decursul unei șederi temporare a persoanelor asigurate într-un alt stat membru. De asemenea, prezenta directivă nu aduce atingere drepturilor pacienților de a le fi acordată o autorizare pentru un tratament în alt stat membru în cazul în care condițiile prevăzute de regulamentele privind coordonarea sistemelor de securitate socială, în special articolul 22 din Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 al Consiliului din 14 iunie 1971 privind aplicarea regimurilor de securitate socială în raport cu lucrătorii salariați și cu familiile acestora care se deplasează în cadrul Comunității (14) și articolul 20 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (15), sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(26)

Prezenta directivă nu abordează asumarea costurilor asistenței medicale necesare din motive de sănătate în decursul unei șederi temporare a persoanelor asigurate într-un alt stat membru. De asemenea, prezenta directivă nu aduce atingere drepturilor pacienților de a le fi acordată o autorizare pentru un tratament în alt stat membru în cazul în care condițiile prevăzute de regulamentele privind coordonarea sistemelor de securitate socială, în special articolul 22 din Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 al Consiliului din 14 iunie 1971 privind aplicarea regimurilor de securitate socială în raport cu lucrătorii salariați și cu familiile acestora care se deplasează în cadrul Comunității (14) și articolul 20 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (15), sunt îndeplinite.

| (27) | ▐ Pacienților ar trebui să li se garanteze suportarea costurilor
  pentru asistența
  medicală
  prestată într-un alt stat membru și pentru bunurile legate de această asistență medicală,
  cel puțin la nivelul prevăzut pentru același tip
  de tratament sau unul la fel de eficient
  pe care l-ar fi primit
  sau, respectiv, pentru bunurile pe care le-ar fi achiziționat
  pe teritoriul statului membru de afiliere. Aceasta respectă în totalitate responsabilitatea statelor membre de a stabili amploarea asigurărilor medicale disponibile cetățenilor lor și previne orice efect considerabil asupra finanțării sistemelor naționale de asistență medicală. Statele membre pot, totuși, prevedea în cadrul legislației naționale rambursarea costurilor tratamentului la tarifele în vigoare în statul membru în care se desfășoară tratamentul în cazul în care acest lucru este mai avantajos pentru pacient. Acesta poate fi, în special, cazul oricărui tratament furnizat prin rețelele europene de referință, astfel cum se menționează la articolul 17 din prezenta directivă. |
| --- | --- |

(27)

▐ Pacienților ar trebui să li se garanteze suportarea costurilor
  pentru asistența
  medicală
  prestată într-un alt stat membru și pentru bunurile legate de această asistență medicală,
  cel puțin la nivelul prevăzut pentru același tip
  de tratament sau unul la fel de eficient
  pe care l-ar fi primit
  sau, respectiv, pentru bunurile pe care le-ar fi achiziționat
  pe teritoriul statului membru de afiliere. Aceasta respectă în totalitate responsabilitatea statelor membre de a stabili amploarea asigurărilor medicale disponibile cetățenilor lor și previne orice efect considerabil asupra finanțării sistemelor naționale de asistență medicală. Statele membre pot, totuși, prevedea în cadrul legislației naționale rambursarea costurilor tratamentului la tarifele în vigoare în statul membru în care se desfășoară tratamentul în cazul în care acest lucru este mai avantajos pentru pacient. Acesta poate fi, în special, cazul oricărui tratament furnizat prin rețelele europene de referință, astfel cum se menționează la articolul 17 din prezenta directivă.

| (28) | Prin urmare, cele două mecanisme sunt coerente pentru pacient. Se aplică fie prezenta directivă, fie Regulamentul (CEE) nr. 1408/71. Indiferent de situație, oricărei persoane asigurate care solicită o autorizare pentru a beneficia de un tratament adecvat condiției sale în alt stat membru ar trebui să i se acorde întotdeauna această autorizare în condițiile prevăzute de Regulamentele (CEE) nr. 1408/71 și (CE) nr. 883/2004 atunci când tratamentul în cauză nu poate fi acordat într-un termen justificabil din punct de vedere medical, avându-se în vedere starea sa actuală de sănătate și evoluția probabilă a bolii. Pacientul nu ar trebui să fie privat de drepturile mai avantajoase garantate de aceste regulamente, atunci când sunt îndeplinite condițiile. |
| --- | --- |

(28)

Prin urmare, cele două mecanisme sunt coerente pentru pacient. Se aplică fie prezenta directivă, fie Regulamentul (CEE) nr. 1408/71. Indiferent de situație, oricărei persoane asigurate care solicită o autorizare pentru a beneficia de un tratament adecvat condiției sale în alt stat membru ar trebui să i se acorde întotdeauna această autorizare în condițiile prevăzute de Regulamentele (CEE) nr. 1408/71 și (CE) nr. 883/2004 atunci când tratamentul în cauză nu poate fi acordat într-un termen justificabil din punct de vedere medical, avându-se în vedere starea sa actuală de sănătate și evoluția probabilă a bolii. Pacientul nu ar trebui să fie privat de drepturile mai avantajoase garantate de aceste regulamente, atunci când sunt îndeplinite condițiile.

| (29) | Pacientul poate alege mecanismul pe care îl preferă, însă în cazul în care aplicarea Regulamentului (CEE) nr. 1408/71 este mai avantajoasă pentru pacient, acesta nu ar trebui să fie privat de drepturile care îi sunt garantate prin regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(29)

Pacientul poate alege mecanismul pe care îl preferă, însă în cazul în care aplicarea Regulamentului (CEE) nr. 1408/71 este mai avantajoasă pentru pacient, acesta nu ar trebui să fie privat de drepturile care îi sunt garantate prin regulamentul respectiv.

| (30) | Pacientul ar trebui, în orice caz, să nu aibă un câștig financiar în urma asistenței medicale acordate
  sau a bunurilor achiziționate
  într-un alt stat membru ▐.
  Suportarea
  costurilor ar trebui, prin urmare, limitată doar la costurile efective.
  Statele membre pot hotărî să acopere și alte costuri aferente, cum ar fi tratamentul terapeutic, cu condiția ca totalul acestor costuri să nu depășească cuantumul ce ar fi trebuit achitat în statele membre de afiliere. |
| --- | --- |

(30)

Pacientul ar trebui, în orice caz, să nu aibă un câștig financiar în urma asistenței medicale acordate
  sau a bunurilor achiziționate
  într-un alt stat membru ▐.
  Suportarea
  costurilor ar trebui, prin urmare, limitată doar la costurile efective.
  Statele membre pot hotărî să acopere și alte costuri aferente, cum ar fi tratamentul terapeutic, cu condiția ca totalul acestor costuri să nu depășească cuantumul ce ar fi trebuit achitat în statele membre de afiliere.

| (31) | Prezenta directivă nu vizează instituirea dreptului la rambursarea costului tratamentului efectuat
  sau a costului bunurilor achiziționate
  într-un alt stat membru, în cazul în care un astfel de tratament
  sau astfel de bunuri
  nu se numără printre prestațiile prevăzute de legislația statului membru de afiliere al pacientului. De asemenea, prezenta directivă nu împiedică statele membre să își extindă regimurile de prestații de boală în natură la asistența medicală acordată
  și bunurile furnizate
  într-un alt stat membru în conformitate cu dispozițiile acestuia.
  Prezenta directivă recunoaște faptul că dreptul de a beneficia de tratament nu este întotdeauna stabilit de statele membre la nivel național și că statele membre își pot organiza sistemele de asistență medicală și de securitate socială astfel încât să prevadă stabilirea, la nivel regional sau local, a dreptului de a beneficia de tratament. |
| --- | --- |

(31)

Prezenta directivă nu vizează instituirea dreptului la rambursarea costului tratamentului efectuat
  sau a costului bunurilor achiziționate
  într-un alt stat membru, în cazul în care un astfel de tratament
  sau astfel de bunuri
  nu se numără printre prestațiile prevăzute de legislația statului membru de afiliere al pacientului. De asemenea, prezenta directivă nu împiedică statele membre să își extindă regimurile de prestații de boală în natură la asistența medicală acordată
  și bunurile furnizate
  într-un alt stat membru în conformitate cu dispozițiile acestuia.
  Prezenta directivă recunoaște faptul că dreptul de a beneficia de tratament nu este întotdeauna stabilit de statele membre la nivel național și că statele membre își pot organiza sistemele de asistență medicală și de securitate socială astfel încât să prevadă stabilirea, la nivel regional sau local, a dreptului de a beneficia de tratament.

| (32) | În cazul în care sunt disponibile mai multe metode de tratament al unei afecțiuni sau vătămări corporale, pacientul ar trebui să aibă dreptul la rambursare pentru toate metodele de tratament care au fost încercate și testate în măsură suficientă de către oamenii de știință din domeniul medicinal la nivel internațional, chiar și atunci când acestea nu sunt disponibile în statul membru de afiliere al pacientului. |
| --- | --- |

(32)

În cazul în care sunt disponibile mai multe metode de tratament al unei afecțiuni sau vătămări corporale, pacientul ar trebui să aibă dreptul la rambursare pentru toate metodele de tratament care au fost încercate și testate în măsură suficientă de către oamenii de știință din domeniul medicinal la nivel internațional, chiar și atunci când acestea nu sunt disponibile în statul membru de afiliere al pacientului.

| (33) | Prezenta directivă nu prevede transferul drepturilor în materie de securitate socială între statele membre și niciun alt tip de coordonare a regimurilor de securitate socială. Singurul obiectiv al dispozițiilor privind autorizarea prealabilă și rambursarea costului tratamentului efectuat într-un alt stat membru este garantarea libertății de a furniza asistență medicală atât pentru pacienți, cât și pentru furnizorii de asistență medicală, precum și înlăturarea obstacolelor nejustificate din calea acestei libertăți fundamentale în cadrul statului membru de afiliere al pacientului. În consecință, prezenta directivă respectă în totalitate diferențele existente între sistemele de asistență medicală naționale și responsabilitățile statelor membre în materie de organizare și furnizare a serviciilor medicale și de asistență medicală. |
| --- | --- |

(33)

Prezenta directivă nu prevede transferul drepturilor în materie de securitate socială între statele membre și niciun alt tip de coordonare a regimurilor de securitate socială. Singurul obiectiv al dispozițiilor privind autorizarea prealabilă și rambursarea costului tratamentului efectuat într-un alt stat membru este garantarea libertății de a furniza asistență medicală atât pentru pacienți, cât și pentru furnizorii de asistență medicală, precum și înlăturarea obstacolelor nejustificate din calea acestei libertăți fundamentale în cadrul statului membru de afiliere al pacientului. În consecință, prezenta directivă respectă în totalitate diferențele existente între sistemele de asistență medicală naționale și responsabilitățile statelor membre în materie de organizare și furnizare a serviciilor medicale și de asistență medicală.

| (34) | Prezenta directivă prevede, de asemenea, dreptul pacientului de a primi orice medicament
  sau dispozitiv medical
  autorizat în vederea comercializării
  în statul membru în care se desfășoară tratamentul
  , chiar dacă medicamentul
  sau dispozitivul medical
  respectiv nu este autorizat în vederea comercializării în statul membru de afiliere, în cazul în care medicamentul respectiv este indispensabil
  pentru pacient
  pentru
  respectivul
  tratament eficient efectuat într-un alt stat membru. |
| --- | --- |

(34)

Prezenta directivă prevede, de asemenea, dreptul pacientului de a primi orice medicament
  sau dispozitiv medical
  autorizat în vederea comercializării
  în statul membru în care se desfășoară tratamentul
  , chiar dacă medicamentul
  sau dispozitivul medical
  respectiv nu este autorizat în vederea comercializării în statul membru de afiliere, în cazul în care medicamentul respectiv este indispensabil
  pentru pacient
  pentru
  respectivul
  tratament eficient efectuat într-un alt stat membru.

| (35) | Statele membre pot menține condiții generale, criterii de eligibilitate și formalități normative și administrative privind primirea de asistență medicală și rambursarea cheltuielilor ocazionate de asistența medicală, precum cerința de a consulta un medic generalist înainte de a consulta un specialist sau înainte de a beneficia de asistență medicală spitalicească, și în ceea ce privește pacienții care doresc să beneficieze de asistență medicală într-un alt stat membru, sub rezerva faptului că respectivele condiții sunt necesare, proporționale cu obiectivul urmărit și nu au un caracter discreționar și discriminatoriu. Prin urmare, este adecvat a se solicita ca aceste condiții generale și formalități să fie aplicate în mod obiectiv, transparent și nediscriminatoriu, să fie cunoscute în prealabil, să se bazeze în primul rând pe considerații medicale și să nu impună sarcini suplimentare pacienților care doresc să beneficieze de asistență medicală într-un alt stat membru în comparație cu pacienții tratați în statul membru de afiliere. Este, de asemenea, adecvat a se solicita ca deciziile să fie luate cât mai repede posibil. Acest fapt nu aduce atingere drepturilor statelor membre de a prevedea criterii sau condiții privind autorizarea prealabilă în cazul pacienților care doresc să beneficieze de asistență medicală în statul lor membru de afiliere. |
| --- | --- |

(35)

Statele membre pot menține condiții generale, criterii de eligibilitate și formalități normative și administrative privind primirea de asistență medicală și rambursarea cheltuielilor ocazionate de asistența medicală, precum cerința de a consulta un medic generalist înainte de a consulta un specialist sau înainte de a beneficia de asistență medicală spitalicească, și în ceea ce privește pacienții care doresc să beneficieze de asistență medicală într-un alt stat membru, sub rezerva faptului că respectivele condiții sunt necesare, proporționale cu obiectivul urmărit și nu au un caracter discreționar și discriminatoriu. Prin urmare, este adecvat a se solicita ca aceste condiții generale și formalități să fie aplicate în mod obiectiv, transparent și nediscriminatoriu, să fie cunoscute în prealabil, să se bazeze în primul rând pe considerații medicale și să nu impună sarcini suplimentare pacienților care doresc să beneficieze de asistență medicală într-un alt stat membru în comparație cu pacienții tratați în statul membru de afiliere. Este, de asemenea, adecvat a se solicita ca deciziile să fie luate cât mai repede posibil. Acest fapt nu aduce atingere drepturilor statelor membre de a prevedea criterii sau condiții privind autorizarea prealabilă în cazul pacienților care doresc să beneficieze de asistență medicală în statul lor membru de afiliere.

| (36) | Orice tip de asistență medicală care nu este considerat asistență medicală spitalicească în conformitate cu dispozițiile prezentei directive ar trebui considerat asistență medicală în afara mediului spitalicesc. Potrivit jurisprudenței Curții de Justiție cu privire la libera circulație a serviciilor, nu este adecvată stabilirea unei cerințe de autorizare prealabilă pentru rambursarea de către regimul legal de securitate socială al unui stat membru de afiliere a costurilor asistenței medicale acordate în afara mediului spitalicesc într-un alt stat membru. În măsura în care rambursarea unor astfel de costuri rămâne în limitele garantate de regimul de asigurări de sănătate al statului membru de afiliere, absența unei cerințe de autorizare prealabilă nu va compromite echilibrul financiar al sistemelor de securitate socială. |
| --- | --- |

(36)

Orice tip de asistență medicală care nu este considerat asistență medicală spitalicească în conformitate cu dispozițiile prezentei directive ar trebui considerat asistență medicală în afara mediului spitalicesc. Potrivit jurisprudenței Curții de Justiție cu privire la libera circulație a serviciilor, nu este adecvată stabilirea unei cerințe de autorizare prealabilă pentru rambursarea de către regimul legal de securitate socială al unui stat membru de afiliere a costurilor asistenței medicale acordate în afara mediului spitalicesc într-un alt stat membru. În măsura în care rambursarea unor astfel de costuri rămâne în limitele garantate de regimul de asigurări de sănătate al statului membru de afiliere, absența unei cerințe de autorizare prealabilă nu va compromite echilibrul financiar al sistemelor de securitate socială.

| (37) | Nu există o definiție a ceea ce reprezintă asistența medicală spitalicească în cadrul diferitelor sisteme de sănătate din cadrul Comunității și, prin urmare, diferite interpretări ar putea constitui un obstacol în calea libertății pacienților de a beneficia de asistență medicală. Pentru a depăși acest obstacol, este necesară o definiție comunitară a asistenței medicale spitalicești. Asistența medicală spitalicească reprezintă, în general, asistența medicală care necesită petrecerea nopții în spital. Cu toate acestea, poate fi adecvată includerea și altor tipuri de asistență medicală în cadrul aceluiași regim de asistență medicală spitalicească, în cazul în care respectiva asistență medicală necesită utilizarea unei infrastructuri sau a unui echipament medical foarte specializat și costisitor (de exemplu, scanere de înaltă tehnologie utilizate pentru diagnosticare) sau în cazul în care asistența medicală implică tratamente care prezintă un risc deosebit pentru pacient sau pentru populație (de exemplu, tratamentul bolilor infecțioase grave). ▐ |
| --- | --- |

(37)

Nu există o definiție a ceea ce reprezintă asistența medicală spitalicească în cadrul diferitelor sisteme de sănătate din cadrul Comunității și, prin urmare, diferite interpretări ar putea constitui un obstacol în calea libertății pacienților de a beneficia de asistență medicală. Pentru a depăși acest obstacol, este necesară o definiție comunitară a asistenței medicale spitalicești. Asistența medicală spitalicească reprezintă, în general, asistența medicală care necesită petrecerea nopții în spital. Cu toate acestea, poate fi adecvată includerea și altor tipuri de asistență medicală în cadrul aceluiași regim de asistență medicală spitalicească, în cazul în care respectiva asistență medicală necesită utilizarea unei infrastructuri sau a unui echipament medical foarte specializat și costisitor (de exemplu, scanere de înaltă tehnologie utilizate pentru diagnosticare) sau în cazul în care asistența medicală implică tratamente care prezintă un risc deosebit pentru pacient sau pentru populație (de exemplu, tratamentul bolilor infecțioase grave). ▐

| (38) | Datele disponibile indică faptul că aplicarea principiilor liberei circulații cu privire la utilizarea asistenței medicale într-un alt stat membru în limitele garantate de către sistemul legal de asigurări de sănătate al statului membru de afiliere nu va compromite sistemele de sănătate ale statelor membre sau durabilitatea financiară a sistemelor de securitate socială ale acestora. Cu toate acestea, Curtea de Justiție a recunoscut că nu se poate exclude faptul că riscul potențial de a compromite grav echilibrul financiar al sistemului de securitate socială sau obiectivul de a menține un serviciu medical și spitalicesc echilibrat accesibil tuturor poate crea motive imperioase de interes general care pot justifica instituirea unei bariere în calea principiului libertății de a presta servicii. Curtea de Justiție a recunoscut, de asemenea, faptul că numărul spitalelor, distribuirea geografică și modul de organizare al acestora, facilitățile de care dispun, precum și natura serviciilor medicale pe care le pot oferi, reprezintă aspecte care trebuie să poată fi planificate. Prezenta directivă ar trebui să prevadă un sistem de autorizare prealabilă pentru suportarea costurilor asistenței medicale spitalicești primite în alt stat membru, în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții: dacă tratamentul ar fi fost furnizat pe teritoriul său, ar fi fost rambursat de sistemul său de securitate socială și fluxul de pacienți rezultat în urma punerii în aplicare a directivei subminează în mod grav sau poate submina în mod grav echilibrul financiar al sistemului de securitate socială și/sau acest flux de pacienți subminează în mod grav sau poate submina în mod grav planificarea și raționalizarea aplicate în sectorul spitalicesc pentru a evita supraîncărcarea spitalelor, dezechilibrul furnizării de asistență medicală și irosirea resurselor logistice și financiare, menținerea unui serviciu medical și spitalicesc echilibrat accesibil tuturor sau păstrarea capacității de tratare sau de competență medicală pe teritoriul membrului în cauză. Deoarece evaluarea impactului precis al unui flux așteptat de pacienți necesită asumări și calcule complexe, prezenta directivă permite un sistem de autorizare prealabilă dacă există motive suficiente pentru a aștepta că sistemul de securitate socială va fi subminat în mod grav. Aceasta ar trebui, de asemenea, să acopere cazurile sistemelor de autorizare prealabilă care există deja și care sunt în conformitate cu condițiile stabilite la articolul 8. |
| --- | --- |

(38)

Datele disponibile indică faptul că aplicarea principiilor liberei circulații cu privire la utilizarea asistenței medicale într-un alt stat membru în limitele garantate de către sistemul legal de asigurări de sănătate al statului membru de afiliere nu va compromite sistemele de sănătate ale statelor membre sau durabilitatea financiară a sistemelor de securitate socială ale acestora. Cu toate acestea, Curtea de Justiție a recunoscut că nu se poate exclude faptul că riscul potențial de a compromite grav echilibrul financiar al sistemului de securitate socială sau obiectivul de a menține un serviciu medical și spitalicesc echilibrat accesibil tuturor poate crea motive imperioase de interes general care pot justifica instituirea unei bariere în calea principiului libertății de a presta servicii. Curtea de Justiție a recunoscut, de asemenea, faptul că numărul spitalelor, distribuirea geografică și modul de organizare al acestora, facilitățile de care dispun, precum și natura serviciilor medicale pe care le pot oferi, reprezintă aspecte care trebuie să poată fi planificate. Prezenta directivă ar trebui să prevadă un sistem de autorizare prealabilă pentru suportarea costurilor asistenței medicale spitalicești primite în alt stat membru, în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții: dacă tratamentul ar fi fost furnizat pe teritoriul său, ar fi fost rambursat de sistemul său de securitate socială și fluxul de pacienți rezultat în urma punerii în aplicare a directivei subminează în mod grav sau poate submina în mod grav echilibrul financiar al sistemului de securitate socială și/sau acest flux de pacienți subminează în mod grav sau poate submina în mod grav planificarea și raționalizarea aplicate în sectorul spitalicesc pentru a evita supraîncărcarea spitalelor, dezechilibrul furnizării de asistență medicală și irosirea resurselor logistice și financiare, menținerea unui serviciu medical și spitalicesc echilibrat accesibil tuturor sau păstrarea capacității de tratare sau de competență medicală pe teritoriul membrului în cauză. Deoarece evaluarea impactului precis al unui flux așteptat de pacienți necesită asumări și calcule complexe, prezenta directivă permite un sistem de autorizare prealabilă dacă există motive suficiente pentru a aștepta că sistemul de securitate socială va fi subminat în mod grav. Aceasta ar trebui, de asemenea, să acopere cazurile sistemelor de autorizare prealabilă care există deja și care sunt în conformitate cu condițiile stabilite la articolul 8.

| (39) | În cazul în care un stat membru decide instituirea unui sistem de autorizare prealabilă pentru suportarea costurilor asistenței medicale spitalicești sau ale asistenței medicale specializate acordate într-un alt stat membru în conformitate cu dispozițiile prezentei directive, costurile unei astfel de asistențe acordate într-un alt stat membru ar trebui, de asemenea, să fie rambursate de către statul membru de afiliere până la nivelul costurilor pe care le-ar fi acoperit în cazul în care
  același tratament
  sau
  un tratament la fel de eficient pentru pacient
  ar fi fost
  acordat
  în statul membru de afiliere, fără a se depăși costurile efective ale asistenței medicale primite. Cu toate acestea, în cazul în care condițiile prevăzute la articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 sunt îndeplinite, autorizarea și prestațiile prevăzute în conformitate cu regulamentul menționat ar trebui acordate. Aceasta se aplică în special în situațiile în care autorizația se acordă în urma reexaminării administrative sau judiciare a cererii și în care persoana vizată a beneficiat de tratament într-un alt stat membru. În acest caz, articolele 6, 7, 8 și 9 din prezenta directivă nu ar trebui să se aplice. Astfel se respectă jurisprudența Curții de Justiție care a precizat că pacienții care au primit un refuz al autorizării, declarat ulterior nefondat, au dreptul la rambursarea integrală a costului tratamentului obținut într-un alt stat membru, conform dispozițiilor legislației statului membru în care se desfășoară tratamentul. |
| --- | --- |

(39)

În cazul în care un stat membru decide instituirea unui sistem de autorizare prealabilă pentru suportarea costurilor asistenței medicale spitalicești sau ale asistenței medicale specializate acordate într-un alt stat membru în conformitate cu dispozițiile prezentei directive, costurile unei astfel de asistențe acordate într-un alt stat membru ar trebui, de asemenea, să fie rambursate de către statul membru de afiliere până la nivelul costurilor pe care le-ar fi acoperit în cazul în care
  același tratament
  sau
  un tratament la fel de eficient pentru pacient
  ar fi fost
  acordat
  în statul membru de afiliere, fără a se depăși costurile efective ale asistenței medicale primite. Cu toate acestea, în cazul în care condițiile prevăzute la articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 sunt îndeplinite, autorizarea și prestațiile prevăzute în conformitate cu regulamentul menționat ar trebui acordate. Aceasta se aplică în special în situațiile în care autorizația se acordă în urma reexaminării administrative sau judiciare a cererii și în care persoana vizată a beneficiat de tratament într-un alt stat membru. În acest caz, articolele 6, 7, 8 și 9 din prezenta directivă nu ar trebui să se aplice. Astfel se respectă jurisprudența Curții de Justiție care a precizat că pacienții care au primit un refuz al autorizării, declarat ulterior nefondat, au dreptul la rambursarea integrală a costului tratamentului obținut într-un alt stat membru, conform dispozițiilor legislației statului membru în care se desfășoară tratamentul.

| (40) | Autorizarea prealabilă se refuză numai în cadrul unei proceduri corecte și transparente. Normele stabilite de statele membre pentru depunerea unei cereri de autorizare, precum și motivele posibile de refuz ar trebui să fie comunicate în prealabil. Refuzul de acordare a autorizării ar trebui să se limiteze la ceea ce este necesar și să fie proporțional cu obiectivele privind crearea unui sistem de autorizare prealabilă. |
| --- | --- |

(40)

Autorizarea prealabilă se refuză numai în cadrul unei proceduri corecte și transparente. Normele stabilite de statele membre pentru depunerea unei cereri de autorizare, precum și motivele posibile de refuz ar trebui să fie comunicate în prealabil. Refuzul de acordare a autorizării ar trebui să se limiteze la ceea ce este necesar și să fie proporțional cu obiectivele privind crearea unui sistem de autorizare prealabilă.

| (41) | Pacienții înscriși pe o listă de așteptare pentru tratament medical în țara de proveniență, a căror stare a sănătății le pune în pericol viața și care au nevoie urgentă de asistență pot să nu facă obiectul autorizării prealabile, deoarece această procedură i-ar putea împiedica pe pacienți să beneficieze de tratament în timp util într-un alt stat membru. |
| --- | --- |

(41)

Pacienții înscriși pe o listă de așteptare pentru tratament medical în țara de proveniență, a căror stare a sănătății le pune în pericol viața și care au nevoie urgentă de asistență pot să nu facă obiectul autorizării prealabile, deoarece această procedură i-ar putea împiedica pe pacienți să beneficieze de tratament în timp util într-un alt stat membru.

| (42) | Procedurile referitoare la asistența medicală transfrontalieră instituite de către statele membre ar trebui să acorde pacienților garanții de obiectivitate, nediscriminare și transparență, astfel încât să asigure adoptarea deciziilor de către autoritățile naționale în timp util și cu o deosebită atenție acordată atât principiilor generale, cât și circumstanțelor proprii fiecărui caz în parte. Aceasta se aplică, de asemenea, în cazul rambursării efective a costurilor asistenței medicale acordate într-un alt stat membru după revenirea pacientului în statul membru de reședință. Este adecvat ca pacienții să primească o decizie privind asistența medicală transfrontalieră în termen de 15 zile calendaristice. Cu toate acestea, perioada menționată ar trebui să fie mai scurtă în cazul în care caracterul urgent al tratamentului o impune. În orice caz, procedurile de recunoaștere și normele privind prestarea de servicii, astfel cum sunt prevăzute în Directiva 2005/36/CE ║, nu ar trebui să fie afectate de aceste norme generale. |
| --- | --- |

(42)

Procedurile referitoare la asistența medicală transfrontalieră instituite de către statele membre ar trebui să acorde pacienților garanții de obiectivitate, nediscriminare și transparență, astfel încât să asigure adoptarea deciziilor de către autoritățile naționale în timp util și cu o deosebită atenție acordată atât principiilor generale, cât și circumstanțelor proprii fiecărui caz în parte. Aceasta se aplică, de asemenea, în cazul rambursării efective a costurilor asistenței medicale acordate într-un alt stat membru după revenirea pacientului în statul membru de reședință. Este adecvat ca pacienții să primească o decizie privind asistența medicală transfrontalieră în termen de 15 zile calendaristice. Cu toate acestea, perioada menționată ar trebui să fie mai scurtă în cazul în care caracterul urgent al tratamentului o impune. În orice caz, procedurile de recunoaștere și normele privind prestarea de servicii, astfel cum sunt prevăzute în Directiva 2005/36/CE ║, nu ar trebui să fie afectate de aceste norme generale.

| (43) | Pentru ca pacienții să își poată exercita drepturile la asistență medicală transfrontalieră este necesar să existe informații adecvate cu privire la aspectele esențiale ale asistenței medicale transfrontaliere. Cel mai eficient mecanism de furnizare a unor astfel de informații este crearea de puncte de contact centrale în fiecare stat membru, la care pacienții să aibă acces și care să ofere informații privind asistența medicală transfrontalieră, luând în considerare contextul sistemului de sănătate din statul membru respectiv. Având în vedere faptul că aspectele privind asistența medicală transfrontalieră vor necesita, de asemenea, colaborarea dintre autoritățile diferitelor state membre, aceste puncte de contact centrale ar trebui să formeze o rețea prin intermediul căreia să se abordeze eficient astfel de aspecte. Punctele de contact ar trebui să coopereze între ele și să le permită pacienților să facă alegeri în cunoștință de cauză cu privire la asistența medicală transfrontalieră. Acestea ar trebui să furnizeze, de asemenea, informații privind opțiunile disponibile în cazul unor probleme legate de asistența medicală transfrontalieră, în special informații privind sistemele extrajudiciare pentru soluționarea disputelor transfrontaliere.
  La elaborarea modalităților de furnizare a informațiilor cu privire la asistența medicală transfrontalieră, statele membre ar trebui să ia în considerare necesitatea de a furniza informații în formate accesibile, precum și sursele potențiale de asistență suplimentară pentru pacienții vulnerabili, persoanele cu handicap și persoanele cu nevoi complexe. |
| --- | --- |

(43)

Pentru ca pacienții să își poată exercita drepturile la asistență medicală transfrontalieră este necesar să existe informații adecvate cu privire la aspectele esențiale ale asistenței medicale transfrontaliere. Cel mai eficient mecanism de furnizare a unor astfel de informații este crearea de puncte de contact centrale în fiecare stat membru, la care pacienții să aibă acces și care să ofere informații privind asistența medicală transfrontalieră, luând în considerare contextul sistemului de sănătate din statul membru respectiv. Având în vedere faptul că aspectele privind asistența medicală transfrontalieră vor necesita, de asemenea, colaborarea dintre autoritățile diferitelor state membre, aceste puncte de contact centrale ar trebui să formeze o rețea prin intermediul căreia să se abordeze eficient astfel de aspecte. Punctele de contact ar trebui să coopereze între ele și să le permită pacienților să facă alegeri în cunoștință de cauză cu privire la asistența medicală transfrontalieră. Acestea ar trebui să furnizeze, de asemenea, informații privind opțiunile disponibile în cazul unor probleme legate de asistența medicală transfrontalieră, în special informații privind sistemele extrajudiciare pentru soluționarea disputelor transfrontaliere.
  La elaborarea modalităților de furnizare a informațiilor cu privire la asistența medicală transfrontalieră, statele membre ar trebui să ia în considerare necesitatea de a furniza informații în formate accesibile, precum și sursele potențiale de asistență suplimentară pentru pacienții vulnerabili, persoanele cu handicap și persoanele cu nevoi complexe.

| (44) | În cazul în care un pacient beneficiază de asistență medicală într-un stat membru care nu este țara în care este asigurat, este esențial pentru pacient să știe în avans ce norme sunt aplicabile. Un nivel echivalent de claritate este necesar în cazul în care ▐ asistența medicală este acordată transfrontalier
  , cum ar fi cazul telemedicinei
  . În cazurile respective, normele aplicabile asistenței medicale sunt cele prevăzute de legislația statului membru în care se desfășoară tratamentul, în conformitate cu principiile generale definite la articolul 5 din prezenta directivă,, având în vedere că, în conformitate cu articolul 152 alineatul (5) din tratat, organizarea și furnizarea de servicii medicale și asistență medicală ține de responsabilitatea statelor membre. Aceasta îl va ajuta pe pacient să facă o alegere în cunoștință de cauză și va evita interpretările eronate și neînțelegerile. De asemenea, va stabili un nivel de încredere ridicat între pacient și furnizorul de asistență medicală. |
| --- | --- |

(44)

În cazul în care un pacient beneficiază de asistență medicală într-un stat membru care nu este țara în care este asigurat, este esențial pentru pacient să știe în avans ce norme sunt aplicabile. Un nivel echivalent de claritate este necesar în cazul în care ▐ asistența medicală este acordată transfrontalier
  , cum ar fi cazul telemedicinei
  . În cazurile respective, normele aplicabile asistenței medicale sunt cele prevăzute de legislația statului membru în care se desfășoară tratamentul, în conformitate cu principiile generale definite la articolul 5 din prezenta directivă,, având în vedere că, în conformitate cu articolul 152 alineatul (5) din tratat, organizarea și furnizarea de servicii medicale și asistență medicală ține de responsabilitatea statelor membre. Aceasta îl va ajuta pe pacient să facă o alegere în cunoștință de cauză și va evita interpretările eronate și neînțelegerile. De asemenea, va stabili un nivel de încredere ridicat între pacient și furnizorul de asistență medicală.

| (45) | Statele membre ar trebui să hotărască forma punctelor de contact naționale, precum și numărul lor. Punctele de contact naționale pot fi, de asemenea, incluse în sau dezvoltate pe baza activităților centrelor de informare existente, cu condiția de a se indica clar faptul că acestea sunt și puncte de contact naționale pentru asistența medicală transfrontalieră. Punctele de contact naționale ar trebui să dispună de mijloacele adecvate pentru a furniza informații privind principalele aspecte ale asistenței medicale transfrontaliere și pentru a oferi asistență practică pacienților, dacă este cazul.
  Statele membre ar trebui să asigure participarea la aceste activități a organismelor care reprezintă cadrele medicale.
  Existența unor puncte de contact naționale nu ar trebui să împiedice statele membre să înființeze alte puncte de contact la nivel regional sau local, care să reflecte organizarea specifică a sistemului lor de asistență medicală.
  Punctele naționale de contact ar trebui să fie în măsură să ofere pacienților informații pertinente privind asistența medicală transfrontalieră și să le acorde ajutor. Acesta nu ar trebui să includă consultanța juridică. |
| --- | --- |

(45)

Statele membre ar trebui să hotărască forma punctelor de contact naționale, precum și numărul lor. Punctele de contact naționale pot fi, de asemenea, incluse în sau dezvoltate pe baza activităților centrelor de informare existente, cu condiția de a se indica clar faptul că acestea sunt și puncte de contact naționale pentru asistența medicală transfrontalieră. Punctele de contact naționale ar trebui să dispună de mijloacele adecvate pentru a furniza informații privind principalele aspecte ale asistenței medicale transfrontaliere și pentru a oferi asistență practică pacienților, dacă este cazul.
  Statele membre ar trebui să asigure participarea la aceste activități a organismelor care reprezintă cadrele medicale.
  Existența unor puncte de contact naționale nu ar trebui să împiedice statele membre să înființeze alte puncte de contact la nivel regional sau local, care să reflecte organizarea specifică a sistemului lor de asistență medicală.
  Punctele naționale de contact ar trebui să fie în măsură să ofere pacienților informații pertinente privind asistența medicală transfrontalieră și să le acorde ajutor. Acesta nu ar trebui să includă consultanța juridică.

| (46) | ▐ Pentru a
  se
  asigura o asistență medicală transfrontalieră sigură, de înaltă calitate și eficientă,
  este necesară
  cooperarea dintre furnizori, beneficiari și autoritățile de reglementare din diferitele state membre, la nivel național, regional sau local. Acest lucru este valabil, în special, în cazul cooperării în regiunile de graniță, unde furnizarea transfrontalieră de
  asistență medicală
  ar putea reprezenta cea mai eficientă modalitate de organizare
  a asistenței
  medicale pentru populația locală, însă unde o astfel de furnizare transfrontalieră care să aibă un caracter durabil necesită cooperarea dintre sistemele de sănătate ale diferitelor state membre. Această cooperare ar putea privi planificarea în comun, recunoașterea reciprocă sau adaptarea procedurilor sau standardelor, interoperabilitatea sistemelor naționale de tehnologie de informare și comunicare, precum și mecanismele practice de asigurare a continuității asistenței medicale sau de facilitare concretă a furnizării transfrontaliere de asistență medicală de către cadre medicale în regim temporar sau ocazional. ▐ |
| --- | --- |

(46)

▐ Pentru a
  se
  asigura o asistență medicală transfrontalieră sigură, de înaltă calitate și eficientă,
  este necesară
  cooperarea dintre furnizori, beneficiari și autoritățile de reglementare din diferitele state membre, la nivel național, regional sau local. Acest lucru este valabil, în special, în cazul cooperării în regiunile de graniță, unde furnizarea transfrontalieră de
  asistență medicală
  ar putea reprezenta cea mai eficientă modalitate de organizare
  a asistenței
  medicale pentru populația locală, însă unde o astfel de furnizare transfrontalieră care să aibă un caracter durabil necesită cooperarea dintre sistemele de sănătate ale diferitelor state membre. Această cooperare ar putea privi planificarea în comun, recunoașterea reciprocă sau adaptarea procedurilor sau standardelor, interoperabilitatea sistemelor naționale de tehnologie de informare și comunicare, precum și mecanismele practice de asigurare a continuității asistenței medicale sau de facilitare concretă a furnizării transfrontaliere de asistență medicală de către cadre medicale în regim temporar sau ocazional. ▐

| (47) | Comisia ar trebui să încurajeze cooperarea dintre statele membre în domeniile precizate la capitolul IV din prezenta directivă și poate lua, în strânsă legătură cu statele membre, în conformitate cu articolul 152 alineatul (2) din tratat, orice inițiativă utilă pentru facilitarea și promovarea acestei cooperări. Ar trebui să se acorde atenție specială posibilei utilizări a unei grupări europene de cooperare teritorială (GECT). |
| --- | --- |

(47)

Comisia ar trebui să încurajeze cooperarea dintre statele membre în domeniile precizate la capitolul IV din prezenta directivă și poate lua, în strânsă legătură cu statele membre, în conformitate cu articolul 152 alineatul (2) din tratat, orice inițiativă utilă pentru facilitarea și promovarea acestei cooperări. Ar trebui să se acorde atenție specială posibilei utilizări a unei grupări europene de cooperare teritorială (GECT).

| (48) | În cazul în care medicamentele sunt autorizate în statul membru de afiliere al pacientului în conformitate cu Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (16)

  , inclusiv viitoarea Directivă referitoare la medicamentele contrafăcute și la farmacovigilență ,
  și sunt prescrise într-un alt stat membru unei persoane denumite pacient, ar trebui să fie posibil, în principiu, ca astfel de prescripții să fie recunoscute din punct de vedere medical
  sau în farmacii
  și utilizate în statul membru de reședință al pacientului. Înlăturarea obstacolelor normative și administrative din calea unei astfel de recunoașteri nu aduce atingere necesității de a avea acordul adecvat al medicului curant al pacientului sau acordul farmacistului, în fiecare caz în parte, dacă acest lucru este justificat de protejarea sănătății umane și este necesar și proporționat în raport cu acel obiectiv. Această recunoaștere medicală nu ar trebui să aducă atingere, de asemenea, deciziei statului membru de afiliere cu privire la includerea unor astfel de medicamente în cadrul prestațiilor prevăzute de sistemul de securitate socială de afiliere
  și nici valabilității normelor naționale privind prețurile și plățile
  . Punerea în aplicare a principiului de recunoaștere va fi facilitată prin adoptarea măsurilor necesare pentru protejarea siguranței pacientului și pentru evitarea utilizării greșite sau confuziei cu privire la medicamente. |
| --- | --- |

(48)

În cazul în care medicamentele sunt autorizate în statul membru de afiliere al pacientului în conformitate cu Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (16)

  , inclusiv viitoarea Directivă referitoare la medicamentele contrafăcute și la farmacovigilență ,
  și sunt prescrise într-un alt stat membru unei persoane denumite pacient, ar trebui să fie posibil, în principiu, ca astfel de prescripții să fie recunoscute din punct de vedere medical
  sau în farmacii
  și utilizate în statul membru de reședință al pacientului. Înlăturarea obstacolelor normative și administrative din calea unei astfel de recunoașteri nu aduce atingere necesității de a avea acordul adecvat al medicului curant al pacientului sau acordul farmacistului, în fiecare caz în parte, dacă acest lucru este justificat de protejarea sănătății umane și este necesar și proporționat în raport cu acel obiectiv. Această recunoaștere medicală nu ar trebui să aducă atingere, de asemenea, deciziei statului membru de afiliere cu privire la includerea unor astfel de medicamente în cadrul prestațiilor prevăzute de sistemul de securitate socială de afiliere
  și nici valabilității normelor naționale privind prețurile și plățile
  . Punerea în aplicare a principiului de recunoaștere va fi facilitată prin adoptarea măsurilor necesare pentru protejarea siguranței pacientului și pentru evitarea utilizării greșite sau confuziei cu privire la medicamente.

| (49) | Rețelele europene de referință ar trebui să furnizeze asistență medicală tuturor pacienților care se află în situația de a necesita o concentrare deosebită de resurse sau expertiză, pentru a furniza asistență medicală accesibilă, de înaltă calitate și rentabilă. De asemenea, rețelele europene de referință ar putea funcționa ca puncte de formare și cercetare în domeniul medical, precum și ca puncte de difuzare și de evaluare a informațiilor medicale. Mecanismul de identificare și dezvoltare a rețelelor europene de referință ar trebui creat cu scopul de a organiza la nivel european accesul egal pentru toți pacienții și cadrele medicale la experiența avansată într-un anumit domeniu medical. |
| --- | --- |

(49)

Rețelele europene de referință ar trebui să furnizeze asistență medicală tuturor pacienților care se află în situația de a necesita o concentrare deosebită de resurse sau expertiză, pentru a furniza asistență medicală accesibilă, de înaltă calitate și rentabilă. De asemenea, rețelele europene de referință ar putea funcționa ca puncte de formare și cercetare în domeniul medical, precum și ca puncte de difuzare și de evaluare a informațiilor medicale. Mecanismul de identificare și dezvoltare a rețelelor europene de referință ar trebui creat cu scopul de a organiza la nivel european accesul egal pentru toți pacienții și cadrele medicale la experiența avansată într-un anumit domeniu medical.

| (50) | Progresele tehnologice privind furnizarea transfrontalieră a asistenței medicale prin intermediul tehnologiei de informare și comunicare pot crea confuzie cu privire la exercitarea responsabilităților de supraveghere ale statelor membre, împiedicând astfel libera circulație a asistenței medicale și creând posibile riscuri suplimentare cu privire la protecția sănătății prin această formă de furnizare. Pe teritoriul Comunității, se utilizează formate și standarde foarte diferite și incompatibile pentru furnizarea asistenței medicale cu ajutorul tehnologiei de informare și comunicare, dând naștere atât unor obstacole în calea acestui mod de furnizare a serviciilor de asistență medicală transfrontalieră, cât și unor posibile riscuri cu privire la protecția sănătății. Prin urmare, este necesară armonizarea la nivel comunitar a acestor aspecte și mandatarea Comisiei în vederea adoptării de măsuri de punere în aplicare pentru a permite o instituire și actualizare suficient de rapide a responsabilităților și a standardelor în acel domeniu în scopul de a reflecta progresul constant înregistrat de tehnologiile și tehnicile relevante. |
| --- | --- |

(50)

Progresele tehnologice privind furnizarea transfrontalieră a asistenței medicale prin intermediul tehnologiei de informare și comunicare pot crea confuzie cu privire la exercitarea responsabilităților de supraveghere ale statelor membre, împiedicând astfel libera circulație a asistenței medicale și creând posibile riscuri suplimentare cu privire la protecția sănătății prin această formă de furnizare. Pe teritoriul Comunității, se utilizează formate și standarde foarte diferite și incompatibile pentru furnizarea asistenței medicale cu ajutorul tehnologiei de informare și comunicare, dând naștere atât unor obstacole în calea acestui mod de furnizare a serviciilor de asistență medicală transfrontalieră, cât și unor posibile riscuri cu privire la protecția sănătății. Prin urmare, este necesară armonizarea la nivel comunitar a acestor aspecte și mandatarea Comisiei în vederea adoptării de măsuri de punere în aplicare pentru a permite o instituire și actualizare suficient de rapide a responsabilităților și a standardelor în acel domeniu în scopul de a reflecta progresul constant înregistrat de tehnologiile și tehnicile relevante.

| (51) | Interoperabilitatea soluțiilor în materie de e-sănătate ar trebui realizată în conformitate cu reglementările naționale privind furnizarea de servicii de sănătate adoptate în scopul protejării pacientului, inclusiv în conformitate cu legislația privind farmaciile pe internet, în special interdicțiile introduse la nivel național privind comandarea prin poștă a medicamentelor eliberate numai pe bază de prescripție în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție și cu Directiva 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 1997 privind protecția consumatorilor cu privire la contractele la distanță (17). |
| --- | --- |

(51)

Interoperabilitatea soluțiilor în materie de e-sănătate ar trebui realizată în conformitate cu reglementările naționale privind furnizarea de servicii de sănătate adoptate în scopul protejării pacientului, inclusiv în conformitate cu legislația privind farmaciile pe internet, în special interdicțiile introduse la nivel național privind comandarea prin poștă a medicamentelor eliberate numai pe bază de prescripție în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție și cu Directiva 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 1997 privind protecția consumatorilor cu privire la contractele la distanță (17).

| (52) | Monitorizarea, planificarea și gestionarea eficientă a asistenței medicale în general și a asistenței medicale transfrontaliere în particular necesită statistici, precum și date complementare privind asistența medicală transfrontalieră. Realizarea acestora ar trebui integrată pe cât posibil în cadrul sistemelor existente de colectare a datelor pentru a asigura o monitorizare și planificare adecvată luând în considerare asistența medicală transfrontalieră, inclusiv în cadrul structurilor adecvate de la nivel comunitar, cum ar fi sistemul statistic comunitar și în special Regulamentul (CE) nr. 1338/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind statisticile comunitare referitoare la sănătatea publică și la sănătatea și securitatea în muncă (18)║ , în cadrul sistemului de informații privind sănătatea instituit în cadrul programului în domeniul sănătății adoptat prin Decizia nr. 1786/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 septembrie 2002 de adoptare a unui program de acțiune comunitară în domeniul sănătății publice (2003-2008) (19) și altor activități de monitorizare, precum cele întreprinse de Centrul european de prevenire și control al bolilor instituit prin Regulamentul (CE) nr. 851/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 aprilie 2004 de creare a unui Centru european de prevenire și control al bolilor (20). |
| --- | --- |

(52)

Monitorizarea, planificarea și gestionarea eficientă a asistenței medicale în general și a asistenței medicale transfrontaliere în particular necesită statistici, precum și date complementare privind asistența medicală transfrontalieră. Realizarea acestora ar trebui integrată pe cât posibil în cadrul sistemelor existente de colectare a datelor pentru a asigura o monitorizare și planificare adecvată luând în considerare asistența medicală transfrontalieră, inclusiv în cadrul structurilor adecvate de la nivel comunitar, cum ar fi sistemul statistic comunitar și în special Regulamentul (CE) nr. 1338/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind statisticile comunitare referitoare la sănătatea publică și la sănătatea și securitatea în muncă (18)║ , în cadrul sistemului de informații privind sănătatea instituit în cadrul programului în domeniul sănătății adoptat prin Decizia nr. 1786/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 septembrie 2002 de adoptare a unui program de acțiune comunitară în domeniul sănătății publice (2003-2008) (19) și altor activități de monitorizare, precum cele întreprinse de Centrul european de prevenire și control al bolilor instituit prin Regulamentul (CE) nr. 851/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 aprilie 2004 de creare a unui Centru european de prevenire și control al bolilor (20).

| (53) | Progresul continuu al medicinii și al tehnologiei în domeniul sănătății prezintă atât oportunități, cât și provocări pentru sistemele de sănătate ale statelor membre.
  Cu toate acestea, evaluarea tehnologiilor medicale, precum și posibilitatea de restricționare a accesului la noile tehnologii prin anumite decizii ale unor organisme administrative ridică un anumit număr de probleme sociale fundamentale, cu privire la care trebuie să-și aducă contribuția o gamă largă de actori interesați și în privința cărora este necesară instituirea unui model de guvernanță viabil. Prin urmare, orice formă de cooperare ar trebui să includă nu numai autoritățile competente din toate statele membre, ci și toți actorii interesați, inclusiv cadrele medicale, reprezentanții pacienților și sectorul industrial. În plus, cooperarea ar trebui să se bazeze pe principii viabile de bună administrare, precum transparența, deschiderea, obiectivitatea și imparțialitatea procedurilor. |
| --- | --- |

(53)

Progresul continuu al medicinii și al tehnologiei în domeniul sănătății prezintă atât oportunități, cât și provocări pentru sistemele de sănătate ale statelor membre.
  Cu toate acestea, evaluarea tehnologiilor medicale, precum și posibilitatea de restricționare a accesului la noile tehnologii prin anumite decizii ale unor organisme administrative ridică un anumit număr de probleme sociale fundamentale, cu privire la care trebuie să-și aducă contribuția o gamă largă de actori interesați și în privința cărora este necesară instituirea unui model de guvernanță viabil. Prin urmare, orice formă de cooperare ar trebui să includă nu numai autoritățile competente din toate statele membre, ci și toți actorii interesați, inclusiv cadrele medicale, reprezentanții pacienților și sectorul industrial. În plus, cooperarea ar trebui să se bazeze pe principii viabile de bună administrare, precum transparența, deschiderea, obiectivitatea și imparțialitatea procedurilor.

| (54) | Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei directive ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (21). |
| --- | --- |

(54)

Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei directive ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (21).

| (55) | Comisia ar trebui, în special, să fie împuternicită să adopte, în colaborare cu experții și părțile interesate relevante,
  o listă de criterii și condiții specifice care trebuie îndeplinite de rețelele europene de referință și procedura de înființare a rețelelor europene de referință. Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive prin completarea acesteia cu noi elemente neesențiale, acestea ar trebui adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE. |
| --- | --- |

(55)

Comisia ar trebui, în special, să fie împuternicită să adopte, în colaborare cu experții și părțile interesate relevante,
  o listă de criterii și condiții specifice care trebuie îndeplinite de rețelele europene de referință și procedura de înființare a rețelelor europene de referință. Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive prin completarea acesteia cu noi elemente neesențiale, acestea ar trebui adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE.

| (56) | Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume crearea unui cadru general pentru furnizarea de asistență medicală transfrontalieră sigură, de înaltă calitate și eficientă în Uniunea Europeană, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, prin urmare, având în vedere amploarea acțiunii, poate fi realizat mai bine la nivelul Comunității, Comunitatea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv, |
| --- | --- |

(56)

Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume crearea unui cadru general pentru furnizarea de asistență medicală transfrontalieră sigură, de înaltă calitate și eficientă în Uniunea Europeană, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, prin urmare, având în vedere amploarea acțiunii, poate fi realizat mai bine la nivelul Comunității, Comunitatea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv,

| (57) | Statul membru de afiliere și statul membru în care se desfășoară tratamentul ar trebui să asigure, prin cooperare bilaterală prealabilă și prin consultarea pacientului, disponibilitatea asistenței post-tratament și a sprijinului în oricare dintre cele două state membre în urma tratamentului medical autorizat și disponibilitatea unor informații clare pentru pacienți cu privire la opțiunile și costurile perioadei post-tratament. Pentru aceasta, statele membre ar trebui să adopte măsuri pentru a garanta că datele necesare privind asistența medicală și socială sunt transferate ținând seama în mod corespunzător de confidențialitatea pacientului iar cadrele medicale și cele din domeniul asistenței sociale din ambele state se pot consulta pentru a asigura pacientului un tratament și o perioadă post-tratament de cea mai înaltă calitate (inclusiv sprijin social). |
| --- | --- |

(57)

Statul membru de afiliere și statul membru în care se desfășoară tratamentul ar trebui să asigure, prin cooperare bilaterală prealabilă și prin consultarea pacientului, disponibilitatea asistenței post-tratament și a sprijinului în oricare dintre cele două state membre în urma tratamentului medical autorizat și disponibilitatea unor informații clare pentru pacienți cu privire la opțiunile și costurile perioadei post-tratament. Pentru aceasta, statele membre ar trebui să adopte măsuri pentru a garanta că datele necesare privind asistența medicală și socială sunt transferate ținând seama în mod corespunzător de confidențialitatea pacientului iar cadrele medicale și cele din domeniul asistenței sociale din ambele state se pot consulta pentru a asigura pacientului un tratament și o perioadă post-tratament de cea mai înaltă calitate (inclusiv sprijin social).

| (58) | Prin facilitarea liberei circulații a pacienților pe teritoriul Uniunii Europene, este posibil ca prezenta directivă să genereze concurență între furnizorii de asistență medicală. Această concurență poate contribui la ameliorarea calității asistenței medicale pentru toți și la instituirea unor centre de excelență, |
| --- | --- |

(58)

Prin facilitarea liberei circulații a pacienților pe teritoriul Uniunii Europene, este posibil ca prezenta directivă să genereze concurență între furnizorii de asistență medicală. Această concurență poate contribui la ameliorarea calității asistenței medicale pentru toți și la instituirea unor centre de excelență,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiectiv

Prezenta directivă
  instituie norme privind accesul la asistență medicală sigură și de înaltă calitate într-un alt stat membru și creează mecanisme de cooperare în domeniul asistenței medicale între statele membre, respectând în același timp pe deplin competențele naționale în ceea ce privește organizarea și furnizarea de asistență medicală
  .

La aplicarea prezentei directive, statele membre țin cont de principiul unei îngrijiri de bună calitate și al echității.

Articolul 2

Domeniu de aplicare

Prezenta directivă se aplică prestării de servicii de asistență medicală
  transfrontalieră
  fără a ține seama de modul de organizare, de furnizare și de finanțare a acesteia și nici de caracterul public sau privat al său.
  Aceasta nu aduce atingere cadrului legal existent privind coordonarea sistemelor de securitate socială, astfel cum este prevăzut în Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 și în Regulamentul (CE) nr. 883/2004 care îi succede acestuia.

Prezenta directivă nu se aplică în cazul serviciilor de sănătate orientate în special către domeniul asistenței medicale de lungă durată, inclusiv servicii oferite pe o perioadă prelungită, menite să ofere sprijin persoanelor care necesită asistență pentru efectuarea activităților zilnice de rutină.

De asemenea, prezenta directivă nu se aplică nici în cazul transplantului de organe.

Articolul 3

Relația cu alte dispoziții comunitare

(1)   Prezenta directivă se aplică fără a aduce atingere:

| (a) | Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale; |
| --- | --- |

(a)

Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale;

| (b) | Directivei 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (directiva privind comerțul electronic) (22); |
| --- | --- |

(b)

Directivei 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (directiva privind comerțul electronic) (22);

| (c) | Directivei 95/46/CE privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date și Directivei 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice)
   (23); |
| --- | --- |

(c)

Directivei 95/46/CE privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date și Directivei 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice)
   (23);

| (d) | Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 31 martie 2004 de stabilire a procedurilor comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente (24), precum și Directivei 2001/83/CE de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman; |
| --- | --- |

(d)

Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 31 martie 2004 de stabilire a procedurilor comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente (24), precum și Directivei 2001/83/CE de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman;

| (e) | Directivei 2001/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 aprilie 2001 de apropiere a actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre privind aplicarea bunelor practici clinice în cazul efectuării de studii clinice pentru evaluarea produselor medicamentoase de uz uman (25); |
| --- | --- |

(e)

Directivei 2001/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 aprilie 2001 de apropiere a actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre privind aplicarea bunelor practici clinice în cazul efectuării de studii clinice pentru evaluarea produselor medicamentoase de uz uman (25);

| (f) | Directivei 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (26); |
| --- | --- |

(f)

Directivei 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (26);

| (g) | Directivei 2000/43/CE ║ de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică; |
| --- | --- |

(g)

Directivei 2000/43/CE ║ de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică;

| (h) | Directivei 2004/113/CE de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii; |
| --- | --- |

(h)

Directivei 2004/113/CE de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii;

| (i) | Directivei 2000/78/CE de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

(i)

Directivei 2000/78/CE de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă;

| (j) | Directiva 2009/.../CE privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală; |
| --- | --- |

(j)

Directiva 2009/.../CE privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală;

| (k) | Regulamentelor privind coordonarea sistemelor de securitate socială, în special articolul 22 din Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 ║ privind aplicarea regimurilor de securitate socială în raport cu lucrătorii salariați și cu familiile acestora care se deplasează în cadrul Comunității și Regulamentul (CE) nr. 883/2004 ║ privind coordonarea sistemelor de securitate socială; |
| --- | --- |

(k)

Regulamentelor privind coordonarea sistemelor de securitate socială, în special articolul 22 din Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 ║ privind aplicarea regimurilor de securitate socială în raport cu lucrătorii salariați și cu familiile acestora care se deplasează în cadrul Comunității și Regulamentul (CE) nr. 883/2004 ║ privind coordonarea sistemelor de securitate socială;

| (l) | Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) (27); |
| --- | --- |

(l)

Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) (27);

| (m) | Directivei 2002/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 ianuarie 2003 privind stabilirea standardelor de calitate și securitate pentru recoltarea, controlul, prelucrarea, stocarea și distribuirea sângelui uman și a componentelor sanguine (28); |
| --- | --- |

(m)

Directivei 2002/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 ianuarie 2003 privind stabilirea standardelor de calitate și securitate pentru recoltarea, controlul, prelucrarea, stocarea și distribuirea sângelui uman și a componentelor sanguine (28);

| (n) | Directivei 2004/23/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind stabilirea standardelor de calitate și securitate pentru donarea, obținerea, controlul, prelucrarea, conservarea, stocarea și distribuirea țesuturilor și a celulelor umane (29); |
| --- | --- |

(n)

Directivei 2004/23/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind stabilirea standardelor de calitate și securitate pentru donarea, obținerea, controlul, prelucrarea, conservarea, stocarea și distribuirea țesuturilor și a celulelor umane (29);

| (o) | Directivei 92/49/CEE a Consiliului din 18 iunie 1992 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind asigurarea generală directă în afară de asigurarea de viață (30), în ceea ce privește competențele de executare conferite Comisiei. |
| --- | --- |

(o)

Directivei 92/49/CEE a Consiliului din 18 iunie 1992 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind asigurarea generală directă în afară de asigurarea de viață (30), în ceea ce privește competențele de executare conferite Comisiei.

(2)
     
  Prezenta directivă nu abordează asumarea costurilor asistenței medicale necesare din motive de sănătate în decursul unei șederi temporare a persoanelor asigurate într-un alt stat membru. De asemenea, prezenta directivă nu aduce atingere drepturilor pacienților de a le fi acordată o autorizare pentru un tratament într-un alt stat membru în cazul în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute în regulamentele privind coordonarea sistemelor de securitate socială, în special la
  articolul 22 din Regulamentul (CEE) nr. 1408/71
  și la articolul 20 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004.

▐

(3)   Statele membre aplică dispozițiile prezentei directive în conformitate cu tratatul.

Articolul 4

Definiții

În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „asistență medicală” reprezintă
  serviciile medicale sau bunurile, precum produsele farmaceutice și dispozitivele medicale furnizate sau prescrise pacienților
  de către
  cadrele medicale pentru evaluarea, menținerea sau refacerea stării lor de sănătate sau pentru prevenirea îmbolnăvirii,
  fără a ține seama de modul de organizare, de furnizare și de finanțare al acestora la nivel național și nici de caracterul public sau privat al asistenței; |
| --- | --- |

(a)

„asistență medicală” reprezintă
  serviciile medicale sau bunurile, precum produsele farmaceutice și dispozitivele medicale furnizate sau prescrise pacienților
  de către
  cadrele medicale pentru evaluarea, menținerea sau refacerea stării lor de sănătate sau pentru prevenirea îmbolnăvirii,
  fără a ține seama de modul de organizare, de furnizare și de finanțare al acestora la nivel național și nici de caracterul public sau privat al asistenței;

| (b) | „date privind starea sănătății” reprezintă orice informații legate de sănătatea fizică sau mentală a unei persoane sau legate de acordarea de servicii medicale persoanei respective și care pot include: informații privind înscrierea persoanei pentru acordarea de servicii medicale; informații privind plățile sau eligibilitatea pentru asistență medicală cu privire la persoana în cauză; un număr, simbol sau semn distinctiv atribuit unei persoane pentru a identifica în mod univoc persoana în cauză în scopuri medicale; orice informații privind persoana culese în cursul acordării acesteia de servicii medicale; informații rezultate din testarea sau examinarea unei părți a corpului sau a unei substanțe corporale; și identificarea unei persoane (cadru medical) drept furnizor de asistență medicală al persoanei în cauză; |
| --- | --- |

(b)

„date privind starea sănătății” reprezintă orice informații legate de sănătatea fizică sau mentală a unei persoane sau legate de acordarea de servicii medicale persoanei respective și care pot include: informații privind înscrierea persoanei pentru acordarea de servicii medicale; informații privind plățile sau eligibilitatea pentru asistență medicală cu privire la persoana în cauză; un număr, simbol sau semn distinctiv atribuit unei persoane pentru a identifica în mod univoc persoana în cauză în scopuri medicale; orice informații privind persoana culese în cursul acordării acesteia de servicii medicale; informații rezultate din testarea sau examinarea unei părți a corpului sau a unei substanțe corporale; și identificarea unei persoane (cadru medical) drept furnizor de asistență medicală al persoanei în cauză;

| (c) | „asistență medicală transfrontalieră” reprezintă asistența medicală acordată într-un alt stat membru decât cel în care pacientul este asigurat ▐;
  ▐ |
| --- | --- |

(c)

„asistență medicală transfrontalieră” reprezintă asistența medicală acordată într-un alt stat membru decât cel în care pacientul este asigurat ▐;

▐

| (d) | „cadru medical” reprezintă orice
  medic practician
  , asistent medical generalist, medic dentist, moașă sau farmacist în sensul Directivei 2005/36/CE sau orice altă persoană care exercită activități în sectorul asistenței medicale restrânse la o profesie reglementată, astfel cum este definită la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2005/36/CE
  sau o persoană care desfășoară în mod legal activități de asistență medicală în statul membru în care se desfășoară tratamentul
  ; |
| --- | --- |

(d)

„cadru medical” reprezintă orice
  medic practician
  , asistent medical generalist, medic dentist, moașă sau farmacist în sensul Directivei 2005/36/CE sau orice altă persoană care exercită activități în sectorul asistenței medicale restrânse la o profesie reglementată, astfel cum este definită la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2005/36/CE
  sau o persoană care desfășoară în mod legal activități de asistență medicală în statul membru în care se desfășoară tratamentul
  ;

| (e) | „furnizor de asistență medicală” reprezintă orice
  cadru medical conform definiției de la litera (d) de mai sus sau o
  persoană juridică care furnizează în mod legal asistență medicală pe teritoriul unui stat membru; |
| --- | --- |

(e)

„furnizor de asistență medicală” reprezintă orice
  cadru medical conform definiției de la litera (d) de mai sus sau o
  persoană juridică care furnizează în mod legal asistență medicală pe teritoriul unui stat membru;

| (f) | „pacient ” reprezintă orice persoană fizică care primește sau intenționează să primească asistență medicală într-un stat membru; |
| --- | --- |

(f)

„pacient ” reprezintă orice persoană fizică care primește sau intenționează să primească asistență medicală într-un stat membru;

| (g) | „persoană asigurată” reprezintă ▐o persoană care este asigurată
  în temeiul dispozițiilor definiției de la articolul
  1 litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004
  , sau astfel cum este definit în condițiile poliței de asigurare ale sistemelor private de asigurări de sănătate
  ; |
| --- | --- |

(g)

„persoană asigurată” reprezintă ▐o persoană care este asigurată
  în temeiul dispozițiilor definiției de la articolul
  1 litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004
  , sau astfel cum este definit în condițiile poliței de asigurare ale sistemelor private de asigurări de sănătate
  ;

| (h) | „stat membru de afiliere” reprezintă statul membru în care pacientul este asigurat
  sau statul membru de rezidență al pacientului, în cazul în care aceste state nu coincid
  .

  În cazul în care, în urma punerii în aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1408/71 și, respectiv, a Regulamentului (CE) nr. 883/2004, organismul de asigurări de sănătate din statul membru de reședință al pacientului este responsabil de acordarea beneficiilor în conformitate cu legislația statului membru respectiv, atunci acel stat membru este considerat statul membru de afiliere în sensul prezentei directive; |
| --- | --- |

(h)

„stat membru de afiliere” reprezintă statul membru în care pacientul este asigurat
  sau statul membru de rezidență al pacientului, în cazul în care aceste state nu coincid
  .

| (i) | „stat membru în care se desfășoară tratamentul” reprezintă statul membru pe teritoriul căruia este acordată asistența medicală transfrontalieră; |
| --- | --- |

(i)

„stat membru în care se desfășoară tratamentul” reprezintă statul membru pe teritoriul căruia este acordată asistența medicală transfrontalieră;

| (j) | „dispozitiv medical” reprezintă dispozitivul medical astfel cum este definit în Directiva Consiliului 93/42/CEE din 14 iunie 1993 privind dispozitivele medicale (31), în Directiva Consiliului 90/385/CEE din 20 iunie 1990 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire dispozitivul medical implantabil activ (32) sau în Directiva 98/79/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 octombrie 1998 privind dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro (33); |
| --- | --- |

(j)

„dispozitiv medical” reprezintă dispozitivul medical astfel cum este definit în Directiva Consiliului 93/42/CEE din 14 iunie 1993 privind dispozitivele medicale (31), în Directiva Consiliului 90/385/CEE din 20 iunie 1990 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire dispozitivul medical implantabil activ (32) sau în Directiva 98/79/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 octombrie 1998 privind dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro (33);

| (k) | „bunuri utilizate în cadrul asistenței medicale” reprezintă bunuri utilizate pentru a menține sau a ameliora starea de sănătate a unei persoane, cum ar fi, de exemplu, dispozitivele medicale și medicamentele; |
| --- | --- |

(k)

„bunuri utilizate în cadrul asistenței medicale” reprezintă bunuri utilizate pentru a menține sau a ameliora starea de sănătate a unei persoane, cum ar fi, de exemplu, dispozitivele medicale și medicamentele;

| (l) | „medicament” reprezintă un medicament astfel cum este definit de Directiva 2001/83/CE; |
| --- | --- |

(l)

„medicament” reprezintă un medicament astfel cum este definit de Directiva 2001/83/CE;

| (m) | „prescripție” reprezintă o prescripție medicală astfel cum este definită de Directiva 2001/83/CE, inclusiv prescripția eliberată și transmisă în format electronic (ePrescripție); |
| --- | --- |

(m)

„prescripție” reprezintă o prescripție medicală astfel cum este definită de Directiva 2001/83/CE, inclusiv prescripția eliberată și transmisă în format electronic (ePrescripție);

| (n) | „tehnologie din domeniul sănătății” reprezintă un produs medical sau un dispozitiv medical sau procedurile medicale și chirurgicale, precum și măsurile pentru prevenirea, diagnosticarea sau tratamentul bolilor utilizate în asistența medicală; |
| --- | --- |

(n)

„tehnologie din domeniul sănătății” reprezintă un produs medical sau un dispozitiv medical sau procedurile medicale și chirurgicale, precum și măsurile pentru prevenirea, diagnosticarea sau tratamentul bolilor utilizate în asistența medicală;

| (o) | „
  efectele
  adverse”
  sunt definite în asistența medicală transfrontalieră prin referire la cadrul juridic existent din statul membru în care se desfășoară tratamentul, accepțiunea acestei sintagme putând varia de la un stat membru la altul
  ; |
| --- | --- |

(o)

„
  efectele
  adverse”
  sunt definite în asistența medicală transfrontalieră prin referire la cadrul juridic existent din statul membru în care se desfășoară tratamentul, accepțiunea acestei sintagme putând varia de la un stat membru la altul
  ;

| (p) | „dosarul medical al pacientului” sau „antecedentele medicale” reprezintă ansamblul de documente care conțin date, evaluări și informații de orice tip privind situația și evoluția medicală a unui pacient de-a lungul procesului de asistență medicală. |
| --- | --- |

(p)

„dosarul medical al pacientului” sau „antecedentele medicale” reprezintă ansamblul de documente care conțin date, evaluări și informații de orice tip privind situația și evoluția medicală a unui pacient de-a lungul procesului de asistență medicală.

CAPITOLUL II

AUTORITĂȚILE DIN STATUL MEMBRU RESPONSABILE CU RESPECTAREA PRINCIPIILOR COMUNE ALE ASISTENȚEI MEDICALE

Articolul 5

Responsabilitățile autorităților statului membru în care se desfășoară tratamentul

(1)   Statele membre în care se desfășoară tratamentul sunt responsabile de organizarea și acordarea asistenței medicale. În acest context și ținând seama de principiile universalității, accesului la îngrijire de bună calitate, echității și solidarității, acestea definesc standarde clare de calitate referitoare la asistența medicală acordată pe teritoriul lor și
  asigură respectarea legislație comunitare existente în materie de norme de siguranță; de asemenea,
  se asigură că:

| (a) | în cazul în care asistența medicală este acordată într-un alt stat membru decât cel în care pacientul este asigurat, acest serviciu este furnizat în conformitate cu legislația statului membru în care se desfășoară tratamentul; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care asistența medicală este acordată într-un alt stat membru decât cel în care pacientul este asigurat, acest serviciu este furnizat în conformitate cu legislația statului membru în care se desfășoară tratamentul;

| (b) | asistența medicală menționată la litera (a) este acordată în conformitate cu normele și orientările privind calitatea stabilite de statul membru în care se desfășoară tratamentul; |
| --- | --- |

(b)

asistența medicală menționată la litera (a) este acordată în conformitate cu normele și orientările privind calitatea stabilite de statul membru în care se desfășoară tratamentul;

| (c) | punctul de contact național al statului membru în care se desfășoară tratamentul furnizează informații pacienților și furnizorilor de asistență medicală din alte state membre, folosindu-se, printre altele, de mijloace electronice, cu privire la standardele și orientările referitoare la calitate, inclusiv privind dispozițiile legate de supraveghere, precum și cu privire la disponibilitate, calitate și siguranță, opțiuni de tratament, tarife, posibile rezultate ale asistenței medicale acordate, accesibilitatea pentru persoanele cu handicap și detalii privind înregistrarea furnizorului de asistență medicală și detalii privind asigurarea acestuia sau orice alte mijloace de protecție personală sau colectivă cu privire la răspunderea civilă profesională; |
| --- | --- |

(c)

punctul de contact național al statului membru în care se desfășoară tratamentul furnizează informații pacienților și furnizorilor de asistență medicală din alte state membre, folosindu-se, printre altele, de mijloace electronice, cu privire la standardele și orientările referitoare la calitate, inclusiv privind dispozițiile legate de supraveghere, precum și cu privire la disponibilitate, calitate și siguranță, opțiuni de tratament, tarife, posibile rezultate ale asistenței medicale acordate, accesibilitatea pentru persoanele cu handicap și detalii privind înregistrarea furnizorului de asistență medicală și detalii privind asigurarea acestuia sau orice alte mijloace de protecție personală sau colectivă cu privire la răspunderea civilă profesională;

| (d) | furnizorii de asistență medicală oferă toate informațiile relevante pentru a le permite pacienților să ia hotărâri în cunoștință de cauză ▐; |
| --- | --- |

(d)

furnizorii de asistență medicală oferă toate informațiile relevante pentru a le permite pacienților să ia hotărâri în cunoștință de cauză ▐;

| (e) | pacienții au posibilitatea de a înainta plângeri și
  dreptul de a solicita
  despăgubiri și compensații în cazul unor efecte adverse ale asistenței medicale pe care o primesc
  ; de asemenea, se instituie mecanisme care să garanteze acordarea de despăgubiri
  ; |
| --- | --- |

(e)

pacienții au posibilitatea de a înainta plângeri și
  dreptul de a solicita
  despăgubiri și compensații în cazul unor efecte adverse ale asistenței medicale pe care o primesc
  ; de asemenea, se instituie mecanisme care să garanteze acordarea de despăgubiri
  ;

| (f) | există sisteme de asigurări de răspundere civilă profesională sau o garanție sau un acord similar, ▐ adecvate naturii și importanței riscului tratamentului furnizat pe teritoriul statelor membre; |
| --- | --- |

(f)

există sisteme de asigurări de răspundere civilă profesională sau o garanție sau un acord similar, ▐ adecvate naturii și importanței riscului tratamentului furnizat pe teritoriul statelor membre;

| (g) | dreptul fundamental la protecția vieții private în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal este respectat în conformitate cu măsurile naționale de punere în aplicare a dispozițiilor comunitare privind protecția datelor personale, în special Directivele 95/46/CE și 2002/58/CE; |
| --- | --- |

(g)

dreptul fundamental la protecția vieții private în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal este respectat în conformitate cu măsurile naționale de punere în aplicare a dispozițiilor comunitare privind protecția datelor personale, în special Directivele 95/46/CE și 2002/58/CE;

| (h) | pacienții din alte state membre se bucură de egalitate de tratament cu resortisanții statului membru în care are loc tratamentul, inclusiv de protecția împotriva discriminării
  directe și indirecte pe motiv de origine etnică sau socială, criterii de gen, religie sau convingere, handicap, vârstă sau orientare sexuală
  prevăzută conform legislației comunitare și legislației naționale în vigoare în statul membru în care are loc tratamentul.
  Cu toate acestea, prezenta directivă nu impune furnizorilor de servicii de asistență medicală dintr-un stat membru obligația fie de a furniza asistență medicală unei persoane asigurate dintr-un alt stat membru, fie de a acorda prioritate furnizării de asistență medicală unei persoane asigurate intr-un alt stat membru în detrimentul unei persoane care are nevoi medicale similare și este o persoană asigurată în statul membru în care se acordă tratamentul |
| --- | --- |

(h)

pacienții din alte state membre se bucură de egalitate de tratament cu resortisanții statului membru în care are loc tratamentul, inclusiv de protecția împotriva discriminării
  directe și indirecte pe motiv de origine etnică sau socială, criterii de gen, religie sau convingere, handicap, vârstă sau orientare sexuală
  prevăzută conform legislației comunitare și legislației naționale în vigoare în statul membru în care are loc tratamentul.
  Cu toate acestea, prezenta directivă nu impune furnizorilor de servicii de asistență medicală dintr-un stat membru obligația fie de a furniza asistență medicală unei persoane asigurate dintr-un alt stat membru, fie de a acorda prioritate furnizării de asistență medicală unei persoane asigurate intr-un alt stat membru în detrimentul unei persoane care are nevoi medicale similare și este o persoană asigurată în statul membru în care se acordă tratamentul

| (i) | pacienții care au beneficiat de tratament au dreptul la înregistrarea, în formă scrisă sau electronică, atât a tratamentului respectiv, cât și a oricăror recomandări medicale privind continuitatea tratamentului; |
| --- | --- |

(i)

pacienții care au beneficiat de tratament au dreptul la înregistrarea, în formă scrisă sau electronică, atât a tratamentului respectiv, cât și a oricăror recomandări medicale privind continuitatea tratamentului;

(2)
     
  Autoritățile publice din statul membru în care se desfășoară tratamentul monitorizează regulat accesibilitatea, calitatea și situația financiară a sistemelor lor de sănătate pe baza datelor culese în temeiul articolului 21.

(3)
     
  Pentru a garanta în cea mai mare măsură siguranța pacienților, statul membru în care se desfășoară tratamentul și statul membru de afiliere se asigură că:

| (a) | pacienții au posibilitatea de a înainta plângeri și li se garantează despăgubiri și compensații în cazul unor efecte adverse ale asistenței medicale pe care o primesc; |
| --- | --- |

(a)

pacienții au posibilitatea de a înainta plângeri și li se garantează despăgubiri și compensații în cazul unor efecte adverse ale asistenței medicale pe care o primesc;

| (b) | standardele de calitate și siguranță ale statului membru în care se desfășoară tratamentul sunt făcute publice într-un limbaj și un format care să fie clare și accesibile pentru cetățeni; |
| --- | --- |

(b)

standardele de calitate și siguranță ale statului membru în care se desfășoară tratamentul sunt făcute publice într-un limbaj și un format care să fie clare și accesibile pentru cetățeni;

| (c) | există dreptul la continuitatea asistenței medicale, în special prin transmiterea mai departe a datelor medicale relevante privind pacientul, cu respectarea dispozițiilor alineatului (1) literei (g) și în conformitate cu articolul 15, iar pacienții care au primit tratament au dreptul la un raport scris sau electronic privind tratamentul respectiv și privind orice aviz medical pentru continuitatea îngrijirii lor medicale; |
| --- | --- |

(c)

există dreptul la continuitatea asistenței medicale, în special prin transmiterea mai departe a datelor medicale relevante privind pacientul, cu respectarea dispozițiilor alineatului (1) literei (g) și în conformitate cu articolul 15, iar pacienții care au primit tratament au dreptul la un raport scris sau electronic privind tratamentul respectiv și privind orice aviz medical pentru continuitatea îngrijirii lor medicale;

| (d) | în cazul unor complicații survenite în urma furnizării asistenței medicale într-un alt stat membru sau în cazul în care se dovedește necesară o monitorizare medicală specială, statul membru de afiliere garantează acordarea unei asistențe medicale echivalente cu cea primită pe teritoriul său; |
| --- | --- |

(d)

în cazul unor complicații survenite în urma furnizării asistenței medicale într-un alt stat membru sau în cazul în care se dovedește necesară o monitorizare medicală specială, statul membru de afiliere garantează acordarea unei asistențe medicale echivalente cu cea primită pe teritoriul său;

| (e) | statele membre se informează reciproc fără întârziere și într-un mod proactiv cu privire la furnizorii de asistență medicală sau cadrele medicale împotriva cărora se iau măsuri de reglementare în ceea ce privește înregistrarea sau dreptul lor de practică; |
| --- | --- |

(e)

statele membre se informează reciproc fără întârziere și într-un mod proactiv cu privire la furnizorii de asistență medicală sau cadrele medicale împotriva cărora se iau măsuri de reglementare în ceea ce privește înregistrarea sau dreptul lor de practică;

(4)
     
  În conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 22 alineatul (2), Comisia adoptă măsurile necesare pentru atingerea unui nivel comun de siguranță a datelor medicale la nivel național, ținând seama de standardele tehnice existente în domeniu.

▐

(5)   Pornind de la premisa asigurării unui nivel ridicat de protecție a sănătății, Comisia, în cooperare cu statele membre,
  poate elabora
  orientări pentru punerea în aplicare a alineatului (1), în măsura în care aceste acțiuni sunt necesare pentru a facilita furnizarea de asistență medicală transfrontalieră.

(6)
     
  În sensul prezentului articol, statele membre stabilesc un mecanism transparent pentru calcularea costurilor care urmează să fie imputate pentru asistența medicală furnizată. Acest mecanism de calcul se bazează pe criterii obiective, nediscriminatorii, cunoscute în prealabil, și se aplică la nivelul administrativ corespunzător în cazul în care statul membru în care se desfășoară tratamentul are un sistem de asistență medicală descentralizat.

(7)
     
  Având în vedere importanța majoră, în special pentru pacienți, a protejării calității și siguranței asistenței medicale transfrontaliere, organizațiile implicate în elaborarea standardelor și orientărilor menționate la alineatele (1) și (5) includ cel puțin organizații de pacienți (în special cele de natură transfrontalieră).

CAPITOLUL III

▐ ASISTENȚĂ MEDICALĂ
  TRANSFRONTALIERĂ

Articolul 6

Responsabilitățile autorităților statului membru de afiliere

(1)   Sub rezerva dispozițiilor prezentei directive, în special a articolelor 7, 8 și 9, statul membru de afiliere garantează faptul că persoanele asigurate care se deplasează într-un alt stat membru cu scopul de a beneficia de asistență medicală sau care intenționează să beneficieze de asistență medicală într-un alt stat membru nu sunt împiedicate să primească asistența medicală acordată într-un alt stat membru în cazul în care tratamentul respectiv se numără printre prestațiile prevăzute de legislația statului membru de afiliere la care persoana asigurată are dreptul
  , inclusiv de regulamentele administrative, de orientările și de codurile de conduită ale profesiilor medicale. Fără a aduce atingere Regulamentului (CEE) nr. 1408/71 și, de la data aplicării sale, Regulamentului (CE) nr. 883/2004,
  statul membru de afiliere rambursează costurile
  către statul membru în care se desfășoară tratamentul sau
  către persoana asigurată, costuri care ar fi fost plătite de către sistemul legal de securitate socială al acestuia în cazul furnizării unei asistențe medicale
  de eficacitate identică
  pe teritoriul său.
  În cazul în care un stat membru de afiliere respinge rambursarea unui tratament de acest tip, atunci statul membru respectiv trebuie să ofere o justificare de ordin medical pentru decizia luată.
  În orice caz, statul membru de afiliere este cel care hotărăște care sunt serviciile medicale al căror cost este rambursat indiferent de locul în care sunt furnizate.

Pacienții afectați de boli rare ar trebui să aibă dreptul să beneficieze de asistență medicală în alt stat membru și să primească rambursare, chiar dacă un astfel de tratament nu se numără printre prestațiile prevăzute de legislația statului membru de afiliere.

(2)   Costurile asistenței medicale acordate într-un alt stat membru sunt rambursate
  sau plătite direct
  de către statul membru de afiliere în conformitate cu dispozițiile prezentei directive până la un plafon corespunzând costurilor care ar fi fost acoperite
  în cazul aceleiași afecțiuni medicale în aceleași condiții ca și cele prevăzute la alineatul (1)
  în statul membru de afiliere, fără a depăși costurile efective ale asistenței medicale primite.
  Statele membre pot hotărî să acopere și alte costuri conexe, cum ar fi costurile de tratament terapeutic, cazare și de călătorie.

(3)
     
  Costurile suplimentare suportate de persoanele cu handicap la primirea asistenței medicale într-un alt stat membru din cauza prezenței unuia sau a mai multor handicapuri se rambursează de către statul membru de afiliere în conformitate cu legislația națională, cu condiția existenței unui număr suficient de documente care să ateste aceste costuri.

(4)   Statul membru de afiliere poate impune unui pacient care dorește să beneficieze de asistență medicală într-un alt stat membru aceleași condiții, criterii de eligibilitate și formalități normative și administrative
  , care pot fi stabilite la nivel local, național sau regional,
  cu privire la asistența medicală și la
  suportarea
  costurilor asistenței medicale ca cele pe care le-ar impune în cazul furnizării
  asistenței
  medicale
  respective
  pe teritoriul său, în măsura în care acestea nu au un caracter discriminatoriu sau nu reprezintă un obstacol în calea libertății de circulație a
  pacienților și a bunurilor, cum ar fi a produselor farmaceutice și a echipamentelor medicale, și în măsura în care sunt cunoscute dinainte
  .
  Acestea pot include o cerință ca persoana asigurată să fie evaluată, cu privire la aplicarea condițiilor, criteriilor sau formalităților respective, de către un cadru medical sau de către administratori din domeniul asistenței medicale care furnizează servicii sistemului legal de securitate socială din statul membru de afiliere, în cazurile în care o astfel de evaluare ar fi necesară pentru a permite accesul la servicii medicale în statul membru de afiliere.

(5)   
  În sensul prezentului articol, statele
  membre dispun de un mecanism
  transparent
  pentru calcularea costurilor care urmează a fi
  suportate
  de către regimul legal de securitate socială
  sau de alt sistem legal public
  pentru asistența medicală de care a beneficiat într-un alt stat membru. Acest mecanism se bazează pe criterii obiective, nediscriminatorii, cunoscute în prealabil, iar costurile rambursate în conformitate cu mecanismul respectiv nu sunt mai scăzute decât cele care ar fi fost rambursate în cazul în care
  asistența
  medicală
  respectivă
  ar fi fost acordată pe teritoriul statului membru de afiliere.
  Mecanismul se aplică la nivelul administrativ corespunzător în cazul în care statul membru de afiliere are un sistem de asistență medicală descentralizat.

(6)   Pacienților care
  beneficiază
  de asistență medicală
  într-un alt stat membru decât statul membru de afiliere
  sau celor care intenționează să beneficieze de asistență medicală într-un alt stat membru li se garantează accesul la dosarele lor medicale, în conformitate cu măsurile naționale de punere în aplicare a dispozițiilor comunitare privind protecția datelor cu caracter personal, în special Directivele 95/46/CE și 2002/58/CE.
  Dacă dosarele medicale sunt păstrate în format electronic, pacienții au dreptul garantat de a obține o copie a acestor dosare sau dreptul de acces la distanță la dosarele respective. Datele se transmit doar cu acordul expres, exprimat în scris, al pacientului sau al familiei acestuia.

(7)
     
  Dispozițiile prezentului capitol nu împiedică încheierea unor acorduri contractuale transfrontaliere pentru asistența medicală planificată.

Articolul 7

Asistența medicală în afara mediului spitalicesc

Statul membru de afiliere nu supune autorizării prealabile rambursarea costurilor asistenței medicale în afara mediului spitalicesc acordate într-un alt stat membru
  sau cumpărarea în alt stat membru de bunuri legate de asistența medicală,
  în condițiile în care costurile asistenței
  sau bunurilor respective
  ar fi suportate de către regimul de securitate socială al statului de afiliere, în cazul în care aceasta ar fi acordată
  sau acestea ar fi cumpărate
  pe teritoriul său.

Articolul 8

Asistența medicală spitalicească ▐

(1)   În vederea rambursării costurilor asistenței medicale acordate într-un alt stat membru în conformitate cu prezenta directivă,
  definiția asistenței medicale spitalicești, stabilită de statul membru de afiliere, se limitează la
  :

| (a) | asistența medicală care necesită șederea pacientului pentru cel puțin o noapte în spital
  ; sau |
| --- | --- |

(a)

asistența medicală care necesită șederea pacientului pentru cel puțin o noapte în spital
  ; sau

| (b) | asistența medicală
  cu un înalt grad de specializare și/sau
  care necesită utilizarea unei infrastructuri sau a unor echipamente medicale foarte costisitoare; sau |
| --- | --- |

(b)

asistența medicală
  cu un înalt grad de specializare și/sau
  care necesită utilizarea unei infrastructuri sau a unor echipamente medicale foarte costisitoare; sau

| (c) | asistența medicală care implică tratamente care prezintă un risc deosebit pentru pacient sau pentru populație. |
| --- | --- |

(c)

asistența medicală care implică tratamente care prezintă un risc deosebit pentru pacient sau pentru populație.

▐

(2)   Statul membru de afiliere poate prevedea un sistem de autorizare prealabilă în vederea rambursării de către regimul său de securitate socială a costurilor asistenței medicale spitalicești acordate într-un alt stat membru, în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | dacă asistența medicală ar fi fost acordată pe teritoriul său, ar fi fost rambursată de sistemul de securitate socială al statului membru; precum și |
| --- | --- |

(a)

dacă asistența medicală ar fi fost acordată pe teritoriul său, ar fi fost rambursată de sistemul de securitate socială al statului membru; precum și

| (b) | absența autorizării prealabile ar putea
  să submineze în mod grav
  sau probabil ar submina:








  (i) | echilibrul financiar al sistemului de securitate socială al statului membru; și/sau |
| --- | --- | --- |

(b)

absența autorizării prealabile ar putea
  să submineze în mod grav
  sau probabil ar submina:

(i)

echilibrul financiar al sistemului de securitate socială al statului membru; și/sau

| (ii) | planificarea și raționalizarea aplicate în sectorul spitalicesc pentru a evita supraîncărcarea spitalelor, dezechilibrul furnizării de asistență medicală și irosirea resurselor logistice și financiare, menținerea unui serviciu medical și spitalicesc echilibrat accesibil tuturor sau păstrarea capacității de tratare sau de competență medicală pe teritoriul statului membru în cauză. |
| --- | --- |

(ii)

planificarea și raționalizarea aplicate în sectorul spitalicesc pentru a evita supraîncărcarea spitalelor, dezechilibrul furnizării de asistență medicală și irosirea resurselor logistice și financiare, menținerea unui serviciu medical și spitalicesc echilibrat accesibil tuturor sau păstrarea capacității de tratare sau de competență medicală pe teritoriul statului membru în cauză.

Acest sistem nu aduce atingere Regulamentului (CEE) nr. 1408/71 și, de la data aplicării sale, Regulamentului (CE) nr. 883/2004.

(3)   Sistemul de autorizare prealabilă
  se aplică fără a aduce atingere articolului 3 alineatul (2) și
  este limitat la ceea ce este necesar și proporțional,
  se bazează pe criterii clare și transparente
  și nu constituie un mijloc de discriminare arbitrară
  sau un obstacol în fața libertății de mișcare a pacienților
  .

(4)
     
  Atunci când s-a cerut și s-a acordat autorizarea prealabilă, statul membru de afiliere se asigură că pacienții vor trebui să plătească în avans doar costurile pe care ar fi trebuit să le plătească în avans dacă asistența în cauză le-ar fi fost asigurată de sistemul de sănătate al statului lor de afiliere. Statele membre trebuie să transfere fonduri direct între finanțatori și furnizorii de servicii de sănătate în cazul oricăror alte costuri.

(5)
     
  Sistemele de depunere a solicitărilor de autorizare prealabilă trebuie să fie disponibile la nivel local/regional și trebuie să fie accesibile pacienților și transparente față de aceștia. Normele privind depunerea cererii de autorizare prealabilă și refuzarea acesteia trebuie să fie disponibile înainte de depunerea cererii, astfel încât aceasta din urmă să poată fi făcută într-un mod echitabil și transparent.

(6)
     
  Pacienților care doresc să beneficieze de asistență medicală într-un alt stat membru li se garantează dreptul de a solicita autorizarea prealabilă în statul membru de afiliere.

(7)   Statul membru de afiliere în cauză pune la dispoziția publicului toate informațiile relevante privind sistemele de autorizare prealabilă introduse în temeiul dispozițiilor de la alineatul (3),
  inclusiv privind căile de atac în cazul refuzului de acordare a autorizației
  .

(8)
     
  În cazul oricărei cereri de autorizare depuse de o persoană asigurată în vederea primirii de asistență medicală în alt stat membru, statul membru de afiliere verifică dacă au fost îndeplinite condițiile stabilite de Regulamentul (CE) nr. 883/2004 și, dacă acestea sunt îndeplinite, acordă autorizația prealabilă în conformitate cu regulamentul în cauză.

(9)
     
  Pacienții care suferă de boli rare nu sunt supuși obligației de a obține autorizarea prealabilă.

Articolul 9

Asistență medicală transfrontalieră

(1)   Statul membru de afiliere garantează faptul că procedurile administrative privind asistența medicală transfrontalieră, legate de orice autorizare prealabilă menționată la articolul 8 alineatul (2), rambursare a costurilor asistenței medicale acordate într-un alt stat membru, precum și alte condiții sau formalități menționate la articolul 6 alineatul (4), se întemeiază pe criterii nediscriminatorii, obiective, publicate în prealabil și care sunt necesare și proporționale cu obiectivul urmărit. Indiferent de situație, unei persoane asigurate i se acordă întotdeauna autorizarea, în conformitate cu regulamentele privind coordonarea securității sociale menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (k) din prezenta directivă, de fiecare dată când sunt îndeplinite condițiile articolului 22 alineatul (1) litera (c) și ale articolului 22 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 1408/71.

(2)   Aceste sisteme procedurale sunt ușor accesibile și capabile să asigure prelucrarea solicitărilor în mod obiectiv și imparțial, în termene
  rezonabile
  stabilite și făcute publice în prealabil de către statele membre.

▐

(3)
     
  Statele membre de afiliere garantează că pacienților care au primit autorizarea prealabilă de a beneficia de asistență medicală transfrontalieră nu li se va cere să efectueze plăți în avans sau complementare către sistemele și/sau furnizorii de asistență medicală din statul membru în care se desfășoară tratamentul decât în măsura în care aceste plăți ar fi necesare în statul membru de afiliere.

(4)   Pentru stabilirea termenelor pentru procesarea solicitărilor de asistență medicală transfrontalieră și atunci când examinează aceste solicitări
  , statele membre iau în considerare:

| (a) | starea patologică specifică, |
| --- | --- |

(a)

starea patologică specifică,

| (b) | circumstanțele individuale, |
| --- | --- |

(b)

circumstanțele individuale,

| (c) | gradul durerii pacientului, |
| --- | --- |

(c)

gradul durerii pacientului,

| (d) | natura invalidității pacientului, |
| --- | --- |

(d)

natura invalidității pacientului,

| (e) | capacitatea pacientului de a desfășura o activitatea profesională. |
| --- | --- |

(e)

capacitatea pacientului de a desfășura o activitatea profesională.

(5)
     
  Sistemele de depunere a solicitărilor de autorizare prealabilă sunt puse la dispoziție la nivelul adecvat al administrației serviciilor sanitare ale statului membru și trebuie să fie accesibile pacienților și transparente față de aceștia. Normele privind depunerea cererii de autorizare prealabilă și refuzarea acesteia trebuie să fie disponibile înainte de depunerea cererii, astfel încât aceasta din urmă să poată fi făcută într-un mod echitabil și transparent.

(6)   Statele membre garantează faptul că toate deciziile administrative
  sau medicale
  privind recurgerea la asistență medicală transfrontalieră într-un alt stat membru sunt supuse
  de la caz la caz, unui aviz medical sau unei
  reexaminări administrative și pot fi, de asemenea, contestate în justiție, incluzând prevederea de măsuri provizorii.

(7)
     
  În termen de doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive, Comisia efectuează un studiu de fezabilitate privind înființarea unei case de compensații pentru a facilita rambursarea costurilor în temeiul prezentei directive între diverse state, sisteme de asistență medicală și zone monetare în termen de doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive și raportează Parlamentului European și Consiliului constatările respective și, dacă este cazul, prezintă o propunere legislativă.

Articolul 10

Notificarea prealabilă

Statele membre pot oferi pacienților un sistem facultativ de notificare prealabilă, în cadrul căruia pacientul primește, în schimbul unei astfel de notificări, o confirmare scrisă a sumei maxime care va fi plătită. Această confirmare scrisă poate fi depusă ulterior la spitalul în care se desfășoară tratamentul, rambursarea urmând astfel să fie efectuată direct spitalului respectiv de către statul membru de afiliere.

Articolul 11

Mediatorul european al pacienților

Comisia prezintă o propunere legislativă de a institui un mediator european al pacienților în termen de 18 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive. Mediatorul european al pacienților analizează și, dacă este cazul, mediază în cazul plângerilor depuse de pacienți cu privire la o autorizație prealabilă, rambursarea costurilor sau la un eventual prejudiciu. Mediatorul european al pacienților poate interveni doar după epuizarea tuturor opțiunilor în materie de plângeri din statul membru în cauză.

Articolul 12

Informațiile furnizate pacienților privind recurgerea la asistență medicală într-un alt stat membru

(1)   Statul membru de afiliere asigură mecanisme
  ușor accesibile, inclusiv prin mijloace electronice,
  de furnizare
  promptă
  de informații la cerere către pacienți
  ,
  referitoare la beneficierea de asistență medicală într-un alt stat membru, precum și la termenii și condițiile aplicabile,
  care includ informații privind drepturile pacienților, procedurile de evaluare a drepturilor respective și sistemele de recurs și compensare în cazul în care pacientului i se refuză drepturile în cauză,
  printre altele, de fiecare dată când există efecte adverse survenite în urma asistenței medicale primite în alt stat membru.
  Aceste informații sunt publicate în formate accesibile pentru persoanele cu handicap. Statele membre consultă părțile interesate, inclusiv organizațiile de pacienți, pentru a garanta claritatea și accesibilitatea informațiilor. În informațiile privind asistența medicală transfrontalieră se face o distincție clară între drepturile de care beneficiază pacienții în temeiul prezentei directive și drepturile ce derivă din regulamentele privind coordonarea sistemelor de securitate socială menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (k).

▐
  (2)
     
  Statul membru în care sunt înregistrate cadrele medicale și furnizorii de servicii medicale asigură accesul ușor, prin mijloace electronice, atât la informațiile menționate la alineatul (1), cât și la informațiile referitoare la aceștia și includ numele, numărul de înregistrare și adresa cabinetului cadrului medical, precum și eventualele restricții care le sunt impuse în ceea ce privește desfășurarea activității lor profesionale.

▐

Articolul 13

Normele aplicabile asistenței medicale acordate într-un alt stat membru

(1)   În cazul în care asistența medicală este acordată într-un alt stat membru decât cel în care pacientul este asigurat ▐, un astfel de serviciu de asistență medicală este furnizat în conformitate cu legislația statului membru în care se desfășoară tratamentul, conform articolului 5.

(2)   Prezentul articol nu se aplică în ceea ce privește recunoașterea calificărilor profesionale.

Articolul 14

Punctele de contact naționale pentru asistența medicală transfrontalieră

(1)   Statele membre desemnează puncte de contact naționale pentru asistența medicală transfrontalieră și comunică Comisiei denumirile și coordonatele de contact ale acestora.
  Statele membre se asigură că punctele de contact naționale includ organizațiile de pacienți, fondurile de asigurări de sănătate și furnizorii de asistență medicală. Punctele de contact naționale se înființează în mod eficient și transparent.

Informațiile privind existența acestora se difuzează pe teritoriul statelor membre, astfel încât pacienții să aibă acces ușor la informații.

(2)
     
  Punctele de contact naționale pentru serviciile de asistență medicală transfrontalieră pot fi integrate în centrele de informare existente din statele membre.

(3)   Punctul de contact național din statul membru de afiliere ▐ furnizează și difuzează pacienților
  și cadrelor medicale informații, dacă este cazul pe un site internet, privind posibilitățile de a beneficia de asistență medicală într-un alt stat membru și privind termenii și condițiile aplicabile, în special
  informații privind drepturile
  pacienților
  în materie de asistență medicală transfrontalieră
  în conformitate cu articolul 6. Punctul de contact național ajută pacienții care apelează să își protejeze drepturile și să solicite despăgubiri adecvate în cazul în care sunt victime ale unor prejudicii provocate în urma folosirii asistenței medicale acordate într-un alt stat membru;

(4)
     
  Punctul de contact național din statul membru în care se desfășoară tratamentul furnizează și diseminează informații pacienților, dacă este cazul pe un site web, cu privire la chestiunile menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (c) și cu privire la protecția datelor personale, accesibilitatea instituțiilor de asistență medicală pentru persoanele cu handicap, procedurile referitoare la plângeri și mijloacele de compensare disponibile pentru asistența medicală primită în statul membru în care se desfășoară tratamentul. Punctul de contact național
  informează pacienții
  și cadrele medicale, dacă este cazul,
  în special cu privire la
  modalitățile prin care se reglementează cadrele medicale și furnizorii de servicii și mijloacele prin care se pot întreprinde acțiuni de reglementare,
  opțiunile de care dispun pentru a soluționa orice litigiu,
  și
  îi ajută să identifice mecanismul adecvat de soluționare extrajudiciară a fiecărui caz în parte ▐
  .

(5)
     
  Punctul de contact național dintr-un stat membru cooperează îndeaproape cu alte autorități competente, cu punctele de contact naționale din alte state membre, cu organizațiile de pacienți și cu Comisia.

(6)
     
  Punctele naționale de contact furnizează informațiile menționate la alineatele (2) și (3) în formate ușor accesibile pentru persoanele cu handicap.

(7)   În conformitate cu procedura menționată la articolul 22 alineatul (2), Comisia adoptă:

| (a) | măsurile necesare pentru gestionarea rețelei de puncte de contact naționale prevăzute la prezentul articol; |
| --- | --- |

(a)

măsurile necesare pentru gestionarea rețelei de puncte de contact naționale prevăzute la prezentul articol;

| (b) | natura și tipul datelor care urmează a fi colectate și supuse schimburilor în cadrul rețelei; |
| --- | --- |

(b)

natura și tipul datelor care urmează a fi colectate și supuse schimburilor în cadrul rețelei;

| (c) | orientări privind informațiile furnizate pacienților prevăzute la alineatele (2) și (3) din prezentul articol. |
| --- | --- |

(c)

orientări privind informațiile furnizate pacienților prevăzute la alineatele (2) și (3) din prezentul articol.

CAPITOLUL IV

COOPERAREA CU PRIVIRE LA ASISTENȚA MEDICALĂ

Articolul 15

Obligația de a coopera

(1)   Statele membre își acordă asistența reciprocă necesară pentru punerea în aplicare a prezentei directive.

(2)   Statele membre facilitează cooperarea cu privire la furnizarea asistenței medicale transfrontaliere la nivel regional și local, precum și cooperarea în materie de tehnologia de informare și comunicare, asistență medicală transfrontalieră în regim temporar sau ad-hoc și alte forme de cooperare transfrontalieră.

(3)
     
  Statele membre, în special țările învecinate, pot încheia acorduri între ele privind continuarea sau viitoarea dezvoltare potențială a acordurilor de cooperare.

(4)
     
  Statele membre garantează că registrele în care sunt enumerate cadrele medicale pot fi consultate de autoritățile competente ale celorlalte state membre.

(5)
     
  Statele membre fac schimb de informații privind constatările de natură disciplinară și penală referitoare la cadrele medicale. Statele membre fac imediat și în mod proactiv schimb de informații în legătură cu descoperirile disciplinare și cu caracter penal privind profesioniștii din domeniul sănătății, atunci când au efecte asupra înregistrării lor sau asupra dreptului acestora de a furniza servicii.

Articolul 16

Recunoașterea prescripțiilor eliberate într-un alt stat membru

(1)   În cazul în care un medicament este autorizat pentru a fi introdus pe piață pe teritoriul statelor membre în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2001/83/CE, statele membre asigură faptul că prescripțiile eliberate unui pacient de către o persoană autorizată într-un alt stat membru
  pentru medicamentul respectiv
  pot fi utilizate pe teritoriul acestora, precum și faptul că orice restricții cu privire la recunoașterea prescripțiilor individuale sunt interzise, cu excepția cazului în care acestea:

| (a) | se limitează la ceea ce este necesar și proporțional pentru protejarea sănătății umane și sunt nediscriminatorii; sau |
| --- | --- |

(a)

se limitează la ceea ce este necesar și proporțional pentru protejarea sănătății umane și sunt nediscriminatorii; sau

| (b) | se bazează pe îndoieli legitime și justificate legate de autenticitatea sau conținutul prescripției
  sau de statutul persoanei care eliberează prescripția
  . |
| --- | --- |

(b)

se bazează pe îndoieli legitime și justificate legate de autenticitatea sau conținutul prescripției
  sau de statutul persoanei care eliberează prescripția
  .

Recunoașterea unei astfel de prescripții nu afectează:

| (i) | normele naționale care se aplică prescrierii și eliberării medicamentului, inclusiv substituirii generice; |
| --- | --- |

(i)

normele naționale care se aplică prescrierii și eliberării medicamentului, inclusiv substituirii generice;

| (ii) | normele naționale care se aplică rambursării prescripțiilor comunitare transfrontaliere; |
| --- | --- |

(ii)

normele naționale care se aplică rambursării prescripțiilor comunitare transfrontaliere;

| (iii) | nicio îndatorire profesională sau etică ce impune farmacistului să refuze să elibereze medicamentul care face obiectul unei prescripții eliberate în statul membru de afiliere. |
| --- | --- |

(iii)

nicio îndatorire profesională sau etică ce impune farmacistului să refuze să elibereze medicamentul care face obiectul unei prescripții eliberate în statul membru de afiliere.

2.   Pentru a facilita punerea în aplicare a alineatului (1), Comisia adoptă:

| (a) | măsuri care să permită farmaciștilor sau altor cadre medicale să verifice autenticitatea prescripțiilor și dacă acestea au fost eliberate într-un alt stat membru de către o persoană autorizată prin crearea unui model comunitar de prescripție și prin susținerea interoperabilității ePrescripțiilor;
  măsuri de protecție a datelor vor fi luate în calcul și aplicate de la prima etapă a acestui proces de dezvoltare; |
| --- | --- |

(a)

măsuri care să permită farmaciștilor sau altor cadre medicale să verifice autenticitatea prescripțiilor și dacă acestea au fost eliberate într-un alt stat membru de către o persoană autorizată prin crearea unui model comunitar de prescripție și prin susținerea interoperabilității ePrescripțiilor;
  măsuri de protecție a datelor vor fi luate în calcul și aplicate de la prima etapă a acestui proces de dezvoltare;

| (b) | măsuri care să asigure faptul că medicamentele prescrise într-un stat membru și eliberate într-un alt stat membru sunt corect identificate, iar informațiile privind produsul furnizate pacienților sunt ușor de înțeles
  , clarificând inclusiv diversele denumiri folosite pentru același produs medicamentos
  ; |
| --- | --- |

(b)

măsuri care să asigure faptul că medicamentele prescrise într-un stat membru și eliberate într-un alt stat membru sunt corect identificate, iar informațiile privind produsul furnizate pacienților sunt ușor de înțeles
  , clarificând inclusiv diversele denumiri folosite pentru același produs medicamentos
  ;

| (c) | măsuri care să asigure, dacă este necesar, contactul dintre persoana care eliberează prescripția și cea care eliberează medicamentul pentru a asigura înțelegerea completă a tratamentului, asigurând, în același timp, confidențialitatea datelor pacientului. |
| --- | --- |

(c)

măsuri care să asigure, dacă este necesar, contactul dintre persoana care eliberează prescripția și cea care eliberează medicamentul pentru a asigura înțelegerea completă a tratamentului, asigurând, în același timp, confidențialitatea datelor pacientului.

(3)
     
  În cazul în care o prescripție este emisă în statul membru în care se desfășoară tratamentul pentru produse medicamentoase care, în mod normal, nu se eliberează pe bază de prescripție în statul membru de afiliere, ține de competența statului membru de afiliere să hotărască dacă să emită o autorizație în mod excepțional sau să pună la dispoziție un produs medicamentos alternativ, considerat a fi la fel de eficient.

(4)   Măsurile menționate la alineatul (2) literele (a)
  ,
  (b)
  și (c)
  sunt adoptate în conformitate cu procedura de reglementare prevăzută la articolul 22 alineatul (2). ▐

(5)   Alineatul (1) nu se aplică în cazul medicamentelor care fac obiectul unei prescripții medicale speciale, astfel cum este prevăzut la articolul 71 alineatul (2) din Directiva 2001/83/CE.

Articolul 17

Rețelele europene de referință

(1)   Statele membre facilitează crearea de rețele europene de referință ale furnizorilor de asistență medicală
  , în special în domeniul bolilor rare, care se bazează pe experiența cooperării în domeniul sănătății acumulată în cadrul grupărilor europene de cooperare teritorială (GECT)
  . Aceste rețele sunt deschise în permanență pentru a primi noi furnizori de asistență medicală care doresc să participe, cu condiția ca furnizorii de asistență medicală respectivi să îndeplinească toate cerințele și criteriile necesare.

(2)   Obiectivele rețelelor europene de referință sunt următoarele:

| (a) | contribuirea la exploatarea potențialului cooperării europene în materie de asistență medicală foarte specializată prin intermediul inovațiilor medicale și a tehnologiilor medicale, spre beneficiul pacienților și al sistemelor de asistență medicală; |
| --- | --- |

(a)

contribuirea la exploatarea potențialului cooperării europene în materie de asistență medicală foarte specializată prin intermediul inovațiilor medicale și a tehnologiilor medicale, spre beneficiul pacienților și al sistemelor de asistență medicală;

| (b) | contribuirea la cumularea cunoștințelor privind prevenirea bolilor și tratamentul afecțiunilor majore cel mai des întâlnite; |
| --- | --- |

(b)

contribuirea la cumularea cunoștințelor privind prevenirea bolilor și tratamentul afecțiunilor majore cel mai des întâlnite;

| (c) | acordarea de sprijin pentru facilitarea accesului la asistență medicală de înaltă calitate și rentabilă pentru toți pacienții a căror stare patologică necesită o concentrare specială de resurse sau de expertiză; |
| --- | --- |

(c)

acordarea de sprijin pentru facilitarea accesului la asistență medicală de înaltă calitate și rentabilă pentru toți pacienții a căror stare patologică necesită o concentrare specială de resurse sau de expertiză;

| (d) | utilizarea resurselor într-un mod cât mai eficient prin concentrarea acestora acolo unde sunt necesare; |
| --- | --- |

(d)

utilizarea resurselor într-un mod cât mai eficient prin concentrarea acestora acolo unde sunt necesare;

| (e) | acordarea de sprijin în vederea schimbului de experiență și furnizării de formare pentru cadrele medicale; |
| --- | --- |

(e)

acordarea de sprijin în vederea schimbului de experiență și furnizării de formare pentru cadrele medicale;

| (f) | furnizarea de standarde de calitate și de siguranță și acordarea de sprijin pentru dezvoltarea și răspândirea bunelor practici în cadrul și în exteriorul rețelei; |
| --- | --- |

(f)

furnizarea de standarde de calitate și de siguranță și acordarea de sprijin pentru dezvoltarea și răspândirea bunelor practici în cadrul și în exteriorul rețelei;

| (g) | acordarea de sprijin statelor membre care au un număr insuficient de pacienți cu o stare patologică specifică sau care nu dispun de tehnologia sau expertiza necesare pentru a furniza o gamă întreagă de servicii foarte specializate de cea mai bună calitate; |
| --- | --- |

(g)

acordarea de sprijin statelor membre care au un număr insuficient de pacienți cu o stare patologică specifică sau care nu dispun de tehnologia sau expertiza necesare pentru a furniza o gamă întreagă de servicii foarte specializate de cea mai bună calitate;

| (h) | implementarea unor instrumente care să permită utilizarea optimă a resurselor existente în materie de asistență medicală în caz de accidente grave, în special în zonele transfrontaliere. |
| --- | --- |

(h)

implementarea unor instrumente care să permită utilizarea optimă a resurselor existente în materie de asistență medicală în caz de accidente grave, în special în zonele transfrontaliere.

(3)   Comisia
  , în colaborare cu experții și părțile interesate relevante,
  adoptă:

| (a) | o listă de criterii și condiții specifice pe care rețelele europene de referință trebuie să le îndeplinească, incluzând , de asemenea, lista grupurilor de boli mai rare ce urmează a fi acoperite și
  condițiile și criteriile pe care trebuie să le îndeplinească furnizorii de asistență medicală care doresc să facă parte din rețelele europene de referință, cu scopul de a garanta, în special, faptul că rețelele europene de referință:






  (i) | dispun de capacitatea corespunzătoare pentru a diagnostica, monitoriza și gestiona pacienții, capacitate dovedită, dacă este cazul, prin exemple de rezultate pozitive; |
| --- | --- | --- |

(a)

o listă de criterii și condiții specifice pe care rețelele europene de referință trebuie să le îndeplinească, incluzând , de asemenea, lista grupurilor de boli mai rare ce urmează a fi acoperite și
  condițiile și criteriile pe care trebuie să le îndeplinească furnizorii de asistență medicală care doresc să facă parte din rețelele europene de referință, cu scopul de a garanta, în special, faptul că rețelele europene de referință:

(i)

dispun de capacitatea corespunzătoare pentru a diagnostica, monitoriza și gestiona pacienții, capacitate dovedită, dacă este cazul, prin exemple de rezultate pozitive;

| (ii) | dispun de o capacitate suficientă și sunt suficient de active pentru a furniza servicii utile și pentru a menține calitatea serviciilor furnizate; |
| --- | --- |

(ii)

dispun de o capacitate suficientă și sunt suficient de active pentru a furniza servicii utile și pentru a menține calitatea serviciilor furnizate;

| (iii) | dispun de capacitatea de furniza avize specializate, de a stabili sau de a confirma diagnostice, de a elabora sau de a se conforma orientărilor în materie de bune practici și de a pune în aplicare măsuri îndreptate spre rezultate și controlul calității; |
| --- | --- |

(iii)

dispun de capacitatea de furniza avize specializate, de a stabili sau de a confirma diagnostice, de a elabora sau de a se conforma orientărilor în materie de bune practici și de a pune în aplicare măsuri îndreptate spre rezultate și controlul calității;

| (iv) | pot avea o abordare multidisciplinară; |
| --- | --- |

(iv)

pot avea o abordare multidisciplinară;

| (v) | furnizează un nivel ridicat de expertiză și experiență atestată prin intermediul publicațiilor, burselor sau titlurilor onorifice, activităților de predare și formare; |
| --- | --- |

(v)

furnizează un nivel ridicat de expertiză și experiență atestată prin intermediul publicațiilor, burselor sau titlurilor onorifice, activităților de predare și formare;

| (vi) | contribuie în mod substanțial la cercetare; |
| --- | --- |

(vi)

contribuie în mod substanțial la cercetare;

| (vii) | sunt implicate în supravegherea epidemiologică, prin realizarea de registre, de exemplu; |
| --- | --- |

(vii)

sunt implicate în supravegherea epidemiologică, prin realizarea de registre, de exemplu;

| (viii) | au legături strânse și colaborează cu alte centre și rețele specializate la nivel național și internațional și au capacitatea de a lucra în rețea; |
| --- | --- |

(viii)

au legături strânse și colaborează cu alte centre și rețele specializate la nivel național și internațional și au capacitatea de a lucra în rețea;

| (ix) | au legături strânse și colaborează cu asociațiile de pacienți, în cazul în care există astfel de asociații. |
| --- | --- |

(ix)

au legături strânse și colaborează cu asociațiile de pacienți, în cazul în care există astfel de asociații.

| (x) | au legături corespunzătoare și eficiente cu furnizorii de soluții tehnologice. |
| --- | --- |

(x)

au legături corespunzătoare și eficiente cu furnizorii de soluții tehnologice.

| (b) | procedura de înființare a rețelelor europene de referință. |
| --- | --- |

(b)

procedura de înființare a rețelelor europene de referință.

(4)   Măsurile menționate la alineatul (3), destinate să modifice elemente neesențiale din prezenta directivă prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 22 alineatul (3).

Articolul 18

Zonele de testare

Comisia, în cooperare cu statele membre, poate desemna regiuni de graniță ca zone de testare unde inițiativele inovatoare privind asistența medicală transfrontalieră pot fi testate, analizate și evaluate.

Articolul 19

e-Sănătatea

În conformitate cu procedura menționată la articolul 22 alineatul (2), Comisia adoptă măsurile specifice necesare pentru realizarea interoperabilității sistemelor de tehnologie a informației și comunicare din domeniul asistenței medicale, aplicabile atunci când statele membre decid să le introducă. Aceste măsuri
  respectă legislația aplicabilă privind protecția datelor cu caracter personal din fiecare stat membru,
  reflectă
  , de asemenea,
  evoluțiile tehnologiilor din domeniul sănătății și din medicină
  , inclusiv telemedicina și telepsihiatria,
  și respectă dreptul fundamental la protecția datelor personale ▐. Măsurile specifică în special standardele și terminologia necesare pentru interoperabilitatea sistemelor relevante de tehnologia informației și comunicare în vederea asigurării unei furnizări sigure, de înaltă calitate și eficiente de servicii medicale transfrontaliere.

Statele membre se asigură că utilizarea e-sănătății și a altor servicii de telemedicină:

| (a) | aderă la aceleași standarde profesionale de calitate și siguranță medicală ca și cele în vigoare pentru prestarea de asistență medicală neelectronică; |
| --- | --- |

(a)

aderă la aceleași standarde profesionale de calitate și siguranță medicală ca și cele în vigoare pentru prestarea de asistență medicală neelectronică;

| (b) | oferă protecție adecvată pacienților, în special prin introducerea unor cerințe corespunzătoare de reglementare pentru cadrele medicale, similare cu cele utilizate pentru prestarea de asistență medicală neelectronică. |
| --- | --- |

(b)

oferă protecție adecvată pacienților, în special prin introducerea unor cerințe corespunzătoare de reglementare pentru cadrele medicale, similare cu cele utilizate pentru prestarea de asistență medicală neelectronică.

Articolul 20

Cooperarea privind gestionarea tehnologiilor medicale

(1)   
  Comisia, în consultare cu Parlamentul European, facilitează constituirea
  unei rețele care să facă legătura între autoritățile sau organismele naționale responsabile de evaluarea tehnologiilor medicale.
  Această rețea se bazează pe principiile bunei guvernări, inclusiv transparența, obiectivitatea, caracterul echitabil al procedurilor și participarea deplină și la scară largă a părților interesate din toate grupurile vizate, inclusiv a cadrelor medicale, a reprezentanților pacienților, a partenerilor sociali, a cercetătorilor și a industriei, dar fără a se limita la aceștia, respectând totodată competențele statelor membre în domeniul evaluării tehnologiilor medicale.

(2)   Obiectivele rețelei de evaluare a tehnologiilor medicale sunt:

| (a) | sprijinirea cooperării dintre autoritățile sau organismele naționale; |
| --- | --- |

(a)

sprijinirea cooperării dintre autoritățile sau organismele naționale;

| (b) | identificarea de metode durabile pentru stabilirea unui echilibru între obiectivele privind accesul la medicamente, recompensarea inovațiilor și gestionarea bugetelor din domeniul sănătății; |
| --- | --- |

(b)

identificarea de metode durabile pentru stabilirea unui echilibru între obiectivele privind accesul la medicamente, recompensarea inovațiilor și gestionarea bugetelor din domeniul sănătății;

| (c) | sprijinirea furnizării în timp util de informații obiective, fiabile, transparente și transferabile privind eficiența pe termen scurt și pe termen lung a tehnologiilor medicale și favorizarea schimbului eficient al acestor informații între autoritățile sau organismele naționale; |
| --- | --- |

(c)

sprijinirea furnizării în timp util de informații obiective, fiabile, transparente și transferabile privind eficiența pe termen scurt și pe termen lung a tehnologiilor medicale și favorizarea schimbului eficient al acestor informații între autoritățile sau organismele naționale;

| (d) | analizarea naturii și tipului informațiilor care pot face obiectul unor schimburi. |
| --- | --- |

(d)

analizarea naturii și tipului informațiilor care pot face obiectul unor schimburi.

(3)   Statele membre desemnează autoritățile sau organismele implicate în rețea, astfel cum se menționează la alineatul (1), și comunică Comisiei denumirile și coordonatele de contact ale autorităților sau organismelor respective.

(4)   În conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 19 alineatul (2), Comisia adoptă măsurile necesare pentru înființarea
  ,
  gestionarea
  și funcționarea transparentă a
  acestei rețele ▐.

(5)
     
  Comisia permite aderarea la rețea doar autorităților care îndeplinesc principiile bunei guvernări menționate la alineatul (1).

Articolul 21

Culegerea de date în scopul monitorizării și al realizării de statistici

(1)   Statele membre culeg date statistice ▐ necesare pentru a monitoriza furnizarea de asistență medicală transfrontalieră, îngrijirile acordate, furnizorii de asistență medicală, costurile și rezultatele. Acestea colectează astfel de date în cadrul sistemelor generale de colectare a datelor privind asistența medicală, în conformitate cu legislația națională și cea comunitară privind elaborarea de statistici și protecția datelor cu caracter personal
  și în special cu articolul 8 alineatul (4) din Directiva 95/46/CE
  .

(2)   Statele membre transmit Comisiei cel puțin o dată pe an datele menționate la alineatul (1), cu excepția datelor care sunt deja culese în temeiul Directivei 2005/36/CE.

(3)   Fără a aduce atingere măsurilor adoptate pentru punerea în aplicare a programului statistic comunitar, precum și măsurilor adoptate pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1338/2008, Comisia adoptă, în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 22 alineatul (2), măsurile pentru punerea în aplicare a prezentului articol.

CAPITOLUL V

APLICARE ȘI DISPOZIȚII FINALE

Articolul 22

Comitet

(1)   Comisia este asistată de un comitet compus din reprezentanții statelor membre și prezidat de reprezentantul Comisiei.
  În acest proces, Comisia asigură consultarea, în mod corespunzător, a experților din grupurile relevante de pacienți și cadre medicale, în special în contextul aplicării prezentei directive, și prezintă un raport motivat privind aceste consultări.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 5 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie.

Termenul prevăzut la articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE se stabilește la trei luni.

Autoritatea europeană pentru protecția datelor este consultată în cazul în care măsurile de aplicare privesc procesarea datelor personale.

(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5a alineatele (1)-(4) și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie.

Articolul 23

Rapoarte

În termen de cinci ani de la data menționată la articolul 25 alineatul (1), Comisia întocmește un raport privind aplicarea prezentei directive
  , care include date statistice referitoare la fluxurile de pacienți, înspre și dinspre statele membre, determinate de prezenta directivă,
  pe care îl înaintează Parlamentului European și Consiliului.

În acest scop și fără să aducă atingere articolului 25, statele membre comunică Comisiei orice măsură introdusă, modificată sau menținută în vederea punerii în aplicare a procedurilor prevăzute la articolele 8 și 9.

Articolul 24

Trimiteri la alte acte legislative

De la data aplicării Regulamentului (CE) nr. 883/2004 ║

| — | trimiterile la Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 ║ din prezenta directivă se consideră trimiteri la Regulamentul (CE) nr. 883/2004; |
| --- | --- |

—

trimiterile la Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 ║ din prezenta directivă se consideră trimiteri la Regulamentul (CE) nr. 883/2004;

| — | trimiterile la articolul 22 din Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 ║ din prezenta directivă se consideră trimiteri la articolul 20 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004. |
| --- | --- |

—

trimiterile la articolul 22 din Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 ║ din prezenta directivă se consideră trimiteri la articolul 20 din Regulamentul (CE) nr. 883/2004.

Articolul 25

Transpunere

Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive la ... (34).

Acestea transmit de îndată Comisiei textul dispozițiilor și un tabel de corespondență între dispoziții și prezenta directivă.

Atunci când statele membre adoptă dispozițiile respective, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere în momentul publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

Articolul 26

Intrare în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 27

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la ║,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  Avizul din 4 decembrie 2008 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

Avizul din 4 decembrie 2008 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

(2)  
  JO C 120, 28.5.2009, p. 65.

2

JO C 120, 28.5.2009, p. 65.

(3)  
  JO C 128, 6.6.2009, p. 20.

3

JO C 128, 6.6.2009, p. 20.

(4)  Poziția Parlamentului European din 23 aprilie 2009.

4

Poziția Parlamentului European din 23 aprilie 2009.

(5)  

  JO C 124 E, 25.5.2006, p. 543.

5

JO C 124 E, 25.5.2006, p. 543.

(6)  JO C 364, 18.12.2000, p. 1.

6

(7)  JO C 146, 22.6.2006, p. 1.

7

(8)  
  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

8

JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(9)  

  JO L 373, 21.12.2004, p. 37.

9

JO L 373, 21.12.2004, p. 37.

(10)  

  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

10

JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(11)  JO L ...

11

JO L ...

(12)  JO L 255, 30.9.2005, p. 22. ║

12

(13)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

13

(14)  JO L 149, 5.7.1971, p. 2. ║

14

(15)  JO L 166, 30.4.2004, p. 1.

15

(16)  JO L 311, 28.11.2001, p. 67.║

16

(17)  

  JO L 144, 4.6.1997, p. 19.

17

JO L 144, 4.6.1997, p. 19.

(18)  
  JO L 354, 31.12.2008, p. 70.

18

JO L 354, 31.12.2008, p. 70.

(19)  JO L 271, 9.10.2002, p. 1.

19

(20)  JO L 142, 30.4. 2004, p. 1.

20

(21)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23. ║

21

(22)  

  JO L 178, 17.7.2000, p. 1.

22

JO L 178, 17.7.2000, p. 1.

(23)  JO L 201, 31.7.2002, p. 37. ║

23

(24)  JO L 136, 30.4.2004, p. 1. ║

24

(25)  JO L 121, 1.5.2001, p. 34.

25

(26)  JO L 18, 21.1.1997, p. 1.

26

(27)  JO L 210, 31.7.2006, p. 19.

27

(28)  

  JO L 33, 8.2.2003, p. 30.

28

JO L 33, 8.2.2003, p. 30.

(29)  

  JO L 102, 7.4.2004, p. 48.

29

JO L 102, 7.4.2004, p. 48.

(30)  

  JO L 228, 11.8.1992, p. 1.

30

JO L 228, 11.8.1992, p. 1.

(31)  

  JO L 169, 12.7.1993, p. 1.

31

JO L 169, 12.7.1993, p. 1.

(32)  

  JO L 189, 20.7.1990, p. 17.

32

JO L 189, 20.7.1990, p. 17.

(33)  

  JO L 331, 7.12.1998, p. 1.

33

JO L 331, 7.12.1998, p. 1.

(34)  Un an de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

34

Un an de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/395 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/395

---

Joi, 23 aprilie 2009Siguranța pacienților*

P6_TA(2009)0287

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de recomandare a Consiliului privind siguranța pacienților, inclusiv prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale (COM(2008)0837 – C6-0032/2009 – 2009/0003(CNS))

2010/C 184 E/74

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0837),

având în vedere articolul 152 alineatul (4) din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0032/2009),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0239/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul, în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul, în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care acesta intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care acesta intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de recomandare


  Considerentul 2 |
| (2) | Se estimează că, în statele membre ale UE, între 8 % și 12 % din pacienții spitalizați suferă din cauza evenimentelor adverse în timp ce li se acordă asistență medicală. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de recomandare

Considerentul 2

(2)

Se estimează că, în statele membre ale UE, între 8 % și 12 % din pacienții spitalizați suferă din cauza evenimentelor adverse în timp ce li se acordă asistență medicală.

| (2) | Se estimează că, în statele membre ale UE, între 8 % și 12 % din pacienții spitalizați suferă din cauza evenimentelor adverse în timp ce li se acordă asistență medicală
  , fapt care afectează între 6,7 și 15 milioane de pacienți spitalizați și mai mult de 37 de milioane de pacienți care au apelat la îngrijirile medicale de bază
  . |
| --- | --- |

(2)

Se estimează că, în statele membre ale UE, între 8 % și 12 % din pacienții spitalizați suferă din cauza evenimentelor adverse în timp ce li se acordă asistență medicală
  , fapt care afectează între 6,7 și 15 milioane de pacienți spitalizați și mai mult de 37 de milioane de pacienți care au apelat la îngrijirile medicale de bază
  .

Amendamentul 2

Propunere de recomandare

Considerentul 2 a (nou)

| (2a) | Se estimează că infecțiile asociate asistenței medicale (IAM) afectează în medie un pacient din douăzeci, adică 4,1 milioane de pacienți în Uniunea Europeană în fiecare an, și că aproximativ 37 000 de decese care au loc anual se datorează consecințelor unei astfel de infecții
  . |
| --- | --- |

(2a)

Se estimează că infecțiile asociate asistenței medicale (IAM) afectează în medie un pacient din douăzeci, adică 4,1 milioane de pacienți în Uniunea Europeană în fiecare an, și că aproximativ 37 000 de decese care au loc anual se datorează consecințelor unei astfel de infecții
  .

Amendamentul 3

Propunere de recomandare

Considerentul 3

| (3) | Siguranța insuficientă a pacienților reprezintă atât o problemă gravă de sănătate publică, cât și o povară economică importantă pentru resursele limitate din domeniul sănătății. O mare parte a evenimentelor adverse poate fi evitată, atât în sectorul spitalicesc, cât și în domeniul asistenței medicale primare, factorii sistemici părând să fie responsabili pentru majoritatea acestor evenimente. |
| --- | --- |

(3)

Siguranța insuficientă a pacienților reprezintă atât o problemă gravă de sănătate publică, cât și o povară economică importantă pentru resursele limitate din domeniul sănătății. O mare parte a evenimentelor adverse poate fi evitată, atât în sectorul spitalicesc, cât și în domeniul asistenței medicale primare, factorii sistemici părând să fie responsabili pentru majoritatea acestor evenimente.

| (3) | Siguranța insuficientă a pacienților reprezintă atât o problemă gravă de sănătate publică, cât și o povară economică importantă pentru resursele limitate din domeniul sănătății. O mare parte a evenimentelor adverse
  , inclusiv cele rezultate în urma diagnosticării incorecte și/sau a tratamentului inadecvat,
  poate fi evitată, atât în sectorul spitalicesc, cât și în domeniul asistenței medicale primare,
  resursele financiare limitate și
  factorii sistemici părând să fie responsabili pentru majoritatea acestor evenimente. |
| --- | --- |

(3)

Siguranța insuficientă a pacienților reprezintă atât o problemă gravă de sănătate publică, cât și o povară economică importantă pentru resursele limitate din domeniul sănătății. O mare parte a evenimentelor adverse
  , inclusiv cele rezultate în urma diagnosticării incorecte și/sau a tratamentului inadecvat,
  poate fi evitată, atât în sectorul spitalicesc, cât și în domeniul asistenței medicale primare,
  resursele financiare limitate și
  factorii sistemici părând să fie responsabili pentru majoritatea acestor evenimente.

Amendamentul 4

Propunere de recomandare

Considerentul 6 a (nou)

| (6a) | Se estimează că, printre evenimentele adverse asociate asistenței medicale, IAM pot fi ușor evitate. Este necesar ca statele membre să creeze instrumente pentru reducerea cu 20 % a numărului de persoane afectate în fiecare an în Uniunea Europeană de evenimente adverse. |
| --- | --- |

(6a)

Se estimează că, printre evenimentele adverse asociate asistenței medicale, IAM pot fi ușor evitate. Este necesar ca statele membre să creeze instrumente pentru reducerea cu 20 % a numărului de persoane afectate în fiecare an în Uniunea Europeană de evenimente adverse.

Amendamentul 5

Propunere de recomandare

Considerentul 7

| (7) | Dovezile sugerează că statele membre ale UE se găsesc la diferite niveluri în dezvoltarea și punerea în aplicare a strategiilor eficiente și cuprinzătoare privind siguranța pacienților. Prin urmare, această inițiativă are ca scop crearea unui cadru pentru a stimula dezvoltarea politicii în acest domeniu și acțiunea viitoare în și între statele membre, pentru a aborda problemele principale cu care se confruntă UE privind siguranța pacienților. |
| --- | --- |

(7)

Dovezile sugerează că statele membre ale UE se găsesc la diferite niveluri în dezvoltarea și punerea în aplicare a strategiilor eficiente și cuprinzătoare privind siguranța pacienților. Prin urmare, această inițiativă are ca scop crearea unui cadru pentru a stimula dezvoltarea politicii în acest domeniu și acțiunea viitoare în și între statele membre, pentru a aborda problemele principale cu care se confruntă UE privind siguranța pacienților.

| (7) | Dovezile sugerează că statele membre ale UE se găsesc la diferite niveluri în dezvoltarea și punerea în aplicare a strategiilor eficiente și cuprinzătoare privind siguranța pacienților. Prin urmare, această inițiativă are ca scop crearea unui cadru pentru a stimula dezvoltarea politicii în acest domeniu și acțiunea viitoare în și între statele membre, pentru a aborda problemele principale cu care se confruntă UE privind siguranța pacienților
  , în special răspunderea pe care o au unitățile și instituțiile de asistență medicală pentru sănătatea oamenilor
  .
  În conformitate cu articolul 152 din Tratatul CE, aceste măsuri nu trebuie să afecteze competența statelor membre. |
| --- | --- |

(7)

Dovezile sugerează că statele membre ale UE se găsesc la diferite niveluri în dezvoltarea și punerea în aplicare a strategiilor eficiente și cuprinzătoare privind siguranța pacienților. Prin urmare, această inițiativă are ca scop crearea unui cadru pentru a stimula dezvoltarea politicii în acest domeniu și acțiunea viitoare în și între statele membre, pentru a aborda problemele principale cu care se confruntă UE privind siguranța pacienților
  , în special răspunderea pe care o au unitățile și instituțiile de asistență medicală pentru sănătatea oamenilor
  .
  În conformitate cu articolul 152 din Tratatul CE, aceste măsuri nu trebuie să afecteze competența statelor membre.

Amendamentul 6

Propunere de recomandare

Considerentul 8

| (8) | Ar trebui ca pacienții să fie informați și să li se acorde putere prin implicarea lor în procesul referitor la siguranța pacienților; ar trebui să fie informați referitor la nivelurile de siguranță și la felul în care pot găsi informații accesibile și ușor de înțeles privind sistemele de reclamații și despăgubire. |
| --- | --- |

(8)

Ar trebui ca pacienții să fie informați și să li se acorde putere prin implicarea lor în procesul referitor la siguranța pacienților; ar trebui să fie informați referitor la nivelurile de siguranță și la felul în care pot găsi informații accesibile și ușor de înțeles privind sistemele de reclamații și despăgubire.

| (8) | Ar trebui ca pacienții să fie informați și să li se acorde putere prin implicarea lor în procesul referitor la siguranța pacienților; ar trebui să fie informați referitor la nivelurile de siguranță și la felul în care pot găsi informații accesibile și ușor de înțeles privind sistemele de reclamații și despăgubire.
  Cu toate acestea, stabilirea tipului și metodei de compensare intră în competența fiecărui stat membru în parte. |
| --- | --- |

(8)

Ar trebui ca pacienții să fie informați și să li se acorde putere prin implicarea lor în procesul referitor la siguranța pacienților; ar trebui să fie informați referitor la nivelurile de siguranță și la felul în care pot găsi informații accesibile și ușor de înțeles privind sistemele de reclamații și despăgubire.
  Cu toate acestea, stabilirea tipului și metodei de compensare intră în competența fiecărui stat membru în parte.

Amendamentul 7

Propunere de recomandare

Considerentul 10

| (10) | Ar trebui colectate date comparabile și agregate la nivel comunitar pentru a stabili programe, structuri și politici eficiente și transparente privind siguranța pacienților, iar cele mai bune practici ar trebui difuzate între statele membre. Pentru a facilita învățarea reciprocă, trebuie să se dezvolte o terminologie comună pentru siguranța pacienților și indicatori comuni, prin cooperarea între statele membre și Comisia Europeană, ținând cont de activitățile organizațiilor internaționale relevante. |
| --- | --- |

(10)

Ar trebui colectate date comparabile și agregate la nivel comunitar pentru a stabili programe, structuri și politici eficiente și transparente privind siguranța pacienților, iar cele mai bune practici ar trebui difuzate între statele membre. Pentru a facilita învățarea reciprocă, trebuie să se dezvolte o terminologie comună pentru siguranța pacienților și indicatori comuni, prin cooperarea între statele membre și Comisia Europeană, ținând cont de activitățile organizațiilor internaționale relevante.

| (10) | Ar trebui colectate date comparabile și agregate la nivel comunitar pentru a stabili programe, structuri și politici eficiente și transparente privind siguranța pacienților, iar cele mai bune practici ar trebui difuzate între statele membre.
  Aceste date pot fi folosite numai din considerente legate de siguranța pacienților, în vederea prevenirii IAM.
  Pentru a facilita învățarea reciprocă, trebuie să se dezvolte o terminologie comună pentru siguranța pacienților și indicatori comuni, prin cooperarea între statele membre și Comisia Europeană, ținând cont de activitățile organizațiilor internaționale relevante. |
| --- | --- |

(10)

Ar trebui colectate date comparabile și agregate la nivel comunitar pentru a stabili programe, structuri și politici eficiente și transparente privind siguranța pacienților, iar cele mai bune practici ar trebui difuzate între statele membre.
  Aceste date pot fi folosite numai din considerente legate de siguranța pacienților, în vederea prevenirii IAM.
  Pentru a facilita învățarea reciprocă, trebuie să se dezvolte o terminologie comună pentru siguranța pacienților și indicatori comuni, prin cooperarea între statele membre și Comisia Europeană, ținând cont de activitățile organizațiilor internaționale relevante.

Amendamentul 8

Propunere de recomandare

Considerentul 11

| (11) | Instrumentele tehnologiei informației și comunicațiilor, cum ar fi dosarele medicale electronice sau e-rețetele pot contribui la ameliorarea siguranței pacienților, de exemplu prin organizarea sistematică de verificări („screening”) de depistare a interacțiunilor posibile între medicamente sau a alergiilor la medicamente. |
| --- | --- |

(11)

Instrumentele tehnologiei informației și comunicațiilor, cum ar fi dosarele medicale electronice sau e-rețetele pot contribui la ameliorarea siguranței pacienților, de exemplu prin organizarea sistematică de verificări („screening”) de depistare a interacțiunilor posibile între medicamente sau a alergiilor la medicamente.

| (11) | Instrumentele tehnologiei informației și comunicațiilor, cum ar fi dosarele medicale electronice sau e-rețetele pot contribui la ameliorarea siguranței pacienților, de exemplu prin organizarea sistematică de verificări („screening”) de depistare a interacțiunilor posibile între medicamente sau a alergiilor la medicamente
  , așa cum se recunoaște în Recomandarea 2008/594/CE a Comisiei din 2 iulie 2008 privind interoperabilitatea transfrontalieră a sistemelor de evidență electronică a datelor medicale (1)

  . |
| --- | --- |

(11)

Instrumentele tehnologiei informației și comunicațiilor, cum ar fi dosarele medicale electronice sau e-rețetele pot contribui la ameliorarea siguranței pacienților, de exemplu prin organizarea sistematică de verificări („screening”) de depistare a interacțiunilor posibile între medicamente sau a alergiilor la medicamente
  , așa cum se recunoaște în Recomandarea 2008/594/CE a Comisiei din 2 iulie 2008 privind interoperabilitatea transfrontalieră a sistemelor de evidență electronică a datelor medicale (1)

  .

Amendamentul 9

Propunere de recomandare

Considerentul 12 a (nou)

| (12a) | Cum persoanele mai în vârstă cad mai ușor victime infecțiilor atunci când sunt spitalizate, nevoile acestor pacienți ca grup specific ar trebui analizate, pentru a putea fi luate măsuri, astfel încât să fie promovate reabilitarea și însănătoșirea acestora. |
| --- | --- |

(12a)

Cum persoanele mai în vârstă cad mai ușor victime infecțiilor atunci când sunt spitalizate, nevoile acestor pacienți ca grup specific ar trebui analizate, pentru a putea fi luate măsuri, astfel încât să fie promovate reabilitarea și însănătoșirea acestora.

Amendamentul 10

Propunere de recomandare

Considerentul 15

| (15) | Nu sunt disponibile date suficiente privind infecțiile asociate asistenței medicale, care să le permită rețelelor de supraveghere comparații semnificative între instituții, monitorizarea epidemiologiei agenților patogeni asociați asistenței medicale, precum și evaluarea și orientarea politicilor referitoare la prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale. Prin urmare, ar trebui stabilite sisteme de supraveghere sau consolidate cele care există, la nivelul instituțiilor care oferă asistență medicală, la nivel regional și național. |
| --- | --- |

(15)

Nu sunt disponibile date suficiente privind infecțiile asociate asistenței medicale, care să le permită rețelelor de supraveghere comparații semnificative între instituții, monitorizarea epidemiologiei agenților patogeni asociați asistenței medicale, precum și evaluarea și orientarea politicilor referitoare la prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale. Prin urmare, ar trebui stabilite sisteme de supraveghere sau consolidate cele care există, la nivelul instituțiilor care oferă asistență medicală, la nivel regional și național.

| (15) | Nu sunt disponibile date suficiente privind infecțiile asociate asistenței medicale, care să le permită rețelelor de supraveghere comparații semnificative între instituții, monitorizarea epidemiologiei agenților patogeni asociați asistenței medicale, precum și evaluarea și orientarea politicilor referitoare la prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale. Prin urmare, ar trebui stabilite sisteme de supraveghere sau consolidate cele care există, la nivelul instituțiilor care oferă asistență medicală, la nivel regional și național.
  Îmbunătățirea colectării de date la nivel regional, național și european ar trebui să permită efectuarea într-un mod mai ușor a corelațiilor directe dintre calitatea politicilor, sistemelor și structurilor create în materie de siguranță a pacienților și rezultatele obținute în acest domeniu. |
| --- | --- |

(15)

Nu sunt disponibile date suficiente privind infecțiile asociate asistenței medicale, care să le permită rețelelor de supraveghere comparații semnificative între instituții, monitorizarea epidemiologiei agenților patogeni asociați asistenței medicale, precum și evaluarea și orientarea politicilor referitoare la prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale. Prin urmare, ar trebui stabilite sisteme de supraveghere sau consolidate cele care există, la nivelul instituțiilor care oferă asistență medicală, la nivel regional și național.
  Îmbunătățirea colectării de date la nivel regional, național și european ar trebui să permită efectuarea într-un mod mai ușor a corelațiilor directe dintre calitatea politicilor, sistemelor și structurilor create în materie de siguranță a pacienților și rezultatele obținute în acest domeniu.

Amendamentul 11

Propunere de recomandare

Considerentul 15 a (nou)

| (15a) | Este necesar ca statele membre să poată reduce numărul persoanelor afectate de infecții asociate asistenței medicale. Printre diferitele instrumente care pot fi avute în vedere, este important să se recruteze un număr mai ridicat de asistenți medicali sau asistente medicale cu specializare în controlul infecțiilor. |
| --- | --- |

(15a)

Este necesar ca statele membre să poată reduce numărul persoanelor afectate de infecții asociate asistenței medicale. Printre diferitele instrumente care pot fi avute în vedere, este important să se recruteze un număr mai ridicat de asistenți medicali sau asistente medicale cu specializare în controlul infecțiilor.

Amendamentul 12

Propunere de recomandare

Considerentul 15 b (nou)

| (15b) | În plus, statele membre și instituțiile acestora care oferă asistență medicală ar trebui să ia în considerare utilizarea personalului de legătură care să sprijine asistenții medicali specializați în domeniul clinic în cadrul unităților de tratare a urgențelor și în spitalele comunale; |
| --- | --- |

(15b)

În plus, statele membre și instituțiile acestora care oferă asistență medicală ar trebui să ia în considerare utilizarea personalului de legătură care să sprijine asistenții medicali specializați în domeniul clinic în cadrul unităților de tratare a urgențelor și în spitalele comunale;

Amendamentul 13

Propunere de recomandare

Considerentul 15 c (nou)

| (15c) | Pentru a reduce numărul evenimentelor adverse apărute în legătură cu asistența medicală, statele membre ar trebui încurajate să stabilească obiective locale și naționale pentru recrutarea de cadre medicale specializate în controlul infecțiilor, ținând seama de obiectivul privind raportul recomandat de un asistent medical/o asistentă medicală la 250 de paturi de spital până în 2015. |
| --- | --- |

(15c)

Pentru a reduce numărul evenimentelor adverse apărute în legătură cu asistența medicală, statele membre ar trebui încurajate să stabilească obiective locale și naționale pentru recrutarea de cadre medicale specializate în controlul infecțiilor, ținând seama de obiectivul privind raportul recomandat de un asistent medical/o asistentă medicală la 250 de paturi de spital până în 2015.

Amendamentul 14

Propunere de recomandare

Considerentul 16 a (nou)

| (16a) | Comisia ar trebui să prezinte propuneri pentru a preveni răspândirea medicamentelor contrafăcute și prejudicierea sănătății pacienților și a lucrătorilor din domeniul asistenței medicale în urma rănilor provenite de la acele de seringi. |
| --- | --- |

(16a)

Comisia ar trebui să prezinte propuneri pentru a preveni răspândirea medicamentelor contrafăcute și prejudicierea sănătății pacienților și a lucrătorilor din domeniul asistenței medicale în urma rănilor provenite de la acele de seringi.

Amendamentul 15

Propunere de recomandare

Partea I – capitolul I a (nou) – titlu

Amendamentul 16

Propunere de recomandare

Partea I – capitolul I a (nou) – punctul 1

| 1. | Statele membre ar trebui să creeze instrumente pentru reducerea cu 20 % a numărului de persoane afectate în fiecare an în Uniunea Europeană de evenimente adverse în urma acordării de asistență medicală, procent care corespunde obiectivului de reducere a numărului acestor evenimente pe an cu 900 000, până în 2015. |
| --- | --- |

1.

Statele membre ar trebui să creeze instrumente pentru reducerea cu 20 % a numărului de persoane afectate în fiecare an în Uniunea Europeană de evenimente adverse în urma acordării de asistență medicală, procent care corespunde obiectivului de reducere a numărului acestor evenimente pe an cu 900 000, până în 2015.

Amendamentul 17

Propunere de recomandare

Partea I – capitolul II – punctul 1 – litera a

| (a) | desemnarea
  autorității sau a
  autorităților competente
  responsabilă (
  responsabile
  )
  pentru siguranța pacienților pe teritoriul lor; |
| --- | --- |

(a)

desemnarea
  autorității sau a
  autorităților competente
  responsabilă (
  responsabile
  )
  pentru siguranța pacienților pe teritoriul lor;

| (a) | desemnarea autorităților competente
  la diferite niveluri ale administrației de stat și locale care sunt
  responsabile pentru siguranța pacienților pe teritoriul lor
  și prin supravegherea și coordonarea măsurilor de îmbunătățire a sănătății publice
  ; |
| --- | --- |

(a)

desemnarea autorităților competente
  la diferite niveluri ale administrației de stat și locale care sunt
  responsabile pentru siguranța pacienților pe teritoriul lor
  și prin supravegherea și coordonarea măsurilor de îmbunătățire a sănătății publice
  ;

Amendamentul 18

Propunere de recomandare

Partea I – capitolul II – punctul 1 – litera c

| (c) | sprijinirea dezvoltării de sisteme, procese și instrumente mai sigure, inclusiv utilizarea tehnologiei informației și comunicațiilor. |
| --- | --- |

(c)

sprijinirea dezvoltării de sisteme, procese și instrumente mai sigure, inclusiv utilizarea tehnologiei informației și comunicațiilor.

| (c) | sprijinirea dezvoltării de sisteme, procese și instrumente mai sigure
  și mai ușor de utilizat
  , inclusiv utilizarea tehnologiei informației și comunicațiilor. |
| --- | --- |

(c)

sprijinirea dezvoltării de sisteme, procese și instrumente mai sigure
  și mai ușor de utilizat
  , inclusiv utilizarea tehnologiei informației și comunicațiilor.

Amendamentul 19

Propunere de recomandare

Partea I – capitolul II – punctul 2 – litera b a (nouă)

| (ba) | informarea pacienților despre riscurile asociate tratamentului și introducerea unor proceduri juridice care facilitează solicitarea de despăgubiri pentru prejudiciile aduse sănătății, inclusiv împotriva companiilor farmaceutice. |
| --- | --- |

(ba)

informarea pacienților despre riscurile asociate tratamentului și introducerea unor proceduri juridice care facilitează solicitarea de despăgubiri pentru prejudiciile aduse sănătății, inclusiv împotriva companiilor farmaceutice.

Amendamentul 20

Propunere de recomandare

Partea I – capitolul II – punctul 3 – litera a

| (a) | furnizează informații corespunzătoare privind amploarea, tipurile și cauzele erorilor, ale evenimentelor adverse și ale incidentelor evitate la limită; |
| --- | --- |

(a)

furnizează informații corespunzătoare privind amploarea, tipurile și cauzele erorilor, ale evenimentelor adverse și ale incidentelor evitate la limită;

| (a) | furnizează informații corespunzătoare privind amploarea, tipurile și cauzele erorilor, ale evenimentelor adverse și ale incidentelor evitate la limită
  , și identifică persoanele responsabile
  ; |
| --- | --- |

(a)

furnizează informații corespunzătoare privind amploarea, tipurile și cauzele erorilor, ale evenimentelor adverse și ale incidentelor evitate la limită
  , și identifică persoanele responsabile
  ;

Amendamentul 21

Propunere de recomandare

Partea I – capitolul II – punctul 3 – litera b a (nouă)

| (ba) | prevăd ca între autoritățile din domeniul sanitar din fiecare stat membru să aibă loc un schimb de informații confidențial privind personalul medical găsit vinovat de neglijență sau malpraxis; |
| --- | --- |

(ba)

prevăd ca între autoritățile din domeniul sanitar din fiecare stat membru să aibă loc un schimb de informații confidențial privind personalul medical găsit vinovat de neglijență sau malpraxis;

Amendamentul 22

Propunere de recomandare

Partea I – capitolul II – punctul 4 – litera ba (nouă)

| (ba) | oferirea unei educații și formări adecvate tuturor lucrătorilor din domeniul asistenței medicale în vederea utilizării corecte a tehnologiilor medicale, respectând funcțiile și specificațiile din manualul de utilizare, astfel încât să se prevină riscurile la adresa sănătății și efectele adverse, inclusiv cele rezultate din reutilizarea accidentală a dispozitivelor; |
| --- | --- |

(ba)

oferirea unei educații și formări adecvate tuturor lucrătorilor din domeniul asistenței medicale în vederea utilizării corecte a tehnologiilor medicale, respectând funcțiile și specificațiile din manualul de utilizare, astfel încât să se prevină riscurile la adresa sănătății și efectele adverse, inclusiv cele rezultate din reutilizarea accidentală a dispozitivelor;

Amendamentul 23

Propunere de recomandare

Partea I – capitolul II – punctul 5 – litera c

| (c) | pentru a colecta și schimba date și informații comparabile privind tipul și numărul rezultatelor obținute în domeniul siguranței pacienților la nivel european, pentru a facilita învățarea reciprocă și pentru a orienta stabilirea priorităților. |
| --- | --- |

(c)

pentru a colecta și schimba date și informații comparabile privind tipul și numărul rezultatelor obținute în domeniul siguranței pacienților la nivel european, pentru a facilita învățarea reciprocă și pentru a orienta stabilirea priorităților.

| (c) | pentru a colecta și schimba date și informații comparabile privind tipul și numărul rezultatelor obținute în domeniul siguranței pacienților la nivel european, pentru a facilita învățarea reciprocă și pentru a orienta stabilirea priorităților.
  Tipul datelor colectate, utilizarea lor și costurile procesului de colectare nu trebuie să fie disproporționate în raport cu utilitatea anticipată. Datele se vor colecta numai pentru atingerea obiectivului de reducere a IAM prin învățare comună. |
| --- | --- |

(c)

pentru a colecta și schimba date și informații comparabile privind tipul și numărul rezultatelor obținute în domeniul siguranței pacienților la nivel european, pentru a facilita învățarea reciprocă și pentru a orienta stabilirea priorităților.
  Tipul datelor colectate, utilizarea lor și costurile procesului de colectare nu trebuie să fie disproporționate în raport cu utilitatea anticipată. Datele se vor colecta numai pentru atingerea obiectivului de reducere a IAM prin învățare comună.

Amendamentul 24

Propunere de recomandare

Partea I – capitolul II – punctul 6 – litera b a (nouă)

| (ba) | promovarea posibilităților de cooperare și schimb de experiență și de bune practici între directorii spitalelor, echipele clinice și grupurile de pacienți de pe întreg teritoriul Uniunii Europene, în ceea ce privește inițiativele privind siguranța pacienților întreprinse la nivel local. |
| --- | --- |

(ba)

promovarea posibilităților de cooperare și schimb de experiență și de bune practici între directorii spitalelor, echipele clinice și grupurile de pacienți de pe întreg teritoriul Uniunii Europene, în ceea ce privește inițiativele privind siguranța pacienților întreprinse la nivel local.

Amendamentul 25

Propunere de recomandare

Partea I – capitolul III – punctul 1 – litera -a (nouă)

| (-a) | introducerea unor mecanisme eficace de evaluare a riscurilor, inclusiv a unui control diagnostic al pacienților înainte de spitalizarea acestora, cu scopul de a identifica rapid situațiile care necesită măsuri de precauție suplimentare; |
| --- | --- |

(-a)

introducerea unor mecanisme eficace de evaluare a riscurilor, inclusiv a unui control diagnostic al pacienților înainte de spitalizarea acestora, cu scopul de a identifica rapid situațiile care necesită măsuri de precauție suplimentare;

Amendamentul 26

Propunere de recomandare

Partea I – capitolul III – punctul 1 – litera -a a (nouă)

| (-aa) | asigurarea unei protecții adecvate a lucrătorilor din domeniul asistenței medicale prin vaccinare, profilaxie post-expunere, control diagnostic de rutină, furnizarea de echipamente de protecție personală și utilizarea de tehnologii medicale care reduc expunerea la infecțiile transmise prin sânge; |
| --- | --- |

(-aa)

asigurarea unei protecții adecvate a lucrătorilor din domeniul asistenței medicale prin vaccinare, profilaxie post-expunere, control diagnostic de rutină, furnizarea de echipamente de protecție personală și utilizarea de tehnologii medicale care reduc expunerea la infecțiile transmise prin sânge;

Amendamentul 27

Propunere de recomandare

Partea I – capitolul III – punctul 1 – litera -a b (nouă)

| (-ab) | asigurarea unor mijloace eficace de prevenire și control al infecțiilor în instituțiile care oferă asistență medicală și reabilitare pe termen lung; |
| --- | --- |

(-ab)

asigurarea unor mijloace eficace de prevenire și control al infecțiilor în instituțiile care oferă asistență medicală și reabilitare pe termen lung;

Amendamentul 28

Propunere de recomandare

Partea I – capitolul III – punctul 1 – litera b

| (b) | consolidarea prevenirii și controlului infecțiilor la nivelul instituțiilor care oferă asistență medicală; |
| --- | --- |

(b)

consolidarea prevenirii și controlului infecțiilor la nivelul instituțiilor care oferă asistență medicală;

| (b) | consolidarea prevenirii și controlului infecțiilor la nivelul instituțiilor care oferă asistență medicală
  și garantarea celui mai ridicat nivel de curățenie, igienă și, dacă este necesar, de asepsie:










  (i) | a dispozitivelor utilizate la primirea pacienților și pe parcursul sejurului acestora; |
| --- | --- | --- |

(b)

consolidarea prevenirii și controlului infecțiilor la nivelul instituțiilor care oferă asistență medicală
  și garantarea celui mai ridicat nivel de curățenie, igienă și, dacă este necesar, de asepsie:

(i)

a dispozitivelor utilizate la primirea pacienților și pe parcursul sejurului acestora;

| (ii) | a dispozitivelor medicale și paramedicale, a aparatelor electro-medicale utilizate în beneficiul pacienților, precum și a procesului de distribuire a medicamentelor; |
| --- | --- |

(ii)

a dispozitivelor medicale și paramedicale, a aparatelor electro-medicale utilizate în beneficiul pacienților, precum și a procesului de distribuire a medicamentelor;

| (iii) | a structurilor sanitare consacrate asistenței acordate pacienților; |
| --- | --- |

(iii)

a structurilor sanitare consacrate asistenței acordate pacienților;

Amendamentul 29

Propunere de recomandare

Partea I – capitolul III – punctul 1 – litera b a (nouă)

| (ba) | promovarea igienei mâinilor în rândul personalului medical; |
| --- | --- |

(ba)

promovarea igienei mâinilor în rândul personalului medical;

Amendamentul 30

Propunere de recomandare

Partea I – capitolul III – punctul 1 – litera b b (nouă)

| (bb) | îmbunătățirea prevenirii și controlului răspândirii bolilor în rândul personalului medical și paramedical, luând măsurile de profilaxie necesare, inclusiv prin campaniile necesare de vaccinare a personalului; |
| --- | --- |

(bb)

îmbunătățirea prevenirii și controlului răspândirii bolilor în rândul personalului medical și paramedical, luând măsurile de profilaxie necesare, inclusiv prin campaniile necesare de vaccinare a personalului;

Amendamentul 31

Propunere de recomandare

Partea I – capitolul III – punctul 1 – litera d

| (d) | stimularea educației și formării lucrătorilor din domeniul asistenței medicale la nivelul statelor membre și la nivelul instituțiilor care oferă asistență medicală; |
| --- | --- |

(d)

stimularea educației și formării lucrătorilor din domeniul asistenței medicale la nivelul statelor membre și la nivelul instituțiilor care oferă asistență medicală;

| (d) | stimularea educației și formării lucrătorilor din domeniul asistenței medicale
  și a personalului paramedical
  la nivelul statelor membre și la nivelul instituțiilor care oferă asistență medicală
  , acordându-se o atenție deosebită infecțiilor nozocomiale și rezistenței virușilor la antibiotice
  ; |
| --- | --- |

(d)

stimularea educației și formării lucrătorilor din domeniul asistenței medicale
  și a personalului paramedical
  la nivelul statelor membre și la nivelul instituțiilor care oferă asistență medicală
  , acordându-se o atenție deosebită infecțiilor nozocomiale și rezistenței virușilor la antibiotice
  ;

Amendamentul 32

Propunere de recomandare

Partea I – capitolul III – punctul 1 – litera e

| (e) | ameliorarea informației oferite pacienților; |
| --- | --- |

(e)

ameliorarea informației oferite pacienților;

| (e) | ameliorarea informației oferite pacienților
  prin intermediul rețelei socio-sanitare, dar și prin campaniile de informare periodică efectuate în ziare, la radio, la televizor și pe internet
  ; |
| --- | --- |

(e)

ameliorarea informației oferite pacienților
  prin intermediul rețelei socio-sanitare, dar și prin campaniile de informare periodică efectuate în ziare, la radio, la televizor și pe internet
  ;

Amendamentul 33

Propunere de recomandare

Partea I – capitolul III – punctul 1 – litera f

| (f) | sprijinirea cercetării. |
| --- | --- |

(f)

sprijinirea cercetării.

| (f) | sprijinirea cercetării
  , printre altele în domeniul posibilelor aplicații medicale ale nanotehnologiei și ale nanomaterialelor
  . |
| --- | --- |

(f)

sprijinirea cercetării
  , printre altele în domeniul posibilelor aplicații medicale ale nanotehnologiei și ale nanomaterialelor
  .

Amendamentul 34

Propunere de recomandare

Partea I – capitolul III –punctul 1 – litera f a (nouă)

| (fa) | informarea Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor despre apariția oricărei IAM care afectează un număr semnificativ de pacienți. |
| --- | --- |

(fa)

informarea Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor despre apariția oricărei IAM care afectează un număr semnificativ de pacienți.

Amendamentul 35

Propunere de recomandare

Partea I – capitolul III – punctul 1 – litera f b (nouă)

| (fb) | derularea unor campanii de informare a publicului și a lucrătorilor din domeniul asistenței medicale, în vederea reducerii practicilor care determină rezistența la antibiotice. |
| --- | --- |

(fb)

derularea unor campanii de informare a publicului și a lucrătorilor din domeniul asistenței medicale, în vederea reducerii practicilor care determină rezistența la antibiotice.

Amendamentul 36

Propunere de recomandare

Partea II – titlu

Amendamentul 37

Propunere de recomandare

Partea II – punctul 1a (nou)

| 1a. | Comisia ar trebui să examineze în ce domenii ar fi posibilă o consolidare a legislației comunitare actuale în vederea îmbunătățirii siguranței pacienților, de exemplu asigurând ca, în cazul circulației transfrontaliere a personalului medical pe teritoriul european, organele de reglementare a profesiilor din domeniul medical să pună în comun informațiile cu privire la orice proceduri disciplinare încheiate sau în curs împotriva unor persoane și nu doar pe cele cu privire la calificările inițiale ale acestora. |
| --- | --- |

1a.

Comisia ar trebui să examineze în ce domenii ar fi posibilă o consolidare a legislației comunitare actuale în vederea îmbunătățirii siguranței pacienților, de exemplu asigurând ca, în cazul circulației transfrontaliere a personalului medical pe teritoriul european, organele de reglementare a profesiilor din domeniul medical să pună în comun informațiile cu privire la orice proceduri disciplinare încheiate sau în curs împotriva unor persoane și nu doar pe cele cu privire la calificările inițiale ale acestora.

Amendamentul 38

Propunere de recomandare

Partea II – punctul 1b (nou)

| 1b. | Comisia este invitată să redacteze, pe baza Ghidului practic de prevenire a infecțiilor nozocomiale, elaborat în 2002 de Organizația Mondială a Sănătății (2), un document destinat pacienților referitor la prevenirea infecțiilor nozocomiale. |
| --- | --- |

1b.

Comisia este invitată să redacteze, pe baza Ghidului practic de prevenire a infecțiilor nozocomiale, elaborat în 2002 de Organizația Mondială a Sănătății (2), un document destinat pacienților referitor la prevenirea infecțiilor nozocomiale.

Amendamentul 39

Propunere de recomandare

Anexa 1 – Definiții – „Eveniment advers” – coloana 2

Incident care dăunează unui pacient. Daunele implică deteriorarea structurii sau funcționării corpului și/sau efectele vătămătoare care rezultă din aceasta.

Incident
  survenit în timpul acordării asistenței medicale
  care dăunează unui pacient. Daunele implică deteriorarea
  permanentă sau temporară a
  structurii sau funcționării corpului și/sau efectele vătămătoare care rezultă din aceasta.

Amendamentul 40

Propunere de recomandare

Anexa 1 – Definiții – „Instituție care oferă asistență medicală” – coloana 2

O instituție în care lucrătorii din domeniul asistenței medicale furnizează asistență medicală secundară sau terțiară.

O instituție
  publică, privată sau caritativă
  în care
  voluntarii sau
  lucrătorii din domeniul asistenței medicale furnizează asistență medicală secundară sau terțiară.

Amendamentul 41

Propunere de recomandare

Anexa 1 – Definiții – „Siguranța pacienților” – coloana 2

Libertatea, pentru un pacient, de a nu fi supus vătămării inutile sau potențiale asociate cu asistența medicală.

Absența evenimentelor adverse, unde un eveniment advers este definit ca incident dăunător atribuit mai degrabă tratamentului decât bolii. Acest eveniment advers poate fi evitabil sau inevitabil.

Amendamentul 42

Propunere de recomandare

Anexa 1 – Definiții – „Personal de legătură în controlul infecțiilor” – coloana 2

Cadre medicale care lucrează în
  secții/departamente spitalicești
  și care acționează ca un intermediar între
  secțiile/departamentele
  lor și echipa de prevenire și control a infecțiilor. Personalul de legătură în controlul infecțiilor contribuie la promovarea prevenirii și controlului infecțiilor în
  secțiile/departamentele
  lor și oferă răspunsuri echipei de prevenire și control al infecțiilor.

Cadre medicale care lucrează în
  sectoarele corespunzătoare
  și care acționează ca un intermediar între
  sectorul
  lor
  de activitate
  și echipa de prevenire și control al infecțiilor. Personalul de legătură în controlul infecțiilor contribuie la promovarea prevenirii și controlului infecțiilor în
  sectoarele
  lor și oferă răspunsuri echipei de prevenire și control al infecțiilor.

Amendamentul 43

Propunere de recomandare

Anexa 2 – capitolul 1 – punctul 1 – litera b a (nouă)

| (ba) | acceptarea și facilitarea utilizării instrumentelor tehnologiei informației și comunicațiilor, cum ar fi manualele de utilizare electronice, în vederea îmbunătățirii înțelegerii dispozitivelor medicale de către utilizatori; |
| --- | --- |

(ba)

acceptarea și facilitarea utilizării instrumentelor tehnologiei informației și comunicațiilor, cum ar fi manualele de utilizare electronice, în vederea îmbunătățirii înțelegerii dispozitivelor medicale de către utilizatori;

Amendamentul 44

Propunere de recomandare

Anexa 2 – capitolul 1 – punctul 4 – litera c a (nouă)

| (ca) | oferirea unei educații și formări adecvate tuturor lucrătorilor din domeniul asistenței medicale în vederea utilizării corecte a tehnologiilor medicale, respectând funcțiile și specificațiile din manualul de utilizare, astfel încât să se prevină riscurile la adresa sănătății și efectele adverse, inclusiv cele rezultate din reutilizarea accidentală a dispozitivelor; |
| --- | --- |

(ca)

oferirea unei educații și formări adecvate tuturor lucrătorilor din domeniul asistenței medicale în vederea utilizării corecte a tehnologiilor medicale, respectând funcțiile și specificațiile din manualul de utilizare, astfel încât să se prevină riscurile la adresa sănătății și efectele adverse, inclusiv cele rezultate din reutilizarea accidentală a dispozitivelor;

Amendamentul 45

Propunere de recomandare

Anexa 2 – capitolul 1 – punctul 7 – litera e a (nouă)

| (ea) | stimulând, între altele, cercetarea în domeniul aplicațiilor medicale ale nanotehnologiei și ale nanomaterialelor. |
| --- | --- |

(ea)

stimulând, între altele, cercetarea în domeniul aplicațiilor medicale ale nanotehnologiei și ale nanomaterialelor.

Amendamentul 46

Propunere de recomandare

Anexa 2 – capitolul 2 – punctul 1 – litera a – liniuța 2

| — | integrarea măsurilor de prevenire și control al infecțiilor în planurile de asistență medicală pentru pacienți; |
| --- | --- |

—

integrarea măsurilor de prevenire și control al infecțiilor în planurile de asistență medicală pentru pacienți;

| — | integrarea măsurilor de prevenire și control al infecțiilor în planurile de asistență medicală pentru pacienți
  , inclusiv a campaniilor necesare de vaccinare a personalului
  ; |
| --- | --- |

—

integrarea măsurilor de prevenire și control al infecțiilor în planurile de asistență medicală pentru pacienți
  , inclusiv a campaniilor necesare de vaccinare a personalului
  ;

---

(1)  

  JO L 190, 18.7.2008, p. 37.

(2)  
  OMS, Ghid practic de prevenire a infecțiilor nozocomiale, ediția I, decembrie 2002 (ediția a II-a a fost publicată în 2008).

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/404 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/404

---

Joi, 23 aprilie 2009Acțiunea europeană în domeniul bolilor rare*

P6_TA(2009)0288

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de recomandare a Consiliului privind o acțiune europeană în domeniul bolilor rare (COM(2008)0726 – C6-0455/2008 – 2008/0218(CNS))

2010/C 184 E/75

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0726),

având în vedere articolul 152 alineatul (4) al doilea paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0455/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0231/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să-și modifice propunerea sa în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să-și modifice propunerea sa în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de recomandare


  Considerentul 1 |
| (1) | Bolile rare reprezintă o amenințare pentru sănătatea cetățenilor europeni în măsura în care ele sunt boli care pun în pericol viața sau provoacă o invaliditate cronică, având o prevalență redusă și un grad ridicat de complexitate. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de recomandare

Considerentul 1

(1)

Bolile rare reprezintă o amenințare pentru sănătatea cetățenilor europeni în măsura în care ele sunt boli care pun în pericol viața sau provoacă o invaliditate cronică, având o prevalență redusă și un grad ridicat de complexitate.

| (1) | Bolile rare reprezintă o amenințare pentru sănătatea cetățenilor europeni în măsura în care ele sunt boli care pun în pericol viața sau provoacă o invaliditate cronică, având o prevalență redusă și un grad ridicat de complexitate,
  însă întrucât există multe tipuri de boli rare, numărul total de persoane afectate este destul de ridicat
  . |
| --- | --- |

(1)

Bolile rare reprezintă o amenințare pentru sănătatea cetățenilor europeni în măsura în care ele sunt boli care pun în pericol viața sau provoacă o invaliditate cronică, având o prevalență redusă și un grad ridicat de complexitate,
  însă întrucât există multe tipuri de boli rare, numărul total de persoane afectate este destul de ridicat
  .

Amendamentul 2

Propunere de recomandare

Considerentul 2

| (2) | Un program de acțiune comunitară cu privire la bolile rare, inclusiv bolile genetice, a fost adoptat pentru perioada 1 ianuarie 1999 - 31 decembrie 2003. În ceea ce privește prevalența, acest program a definit o boală rară ca fiind o boală care afectează cel mult 5 din 10 000 de persoane din Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

(2)

Un program de acțiune comunitară cu privire la bolile rare, inclusiv bolile genetice, a fost adoptat pentru perioada 1 ianuarie 1999 - 31 decembrie 2003. În ceea ce privește prevalența, acest program a definit o boală rară ca fiind o boală care afectează cel mult 5 din 10 000 de persoane din Uniunea Europeană.

| (2) | Un program de acțiune comunitară cu privire la bolile rare, inclusiv bolile genetice, a fost adoptat pentru perioada 1 ianuarie 1999 - 31 decembrie 2003. În ceea ce privește prevalența, acest program a definit o boală rară ca fiind o boală care afectează cel mult 5 din 10 000 de persoane din Uniunea Europeană
  , o valoare ce urmează a fi apreciată în termeni statistici, sub rezerva unei analize științifice
  . |
| --- | --- |

(2)

Un program de acțiune comunitară cu privire la bolile rare, inclusiv bolile genetice, a fost adoptat pentru perioada 1 ianuarie 1999 - 31 decembrie 2003. În ceea ce privește prevalența, acest program a definit o boală rară ca fiind o boală care afectează cel mult 5 din 10 000 de persoane din Uniunea Europeană
  , o valoare ce urmează a fi apreciată în termeni statistici, sub rezerva unei analize științifice
  .

Amendamentul 3

Propunere de recomandare

Considerentul 2a (nou)

| (2a) | Pe baza acestei incidențe statistice, bolile rare ar trebui catalogate cu meticulozitate și revizuite periodic de către un comitet științific pentru a determina necesitatea unor eventuale completări. |
| --- | --- |

(2a)

Pe baza acestei incidențe statistice, bolile rare ar trebui catalogate cu meticulozitate și revizuite periodic de către un comitet științific pentru a determina necesitatea unor eventuale completări.

Amendamentul 4

Propunere de recomandare

Considerentul 4

| (4) | Se estimează că în prezent există între 5 000 și 8 000 de boli rare, ele afectând între 6 % și 8 % din populație în cursul vieții
  și anume,
  între 27 și 36 de milioane de persoane în Uniunea Europeană. Majoritatea acestora suferă de boli foarte puțin frecvente care afectează o persoană din 100 000 sau mai puțin. |
| --- | --- |

(4)

Se estimează că în prezent există între 5 000 și 8 000 de boli rare, ele afectând între 6 % și 8 % din populație în cursul vieții
  și anume,
  între 27 și 36 de milioane de persoane în Uniunea Europeană. Majoritatea acestora suferă de boli foarte puțin frecvente care afectează o persoană din 100 000 sau mai puțin.

| (4) | Se estimează că în prezent există între 5 000 și 8 000 de boli rare, ele afectând între 6 % și 8 % din populație în cursul vieții.
  Cu alte cuvinte, deși bolile rare sunt caracterizate de o prevalență scăzută în cazul fiecărei boli în parte, numărul total de persoane afectate este destul de ridicat, variind
  între 27 și 36 de milioane de persoane în Uniunea Europeană. Majoritatea acestora suferă de boli foarte puțin frecvente care afectează o persoană din 100 000 sau mai puțin. |
| --- | --- |

(4)

Se estimează că în prezent există între 5 000 și 8 000 de boli rare, ele afectând între 6 % și 8 % din populație în cursul vieții.
  Cu alte cuvinte, deși bolile rare sunt caracterizate de o prevalență scăzută în cazul fiecărei boli în parte, numărul total de persoane afectate este destul de ridicat, variind
  între 27 și 36 de milioane de persoane în Uniunea Europeană. Majoritatea acestora suferă de boli foarte puțin frecvente care afectează o persoană din 100 000 sau mai puțin.

Amendamentul 5

Propunere de recomandare

Considerentul 5

| (5) | Din cauza prevalenței slabe
  și
  a specificității lor, bolile rare necesită o abordare globală bazată pe eforturi combinate deosebite în vederea prevenirii unei morbidități semnificative sau a unei mortalități premature care poate fi evitată, precum și în vederea îmbunătățirii calității vieții și a potențialului socio-economic al persoanelor afectate. |
| --- | --- |

(5)

Din cauza prevalenței slabe
  și
  a specificității lor, bolile rare necesită o abordare globală bazată pe eforturi combinate deosebite în vederea prevenirii unei morbidități semnificative sau a unei mortalități premature care poate fi evitată, precum și în vederea îmbunătățirii calității vieții și a potențialului socio-economic al persoanelor afectate.

| (5) | Din cauza prevalenței slabe, a specificității lor
  și a numărului total ridicat de cazuri
  , bolile rare necesită o abordare globală bazată pe eforturi combinate deosebite
  , inclusiv în parteneriat cu țări terțe, cum ar fi Statele Unite ale Americii,
  în vederea prevenirii unei morbidități semnificative sau a unei mortalități premature care poate fi evitată, precum și în vederea îmbunătățirii calității vieții și a potențialului socio-economic al persoanelor afectate
  din țările dezvoltate și în curs de dezvoltare
  . |
| --- | --- |

(5)

Din cauza prevalenței slabe, a specificității lor
  și a numărului total ridicat de cazuri
  , bolile rare necesită o abordare globală bazată pe eforturi combinate deosebite
  , inclusiv în parteneriat cu țări terțe, cum ar fi Statele Unite ale Americii,
  în vederea prevenirii unei morbidități semnificative sau a unei mortalități premature care poate fi evitată, precum și în vederea îmbunătățirii calității vieții și a potențialului socio-economic al persoanelor afectate
  din țările dezvoltate și în curs de dezvoltare
  .

Amendamentul 6

Propunere de recomandare

Considerentul 8

| (8) | Pentru a îmbunătăți coordonarea și coerența între inițiativele naționale, regionale și locale în ceea ce privește bolile rare, toate acțiunile naționale pertinente în acest domeniu trebuie integrate în planuri naționale de luptă împotriva bolilor rare. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a îmbunătăți coordonarea și coerența între inițiativele naționale, regionale și locale în ceea ce privește bolile rare, toate acțiunile naționale pertinente în acest domeniu trebuie integrate în planuri naționale de luptă împotriva bolilor rare.

| (8) | Pentru a îmbunătăți coordonarea și coerența între inițiativele naționale, regionale și locale
  , precum și colaborarea între centrele de formare
  în domeniul bolilor rare, toate acțiunile naționale pertinente în acest domeniu trebuie integrate în planuri naționale de luptă împotriva bolilor rare. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a îmbunătăți coordonarea și coerența între inițiativele naționale, regionale și locale
  , precum și colaborarea între centrele de formare
  în domeniul bolilor rare, toate acțiunile naționale pertinente în acest domeniu trebuie integrate în planuri naționale de luptă împotriva bolilor rare.

Amendamentul 7

Propunere de recomandare

Considerentul 13

| (13) | Valoarea adăugată comunitară a rețelelor europene de referință este extrem de importantă pentru bolile rare datorită frecvenței foarte reduse a acestor afecțiuni, care implică, într-o țară luată în mod separat, un număr limitat de pacienți și lipsa expertizei. Reunirea expertizei la nivel european este, prin urmare, primordială pentru a asigura un acces egal la asistență medicală de înaltă calitate pacienților care suferă de boli rare. |
| --- | --- |

(13)

Valoarea adăugată comunitară a rețelelor europene de referință este extrem de importantă pentru bolile rare datorită frecvenței foarte reduse a acestor afecțiuni, care implică, într-o țară luată în mod separat, un număr limitat de pacienți și lipsa expertizei. Reunirea expertizei la nivel european este, prin urmare, primordială pentru a asigura un acces egal la asistență medicală de înaltă calitate pacienților care suferă de boli rare.

| (13) | Valoarea adăugată comunitară a rețelelor europene de referință este extrem de importantă pentru bolile rare datorită frecvenței foarte reduse a acestor afecțiuni, care implică, într-o țară luată în mod separat, un număr limitat de pacienți și lipsa expertizei. Reunirea competențelor specializate la nivel european este, prin urmare, primordială pentru a asigura un acces egal la
  informații exacte, la un diagnostic adaptat și stabilit la timp, precum și
  la asistență medicală de înaltă calitate pacienților care suferă de boli rare. |
| --- | --- |

(13)

Valoarea adăugată comunitară a rețelelor europene de referință este extrem de importantă pentru bolile rare datorită frecvenței foarte reduse a acestor afecțiuni, care implică, într-o țară luată în mod separat, un număr limitat de pacienți și lipsa expertizei. Reunirea competențelor specializate la nivel european este, prin urmare, primordială pentru a asigura un acces egal la
  informații exacte, la un diagnostic adaptat și stabilit la timp, precum și
  la asistență medicală de înaltă calitate pacienților care suferă de boli rare.

Amendamentul 8

Propunere de recomandare

Considerentul 14a (nou)

| (14a) | Forumul farmaceutic a adoptat la 12 octombrie 2008 raportul său final. în care propune orientări pentru ca statele membre, părțile implicate și Comisia să își poată intensifica eforturile în scopul de a garanta un acces mai ușor și mai rapid la medicamentele orfane în cadrul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(14a)

Forumul farmaceutic a adoptat la 12 octombrie 2008 raportul său final. în care propune orientări pentru ca statele membre, părțile implicate și Comisia să își poată intensifica eforturile în scopul de a garanta un acces mai ușor și mai rapid la medicamentele orfane în cadrul Uniunii Europene.

Amendamentul 9

Propunere de recomandare

Considerentul 20

| (20) | Pacienții și reprezentanții pacienților ar trebui, prin urmare, să fie implicați în toate etapele procesului de elaborare a politicilor și a deciziilor. Activitățile acestora ar trebui promovate și susținute în mod activ, inclusiv financiar, în fiecare stat membru. |
| --- | --- |

(20)

Pacienții și reprezentanții pacienților ar trebui, prin urmare, să fie implicați în toate etapele procesului de elaborare a politicilor și a deciziilor. Activitățile acestora ar trebui promovate și susținute în mod activ, inclusiv financiar, în fiecare stat membru.

| (20) | Pacienții și reprezentanții pacienților ar trebui, prin urmare, să fie implicați în toate etapele procesului de elaborare a politicilor și a deciziilor. Activitățile acestora ar trebui promovate și susținute în mod activ, inclusiv financiar, în fiecare stat membru
  , dar și la nivel european prin intermediul unor rețele paneuropene de sprijinire a pacienților care suferă de boli rare specifice
  . |
| --- | --- |

(20)

Pacienții și reprezentanții pacienților ar trebui, prin urmare, să fie implicați în toate etapele procesului de elaborare a politicilor și a deciziilor. Activitățile acestora ar trebui promovate și susținute în mod activ, inclusiv financiar, în fiecare stat membru
  , dar și la nivel european prin intermediul unor rețele paneuropene de sprijinire a pacienților care suferă de boli rare specifice
  .

Amendamentul 10

Propunere de recomandare

Recomandarea adresată statelor membre – punctul 1 – partea introductivă

| 1. | Să stabilească planuri naționale de combatere a bolilor rare pentru a asigura pacienților care suferă de boli rare accesul universal la asistență medicală de înaltă calitate, inclusiv diagnostice, tratamente și medicamente orfane pe întregul lor teritoriu național, pe baza echității și solidarității în ansamblul Uniunii Europene și în special: |
| --- | --- |

1.

Să stabilească planuri naționale de combatere a bolilor rare pentru a asigura pacienților care suferă de boli rare accesul universal la asistență medicală de înaltă calitate, inclusiv diagnostice, tratamente și medicamente orfane pe întregul lor teritoriu național, pe baza echității și solidarității în ansamblul Uniunii Europene și în special:

| 1. | Să stabilească planuri naționale de combatere a bolilor rare pentru a asigura pacienților care suferă de boli rare accesul universal la asistență medicală de înaltă calitate, inclusiv diagnostice, tratamente și medicamente orfane,
  precum și reeducarea și posibilitatea de a învăța să conviețuiască cu boala,
  pe întregul lor teritoriu național, pe baza echității și solidarității în ansamblul Uniunii Europene și în special: |
| --- | --- |

1.

Să stabilească planuri naționale de combatere a bolilor rare pentru a asigura pacienților care suferă de boli rare accesul universal la asistență medicală de înaltă calitate, inclusiv diagnostice, tratamente și medicamente orfane,
  precum și reeducarea și posibilitatea de a învăța să conviețuiască cu boala,
  pe întregul lor teritoriu național, pe baza echității și solidarității în ansamblul Uniunii Europene și în special:

Amendamentul 11

Propunere de recomandare

Recomandările adresate statelor membre – punctul 1 – subpunctul 1

| 1. | să elaboreze și să adopte, până la sfârșitul anului
  2011
  , o strategie globală și integrată destinată să orienteze și să structureze toate acțiunile relevante în domeniul bolilor rare, sub forma unui plan național de combatere a bolilor rare; |
| --- | --- |

1.

să elaboreze și să adopte, până la sfârșitul anului
  2011
  , o strategie globală și integrată destinată să orienteze și să structureze toate acțiunile relevante în domeniul bolilor rare, sub forma unui plan național de combatere a bolilor rare;

| 1. | să elaboreze și să adopte, până la sfârșitul anului
  2010
  , o strategie globală și integrată destinată să orienteze și să structureze toate acțiunile relevante în domeniul bolilor rare, sub forma unui plan național de combatere a bolilor rare; |
| --- | --- |

1.

să elaboreze și să adopte, până la sfârșitul anului
  2010
  , o strategie globală și integrată destinată să orienteze și să structureze toate acțiunile relevante în domeniul bolilor rare, sub forma unui plan național de combatere a bolilor rare;

Amendamentul 12

Propunere de recomandare

Recomandarea adresată statelor membre – punctul 1 – subpunctul 3

| 3. | să definească un număr limitat de acțiuni prioritare în cadrul planului național de combatere a bolilor rare, cu obiective concrete, termene clare, structuri de gestionare și rapoarte regulate; |
| --- | --- |

3.

să definească un număr limitat de acțiuni prioritare în cadrul planului național de combatere a bolilor rare, cu obiective concrete, termene clare, structuri de gestionare și rapoarte regulate;

| 3. | să definească un număr limitat de acțiuni prioritare în cadrul planului național de combatere a bolilor rare, cu obiective concrete, termene clare,
  finanțarea semnificativă și bine identificată a
  structurilor de gestionare,
  precum
  și cu rapoarte regulate; |
| --- | --- |

3.

să definească un număr limitat de acțiuni prioritare în cadrul planului național de combatere a bolilor rare, cu obiective concrete, termene clare,
  finanțarea semnificativă și bine identificată a
  structurilor de gestionare,
  precum
  și cu rapoarte regulate;

Amendamentul 13

Propunere de recomandare

Alineatul 1 – punctul 3a (nou)

| (3a) | să declare dacă au centre specializate și să întocmească un catalog al experților; |
| --- | --- |

(3a)

să declare dacă au centre specializate și să întocmească un catalog al experților;

Amendamentul 14

Propunere de recomandare

Recomandarea adresată statelor membre – punctul 1 – subpunctul 5

| 5. | să includă în planurile lor naționale dispozițiile destinate să asigure accesul echitabil la asistență medicală de înaltă calitate, inclusiv diagnostice, tratamente și medicamente orfane, tuturor pacienților care suferă de boli rare de pe întregul lor teritoriu național, pentru a asigura un acces echitabil la asistență medicală de calitate pe baza echității și solidarității în ansamblul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

să includă în planurile lor naționale dispozițiile destinate să asigure accesul echitabil la asistență medicală de înaltă calitate, inclusiv diagnostice, tratamente și medicamente orfane, tuturor pacienților care suferă de boli rare de pe întregul lor teritoriu național, pentru a asigura un acces echitabil la asistență medicală de calitate pe baza echității și solidarității în ansamblul Uniunii Europene;

| 5. | să includă în planurile lor naționale dispozițiile destinate să asigure accesul echitabil la asistență medicală de înaltă calitate, inclusiv diagnostice,
  măsuri preventive primare,
  tratamente și medicamente orfane,
  precum și readaptarea și posibilitatea de a învăța să conviețuiască pentru cei ce suferă de o astfel de boală în favoarea
  tuturor pacienților care suferă de boli rare de pe întregul lor teritoriu național, pentru a asigura un acces echitabil la asistență medicală de calitate pe baza echității și solidarității în ansamblul Uniunii Europene,
  conform principiilor stabilite în documentul intitulat „îmbunătățirea accesului la medicamente orfane pentru toți cetățenii UE afectați”, adoptat de Forumul farmaceutic la nivel înalt
  ; |
| --- | --- |

5.

să includă în planurile lor naționale dispozițiile destinate să asigure accesul echitabil la asistență medicală de înaltă calitate, inclusiv diagnostice,
  măsuri preventive primare,
  tratamente și medicamente orfane,
  precum și readaptarea și posibilitatea de a învăța să conviețuiască pentru cei ce suferă de o astfel de boală în favoarea
  tuturor pacienților care suferă de boli rare de pe întregul lor teritoriu național, pentru a asigura un acces echitabil la asistență medicală de calitate pe baza echității și solidarității în ansamblul Uniunii Europene,
  conform principiilor stabilite în documentul intitulat „îmbunătățirea accesului la medicamente orfane pentru toți cetățenii UE afectați”, adoptat de Forumul farmaceutic la nivel înalt
  ;

Amendamentul 15

Propunere de recomandare

Recomandarea adresată statelor membre – punctul 1 – subpunctul 5a (nou)

| (5a) | să încurajeze eforturile de evitare a bolilor rare ereditare, prin intermediul:










  (a) | unei asistențe genetice oferite părinților purtători ai bolii; precum și |
| --- | --- | --- |

(5a)

să încurajeze eforturile de evitare a bolilor rare ereditare, prin intermediul:

(a)

unei asistențe genetice oferite părinților purtători ai bolii; precum și

| (b) | când este cazul, fără a aduce atingere legislației naționale în vigoare și întotdeauna pe bază de voluntariat, unei selecții de embrioni sănătoși înaintea implantării. |
| --- | --- |

(b)

când este cazul, fără a aduce atingere legislației naționale în vigoare și întotdeauna pe bază de voluntariat, unei selecții de embrioni sănătoși înaintea implantării.

Amendamentul 16

Propunere de recomandare

Recomandările adresate statelor membre – punctul 1 – subpunctul 5b (nou)

| (5b) | să prevadă în planurile naționale măsuri excepționale prin care să se pună la dispoziție medicamentele care nu au autorizația de introducere pe piață în cazul în care se constată o nevoie reală din punctul de vedere al sănătății publice; și, în absența unei alternative terapeutice adecvate și disponibile într-un stat membru și în cazul în care raportul beneficii/riscuri este considerat pozitiv, să se asigure că pacienții care suferă de boli rare vor avea acces la aceste medicamente; |
| --- | --- |

(5b)

să prevadă în planurile naționale măsuri excepționale prin care să se pună la dispoziție medicamentele care nu au autorizația de introducere pe piață în cazul în care se constată o nevoie reală din punctul de vedere al sănătății publice; și, în absența unei alternative terapeutice adecvate și disponibile într-un stat membru și în cazul în care raportul beneficii/riscuri este considerat pozitiv, să se asigure că pacienții care suferă de boli rare vor avea acces la aceste medicamente;

Amendamentul 17

Propunere de recomandare

Recomandarea adresată statelor membre – punctul 1 – subpunctul 5c (nou)

| (5c) | să înființeze, la nivel național, grupuri consultative multilaterale care să reunească toate părțile interesate pentru a orienta guvernele în elaborarea și punerea în aplicare a unor planuri naționale de acțiune în domeniul bolilor rare. Grupurile respective ar trebui să se asigure că guvernele sunt bine informate și că deciziile luate la nivel național reflectă punctele de vedere și nevoile societății; |
| --- | --- |

(5c)

să înființeze, la nivel național, grupuri consultative multilaterale care să reunească toate părțile interesate pentru a orienta guvernele în elaborarea și punerea în aplicare a unor planuri naționale de acțiune în domeniul bolilor rare. Grupurile respective ar trebui să se asigure că guvernele sunt bine informate și că deciziile luate la nivel național reflectă punctele de vedere și nevoile societății;

Amendamentul 18

Propunere de recomandare

Recomandarea adresată statelor membre – punctul 1 – subpunctul 5d (nou)

| (5d) | să încurajeze finanțarea tratamentelor bolilor rare la scară națională. În cazul în care unele state membre nu doresc sau nu pot să aibă centre de excelență, această finanțare națională centrală ar trebui utilizat pentru a garanta că pacienții pot călători într-un centru din altă țară. Cu toate acestea, este de asemenea esențial ca acest buget distinct să fie revizuit și adaptat anual, pe baza cunoștințelor dobândite referitoare la pacienții care necesită tratament în cursul anului respectiv și la noi terapii posibile, ceea ce ar trebui să se realizeze datorită contribuției comisiilor consultative multilaterale. |
| --- | --- |

(5d)

să încurajeze finanțarea tratamentelor bolilor rare la scară națională. În cazul în care unele state membre nu doresc sau nu pot să aibă centre de excelență, această finanțare națională centrală ar trebui utilizat pentru a garanta că pacienții pot călători într-un centru din altă țară. Cu toate acestea, este de asemenea esențial ca acest buget distinct să fie revizuit și adaptat anual, pe baza cunoștințelor dobândite referitoare la pacienții care necesită tratament în cursul anului respectiv și la noi terapii posibile, ceea ce ar trebui să se realizeze datorită contribuției comisiilor consultative multilaterale.

Amendamentul 19

Propunere de recomandare

Recomandarea adresată statelor membre – punctul 2 – subpunctul 1

| (1) | să pună în aplicare o definiție comună a bolilor rare la nivelul Uniunii Europene, conform căreia acestea reprezintă bolile care afectează cel mult 5 din 10 000 de persoane; |
| --- | --- |

(1)

să pună în aplicare o definiție comună a bolilor rare la nivelul Uniunii Europene, conform căreia acestea reprezintă bolile care afectează cel mult 5 din 10 000 de persoane;

| (1) | să pună în aplicare o definiție comună a bolilor rare la nivelul Uniunii Europene, conform căreia acestea reprezintă bolile care afectează cel mult 5 din 10 000 de persoane,
  aceasta reprezentând o valoare pentru întreaga Uniune Europeană, însă este foarte important să se cunoască distribuția exactă pentru fiecare stat membru
  ; |
| --- | --- |

(1)

să pună în aplicare o definiție comună a bolilor rare la nivelul Uniunii Europene, conform căreia acestea reprezintă bolile care afectează cel mult 5 din 10 000 de persoane,
  aceasta reprezentând o valoare pentru întreaga Uniune Europeană, însă este foarte important să se cunoască distribuția exactă pentru fiecare stat membru
  ;

Amendamentul 20

Propunere de recomandare

Recomandarea adresată statelor membre – punctul 2 – subpunctul 4

| (4) | să susțină, la nivel național sau regional, rețele de informare, registre și baze de date specifice privind bolile. |
| --- | --- |

(4)

să susțină, la nivel național sau regional, rețele de informare, registre și baze de date specifice privind bolile.

| (4) | să susțină,
  în special financiar, la nivel european,
  național sau regional, rețele de informare registre și baze de date specifice privind bolile,
  care să includă informații actualizate periodic accesibile publicului prin internet
  . |
| --- | --- |

(4)

să susțină,
  în special financiar, la nivel european,
  național sau regional, rețele de informare registre și baze de date specifice privind bolile,
  care să includă informații actualizate periodic accesibile publicului prin internet
  .

Amendamentul 21

Propunere de recomandare

Recomandarea adresată statelor membre – punctul 3 – subpunctul 3

| (3) | să încurajeze participarea cercetătorilor și laboratoarelor naționale la proiecte de cercetare privind bolile rare, finanțate la nivel comunitar; |
| --- | --- |

(3)

să încurajeze participarea cercetătorilor și laboratoarelor naționale la proiecte de cercetare privind bolile rare, finanțate la nivel comunitar;

| (3) | să încurajeze participarea cercetătorilor și laboratoarelor naționale la proiecte de cercetare privind bolile rare, finanțate la nivel comunitar
  și să exploateze posibilitățile oferite de Regulamentul (CE) nr. 141/2000 privind produsele medicamentoase orfane; |
| --- | --- |

(3)

să încurajeze participarea cercetătorilor și laboratoarelor naționale la proiecte de cercetare privind bolile rare, finanțate la nivel comunitar
  și să exploateze posibilitățile oferite de Regulamentul (CE) nr. 141/2000 privind produsele medicamentoase orfane;

Amendamentul 22

Propunere de recomandare

Recomandările adresate statelor membre – punctul 3 – subpunctul 3 a (nou)

| (3a) | să favorizeze împărtășirea cunoștințelor și cooperarea dintre cercetătorii, laboratoarele și proiectele de cercetare din Uniunea Europeană și instituții similare din țări terțe, pentru a genera beneficii globale nu doar pentru Uniunea Europeană, ci și pentru țările mai sărace și în curs de dezvoltare, care nu se află în situația de a aloca resurse cercetării în domeniul bolilor rare; |
| --- | --- |

(3a)

să favorizeze împărtășirea cunoștințelor și cooperarea dintre cercetătorii, laboratoarele și proiectele de cercetare din Uniunea Europeană și instituții similare din țări terțe, pentru a genera beneficii globale nu doar pentru Uniunea Europeană, ci și pentru țările mai sărace și în curs de dezvoltare, care nu se află în situația de a aloca resurse cercetării în domeniul bolilor rare;

Amendamentul 23

Propunere de recomandare

Recomandarea adresată statelor membre – punctul 3 – subpunctul 4

| 4. | să includă în planul național pentru bolile rare dispoziții menite să favorizeze cercetarea, inclusiv cercetarea socială și cea privind sănătatea publică, în domeniul bolilor rare, în special în vederea elaborării unor instrumente cum ar fi infrastructurile transversale, precum și proiecte specifice anumitor boli. |
| --- | --- |

4.

să includă în planul național pentru bolile rare dispoziții menite să favorizeze cercetarea, inclusiv cercetarea socială și cea privind sănătatea publică, în domeniul bolilor rare, în special în vederea elaborării unor instrumente cum ar fi infrastructurile transversale, precum și proiecte specifice anumitor boli.

| 4. | să includă în planul național pentru bolile rare dispoziții menite să favorizeze cercetarea, inclusiv cercetarea socială și cea privind sănătatea publică, în domeniul bolilor rare, în special în vederea elaborării unor instrumente cum ar fi infrastructurile transversale, precum și proiecte specifice anumitor boli,
  precum și programe de reeducare și programe prin care pacienții să învețe să conviețuiască cu o boală rară precum și cercetarea în domeniul analizelor și instrumentelor de diagnosticare
  . |
| --- | --- |

4.

să includă în planul național pentru bolile rare dispoziții menite să favorizeze cercetarea, inclusiv cercetarea socială și cea privind sănătatea publică, în domeniul bolilor rare, în special în vederea elaborării unor instrumente cum ar fi infrastructurile transversale, precum și proiecte specifice anumitor boli,
  precum și programe de reeducare și programe prin care pacienții să învețe să conviețuiască cu o boală rară precum și cercetarea în domeniul analizelor și instrumentelor de diagnosticare
  .

Amendamentul 24

Propunere de recomandare

Recomandarea adresată statelor membre – punctul 3 – subpunctul 4 a (nou)

| (4a) | să instituie o finanțare adecvată și pe termen lung, în special prin parteneriate de tip public-privat, pentru a sprijini eforturile de cercetare la nivel național și european și a garanta viabilitatea acestora; |
| --- | --- |

(4a)

să instituie o finanțare adecvată și pe termen lung, în special prin parteneriate de tip public-privat, pentru a sprijini eforturile de cercetare la nivel național și european și a garanta viabilitatea acestora;

Amendamentul 25

Propunere de recomandare

Recomandarea adresată statelor membre – punctul 4 – subpunctul 1

| (1) | să identifice centrele naționale sau regionale de expertiză de pe teritoriul lor național până la sfârșitul anului 2011 și să încurajeze crearea de centre de expertiză în cazul în care acestea sunt inexistente, în special incluzând în planul lor național de combatere a bolilor rare dispoziții privind crearea de centre naționale sau regionale de expertiză; |
| --- | --- |

(1)

să identifice centrele naționale sau regionale de expertiză de pe teritoriul lor național până la sfârșitul anului 2011 și să încurajeze crearea de centre de expertiză în cazul în care acestea sunt inexistente, în special incluzând în planul lor național de combatere a bolilor rare dispoziții privind crearea de centre naționale sau regionale de expertiză;

| (1) | să identifice centrele naționale sau regionale de expertiză de pe teritoriul lor național până la sfârșitul anului 2011 și să încurajeze crearea de centre de expertiză în cazul în care acestea sunt inexistente, în special incluzând în planul lor național de combatere a bolilor rare dispoziții privind crearea de centre naționale sau regionale de expertiză;
  să contribuie la întocmirea cataloagelor bolilor rare și ale experților de boli rare; |
| --- | --- |

(1)

să identifice centrele naționale sau regionale de expertiză de pe teritoriul lor național până la sfârșitul anului 2011 și să încurajeze crearea de centre de expertiză în cazul în care acestea sunt inexistente, în special incluzând în planul lor național de combatere a bolilor rare dispoziții privind crearea de centre naționale sau regionale de expertiză;
  să contribuie la întocmirea cataloagelor bolilor rare și ale experților de boli rare;

Amendamentul 26

Propunere de recomandare

Recomandările adresate statelor membre – punctul 4 – subpunctul 3

| (3) | să organizeze filiere de asistență medicală pentru pacienți, prin instituirea unei cooperări cu experții în cauză din țară sau din străinătate, dacă este cazul. Ar trebui promovată asistența medicală transfrontalieră, inclusiv mobilitatea pacienților, profesioniștilor din domeniul sanitar și furnizorilor de asistență medicală, precum și prestarea de servicii prin intermediul tehnologiilor de informare și comunicare, în cazul în care acest lucru este necesar pentru a asigura accesul universal la asistența medicală specifică necesară; |
| --- | --- |

(3)

să organizeze filiere de asistență medicală pentru pacienți, prin instituirea unei cooperări cu experții în cauză din țară sau din străinătate, dacă este cazul. Ar trebui promovată asistența medicală transfrontalieră, inclusiv mobilitatea pacienților, profesioniștilor din domeniul sanitar și furnizorilor de asistență medicală, precum și prestarea de servicii prin intermediul tehnologiilor de informare și comunicare, în cazul în care acest lucru este necesar pentru a asigura accesul universal la asistența medicală specifică necesară;

| (3) | să organizeze filiere
  europene
  de asistență medicală pentru pacienții
  care suferă de boli rare
  , prin instituirea unei cooperări cu experții în cauză din țară sau din străinătate, dacă este cazul. Ar trebui promovată asistența medicală transfrontalieră, inclusiv mobilitatea pacienților
  și a competențelor specializate prin sprijinirea mobilității datelor, a
  profesioniștilor din domeniul sanitar și a furnizorilor de asistență medicală, precum și prestarea de servicii prin intermediul tehnologiilor de informare și comunicare, în cazul în care acest lucru este necesar pentru a asigura accesul universal la asistența medicală specifică necesară; |
| --- | --- |

(3)

să organizeze filiere
  europene
  de asistență medicală pentru pacienții
  care suferă de boli rare
  , prin instituirea unei cooperări cu experții în cauză din țară sau din străinătate, dacă este cazul. Ar trebui promovată asistența medicală transfrontalieră, inclusiv mobilitatea pacienților
  și a competențelor specializate prin sprijinirea mobilității datelor, a
  profesioniștilor din domeniul sanitar și a furnizorilor de asistență medicală, precum și prestarea de servicii prin intermediul tehnologiilor de informare și comunicare, în cazul în care acest lucru este necesar pentru a asigura accesul universal la asistența medicală specifică necesară;

Amendamentul 27

Propunere de recomandare

Recomandarea adresată statelor membre – punctul 4 – subpunctul 5

| (5) | să se asigure că centrele naționale sau regionale de expertiză respectă standardele definite de rețelele europene de referință pentru bolile rare, ținând seama în mod corespunzător de nevoile și de așteptările pacienților și personalului medical. |
| --- | --- |

(5)

să se asigure că centrele naționale sau regionale de expertiză respectă standardele definite de rețelele europene de referință pentru bolile rare, ținând seama în mod corespunzător de nevoile și de așteptările pacienților și personalului medical.

| (5) | să se asigure că centrele naționale sau regionale de expertiză respectă standardele definite de rețelele europene de referință pentru bolile rare, ținând seama în mod corespunzător de nevoile și de așteptările pacienților și personalului medical
  și implicând pacienții în activitățile centrelor
  ; |
| --- | --- |

(5)

să se asigure că centrele naționale sau regionale de expertiză respectă standardele definite de rețelele europene de referință pentru bolile rare, ținând seama în mod corespunzător de nevoile și de așteptările pacienților și personalului medical
  și implicând pacienții în activitățile centrelor
  ;

Amendamentul 28

Propunere de recomandare

Recomandarea adresată statelor membre – punctul 4 – subpunctul 5a (nou)

| (5a) | să încurajeze, eventual cu finanțare sau cofinanțare din partea Uniunii Europene, centrele și spitalele specializate să elaboreze cursuri de formare speciale pentru specialiștii în anumite boli rare și să le permită acestora să acumuleze experiență pertinentă; |
| --- | --- |

(5a)

să încurajeze, eventual cu finanțare sau cofinanțare din partea Uniunii Europene, centrele și spitalele specializate să elaboreze cursuri de formare speciale pentru specialiștii în anumite boli rare și să le permită acestora să acumuleze experiență pertinentă;

Amendamentul 29

Propunere de recomandare

Recomandarea adresată statelor membre – punctul 5 – subpunctul 1 – litera b

| (b) | de orientări europene privind screeningul populației și testele de diagnosticare; |
| --- | --- |

(b)

de orientări europene privind screeningul populației și testele de diagnosticare;

| (b) | de orientări europene privind screeningul populației și testele de diagnosticare,
  inclusiv testele genetice ca de exemplu screeningul pentru heterozigoți și diagnosticarea corpului polar prin biopsie, care garantează o testare de înaltă calitate și posibilitatea de a oferi o consiliere genetică adaptată, respectând, în același timp, diversitatea opțiunilor etice din cadrul statelor membre
  ; |
| --- | --- |

(b)

de orientări europene privind screeningul populației și testele de diagnosticare,
  inclusiv testele genetice ca de exemplu screeningul pentru heterozigoți și diagnosticarea corpului polar prin biopsie, care garantează o testare de înaltă calitate și posibilitatea de a oferi o consiliere genetică adaptată, respectând, în același timp, diversitatea opțiunilor etice din cadrul statelor membre
  ;

Amendamentul 30

Propunere de recomandare

Recomandarea adresată statelor membre – punctul 5 – subpunctul 1 – litera c

| (c) | unui sistem de schimb la nivel comunitar de
  rapoarte de evaluare ale statelor membre privind valoarea adăugată
  terapeutică
  a medicamentelor orfane la nivelul UE, pentru a reduce la minimum timpul de așteptare în ceea ce privește accesul la aceste medicamente al pacienților care suferă de boli rare. |
| --- | --- |

(c)

unui sistem de schimb la nivel comunitar de
  rapoarte de evaluare ale statelor membre privind valoarea adăugată
  terapeutică
  a medicamentelor orfane la nivelul UE, pentru a reduce la minimum timpul de așteptare în ceea ce privește accesul la aceste medicamente al pacienților care suferă de boli rare.

| (c) | unor
  rapoarte de evaluare naționale privind valoarea
  clinică
  adăugată a medicamentelor orfane la nivelul UE
  , în cadrul Agenției Europene a medicamentelor (EMEA), care reunesc cunoștințele și competențele specializate europene relevante, pentru a reduce la minimum timpul de așteptare în ceea ce privește accesul la aceste medicamente al pacienților care suferă de boli rare. |
| --- | --- |

(c)

unor
  rapoarte de evaluare naționale privind valoarea
  clinică
  adăugată a medicamentelor orfane la nivelul UE
  , în cadrul Agenției Europene a medicamentelor (EMEA), care reunesc cunoștințele și competențele specializate europene relevante, pentru a reduce la minimum timpul de așteptare în ceea ce privește accesul la aceste medicamente al pacienților care suferă de boli rare.

Amendamentul 31

Propunere de recomandare

Recomandarea adresată statelor membre – punctul 5 – subpunctul 1 – litera ca (nouă)

| (ca) | unui program de sprijin structural și de investiții în favoarea bazei de date Orphanet, pentru a facilita accesul la cunoștințele referitoare la bolile rare; |
| --- | --- |

(ca)

unui program de sprijin structural și de investiții în favoarea bazei de date Orphanet, pentru a facilita accesul la cunoștințele referitoare la bolile rare;

Amendamentul 32

Propunere de recomandare

Recomandarea adresată statelor membre – punctul 6

| 6. | Responsabilizarea organizațiilor de pacienți |
| --- | --- |

6.

Responsabilizarea organizațiilor de pacienți

| 6. | Responsabilizarea organizațiilor
  independente
  de pacienți |
| --- | --- |

6.

Responsabilizarea organizațiilor
  independente
  de pacienți

| (1) | să ia măsuri pentru a se asigura că pacienții și reprezentanții pacienților sunt consultați în mod corespunzător în fiecare etapă a proceselor de elaborare a politicilor și a deciziilor în domeniul bolilor rare, inclusiv în ceea ce privește crearea și gestionarea centrelor de expertiză și rețelelor europene de referință și elaborarea planurilor naționale; |
| --- | --- |

(1)

să ia măsuri pentru a se asigura că pacienții și reprezentanții pacienților sunt consultați în mod corespunzător în fiecare etapă a proceselor de elaborare a politicilor și a deciziilor în domeniul bolilor rare, inclusiv în ceea ce privește crearea și gestionarea centrelor de expertiză și rețelelor europene de referință și elaborarea planurilor naționale;

| (1) | să ia măsuri pentru a se asigura că pacienții și reprezentanții
  independenți ai
  pacienților sunt consultați în mod corespunzător în fiecare etapă a proceselor de elaborare a politicilor și a deciziilor în domeniul bolilor rare, inclusiv în ceea ce privește crearea și gestionarea centrelor de expertiză și rețelelor europene de referință și elaborarea planurilor naționale; |
| --- | --- |

(1)

să ia măsuri pentru a se asigura că pacienții și reprezentanții
  independenți ai
  pacienților sunt consultați în mod corespunzător în fiecare etapă a proceselor de elaborare a politicilor și a deciziilor în domeniul bolilor rare, inclusiv în ceea ce privește crearea și gestionarea centrelor de expertiză și rețelelor europene de referință și elaborarea planurilor naționale;

| (2) | să susțină activitățile organizațiilor de pacienți, cum ar fi cele care vizează sensibilizarea, consolidarea capacităților și formarea, schimbul informațiilor și al celor mai bune practici, constituirea de rețele și extinderea serviciilor la pacienții foarte izolați; |
| --- | --- |

(2)

să susțină activitățile organizațiilor de pacienți, cum ar fi cele care vizează sensibilizarea, consolidarea capacităților și formarea, schimbul informațiilor și al celor mai bune practici, constituirea de rețele și extinderea serviciilor la pacienții foarte izolați;

| (2) | să susțină activitățile organizațiilor
  independente
  de pacienți, cum ar fi cele care vizează sensibilizarea, consolidarea capacităților și formarea, schimbul informațiilor și al celor mai bune practici, constituirea de rețele și extinderea serviciilor la pacienții foarte izolați; |
| --- | --- |

(2)

să susțină activitățile organizațiilor
  independente
  de pacienți, cum ar fi cele care vizează sensibilizarea, consolidarea capacităților și formarea, schimbul informațiilor și al celor mai bune practici, constituirea de rețele și extinderea serviciilor la pacienții foarte izolați;

| (2a) | să garanteze că sunt prevăzute finanțări pentru organizațiile de pacienți care nu sunt legate direct de o societate farmaceutică concretă; |
| --- | --- |

(2a)

| (2b) | să faciliteze accesul pacienților la informațiile existente la nivel european referitoare la medicamente, tratamente sau centrele de tratament din statele membre sau din țări terțe care oferă asistență medicală specifică pentru bolile lor; |
| --- | --- |

(2b)

| (3) | să includă în planurile naționale de combatere a bolilor rare dispoziții privind sprijinirea organizațiilor de pacienți și consultarea acestora, astfel cum se prevede la punctele (1) și (2). |
| --- | --- |

(3)

să includă în planurile naționale de combatere a bolilor rare dispoziții privind sprijinirea organizațiilor de pacienți și consultarea acestora, astfel cum se prevede la punctele (1) și (2).

| (3) | să includă în planurile naționale de combatere a bolilor rare dispoziții privind sprijinirea organizațiilor
  independente
  de pacienți și consultarea acestora, astfel cum se prevede la punctele (1)
  și (2); să se asigure că planurile naționale prevăd identificarea centrelor specializate naționale sau regionale, precum și întocmirea unor cataloage a experților în domeniul bolilor rare; |
| --- | --- |

(3)

să includă în planurile naționale de combatere a bolilor rare dispoziții privind sprijinirea organizațiilor
  independente
  de pacienți și consultarea acestora, astfel cum se prevede la punctele (1)
  și (2); să se asigure că planurile naționale prevăd identificarea centrelor specializate naționale sau regionale, precum și întocmirea unor cataloage a experților în domeniul bolilor rare;

Amendamentul 33

Propunere de recomandare

Recomandările adresate Comisiei – punctul -1 (nou)

| -1. | să sprijine în mod durabil „Orphanet”, un site internet și punct unic de informare european care să furnizeze informații referitoare la:









  (a) | existența cercetărilor specifice în domeniul bolilor rare, rezultatele acestor cercetări și disponibilitatea lor pentru pacienți; |
| --- | --- | --- |

-1.

(a)

existența cercetărilor specifice în domeniul bolilor rare, rezultatele acestor cercetări și disponibilitatea lor pentru pacienți;

| (b) | medicamentele disponibile pentru fiecare boală rară; |
| --- | --- |

(b)

medicamentele disponibile pentru fiecare boală rară;

| (c) | tratamentul existent în fiecare stat membru pentru fiecare boală rară; |
| --- | --- |

(c)

tratamentul existent în fiecare stat membru pentru fiecare boală rară;

| (d) | centrele medicale specializate existente din statele membre sau din țările terțe pentru fiecare boală rară. |
| --- | --- |

(d)

centrele medicale specializate existente din statele membre sau din țările terțe pentru fiecare boală rară.

Amendamentul 34

Propunere de recomandare

Recomandările adresate Comisiei – punctul 1

| 1. | să elaboreze, pe baza informațiilor furnizate de statele membre, un raport privind punerea în aplicare a prezentei recomandări, adresat Consiliului, Parlamentului European, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor, cel târziu la sfârșitul
  celui de-al cincilea an care urmează datei adoptării prezentei recomandări, pentru a analiza eficiența măsurilor propuse și necesitatea unor acțiuni ulterioare. |
| --- | --- |

1.

să elaboreze, pe baza informațiilor furnizate de statele membre, un raport privind punerea în aplicare a prezentei recomandări, adresat Consiliului, Parlamentului European, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor, cel târziu la sfârșitul
  celui de-al cincilea an care urmează datei adoptării prezentei recomandări, pentru a analiza eficiența măsurilor propuse și necesitatea unor acțiuni ulterioare.

| 1. | să elaboreze, pe baza informațiilor furnizate de statele membre, un raport privind punerea în aplicare a prezentei recomandări, adresat Consiliului, Parlamentului European, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor, cel târziu la sfârșitul
  lui 2012, an în care aceasta va propune acțiunile de punere în aplicare ce vor cuprinde, printre altele:










  a) | măsurile bugetare necesare pentru eficacitatea Programului comunitar privind bolile rare; |
| --- | --- | --- |

1.

să elaboreze, pe baza informațiilor furnizate de statele membre, un raport privind punerea în aplicare a prezentei recomandări, adresat Consiliului, Parlamentului European, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor, cel târziu la sfârșitul
  lui 2012, an în care aceasta va propune acțiunile de punere în aplicare ce vor cuprinde, printre altele:

a)

măsurile bugetare necesare pentru eficacitatea Programului comunitar privind bolile rare;

| b) | crearea de rețele pertinente de centre specializate; |
| --- | --- |

b)

crearea de rețele pertinente de centre specializate;

| c) | colectarea de date epidemiologice privind bolile rare; |
| --- | --- |

c)

colectarea de date epidemiologice privind bolile rare;

| d) | mobilitatea experților și a cadrelor din domeniu; |
| --- | --- |

d)

mobilitatea experților și a cadrelor din domeniu;

| e) | mobilitatea pacienților; și, |
| --- | --- |

e)

mobilitatea pacienților; și,

| f) | luarea în seamă a necesității de a lua măsuri pentru a îmbunătăți viețile pacienților afectați de boli rare și ale familiilor acestora; |
| --- | --- |

f)

luarea în seamă a necesității de a lua măsuri pentru a îmbunătăți viețile pacienților afectați de boli rare și ale familiilor acestora;

---

Vineri, 24 aprilie 2009

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/413 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/413

---

Vineri, 24 aprilie 2009Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap *

P6_TA(2009)0312

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (COM(2008)0530 – C6-0116/2009 – 2008/0170(CNS))

2010/C 184 E/76

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2008)0530),

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap („Convenția”), adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite la 13 decembrie 2006,

având în vedere articolul 13 alineatul (1) și articolul 300 alineatul (2) primul paragraf din Tratatul CE,

având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0116/2009),

având în vedere articolul 51 și articolul 83 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea între sexe (A6–0229/2009),

| 1. | aprobă încheierea Convenției; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea Convenției;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/414 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/414

---

Vineri, 24 aprilie 2009Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (protocol facultativ) *

P6_TA(2009)0313

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la încheierea, de către Comunitatea Europeană, a Protocolului opțional la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (COM(2008)0530 – C6-0117/2009 – 2008/0171(CNS))

2010/C 184 E/77

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2008)0530),

având în vedere protocolul opțional la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap („protocolul opțional”), adoptat de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite la 13 decembrie 2006,

având în vedere articolul 13 alineatul (1) și articolul 300 alineatul (2) primul paragraf din Tratatul CE,

având în vedere articolul 300 alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0117/2009),

având în vedere articolul 51 și articolul 83 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, precum și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A6-0230/2009),

| 1. | aprobă încheierea protocolului opțional; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului opțional;

| 2. | solicită statelor membre și Comisiei să prezinte rapoarte Consiliului și Parlamentului o dată la trei ani privind stadiul punerii în aplicare a protocolului opțional, conform domeniilor de competență respective ale acestora; |
| --- | --- |

2.

solicită statelor membre și Comisiei să prezinte rapoarte Consiliului și Parlamentului o dată la trei ani privind stadiul punerii în aplicare a protocolului opțional, conform domeniilor de competență respective ale acestora;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/415 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/415

---

Vineri, 24 aprilie 2009Statistici privind produsele fitosanitare ***II

P6_TA(2009)0318

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile referitoare la produsele fitosanitare (11120/2/2008 – C6-0004/2009 – 2006/0258(COD))

2010/C 184 E/78

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (11120/2/2008 – C6-0004/2009) (1),

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0778),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0256/2009),

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 38 E, 17.2.2009, p. 1.

(2)  JO C 66 E, 20.3.2009, p. 98.

---

Vineri, 24 aprilie 2009P6_TC2-COD(2006)0258

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 24 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile referitoare la produsele fitosanitare

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 285 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (2),

întrucât:

| (1) | Decizia nr. 1600/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iulie 2002 de stabilire a celui de-al șaselea program comunitar de acțiune pentru mediu (3) a recunoscut că este necesară reducerea într-o mai mare măsură a impactului pesticidelor, în special în cazul produselor fitosanitare utilizate în agricultură, asupra sănătății umane și a mediului. Această decizie a subliniat faptul că este necesar ca pesticidele să fie utilizate într-un mod mai viabil și a solicitat o reducere semnificativă globală a riscurilor și o utilizare a pesticidelor care să fie compatibilă cu necesitatea protejării recoltelor. |
| --- | --- |

(1)

Decizia nr. 1600/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iulie 2002 de stabilire a celui de-al șaselea program comunitar de acțiune pentru mediu (3) a recunoscut că este necesară reducerea într-o mai mare măsură a impactului pesticidelor, în special în cazul produselor fitosanitare utilizate în agricultură, asupra sănătății umane și a mediului. Această decizie a subliniat faptul că este necesar ca pesticidele să fie utilizate într-un mod mai viabil și a solicitat o reducere semnificativă globală a riscurilor și o utilizare a pesticidelor care să fie compatibilă cu necesitatea protejării recoltelor.

| (2) | În Comunicarea sa către Consiliu, Parlamentul European și Comitetul Economic și Social, intitulată „Către o strategie tematică privind utilizarea durabilă a pesticidelor”, Comisia a recunoscut necesitatea unor statistici detaliate, armonizate și actualizate privind vânzările de pesticide și utilizarea acestora la nivel comunitar. Astfel de statistici sunt necesare pentru evaluarea politicilor Uniunii Europene din domeniul dezvoltării durabile și pentru calcularea indicatorilor semnificativi privind riscurile la adresa sănătății și a mediului legate de utilizarea pesticidelor. |
| --- | --- |

(2)

În Comunicarea sa către Consiliu, Parlamentul European și Comitetul Economic și Social, intitulată „Către o strategie tematică privind utilizarea durabilă a pesticidelor”, Comisia a recunoscut necesitatea unor statistici detaliate, armonizate și actualizate privind vânzările de pesticide și utilizarea acestora la nivel comunitar. Astfel de statistici sunt necesare pentru evaluarea politicilor Uniunii Europene din domeniul dezvoltării durabile și pentru calcularea indicatorilor semnificativi privind riscurile la adresa sănătății și a mediului legate de utilizarea pesticidelor.

| (3) | Existența unor statistici comunitare armonizate și comparabile referitoare la vânzările de pesticide și utilizarea acestora este de o importanță fundamentală pentru elaborarea și monitorizarea legislației și a politicilor comunitare, în contextul Strategiei tematice privind utilizarea durabilă a pesticidelor. |
| --- | --- |

(3)

Existența unor statistici comunitare armonizate și comparabile referitoare la vânzările de pesticide și utilizarea acestora este de o importanță fundamentală pentru elaborarea și monitorizarea legislației și a politicilor comunitare, în contextul Strategiei tematice privind utilizarea durabilă a pesticidelor.

| (4) | Deoarece efectele Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind comercializarea produselor biodestructive (4), se vor face simțite numai ulterior anului 2006, când va fi finalizată prima evaluare a substanțelor active aflate în componența produselor biodestructive, nici Comisia, nici majoritatea statelor membre nu dispun, la momentul actual, de suficiente cunoștințe și nu au acumulat suficientă experiență pentru a propune noi măsuri privind produsele biodestructive. Domeniul de aplicare a prezentului regulament ar trebui, astfel, să fie limitat la produsele fitosanitare aflate sub incidența Regulamentului (CE) nr. .../... al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare
   (5), în cazul cărora s-a acumulat deja o experiență vastă în ceea ce privește culegerea datelor. |
| --- | --- |

(4)

Deoarece efectele Directivei 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind comercializarea produselor biodestructive (4), se vor face simțite numai ulterior anului 2006, când va fi finalizată prima evaluare a substanțelor active aflate în componența produselor biodestructive, nici Comisia, nici majoritatea statelor membre nu dispun, la momentul actual, de suficiente cunoștințe și nu au acumulat suficientă experiență pentru a propune noi măsuri privind produsele biodestructive. Domeniul de aplicare a prezentului regulament ar trebui, astfel, să fie limitat la produsele fitosanitare aflate sub incidența Regulamentului (CE) nr. .../... al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare
   (5), în cazul cărora s-a acumulat deja o experiență vastă în ceea ce privește culegerea datelor.

| (5) | Experiența dobândită de Comisie, de-a lungul multor ani, în ceea ce privește culegerea datelor privind vânzările de produse fitosanitare și utilizarea acestora a demonstrat că este necesar să se dispună de o metodologie armonizată pentru culegerea datelor statistice la nivel comunitar, atât în stadiul de introducere a produselor pe piață, cât și de la utilizatori. În plus, statisticile trebuie să fie detaliate până la nivelul substanțelor active, pentru a permite calcularea unor indicatori de risc preciși, în conformitate cu obiectivele Strategiei tematice privind utilizarea durabilă a pesticidelor. |
| --- | --- |

(5)

Experiența dobândită de Comisie, de-a lungul multor ani, în ceea ce privește culegerea datelor privind vânzările de produse fitosanitare și utilizarea acestora a demonstrat că este necesar să se dispună de o metodologie armonizată pentru culegerea datelor statistice la nivel comunitar, atât în stadiul de introducere a produselor pe piață, cât și de la utilizatori. În plus, statisticile trebuie să fie detaliate până la nivelul substanțelor active, pentru a permite calcularea unor indicatori de risc preciși, în conformitate cu obiectivele Strategiei tematice privind utilizarea durabilă a pesticidelor.

| (6) | Printre diversele posibilități de culegere a datelor evaluate în cadrul analizei de impact a Strategiei tematice privind utilizarea durabilă a pesticidelor, culegerea obligatorie a datelor a fost recomandată drept soluția optimă, întrucât ar permite stabilirea, în mod rapid și eficient, a unor date precise și fiabile privind introducerea produselor pe piață și utilizarea produselor fitosanitare rapid și rentabil. |
| --- | --- |

(6)

Printre diversele posibilități de culegere a datelor evaluate în cadrul analizei de impact a Strategiei tematice privind utilizarea durabilă a pesticidelor, culegerea obligatorie a datelor a fost recomandată drept soluția optimă, întrucât ar permite stabilirea, în mod rapid și eficient, a unor date precise și fiabile privind introducerea produselor pe piață și utilizarea produselor fitosanitare rapid și rentabil.

| (7) | Regulamentul (CE) nr. 322/97 al Consiliului din 17 februarie 1997 privind statisticile comunitare (6) constituie cadrul de referință pentru dispozițiile din prezentul regulament. Acesta impune, în special, respectarea standardelor de imparțialitate, credibilitate, relevanță, eficiență a costurilor, confidențialitate statistică și transparență. |
| --- | --- |

(7)

Regulamentul (CE) nr. 322/97 al Consiliului din 17 februarie 1997 privind statisticile comunitare (6) constituie cadrul de referință pentru dispozițiile din prezentul regulament. Acesta impune, în special, respectarea standardelor de imparțialitate, credibilitate, relevanță, eficiență a costurilor, confidențialitate statistică și transparență.

| (8) | Transmiterea de date supuse confidențialității statistice este reglementată de normele instituite de Regulamentul (CE) nr. 322/97 al Consiliului și Regulamentul (Euratom, CEE) nr. 1588/90 al Consiliului din 11 iunie 1990 privind transmiterea de date statistice confidențiale Biroului Statistic al Comunităților Europene (7). Măsurile luate în conformitate cu aceste regulamente asigură o protecție fizică și logică a datelor confidențiale și previn divulgarea neautorizată sau utilizarea acestor date în alte scopuri decât pentru activitățile statistice în momentul producerii și difuzării statisticilor comunitare. |
| --- | --- |

(8)

Transmiterea de date supuse confidențialității statistice este reglementată de normele instituite de Regulamentul (CE) nr. 322/97 al Consiliului și Regulamentul (Euratom, CEE) nr. 1588/90 al Consiliului din 11 iunie 1990 privind transmiterea de date statistice confidențiale Biroului Statistic al Comunităților Europene (7). Măsurile luate în conformitate cu aceste regulamente asigură o protecție fizică și logică a datelor confidențiale și previn divulgarea neautorizată sau utilizarea acestor date în alte scopuri decât pentru activitățile statistice în momentul producerii și difuzării statisticilor comunitare.

| (9) | Protecția necesară a confidențialității datelor referitoare la valoarea comercială se asigură, printre altele, printr-o concentrare corespunzătoare atunci când se publică statisticile. |
| --- | --- |

(9)

Protecția necesară a confidențialității datelor referitoare la valoarea comercială se asigură, printre altele, printr-o concentrare corespunzătoare atunci când se publică statisticile.

| (10) | Pentru a garanta obținerea unor rezultate comparabile, statisticile privind produsele fitosanitare ar trebui să fie produse în conformitate cu o defalcare specificată, într-o formă corespunzătoare și într-o anumită perioadă de la sfârșitul anului de referință, definită în conformitate cu anexele prezentului regulament. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a garanta obținerea unor rezultate comparabile, statisticile privind produsele fitosanitare ar trebui să fie produse în conformitate cu o defalcare specificată, într-o formă corespunzătoare și într-o anumită perioadă de la sfârșitul anului de referință, definită în conformitate cu anexele prezentului regulament.

| (11) | Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (8). |
| --- | --- |

(11)

Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (8).

| (12) | În special, Comisia ar trebui să fie împuternicită să definească domeniul în cauză și să modifice anexa III. Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament, printre altele prin completarea acestuia cu noi elemente neesențiale, acestea trebuie să fie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE a Consiliului. |
| --- | --- |

(12)

În special, Comisia ar trebui să fie împuternicită să definească domeniul în cauză și să modifice anexa III. Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament, printre altele prin completarea acestuia cu noi elemente neesențiale, acestea trebuie să fie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE a Consiliului.

| (13) | Deoarece obiectivele prezentului regulament, și anume stabilirea unui cadru comun pentru producerea sistematică de statistici comunitare referitoare la introducerea pe piață și utilizarea produselor fitosanitare nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, prin urmare, pot fi realizate mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea respectivelor obiective. |
| --- | --- |

(13)

Deoarece obiectivele prezentului regulament, și anume stabilirea unui cadru comun pentru producerea sistematică de statistici comunitare referitoare la introducerea pe piață și utilizarea produselor fitosanitare nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, prin urmare, pot fi realizate mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea respectivelor obiective.

| (14) | Comitetul pentru programul statistic (CPS), instituit prin Decizia 89/382/CEE, Euratom a Consiliului (9) a fost consultat, |
| --- | --- |

(14)

Comitetul pentru programul statistic (CPS), instituit prin Decizia 89/382/CEE, Euratom a Consiliului (9) a fost consultat,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiectul, domeniul de aplicare și obiectivele

(1)   Prezentul regulament stabilește un cadru comun pentru producerea sistematică de statistici comunitare privind introducerea pe piață și utilizarea
  pesticidelor care sunt produse
  fitosanitare
  , conform definiției de la articolul 2 litera (a) punctul (i)
  .

(2)   Aceste statistici se referă la:

| — | cantitățile anuale de produse fitosanitare introduse pe piață în conformitate cu anexa I; |
| --- | --- |

—

cantitățile anuale de produse fitosanitare introduse pe piață în conformitate cu anexa I;

| — | cantitățile anuale de produse fitosanitare utilizate în domeniul agricol în conformitate cu anexa II. |
| --- | --- |

—

cantitățile anuale de produse fitosanitare utilizate în domeniul agricol în conformitate cu anexa II.

(3)   Statisticile trebuie să deservească, în special, împreună cu alte date pertinente, obiectivele ║ articolului 14 din Directiva .../.../CE a Parlamentului European și a Consiliului din ... de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în scopul unei utilizări durabile a pesticidelor (10).

Articolul 2

Definiții

În înțelesul prezentului regulament:

| (a) | „produse fitosanitare” înseamnă produse fitosanitare, astfel cum sunt menționate la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. .../... [privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare]; |
| --- | --- |

(a)

„produse fitosanitare” înseamnă produse fitosanitare, astfel cum sunt menționate la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. .../... [privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare];

| (b) | „substanțe” înseamnă substanțe, astfel cum sunt definite la articolul 3 punctul 2 din Regulamentul (CE) nr. .../... [privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare], inclusiv a substanțelor active, agenților fitoprotectori și agenților sinergici; |
| --- | --- |

(b)

„substanțe” înseamnă substanțe, astfel cum sunt definite la articolul 3 punctul 2 din Regulamentul (CE) nr. .../... [privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare], inclusiv a substanțelor active, agenților fitoprotectori și agenților sinergici;

| (c) | „substanțe active” înseamnă substanțe active, astfel cum sunt menționate la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. .../... [privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare]; |
| --- | --- |

(c)

„substanțe active” înseamnă substanțe active, astfel cum sunt menționate la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. .../... [privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare];

| (d) | „agenți fitoprotectori” înseamnă agenți fitoprotectori, astfel cum sunt menționați la articolul 2 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. .../... [privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare]; |
| --- | --- |

(d)

„agenți fitoprotectori” înseamnă agenți fitoprotectori, astfel cum sunt menționați la articolul 2 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. .../... [privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare];

| (e) | „agenți sinergici” înseamnă agenți sinergici, astfel cum sunt menționați la articolul 2 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. .../... [privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare]; |
| --- | --- |

(e)

„agenți sinergici” înseamnă agenți sinergici, astfel cum sunt menționați la articolul 2 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. .../... [privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare];

| (f) | „introducere pe piață” înseamnă introducerea pe piață, astfel cum este definită la articolul 3 punctul 8 din Regulamentul (CE) nr. .../... [privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare]; |
| --- | --- |

(f)

„introducere pe piață” înseamnă introducerea pe piață, astfel cum este definită la articolul 3 punctul 8 din Regulamentul (CE) nr. .../... [privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare];

| (g) | „titularul autorizației” înseamnă titularul autorizației, astfel cum este definit la articolul 3 punctul 20 din Regulamentul (CE) nr. .../... [privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare]; |
| --- | --- |

(g)

„titularul autorizației” înseamnă titularul autorizației, astfel cum este definit la articolul 3 punctul 20 din Regulamentul (CE) nr. .../... [privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare];

| (h) | „utilizare agricolă” înseamnă orice tip de aplicare a unui produs fitosanitar asociată direct sau indirect cu producția vegetală în contextul activității economice a unei exploatații agricole; |
| --- | --- |

(h)

„utilizare agricolă” înseamnă orice tip de aplicare a unui produs fitosanitar asociată direct sau indirect cu producția vegetală în contextul activității economice a unei exploatații agricole;

| (i) | „utilizator profesionist” înseamnă utilizator profesionist, astfel cum este definit la articolul 3 punctul 1 din Directiva .../.../CE [de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în scopul unei utilizări durabile a pesticidelor]; |
| --- | --- |

(i)

„utilizator profesionist” înseamnă utilizator profesionist, astfel cum este definit la articolul 3 punctul 1 din Directiva .../.../CE [de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în scopul unei utilizări durabile a pesticidelor];

| (j) | „exploatație agricolă” înseamnă întreprindere agricolă, astfel cum este definită în Regulamentul (CE) nr. .../... al Parlamentului European și al Consiliului privind anchetele privind structura fermelor și ancheta privind metodele de producție agricolă (11). |
| --- | --- |

(j)

„exploatație agricolă” înseamnă întreprindere agricolă, astfel cum este definită în Regulamentul (CE) nr. .../... al Parlamentului European și al Consiliului privind anchetele privind structura fermelor și ancheta privind metodele de producție agricolă (11).

Articolul 3

Culegerea, transmiterea și prelucrarea datelor

(1)   Statele membre recurg la următoarele mijloace pentru a culege datele necesare pentru specificarea caracteristicilor enunțate în anexele I și II:

| — | anchete; |
| --- | --- |

—

anchete;

| — | obligații privind introducerea produselor fitosanitare pe piață; în special, obligații în temeiul articolului 67 din Regulamentul (CE) nr. .../... [privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare]; |
| --- | --- |

—

obligații privind introducerea produselor fitosanitare pe piață; în special, obligații în temeiul articolului 67 din Regulamentul (CE) nr. .../... [privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare];

| — | obligații aplicabile utilizatorilor profesioniști, pe baza evidențelor privind utilizarea produselor fitosanitare; în special, obligații în temeiul articolului 67 din Regulamentul (CE) nr. .../... [privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare]; |
| --- | --- |

—

obligații aplicabile utilizatorilor profesioniști, pe baza evidențelor privind utilizarea produselor fitosanitare; în special, obligații în temeiul articolului 67 din Regulamentul (CE) nr. .../... [privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare];

| — | surse administrative, sau |
| --- | --- |

—

surse administrative, sau

| — | o combinație a acestor mijloace, inclusiv procedurile de estimare statistică bazate pe expertize sau modele. |
| --- | --- |

—

o combinație a acestor mijloace, inclusiv procedurile de estimare statistică bazate pe expertize sau modele.

(2)   Statele membre transmit Comisiei (Eurostat) rezultatele statistice, inclusiv datele confidențiale, în conformitate cu calendarul și periodicitatea stipulate în anexele I și II. Datele sunt prezentate în conformitate cu clasificarea prevăzută în anexa III.

(3)   Statele membre transmit datele în format electronic, respectând un format tehnic adecvat care urmează să fie adoptat de către Comisie (Eurostat) în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 6 alineatul (2).

(4)   Din motive de confidențialitate, Comisia (Eurostat) centralizează datele, înainte de publicare, în funcție de clasele chimice sau categoriile de produse menționate în anexa III, luând în considerare aspectele legate de protecția datelor cu caracter confidențial la nivelul fiecărui stat membru în parte. În conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 322/97, datele cu caracter confidențial sunt utilizate de către autoritățile naționale și de către Comisie (Eurostat) exclusiv în scopuri statistice.

Articolul 4

Evaluarea calității

(1)   În sensul prezentului regulament, următoarele criterii de evaluare a calității se aplică datelor care trebuie comunicate:

| — | „relevanța”, care se referă la măsura în care statisticile răspund nevoilor actuale și potențiale ale utilizatorilor; |
| --- | --- |

—

„relevanța”, care se referă la măsura în care statisticile răspund nevoilor actuale și potențiale ale utilizatorilor;

| — | „precizia”, care se referă la cât de apropiate sunt estimările de valorile reale necunoscute; |
| --- | --- |

—

„precizia”, care se referă la cât de apropiate sunt estimările de valorile reale necunoscute;

| — | „actualitatea”, care se referă la decalajul dintre disponibilitatea informațiilor și evenimentul sau fenomenul pe care acestea îl descriu; |
| --- | --- |

—

„actualitatea”, care se referă la decalajul dintre disponibilitatea informațiilor și evenimentul sau fenomenul pe care acestea îl descriu;

| — | „punctualitatea”, care se referă la decalajul dintre data publicării datelor și data țintă la care acestea ar fi trebuit să fie difuzate; |
| --- | --- |

—

„punctualitatea”, care se referă la decalajul dintre data publicării datelor și data țintă la care acestea ar fi trebuit să fie difuzate;

| — | „accesibilitatea” și „claritatea”, care se referă la condițiile și la modalitățile prin care utilizatorii pot obține, folosi și interpreta datele; |
| --- | --- |

—

„accesibilitatea” și „claritatea”, care se referă la condițiile și la modalitățile prin care utilizatorii pot obține, folosi și interpreta datele;

| — | „comparabilitatea”, care se referă la măsurarea impactului diferențelor dintre conceptele statistice aplicate și instrumentele și procedurile de măsurare, atunci când se face o comparație între statistici pe diferite zone geografice, domenii sectoriale sau în timp; |
| --- | --- |

—

„comparabilitatea”, care se referă la măsurarea impactului diferențelor dintre conceptele statistice aplicate și instrumentele și procedurile de măsurare, atunci când se face o comparație între statistici pe diferite zone geografice, domenii sectoriale sau în timp;

| — | „coerența”, care se referă la posibilitatea de a combina cu precizie datele în moduri diferite și pentru utilizări diferite. |
| --- | --- |

—

„coerența”, care se referă la posibilitatea de a combina cu precizie datele în moduri diferite și pentru utilizări diferite.

(2)   Statele membre prezintă Comisiei (Eurostat) rapoarte privind calitatea datelor transmise în conformitate cu dispozițiile anexelor I și II. Comisia (Eurostat) evaluează calitatea datelor transmise.

Articolul 5

Măsuri de punere în aplicare

(1)   Comisia adoptă formatul tehnic adecvat pentru transmiterea datelor în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 6 alineatul (2).

(2)   Comisia adoptă definiția „suprafeței tratate”, menționată în secțiunea 2 din anexa II. Măsura respectivă, destinată să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament prin completarea acestuia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 6 alineatul (3).

(3)   Comisia poate modifica clasificarea armonizată a substanțelor, astfel cum este definită în anexa III, în scopul adaptării acesteia la modificările aduse în lista de substanțe active adoptată în conformitate cu articolul 78 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. .../... [privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare]. Măsurile respective, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament prin completarea acestuia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 6 alineatul (3).

Articolul 6

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru programul statistic.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 5 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie.

Termenul prevăzut la articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE se stabilește la trei luni.

(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5a alineatele (1)-(4) și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie.

Articolul 7

Raportare

La fiecare cinci ani, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a regulamentului. Raportul respectiv evaluează în special calitatea datelor transmise, astfel cum este prevăzut la articolul 4, sarcinile care revin întreprinderilor, exploatațiilor agricole și administrațiilor naționale și utilitatea acestor statistici în contextul Strategiei tematice privind utilizarea durabilă a pesticidelor, în special în ceea ce privește obiectivele stabilite la articolul 1. Acesta conține, după caz, propunerile elaborate în vederea continuării îmbunătățirii calității datelor și a reducerii sarcinilor care revin întreprinderilor, exploatațiilor agricole și administrațiilor naționale.

Primul raport se transmite până la 1 ianuarie ... (12).

Articolul 8

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 256, 27.10.2007, p. 86.

1

(2)  Avizul Parlamentului European din 12 martie 2008 (JO C 66 E, 20.3.2009, p. 98), Poziția comună a Consiliului din 20 noiembrie 2008 (JO C 38 E, 17.2.2009, p. 1) și Poziția Parlamentului European din 24 aprilie 2009.

2

(3)  JO L 242, 10.9.2002, p.1.

3

(4)  JO L 123, 24.4.1998, p 1.

4

(5)  JO L ...

5

(6)  JO L 52, 22.2.1997, p. 1.

6

(7)  JO L 151, 15.6.1990, p. 1.

7

(8)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

8

(9)  JO L 181, 28.6.1989, p. 47.

9

(10)  JO L ...

10

(11)  JO L ...

11

(12)  Opt ani de la anul adoptării prezentului regulament.

12

Vineri, 24 aprilie 2009ANEXA I

Statistici privind introducerea produselor fitosanitare pe piață

SECȚIUNEA 1

Acoperire

Statisticile trebuie să acopere substanțele enumerate în anexa III care intră în compoziția produselor fitosanitare introduse pe piață în fiecare stat membru. Se va acorda o atenție deosebită evitării dublei înregistrări în cazul recondiționării unui produs sau al transferului autorizațiilor între titularii autorizațiilor.

SECȚIUNEA 2

Variabile

Se calculează cantitatea fiecărei substanțe enumerate în anexa III care intră în compoziția produselor fitosanitare introduse pe piață.

SECȚIUNEA 3

Măsuri de raportare

Datele se exprimă în kilograme de substanțe.

SECȚIUNEA 4

Perioada de referință

Perioada de referință este anul calendaristic.

SECȚIUNEA 5

Prima perioadă de referință, periodicitatea și transmiterea rezultatelor

| (1) | Prima perioadă de referință este cel de-al doilea an calendaristic de la ... (1). |
| --- | --- |

(1)

Prima perioadă de referință este cel de-al doilea an calendaristic de la ... (1).

| (2) | Statele membre furnizează date pentru fiecare an calendaristic ulterior primei perioade de referință. |
| --- | --- |

(2)

Statele membre furnizează date pentru fiecare an calendaristic ulterior primei perioade de referință.

| (3) | Datele trebuie transmise Comisiei (Eurostat) în termen de douăsprezece luni de la încheierea anului de referință. |
| --- | --- |

(3)

Datele trebuie transmise Comisiei (Eurostat) în termen de douăsprezece luni de la încheierea anului de referință.

SECȚIUNEA 6

Raport de calitate

Statele membre transmit Comisiei (Eurostat) un raport de calitate, menționat la articolul 4, indicând:

| — | metodologia utilizată pentru culegerea datelor; |
| --- | --- |

—

metodologia utilizată pentru culegerea datelor;

| — | aspecte semnificative privind calitatea, în conformitate cu metodologia utilizată pentru culegerea datelor; |
| --- | --- |

—

aspecte semnificative privind calitatea, în conformitate cu metodologia utilizată pentru culegerea datelor;

| — | o descriere a estimărilor, agregărilor și metodelor de excludere utilizate. |
| --- | --- |

—

o descriere a estimărilor, agregărilor și metodelor de excludere utilizate.

Raportul trebuie transmis Comisiei (Eurostat) în termen de cincisprezece luni de la încheierea anului de referință.

---

(1)  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Vineri, 24 aprilie 2009ANEXA II

Statistici privind utilizarea agricolă a produselor fitosanitare

SECȚIUNEA 1

Acoperire

| (1) | Statisticile acoperă substanțele enumerate în anexa III care intră în compoziția produselor fitosanitare utilizate în agricultură pentru fiecare dintre culturile selecționate în fiecare stat membru. |
| --- | --- |

(1)

Statisticile acoperă substanțele enumerate în anexa III care intră în compoziția produselor fitosanitare utilizate în agricultură pentru fiecare dintre culturile selecționate în fiecare stat membru.

| (2) | Fiecare stat membru stabilește culturile selecționate care sunt acoperite în perioada de cinci ani definită în secțiunea 5. Selecția trebuie făcută astfel încât să fie reprezentativă pentru culturile cultivate în statul membru și pentru substanțele utilizate.
  Selecția culturilor trebuie să ia în considerare culturile cele mai semnificative pentru planurile de acțiune naționale în conformitate cu articolul 4 din Directiva .../.../CE [de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în scopul unei utilizări durabile a pesticidelor]. |
| --- | --- |

(2)

Fiecare stat membru stabilește culturile selecționate care sunt acoperite în perioada de cinci ani definită în secțiunea 5. Selecția trebuie făcută astfel încât să fie reprezentativă pentru culturile cultivate în statul membru și pentru substanțele utilizate.

Selecția culturilor trebuie să ia în considerare culturile cele mai semnificative pentru planurile de acțiune naționale în conformitate cu articolul 4 din Directiva .../.../CE [de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în scopul unei utilizări durabile a pesticidelor].

SECȚIUNEA 2

Variabile

Pentru fiecare cultură selecționată se prelucrează următoarele variabile:

| (a) | cantitatea din fiecare substanță enumerată în anexa III care intră în compoziția produselor fitosanitare utilizată pe respectiva cultură și, |
| --- | --- |

(a)

cantitatea din fiecare substanță enumerată în anexa III care intră în compoziția produselor fitosanitare utilizată pe respectiva cultură și,

| (b) | suprafața tratată cu fiecare substanță. |
| --- | --- |

(b)

suprafața tratată cu fiecare substanță.

SECȚIUNEA 3

Măsuri de raportare

| (1) | Cantitățile de substanțe utilizate se exprimă în kilograme. |
| --- | --- |

(1)

Cantitățile de substanțe utilizate se exprimă în kilograme.

| (2) | Suprafețele tratate se exprimă în hectare. |
| --- | --- |

(2)

Suprafețele tratate se exprimă în hectare.

SECȚIUNEA 4

Perioada de referință

| (1) | Perioada de referință trebuie să fie, în principiu o perioadă de maxim 12 luni care să acopere toate tratamentele fitosanitare asociate cu respectiva cultură. |
| --- | --- |

(1)

Perioada de referință trebuie să fie, în principiu o perioadă de maxim 12 luni care să acopere toate tratamentele fitosanitare asociate cu respectiva cultură.

| (2) | Perioada de referință trebuie raportată ca fiind anul în care a început recoltarea. |
| --- | --- |

(2)

Perioada de referință trebuie raportată ca fiind anul în care a început recoltarea.

SECȚIUNEA 5

Prima perioadă de referință, periodicitatea și transmiterea rezultatelor

| (1) | Pentru fiecare perioadă de cinci ani, statele membre întocmesc statistici privind utilizarea produselor fitosanitare pentru fiecare cultură selectată în cursul unei perioade de referință, în conformitate cu secțiunea 4. |
| --- | --- |

(1)

Pentru fiecare perioadă de cinci ani, statele membre întocmesc statistici privind utilizarea produselor fitosanitare pentru fiecare cultură selectată în cursul unei perioade de referință, în conformitate cu secțiunea 4.

| (2) | Statele membre sunt libere să aleagă perioada de referință în orice interval al perioadei de cinci ani. Pentru fiecare cultură selecționată poate fi aleasă o perioadă diferită. |
| --- | --- |

(2)

Statele membre sunt libere să aleagă perioada de referință în orice interval al perioadei de cinci ani. Pentru fiecare cultură selecționată poate fi aleasă o perioadă diferită.

| (3) | Prima perioadă de cinci ani începe în primul an calendaristic de la ... (1). |
| --- | --- |

(3)

Prima perioadă de cinci ani începe în primul an calendaristic de la ... (1).

| (4) | Statele membre furnizează date pentru fiecare perioadă de cinci ani. |
| --- | --- |

(4)

Statele membre furnizează date pentru fiecare perioadă de cinci ani.

| (5) | Datele trebuie transmise Comisiei (Eurostat) în termen de douăsprezece luni de la încheierea perioadei de cinci ani. |
| --- | --- |

(5)

Datele trebuie transmise Comisiei (Eurostat) în termen de douăsprezece luni de la încheierea perioadei de cinci ani.

SECȚIUNEA 6

Raport de calitate

Concomitent cu comunicarea rezultatelor, statele membre înaintează Comisiei (Eurostat) un raport de calitate, menționat la articolul 4, indicând:

| — | modul în care a fost concepută metodologia de eșantionare; |
| --- | --- |

—

modul în care a fost concepută metodologia de eșantionare;

| — | metodologia utilizată pentru culegerea datelor; |
| --- | --- |

—

metodologia utilizată pentru culegerea datelor;

| — | estimare a importanței relative a culturilor aflate sub observație în ceea ce privește cantitatea totală de produse fitosanitare utilizate; |
| --- | --- |

—

estimare a importanței relative a culturilor aflate sub observație în ceea ce privește cantitatea totală de produse fitosanitare utilizate;

| — | aspecte semnificative privind calitatea, în conformitate cu metodologia utilizată pentru culegerea datelor; |
| --- | --- |

—

aspecte semnificative privind calitatea, în conformitate cu metodologia utilizată pentru culegerea datelor;

| — | comparație între datele privind produsele fitosanitare utilizate în cursul perioadei de cinci ani și cele privind produsele fitosanitare introduse pe piață de-a lungul celor cinci ani corespunzători. |
| --- | --- |

—

comparație între datele privind produsele fitosanitare utilizate în cursul perioadei de cinci ani și cele privind produsele fitosanitare introduse pe piață de-a lungul celor cinci ani corespunzători.

---

(1)  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Vineri, 24 aprilie 2009ANEXA III

Clasificare armonizată a substanțelor

| GRUPURI PRINCIPALE | Cod | Clasă chimică | Denumiri comune ale substanțelor | CAS RN (1) | CIPAC (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Categorii de produse | | | Nomenclatură comună | | |
| Fungicide și bactericide | F0 | | | | |
| Fungicide anorganice | F1 | | | | |
| | F1.1 | COMPUȘI AI CUPRULUI | TOȚI COMPUȘII CUPRULUI | | 44 |
| | F1.1 | | AMESTEC DE BORDEAUX | 8011-63-0 | 44 |
| | F1.1 | | HIDROXID DE CUPRU | 20427-59-2 | 44 |
| | F1.1 | | OXICLORURĂ DE CUPRU | 1332-40-7 | 44 |
| | F1.1 | | SULFAT DE CUPRU TRIBAZIC | [...] 1333-22-8 | 44 |
| | F1.1 | | OXID DE CUPRU (I) | 1319-39-1 | 44 |
| | F1.1 | | ALTE SĂRURI DE CUPRU | | 44 |
| | F1.2 | SULF ANORGANIC | SULF | 7704-34-9 | 18 |
| | F1.3 | ALTE FUNGICIDE ANORGANICE | ALTE FUNGICIDE ANORGANICE | | |
| Fungicide pe bază de carbamați și ditiocarbamați | F2 | | | | |
| | F2.1 | FUNGICIDE PE BAZĂ DE CARBANILAT | DIETHOFENCARB | 87130-20-9 | 513 |
| | F2.2 | FUNGICIDE PE BAZĂ DE CARBAMAT | BENTIAVALICARB | 413615-35-7 | 744 |
| | F2.2 | | IPROVALICARB | 140923-17-7 | 620 |
| | F2.2 | | PROPAMOCARB | 24579-73-5 | 399 |
| | F2.3 | FUNGICIDE PE BAZĂ DE DITIOCARBAMAT | MANCOZEB | 8018-01-7 | 34 |
| | F2.3 | | MANEB | 12427-38-2 | 61 |
| | F2.3 | | METIRAM | 9006-42-2 | 478 |
| | F2.3 | | PROPINEB | 12071-83-9 | 177 |
| | F2.3 | | TIRAM | 137-26-8 | 24 |
| | F2.3 | | ZIRAM | 137-30-4 | 31 |
| Fungicide pe bază de benzimidazoli | F3 | | | | |
| | F3.1 | FUNGICIDE PE BAZĂ DE BENZIMIDAZOL | CARBENDAZIM | 10605-21-7 | 263 |
| | F3.1 | | FUBERIDAZOL | 3878-19-1 | 525 |
| | F3.1 | | TIABENDAZOL | 148-79-8 | 323 |
| | F3.1 | | TIOFANAT-METIL | 23564-05-8 | 262 |
| Fungicide pe bază de imidazoli și triazoli | F4 | | | | |
| | F4.1 | FUNGICIDE PE BAZĂ DE CONAZOL | BITERTANOL | 55179-31-2 | 386 |
| | F4.1 | | BROMUCONAZOL | 116255-48-2 | 680 |
| | F4.1 | | CIPROCONAZOL | 94361-06-5 | 600 |
| | F4.1 | | DIFENOCONAZOL | 119446-68-3 | 687 |
| | F4.1 | | DINICONAZOL | 83657-24-3 | 690 |
| | F4.1 | | EPOXICONAZOL | 106325-08-0 | 609 |
| | F4.1 | | ETRIDIAZOL | 2593-15-9 | 518 |
| | F4.1 | | FENBUCONAZOL | 114369-43-6 | 694 |
| | F4.1 | | FLUQUINCONAZOL | 136426-54-5 | 474 |
| | F4.1 | | FLUSILAZOL | 85509-19-9 | 435 |
| | F4.1 | | FLUTRIAFOL | 76674-21-0 | 436 |
| | F4.1 | | HEXACONAZOL | 79983-71-4 | 465 |
| | F4.1 | | IMAZALIL (ENILCONAZOL) | 58594-72-2 | 335 |
| | F4.1 | | METCONAZOL | 125116-23-6 | 706 |
| | F4.1 | | MICLOBUTANIL | 88671-89-0 | 442 |
| | F4.1 | | PENCONAZOL | 66246-88-6 | 446 |
| | F4.1 | | PROPICONAZOL | 60207-90-1 | 408 |
| | F4.1 | | PROTIOCONAZOL | 178928-70-6 | 745 |
| | F4.1 | | TEBUCONAZOL | 107534-96-3 | 494 |
| | F4.1 | | TETRACONAZOL | 112281-77-3 | 726 |
| | F4.1 | | TRIADIMENOL | 55219-65-3 | 398 |
| | F4.1 | | TRICYCLAZOL | 41814-78-2 | 547 |
| | F4,1 | | TRIFLUMIZOL | 99387-89-0 | 730 |
| | F4.1 | | TRITICONAZOL | 131983-72-7 | 652 |
| | F4.2 | FUNGICIDE PE BAZĂ DE IMIDAZOL | CIAZOFAMIDĂ | 120116-88-3 | 653 |
| | F4.2 | | FENAMIDONĂ | 161326-34-7 | 650 |
| | F4.2 | | TRIAZOXID | 72459-58-6 | 729 |
| Fungicide pe bază de morfoline | F5 | | | | |
| | F5.1 | FUNGICIDE PE BAZĂ DE MORFOLINĂ | DIMETOMORF | 110488-70-5 | 483 |
| | F5.1 | | DODEMORF | 1593-77-7 | 300 |
| | F5.1 | | FENPROPIMORF | 67564-91-4 | 427 |
| Alte fungicide | F6 | | | | |
| | F6.1 | FUNGICIDE DE TIP ALIFAT PE BAZĂ DE AZOT | CIMOXANIL | 57966-95-7 | 419 |
| | F6.1 | | DODINĂ | 2439-10-3 | 101 |
| | F6.1 | | GUAZATINĂ | 108173-90-6 | 361 |
| | F6.2 | FUNGICIDE PE BAZĂ DE AMIDĂ | BENALAXIL | 71626-11-4 | 416 |
| | F6.2 | | BOSCALID | 188425-85-6 | 673 |
| | F6.2 | | FLUTOLANIL | 66332-96-5 | 524 |
| | F6.2 | | MEPRONIL | 55814-41-0 | 533 |
| | F6.2 | | METALAXIL | 57837-19-1 | 365 |
| | F6.2 | | METALAXIL-M | 70630-17-0 | 580 |
| | F6.2 | | PROCLORAZ | 67747-09-5 | 407 |
| | F6.2 | | SILTIOFAM | 175217-20-6 | 635 |
| | F6.2 | | TOLILFLUANID | 731-27-1 | 275 |
| | F6.2 | | ZOXAMIDE | 156052-68-5 | 640 |
| | F6.3 | FUNGICIDE PE BAZĂ DE ANILIDĂ | CARBOXIN | 5234-68-4 | 273 |
| | F6.3 | | FENHEXAMID | 126833-17-8 | 603 |
| | F6.4 | FUNGICIDE ȘI BACTERICIDE ANTIBIOTICE | KASUGAMICIN | 6980-18-3 | 703 |
| | F6.4 | | POLYOXINS | 11113-80-7 | 710 |
| | F6.4 | | STREPTOMICIN | 57-92-1 | 312 |
| | F6.5 | FUNGICIDE AROMATICE | CLOROTALONIL | 1897-45-6 | 288 |
| | F6.5 | | DICLORAN | 99-30-9 | 150 |
| | F6.6 | FUNGICIDE PE BAZĂ DE DICARBOXIMIDĂ | IPRODION | 36734-19-7 | 278 |
| | F6.6 | | PROCIMIDON | 32809-16-8 | 383 |
| | F6.7 | FUNGICIDE PE BAZĂ DE DINITROANILINĂ | FLUAZINAM | 79622-59-6 | 521 |
| | F6.8 | FUNGICIDE PE BAZĂ DE DINITROFENOL | DINOCAP | 39300-45-3 | 98 |
| | F6.9 | FUNGICIDE ORGANOFOSFORICE | FOSETIL | 15845-66-6 | 384 |
| | F6.9 | | TOLCLOFOS-METIL | 57018-04-9 | 479 |
| | F6.10 | FUNGICIDE PE BAZĂ DE OXAZOL | HYMEXAZOL | 10004-44-1 | 528 |
| | F6.10 | | FAMOXADON | 131807-57-3 | 594 |
| | F6.10 | | VINCLOZOLIN | 50471-44-8 | 280 |
| | F6.11 | FUNGICIDE PE BAZĂ DE PHENYLPYRROLE | FLUDIOXONIL | 131341-86-1 | 522 |
| | F6.12 | FUNGICIDE PE BAZĂ DE FTALAMIDĂ | CAPTAN | 133-06-2 | 40 |
| | F6.12 | | FOLPET | 133-07-3 | 75 |
| | F6.13 | FUNGICIDE PE BAZĂ DE PIRIMIDINĂ | BUPIRIMATE | 41483-43-6 | 261 |
| | F6.13 | | CIPRODINIL | 121552-61-2 | 511 |
| | F6.13 | | FENARIMOL | 60168-88-9 | 380 |
| | F6.13 | | MEPANIPIRYM | 110235-47-7 | 611 |
| | F6.13 | | PYRIMETHANIL | 53112-28-0 | 714 |
| | F6.14 | FUNGICIDE PE BAZĂ DE CHINOLINĂ | QUINOXYFEN | 124495-18-7 | 566 |
| | F6.14 | | 8-HIDROXICHINOLINĂ SULFAT | 134-31-6 | 677 |
| | F6.15 | FUNGICIDE PE BAZĂ DE CHINONĂ | DITIANON | 3347-22-6 | 153 |
| | F6.16 | FUNGICIDE PE BAZĂ DE STROBILURINĂ | AZOXISTROBIN | 131860-33-8 | 571 |
| | F6.16 | | DIMOXYSTROBIN | 149961-52-4 | 739 |
| | F6.16 | | FLUOXASTROBINĂ | 361377-29-9 | 746 |
| | F6.16 | | KRESOXIM-METIL | 143390-89-0 | 568 |
| | F6.16 | | PICOXYSTROBIN | 117428-22-5 | 628 |
| | F6.16 | | PYRACLOSTROBIN | 175013-18-0 | 657 |
| | F6.16 | | TRIFLOXISTROBIN | 141517-21-7 | 617 |
| | F6.17 | FUNGICIDE PE BAZĂ DE UREE | PENCICURON | 66063-05-6 | 402 |
| | F6.18 | FUNGICIDE NECLASIFICATE | ACIBENZOLAR | 126448-41-7 | 597 |
| | F6.18 | | ACID BENZOIC | 65-85-0 | 622 |
| | F6.18 | | DICHLOROFEN | 97-23-4 | 325 |
| | F6.18 | | FENPROPIDIN | 67306-00-7 | 520 |
| | F6.18 | | METRAFENONĂ | 220899-03-6 | 752 |
| | F6.18 | | 2-PHENYPHENOL | 90-43-7 | 246 |
| | F6.18 | | SPIROXAMINĂ | 118134-30-8 | 572 |
| | F6. 19 | ALTE FUNGICIDE | ALTE FUNGICIDE | | |
| Erbicide, desicanți (Haulm Destructors) și agenți împotriva stratului de mușchi (Moss Killers) | H0 | | | | |
| Erbicide pe bază de fenoxi-fitohormoni | H1 | | | | |
| | H1.1 | ERBICIDE PE BAZĂ DE RADICALI FENOXI | 2,4-D | 94-75-7 | 1 |
| | H1.1 | | 2,4-DB | 94-82-6 | 83 |
| | H1.1 | | DICLORPROP-P | 15165-67-0 | 476 |
| | H1.1 | | MCPA | 94-74-6 | 2 |
| | H1.1 | | MCPB | 94-81-5 | 50 |
| | H1.1 | | MECOPROP | 7085-19-0 | 51 |
| | H1.1 | | MECOPROP-P | 16484-77-8 | 475 |
| Erbicide derivate din triazine și triazinone | H2 | | | | |
| | H2.1 | ERBICIDE PE BAZĂ DE METHYLTHIOTRIAZINE | METHOPROTRYNE | 841-06-5 | 94 |
| | H2.2 | ERBICIDE PE BAZĂ DE TRIAZINĂ | SIMETRIN | 1014-70-6 | 179 |
| | H2.2 | | TERBUTILAZIN | 5915-41-3 | 234 |
| | H2.3 | ERBICIDE PE BAZĂ DE TRIAZINONE | METAMITRON | 41394-05-2 | 381 |
| | H2.3 | | METRIBUZIN | 21087-64-9 | 283 |
| Erbicide pe bază de amide și anilide | H3 | | | | |
| | H3.1 | ERBICIDE PE BAZĂ DE AMIDĂ | BEFLUBUTAMID | 113614-08-7 | 662 |
| | H3.1 | | DIMETHENAMID | 87674-68-8 | 638 |
| | H3.1 | | FLUPOXAM | 119126-15-7 | 8158 |
| | H3.1 | | ISOXABEN | 82558-50-7 | 701 |
| | H3.1 | | NAPROPAMIDE | 15299-99-7 | 271 |
| | H3.1 | | PETOXAMIDĂ | 106700-29-2 | 665 |
| | H3.1 | | PROPYZAMIDE | 23950-58-5 | 315 |
| | H3.2 | ERBICIDE PE BAZĂ DE ANILIDĂ | DIFLUFENICAN | 83164-33-4 | 462 |
| | H3.2 | | FLORASULAM | 145701-23-1 | 616 |
| | H3.2 | | FLUFENACET | 142459-58-3 | 588 |
| | H3.2 | | METOSULAM | 139528-85-1 | 707 |
| | H3.2 | | METAZACLOR | 67129-08-2 | 411 |
| | H3.2 | | PROPANIL | 709-98-8 | 205 |
| | H3.3 | ERBICIDE DE TIP CHLOROACETANILIDE | ACETOCLOR | 34256-82-1 | 496 |
| | H3.3 | | ALACLOR | 15972-60-8 | 204 |
| | H3.3 | | DIMETHACHLOR | 50563-36-5 | 688 |
| | H3.3 | | PRETILACHLOR | 51218-49-6 | 711 |
| | H3.3 | | PROPACHLOR | 1918-16-7 | 176 |
| | H3.3 | | S-METOLACLOR | 87392-12-9 | 607 |
| Erbicide pe bază de carbamați și dicarbamați | H4 | | | | |
| | H4.1 | ERBICIDE DE TIP DICARBAMAȚI | CHLORPROPHAM | 101-21-3 | 43 |
| | H4.1 | | DESMEDIFAM | 13684-56-5 | 477 |
| | H4.1 | | FENMEDIFAM | 13684-63-4 | 77 |
| | H4.2 | ERBICIDE DE TIP CARBAMAT | ASULAM | 3337-71-1 | 240 |
| | H4.2 | | CARBETAMIDE | 16118-49-3 | 95 |
| Erbicide pe bază de derivați din dinitroanilină | H5 | | | | |
| | H5.1 | ERBICIDE PE BAZĂ DE DINITROANILINĂ | BENFLURALIN | 1861-40-1 | 285 |
| | H5.1 | | BUTRALIN | 33629-47-9 | 504 |
| | H5.1 | | ETHALFLURALIN | 55283-68-6 | 516 |
| | H5.1 | | ORYZALIN | 19044-88-3 | 537 |
| | H5.1 | | PENDIMETALIN | 40487-42-1 | 357 |
| | H5.1 | | TRIFLURALIN | 2582-09-8 | 183 |
| Erbicide pe bază de derivate de uree, uracil sau sulfoniluree | H6 | | | | |
| | H6.1 | ERBICIDE PE BAZĂ DE SULFONILUREE | AMIDOSULFURON | 120923-37-7 | 515 |
| | H6.1 | | AZIMSULFURON | 120162-55-2 | 584 |
| | H6.1 | | BENSULFURON | 99283-01-9 | 502 |
| | H6.1 | | CLORSULFURON | 64902-72-3 | 391 |
| | H6.1 | | CINOSULFURON | 94593-91-6 | 507 |
| | H6.1 | | ETOXISULFURON | 126801-58-9 | 591 |
| | H6.1 | | FLAZASULFURON | 104040-78-0 | 595 |
| | H6.1 | | FLUPIRSULFURON | 150315-10-9 | 577 |
| | H6.1 | | FORAMSULFURON | 173159-57-4 | 659 |
| | H6.1 | | IMAZOSULFURON | 122548-33-8 | 590 |
| | H6.1 | | IODOSULFURON | 185119-76-0 | 634 |
| | H6.1 | | MESOSULFURON | 400852-66-6 | 663 |
| | H6.1 | | METSULFURON | 74223-64-6 | 441 |
| | H6.1 | | NICOSULFURON | 111991-09-4 | 709 |
| | H6.1 | | OXASULFURON | 144651-06-9 | 626 |
| | H6.1 | | PRIMISULFURON | 113036-87-6 | 712 |
| | H6.1 | | PROSULFURON | 94125-34-5 | 579 |
| | H6.1 | | RIMSULFURON | 122931-48-0 | 716 |
| | H6.1 | | SULFOSULFURON | 141776-32-1 | 601 |
| | H6.1 | | TIFENSULFURON | 79277-67-1 | 452 |
| | H6.1 | | TRIASULFURON | 82097-50-5 | 480 |
| | H6.1 | | TRIBENURON | 106040-48-6 | 546 |
| | H6.1 | | TRIFLUSULFURON | 135990-29-3 | 731 |
| | H6.1 | | TRITOSULFURON | 142469-14-5 | 735 |
| | H6.2 | ERBICIDE PE BAZĂ DE URACIL | LENACIL | 2164-08-1 | 163 |
| | H6.3 | ERBICIDE PE BAZĂ DE UREE | CLORTOLURON | 15545-48-9 | 217 |
| | H6.3 | | DIURON | 330-54-1 | 100 |
| | H6.3 | | FLUOMETURON | 2164-17-2 | 159 |
| | H6.3 | | ISOPROTURON | 34123-59-6 | 336 |
| | H6.3 | | LINURON | 330-55-2 | 76 |
| | H6.3 | | METABENZTIAZURON | 18691-97-9 | 201 |
| | H6.3 | | METOBROMURON | 3060-89-7 | 168 |
| | H6.3 | | METOXURON | 19937-59-8 | 219 |
| Alte erbicide | H7 | | | | |
| | H7.1 | ERBICIDE DE TIP ARYLOXYPHENOXYPROPIONIC | CLODINAFOP | 114420-56-3 | 683 |
| | H7.1 | | CIHALOFOP | 122008-85-9 | 596 |
| | H7.1 | | DICLOFOP | 40843-25-2 | 358 |
| | H7.1 | | FENOXAPROP-P | 113158-40-0 | 484 |
| | H7.1 | | FLUAZIFOP-P-BUTIL | 79241-46-6 | 395 |
| | H7.1 | | HALOXIFOP | 69806-34-4 | 438 |
| | H7.1 | | HALOXIFOP-R | 72619-32-0 | 526 |
| | H7.1 | | PROPAQUIZAFOP | 111479-05-1 | 713 |
| | H7.1 | | QUIZALOFOP | 76578-12-6 | 429 |
| | H7.1 | | QUIZALOFOP-P | 94051-08-8 | 641 |
| | H7.2 | ERBICIDE PE BAZĂ DE BENZOFURAN | ETHOFUMESATE | 26225-79-6 | 233 |
| | H7.3 | ERBICIDE PE BAZĂ DE ACID BENZOIC | CHLORTHAL | 2136-79-0 | 328 |
| | H7.3 | | DICAMBA | 1918-00-9 | 85 |
| | H7.4 | ERBICIDE PE BAZĂ DE BIPYRIDYLIUM | DIQUAT | 85-00-7 | 55 |
| | H7.4 | | PARAQUAT | 4685-14-7 | 56 |
| | H7.5 | ERBICIDE PE BAZĂ DE CICLOHEXANDIONĂ | CLETODIM | 99129-21-2 | 508 |
| | H7.5 | | CYCLOXYDIM | 101205-02-1 | 510 |
| | H7.5 | | TEPRALOXIDIM | 149979-41-9 | 608 |
| | H7.5 | | TRALKOXYDIM | 87820-88-0 | 544 |
| | H7.6 | ERBICIDE PE BAZĂ DE DIAZINĂ | PIRIDAT | 55512-33-9 | 447 |
| | H7.7 | ERBICIDE PE BAZĂ DE DICARBOXIMIDE | CINIDON ETIL | 142891-20-1 | 598 |
| | H7.7 | | FLUMIOXAZIN | 103361-09-7 | 578 |
| | H7.8 | ERBICIDE PE BAZĂ DE DIFENIL ETER | ACLONIFEN | 74070-46-5 | 498 |
| | H7.8 | | BIFENOX | 42576-02-3 | 413 |
| | H7.8 | | NITROFEN | 1836-75-5 | 170 |
| | H7.8 | | OXIFLUORFEN | 42874-03-3 | 538 |
| | H7.9 | ERBICIDE PE BAZĂ DE IMIDAZOLINONĂ | IMAZAMETABENZ | 100728-84-5 | 529 |
| | H7.9 | | IMAZAMOX | 114311-32-9 | 619 |
| | H7.9 | | IMAZETAPYR | 81335-77-5 | 700 |
| | H7.10 | ERBICIDE ANORGANICE | SULFAMAT DE AMONIU | 7773-06-0 | 679 |
| | H7.10 | | CLORAȚI | 7775-09-9 | 7 |
| | H7.11 | ERBICIDE DE TIP IZOXAZOL | IZOXAFLUTOL | 141112-29-0 | 575 |
| | H7.12 | ERBICIDE PE BAZĂ DE MORPHACTIN | FLURENOL | 467-69-6 | 304 |
| | H7.13 | ERBICIDE PE BAZĂ DE NITRIL | BROMOXINIL | 1689-84-5 | 87 |
| | H7.13 | | DICLOBENIL | 1194-65-6 | 73 |
| | H7.13 | | IOXINIL | 1689-83-4 | 86 |
| | H7.14 | ERBICIDE ORGANOFOSFORICE | GLUFOSINAT | 51276-47-2 | 437 |
| | H7.14 | | GLYPHOSAT | 1071-83-6 | 284 |
| | H7.15 | ERBICIDE PE BAZĂ DE FENILPIRAZOL | PIRAFLUFEN | 129630-19-9 | 605 |
| | H7.16 | ERBICIDE PE BAZĂ DE PIRIDAZINONĂ | CHLORIDAZON | 1698-60-8 | 111 |
| | H7.16 | | FLURTAMON | 96525-23-4 | 569 |
| | H7.17 | ERBICIDE PE BAZĂ DE PIRIDINCARBOXAMIDĂ | PICOLINAFEN | 137641-05-5 | 639 |
| | H7.18 | ERBICIDE PE BAZĂ DE ACID PIRIDINCARBOXILIC | CLOPIRALID | 1702-17-6 | 455 |
| | H7.18 | | PICLORAM | 1918-02-1 | 174 |
| | H7.19 | ERBICIDE PE BAZĂ DE ACID PIRIDILOXIACETIC | FLUROXIPIR | 69377-81-7 | 431 |
| | H7.19 | | TRICLOPIR | 55335-06-3 | 376 |
| | H7.20 | ERBICIDE PE BAZĂ DE CHINOLINĂ | QUINCLORAC | 84087-01-4 | 493 |
| | H7.20 | | QUINMERAC | 90717-03-6 | 563 |
| | H7.21 | ERBICIDE PE BAZĂ DE THIADIAZINE | BENTAZON | 25057-89-0 | 366 |
| | H7.22 | ERBICIDE TIOCARBAMATE | EPTC | 759-94-4 | 155 |
| | H7.22 | | MOLINATE | 2212-67-1 | 235 |
| | H7.22 | | PROSULFOCARB | 52888-80-9 | 539 |
| | H7.22 | | TIOBENCARB | 28249-77-6 | 388 |
| | H7.22 | | TRI-ALLATE | 2303-17-5 | 97 |
| | H7.23 | ERBICIDE PE BAZĂ DE TRIAZOL | AMITROL | 61-82-5 | 90 |
| | H7.24 | ERBICIDE PE BAZĂ DE TRIAZOLINĂ | CARFENTRAZONE | 128639-02-1 | 587 |
| | H7.25 | ERBICIDE PE BAZĂ DE TRIAZOLONE | PROPOXICARBAZON | 145026-81-9 | 655 |
| | H7.26 | ERBICIDE PE BAZĂ DE TRICETONĂ | MESOTRIONE | 104206-82-8 | 625 |
| | H7.26 | | SULCOTRION | 99105-77-8 | 723 |
| | H7.27 | ERBICIDE NECLASIFICATE | CLOMAZONE | 81777-89-1 | 509 |
| | H7.27 | | FLUROCHLORIDONE | 61213-25-0 | 430 |
| | H7.27 | | QUINOCLAMINE | 2797-51-5 | 648 |
| | H7.27 | | METHAZOLE | 20354-26-1 | 369 |
| | H7.27 | | OXADIARGIL | 39807-15-3 | 604 |
| | H7.27 | | OXADIAZON | 19666-30-9 | 213 |
| | H7.27 | ALTE ERBICIDE, ALȚI DESICANȚI ȘI AGENȚI ÎMPOTRIVA STRATULUI DE MUȘCHI (MOSS KILLER) | ALTE ERBICIDE, ALȚI DESICANȚI ȘI AGENȚI ÎMPOTRIVA STRATULUI DE MUȘCHI (MOSS KILLER) | | |
| Insecticide și acaricide | I0 | | | | |
| Insecticide pe bază de piretroide | I1 | | | | |
| | I1.1 | Insecticide de tip piretroid | ACRINATHRIN | 101007-06-1 | 678 |
| | I1.1 | | ALFA-CIPERMETRIN | 67375-30-8 | 454 |
| | I1.1 | | BETA-CIFLUTRIN | 68359-37-5 | 482 |
| | I1.1 | | BETA-CIPERMETRIN | 65731-84-2 | 632 |
| | I1.1 | | BIFENTRIN | 82657-04-3 | 415 |
| | I1.1 | | CIFLUTRIN | 68359-37-5 | 385 |
| | I1.1 | | CIPERMETRIN | 52315-07-8 | 332 |
| | I1.1 | | DELTAMETRIN | 52918-63-5 | 333 |
| | I1.1 | | ESFENVALERAT | 66230-04-4 | 481 |
| | I1.1 | | ETOFENPROX | 80844-07-1 | 471 |
| | I1.1 | | GAMMA-CIHALOTHRIN | 76703-62-3 | 768 |
| | I1.1 | | LAMBDA-CIHALOTRIN | 91465-08-6 | 463 |
| | I1.1 | | TAU-FLUVALINAT | 102851-06-9 | 432 |
| | I1.1 | | TEFLUTRIN | 79538-32-2 | 451 |
| | I1.1 | | ZETA-CIPERMETRIN | 52315-07-8 | 733 |
| Insecticide pe bază de hidrocarburi clorurate | I2 | | | | |
| | I2.1 | INSECTICIDE ORGANOCLORURATE | DICOFOL | 115-32-2 | 123 |
| | I2.1 | | TETRASUL | 2227-13-6 | 114 |
| Insecticide pe bază de carbamați și oximă-carbamați | I3 | | | | |
| | I3.1 | INSECTICIDE PE BAZĂ DE OXIMĂ-CARBAMAȚI | METOMIL | 16752-77-5 | 264 |
| | I3.1 | | OXAMIL | 23135-22-0 | 342 |
| | I3.2 | INSECTICIDE PE BAZĂ DE CARBAMAȚI | BENFURACARB | 82560-54-1 | 501 |
| | I3.2 | | CARBARIL | 63-25-2 | 26 |
| | I3.2 | | CARBOFURAN | 1563-66-2 | 276 |
| | I3.2 | | CARBOSULFAN | 55285-14-8 | 417 |
| | I3.2 | | FENOXYCARB | 79127-80-3 | 425 |
| | I3.2 | | FORMETANAT | 22259-30-9 | 697 |
| | I3.2 | | METIOCARB | 2032-65-7 | 165 |
| | I3.2 | | PIRIMICARB | 23103-98-2 | 231 |
| Insecticide pe bază de organofosfați | I4 | | | | |
| | I4.1 | INSECTICIDE ORGANOFOSFORICE | AZINFOS-METIL | 86-50-0 | 37 |
| | I4.1 | | CADUSAFOS | 95465-99-9 | 682 |
| | I4.1 | | CLORPIRIFOS | 2921-88-2 | 221 |
| | I4.1 | | CHLORPIRIFOS-METIL | 5589-13-0 | 486 |
| | I4.1 | | COUMAFOS | 56-72-4 | 121 |
| | I4.1 | | DIAZINON | 333-41-5 | 15 |
| | I4.1 | | DICLORVOS | 62-73-7 | 11 |
| | I4.1 | | DIMETOAT | 60-51-5 | 59 |
| | I4.1 | | ETOPROFOS | 13194-48-4 | 218 |
| | I4.1 | | FENAMIFOS | 22224-92-6 | 692 |
| | I4.1 | | FENITROTION | 122-14-5 | 35 |
| | I4.1 | | FOSTIAZAT | 98886-44-3 | 585 |
| | I4.1 | | IZOFENFOS | 25311-71-1 | 412 |
| | I4.1 | | MALATION | 121-75-5 | 12 |
| | I4.1 | | METHAMIDOPHOS | 10265-92-6 | 355 |
| | I4.1 | | NALED | 300-76-5 | 195 |
| | I4.1 | | OXIDEMETONMETIL | 301-12-2 | 171 |
| | I4.1 | | FOZALON | 2310-17-0 | 109 |
| | I4.1 | | FOSMET | 732-11-6 | 318 |
| | I4.1 | | FOXIM | 14816-18-3 | 364 |
| | I4.1 | | PIRIMIFOS - METIL | 29232-93-7 | 239 |
| | I4.1 | | TRICLORFON | 52-68-6 | 68 |
| Insecticide pe bază de produse biologice și botanice | I5 | | | | |
| | I5.1 | INSECTICIDE BIOLOGICE | AZADIRACHTIN | 11141-17-6 | 627 |
| | I5.1 | | NICOTINĂ | 54-11-5 | 8 |
| | I5.1 | | PIRETRINE | 8003-34-7 | 32 |
| | I5.1 | | ROTENON | 83-79-4 | 671 |
| Alte insecticide | I6 | | | | |
| | I6.1 | INSECTICIDE PRODUSE PRIN FERMENTAȚIE | ABAMECTIN | 71751-41-2 | 495 |
| | I6.1 | | MILBEMECTIN | 51596-10-2
  51596-11-3 | 660 |
| | I6.1 | | SPINOSAD | 168316-95-8 | 636 |
| | I6.3 | INSECTICIDE PE BAZĂ DE BENZOILUREE | DIFLUBENZURON | 35367-38-5 | 339 |
| | I6.3 | | FLUFENOXURON | 101463-69-8 | 470 |
| | I6.3 | | HEXAFLUMURON | 86479-06-3 | 698 |
| | I6.3 | | LUFENURON | 103055-07-8 | 704 |
| | I6.3 | | NOVALURON | 116714-46-6 | 672 |
| | I6.3 | | TEFLUBENZURON | 83121-18-0 | 450 |
| | I6.3 | | TRIFLUMURON | 64628-44-0 | 548 |
| | I6.4 | INSECTICIDE DE TIP CARBAZAT | BIFENAZAT | 149877-41-8 | 736 |
| | I6.5 | INSECTICIDE PE BAZĂ DE DIAZIL-HIDRAZINĂ | METOXIFENOZID | 161050-58-4 | 656 |
| | I6.5 | | TEBUFENOZID | 112410-23-8 | 724 |
| | I6.6 | PRODUSE DE REGLARE A CREȘTERII INSECTELOR | BUPROFEZIN | 69327-76-0 | 681 |
| | I6.6 | | CYROMAZINE | 66215-27-8 | 420 |
| | I6.6 | | HEXYTHIAZOX | 78587-05-0 | 439 |
| | I6.7 | FEROMONI PENTRU INSECTE | (E,Z)-9-DODECENYL ACETATE | 35148-19-7 | 422 |
| | I6.8 | INSECTICIDE PE BAZĂ DE NITROGUANIDINE | CLOTHIANIDIN | 210880-92-5 | 738 |
| | I6.8 | | THIAMETHOXAM | 153719-23-4 | 637 |
| | I6.9 | INSECTICIDE ORGANOSTANICE | AZOCYCLOTIN | 41083-11-8 | 404 |
| | I6.9 | | CYHEXATIN | 13121-70-5 | 289 |
| | I6.9 | | FENBUTATIN OXIDE | 13356-08-6 | 359 |
| | I6.10 | INSECTICIDE PE BAZĂ DE OXADIAZINE | INDOXACARB | 173584-44-6 | 612 |
| | I6.11 | INSECTICIDE PE BAZĂ DE FENIL-ETER | PYRIPROXYFEN | 95737-68-1 | 715 |
| | I6.12 | INSECTICIDE PE BAZĂ DE (FENIL-)PIRAZOL | FENPYROXIMATE | 134098-61-6 | 695 |
| | I6.12 | | FIPRONIL | 120068-37-3 | 581 |
| | I6.12 | | TEBUFENPYRAD | 119168-77-3 | 725 |
| | I6.13 | INSECTICIDE PE BAZĂ DE PIRIDINĂ | PYMETROZINE | 123312-89-0 | 593 |
| | I6.14 | INSECTICIDE PE BAZĂ DE PIRIDIL-METILAMINĂ | ACETAMIPRID | 135410-20-7 | 649 |
| | I6.14 | | IMIDACLOPRID | 138261-41-3 | 582 |
| | I6.14 | | THIACLOPRID | 111988-49-9 | 631 |
| | I6.15 | INSECTICIDE PE BAZĂ DE SULFIT ESTER | PROPARGITE | 2312-35-8 | 216 |
| | I6.16 | INSECTICIDE PE BAZĂ DE TETRAZINĂ | CLOFENTEZINE | 74115-24-5 | 418 |
| | I6.17 | INSECTICIDE PE BAZĂ DE ACID TETRONIC | SPIRODICLOFEN | 148477-71-8 | 737 |
| | I6.18 | INSECTICIDE PE BAZĂ DE (CARBAMOYL-) TRIAZOL | TRIAZAMATE | 112143-82-5 | 728 |
| | I6.19 | INSECTICIDE PE BAZĂ DE UREE | DIAFENTHIURON | 80060-09-9 | 8097 |
| | I6.20 | INSECTICIDE NECLASIFICATE | ETOXAZOLE | 153233-91-1 | 623 |
| | I6.20 | | FENAZAQUIN | 120928-09-8 | 693 |
| | I6.20 | | PYRIDABEN | 96489-71-3 | 583 |
| | I6.21 | ALTE INSECTICIDE - ACARICIDE | ALTE INSECTICIDE - ACARICIDE | | |
| Moluscocide, total: | M0 | | | | |
| Moluscocide | M1 | | | | |
| | M1.1 | MOLUSCOCIDE PE BAZĂ DE CARBAMAȚI | THIODICARB | 59669-26-0 | 543 |
| | M1.2 | ALTE MOLUSCOCIDE | FERRIC PHOSPHATE | 10045-86-0 | 629 |
| | M1.2 | | METALDEHYDE | 108-62-3 | 62 |
| | M1.2 | | ALTE MOLUSCOCIDE | | |
| Produse de reglare a creșterii plantelor, total: | PGR0 | | | | |
| Produse fiziologice de reglare a creșterii plantelor | PGR1 | | | | |
| | PGR1.1 | PRODUSE FIZIOLOGICE DE REGLARE A CREȘTERII PLANTELOR | CHLORMEQUAT | 999-81-5 | 143 |
| | PGR1.1 | | CYCLANILIDE | 113136-77-9 | 586 |
| | PGR1.1 | | DAMINOZIDE | 1596-84-5 | 330 |
| | PGR1.1 | | DIMETHIPIN | 55290-64-7 | 689 |
| | PGR1.1 | | DIPHENYLAMINE | 122-39-4 | 460 |
| | PGR1.1 | | ETHEPHON | 16672-87-0 | 373 |
| | PGR1.1 | | ETHOXYQUIN | 91-53-2 | 517 |
| | PGR1.1 | | FLORCHLORFENURON | 68157-60-8 | 633 |
| | PGR1.1 | | FLURPRIMIDOL | 56425-91-3 | 696 |
| | PGR1.1 | | IMAZAQUIN | 81335-37-7 | 699 |
| | PGR1.1 | | MALEIC HYDRAZIDE | 51542-52-0 | 310 |
| | PGR1.1 | | MEPIQUAT | 24307-26-4 | 440 |
| | PGR1.1 | | 1-METHYLCYCLOPROPENE | 3100-04-7 | 767 |
| | PGR1.1 | | PACLOBUTRAZOL | 76738-62-0 | 445 |
| | PGR1.1 | | PROHEXADIONE-CALCIUM | 127277-53-6 | 567 |
| | PGR1.1 | | SODIUM 5-NITROGUAIACOLATE | 67233-85-6 | 718 |
| | PGR1.1 | | SODIUM O-NITROPHENOLATE | 824-39-5 | 720 |
| | PGR1.1 | | TRINEXAPAC-ETHYL | 95266-40-3 | 8349 |
| Produse inhibitoare de germinare | PGR2 | | | | |
| | PGR2.2 | PRODUSE INHIBITOARE DE GERMINARE | CARVONE | 99-49-0 | 602 |
| | PGR2.2 | | CHLORPROPHAM | 101-21-3 | 43 |
| Alte produse de reglare a creșterii plantelor | PGR3 | | | | |
| | PGR3.1 | ALTE PRODUSE DE REGLARE A CREȘTERII PLANTELOR | ALTE PRCP | | |
| Alte produse fitosanitare, total: | ZR0 | | | | |
| Uleiuri minerale | ZR1 | | | | |
| | ZR1.1 | ULEI MINERAL | ULEIURI DE PETROL | 64742-55-8 | 29 |
| Uleiuri vegetale | ZR2 | | | | |
| | ZR2.1 | ULEI VEGETAL | ULEIURI DE GUDROANE | | 30 |
| Produse de sterilizare a solului(incl. nematicidele) | ZR3 | | | | |
| | ZR3.1 | BROMURĂ DE METIL | BROMURĂ DE METIL | 74-83-9 | 128 |
| | ZR3.2 | ALTE PRODUSE DE STERILIZARE A SOLULUI | CHLOROPICRIN | 76-06-2 | 298 |
| | ZR3.2 | | DAZOMET | 533-74-4 | 146 |
| | ZR3.2 | | 1,3-DICHLOROPROPENE | 542-75-6 | 675 |
| | ZR3.2 | | METAM-SODIUM | 137-42-8 | 20 |
| | ZR3.2 | | ALTE PRODUSE DE STERILIZARE A SOLULUI | | |
| Rodenticide | ZR4 | | | | |
| | ZR4.1 | RODENTICIDE | BRODIFACOUM | 56073-10-0 | 370 |
| | ZR4.1 | | BROMADIOLONE | 28772-56-7 | 371 |
| | ZR4.1 | | CHLORALOSE | 15879-93-3 | 249 |
| | ZR4.1 | | CHLOROPHACINONE | 3691-35-8 | 208 |
| | ZR4.1 | | COUMATETRALYL | 5836-29-3 | 189 |
| | ZR4.1 | | DIFENACOUM | 56073-07-5 | 514 |
| | ZR4.1 | | DIFETHIALONE | 104653-34-1 | 549 |
| | ZR4.1 | | FLOCOUMAFEN | 90035-08-8 | 453 |
| | ZR4.1 | | WARFARIN | 81-81-2 | 70 |
| | ZR4.1 | | ALTE RODENTICIDE | | |
| Toate celelalte produse fitosanitare | ZR5 | | | | |
| | ZR5.1 | DEZINFECTANȚI | ALȚI DEZINFECTANȚI | | |
| | ZR5.2 | ALTE PRODUSE FITOSANITARE | ALTE PRODUSE FITOSANITARE | | |

GRUPURI PRINCIPALE

Cod

Clasă chimică

Denumiri comune ale substanțelor

CAS RN (1)

CIPAC (2)

Categorii de produse

Nomenclatură comună

Fungicide și bactericide

F0

Fungicide anorganice

F1

F1.1

COMPUȘI AI CUPRULUI

TOȚI COMPUȘII CUPRULUI

44

F1.1

AMESTEC DE BORDEAUX

8011-63-0

44

F1.1

HIDROXID DE CUPRU

20427-59-2

44

F1.1

OXICLORURĂ DE CUPRU

1332-40-7

44

F1.1

SULFAT DE CUPRU TRIBAZIC

[...] 1333-22-8

44

F1.1

OXID DE CUPRU (I)

1319-39-1

44

F1.1

ALTE SĂRURI DE CUPRU

44

F1.2

SULF ANORGANIC

SULF

7704-34-9

18

F1.3

ALTE FUNGICIDE ANORGANICE

ALTE FUNGICIDE ANORGANICE

Fungicide pe bază de carbamați și ditiocarbamați

F2

F2.1

FUNGICIDE PE BAZĂ DE CARBANILAT

DIETHOFENCARB

87130-20-9

513

F2.2

FUNGICIDE PE BAZĂ DE CARBAMAT

BENTIAVALICARB

413615-35-7

744

F2.2

IPROVALICARB

140923-17-7

620

F2.2

PROPAMOCARB

24579-73-5

399

F2.3

FUNGICIDE PE BAZĂ DE DITIOCARBAMAT

MANCOZEB

8018-01-7

34

F2.3

MANEB

12427-38-2

61

F2.3

METIRAM

9006-42-2

478

F2.3

PROPINEB

12071-83-9

177

F2.3

TIRAM

137-26-8

24

F2.3

ZIRAM

137-30-4

31

Fungicide pe bază de benzimidazoli

F3

F3.1

FUNGICIDE PE BAZĂ DE BENZIMIDAZOL

CARBENDAZIM

10605-21-7

263

F3.1

FUBERIDAZOL

3878-19-1

525

F3.1

TIABENDAZOL

148-79-8

323

F3.1

TIOFANAT-METIL

23564-05-8

262

Fungicide pe bază de imidazoli și triazoli

F4

F4.1

FUNGICIDE PE BAZĂ DE CONAZOL

BITERTANOL

55179-31-2

386

F4.1

BROMUCONAZOL

116255-48-2

680

F4.1

CIPROCONAZOL

94361-06-5

600

F4.1

DIFENOCONAZOL

119446-68-3

687

F4.1

DINICONAZOL

83657-24-3

690

F4.1

EPOXICONAZOL

106325-08-0

609

F4.1

ETRIDIAZOL

2593-15-9

518

F4.1

FENBUCONAZOL

114369-43-6

694

F4.1

FLUQUINCONAZOL

136426-54-5

474

F4.1

FLUSILAZOL

85509-19-9

435

F4.1

FLUTRIAFOL

76674-21-0

436

F4.1

HEXACONAZOL

79983-71-4

465

F4.1

IMAZALIL (ENILCONAZOL)

58594-72-2

335

F4.1

METCONAZOL

125116-23-6

706

F4.1

MICLOBUTANIL

88671-89-0

442

F4.1

PENCONAZOL

66246-88-6

446

F4.1

PROPICONAZOL

60207-90-1

408

F4.1

PROTIOCONAZOL

178928-70-6

745

F4.1

TEBUCONAZOL

107534-96-3

494

F4.1

TETRACONAZOL

112281-77-3

726

F4.1

TRIADIMENOL

55219-65-3

398

F4.1

TRICYCLAZOL

41814-78-2

547

F4,1

TRIFLUMIZOL

99387-89-0

730

F4.1

TRITICONAZOL

131983-72-7

652

F4.2

FUNGICIDE PE BAZĂ DE IMIDAZOL

CIAZOFAMIDĂ

120116-88-3

653

F4.2

FENAMIDONĂ

161326-34-7

650

F4.2

TRIAZOXID

72459-58-6

729

Fungicide pe bază de morfoline

F5

F5.1

FUNGICIDE PE BAZĂ DE MORFOLINĂ

DIMETOMORF

110488-70-5

483

F5.1

DODEMORF

1593-77-7

300

F5.1

FENPROPIMORF

67564-91-4

427

Alte fungicide

F6

F6.1

FUNGICIDE DE TIP ALIFAT PE BAZĂ DE AZOT

CIMOXANIL

57966-95-7

419

F6.1

DODINĂ

2439-10-3

101

F6.1

GUAZATINĂ

108173-90-6

361

F6.2

FUNGICIDE PE BAZĂ DE AMIDĂ

BENALAXIL

71626-11-4

416

F6.2

BOSCALID

188425-85-6

673

F6.2

FLUTOLANIL

66332-96-5

524

F6.2

MEPRONIL

55814-41-0

533

F6.2

METALAXIL

57837-19-1

365

F6.2

METALAXIL-M

70630-17-0

580

F6.2

PROCLORAZ

67747-09-5

407

F6.2

SILTIOFAM

175217-20-6

635

F6.2

TOLILFLUANID

731-27-1

275

F6.2

ZOXAMIDE

156052-68-5

640

F6.3

FUNGICIDE PE BAZĂ DE ANILIDĂ

CARBOXIN

5234-68-4

273

F6.3

FENHEXAMID

126833-17-8

603

F6.4

FUNGICIDE ȘI BACTERICIDE ANTIBIOTICE

KASUGAMICIN

6980-18-3

703

F6.4

POLYOXINS

11113-80-7

710

F6.4

STREPTOMICIN

57-92-1

312

F6.5

FUNGICIDE AROMATICE

CLOROTALONIL

1897-45-6

288

F6.5

DICLORAN

99-30-9

150

F6.6

FUNGICIDE PE BAZĂ DE DICARBOXIMIDĂ

IPRODION

36734-19-7

278

F6.6

PROCIMIDON

32809-16-8

383

F6.7

FUNGICIDE PE BAZĂ DE DINITROANILINĂ

FLUAZINAM

79622-59-6

521

F6.8

FUNGICIDE PE BAZĂ DE DINITROFENOL

DINOCAP

39300-45-3

98

F6.9

FUNGICIDE ORGANOFOSFORICE

FOSETIL

15845-66-6

384

F6.9

TOLCLOFOS-METIL

57018-04-9

479

F6.10

FUNGICIDE PE BAZĂ DE OXAZOL

HYMEXAZOL

10004-44-1

528

F6.10

FAMOXADON

131807-57-3

594

F6.10

VINCLOZOLIN

50471-44-8

280

F6.11

FUNGICIDE PE BAZĂ DE PHENYLPYRROLE

FLUDIOXONIL

131341-86-1

522

F6.12

FUNGICIDE PE BAZĂ DE FTALAMIDĂ

CAPTAN

133-06-2

40

F6.12

FOLPET

133-07-3

75

F6.13

FUNGICIDE PE BAZĂ DE PIRIMIDINĂ

BUPIRIMATE

41483-43-6

261

F6.13

CIPRODINIL

121552-61-2

511

F6.13

FENARIMOL

60168-88-9

380

F6.13

MEPANIPIRYM

110235-47-7

611

F6.13

PYRIMETHANIL

53112-28-0

714

F6.14

FUNGICIDE PE BAZĂ DE CHINOLINĂ

QUINOXYFEN

124495-18-7

566

F6.14

8-HIDROXICHINOLINĂ SULFAT

134-31-6

677

F6.15

FUNGICIDE PE BAZĂ DE CHINONĂ

DITIANON

3347-22-6

153

F6.16

FUNGICIDE PE BAZĂ DE STROBILURINĂ

AZOXISTROBIN

131860-33-8

571

F6.16

DIMOXYSTROBIN

149961-52-4

739

F6.16

FLUOXASTROBINĂ

361377-29-9

746

F6.16

KRESOXIM-METIL

143390-89-0

568

F6.16

PICOXYSTROBIN

117428-22-5

628

F6.16

PYRACLOSTROBIN

175013-18-0

657

F6.16

TRIFLOXISTROBIN

141517-21-7

617

F6.17

FUNGICIDE PE BAZĂ DE UREE

PENCICURON

66063-05-6

402

F6.18

FUNGICIDE NECLASIFICATE

ACIBENZOLAR

126448-41-7

597

F6.18

ACID BENZOIC

65-85-0

622

F6.18

DICHLOROFEN

97-23-4

325

F6.18

FENPROPIDIN

67306-00-7

520

F6.18

METRAFENONĂ

220899-03-6

752

F6.18

2-PHENYPHENOL

90-43-7

246

F6.18

SPIROXAMINĂ

118134-30-8

572

F6. 19

ALTE FUNGICIDE

ALTE FUNGICIDE

Erbicide, desicanți (Haulm Destructors) și agenți împotriva stratului de mușchi (Moss Killers)

H0

Erbicide pe bază de fenoxi-fitohormoni

H1

H1.1

ERBICIDE PE BAZĂ DE RADICALI FENOXI

2,4-D

94-75-7

1

H1.1

2,4-DB

94-82-6

83

H1.1

DICLORPROP-P

15165-67-0

476

H1.1

MCPA

94-74-6

2

H1.1

MCPB

94-81-5

50

H1.1

MECOPROP

7085-19-0

51

H1.1

MECOPROP-P

16484-77-8

475

Erbicide derivate din triazine și triazinone

H2

H2.1

ERBICIDE PE BAZĂ DE METHYLTHIOTRIAZINE

METHOPROTRYNE

841-06-5

94

H2.2

ERBICIDE PE BAZĂ DE TRIAZINĂ

SIMETRIN

1014-70-6

179

H2.2

TERBUTILAZIN

5915-41-3

234

H2.3

ERBICIDE PE BAZĂ DE TRIAZINONE

METAMITRON

41394-05-2

381

H2.3

METRIBUZIN

21087-64-9

283

Erbicide pe bază de amide și anilide

H3

H3.1

ERBICIDE PE BAZĂ DE AMIDĂ

BEFLUBUTAMID

113614-08-7

662

H3.1

DIMETHENAMID

87674-68-8

638

H3.1

FLUPOXAM

119126-15-7

8158

H3.1

ISOXABEN

82558-50-7

701

H3.1

NAPROPAMIDE

15299-99-7

271

H3.1

PETOXAMIDĂ

106700-29-2

665

H3.1

PROPYZAMIDE

23950-58-5

315

H3.2

ERBICIDE PE BAZĂ DE ANILIDĂ

DIFLUFENICAN

83164-33-4

462

H3.2

FLORASULAM

145701-23-1

616

H3.2

FLUFENACET

142459-58-3

588

H3.2

METOSULAM

139528-85-1

707

H3.2

METAZACLOR

67129-08-2

411

H3.2

PROPANIL

709-98-8

205

H3.3

ERBICIDE DE TIP CHLOROACETANILIDE

ACETOCLOR

34256-82-1

496

H3.3

ALACLOR

15972-60-8

204

H3.3

DIMETHACHLOR

50563-36-5

688

H3.3

PRETILACHLOR

51218-49-6

711

H3.3

PROPACHLOR

1918-16-7

176

H3.3

S-METOLACLOR

87392-12-9

607

Erbicide pe bază de carbamați și dicarbamați

H4

H4.1

ERBICIDE DE TIP DICARBAMAȚI

CHLORPROPHAM

101-21-3

43

H4.1

DESMEDIFAM

13684-56-5

477

H4.1

FENMEDIFAM

13684-63-4

77

H4.2

ERBICIDE DE TIP CARBAMAT

ASULAM

3337-71-1

240

H4.2

CARBETAMIDE

16118-49-3

95

Erbicide pe bază de derivați din dinitroanilină

H5

H5.1

ERBICIDE PE BAZĂ DE DINITROANILINĂ

BENFLURALIN

1861-40-1

285

H5.1

BUTRALIN

33629-47-9

504

H5.1

ETHALFLURALIN

55283-68-6

516

H5.1

ORYZALIN

19044-88-3

537

H5.1

PENDIMETALIN

40487-42-1

357

H5.1

TRIFLURALIN

2582-09-8

183

Erbicide pe bază de derivate de uree, uracil sau sulfoniluree

H6

H6.1

ERBICIDE PE BAZĂ DE SULFONILUREE

AMIDOSULFURON

120923-37-7

515

H6.1

AZIMSULFURON

120162-55-2

584

H6.1

BENSULFURON

99283-01-9

502

H6.1

CLORSULFURON

64902-72-3

391

H6.1

CINOSULFURON

94593-91-6

507

H6.1

ETOXISULFURON

126801-58-9

591

H6.1

FLAZASULFURON

104040-78-0

595

H6.1

FLUPIRSULFURON

150315-10-9

577

H6.1

FORAMSULFURON

173159-57-4

659

H6.1

IMAZOSULFURON

122548-33-8

590

H6.1

IODOSULFURON

185119-76-0

634

H6.1

MESOSULFURON

400852-66-6

663

H6.1

METSULFURON

74223-64-6

441

H6.1

NICOSULFURON

111991-09-4

709

H6.1

OXASULFURON

144651-06-9

626

H6.1

PRIMISULFURON

113036-87-6

712

H6.1

PROSULFURON

94125-34-5

579

H6.1

RIMSULFURON

122931-48-0

716

H6.1

SULFOSULFURON

141776-32-1

601

H6.1

TIFENSULFURON

79277-67-1

452

H6.1

TRIASULFURON

82097-50-5

480

H6.1

TRIBENURON

106040-48-6

546

H6.1

TRIFLUSULFURON

135990-29-3

731

H6.1

TRITOSULFURON

142469-14-5

735

H6.2

ERBICIDE PE BAZĂ DE URACIL

LENACIL

2164-08-1

163

H6.3

ERBICIDE PE BAZĂ DE UREE

CLORTOLURON

15545-48-9

217

H6.3

DIURON

330-54-1

100

H6.3

FLUOMETURON

2164-17-2

159

H6.3

ISOPROTURON

34123-59-6

336

H6.3

LINURON

330-55-2

76

H6.3

METABENZTIAZURON

18691-97-9

201

H6.3

METOBROMURON

3060-89-7

168

H6.3

METOXURON

19937-59-8

219

Alte erbicide

H7

H7.1

ERBICIDE DE TIP ARYLOXYPHENOXYPROPIONIC

CLODINAFOP

114420-56-3

683

H7.1

CIHALOFOP

122008-85-9

596

H7.1

DICLOFOP

40843-25-2

358

H7.1

FENOXAPROP-P

113158-40-0

484

H7.1

FLUAZIFOP-P-BUTIL

79241-46-6

395

H7.1

HALOXIFOP

69806-34-4

438

H7.1

HALOXIFOP-R

72619-32-0

526

H7.1

PROPAQUIZAFOP

111479-05-1

713

H7.1

QUIZALOFOP

76578-12-6

429

H7.1

QUIZALOFOP-P

94051-08-8

641

H7.2

ERBICIDE PE BAZĂ DE BENZOFURAN

ETHOFUMESATE

26225-79-6

233

H7.3

ERBICIDE PE BAZĂ DE ACID BENZOIC

CHLORTHAL

2136-79-0

328

H7.3

DICAMBA

1918-00-9

85

H7.4

ERBICIDE PE BAZĂ DE BIPYRIDYLIUM

DIQUAT

85-00-7

55

H7.4

PARAQUAT

4685-14-7

56

H7.5

ERBICIDE PE BAZĂ DE CICLOHEXANDIONĂ

CLETODIM

99129-21-2

508

H7.5

CYCLOXYDIM

101205-02-1

510

H7.5

TEPRALOXIDIM

149979-41-9

608

H7.5

TRALKOXYDIM

87820-88-0

544

H7.6

ERBICIDE PE BAZĂ DE DIAZINĂ

PIRIDAT

55512-33-9

447

H7.7

ERBICIDE PE BAZĂ DE DICARBOXIMIDE

CINIDON ETIL

142891-20-1

598

H7.7

FLUMIOXAZIN

103361-09-7

578

H7.8

ERBICIDE PE BAZĂ DE DIFENIL ETER

ACLONIFEN

74070-46-5

498

H7.8

BIFENOX

42576-02-3

413

H7.8

NITROFEN

1836-75-5

170

H7.8

OXIFLUORFEN

42874-03-3

538

H7.9

ERBICIDE PE BAZĂ DE IMIDAZOLINONĂ

IMAZAMETABENZ

100728-84-5

529

H7.9

IMAZAMOX

114311-32-9

619

H7.9

IMAZETAPYR

81335-77-5

700

H7.10

ERBICIDE ANORGANICE

SULFAMAT DE AMONIU

7773-06-0

679

H7.10

CLORAȚI

7775-09-9

7

H7.11

ERBICIDE DE TIP IZOXAZOL

IZOXAFLUTOL

141112-29-0

575

H7.12

ERBICIDE PE BAZĂ DE MORPHACTIN

FLURENOL

467-69-6

304

H7.13

ERBICIDE PE BAZĂ DE NITRIL

BROMOXINIL

1689-84-5

87

H7.13

DICLOBENIL

1194-65-6

73

H7.13

IOXINIL

1689-83-4

86

H7.14

ERBICIDE ORGANOFOSFORICE

GLUFOSINAT

51276-47-2

437

H7.14

GLYPHOSAT

1071-83-6

284

H7.15

ERBICIDE PE BAZĂ DE FENILPIRAZOL

PIRAFLUFEN

129630-19-9

605

H7.16

ERBICIDE PE BAZĂ DE PIRIDAZINONĂ

CHLORIDAZON

1698-60-8

111

H7.16

FLURTAMON

96525-23-4

569

H7.17

ERBICIDE PE BAZĂ DE PIRIDINCARBOXAMIDĂ

PICOLINAFEN

137641-05-5

639

H7.18

ERBICIDE PE BAZĂ DE ACID PIRIDINCARBOXILIC

CLOPIRALID

1702-17-6

455

H7.18

PICLORAM

1918-02-1

174

H7.19

ERBICIDE PE BAZĂ DE ACID PIRIDILOXIACETIC

FLUROXIPIR

69377-81-7

431

H7.19

TRICLOPIR

55335-06-3

376

H7.20

ERBICIDE PE BAZĂ DE CHINOLINĂ

QUINCLORAC

84087-01-4

493

H7.20

QUINMERAC

90717-03-6

563

H7.21

ERBICIDE PE BAZĂ DE THIADIAZINE

BENTAZON

25057-89-0

366

H7.22

ERBICIDE TIOCARBAMATE

EPTC

759-94-4

155

H7.22

MOLINATE

2212-67-1

235

H7.22

PROSULFOCARB

52888-80-9

539

H7.22

TIOBENCARB

28249-77-6

388

H7.22

TRI-ALLATE

2303-17-5

97

H7.23

ERBICIDE PE BAZĂ DE TRIAZOL

AMITROL

61-82-5

90

H7.24

ERBICIDE PE BAZĂ DE TRIAZOLINĂ

CARFENTRAZONE

128639-02-1

587

H7.25

ERBICIDE PE BAZĂ DE TRIAZOLONE

PROPOXICARBAZON

145026-81-9

655

H7.26

ERBICIDE PE BAZĂ DE TRICETONĂ

MESOTRIONE

104206-82-8

625

H7.26

SULCOTRION

99105-77-8

723

H7.27

ERBICIDE NECLASIFICATE

CLOMAZONE

81777-89-1

509

H7.27

FLUROCHLORIDONE

61213-25-0

430

H7.27

QUINOCLAMINE

2797-51-5

648

H7.27

METHAZOLE

20354-26-1

369

H7.27

OXADIARGIL

39807-15-3

604

H7.27

OXADIAZON

19666-30-9

213

H7.27

ALTE ERBICIDE, ALȚI DESICANȚI ȘI AGENȚI ÎMPOTRIVA STRATULUI DE MUȘCHI (MOSS KILLER)

ALTE ERBICIDE, ALȚI DESICANȚI ȘI AGENȚI ÎMPOTRIVA STRATULUI DE MUȘCHI (MOSS KILLER)

Insecticide și acaricide

I0

Insecticide pe bază de piretroide

I1

I1.1

Insecticide de tip piretroid

ACRINATHRIN

101007-06-1

678

I1.1

ALFA-CIPERMETRIN

67375-30-8

454

I1.1

BETA-CIFLUTRIN

68359-37-5

482

I1.1

BETA-CIPERMETRIN

65731-84-2

632

I1.1

BIFENTRIN

82657-04-3

415

I1.1

CIFLUTRIN

68359-37-5

385

I1.1

CIPERMETRIN

52315-07-8

332

I1.1

DELTAMETRIN

52918-63-5

333

I1.1

ESFENVALERAT

66230-04-4

481

I1.1

ETOFENPROX

80844-07-1

471

I1.1

GAMMA-CIHALOTHRIN

76703-62-3

768

I1.1

LAMBDA-CIHALOTRIN

91465-08-6

463

I1.1

TAU-FLUVALINAT

102851-06-9

432

I1.1

TEFLUTRIN

79538-32-2

451

I1.1

ZETA-CIPERMETRIN

52315-07-8

733

Insecticide pe bază de hidrocarburi clorurate

I2

I2.1

INSECTICIDE ORGANOCLORURATE

DICOFOL

115-32-2

123

I2.1

TETRASUL

2227-13-6

114

Insecticide pe bază de carbamați și oximă-carbamați

I3

I3.1

INSECTICIDE PE BAZĂ DE OXIMĂ-CARBAMAȚI

METOMIL

16752-77-5

264

I3.1

OXAMIL

23135-22-0

342

I3.2

INSECTICIDE PE BAZĂ DE CARBAMAȚI

BENFURACARB

82560-54-1

501

I3.2

CARBARIL

63-25-2

26

I3.2

CARBOFURAN

1563-66-2

276

I3.2

CARBOSULFAN

55285-14-8

417

I3.2

FENOXYCARB

79127-80-3

425

I3.2

FORMETANAT

22259-30-9

697

I3.2

METIOCARB

2032-65-7

165

I3.2

PIRIMICARB

23103-98-2

231

Insecticide pe bază de organofosfați

I4

I4.1

INSECTICIDE ORGANOFOSFORICE

AZINFOS-METIL

86-50-0

37

I4.1

CADUSAFOS

95465-99-9

682

I4.1

CLORPIRIFOS

2921-88-2

221

I4.1

CHLORPIRIFOS-METIL

5589-13-0

486

I4.1

COUMAFOS

56-72-4

121

I4.1

DIAZINON

333-41-5

15

I4.1

DICLORVOS

62-73-7

11

I4.1

DIMETOAT

60-51-5

59

I4.1

ETOPROFOS

13194-48-4

218

I4.1

FENAMIFOS

22224-92-6

692

I4.1

FENITROTION

122-14-5

35

I4.1

FOSTIAZAT

98886-44-3

585

I4.1

IZOFENFOS

25311-71-1

412

I4.1

MALATION

121-75-5

12

I4.1

METHAMIDOPHOS

10265-92-6

355

I4.1

NALED

300-76-5

195

I4.1

OXIDEMETONMETIL

301-12-2

171

I4.1

FOZALON

2310-17-0

109

I4.1

FOSMET

732-11-6

318

I4.1

FOXIM

14816-18-3

364

I4.1

PIRIMIFOS - METIL

29232-93-7

239

I4.1

TRICLORFON

52-68-6

68

Insecticide pe bază de produse biologice și botanice

I5

I5.1

INSECTICIDE BIOLOGICE

AZADIRACHTIN

11141-17-6

627

I5.1

NICOTINĂ

54-11-5

8

I5.1

PIRETRINE

8003-34-7

32

I5.1

ROTENON

83-79-4

671

Alte insecticide

I6

I6.1

INSECTICIDE PRODUSE PRIN FERMENTAȚIE

ABAMECTIN

71751-41-2

495

I6.1

MILBEMECTIN

51596-10-2

51596-11-3

660

I6.1

SPINOSAD

168316-95-8

636

I6.3

INSECTICIDE PE BAZĂ DE BENZOILUREE

DIFLUBENZURON

35367-38-5

339

I6.3

FLUFENOXURON

101463-69-8

470

I6.3

HEXAFLUMURON

86479-06-3

698

I6.3

LUFENURON

103055-07-8

704

I6.3

NOVALURON

116714-46-6

672

I6.3

TEFLUBENZURON

83121-18-0

450

I6.3

TRIFLUMURON

64628-44-0

548

I6.4

INSECTICIDE DE TIP CARBAZAT

BIFENAZAT

149877-41-8

736

I6.5

INSECTICIDE PE BAZĂ DE DIAZIL-HIDRAZINĂ

METOXIFENOZID

161050-58-4

656

I6.5

TEBUFENOZID

112410-23-8

724

I6.6

PRODUSE DE REGLARE A CREȘTERII INSECTELOR

BUPROFEZIN

69327-76-0

681

I6.6

CYROMAZINE

66215-27-8

420

I6.6

HEXYTHIAZOX

78587-05-0

439

I6.7

FEROMONI PENTRU INSECTE

(E,Z)-9-DODECENYL ACETATE

35148-19-7

422

I6.8

INSECTICIDE PE BAZĂ DE NITROGUANIDINE

CLOTHIANIDIN

210880-92-5

738

I6.8

THIAMETHOXAM

153719-23-4

637

I6.9

INSECTICIDE ORGANOSTANICE

AZOCYCLOTIN

41083-11-8

404

I6.9

CYHEXATIN

13121-70-5

289

I6.9

FENBUTATIN OXIDE

13356-08-6

359

I6.10

INSECTICIDE PE BAZĂ DE OXADIAZINE

INDOXACARB

173584-44-6

612

I6.11

INSECTICIDE PE BAZĂ DE FENIL-ETER

PYRIPROXYFEN

95737-68-1

715

I6.12

INSECTICIDE PE BAZĂ DE (FENIL-)PIRAZOL

FENPYROXIMATE

134098-61-6

695

I6.12

FIPRONIL

120068-37-3

581

I6.12

TEBUFENPYRAD

119168-77-3

725

I6.13

INSECTICIDE PE BAZĂ DE PIRIDINĂ

PYMETROZINE

123312-89-0

593

I6.14

INSECTICIDE PE BAZĂ DE PIRIDIL-METILAMINĂ

ACETAMIPRID

135410-20-7

649

I6.14

IMIDACLOPRID

138261-41-3

582

I6.14

THIACLOPRID

111988-49-9

631

I6.15

INSECTICIDE PE BAZĂ DE SULFIT ESTER

PROPARGITE

2312-35-8

216

I6.16

INSECTICIDE PE BAZĂ DE TETRAZINĂ

CLOFENTEZINE

74115-24-5

418

I6.17

INSECTICIDE PE BAZĂ DE ACID TETRONIC

SPIRODICLOFEN

148477-71-8

737

I6.18

INSECTICIDE PE BAZĂ DE (CARBAMOYL-) TRIAZOL

TRIAZAMATE

112143-82-5

728

I6.19

INSECTICIDE PE BAZĂ DE UREE

DIAFENTHIURON

80060-09-9

8097

I6.20

INSECTICIDE NECLASIFICATE

ETOXAZOLE

153233-91-1

623

I6.20

FENAZAQUIN

120928-09-8

693

I6.20

PYRIDABEN

96489-71-3

583

I6.21

ALTE INSECTICIDE - ACARICIDE

ALTE INSECTICIDE - ACARICIDE

Moluscocide, total:

M0

Moluscocide

M1

M1.1

MOLUSCOCIDE PE BAZĂ DE CARBAMAȚI

THIODICARB

59669-26-0

543

M1.2

ALTE MOLUSCOCIDE

FERRIC PHOSPHATE

10045-86-0

629

M1.2

METALDEHYDE

108-62-3

62

M1.2

ALTE MOLUSCOCIDE

Produse de reglare a creșterii plantelor, total:

PGR0

Produse fiziologice de reglare a creșterii plantelor

PGR1

PGR1.1

PRODUSE FIZIOLOGICE DE REGLARE A CREȘTERII PLANTELOR

CHLORMEQUAT

999-81-5

143

PGR1.1

CYCLANILIDE

113136-77-9

586

PGR1.1

DAMINOZIDE

1596-84-5

330

PGR1.1

DIMETHIPIN

55290-64-7

689

PGR1.1

DIPHENYLAMINE

122-39-4

460

PGR1.1

ETHEPHON

16672-87-0

373

PGR1.1

ETHOXYQUIN

91-53-2

517

PGR1.1

FLORCHLORFENURON

68157-60-8

633

PGR1.1

FLURPRIMIDOL

56425-91-3

696

PGR1.1

IMAZAQUIN

81335-37-7

699

PGR1.1

MALEIC HYDRAZIDE

51542-52-0

310

PGR1.1

MEPIQUAT

24307-26-4

440

PGR1.1

1-METHYLCYCLOPROPENE

3100-04-7

767

PGR1.1

PACLOBUTRAZOL

76738-62-0

445

PGR1.1

PROHEXADIONE-CALCIUM

127277-53-6

567

PGR1.1

SODIUM 5-NITROGUAIACOLATE

67233-85-6

718

PGR1.1

SODIUM O-NITROPHENOLATE

824-39-5

720

PGR1.1

TRINEXAPAC-ETHYL

95266-40-3

8349

Produse inhibitoare de germinare

PGR2

PGR2.2

PRODUSE INHIBITOARE DE GERMINARE

CARVONE

99-49-0

602

PGR2.2

CHLORPROPHAM

101-21-3

43

Alte produse de reglare a creșterii plantelor

PGR3

PGR3.1

ALTE PRODUSE DE REGLARE A CREȘTERII PLANTELOR

ALTE PRCP

Alte produse fitosanitare, total:

ZR0

Uleiuri minerale

ZR1

ZR1.1

ULEI MINERAL

ULEIURI DE PETROL

64742-55-8

29

Uleiuri vegetale

ZR2

ZR2.1

ULEI VEGETAL

ULEIURI DE GUDROANE

30

Produse de sterilizare a solului(incl. nematicidele)

ZR3

ZR3.1

BROMURĂ DE METIL

BROMURĂ DE METIL

74-83-9

128

ZR3.2

ALTE PRODUSE DE STERILIZARE A SOLULUI

CHLOROPICRIN

76-06-2

298

ZR3.2

DAZOMET

533-74-4

146

ZR3.2

1,3-DICHLOROPROPENE

542-75-6

675

ZR3.2

METAM-SODIUM

137-42-8

20

ZR3.2

ALTE PRODUSE DE STERILIZARE A SOLULUI

Rodenticide

ZR4

ZR4.1

RODENTICIDE

BRODIFACOUM

56073-10-0

370

ZR4.1

BROMADIOLONE

28772-56-7

371

ZR4.1

CHLORALOSE

15879-93-3

249

ZR4.1

CHLOROPHACINONE

3691-35-8

208

ZR4.1

COUMATETRALYL

5836-29-3

189

ZR4.1

DIFENACOUM

56073-07-5

514

ZR4.1

DIFETHIALONE

104653-34-1

549

ZR4.1

FLOCOUMAFEN

90035-08-8

453

ZR4.1

WARFARIN

81-81-2

70

ZR4.1

ALTE RODENTICIDE

Toate celelalte produse fitosanitare

ZR5

ZR5.1

DEZINFECTANȚI

ALȚI DEZINFECTANȚI

ZR5.2

ALTE PRODUSE FITOSANITARE

ALTE PRODUSE FITOSANITARE

---

(1)  Numere CAS (Chemical Abstracts Service Registry Numbers).

(2)  Comisia internațională pentru metodele de analiză a pesticidelor (Collaborative International Pesticides Analytical Council).

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/439 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/439

---

Vineri, 24 aprilie 2009Stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (reformare)***I

P6_TA(2009)0319

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (reformare)Stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (reformare) (COM(2008)0399 – C6-0277/2008 – 2008/0151(COD))

2010/C 184 E/79

(Procedura de codecizie - reformare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0399),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0277/2008),

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare actelor legislative (1),

având în vedere scrisoarea din 9 octombrie 2008 a Comisiei pentru afaceri juridice, adresată Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară în conformitate cu articolul 80a alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere articolele 80a și 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0096/2009),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nici o modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nici o modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează;

| 2. | ia notă de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

ia notă de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

Vineri, 24 aprilie 2009P6_TC1-COD(2008)0151

Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 24 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (reformare)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în prima lectură corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2009/125/CE.)

Vineri, 19 aprilie 2009ANEXA

Vineri, 24 aprilie 2009Declarația Comisiei

„Comisia declară că adoptarea extinderii propuse a Directivei Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor consumatoare de energie nu va afecta implementarea programului de lucru actual.

De asemenea, Comisia va ține seama de experiența dobândită transpunerea directivei în ceea ce privește stabilirea programului de lucru și propunerea de noi măsuri de aplicare în contextul directivei reformate. În conformitate cu articolul 15 alineatul (2) litera (c) din directivă și cu principiile pentru o mai bună reglementare, Comisia se va strădui în mod deosebit pentru a asigura menținerea unei coerențe globale a legislației UE privind produsele.

În plus, în cazul evaluării necesității extinderii domeniului de aplicare a directivei la produsele fără impact energetic în conformitate cu articolul 21, Comisia va avea în vedere necesitatea adaptării metodologiei pentru identificarea și modelarea parametrilor de mediu de importanță pentru astfel de produse.”

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/441 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/441

---

Vineri, 24 aprilie 2009Condiții armonizate pentru comercializarea produselor de construcție ***I

P6_TA(2009)0320

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor de construcție (COM(2008)0311 – C6-0203/2008 – 2008/0098(COD))

2010/C 184 E/80

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0311),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0203/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei privind piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0068/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului, |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului,

---

Vineri, 24 aprilie 2009P6_TC1-COD(2008)0098

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor de construcție

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 95,

având în vedere propunerea Comisiei ║,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

în conformitate cu procedura stabilită la articolul 251 din Tratat (3),

întrucât:

| (1) | Normele statelor membre impun ca lucrările de construcții să fie proiectate și executate astfel încât să nu pună în pericol siguranța persoanelor, a animalelor domestice și a bunurilor
  și să nu dăuneze mediului natural sau antropic
  . |
| --- | --- |

(1)

Normele statelor membre impun ca lucrările de construcții să fie proiectate și executate astfel încât să nu pună în pericol siguranța persoanelor, a animalelor domestice și a bunurilor
  și să nu dăuneze mediului natural sau antropic
  .

| (2) | Normele respective influențează în mod direct cerințele aplicabile produselor de construcție. Cerințele respective se reflectă, la rândul lor, în standardele naționale aplicabile produselor, autorizările tehnice naționale și alte specificații și dispoziții tehnice naționale privind produsele de construcție. Din cauza disparității acestora, respectivele cerințe sunt o piedică în calea schimburilor comerciale în interiorul Comunității. |
| --- | --- |

(2)

Normele respective influențează în mod direct cerințele aplicabile produselor de construcție. Cerințele respective se reflectă, la rândul lor, în standardele naționale aplicabile produselor, autorizările tehnice naționale și alte specificații și dispoziții tehnice naționale privind produsele de construcție. Din cauza disparității acestora, respectivele cerințe sunt o piedică în calea schimburilor comerciale în interiorul Comunității.

| (3) | Directiva 89/106/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1988 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre referitoare la materialele de construcții (4), viza suprimarea barierelor tehnice din calea comerțului în domeniul produselor de construcție, cu scopul de a favoriza libera lor circulație pe piața internă. |
| --- | --- |

(3)

Directiva 89/106/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1988 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre referitoare la materialele de construcții (4), viza suprimarea barierelor tehnice din calea comerțului în domeniul produselor de construcție, cu scopul de a favoriza libera lor circulație pe piața internă.

| (4) | Pentru atingerea acestui obiectiv, Directiva 89/106/CEE a prevăzut stabilirea de norme armonizate pentru produsele de construcție și eliberarea de autorizații tehnice europene. |
| --- | --- |

(4)

Pentru atingerea acestui obiectiv, Directiva 89/106/CEE a prevăzut stabilirea de norme armonizate pentru produsele de construcție și eliberarea de autorizații tehnice europene.

| (5) | Directiva 89/106/CEE ar trebui să fie înlocuită pentru a simplifica și preciza cadrul existent, precum și de a mări transparența și eficacitate măsurilor în vigoare. |
| --- | --- |

(5)

Directiva 89/106/CEE ar trebui să fie înlocuită pentru a simplifica și preciza cadrul existent, precum și de a mări transparența și eficacitate măsurilor în vigoare.

| (6) | Este necesar să se prevadă proceduri simplificate pentru elaborarea declarațiilor de performanță, în scopul ușurării sarcinii financiare a IMM-urilor și, în mod particular, a microîntreprinderilor. |
| --- | --- |

(6)

Este necesar să se prevadă proceduri simplificate pentru elaborarea declarațiilor de performanță, în scopul ușurării sarcinii financiare a IMM-urilor și, în mod particular, a microîntreprinderilor.

| (7) | Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire a cerințelor de acreditare și de supraveghere a pieței în ceea ce privește comercializarea produselor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 339/93
   (5)
  și Decizia nr. 768/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 iulie 2008 privind un cadru comun pentru comercializarea produselor și de abrogare a Deciziei 93/465/CEE a Consiliului
   (6) instituie un cadru juridic orizontal pentru comercializarea produselor pe piața internă. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să țină cont de respectivul cadru juridic. |
| --- | --- |

(7)

Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire a cerințelor de acreditare și de supraveghere a pieței în ceea ce privește comercializarea produselor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 339/93
   (5)
  și Decizia nr. 768/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 iulie 2008 privind un cadru comun pentru comercializarea produselor și de abrogare a Deciziei 93/465/CEE a Consiliului
   (6) instituie un cadru juridic orizontal pentru comercializarea produselor pe piața internă. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să țină cont de respectivul cadru juridic.

| (8) | Ar trebui ca produsele fabricate la locul unde se realizează lucrările de construcții să nu fie incluse în conceptul de furnizare de produse de construcție pe piața comunitară. Fabricanților care își incorporează produsele de construcție în lucrări ar trebui să li se permită să declare performanțele produselor respective în conformitate cu prezentul regulament, dar nu ar trebui obligați să facă acest lucru. |
| --- | --- |

(8)

Ar trebui ca produsele fabricate la locul unde se realizează lucrările de construcții să nu fie incluse în conceptul de furnizare de produse de construcție pe piața comunitară. Fabricanților care își incorporează produsele de construcție în lucrări ar trebui să li se permită să declare performanțele produselor respective în conformitate cu prezentul regulament, dar nu ar trebui obligați să facă acest lucru.

| (9) | Înlăturarea barierelor tehnice în domeniul construcțiilor poate fi obținută numai prin stabilirea unor specificații tehnice armonizate în scopul de a evalua performanțele produselor de construcție. |
| --- | --- |

(9)

Înlăturarea barierelor tehnice în domeniul construcțiilor poate fi obținută numai prin stabilirea unor specificații tehnice armonizate în scopul de a evalua performanțele produselor de construcție.

| (10) | Performanțele unui produs de construcție nu se stabilesc doar pe baza proprietățile tehnice și a caracteristicilor fundamentale ale acestuia, ci integrând și aspectele sanitare sau de siguranță ale utilizării produsului pe durata întregului său ciclu de viață. |
| --- | --- |

(10)

Performanțele unui produs de construcție nu se stabilesc doar pe baza proprietățile tehnice și a caracteristicilor fundamentale ale acestuia, ci integrând și aspectele sanitare sau de siguranță ale utilizării produsului pe durata întregului său ciclu de viață.

| (11) | Respectivele specificații tehnice armonizate ar trebui să includă testarea, calculele și alte mijloace, definite în cadrul standardelor armonizate și al documentelor de evaluare europene (DEE), care permit evaluarea performanței în ceea ce privește caracteristicile esențiale ale produselor de construcție. |
| --- | --- |

(11)

Respectivele specificații tehnice armonizate ar trebui să includă testarea, calculele și alte mijloace, definite în cadrul standardelor armonizate și al documentelor de evaluare europene (DEE), care permit evaluarea performanței în ceea ce privește caracteristicile esențiale ale produselor de construcție.

| (12) | Metodele utilizate de către statele membre în cerințele acestora aplicabile lucrărilor de construcții, precum și alte norme naționale referitoare la caracteristicile esențiale ale produselor de construcție,
  trebuie
  să fie conforme cu specificațiile tehnice armonizate. |
| --- | --- |

(12)

Metodele utilizate de către statele membre în cerințele acestora aplicabile lucrărilor de construcții, precum și alte norme naționale referitoare la caracteristicile esențiale ale produselor de construcție,
  trebuie
  să fie conforme cu specificațiile tehnice armonizate.

| (13) | Este necesar să se definească cerințele fundamentale aplicabile lucrărilor de construcții pentru a crea o bază pentru pregătirea mandatelor și a standardelor armonizate și pentru elaborarea DEE pentru produsele de construcție. |
| --- | --- |

(13)

Este necesar să se definească cerințele fundamentale aplicabile lucrărilor de construcții pentru a crea o bază pentru pregătirea mandatelor și a standardelor armonizate și pentru elaborarea DEE pentru produsele de construcție.

| (14) | Evaluarea utilizării durabile a resurselor și a impactului lucrărilor de construcții asupra mediului ar trebui să se bazeze pe declarațiile de mediu ale produsului („Environmental Product Declarations – EPD”). |
| --- | --- |

(14)

Evaluarea utilizării durabile a resurselor și a impactului lucrărilor de construcții asupra mediului ar trebui să se bazeze pe declarațiile de mediu ale produsului („Environmental Product Declarations – EPD”).

| (15) | După caz, ar trebui încurajată utilizarea în standardele armonizate a unor niveluri de performanță legate de caracteristicile esențiale ale produselor de construcție, astfel încât să țină seama de diversele cerințe fundamentale aplicabile în cazul lucrărilor, precum și de diferențele între condițiile climatice, geologice, geografice sau altele, existente în statele membre. În cazul în care aceste niveluri nu au fost deja stabilite de Comisie, organismele europene de standardizare ar trebui să fie împuternicite să le stabilească, pe baza unui mandat revizuit. |
| --- | --- |

(15)

După caz, ar trebui încurajată utilizarea în standardele armonizate a unor niveluri de performanță legate de caracteristicile esențiale ale produselor de construcție, astfel încât să țină seama de diversele cerințe fundamentale aplicabile în cazul lucrărilor, precum și de diferențele între condițiile climatice, geologice, geografice sau altele, existente în statele membre. În cazul în care aceste niveluri nu au fost deja stabilite de Comisie, organismele europene de standardizare ar trebui să fie împuternicite să le stabilească, pe baza unui mandat revizuit.

| (16) | Acolo unde este cazul, nivelurile de performanță legate de caracteristicile esențiale, care trebuie să fie atinse de produsele de construcție din statele membre ar trebui să fie stabilite în cadrul specificațiilor tehnice armonizate astfel încât să se țină seama de diferențele între nivelurile de cerințe fundamentale pentru anumite lucrări, precum și de diferențele între condițiile climatice, geologice, geografice sau altele, existente în statele membre. |
| --- | --- |

(16)

Acolo unde este cazul, nivelurile de performanță legate de caracteristicile esențiale, care trebuie să fie atinse de produsele de construcție din statele membre ar trebui să fie stabilite în cadrul specificațiilor tehnice armonizate astfel încât să se țină seama de diferențele între nivelurile de cerințe fundamentale pentru anumite lucrări, precum și de diferențele între condițiile climatice, geologice, geografice sau altele, existente în statele membre.

| (17) | Comitetul European de Standardizare (CEN) și Comitetul european de standardizare electrotehnică (Cenelec) sunt recunoscute ca fiind organismele competente pentru a adopta standardele armonizate în conformitate cu orientările generale (7) pentru cooperarea dintre Comisie și aceste două organisme, semnate la 28 martie 2003. |
| --- | --- |

(17)

Comitetul European de Standardizare (CEN) și Comitetul european de standardizare electrotehnică (Cenelec) sunt recunoscute ca fiind organismele competente pentru a adopta standardele armonizate în conformitate cu orientările generale (7) pentru cooperarea dintre Comisie și aceste două organisme, semnate la 28 martie 2003.

| (18) | Respectivele standarde armonizate ar trebui să constituie instrumentele adecvate pentru evaluarea armonizată a performanței legate de caracteristicile esențiale ale produselor de construcție. Standardele armonizate ar trebui să fie stabilite pe baza unor mandate adoptate de către Comisie, referitoare la familiile relevante de produse de construcție, în conformitate cu articolul 6 din Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 referitoare la procedura de furnizare de informații în domeniul standardelor, reglementărilor tehnice și al normelor privind serviciile societății informaționale
   (8)
  .

  Comisia ar trebui să ia măsuri vizând extinderea gamei de produse care intră în domeniul unor standarde armonizate. |
| --- | --- |

(18)

Respectivele standarde armonizate ar trebui să constituie instrumentele adecvate pentru evaluarea armonizată a performanței legate de caracteristicile esențiale ale produselor de construcție. Standardele armonizate ar trebui să fie stabilite pe baza unor mandate adoptate de către Comisie, referitoare la familiile relevante de produse de construcție, în conformitate cu articolul 6 din Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 referitoare la procedura de furnizare de informații în domeniul standardelor, reglementărilor tehnice și al normelor privind serviciile societății informaționale
   (8)
  .

  Comisia ar trebui să ia măsuri vizând extinderea gamei de produse care intră în domeniul unor standarde armonizate.

| (19) | Este necesar ca organismele reprezentative ale principalelor profesii care participă la proiectarea, fabricarea și comercializarea produselor pentru construcții să adere la organismele tehnice europene pentru a garanta că funcționează într-un mod echitabil și în condiții de transparență și a asigura eficiența pieței. |
| --- | --- |

(19)

Este necesar ca organismele reprezentative ale principalelor profesii care participă la proiectarea, fabricarea și comercializarea produselor pentru construcții să adere la organismele tehnice europene pentru a garanta că funcționează într-un mod echitabil și în condiții de transparență și a asigura eficiența pieței.

| (20) | Pentru a asigura înțelegerea informațiilor furnizate de fabricant, declarația de performanță ar trebui întocmită în limba oficială sau una dintre limbile oficiale ale statului membru în care produsul este introdus pe piață. Dacă un stat membru are mai multe limbi oficiale, alegerea limbii folosite pentru redactarea declarației de performanță ar trebui făcută cu acordul beneficiarului. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a asigura înțelegerea informațiilor furnizate de fabricant, declarația de performanță ar trebui întocmită în limba oficială sau una dintre limbile oficiale ale statului membru în care produsul este introdus pe piață. Dacă un stat membru are mai multe limbi oficiale, alegerea limbii folosite pentru redactarea declarației de performanță ar trebui făcută cu acordul beneficiarului.

| (21) | Procedurile prevăzute prin Directiva 89/106/CEE de evaluare a performanței privind caracteristicile esențiale ale produselor de construcție care nu intră în domeniul unui standard armonizat ar trebui să fie simplificate pentru o mai mare transparență și pentru a reduce costurile ce revin fabricanților de produse de construcție. |
| --- | --- |

(21)

Procedurile prevăzute prin Directiva 89/106/CEE de evaluare a performanței privind caracteristicile esențiale ale produselor de construcție care nu intră în domeniul unui standard armonizat ar trebui să fie simplificate pentru o mai mare transparență și pentru a reduce costurile ce revin fabricanților de produse de construcție.

| (22) | Pentru a permite fabricanților și importatorilor de produse de construcție să stabilească o declarație de performanță pentru produse de construcție care nu
  intră sau nu intră în totalitate în domeniul unui
  standard armonizat este necesar să se prevadă o evaluare tehnică europeană.

  ▐ |
| --- | --- |

(22)

Pentru a permite fabricanților și importatorilor de produse de construcție să stabilească o declarație de performanță pentru produse de construcție care nu
  intră sau nu intră în totalitate în domeniul unui
  standard armonizat este necesar să se prevadă o evaluare tehnică europeană.

▐

| (23) | Fabricanții și importatorii produselor de construcție ar trebui să fie autorizați să solicite o evaluare tehnică europeană a produselor lor pe baza orientărilor pentru autorizarea tehnică europeană stabilite prin Directiva 89/106/CEE. Prin urmare, ar trebui asigurată validitatea continuă a acestor orientări în calitate de DEE-uri. |
| --- | --- |

(23)

Fabricanții și importatorii produselor de construcție ar trebui să fie autorizați să solicite o evaluare tehnică europeană a produselor lor pe baza orientărilor pentru autorizarea tehnică europeană stabilite prin Directiva 89/106/CEE. Prin urmare, ar trebui asigurată validitatea continuă a acestor orientări în calitate de DEE-uri.

| (24) | Stabilirea unor ▐ DEE și eliberarea de evaluări tehnice europene ar trebui să fie încredințate unor organisme de evaluare tehnică (OET) desemnate de către statele membre. Pentru a se asigura că OET-urile posedă competența necesară pentru efectuarea acestor sarcini, condițiile necesare desemnării lor ar trebui să fie fixate la nivel comunitar. Prin urmare, este de asemenea necesar să se prevadă evaluări periodice ale OET-urilor cu ajutorul OET-urilor din alte state membre. |
| --- | --- |

(24)

Stabilirea unor ▐ DEE și eliberarea de evaluări tehnice europene ar trebui să fie încredințate unor organisme de evaluare tehnică (OET) desemnate de către statele membre. Pentru a se asigura că OET-urile posedă competența necesară pentru efectuarea acestor sarcini, condițiile necesare desemnării lor ar trebui să fie fixate la nivel comunitar. Prin urmare, este de asemenea necesar să se prevadă evaluări periodice ale OET-urilor cu ajutorul OET-urilor din alte state membre.

| (25) | OET-urile ar trebui să creeze o organizație care să coordoneze
  și să garanteze transparența procedurilor
  de stabilire a ▐ DEE și de eliberare de evaluări tehnice europene.
  Aceasta ar trebui să garanteze, în principal, că fabricanții sunt bine informați și, după caz, că grupurile de lucru constituite de OET-uri organizează o audiere a unui expert științific independent și/sau a unei organizații profesionale desemnate de fabricant. |
| --- | --- |

(25)

OET-urile ar trebui să creeze o organizație care să coordoneze
  și să garanteze transparența procedurilor
  de stabilire a ▐ DEE și de eliberare de evaluări tehnice europene.
  Aceasta ar trebui să garanteze, în principal, că fabricanții sunt bine informați și, după caz, că grupurile de lucru constituite de OET-uri organizează o audiere a unui expert științific independent și/sau a unei organizații profesionale desemnate de fabricant.

| (26) | Printre caracteristicile esențiale, ar trebui să se distingă caracteristicile pentru care cerințele minime în materie de niveluri sau de clase de performanță sunt determinate de Comisie respectând procedura corespunzătoare a comitetului și caracteristicile care se aplică independent de locul în care produsul este comercializat. |
| --- | --- |

(26)

Printre caracteristicile esențiale, ar trebui să se distingă caracteristicile pentru care cerințele minime în materie de niveluri sau de clase de performanță sunt determinate de Comisie respectând procedura corespunzătoare a comitetului și caracteristicile care se aplică independent de locul în care produsul este comercializat.

| (27) | Introducerea pe piață a produselor de construcție care nu intră în domeniul unui standard armonizat sau pentru care a fost eliberată o evaluare tehnică europeană ar trebui să fie însoțită de o declarație de performanță cu privire la caracteristicile lor esențiale, în conformitate cu specificațiile tehnice armonizate corespunzătoare.

  ▐ |
| --- | --- |

(27)

Introducerea pe piață a produselor de construcție care nu intră în domeniul unui standard armonizat sau pentru care a fost eliberată o evaluare tehnică europeană ar trebui să fie însoțită de o declarație de performanță cu privire la caracteristicile lor esențiale, în conformitate cu specificațiile tehnice armonizate corespunzătoare.

▐

| (28) | Este necesar să se prevadă proceduri simplificate pentru elaborarea declarațiilor de performanță, în scopul ușurării sarcinii financiare a IMM-urilor și, în mod particular, a microîntreprinderilor. |
| --- | --- |

(28)

Este necesar să se prevadă proceduri simplificate pentru elaborarea declarațiilor de performanță, în scopul ușurării sarcinii financiare a IMM-urilor și, în mod particular, a microîntreprinderilor.

| (29) | Pentru a se asigura că declarația de performanță este exactă și fiabilă, performanța produsului de construcție ar trebui să fie evaluată și producția în uzină ar trebui să fie controlată conform unui sistem adecvat de evaluare și de verificare a constanței performanței produsului de construcție. |
| --- | --- |

(29)

Pentru a se asigura că declarația de performanță este exactă și fiabilă, performanța produsului de construcție ar trebui să fie evaluată și producția în uzină ar trebui să fie controlată conform unui sistem adecvat de evaluare și de verificare a constanței performanței produsului de construcție.

| (30) | Datorită specificității produselor de construcție și orientării particulare a sistemului lor de evaluare, procedurile de evaluare a conformității prevăzute prin Decizia nr. 768/2008/CE, și modulele definite în respectiva decizie nu sunt adecvate produselor în cauză. Prin urmare, ar trebui stabilite metode specifice pentru evaluarea și verificarea constanței performanței în ceea ce privește caracteristicile esențiale ale produselor de construcție. |
| --- | --- |

(30)

Datorită specificității produselor de construcție și orientării particulare a sistemului lor de evaluare, procedurile de evaluare a conformității prevăzute prin Decizia nr. 768/2008/CE, și modulele definite în respectiva decizie nu sunt adecvate produselor în cauză. Prin urmare, ar trebui stabilite metode specifice pentru evaluarea și verificarea constanței performanței în ceea ce privește caracteristicile esențiale ale produselor de construcție.

| (31) | Ținând seama de diferențele de semnificație a marcajului CE pentru produsele de construcție, atunci când sunt comparate cu principiile generale stabilite în Regulamentul (CE) nr. 765/2008, ar trebui prevăzute dispoziții specifice care să asigure clar obligația de a aplica marcajul CE pe produsele de construcție și consecințele respectivei aplicări. |
| --- | --- |

(31)

Ținând seama de diferențele de semnificație a marcajului CE pentru produsele de construcție, atunci când sunt comparate cu principiile generale stabilite în Regulamentul (CE) nr. 765/2008, ar trebui prevăzute dispoziții specifice care să asigure clar obligația de a aplica marcajul CE pe produsele de construcție și consecințele respectivei aplicări.

| (32) | Prin aplicare sau dispunerea aplicării marcajului CE pe un produs de construcție, fabricantul,
  reprezentantul autorizat sau importatorul
  ar trebui să își asume responsabilitatea pentru conformitatea respectivului produs cu performanța sa declarată. |
| --- | --- |

(32)

Prin aplicare sau dispunerea aplicării marcajului CE pe un produs de construcție, fabricantul,
  reprezentantul autorizat sau importatorul
  ar trebui să își asume responsabilitatea pentru conformitatea respectivului produs cu performanța sa declarată.

| (33) | Marcajul CE ar trebui să fie aplicat pe toate produsele de construcție pentru care fabricantul a stabilit o declarație de performanță în conformitate cu prezentul regulament. ▐ |
| --- | --- |

(33)

Marcajul CE ar trebui să fie aplicat pe toate produsele de construcție pentru care fabricantul a stabilit o declarație de performanță în conformitate cu prezentul regulament. ▐

| (34) | Marcajul CE ar trebui să fie singurul marcaj
  de conformitate al
  produsului de construcție cu performanța declarată și cu cerințele
  legislației comunitare de armonizare
  aplicabile.
  Cu toate acestea, pot fi utilizate și alte marcaje, cu condiția ca acestea să contribuie la îmbunătățirea protecției utilizatorilor de produse de construcție și să nu fie prevăzute de legislația comunitară de armonizare. |
| --- | --- |

(34)

Marcajul CE ar trebui să fie singurul marcaj
  de conformitate al
  produsului de construcție cu performanța declarată și cu cerințele
  legislației comunitare de armonizare
  aplicabile.
  Cu toate acestea, pot fi utilizate și alte marcaje, cu condiția ca acestea să contribuie la îmbunătățirea protecției utilizatorilor de produse de construcție și să nu fie prevăzute de legislația comunitară de armonizare.

| (35) | Pentru a evita testarea inutilă a produselor de construcție a căror performanță a fost deja suficient demonstrată prin rezultate stabile la testările anterioare sau prin alte date existente, ar trebui să i se permită fabricantului, în condițiile prevăzute prin specificațiile tehnice armonizate sau printr-o decizie a Comisiei, să declare un anumit nivel sau o anumită clasă de performanță fără testări sau testări suplimentare. |
| --- | --- |

(35)

Pentru a evita testarea inutilă a produselor de construcție a căror performanță a fost deja suficient demonstrată prin rezultate stabile la testările anterioare sau prin alte date existente, ar trebui să i se permită fabricantului, în condițiile prevăzute prin specificațiile tehnice armonizate sau printr-o decizie a Comisiei, să declare un anumit nivel sau o anumită clasă de performanță fără testări sau testări suplimentare.

| (36) | Pentru a evita duplicarea unor testări deja efectuate, fabricantul unui produs de construcție ar trebui să aibă permisiunea de a utiliza rezultatele testelor obținute de o terță parte. |
| --- | --- |

(36)

Pentru a evita duplicarea unor testări deja efectuate, fabricantul unui produs de construcție ar trebui să aibă permisiunea de a utiliza rezultatele testelor obținute de o terță parte.

| (37) | Pentru a reduce costul pentru micro-întreprinderi al introducerii pe piață a produselor, este necesar să se prevadă proceduri simplificate de evaluare și de verificare a constanței performanței, atunci când produsele în cauză nu provoacă preocupări majore din punct de vedere al siguranței. |
| --- | --- |

(37)

Pentru a reduce costul pentru micro-întreprinderi al introducerii pe piață a produselor, este necesar să se prevadă proceduri simplificate de evaluare și de verificare a constanței performanței, atunci când produsele în cauză nu provoacă preocupări majore din punct de vedere al siguranței.

| (38) | Pentru a permite un control eficient al pieței și a garanta un înalt nivel de protecție a consumatorilor, este important ca procedurile simplificate care fac posibilă declararea unui anumit nivel sau a unei anumite clase de performanță fără efectuarea de teste sau fără teste complementare să nu se aplice importatorilor care introduc pe piață un produs sub numele sau sub marca lor sau care modifică un produs de construcție deja introdus pe piață, în așa fel încât conformitatea cu performanța declarată poate fi afectată. Aceasta privește utilizarea rezultatelor stabile din testările anterioare sau a altor date existente, precum și utilizarea rezultatelor obținute de terți în urma unor testări. Aceasta privește totodată procedura simplificată aplicabilă microîntreprinderilor. |
| --- | --- |

(38)

Pentru a permite un control eficient al pieței și a garanta un înalt nivel de protecție a consumatorilor, este important ca procedurile simplificate care fac posibilă declararea unui anumit nivel sau a unei anumite clase de performanță fără efectuarea de teste sau fără teste complementare să nu se aplice importatorilor care introduc pe piață un produs sub numele sau sub marca lor sau care modifică un produs de construcție deja introdus pe piață, în așa fel încât conformitatea cu performanța declarată poate fi afectată. Aceasta privește utilizarea rezultatelor stabile din testările anterioare sau a altor date existente, precum și utilizarea rezultatelor obținute de terți în urma unor testări. Aceasta privește totodată procedura simplificată aplicabilă microîntreprinderilor.

| (39) | În cazul produselor de construcție proiectate și fabricate în mod individual, fabricantul ar trebui să aibă permisiunea de a utiliza proceduri simplificate de evaluare și de verificare a constanței performanței, atunci când se poate demonstra conformitatea produsului introdus pe piață cu dispozițiile de reglementare aplicabile. |
| --- | --- |

(39)

În cazul produselor de construcție proiectate și fabricate în mod individual, fabricantul ar trebui să aibă permisiunea de a utiliza proceduri simplificate de evaluare și de verificare a constanței performanței, atunci când se poate demonstra conformitatea produsului introdus pe piață cu dispozițiile de reglementare aplicabile.

| (40) | Este important să se asigure accesibilitatea regulilor tehnice naționale, astfel încât întreprinderile și, în special IMM-urile să poată aduna informații fiabile și exacte cu privire la legislația în vigoare în statul membru în care intenționează să își comercializeze produsele. Punctele de informare despre produse, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 764/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire unor proceduri de aplicare a anumitor norme tehnice naționale pentru produsele comercializate în mod legal în alt stat membru și de abrogare a Deciziei 3052/95/CE (9) ar trebui deci să furnizeze informații privind normele aplicabile încorporării, asamblării sau instalării unui tip specific de produs de construcție.
  Acestea ar trebui, de asemenea, să poată furniza oricărui fabricant toate informațiile referitoare la căile de atac disponibile în caz de contestare a condițiilor de acces al unuia sau mai multor produse ale fabricantului la marcajul CE, în special căile de atac adecvate împotriva deciziilor luate în urma evaluării. |
| --- | --- |

(40)

Este important să se asigure accesibilitatea regulilor tehnice naționale, astfel încât întreprinderile și, în special IMM-urile să poată aduna informații fiabile și exacte cu privire la legislația în vigoare în statul membru în care intenționează să își comercializeze produsele. Punctele de informare despre produse, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 764/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire unor proceduri de aplicare a anumitor norme tehnice naționale pentru produsele comercializate în mod legal în alt stat membru și de abrogare a Deciziei 3052/95/CE (9) ar trebui deci să furnizeze informații privind normele aplicabile încorporării, asamblării sau instalării unui tip specific de produs de construcție.
  Acestea ar trebui, de asemenea, să poată furniza oricărui fabricant toate informațiile referitoare la căile de atac disponibile în caz de contestare a condițiilor de acces al unuia sau mai multor produse ale fabricantului la marcajul CE, în special căile de atac adecvate împotriva deciziilor luate în urma evaluării.

| (41) | În scopul asigurării unei aplicări omogene și coerente a legislației comunitare de armonizare, ar trebui ca statele membre să asigure o supraveghere eficace a pieței. Regulamentul (CE) nr. 765/2008 definește condițiile de bază pentru funcționarea unei astfel de supravegheri. |
| --- | --- |

(41)

În scopul asigurării unei aplicări omogene și coerente a legislației comunitare de armonizare, ar trebui ca statele membre să asigure o supraveghere eficace a pieței. Regulamentul (CE) nr. 765/2008 definește condițiile de bază pentru funcționarea unei astfel de supravegheri.

| (42) | Responsabilitatea statelor membre pentru siguranța, sănătatea și alte aspecte la care se referă cerințele esențiale privind lucrările de pe teritoriul acestora ar trebui să fie recunoscută într-o clauză de salvgardare care să prevadă măsuri de protecție adecvate. |
| --- | --- |

(42)

Responsabilitatea statelor membre pentru siguranța, sănătatea și alte aspecte la care se referă cerințele esențiale privind lucrările de pe teritoriul acestora ar trebui să fie recunoscută într-o clauză de salvgardare care să prevadă măsuri de protecție adecvate.

| (43) | Deoarece este necesară garantarea pe întreg teritoriul Comunității a unui nivel uniform de performanță a organismelor care efectuează evaluarea și verificarea constanței performanței produselor de construcție și deoarece toate aceste organisme trebuie să își îndeplinească funcțiile la același nivel și în condiții de competiție echitabilă, ar trebui stabilite cerințe pentru organismele de evaluare a performanței care doresc să fie notificate în sensul prezentului regulament. De asemenea, trebuie să se prevadă dispoziții referitoare la furnizarea de informații adecvate în legătură cu aceste organisme și pentru monitorizarea acestora. |
| --- | --- |

(43)

Deoarece este necesară garantarea pe întreg teritoriul Comunității a unui nivel uniform de performanță a organismelor care efectuează evaluarea și verificarea constanței performanței produselor de construcție și deoarece toate aceste organisme trebuie să își îndeplinească funcțiile la același nivel și în condiții de competiție echitabilă, ar trebui stabilite cerințe pentru organismele de evaluare a performanței care doresc să fie notificate în sensul prezentului regulament. De asemenea, trebuie să se prevadă dispoziții referitoare la furnizarea de informații adecvate în legătură cu aceste organisme și pentru monitorizarea acestora.

| (44) | Pentru a se asigura un nivel calitativ coerent al evaluării și verificării constanței performanței produselor de construcție, este, de asemenea, necesar să se stabilească cerințe aplicabile autorităților responsabile de notificarea către Comisie și către celelalte state membre a organismelor care efectuează sarcinile respective. |
| --- | --- |

(44)

Pentru a se asigura un nivel calitativ coerent al evaluării și verificării constanței performanței produselor de construcție, este, de asemenea, necesar să se stabilească cerințe aplicabile autorităților responsabile de notificarea către Comisie și către celelalte state membre a organismelor care efectuează sarcinile respective.

| (45) | Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume de a asigura funcționarea normală a pieței interne a produselor de construcție prin utilizarea specificațiilor tehnice armonizate pentru exprimarea performanței produselor de construcție, nu poate fi atins în mod satisfăcător de către statele membre și, în consecință, datorită amplorii și a efectelor sale, poate să fie mai bine atins la nivel comunitar, Comunitatea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective. |
| --- | --- |

(45)

Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume de a asigura funcționarea normală a pieței interne a produselor de construcție prin utilizarea specificațiilor tehnice armonizate pentru exprimarea performanței produselor de construcție, nu poate fi atins în mod satisfăcător de către statele membre și, în consecință, datorită amplorii și a efectelor sale, poate să fie mai bine atins la nivel comunitar, Comunitatea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective.

| (46) | Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (10). |
| --- | --- |

(46)

Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (10).

| (47) | În special, Comisia ar trebui să fie împuternicită să stabilească condițiile în care declarația de performanță ar putea fi disponibilă pe un site internet, să determine perioada în timpul căreia fabricanții, importatorii și distribuitorii ar trebui să țină la dispoziție documentația tehnică și declarația de performanță, să definească clasele de performanță referitoare la caracteristicile esențiale ale produselor de construcție, să instituie sistemul de evaluare a performanței și de verificare a constanței performanței declarate căreia trebuie să îi corespundă un produs de construcție sau o familie de produse de construcție, să stabilească forma evaluării tehnice europene, să stabilească procedurile de efectuare a evaluării OET-urilor și să modifice anexele I la VI. Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale din prezentul regulament, printre altele, prin completarea acestuia cu noi elemente neesențiale, acestea trebuie să fie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE. |
| --- | --- |

(47)

În special, Comisia ar trebui să fie împuternicită să stabilească condițiile în care declarația de performanță ar putea fi disponibilă pe un site internet, să determine perioada în timpul căreia fabricanții, importatorii și distribuitorii ar trebui să țină la dispoziție documentația tehnică și declarația de performanță, să definească clasele de performanță referitoare la caracteristicile esențiale ale produselor de construcție, să instituie sistemul de evaluare a performanței și de verificare a constanței performanței declarate căreia trebuie să îi corespundă un produs de construcție sau o familie de produse de construcție, să stabilească forma evaluării tehnice europene, să stabilească procedurile de efectuare a evaluării OET-urilor și să modifice anexele I la VI. Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale din prezentul regulament, printre altele, prin completarea acestuia cu noi elemente neesențiale, acestea trebuie să fie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE.

| (48) | Mandatele actuale de stabilire a standardelor europene armonizate ar trebui luate în considerare. CEN ar trebui să elaboreze standarde pentru clarificarea cerinței de bază nr. 7 intitulată „Utilizarea durabilă a resurselor naturale”. |
| --- | --- |

(48)

Mandatele actuale de stabilire a standardelor europene armonizate ar trebui luate în considerare. CEN ar trebui să elaboreze standarde pentru clarificarea cerinței de bază nr. 7 intitulată „Utilizarea durabilă a resurselor naturale”.

| (49) | Cerința de bază pentru lucrări nr. 7 ar trebui să țină seama de caracterul reciclabil al lucrărilor de construcție, a materialelor și părților lor componente după demolare, de durabilitatea lucrărilor de construcții și utilizarea unor materii prime și secundare ecologice pentru lucrările de construcție. |
| --- | --- |

(49)

Cerința de bază pentru lucrări nr. 7 ar trebui să țină seama de caracterul reciclabil al lucrărilor de construcție, a materialelor și părților lor componente după demolare, de durabilitatea lucrărilor de construcții și utilizarea unor materii prime și secundare ecologice pentru lucrările de construcție.

| (50) | Dată fiind necesitatea unei perioade de timp pentru instituirea cadrului care să asigure funcționarea corectă a prezentului regulament, punerea lui în aplicare ar trebui să fie amânată, cu excepția dispozițiilor privind desemnarea OET-urilor, a autorităților de notificare și a organismelor notificate, stabilirea unei organizații a OET-urilor și instituirea comitetului permanent. |
| --- | --- |

(50)

Dată fiind necesitatea unei perioade de timp pentru instituirea cadrului care să asigure funcționarea corectă a prezentului regulament, punerea lui în aplicare ar trebui să fie amânată, cu excepția dispozițiilor privind desemnarea OET-urilor, a autorităților de notificare și a organismelor notificate, stabilirea unei organizații a OET-urilor și instituirea comitetului permanent.

| (51) | Comisia și statele membre ar trebui, în colaborare cu părțile implicate, să lanseze campanii de informare a sectorului construcțiilor, în special a operatorilor economici și a utilizatorilor, cu privire la stabilirea unui limbaj tehnic comun, distribuirea responsabilităților între operatorii economici individuali, aplicarea marcajului CE pe produsele de construcție, revizuirea cerințelor de bază pentru lucrări și a sistemelor de evaluare și verificare a constanței performanței. |
| --- | --- |

(51)

Comisia și statele membre ar trebui, în colaborare cu părțile implicate, să lanseze campanii de informare a sectorului construcțiilor, în special a operatorilor economici și a utilizatorilor, cu privire la stabilirea unui limbaj tehnic comun, distribuirea responsabilităților între operatorii economici individuali, aplicarea marcajului CE pe produsele de construcție, revizuirea cerințelor de bază pentru lucrări și a sistemelor de evaluare și verificare a constanței performanței.

| (52) | În termen de un an de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului o propunere de revizuire a sistemului european de standardizare pentru a spori transparența sistemului în general, în special pentru a garanta participarea echilibrată a părților implicate în comitetele tehnice ale organismelor europene de standardizare și pentru a preveni conflictele de interese între acestea. În același timp ar trebui luate măsuri pentru accelerarea adoptării standardelor europene și pentru traducerea acestora în toate limbile oficiale ale Uniunii Europene, în special traducerea orientărilor pentru IMM-uri, |
| --- | --- |

(52)

În termen de un an de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului o propunere de revizuire a sistemului european de standardizare pentru a spori transparența sistemului în general, în special pentru a garanta participarea echilibrată a părților implicate în comitetele tehnice ale organismelor europene de standardizare și pentru a preveni conflictele de interese între acestea. În același timp ar trebui luate măsuri pentru accelerarea adoptării standardelor europene și pentru traducerea acestora în toate limbile oficiale ale Uniunii Europene, în special traducerea orientărilor pentru IMM-uri,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

Dispoziții generale

Articolul 1

Obiectul

Prezentul regulament stabilește
  condițiile de comercializare a produselor de construcție adoptând
  dispoziții privind modul de exprimare a performanței produselor de construcție referitor la caracteristicile lor esențiale și la utilizarea marcajului CE aplicat pe respectivele produse.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament se aplică următoarele definiții:

| 1. | „produs de construcție” înseamnă orice produs sau kit fabricat și introdus pe piață în scopul de a fi încorporat în mod permanent în lucrări de construcții sau părți ale acestora, astfel încât demontarea produsului să reducă performanța lucrărilor de construcții, iar demontarea sau înlocuirea produsului să constituie o operație de construcție; |
| --- | --- |

1.

„produs de construcție” înseamnă orice produs sau kit fabricat și introdus pe piață în scopul de a fi încorporat în mod permanent în lucrări de construcții sau părți ale acestora, astfel încât demontarea produsului să reducă performanța lucrărilor de construcții, iar demontarea sau înlocuirea produsului să constituie o operație de construcție;

| 2. | „produs care nu intră sau nu intră în totalitate în domeniul de aplicare al unui standard armonizat” înseamnă un produs de construcție ale cărui caracteristici esențiale și performanță nu pot fi evaluate în întregime în conformitate cu un standard armonizat existent, deoarece, printre altele:










  (a) | produsul nu intră în sfera de aplicare a niciunui standard armonizat existent; |
| --- | --- | --- |

2.

„produs care nu intră sau nu intră în totalitate în domeniul de aplicare al unui standard armonizat” înseamnă un produs de construcție ale cărui caracteristici esențiale și performanță nu pot fi evaluate în întregime în conformitate cu un standard armonizat existent, deoarece, printre altele:

(a)

produsul nu intră în sfera de aplicare a niciunui standard armonizat existent;

| (b) | produsul nu respectă una sau mai multe definiții ale caracteristicilor incluse într-un asemenea standard armonizat; |
| --- | --- |

(b)

produsul nu respectă una sau mai multe definiții ale caracteristicilor incluse într-un asemenea standard armonizat;

| (c) | una sau mai multe caracteristici esențiale ale produsului

  care nu intră

  în mod corespunzător

  în domeniul

  niciunui astfel de standard armonizat; sau |
| --- | --- |

(c)

una sau mai multe caracteristici esențiale ale produsului

  care nu intră

  în mod corespunzător

  în domeniul

  niciunui astfel de standard armonizat; sau

| (d) | una sau mai multe metode de testare necesare pentru evaluarea performanței produsului lipsesc sau nu se pot aplica; |
| --- | --- |

(d)

una sau mai multe metode de testare necesare pentru evaluarea performanței produsului lipsesc sau nu se pot aplica;

| 3. | „lucrare” înseamnă clădire și lucrare de inginerie civilă; |
| --- | --- |

3.

„lucrare” înseamnă clădire și lucrare de inginerie civilă;

| 4. | „caracteristici esențiale” înseamnă acele caracteristici ale produsului de construcție care se referă la cerințele fundamentale aplicate lucrărilor
  stabilite în anexa I. Dintre aceste caracteristici esențiale menționate în specificațiile tehnice armonizate, se face o distincție între:










  (a) | caracteristicile care există în locul în care fabricantul sau importatorul intenționează să introducă produsul pe piață; și |
| --- | --- | --- |

4.

„caracteristici esențiale” înseamnă acele caracteristici ale produsului de construcție care se referă la cerințele fundamentale aplicate lucrărilor
  stabilite în anexa I. Dintre aceste caracteristici esențiale menționate în specificațiile tehnice armonizate, se face o distincție între:

(a)

caracteristicile care există în locul în care fabricantul sau importatorul intenționează să introducă produsul pe piață; și

| (b) | caracteristicile care trebuie notificate indiferent de locul în care produsul este introdus pe piață și pentru care cerințele minime sunt stabilite în termeni de niveluri sau de clasă de performanță, pentru fiecare familie de produse enumerată în anexa V tabelul 1, și în funcție de tipul aplicației, de către organismele europene de standardizare, cu acordul Comisiei și al Comitetului permanent pentru construcții menționat la articolul 51 alineatul (1). |
| --- | --- |

(b)

caracteristicile care trebuie notificate indiferent de locul în care produsul este introdus pe piață și pentru care cerințele minime sunt stabilite în termeni de niveluri sau de clasă de performanță, pentru fiecare familie de produse enumerată în anexa V tabelul 1, și în funcție de tipul aplicației, de către organismele europene de standardizare, cu acordul Comisiei și al Comitetului permanent pentru construcții menționat la articolul 51 alineatul (1).

| 5. | „performanța produsului de construcție” înseamnă performanța referitoare la diferite caracteristici esențiale ale produsului exprimate prin intermediul valorii sale, nivelului său, categoriei sale și valorilor sale limită sau prin intermediul unei descrieri; |
| --- | --- |

5.

„performanța produsului de construcție” înseamnă performanța referitoare la diferite caracteristici esențiale ale produsului exprimate prin intermediul valorii sale, nivelului său, categoriei sale și valorilor sale limită sau prin intermediul unei descrieri;

| 6. | „nivel-prag” se referă la valoarea minimă a performanței unui produs. Nivelul-prag poate avea un caracter tehnic sau normativ și se poate aplica unei singure caracteristici sau poate include o serie de caracteristici; |
| --- | --- |

6.

„nivel-prag” se referă la valoarea minimă a performanței unui produs. Nivelul-prag poate avea un caracter tehnic sau normativ și se poate aplica unei singure caracteristici sau poate include o serie de caracteristici;

| 7. | „clasă” se referă la scara pe care se situează performanța unui produs, delimitată de o valoare minimă a performanței și o valoare maximă. O clasă se poate aplica unei caracteristici unice sau poate include o serie de caracteristici; |
| --- | --- |

7.

„clasă” se referă la scara pe care se situează performanța unui produs, delimitată de o valoare minimă a performanței și o valoare maximă. O clasă se poate aplica unei caracteristici unice sau poate include o serie de caracteristici;

| 8. | „specificații tehnice armonizate” înseamnă standarde armonizate și documente de evaluare europene; |
| --- | --- |

8.

„specificații tehnice armonizate” înseamnă standarde armonizate și documente de evaluare europene;

| 9. | „evaluare tehnică europeană” înseamnă o evaluare bazată pe un documentul de evaluare european, rezervat pentru produsele de construcție care nu intră sau nu intră în totalitate în domeniul unui standard armonizat; |
| --- | --- |

9.

„evaluare tehnică europeană” înseamnă o evaluare bazată pe un documentul de evaluare european, rezervat pentru produsele de construcție care nu intră sau nu intră în totalitate în domeniul unui standard armonizat;

| 10. | „standard armonizat” înseamnă un standard adoptat de unul dintre organismele europene de standardizare enumerate în anexa I la Directiva 98/34/CE, pe baza unei cereri din partea Comisiei, în conformitate cu articolul 6 din respectiva directivă; |
| --- | --- |

10.

„standard armonizat” înseamnă un standard adoptat de unul dintre organismele europene de standardizare enumerate în anexa I la Directiva 98/34/CE, pe baza unei cereri din partea Comisiei, în conformitate cu articolul 6 din respectiva directivă;

| 11. | „document de evaluare european” înseamnă un document adoptat de către organizația organismelor de evaluare tehnică
  în vederea emiterii unei evaluări tehnice europene și care privește un produs care nu intră sau nu intră în totalitate în domeniul unui standard armonizat
  ; |
| --- | --- |

11.

„document de evaluare european” înseamnă un document adoptat de către organizația organismelor de evaluare tehnică
  în vederea emiterii unei evaluări tehnice europene și care privește un produs care nu intră sau nu intră în totalitate în domeniul unui standard armonizat
  ;

| 12. | „operatori economici” înseamnă producătorul, importatorul, distribuitorul și reprezentantul autorizat; |
| --- | --- |

12.

„operatori economici” înseamnă producătorul, importatorul, distribuitorul și reprezentantul autorizat;

| 13. | „fabricant” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care fabrică un produs de construcție sau dispune fabricarea unui astfel de produs, sub numele său sau sub marca sa; |
| --- | --- |

13.

„fabricant” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care fabrică un produs de construcție sau dispune fabricarea unui astfel de produs, sub numele său sau sub marca sa;

| 14. | „importator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică rezidentă în Comunitate, care introduce pe piața comunitară un produs de construcție dintr-o țară terță; |
| --- | --- |

14.

„importator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică rezidentă în Comunitate, care introduce pe piața comunitară un produs de construcție dintr-o țară terță;

| 15. | „distribuitor” înseamnă orice persoană fizică sau juridică din lanțul de aprovizionare, altul decât fabricantul sau importatorul, care pune la dispoziție pe piață un produs de construcție; |
| --- | --- |

15.

„distribuitor” înseamnă orice persoană fizică sau juridică din lanțul de aprovizionare, altul decât fabricantul sau importatorul, care pune la dispoziție pe piață un produs de construcție;

| 16. | „reprezentantul autorizat” înseamnă orice persoană fizică sau juridică rezidentă în Comunitate care a primit un mandat din partea fabricantului pentru a efectua sarcini specifice în numele acestuia; |
| --- | --- |

16.

„reprezentantul autorizat” înseamnă orice persoană fizică sau juridică rezidentă în Comunitate care a primit un mandat din partea fabricantului pentru a efectua sarcini specifice în numele acestuia;

| 17. | „punere la dispoziție pe piață” înseamnă orice furnizare a unui produs de construcție pentru distribuire, consum sau uz pe piața comunitară în cadrul unei activități comerciale, contra cost sau gratuit;
  aceasta nu se aplică:










  (a) | niciunui produs transformat pe un șantier de către utilizatori pentru uzul propriu în cadrul activității lor profesionale; |
| --- | --- | --- |

17.

„punere la dispoziție pe piață” înseamnă orice furnizare a unui produs de construcție pentru distribuire, consum sau uz pe piața comunitară în cadrul unei activități comerciale, contra cost sau gratuit;
  aceasta nu se aplică:

(a)

niciunui produs transformat pe un șantier de către utilizatori pentru uzul propriu în cadrul activității lor profesionale;

| (b) | niciunui produs fabricat pe și/sau în afara șantierului și încorporate de fabricant într-o lucrare, fără a fi introduse pe piață; |
| --- | --- |

(b)

niciunui produs fabricat pe și/sau în afara șantierului și încorporate de fabricant într-o lucrare, fără a fi introduse pe piață;

| 18. | „introducere pe piață” înseamnă prima punere la dispoziție a unui produs pe piața comunitară; |
| --- | --- |

18.

„introducere pe piață” înseamnă prima punere la dispoziție a unui produs pe piața comunitară;

| 19. | „retragere” înseamnă orice măsură care are scopul de a împiedica punerea la dispoziție pe piață a unui produs de construcție în cadrul lanțului de aprovizionare; |
| --- | --- |

19.

„retragere” înseamnă orice măsură care are scopul de a împiedica punerea la dispoziție pe piață a unui produs de construcție în cadrul lanțului de aprovizionare;

| 20. | „returnare” înseamnă orice măsură care are ca scop returnarea unui produs de construcție care a fost deja pus la dispoziție pe piață; |
| --- | --- |

20.

„returnare” înseamnă orice măsură care are ca scop returnarea unui produs de construcție care a fost deja pus la dispoziție pe piață;

| 21. | „acreditarea” are semnificația care i s-a atribuit prin Regulamentul (CE) nr. 765/2008; |
| --- | --- |

21.

„acreditarea” are semnificația care i s-a atribuit prin Regulamentul (CE) nr. 765/2008;

| 22. | „utilizator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică responsabilă cu încorporarea în condiții de siguranță a unui produs de construcție în lucrările de construcție; |
| --- | --- |

22.

„utilizator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică responsabilă cu încorporarea în condiții de siguranță a unui produs de construcție în lucrările de construcție;

| 23. | „organism de evaluare tehnică” înseamnă un organism desemnat de un stat membru să participe la elaborarea documentelor de evaluare europene și să evalueze performanța caracteristicilor esențiale ale produselor de construcție care nu intră sau nu intră în totalitate în domeniul unui standard armonizat, din categoriile de produse enumerate în anexa V; |
| --- | --- |

23.

„organism de evaluare tehnică” înseamnă un organism desemnat de un stat membru să participe la elaborarea documentelor de evaluare europene și să evalueze performanța caracteristicilor esențiale ale produselor de construcție care nu intră sau nu intră în totalitate în domeniul unui standard armonizat, din categoriile de produse enumerate în anexa V;

| 24. | „produs-tip” înseamnă performanța unui produs de construcție fabricat prin utilizarea unei anumite combinații de materii prime sau de alte elemente în cadrul unui procedeu de producție specific; |
| --- | --- |

24.

„produs-tip” înseamnă performanța unui produs de construcție fabricat prin utilizarea unei anumite combinații de materii prime sau de alte elemente în cadrul unui procedeu de producție specific;

| 25. | „controlul producției în fabrică” înseamnă controlul intern permanent al producției
  de către fabricant, care garantează că fabricarea produsului de construcție și produsul fabricat respectă specificațiile tehnice; |
| --- | --- |

25.

„controlul producției în fabrică” înseamnă controlul intern permanent al producției
  de către fabricant, care garantează că fabricarea produsului de construcție și produsul fabricat respectă specificațiile tehnice;

| 26. | „microîntreprindere” înseamnă o microîntreprindere așa cum este ea definită în Recomandarea Comisiei
  2003/361/CE
  din 6 mai 2003 privind definiția întreprinderilor micro, mici și mijlocii (11); |
| --- | --- |

26.

„microîntreprindere” înseamnă o microîntreprindere așa cum este ea definită în Recomandarea Comisiei
  2003/361/CE
  din 6 mai 2003 privind definiția întreprinderilor micro, mici și mijlocii (11);

| 27. | „ciclu de viață” înseamnă etapele succesive și interdependente din viața unui produs, de la achiziția materiilor prime sau generarea din resurse naturale până la eliminarea finală. |
| --- | --- |

27.

„ciclu de viață” înseamnă etapele succesive și interdependente din viața unui produs, de la achiziția materiilor prime sau generarea din resurse naturale până la eliminarea finală.

| 28. | „kit” se referă la un ansamblu de cel puțin două componente separate care trebuie asamblate pentru a fi instalate cu titlu permanent în lucrări pentru a deveni un sistem asamblat. |
| --- | --- |

28.

„kit” se referă la un ansamblu de cel puțin două componente separate care trebuie asamblate pentru a fi instalate cu titlu permanent în lucrări pentru a deveni un sistem asamblat.

Articolul 3

Cerințele fundamentale aplicabile lucrărilor și caracteristicile esențiale ale produselor

║ Caracteristicile esențiale ale produselor de construcție urmează a fi stabilite în specificațiile tehnice armonizate în funcție de exigențele fundamentale aplicabile lucrărilor, stabilite în anexa I.

CAPITOLUL II

Declarația de performanță și marcajul CE

Articolul 4

Condițiile întocmirii unei declarații de performanță

(1)   Atunci când introduce un produs de construcție pe piață, fabricantul sau importatorul întocmește o declarație de performanță dacă
  este îndeplinită una dintre
  următoarele condiții ▐:

| (a) | produsul de construcție intră în domeniul unui standard armonizat ▐ |
| --- | --- |

(a)

produsul de construcție intră în domeniul unui standard armonizat ▐

| (b) | produsul de construcție a făcut obiectul unei evaluări tehnice europene.


  ▐ |
| --- | --- |

(b)

produsul de construcție a făcut obiectul unei evaluări tehnice europene.

▐

(2)   Statele membre presupun că declarația de performanță întocmită de fabricant sau de importator este exactă și fiabilă.

Articolul 5

Conținutul declarației de performanță

(1)   Declarația de performanță exprimă performanța produselor de construcție în ceea ce privește
  cele două tipuri de caracteristici
  esențiale
  ale acestora, stabilite la articolul 2 alineatul (4)
  , conform specificațiilor tehnice armonizate relevante.

(2)   Declarația d performanță trebuie să conțină informațiile următoare:

| (a) | produsul-tip pentru care a fost întocmită aceasta; |
| --- | --- |

(a)

produsul-tip pentru care a fost întocmită aceasta;

| (b) | lista
  completă a
  caracteristicilor esențiale
  indicată în specificația tehnică armonizată pentru produsul
  de construcție,
  iar
  pentru
  fiecare caracteristică esențială fie valorile declarate, clasa sau nivelul declarat de performanță, fie „fără performanță determinată”
  ; |
| --- | --- |

(b)

lista
  completă a
  caracteristicilor esențiale
  indicată în specificația tehnică armonizată pentru produsul
  de construcție,
  iar
  pentru
  fiecare caracteristică esențială fie valorile declarate, clasa sau nivelul declarat de performanță, fie „fără performanță determinată”
  ;

| (c) | titlul și
  numărul de referință al standardului armonizat, al documentului de evaluare european sau al documentației tehnice specifice care au fost utilizate pentru evaluarea fiecărei caracteristici esențiale; |
| --- | --- |

(c)

titlul și
  numărul de referință al standardului armonizat, al documentului de evaluare european sau al documentației tehnice specifice care au fost utilizate pentru evaluarea fiecărei caracteristici esențiale;

| (d) | utilizarea generică preconizată stabilită în specificația tehnică armonizată corespunzătoare; |
| --- | --- |

(d)

utilizarea generică preconizată stabilită în specificația tehnică armonizată corespunzătoare;

| (e) | detalii privind procedura folosită pentru evaluarea și verificarea constanței performanței; dacă sistemul aplicabil de evaluare a performanței a fost înlocuit cu procedura simplificată menționată la articolul 27 sau la articolul 28, fabricantul face următoarea declarație: „DTS - Procedură simplificată”; |
| --- | --- |

(e)

detalii privind procedura folosită pentru evaluarea și verificarea constanței performanței; dacă sistemul aplicabil de evaluare a performanței a fost înlocuit cu procedura simplificată menționată la articolul 27 sau la articolul 28, fabricantul face următoarea declarație: „DTS - Procedură simplificată”;

| (f) | informații privind substanțele periculoase din produsul de construcție, astfel cum este menționat în anexa IV, precum și detalii privind substanțele periculoase care urmează să fie declarate în conformitate cu alte norme de armonizare comunitare; |
| --- | --- |

(f)

informații privind substanțele periculoase din produsul de construcție, astfel cum este menționat în anexa IV, precum și detalii privind substanțele periculoase care urmează să fie declarate în conformitate cu alte norme de armonizare comunitare;

Articolul 6

Forma declarației de performanță

(1)   O copie a declarației de performanță
  a fiecărui produs pus la dispoziție pe piață
  este furnizată
  în format hârtie sau transmisă folosind mijloace electronice
  .

Totuși, atunci când un lot din același produs este livrat aceluiași utilizator, acesta poate fi însoțit de o copie unică a declarației de performanță.

(2)   
  La solicitarea
  destinatarului
  , producătorul transmite
  copia declarației de performanță
  în format hârtie
  .

(3)   Prin derogare de la alineatele (1) și (2), conținutul declarației de performanță poate fi pus la dispoziție pe un site internet, în conformitate cu condițiile fixate de către Comisie.

Măsurile respective ║ destinate să modifice elemente neesențiale din prezentul regulament, completându-l, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 51alineatul (2).

(4)   Declarația de performanță este întocmită conform modelului prezentat în anexa III
  în limba sau în una dintre limbile oficiale ale statului membru în care produsul este introdus pe piață.

Articolul 7

Utilizarea marcajului CE

(1)   Marcajul CE este aplicat ▐pe acele produse de construcție, pentru care fabricantul a întocmit o declarație de performanță în conformitate cu articolele 4, 5 și 6.
  În absența unei declarații de performanță, marcajul CE nu poate fi aplicat.

Dacă o declarație de performanță nu a fost întocmită de către fabricant conform articolelor 4, 5 și 6, marcajul CE nu poate fi aplicat pe produsele de construcție.

Prin aplicare sau dispunerea aplicării marcajului CE pe un produs de construcție, fabricantul
  sau, dacă este cazul, importatorul,
  își asumă responsabilitatea pentru conformitatea respectivului produs de construcție cu performanța sa declarată.

(2)   Marcajul CE este singurul marcaj care atestă conformitatea produsului de construcție cu performanța declarată.

Statele membre se abțin de la adoptarea de măsuri naționale sau retrag orice trimitere la un marcaj de conformitate altul decât marcajul CE.

(3)   Pe teritoriul lor sau aflat sub responsabilitatea lor, statele membre se abțin de la interzicerea sau restrângerea punerii la dispoziție pe piață sau utilizării produselor de construcție purtătoare ale marcajului CE în cazul în care dispozițiile privitoare la utilizarea în cauză în statul membru vizat corespund performanței declarate.

(4)   Statele membre se asigură că utilizarea produselor purtătoare ale marcajului CE nu este restricționată prin norme sau condiții impuse de către organisme publice sau de către organisme private acționând în calitate de întreprinderi publice sau de organisme publice datorită poziției lor de monopol sau datorită unui mandat public, atunci când dispozițiile referitoare la utilizarea respectivă în statul membru interesat corespund cu performanța declarată.

Articolul 8

Norme și condiții pentru aplicarea marcajului CE

(1)   Marcajul CE este supus principiilor generale stabilite la articolul 30 din Regulamentul (CE) nr. 765/2008

(2)   Marcajul CE se aplică în mod vizibil, lizibil și indelebil pe produsul de construcție
  ▐
  pe plăcuța cu datele produsului
  ,
  ▐ pe ambalaj
  sau
  pe documentele de însoțire.

(3)   Marcajul CE este urmat ▐ de numele sau marca distinctivă a fabricantului
  și
  de codul de identificare unic al produsului de construcție ▐.

(4)   Marcajul CE se aplică înainte ca produsul de construcție să fie introdus pe piață. Acesta poate fi însoțit de o pictogramă sau orice altă însemnare care indică un risc special sau o utilizare specială.

(5)
     
  Statele membre se bazează pe mecanismele existente pentru a asigura aplicarea corectă a regimului aplicabil marcajului CE și iau măsurile adecvate în caz de utilizare abuzivă a marcajului. Statele membre prevăd, de asemenea, sancțiuni pentru încălcări, inclusiv sancțiuni penale pentru încălcările grave. Aceste sancțiuni sunt proporționale cu gravitatea încălcării.

Articolul 9

Puncte de informare despre produse

Fiecare stat membru se asigură ca Punctele de informare despre produse stabilite conform Regulamentului (CE) nr. 764/2008 furnizează, de asemenea,
  folosind termeni transparenți și ușor de înțeles,
  și informații cu privire la:

| (a) | orice norme tehnice sau dispoziții reglementative aplicabile încorporării, asamblării sau instalării unui tip specific de produs de construcție pe teritoriul statului membru respectiv. |
| --- | --- |

(a)

orice norme tehnice sau dispoziții reglementative aplicabile încorporării, asamblării sau instalării unui tip specific de produs de construcție pe teritoriul statului membru respectiv.

| (b) | dacă este cazul, căile de atac pe care toți fabricanții le au la dispoziție pentru contestarea condițiilor de acces al unuia sau mai multor produse ale acestora la marcajul CE, în special căile de atac adecvate împotriva deciziilor luate în urma evaluării
  . |
| --- | --- |

(b)

dacă este cazul, căile de atac pe care toți fabricanții le au la dispoziție pentru contestarea condițiilor de acces al unuia sau mai multor produse ale acestora la marcajul CE, în special căile de atac adecvate împotriva deciziilor luate în urma evaluării
  .

Punctele de informare despre produse sunt independente de orice organism sau organizație implicată în procedura de acces la marcajul CE. Orientările privind rolul și responsabilitatea punctelor de informare sunt elaborate de către Comisie și adoptate de către comitetul pentru construcții menționat la articolul 51 alineatul (1).

CAPITOLUL III

Obligațiile operatorilor economici

Articolul 10

Obligațiile fabricanților

(1)   Fabricanții întocmesc documentația tehnică necesară care descrie toate elementele importante legate de atestarea aplicabilă a performanței declarate.

Fabricanții întocmesc declarația de performanță în conformitate cu articolele 4, 5 și 6 și aplică marcajul CE în conformitate cu articolele 7 și 8.

(2)   Fabricanții păstrează documentația tehnică și declarația de performanță pe timpul unei perioade fixate de către Comisie pentru fiecare familie de produse de construcție, în funcție de durata de viață anticipată și de rolul produsului de construcție în lucrări.

Măsurile respective, ║ destinate să modifice elemente neesențiale din prezentul regulament completându-l, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 51 alineatul (2).

(3)   Fabricanții se asigură de punerea în aplicare a procedurilor adecvate pentru ca performanța declarată să fie menținută în producția de serie. Se ține seama în mod corespunzător de modificările efectuate asupra produsului-tip și asupra specificațiilor tehnice armonizate aplicabile.

▐

(4)   Fabricanții se asigură de faptul că produsele lor poartă mențiunea tipului, lotului sau numărului de serie sau a oricărui alt element de identificare, sau
  că
  informația solicitată
  este
  prevăzută pe ambalaj sau într-un document care însoțește produsul de construcție.

(5)   Fabricanții își indică numele, denumirea socială sau marca înregistrată și adresa la care pot fi contactați în marcajul de pe produsul de construcție sau ▐ pe ambalajul acestuia sau pe un document de însoțire a produsului de construcție..

(6)   Fabricanții care consideră sau au motive să creadă că un produs de construcție introdus pe piață nu este conform performanței declarate, iau imediat măsurile corective necesare pentru punerea în conformitate a produsului de construcție sau îl retrag de pe piață și de la utilizatorii finali, după caz. Aceștia informează imediat autoritățile naționale din statele membre atunci când au pus la dispoziție pe piață un produs de construcție în acest sens, indicând detaliile, în special cu privire la neconformitate și la măsurile corective luate.

(7)   La cererea motivată a autorităților naționale competente, fabricanții comunică acestora toate informațiile și toate documentele necesare pentru a demonstra conformitatea produsului de construcție cu performanța declarată. Aceștia cooperează cu respectivele autorități, la cererea celor din urmă, cu privire la orice acțiune de evitare a riscurilor prezentate de produsele de construcție pe care le-au introdus pe piață.

Articolul 11

Reprezentanții autorizați

(1)   Fabricanții pot desemna un reprezentant autorizat, printr-un mandat scris.

Întocmirea documentației tehnice nu poate fi încredințată reprezentantului autorizat.

(2)   În cazul în care fabricantul a numit un reprezentant autorizat, acesta din urmă îndeplinește cel puțin următoarele:

| (a) | menține declarația de performanță și documentația tehnică la dispoziția autorităților naționale de supraveghere pe durata menționată în articolul 10 alineatul (2); |
| --- | --- |

(a)

menține declarația de performanță și documentația tehnică la dispoziția autorităților naționale de supraveghere pe durata menționată în articolul 10 alineatul (2);

| (b) | la cererea autorităților naționale competente, le furnizează toate informațiile și documentația necesară pentru a demonstra conformitatea produsului cu performanța declarată; |
| --- | --- |

(b)

la cererea autorităților naționale competente, le furnizează toate informațiile și documentația necesară pentru a demonstra conformitatea produsului cu performanța declarată;

| (c) | cooperează cu autoritățile competente, la cererea celor din urmă, cu privire la orice acțiune de evitare a riscurilor reprezentate de produsele de construcție acoperite de mandatul acestuia. |
| --- | --- |

(c)

cooperează cu autoritățile competente, la cererea celor din urmă, cu privire la orice acțiune de evitare a riscurilor reprezentate de produsele de construcție acoperite de mandatul acestuia.

Articolul 12

Obligațiile importatorilor

(1)   În cazul în care introduc un produs de construcție pe piața comunitară, importatorii acționează cu grija cuvenită privind cerințele prezentului regulament.

(2)   Înainte de a introduce un produs de construcție pe piață, importatorii se asigură că evaluarea și verificarea constanței performanței declarate au fost efectuate de către fabricant. Aceștia se asigură că fabricantul a întocmit documentația tehnică vizată în primul paragraf al articolului 10 alineatul (1). Aceștia întocmesc declarația de performanță în conformitate cu articolele 4, 5 și 6. Importatorii se asigură, de asemenea, că produsul poartă marcajul CE necesar, că este însoțit de documentele necesare și că fabricantul a respectat obligațiile prevăzute la articolul 10 alineatele (4) și (5).

Atunci când un importator consideră sau are motive să creadă că produsul de construcție nu este conform declarației de performanță, el poate să nu introducă produsul pe piață, până când acesta este în conformitate cu declarația de performanță însoțitoare sau până când aceasta a fost corectată.

(3)   Importatorii își indică numele, denumirea socială sau marca înregistrată și adresa la care pot fi contactați pe produsul de construcție sau, atunci când acest lucru nu este posibil, pe ambalajul acestuia sau pe un document de însoțire a produsului de construcție.

(4)   Pe perioada în care produsul de construcție se află în responsabilitatea lor, importatorii se asigură că condițiile de stocare sau de transport nu compromit conformitatea acestuia cu performanța declarată.

(5)   Importatorii care consideră sau au motive să creadă că un produs de construcție pe care l-au introdus pe piață nu este conform performanței declarate, iau imediat măsurile corective necesare pentru punerea în conformitate a produsului de construcție sau îl retrag de pe piață și de la utilizatorii finali, după caz. Aceștia informează imediat autoritățile naționale din statele membre atunci când au pus la dispoziție pe piață un produs de construcție în acest sens, indicând detaliile, în special cu privire la neconformitate și la măsurile corective luate.

(6)   Importatorii păstrează o copie a declarației de conformitate la dispoziția autorităților de supraveghere a pieței, pe durata prevăzută în articolul 10 alineatul (2) și se asigură că documentația tehnică poate sta la dispoziția acestor autorități, la cerere.

(7)   La cererea motivată a autorităților naționale competente, importatorii comunică acestora toate informațiile și toate documentația necesară pentru a demonstra conformitatea produsului de construcție cu performanța declarată. Aceștia cooperează cu respectivele autorități, la cererea celor din urmă, cu privire la orice acțiune de evitare a riscurilor prezentate de produsele de construcție pe care le-au introdus pe piață.

Articolul 13

Obligațiile distribuitorilor

(1)   În cazul în care pun la dispoziție un produs pe piață, distribuitorii acordă o atenție deosebită cerințelor prezentului regulament.

(2)   Înainte de a pune la dispoziție un produs de construcție pe piață, distribuitorii se asigură că produsul poartă marcajul CE necesar și că este însoțit de documentele necesare conform prezentului regulament și de instrucțiunile și informațiile privind siguranța, redactate într-o limbă ușor inteligibilă de către utilizatorii din statul membru în care produsul este pus la dispoziție pe piață, și că fabricantul și importatorul au respectat cerințele prevăzute, respectiv, în articolul 10 alineatul (4) și alineatul (5), precum și în articolul 12 alineatul (3).

Atunci când un distribuitor consideră sau are motive să creadă că produsul de construcție nu este conform declarației de performanță, el nu poate pune la dispoziție produsul pe piață, decât după ce acesta este conform cu declarația de performanță sau după ce aceasta a fost corectată. Distribuitorul informează fabricantul sau importatorul, precum și autoritățile de supraveghere a pieței, atunci când produsul prezintă un risc.

(3)   Pe perioada în care produsul de construcție se află în responsabilitatea sa, distribuitorul se asigură că condițiile de stocare sau de transport nu compromit conformitatea acestuia cu performanța declarată.

(4)   Distribuitorii care consideră sau au motive să creadă că un produs de construcție pe care l-au introdus pe piață nu este conform performanței declarate, iau imediat măsurile corective necesare pentru punerea în conformitate a produsului de construcție sau îl retrag de pe piață și de la utilizatorii finali, după caz. Aceștia informează imediat autoritățile naționale din statele membre atunci când au introdus pe piață un produs în acest sens, indicând detaliile, în special cu privire la neconformitate și la măsurile corective luate.

(5)   La cererea motivată a autorităților naționale competente, distribuitorii comunică acestora toate informațiile și toată documentația necesară pentru a demonstra conformitatea produsului de construcție cu performanța declarată. Aceștia cooperează cu respectivele autorități, la cererea celor din urmă, cu privire la orice acțiune de evitare a riscurilor prezentate de produsele de construcție puse la dispoziție pe piață.

Articolul 14

Situațiile în care obligațiile fabricanților se aplică importatorilor și distribuitorilor

Un importator sau un distribuitor este considerat ca fiind un fabricant în sensul prezentului regulament atunci când introduce pe piață un produs sub numele său propriu sau sub propria sa marcă sau atunci când modifică un produs de construcție deja introdus pe piață într-un mod în care conformitatea cu declarația de performanță ar putea fi afectată și, în consecință, va fi supus obligațiilor care revin fabricantului, în virtutea articolului 10.

Articolul 15

Identificarea operatorilor economici

Operatorii economici sunt capabili să identifice, la cerere și în folosul autorităților de supraveghere a pieței, pe durata prevăzută în articolul 10 alineatul (2):

| (a) | orice operator economic care le-a furnizat un produs; |
| --- | --- |

(a)

orice operator economic care le-a furnizat un produs;

| (b) | orice operator economic cărora i-au furnizat un produs. |
| --- | --- |

(b)

orice operator economic cărora i-au furnizat un produs.

CAPITOLUL IV

Specificațiile tehnice armonizate

Articolul 16

Standardele armonizate

(1)   Standardele armonizate sunt stabilite de organismele europene de standardizare cuprinse în anexa I la Directiva 98/34/CE, pe baza
  cererilor prezentate
  de către Comisie în conformitate cu articolul 6
  alineatul (3) prima liniuță
  din respectiva directivă
  și de Comitetul permanent în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din directiva respectivă
  .

Organismele europene de standardizare garantează că nicio categorie de actori dintr-un sector specific nu reprezintă mai mult de 25 % din participanții la o comisie tehnică sau un grup de lucru. În cazul în care una sau mai multe categorii de actori nu poate participa sau alege să nu participe la un grup de lucru, această cerință poate fi reevaluată cu acordul tuturor participanților.

(2)   Standardele armonizate definesc metodele și criteriile de evaluare a performanței
  și a durabilității
  produselor de construcție în ceea ce privește caracteristicile lor esențiale.

După caz, standardele armonizate definesc utilizarea generică preconizată a produselor; de asemenea, acestea furnizează caracteristicile, ale căror cerințe minime sunt stabilite de Comisie în termeni de niveluri sau de clasă de performanță în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 51 alineatul (2), pentru fiecare familie de produse enumerată în anexa V tabelul 1, și în funcție de tipul aplicației.

Standardele armonizate definesc, după caz, metodele mai puțin costisitoare decât testarea pentru evaluarea performanței produselor de construcție în ceea ce privește caracteristicile lor esențiale.

(3)   Organismele europene de standardizare determină, în standardele armonizate, controlul producției în fabrică aplicabil, care ține seama de condițiile specifice ale procesului de fabricație a produsului de construcție în cauză.

(4)   Comisia evaluează conformitatea standardelor armonizate stabilite de către organismele europene de standardizare deținătoare ale mandatului relevant.

Comisia publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene lista trimiterilor la standardele armonizate care sunt conforme mandatelor corespunzătoare și fixează data de aplicabilitate a acestor standarde.

Comisia publică orice actualizare a listei respective.

Articolul 17

Obiecția formală împotriva standardelor armonizate

(1)   Atunci când un stat membru sau Comisia consideră că un standard armonizat nu îndeplinește în totalitate cerințele prevăzute în mandatul relevant, Comisia sau statul membru în cauză sesizează comitetul permanent instituit prin articolul 5 alineatul (1) din Directiva 98/34/CE, prezentându-și argumentele. După consultarea cu organismele europene de standardizare relevante, comitetul își exprimă avizul fără întârziere.

(2)   Ținând cont de avizul comitetului, Comisia decide să publice, să nu publice, să publice cu restricție, să mențină, să mențină cu restricție sau să retragă trimiterile la standardul armonizat în cauză, în sau din Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(3)   Comisia informează organismul european de standardizare în cauză și, în cazul în care este necesar, solicită revizuirea standardelor armonizate în cauză.

(4)
     
  Atunci când un standard armonizat a fost aprobat de un organism european de standardizare, comitetul permanent pentru construcții menționat la articolul 51 alineatul (1) își poate asuma responsabilitatea pentru orice verificări care să garanteze că standardul corespunde cerințelor stabilite în mandatul acordat de Comisie sau de un stat membru.

Articolul 18 ║

Niveluri sau clase de performanță

(1)   Comisia poate stabili clase de performanță în funcție de caracteristicile esențiale ale produselor de construcție.

Măsurile respective, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament, completându-l, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control, menționată la articolul 51, alineatul (2).

(2)   În timp ce clasele de performanță definite în funcție de caracteristicile esențiale ale produselor de construcție nu sunt stabilite de Comisie, ele pot fi stabilite de organismele europene de standardizare care au în atribuțiuni armonizarea standardelor.

În cazul în care Comisia a stabilit clase de performanță în funcție de caracteristicile esențiale ale produselor de construcție, organismele europene de standardizare folosesc clasele respective
  , pe baza unui mandat revizuit
  ║.

(3)   
  În cazurile specificate de mandatul aplicabil,
  organismele europene de standardizare
  stabilesc în standardele armonizate niveluri minime de performanță pentru caracteristicile esențiale și, dacă este cazul, utilizări finale preconizate ale produselor de construcție în statele membre.

(4)
     
  Comisia poate stabili condițiile în care un produs de construcție este considerat că se încadrează într-un anumit nivel sau clasă de performanță fără testare sau fără teste suplimentare.

Măsurile respective, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament prin completarea acestuia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 51 alineatul (2).

În cazul în care aceste condiții nu sunt stabilite de Comisie, ele pot fi stabilite în standarde armonizate de către organismele europene de standardizare, pe baza unui mandat revizuit.

(5)   Statele membre pot determina nivelele sau clasele de performanță
  care trebuie respectate de produsele de construcție
  în funcție de caracteristicile esențiale ale produselor de construcție doar în conformitate cu sistemele de clasificare stabilite de organismele europene de standardizare care au în atribuțiuni armonizarea standardelor sau de către Comisie.

Articolul 19 ║

Evaluarea și verificarea constanței performanței

(1)   Evaluarea și verificarea constanței performanței declarate a produselor de construcție în funcție de caracteristicile lor esențiale se efectuează în conformitate cu unul dintre sistemele menționate în anexa VI.

(2)   Comisia stabilește care dintre sisteme este aplicabil unui anume produs de construcție sau familii de produse de construcție în funcție de următoarele criterii:

| (a) | importanța pe care o are produsul în cadrul cerințelor de bază ale lucrărilor; |
| --- | --- |

(a)

importanța pe care o are produsul în cadrul cerințelor de bază ale lucrărilor;

| (b) | natura produsului; |
| --- | --- |

(b)

natura produsului;

| (c) | efectul variabilității caracteristicilor esențiale ale produsului de construcție în cursul duratei de viață în serviciu a produsului; |
| --- | --- |

(c)

efectul variabilității caracteristicilor esențiale ale produsului de construcție în cursul duratei de viață în serviciu a produsului;

| (d) | susceptibilitatea la defecte în cursul fabricării produsului. |
| --- | --- |

(d)

susceptibilitatea la defecte în cursul fabricării produsului.

În orice caz, Comisia alege sistemul cel mai puțin oneros care asigură
  încorporarea în condiții de siguranță a produsului de construcție în lucrările de construcții
  .

Măsurile respective, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament, completându-l, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control ║ menționată la articolul 51║ alineatul (2).

(3)   Sistemul astfel ales
  și informațiile privind utilizarea sa generică preconizată sunt indicate
  în mandatele de standardizare armonizată și în specificațiile tehnice armonizate.

Articolul 20 ║

Documentul european de evaluare

(1)   
  Pentru produsele de construcție care nu intră sau nu intră în totalitate în domeniul unui standard armonizat,
  documentul european de evaluare (DEE) se adoptă de organizația Organismelor de evaluare tehnică menționat la articolul 25 ║ alineatul (1), ca urmare a unei cereri de evaluare tehnică europeană din partea unui fabricant sau a unui importator, în conformitate cu procedura menționată în anexa II.

(2)   Organizația organismelor de evaluare tehnică, menționată la articolul 25, alineatul (1) stabilește, în DEE, metodele și criteriile de evaluare a performanței, în funcție de acele caracteristici esențiale ale produselor de construcție care sunt în legătură cu utilizarea declarată de fabricant.

(3)   Organizația Organismelor de evaluare tehnică, menționată la articolul 25, alineatul (1) stabilește, în DEE, controlul specific care se aplică producției din fabrică, ținând cont de condițiile particulare ale procesului de fabricație a produsului de construcție în cauză.

(4)
     
  Atunci când Comisia consideră că s-a atins un nivel suficient de experiență tehnică și științifică cu privire la un DEE, aceasta încredințează organismelor europene de standardizare mandatul de a stabili un standard armonizat pe baza respectivului DEE.

Articolul 21 ║

Evaluarea tehnică europeană

(1)   
  Pentru produsele de construcție care nu intră sau nu intră în totalitate în domeniul unui standard armonizat,
  evaluarea tehnică europeană (ETE) este emisă de un Organism de evaluare tehnică, pentru orice produs de construcție, la cererea unui fabricant sau importator, pe baza unui DEE, în conformitate cu procedura menționată în anexa II.

(2)   Comisia stabilește formatul ETE.

Măsurile respective, destinate să modifice elemente neesențiale din prezentul regulament, completându-l, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control ║ menționată la articolul 51 ║ alineatul (2).

CAPITOLUL V

Organismele de evaluare tehnică

Articolul 22 ║

Desemnarea organismelor de evaluare tehnică

(1)   Statele membre pot desemna organisme de evaluare tehnică (OET) pentru categoriile de produse enumerate în tabelul 1 din anexa V.

Statele membre care au desemnat un OET comunică celorlalte state membre și Comisiei numele, adresa OET-ului și categoria de produse pentru care OET-ul respectiv este desemnat.

(2)   Comisia va face publică lista OET-urilor, indicând categoriile de produse pentru care acestea sunt desemnate.

Comisia va face publică orice actualizare a listei respective.

Articolul 23 ║

Cerințele referitoare la OET

(1)   OET îndeplinesc cerințele menționate în tabelul 2 din anexa V.

(2)   În cazul în care un OET nu îndeplinește cerințele menționate la alineatul (1), statul membru retrage desemnarea pentru OET-ul respectiv.

(3)   Statele membre informează Comisia și celelalte state membre despre procedurile lor naționale de evaluare a OET-urilor, despre monitorizarea activității lor și despre orice modificări ale acestora. Comisia pune la dispoziția publicului informațiile respective.

Articolul 24 ║

Evaluarea OET-urilor

(1)   OET-urile verifică dacă alte OET-uri îndeplinesc criteriile respective, menționate în tabelul 2 din anexa V.

Evaluarea se organizează de către organizația menționată la articolul 25 ║ alineatul (1) și se desfășoară o dată la fiecare patru ani, în cadrul categoriilor de produse enumerate în tabelul 1 din anexa V, pentru care au fost desemnate OET-urile.

(2)   Comisia stabilește proceduri
  transparente
  de desfășurare a evaluării, inclusiv căile de atac adecvate
  și accesibile
  împotriva deciziilor luate ca urmare a evaluării.

Măsurile respective, destinate să modifice elemente neesențiale din prezentul regulament, completându-l, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control ║ menționată la articolul 51║ alineatul (2).

Evaluarea unei OET nu poate fi efectuată de o OET din același stat membru.

(3)   Organizația menționată la articolul 25, alineatul (1) comunică rezultatele evaluării OET-urilor tuturor statelor membre și Comisiei.

În cooperare cu statele membre, Comisia monitorizează respectarea normelor și derularea adecvată a evaluărilor OET-urilor.

Articolul 25 ║

Coordonarea OET-urilor

(1)   OET-urile stabilesc o organizație destinată evaluărilor tehnice, denumită în continuare „organizația OET-urilor”.

(2)   Organizația OET-urilor are următoarele sarcini:

| (a) | coordonează aplicarea normelor și procedurilor menționate la articolul 19 și în anexa II și furnizează sprijinul necesar desfășurării acestei activități; |
| --- | --- |

(a)

coordonează aplicarea normelor și procedurilor menționate la articolul 19 și în anexa II și furnizează sprijinul necesar desfășurării acestei activități;

| (b) | informează Comisia de două ori pe an despre orice problemă legată de pregătirea DEE-urilor și despre orice aspect legat de interpretarea normelor și procedurilor menționate la articolul 19 și anexa II; |
| --- | --- |

(b)

informează Comisia de două ori pe an despre orice problemă legată de pregătirea DEE-urilor și despre orice aspect legat de interpretarea normelor și procedurilor menționate la articolul 19 și anexa II;

| (c) | adoptă DEE-urile; |
| --- | --- |

(c)

adoptă DEE-urile;

| (d) | organizează evaluarea OET-urilor; |
| --- | --- |

(d)

organizează evaluarea OET-urilor;

| (e) | asigură coordonarea OET-urilor; |
| --- | --- |

(e)

asigură coordonarea OET-urilor;

| (f) | garantează tratamentul egal al OET-urilor în cadrul organizației OET-urilor; |
| --- | --- |

(f)

garantează tratamentul egal al OET-urilor în cadrul organizației OET-urilor;

| (g) | garantează transparența procedurilor definite la articolul 19 și în anexa II, precum și consultarea fabricantului în cadrul acestor proceduri. |
| --- | --- |

(g)

garantează transparența procedurilor definite la articolul 19 și în anexa II, precum și consultarea fabricantului în cadrul acestor proceduri.

(3)   Comisia poate furniza asistență organizației OET-urilor în desfășurarea sarcinilor menționate la alineatul (2), litera (e). Comisia poate încheia un acord-cadru de parteneriat cu organizația OET-urilor în vederea îndeplinirii sarcinilor respective.

(4)   Statele membre se asigură că OET-urile contribuie cu resurse financiare și umane la organizația OET-urilor.

CAPITOLUL VI

PROCEDURI SIMPLIFICATE

Articolul 26 ║

Utilizarea documentației tehnice specifice

(1)   În cazul în care fabricantul stabilește tipul de produs, el poate înlocui testarea în funcție de tip sau calcularea în funcție de tip printr-o documentație tehnică specifică (DTS) care demonstrează că:

| (a) | pentru una sau mai multe dintre caracteristicile esențiale ale produsului de construcție pe care îl comercializează, se consideră că produsul atinge un anumit nivel sau clasă de performanță fără testare ori calculare sau fără testare ori calculare suplimentare, în conformitate cu condițiile menționate în specificațiile tehnice armonizate relevante sau în decizia Comisiei; |
| --- | --- |

(a)

pentru una sau mai multe dintre caracteristicile esențiale ale produsului de construcție pe care îl comercializează, se consideră că produsul atinge un anumit nivel sau clasă de performanță fără testare ori calculare sau fără testare ori calculare suplimentare, în conformitate cu condițiile menționate în specificațiile tehnice armonizate relevante sau în decizia Comisiei;

| (b) | produsul de construcție pe care îl introduce pe piață face parte din același tip de produs cu alt produs de construcție, fabricat de un alt fabricant și testat deja în conformitate cu specificațiile tehnice armonizate relevante. Când aceste condiții sunt îndeplinite, fabricantul este îndreptățit să declare performanța corespunzătoare tuturor sau unora din rezultatele testării acestui alt produs.
  Fabricantul poate utiliza rezultatele testării obținute de un alt fabricant doar după ce a obținut o autorizație de la acel fabricant, care este în continuare responsabil de acuratețea, fiabilitatea și consecvența rezultatelor testării respective; sau |
| --- | --- |

(b)

produsul de construcție pe care îl introduce pe piață face parte din același tip de produs cu alt produs de construcție, fabricat de un alt fabricant și testat deja în conformitate cu specificațiile tehnice armonizate relevante. Când aceste condiții sunt îndeplinite, fabricantul este îndreptățit să declare performanța corespunzătoare tuturor sau unora din rezultatele testării acestui alt produs.
  Fabricantul poate utiliza rezultatele testării obținute de un alt fabricant doar după ce a obținut o autorizație de la acel fabricant, care este în continuare responsabil de acuratețea, fiabilitatea și consecvența rezultatelor testării respective; sau

| (c) | produsul de construcție pe care îl comercializează este un sistem fabricat din componente, pe care îl asamblează în mod corespunzător, conform unor instrucțiuni precise indicate de furnizorul unui astfel de sistem sau de componente, care a testat deja una sau câteva dintre caracteristicile esențiale ale sistemului sau componentei respective, în conformitate cu specificațiile tehnice armonizate relevante. Când aceste condiții sunt îndeplinite, fabricantul este îndreptățit să declare performanța corespunzătoare tuturor sau unora din rezultatele testării sistemului sau componentei care i-a fost furnizată. |
| --- | --- |

(c)

produsul de construcție pe care îl comercializează este un sistem fabricat din componente, pe care îl asamblează în mod corespunzător, conform unor instrucțiuni precise indicate de furnizorul unui astfel de sistem sau de componente, care a testat deja una sau câteva dintre caracteristicile esențiale ale sistemului sau componentei respective, în conformitate cu specificațiile tehnice armonizate relevante. Când aceste condiții sunt îndeplinite, fabricantul este îndreptățit să declare performanța corespunzătoare tuturor sau unora din rezultatele testării sistemului sau componentei care i-a fost furnizată.

Fabricantul poate utiliza rezultatele testării obținute de un alt fabricant
  sau furnizor de sistem
  doar după ce a obținut o autorizație de la acel fabricant
  sau furnizor de sistem
  , care este în continuare răspunzător de acuratețea, fiabilitatea și consecvența rezultatelor testării respective.
  Fabricantul continuă să fie răspunzător pentru conformitatea produsului cu toate performanțele declarate, în conformitate cu specificațiile tehnice armonizate corespunzătoare. Fabricantul garantează că performanțele produsului nu sunt afectate în mod negativ într-o etapă ulterioară a procesului de fabricație sau de asamblare.

(2)   
  DTS-ul este verificat de un organism de certificare corespunzător, în sensul anexei VI,
  dacă produsul de construcție, menționat la alineatul (1), aparține unei familii de produse de construcție pentru care sistemul aplicabil evaluării și verificării constanței performanței este reprezentat ▐, astfel cum este menționat în anexa VI, de:

| — | sistemul 1
  +
  sau 1 pentru produsele care corespund articolului 26 alineatul (1) litera (a) (fără testare/fără testare suplimentară); |
| --- | --- |

—

sistemul 1
  +
  sau 1 pentru produsele care corespund articolului 26 alineatul (1) litera (a) (fără testare/fără testare suplimentară);

| — | sistemul 1+, 1 sau 3 pentru produsele care corespund articolului 26 alineatul (1) litera (b) (același tip de produs); |
| --- | --- |

—

sistemul 1+, 1 sau 3 pentru produsele care corespund articolului 26 alineatul (1) litera (b) (același tip de produs);

| — | sistemul 1+ sau 1 pentru produsele care corespund articolului 26 alineatul (1) litera (c) (propagare în cascadă). |
| --- | --- |

—

sistemul 1+ sau 1 pentru produsele care corespund articolului 26 alineatul (1) litera (c) (propagare în cascadă).

(3)
     
  Prezentul articol nu se aplică importatorilor care introduc un produs pe piață sub numele sau marca lor sau care modifică un produs de construcție deja introdus pe piață în așa fel încât conformitatea cu performanța declarată ar putea fi afectată, în sensul articolului 14.

Articolul 27 ║

Utilizarea documentației tehnice specifice de către
  microîntreprinderile care fabrică produse de construcție

(1)   Microîntreprinderile
  care fabrică produse de construcție
  pot înlocui sistemul aplicabil de evaluare a performanței declarate a produsului de construcție printr-o DTS. DTS demonstrează conformitatea produsului de construcție cu cerințelor aplicabile.

(2)   Dacă produsul de construcție menționat la alineatul (1) aparține unei familii de produse de construcție pentru care sistemul aplicabil evaluării și verificării constanței performanței este reprezentat de sistemul 1+ sau 1, astfel cum este menționat în anexa VI, DTS este verificată de un organism de certificare relevant, astfel cum este menționat în anexa VI.

(3)
     
  DTS asigură un nivel echivalent de protecție a sănătății și de siguranță pentru persoane și pentru alte chestiuni de interes public. Fabricantul răspunde în continuare pentru conformitatea produsului cu caracteristicile menționate în declarația de performanță. Fabricantul furnizează informații privind utilizarea finală preconizată a produsului.

(4)
     
  Până la ...

   (12)

  , Comisia întocmește un raport privind aplicarea prezentului articol, examinând, între altele, posibilitatea de extindere a aplicării sale în cazul altor întreprinderi, de adaptare la producția de serie mică sau de a-l abroga. Comisia prezintă acest raport Parlamentului European și Consiliului, alături de propuneri legislative, după caz.

(5)
     
  Prezentul articol nu se aplică importatorilor care introduc un produs pe piață sub numele sau marca lor sau care modifică un produs de construcție deja introdus pe piață în așa fel încât conformitatea cu performanța declarată ar putea fi afectată, în sensul articolului 14.

Articolul 28 ║

Utilizarea documentației tehnice specifice pentru produse fabricate individual

(1)   Pentru un produs de construcție proiectat și fabricat printr-un proces de fabricare neindustrializat ca răspuns la o comandă specifică și instalat într-o singură lucrare identificată, fabricantul poate înlocui sistemul aplicabil de evaluare a performanței printr-o DTS care demonstrează conformitatea produsului respectiv cu cerințele aplicabile.
  DTS asigură un nivel echivalent de încredere și fiabilitate a performanței cu privire la cerințele fundamentale aplicabile lucrărilor.

(2)   Dacă produsul de construcție menționat la alineatul (1) aparține unei familii de produse de construcție pentru care sistemul aplicabil evaluării și verificării constanței performanței este reprezentat de sistemul 1+ sau 1, astfel cum este menționat în anexa VI, DTS este verificată de un organism de certificare relevant, astfel cum este menționat în anexa VI.

CAPITOLUL VII

Autoritățile de notificare și organismele notificate

Articolul 29 ║

Notificarea

Statele membre notifică Comisia și celelalte state membre referitor la organismele autorizate să îndeplinească sarcini în calitate de părți în procesul de evaluare și verificare a constanței performanței în temeiul prezentului regulament.

Articolul 30
  ║

Autoritățile de notificare

(1)   Statele membre desemnează o autoritate de notificare care este responsabilă de instituirea și efectuarea procedurilor necesare pentru evaluarea și notificarea organismelor care necesită a fi autorizate în vederea îndeplinirii sarcinilor care le revin în calitate de părți terțe în procesul de evaluare și verificare a constanței performanței declarate în sensul prezentului regulament, precum și de monitorizarea organismelor notificate, inclusiv conformitatea cu dispozițiilor articolului 33.

(2)   În cazul în care notificarea se bazează pe un certificat de acreditare, statele membre pot decide ca evaluarea și monitorizarea menționate la alineatul (1) să fie efectuate de către organismele naționale de acreditare în sensul și în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 765/2008.

(3)   În cazul în care autoritatea de notificare delegă, subcontractează sau încredințează într-un alt mod evaluarea, notificarea sau monitorizarea menționate la alineatul (1) unui organism care nu reprezintă o entitate guvernamentală, organismul delegat sau împuternicit în vreun alt mod este o persoană juridică care se conformează cerințelor stabilite la articolul 33, cu toate modificările lor ulterioare. În plus, un astfel de organism dispune de înțelegeri destinate a compensa răspunderile care decurg din activitățile sale.

(4)   Autoritatea de notificare își asumă deplina responsabilitate față de sarcinile îndeplinite de organismele delegate sau împuternicite în vreun alt mod.

(5)
     
  Autoritatea de notificare verifică realizarea în mod corespunzător a evaluărilor de conformitate, fără a impune sarcini inutile întreprinderilor și ținând în mod adecvat seama de dimensiunea întreprinderii, de caracteristicile specifice ale sectorului construcțiilor, de structura acestuia, de gradul de complexitate a tehnologiei produsului în cauză și de natura, volumul și periodicitatea procesului de fabricație.

Articolul 31
  ║

Cerințe referitoare la autoritățile de notificare

(1)   Autoritatea de notificare se stabilește astfel încât să nu existe niciun conflict de interese cu organismele notificate.

(2)   Autoritatea notificatoare este astfel organizată și administrată încât garantează obiectivitatea și imparțialitatea activităților sale.

(3)   Autoritatea de notificare este astfel organizată încât fiecare decizie referitoare la notificarea organismului de evaluare a performanței este luată de persoane competente, diferite de cele care au efectuat evaluarea.

(4)   Autoritatea de notificare nu oferă sau prestează nicio activitate sau serviciu de consultanță efectuate în mod curent, pe baze comerciale sau de competitivitate, de către organismele notificate.

(5)   Autoritatea de notificare garantează confidențialitatea informațiilor obținute.

(6)   Autoritatea de notificare are la dispoziție personal competent suficient în vederea îndeplinirii corespunzătoare a sarcinilor sale.

Articolul 32
  ║

Obligația de a informa a autorităților de notificare

Statele membre informează Comisia și celelalte state membre despre procedurile lor naționale de evaluare și notificare a organismelor de evaluare a performanței și de monitorizare a organismelor notificate, precum și despre orice modificări ale informațiilor respective.

Comisia pune la dispoziția publicului informațiile respective.

Articolul 33 ║

Cerințe referitoare la organismele notificate

(1)   În scopul notificării, un organism de evaluare a performanței îndeplinește cerințele prevăzute la alineatele (2) - (11).

(2)   Organismul de evaluare a performanței este înființat în baza legislației naționale și are personalitate juridică.

(3)   Organismul de evaluare a performanței este un organism terț, independent de organizația sau de produsul de construcție pe care îl evaluează.

Un organism care aparține unei asociații de firme sau federații profesionale care reprezintă întreprinderi implicate în proiectarea, fabricarea, aprovizionarea, asamblarea, utilizarea sau întreținerea produselor de construcție pe care le evaluează, poate fi considerat ca fiind un astfel de organism, cu condiția demonstrării independenței sale și absenței oricărui conflict de interese.

(4)   Organismul de evaluare a performanței, direcțiunea sa și personalul responsabil cu îndeplinirea sarcinilor care le revin în calitate de parte terță în procesul de evaluare și verificare a constanței performanței declarate nu este reprezentat de proiectantul, producătorul, furnizorul, instalatorul, cumpărătorul, proprietarul, utilizatorul sau responsabilul cu întreținerea produselor de construcție pe care le evaluează, nici reprezentantul autorizat al vreuneia dintre părțile respective. Aceasta nu împiedică utilizarea produselor evaluate care sunt necesare funcționării organismului notificat sau utilizarea produselor în scopuri personale.

Aceștia nu trebuie să devină direct implicați în proiectarea, fabricarea sau construirea, comercializarea, instalarea, utilizarea sau întreținerea produselor de construcție respective, nici nu reprezintă părțile angajate în activitățile respective. Ei nu se vor angaja în nicio activitate care poate fi în conflict cu independența, capacitatea lor de judecată sau integritatea lor în contextul activităților față de care au fost notificați.

Organismul notificat se asigură că activitățile filialelor sale sau ale subcontractanților săi nu afectează confidențialitatea, obiectivitatea și imparțialitatea activităților sale de evaluare și verificare.

(5)   Organismul notificat și personalul acestuia îndeplinesc,
  în condiții de transparență deplină față de fabricant,
  sarcinile care le revin în calitate de parte terță în procesul de evaluare și verificare a constanței performanței la cel mai înalt grad de integritate profesională și de competență tehnică necesară în domeniul respectiv și trebuie să fie liberi de orice presiuni și stimulente, îndeosebi financiare, care le-ar putea influența capacitatea de judecată sau rezultatele activităților lor de evaluare și verificare, în special din partea persoanelor sau grupurilor de persoane interesate de rezultatele activităților în cauză.

(6)   Organismul notificat este capabil să îndeplinească toate sarcinile care îi revin în calitate de parte terță în procesul de evaluare și verificare a constanței performanței încredințat unui astfel de organism în conformitate cu anexa VI și pentru care a fost notificat, fie că sarcinile respective sunt îndeplinite de însuși organismul notificat sau în numele său și sub responsabilitatea sa.

În orice moment, pentru fiecare sistem de evaluare și verificare a constanței performanței și pentru fiecare categorie de produse de construcție, caracteristici și sarcini pentru care este notificat, organismul notificat dispune de:

| (a) | personal necesar, înzestrat cu cunoștințe tehnice și experiență suficientă și adecvată pentru a efectua sarcinile care îi revin în calitate de parte terță în procesul de evaluare și verificare a constanței performanței; |
| --- | --- |

(a)

personal necesar, înzestrat cu cunoștințe tehnice și experiență suficientă și adecvată pentru a efectua sarcinile care îi revin în calitate de parte terță în procesul de evaluare și verificare a constanței performanței;

| (b) | descrieri de proceduri conform cărora se efectuează evaluarea performanței, garantând transparența și posibilitatea reproducerii acestor proceduri. El dispune de politici și proceduri adecvate care permit distincția între sarcinile îndeplinite ca organism notificat și orice altă activitate; |
| --- | --- |

(b)

descrieri de proceduri conform cărora se efectuează evaluarea performanței, garantând transparența și posibilitatea reproducerii acestor proceduri. El dispune de politici și proceduri adecvate care permit distincția între sarcinile îndeplinite ca organism notificat și orice altă activitate;

| (c) | proceduri necesare desfășurării activităților, ținând cont de dimensiunea, sectorul, structura întreprinderilor, gradul de complexitate a tehnologiei produsului în cauză și de caracterul de masă sau de serie al procesului de producției. |
| --- | --- |

(c)

proceduri necesare desfășurării activităților, ținând cont de dimensiunea, sectorul, structura întreprinderilor, gradul de complexitate a tehnologiei produsului în cauză și de caracterul de masă sau de serie al procesului de producției.

El are mijloacele necesare pentru a îndeplini în mod corespunzător sarcinile tehnice și administrative legate de activitățile pentru care este notificat și are acces la toate echipamentele sau facilitățile necesare.

(7)   Personalul responsabil de efectuarea activităților pentru care organismul a fost notificat dispune de următoarele:

| (a) | instruire tehnică și profesională temeinică, care să acopere toate sarcinile care îi revin ca parte terță în procesul de evaluare și verificare a constanței performanței declarate, în domeniul relevant pentru care organismul a fost notificat; |
| --- | --- |

(a)

instruire tehnică și profesională temeinică, care să acopere toate sarcinile care îi revin ca parte terță în procesul de evaluare și verificare a constanței performanței declarate, în domeniul relevant pentru care organismul a fost notificat;

| (b) | cunoaștere satisfăcătoare a cerințelor evaluărilor și verificărilor pe care le efectuează și autoritate corespunzătoare în vederea efectuării unor astfel de activități; |
| --- | --- |

(b)

cunoaștere satisfăcătoare a cerințelor evaluărilor și verificărilor pe care le efectuează și autoritate corespunzătoare în vederea efectuării unor astfel de activități;

| (c) | cunoaștere și înțelegere adecvate a standardelor armonizate aplicabile și a dispozițiilor relevante ale regulamentului; |
| --- | --- |

(c)

cunoaștere și înțelegere adecvate a standardelor armonizate aplicabile și a dispozițiilor relevante ale regulamentului;

| (d) | abilitatea necesară pentru a întocmi certificate, evidențe și rapoarte, necesare pentru a demonstra că evaluările și verificările au fost efectuate. |
| --- | --- |

(d)

abilitatea necesară pentru a întocmi certificate, evidențe și rapoarte, necesare pentru a demonstra că evaluările și verificările au fost efectuate.

(8)   Se garantează imparțialitatea organismului notificat, a conducerii sale și a personalului de evaluare al acestuia.

Remunerarea conducerii și a personalului de evaluare al organismului notificat nu depinde de numărul de evaluări efectuate sau de rezultatele acestor evaluări.

(9)   Organismul notificat încheie o asigurare de răspundere, cu excepția situațiilor în care răspunderea este asumată de stat, în conformitate cu legislația națională, altminteri însuși statul membru este direct responsabil de evaluarea și verificarea efectuată.

(10)   Personalul organismului notificat este obligat să păstreze secretul profesional referitor la toate informațiile obținute în cursul îndeplinirii sarcinilor sale în temeiul anexei V, excepție făcând relația cu autoritățile administrative competente ale statului membru în care sunt îndeplinite activitățile sale. Drepturile de autor sunt protejate.

(11)   Organismul notificat participă la, sau garantează că personalul său de evaluare este informat de, activitățile de standardizare relevante și la activitățile grupului de coordonare a organismelor notificate înființat în temeiul prezentului regulament și aplică, sub forma unor directive generale, deciziile și documentele produse ca rezultat al activității grupului respectiv.

(12)
     
  Organismele notificate oferă informații și servicii de consultare clienților, în interesul acestora.

Articolul 34

Prezumția de conformitate

În cazul în care un organism de evaluare a performanței poate demonstra conformitatea cu criteriile prevăzute în standardele armonizate relevante sau în părți ale acestora, ale căror trimiteri au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, se presupune că acesta se conformează cerințelor prevăzute la articolul 33 în măsura în care standardele armonizate aplicabile acoperă aceste cerințe.

Articolul 35
  ║

Filiale și subcontractanți ai organismelor notificate

(1)   În cazul în care organismul notificat subcontractează sarcini specifice care sunt în legătură cu sarcinile care le revin în calitate de părți terțe în procesul de evaluare și verificare a constanței performanței sau a recurs la serviciile unei filiale, el va garanta că subcontractantul sau filiala îndeplinesc cerințele menționate la articolul 33 și informează autoritatea de notificare.

(2)   Organismul notificat își asumă întreaga responsabilitate pentru sarcinile îndeplinite de subcontractanți sau filiale, oriunde ar fi acestea stabilite.

(3)   Activitățile pot fi subcontractate sau îndeplinite de o filială doar cu acordul clientului.

(4)   Organismul notificat păstrează la dispoziția autorităților naționale documentele relevante referitoare la evaluarea calificărilor subcontractantului sau ale filialei și la activitățile îndeplinite de către subcontractant sau filială în temeiul anexei VI.

Articolul 36 ║

Testele martor

(1)   În cazul în care există justificare de natură tehnică, economică sau logistică, organismele notificate pot decide să efectueze testele menționate în anexa VI, sau aceste teste să fie efectuate sub supravegherea sa, fie în fabricile care utilizează echipamentele de testare ale laboratorului intern al fabricantului fie, cu consimțământul prealabil al fabricantului, într-un laborator privat sau public, utilizând echipamentele de testare ale laboratorului respectiv.

(2)   Înainte de efectuarea acestor teste, organismul notificat verifică dacă echipamentul de testare are un sistem de calibrare adecvat și dacă sistemul respectiv este funcțional.

Articolul 37 ║

Cererea de notificare

(1)   Un organism care necesită a fi autorizat pentru îndeplinirea sarcinilor care îi revin ca parte terță în procesul de evaluare și verificare a constanței performanței prezintă o cerere de notificare autorității de notificare a statului membru în care este înființat.

(2)   Cererea este însoțită de o descriere a activităților de efectuat, a procedurilor de evaluare și verificare față de care organismul pretinde a fi competent, precum și de un certificat de acreditare, în cazul în care acesta există, eliberat de autoritatea națională de acreditare în sensul Regulamentului (CE) nr. 765/2008, care atestă că organismul îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 33.

(3)   În cazul în care organismul în cauză nu poate prezenta un certificat de acreditare, el prezintă autorității de notificare toate documentele justificative necesare pentru verificarea, recunoașterea și monitorizarea regulată a conformității cu cerințele prevăzute la articolul 33.

Articolul 38 ║

Procedura de notificare

(1)   Autoritățile de notificare pot notifica numai organismele care au îndeplinit cerințele prevăzute la articolul 33.

(2)   Acestea notifică Comisia și celelalte state membre folosind instrumentul de notificare electronică dezvoltat și administrat de Comisie.

În mod excepțional, pentru notificările orizontale menționate la alineatul (3) al doilea paragraf, pentru care instrumentul electronic adecvat nu este disponibil, se acceptă notificarea în scris.

(3)   Notificarea include detalii complete ale funcțiilor de efectuat, trimiterea la specificația tehnică armonizată relevantă și, pentru scopul sistemului menționat la punctul 1.4 din anexa VI, caracteristicile esențiale față de care organismul este competent.

Totuși, trimiterea la specificația tehnică armonizată relevantă nu este necesară în următoarele cazuri de caracteristici esențiale:

| (a) | comportamentul la foc; |
| --- | --- |

(a)

comportamentul la foc;

| (b) | rezistența la foc; |
| --- | --- |

(b)

rezistența la foc;

| (c) | performanța în condiții de foc; |
| --- | --- |

(c)

performanța în condiții de foc;

| (d) | absorbția zgomotului. |
| --- | --- |

(d)

absorbția zgomotului.

(4)   În cazul în care o notificare nu se bazează pe un certificat de acreditare, autoritatea de notificare pune la dispoziția Comisiei și a celorlaltor state membre toate documentele justificative care atestă competența organismului notificat și aranjamentele existente pentru a garanta că organismul va monitoriza regulat și va îndeplini în continuare cerințele menționate la articolul 33.

(5)   Organismul în cauză poate efectua activitățile unui organism notificat doar în cazul în care nu s-au formulat obiecții de către Comisie și de către alte state membre în termen de două săptămâni de la o notificare, în caz că este utilizat un certificat de acreditare și în termen de două luni de la o notificare, în caz că acreditarea nu este utilizată.

Numai un astfel de organism este considerat un organism notificat în sensul prezentului regulament.

(6)   Comisia și celelalte state membre sunt notificate cu privire la orice modificări relevante ulterioare aduse notificării.

Articolul 39 ║

Numerele de identificare și listele cu organisme notificate

(1)   Comisia atribuie un număr de identificare unui organism notificat.

Ea atribuie un singur număr de identificare, chiar și în cazul în care organismul este notificat în temeiul mai multor acte comunitare.

(2)   Comisia pune la dispoziția publicului lista organismelor notificate în baza prezentului regulament, inclusiv numerele de identificare care le-au fost alocate și activitățile pentru care au fost notificate.

Comisia asigură actualizarea acestei liste.

Articolul 40 ║

Modificările notificării

(1)   În cazul în care o autoritate de notificare a constatat sau a fost informată că un organism notificat nu mai îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 33 sau că el nu își îndeplinește obligațiile, autoritatea de notificare restricționează, suspendă sau retrage notificarea, după caz, în funcție de gravitatea lipsei îndeplinirii cerințelor sau obligațiilor respective. Ea informează imediat Comisia și celelalte state membre.

(2)   În caz de retragere, restricționare sau suspendare a notificării sau în cazul în care organismul notificat și-a încetat activitatea, statul membru în cauză care a transmis notificarea adoptă măsurile adecvate pentru a se asigura că dosarele sunt fie prelucrate de un alt organism notificat fie, la cerere, sunt puse la dispoziția autorităților de notificare și de supraveghere a pieței responsabile.

Articolul 41 ║

Contestarea competenței organismelor notificate

(1)   Comisia investighează toate cazurile în care ea are dubii sau în care îi sunt supuse atenției dubii privind competența unui organism notificat sau privind îndeplinirea continuă de către un organism notificat a cerințelor și responsabilităților care îi revin.

(2)   Statul membru care a transmis notificarea furnizează Comisiei, la cerere, toate informațiile referitoare la baza notificării sau menținerii competenței organismului în cauză.

(3)   Comisia se asigură că toate informațiile obținute pe parcursul investigațiilor sale sunt tratate în mod confidențial.

(4)   În cazul în care Comisia constată că un organism notificat nu îndeplinește sau nu mai îndeplinește cerințele pentru a fi notificat, ea informează statul membru care a transmis notificarea și îi solicită să adopte măsurile corective necesare, inclusiv, dacă este cazul, denotificarea.

Articolul 42
  ║

Obligații operaționale pentru organismele notificate

(1)   Organismele notificate îndeplinesc sarcini în calitate de părți terțe, în conformitate cu sistemele de evaluare și verificare a constanței performanței prevăzute în anexa VI.

(2)   Evaluările și verificările constanței performanței se efectuează într-o manieră proporțională, evitând suprasolicitarea nejustificată a operatorilor economici. Organismele notificate își desfășoară activitățile ținând cont de dimensiunea, sectorul, structura întreprinderilor implicate, gradul de complexitate a tehnologiei utilizate de produsele de construcție și de caracterul de serie al producției.

Totuși, în desfășurarea acestor activități, organismele respectă gradul de rigoare pe care îl presupune produsul în temeiul prezentului regulament și rolul produsului în siguranța lucrărilor.

(3)   În cazul în care, în cursul activității de monitorizare având ca scop verificarea constanței performanțelor produsului fabricat, un organism notificat constată că un produs de construcție nu mai are aceeași performanță cu produsul-tip, el solicită fabricantului să adopte măsurile corective adecvate și, dacă e necesar, îi suspendă sau îi retrage certificatul.

(4)   În cazul în care nu sunt adoptate măsuri corective sau acestea nu au efectul cerut, organismul notificat restricționează, suspendă sau retrage orice certificat, după caz.

Articolul 43 ║

Obligația de a informa a organismelor notificate

(1)   Organismele notificate informează autoritatea de notificare:

| (a) | despre orice refuz, restricție, suspendare sau retragere a certificatelor; |
| --- | --- |

(a)

despre orice refuz, restricție, suspendare sau retragere a certificatelor;

| (b) | despre orice circumstanțe care afectează domeniul de aplicare și condițiile notificării; |
| --- | --- |

(b)

despre orice circumstanțe care afectează domeniul de aplicare și condițiile notificării;

| (c) | despre orice informație cu privire la evaluarea și verificarea constanței performanței activității efectuate pe care au primit-o de la autoritățile de supraveghere a pieței; |
| --- | --- |

(c)

despre orice informație cu privire la evaluarea și verificarea constanței performanței activității efectuate pe care au primit-o de la autoritățile de supraveghere a pieței;

| (d) | la cerere, despre sarcinile care le revin în calitate de parte terță, în conformitate cu sistemele de evaluare și verificare a constanței performanței, efectuate în limitele în care au fost notificați și orice altă activitate efectuată, inclusiv activitățile transfrontaliere și cele de subcontractare. |
| --- | --- |

(d)

la cerere, despre sarcinile care le revin în calitate de parte terță, în conformitate cu sistemele de evaluare și verificare a constanței performanței, efectuate în limitele în care au fost notificați și orice altă activitate efectuată, inclusiv activitățile transfrontaliere și cele de subcontractare.

(2)   Organismele notificate furnizează celorlaltor organisme notificate în temeiul prezentului Regulament, care îndeplinesc sarcini ce le revin în calitate de parte terță, în conformitate cu sistemele de evaluare și verificare a constanței performanței și care se adresează acelorași produse de construcție, informații referitoare la chestiuni legate de rezultatele negative și, la cerere, de cele pozitive, ale acestor evaluări și verificări.

Articolul 44 ║

Schimbul de experiență

Comisia prevede organizarea schimbului de experiență între autoritățile naționale ale statelor membre responsabile de politica privind notificarea.

Articolul 45 ║

Coordonarea organismelor notificate

Comisia se asigură de instituirea unor relații de coordonare și cooperare adecvate între organismele notificate în temeiul articolului 29 și de desfășurarea adecvată a acestor relații sub forma unor grupuri de organisme notificate la nivel sectorial și intersectorial.

Statele membre se asigură că organismele notificate de ele participă la activitatea grupurilor respective, direct sau prin reprezentanți desemnați.

CAPITOLUL VIII

Supravegherea pieței și procedurile referitoare la protecție

Articolul 46 ║

Procedura de tratare a produselor de construcție care prezintă un risc la nivel național

(1)   În cazul în care autoritățile de supraveghere a pieței dintr-un stat membru au acționat în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 765/2008 sau în cazul în care au motive suficiente să creadă că un produs de construcție nu atinge performanțele declarate și/sau reprezintă un risc pentru sănătatea sau siguranța persoanelor sau pentru alte aspecte de interes public referitoare la protecție care cad sub incidența prezentului regulament, ele fac o evaluare produsului în cauză care să adreseze toate cerințele stabilite de prezentul regulament. Operatorii economici în cauză cooperează cu autoritățile de supraveghere a pieței în orice modalitate se consideră a fi necesară.

În cazul în care, în cursul evaluării respective, autoritățile de supraveghere a pieței constată că produsul de construcție nu respectă cerințele stabilite de prezentul regulament, ele solicită, fără întârziere, operatorului economic relevant să întreprindă toate acțiunile corective necesare pentru ca produsul să fie în conformitate cu cerințele respective sau să retragă produsul de pe piață sau să îl returneze de la vânzare într-o perioadă pe atât de rezonabilă, concordantă cu natura riscului, pe cât ele o pot permite.

Autoritățile de supraveghere a pieței informează organismele notificate relevante.

Articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 765/2008 se aplică măsurilor menționate anterior.

(2)   În cazul în care autoritățile de supraveghere a pieței consideră că neconformitatea nu se limitează la teritoriul național, acestea informează Comisia și celelalte state membre despre rezultatele evaluării și despre acțiunile pe care ele le-au solicitat a fi întreprinse de operatorul economic.

(3)   Operatorul economic se asigură că orice acțiuni corective sunt aplicate tuturor produsele de construcție în cauză pe care el le-a introdus pe piață, pe tot cuprinsul Comunității.

(4)   În cazul în care operatorul economic relevant nu întreprinde acțiunile corective adecvate în decursul perioadei menționate la al doilea paragraf al alineatului (1), autoritățile de supraveghere a pieței iau toate măsurile provizorii necesare pentru a interzice sau restrânge accesul la produsul de construcție pe piața națională sau pentru a retrage produsul de construcție de pe piaa respectivă sau a-l returna de la vânzare.

Ele informează, fără întârziere, Comisia și celelalte state membre cu privire la astfel de măsuri.

(5)   Informațiile menționate la alineatul (4) prevăd toate detaliile disponibile, îndeosebi cele referitoare la datele necesare identificării produsului de construcție neconform, originea produsului de construcție, natura riscului implicat, natura și durata măsurilor naționale luate, precum și punctele de vedere formulate de operatorul economic în cauză. În mod particular, autoritățile de supraveghere a pieței indică dacă neconformitatea se datorează unuia din următoarele motive:

| (a) | lipsa îndeplinirii de către produs a cerințelor referitoare la sănătate sau siguranța persoanelor sau la alte aspecte de interes public referitoare la protecție, stabilite de prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

lipsa îndeplinirii de către produs a cerințelor referitoare la sănătate sau siguranța persoanelor sau la alte aspecte de interes public referitoare la protecție, stabilite de prezentul regulament;

| (b) | lacunele specificațiilor tehnice armonizate sau ale DTS. |
| --- | --- |

(b)

lacunele specificațiilor tehnice armonizate sau ale DTS.

(6)   Statele membre, altele decât statul membru care a inițiat procedura, informează fără întârziere Comisia și celelalte state membre, cu privire la orice măsuri adoptate și la orice informații suplimentare referitoare la neconformitatea produsului de construcție în cauză aflat în jurisdicția lor și, în cazul unui dezacord referitor la măsura națională notificată, cu privire la obiecțiile lor.

(7)   În cazul în care, în termen de cincisprezece zile lucrătoare de la primirea informației menționate la alineatul (4) nu a fost formulată nicio obiecție, fie de către un stat membru, fie de către Comisie, cu privire la o măsură provizorie adoptată de un stat membru referitor la produsul de construcție în cauză, măsura este considerată justificată.

(8)   Statele membre se asigură că măsurile restrictive adecvate referitoare la produsul de construcție în cauză, cum ar fi retragerea produsului de pe piață, se iau fără întârziere.

Articolul 47 ║

Procedura comunitară referitoare la protecție

(1)   În cazul în care, la finalizarea procedurii prevăzute la articolul 46 alineatele (3) și (4), se ridică obiecții la adresa unei măsuri naționale adoptate de un stat membru sau în cazul în care Comisia consideră că măsura națională este contrară legislației comunitare, Comisia începe, fără întârziere, consultările cu statele membre și cu operatorul sau operatorii economici respectivi și procedează la evaluarea măsurii naționale. Pe baza rezultatelor evaluării respective, Comisia adoptă o decizie, indicând dacă măsura este justificată sau nu.

Comisia adresează decizia sa tuturor statelor membre și o comunică imediat acestora, precum și operatorului sau operatorilor economici relevanți.

(2)   Dacă măsura națională este considerată justificată, toate statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că produsul de construcție neconform este retras de pe piețele lor. Statele membre informează Comisia cu privire la acest fapt. Dacă măsura națională este considerată nejustificată, statul membru în cauză retrage măsura.

(3)   În cazul în care măsura națională este considerată justificată, iar neconformitatea produsului de construcție este atribuită unor lacune ale standardelor armonizate, astfel cum apar la articolul 46 alineatul (5) litera (b), Comisia informează organismul sau organismele de standardizare europene relevante și înaintează cazul comitetului permanent instituit prin articolul 5 din Directiva 98/34/CE. Comitetul respectiv se consultă cu organismele de standardizare europene relevante și își exprimă avizul fără întârziere.

În cazul în care măsura națională este considerată justificată, iar neconformitatea produsului de construcție este atribuită unor lacune ale DEE și DTS, astfel cum apar la articolul 46 alineatul (5) litera (b), Comisia adoptă măsurile adecvate.

Articolul 48 ║

Produsele de construcție conforme care prezintă totuși un risc pentru sănătate și siguranță

(1)   În cazul în care un stat membru, în urma desfășurării unei evaluări în temeiul articolului 46 alineatul (1), constată că, deși un produs de construcție este în conformitate cu prezentul regulament, el prezintă un risc pentru sănătatea și siguranța persoanelor sau pentru alte aspecte de interes public referitoare la protecție, statul membru solicită operatorului economic relevant să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că produsul de construcție în cauză, în momentul introducerii pe piață, nu mai prezintă riscul respectiv sau pentru a retrage produsul de construcție de pe piață sau pentru a-l returna de la vânzare, într-o perioadă pe atât de rezonabilă, concordantă cu natura riscului, pe cât ele o pot permite.

(2)   Operatorul economic se asigură că orice acțiuni corective sunt aplicate tuturor produsele de construcție în cauză pe care el le-a pus la dispoziție pe piață, pe tot cuprinsul Comunității.

(3)   Statul membru informează imediat Comisia și celelalte state membre. Informațiile furnizează toate detaliile disponibile, în special cele referitoare la datele necesare identificării produsului de construcție în cauză, originea și lanțul de aprovizionare referitor la produs, natura riscului implicat, natura și durata măsurilor naționale luate.

(4)   Comisia începe, fără întârziere, consultarea cu statele membre și cu operatorul sau operatorii economici relevanți și procedează la evaluarea măsurii naționale. Pe baza rezultatelor evaluării respective, Comisia ia o decizie, indicând dacă măsura este sau nu justificată și, dacă este cazul, propune măsuri adecvate.

(5)   Comisia adresează decizia sa tuturor statelor membre și o comunică imediat acestora, precum și operatorului sau operatorilor economici relevanți.

Articolul 49 ║

Neconformitatea formală

(1)   Fără a aduce atingere articolului 46, în cazul în care un stat membru constată unul din următoarele aspecte, acesta solicită operatorului economic relevant să pună capăt neconformității în cauză:

| (a) | marcajul CE este aplicat prin încălcarea articolului 7 sau a articolului 8; |
| --- | --- |

(a)

marcajul CE este aplicat prin încălcarea articolului 7 sau a articolului 8;

| (b) | marcajul CE nu a fost aplicat, în cazurile în care era necesar conform articolului 7 alineatul (1); |
| --- | --- |

(b)

marcajul CE nu a fost aplicat, în cazurile în care era necesar conform articolului 7 alineatul (1);

| (c) | declarația de performanță nu a fost realizată, în cazurile în care era necesară conform articolului 4; |
| --- | --- |

(c)

declarația de performanță nu a fost realizată, în cazurile în care era necesară conform articolului 4;

| (d) | declarația de performanță nu a fost realizată în conformitate cu articolele 4, 5 și 6; |
| --- | --- |

(d)

declarația de performanță nu a fost realizată în conformitate cu articolele 4, 5 și 6;

| (e) | documentația tehnică este fie absentă, fie incompletă. |
| --- | --- |

(e)

documentația tehnică este fie absentă, fie incompletă.

(2)   În cazul în care neconformitatea menționată la alineatul (1) persistă, statul membru ia toate măsurile necesare pentru a restricționa sau interzice accesul pe piață al produsului de construcție sau pentru a asigura că acesta este returnat de la vânzare sau retras de pe piață.

CAPITOLUL IX

Dispoziții finale

Articolul 50 ║

Modificarea anexelor

(1)   Comisia poate modifica anexele I – VI.

(2)   Măsurile respective ║ destinate să modifice elemente neesențiale din prezentul regulament, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 51 alineatul (2).

Articolul 51 ║

Comitetul

(1)   Comisia este asistată de un comitet, denumit Comitetul permanent pentru construcții.

(2)   Atunci când se face referire la prezentul alineat, se aplică articolul 5a alineatele (1) – (4) și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie.

(3)
     
  Statele membre garantează că membrii comitetului menționat la alineatul (1) sunt independenți de părțile implicate în evaluarea conformității produselor de construcție.

Articolul 52 ║

Abrogarea

(1)   Directiva 89/106/CEE se abrogă.

(2)   Trimiterile la directiva abrogată se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament.

Articolul 53 ║

Dispoziții tranzitorii

(1)   Produsele de construcție care au fost introduse pe piață în conformitate cu Directiva 89/106/CEE înainte de 1 iulie 2011 se consideră conforme cu prezentul regulament.

(2)   Fabricanții și importatorii pot face o declarație de performanță pe baza unui certificat de conformitate sau pe baza unei declarații de conformitate, care a fost emisă înainte de 1 iulie 2011, în conformitate cu Directiva 89/106/CEE.

(3)   Ghidurile de aprobare tehnică europeană care au fost publicate înainte de 1 iulie 2011 în conformitate cu articolul 11 din Directiva 89/106/CEE
  , precum și interpretările comune ale procedurilor de evaluare a produselor de construcție adoptate de Organizația Europeană pentru Agremente Tehnice (EOTA) înainte de 1 iulie 2011 pe baza articolului 9 alineatul (2) din Directiva 89/106/CEE,
  pot fi utilizate ca DEE-uri.
  Atunci când Comisia consideră că s-a atins un nivel suficient de expertiză tehnică și științifică în ceea ce privește orientările europene de aprobare tehnică, aceasta încredințează organismelor europene de standardizare mandatul de a stabili un standard armonizat pe baza respectivelor orientări, în conformitate cu articolul 20 alineatul (4).

(4)   Fabricanții și importatorii pot utiliza aprobările tehnice europene emise în conformitate cu articolul 9 al Directivei 89/106/CEE înainte de 1 iulie 2011 ca evaluări tehnice europene, pe toată durata perioadei de validitate a aprobărilor respective.

Articolul 54 ║

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

║ Articolele 3 – 21, 26, 27, ║ 28, ║ 46 – 50, 52 și 53, precum și anexele I, II, III și VI se aplică începând cu data de 1 iulie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ║

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  Avizul din 25 februarie 2009 (nepublicat încă în JO).

1

Avizul din 25 februarie 2009 (nepublicat încă în JO).

(2)  JO C ║

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 24 aprilie 2009.

3

Poziția Parlamentului European din 24 aprilie 2009.

(4)  JO L 40, 11.2.1989, p. 12. ║

4

(5)  
  JO L 218, 13.8.2008, p. 30.

5

JO L 218, 13.8.2008, p. 30.

(6)  
  JO L 218, 13.8.2008, p. 82.

6

JO L 218, 13.8.2008, p. 82.

(7)  
  JO C 91, 16.4.2003, p. 7. .

7

JO C 91, 16.4.2003, p. 7. .

(8)  
  JO L 204, 21.7.1998, p. 37.

8

JO L 204, 21.7.1998, p. 37.

(9)  
  JO L 218, 13.8.2008, p. 21.

9

JO L 218, 13.8.2008, p. 21.

(10)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23 . ║

10

(11)  JO L 124, 20.5.2003, p. 36.

11

(12)  
  5 ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

12

5 ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Vineri, 24 aprilie 2009ANEXA I

Cerințe de bază pentru lucrări

Lucrările de construcții, atât în ansamblu cât și în părțile lor separate, trebuie să corespundă utilizării propuse
  , luând în considerare sănătatea și siguranța persoanelor implicate de-a lungul întregului ciclu de viață al lucrărilor
  .

În condițiile unei întrețineri normale, cerințele de bază pentru lucrări asigură o durată de utilizare rezonabilă din punct de vedere economic.

1.   REZISTENȚA MECANICĂ ȘI STABILITATEA

Lucrările de construcții trebuie proiectate și construite astfel încât sarcinile care pot fi exercitate asupra lor în timpul construirii și utilizării să nu ducă la niciunul din următoarele:

| (a) | prăbușirea întregii lucrări sau a unei părți a acesteia; |
| --- | --- |

(a)

prăbușirea întregii lucrări sau a unei părți a acesteia;

| (b) | deformări majore de o amploare inadmisibilă; |
| --- | --- |

(b)

deformări majore de o amploare inadmisibilă;

| (c) | deteriorarea altor părți ale lucrării sau a instalațiilor sau a echipamentelor instalate ca urmare a unor deformări majore a scheletului de susținere; |
| --- | --- |

(c)

deteriorarea altor părți ale lucrării sau a instalațiilor sau a echipamentelor instalate ca urmare a unor deformări majore a scheletului de susținere;

| (d) | deteriorare disproporționată față de evenimentul cauzator inițial. |
| --- | --- |

(d)

deteriorare disproporționată față de evenimentul cauzator inițial.

2.   SIGURANȚA ÎN CAZ DE INCENDIU

Lucrările de construcții trebuie să fie proiectate și construite în așa fel încât, în caz de incendiu:

| (a) | capacitatea portantă a construcției să poată fi asumată pe o perioadă determinată, |
| --- | --- |

(a)

capacitatea portantă a construcției să poată fi asumată pe o perioadă determinată,

| (b) | apariția și propagarea focului și a fumului în interiorul lucrărilor să fie limitate, |
| --- | --- |

(b)

apariția și propagarea focului și a fumului în interiorul lucrărilor să fie limitate,

| (c) | extinderea focului către lucrările de construcții învecinate să fie limitată, |
| --- | --- |

(c)

extinderea focului către lucrările de construcții învecinate să fie limitată,

| (d) | să fie luată în considerare siguranța echipelor de salvare. |
| --- | --- |

(d)

să fie luată în considerare siguranța echipelor de salvare.

3.   IGIENĂ, SĂNĂTATE ȘI PROTECȚIA MEDIULUI

Lucrările de construcții trebuie să fie astfel proiectate și construite încât să nu reprezinte o amenințare pentru igiena, sănătatea
  sau siguranța lucrătorilor,
  ocupanților și vecinilor
  de-a lungul întregului lor ciclu de viață,
  nici să exercite un impact exagerat de mare asupra calității mediului sau a climei pe întreaga lor durată de viață, în cursul construirii, utilizării, demolării, în special ca rezultat al oricărora din următoarele:

| (a) | emanații de gaze toxice; |
| --- | --- |

(a)

emanații de gaze toxice;

| (b) | emisii de substanțe periculoase, de compuși organici volatili (COV), de gaze care produc efect de seră sau de particule periculoase în aerul din interior sau în atmosferă; |
| --- | --- |

(b)

emisii de substanțe periculoase, de compuși organici volatili (COV), de gaze care produc efect de seră sau de particule periculoase în aerul din interior sau în atmosferă;

| (c) | emisie de radiații periculoase; |
| --- | --- |

(c)

emisie de radiații periculoase;

| (d) | scurgerea de substanțe periculoase în apa potabilă, apa freatică, apa marină sau în sol; |
| --- | --- |

(d)

scurgerea de substanțe periculoase în apa potabilă, apa freatică, apa marină sau în sol;

| (e) | evacuarea improprie a apei reziduale, emisia de fum sau eliminarea improprie a reziduurilor solide sau lichide; |
| --- | --- |

(e)

evacuarea improprie a apei reziduale, emisia de fum sau eliminarea improprie a reziduurilor solide sau lichide;

| (f) | prezenței igrasiei în anumite părți ale lucrării sau pe suprafețe din interiorul lucrării. |
| --- | --- |

(f)

prezenței igrasiei în anumite părți ale lucrării sau pe suprafețe din interiorul lucrării.

4.   SIGURANȚA UTILIZĂRII

Lucrările de construcție trebuie proiectate și construite astfel încât să nu prezinte riscuri inacceptabile de accidente în cursul funcționării sau utilizării, cum ar fi prăbușiri, căderi, ciocniri, arsuri, electrocutări și leziuni cauzate de explozii.

5.   PROTECȚIA ÎMPOTRIVA ZGOMOTULUI

Lucrările de construcții trebuie proiectate și construite astfel încât zgomotul perceput de către ocupanți sau de către persoane aflate în apropiere să fie menținut la un nivel la care sănătatea lor să nu fie periclitată și să le permită să doarmă, să se odihnească și să lucreze în condiții satisfăcătoare.

6.   ECONOMIA DE ENERGIE ȘI IZOLAREA TERMICĂ

Lucrările de construcții cu instalațiile lor de încălzire, răcire,
  iluminare
  și ventilare trebuie astfel proiectate și construite încât consumul de energie necesar funcționării să fie mic, ținând cont de condițiile locale de climă și de ocupanți.
  De asemenea, produsele de construcție trebuie să fie eficiente din punct de vedere energetic; acestea trebuie să utilizeze o cantitate cât se poate de mică de energie pe durata ciclului lor de viață.

7.   UTILIZAREA DURABILĂ A RESURSELOR NATURALE

Lucrările de construcții trebuie astfel proiectate, construite și demolate încât utilizarea resurselor naturale să fie durabilă și să asigure
  cel puțin
  următoarele:

| (a) | reciclabilitatea lucrărilor de construcții, a materialelor și părților componente, după demolare; |
| --- | --- |

(a)

reciclabilitatea lucrărilor de construcții, a materialelor și părților componente, după demolare;

| (b) | durabilitatea lucrărilor de construcții; |
| --- | --- |

(b)

durabilitatea lucrărilor de construcții;

| (c) | utilizarea la lucrările de construcții a unor materii prime și secundare compatibile cu mediul. |
| --- | --- |

(c)

utilizarea la lucrările de construcții a unor materii prime și secundare compatibile cu mediul.

Vineri, 24 aprilie 2009ANEXA II

Procedura de adoptare a documentației de evaluare europene și de emitere a evaluării tehnice europene pentru produsele de construcție care nu intră sau nu intră în totalitate în domeniul unui standard armonizat

| 1. | Organismul de evaluate tehnică (OET) efectuează evaluarea și emite evaluarea tehnică europeană (ETE) în domeniul de produse pentru care a fost desemnat.
  Dispozițiile prezentei anexe referitoare la fabricanți se aplică și importatorilor. |
| --- | --- |

1.

Organismul de evaluate tehnică (OET) efectuează evaluarea și emite evaluarea tehnică europeană (ETE) în domeniul de produse pentru care a fost desemnat.

Dispozițiile prezentei anexe referitoare la fabricanți se aplică și importatorilor.

| 2. | Elaborarea și adoptarea unui document de evaluare europeană se efectuează în conformitate cu punctele 2.1 – 2.11.









  2.1. | În coordonare cu organismele de evaluare tehnică ale pieței de destinație alese, organismul de evaluare tehnică responsabil realizează evaluarea potrivit dispozițiilor celui de-al doilea contract și ale proiectului de program de lucru, emite evaluarea tehnică europeană corespunzătoare și o comunică Comisiei, precum și tuturor celorlalte OET-uri desemnate pentru aceeași gamă de produse în conformitate cu anexa V tabelul 1. |
| --- | --- | --- |

2.

Elaborarea și adoptarea unui document de evaluare europeană se efectuează în conformitate cu punctele 2.1 – 2.11.

2.1.

În coordonare cu organismele de evaluare tehnică ale pieței de destinație alese, organismul de evaluare tehnică responsabil realizează evaluarea potrivit dispozițiilor celui de-al doilea contract și ale proiectului de program de lucru, emite evaluarea tehnică europeană corespunzătoare și o comunică Comisiei, precum și tuturor celorlalte OET-uri desemnate pentru aceeași gamă de produse în conformitate cu anexa V tabelul 1.

| 2.2. | OET-ul care primește o cerere de ETE (denumit în continuare „OET-ul responsabil”) pentru un produs de construcție informează organizația OET-urilor menționată la articolul 25 alineatul (1) și Comisia despre conținutul cererii și despre referirea la decizia Comisiei de evaluare și verificare a constanței performanței, pe care OET intenționează să o aplice acestui produs sau despre lipsa unei astfel de decizii din partea Comisiei. |
| --- | --- |

2.2.

OET-ul care primește o cerere de ETE (denumit în continuare „OET-ul responsabil”) pentru un produs de construcție informează organizația OET-urilor menționată la articolul 25 alineatul (1) și Comisia despre conținutul cererii și despre referirea la decizia Comisiei de evaluare și verificare a constanței performanței, pe care OET intenționează să o aplice acestui produs sau despre lipsa unei astfel de decizii din partea Comisiei.

| 2.3. | În acord cu celelalte OET-uri, OET-ul responsabil realizează evaluarea potrivit dispozițiilor celui de-al doilea contract și ale proiectului de program de lucru, emite evaluarea tehnică europeană corespunzătoare și o comunică Comisiei, precum și tuturor celorlalte OET-uri desemnate pentru aceeași gamă de produse în conformitate cu anexa V tabelul 1. |
| --- | --- |

2.3.

În acord cu celelalte OET-uri, OET-ul responsabil realizează evaluarea potrivit dispozițiilor celui de-al doilea contract și ale proiectului de program de lucru, emite evaluarea tehnică europeană corespunzătoare și o comunică Comisiei, precum și tuturor celorlalte OET-uri desemnate pentru aceeași gamă de produse în conformitate cu anexa V tabelul 1.

| 2.4. | OET-ul responsabil obține, în cooperare cu fabricantul, informațiile relevante despre produs și despre utilizarea sa propusă. OET-ul responsabil informează fabricantul dacă produsul face obiectul, integral sau parțial, unei alte specificații tehnice armonizate. OET-ul responsabil redactează apoi un proiect de prim contract care trebuie încheiat cu fabricantul, definind termenii elaborării programului lucrării. |
| --- | --- |

2.4.

OET-ul responsabil obține, în cooperare cu fabricantul, informațiile relevante despre produs și despre utilizarea sa propusă. OET-ul responsabil informează fabricantul dacă produsul face obiectul, integral sau parțial, unei alte specificații tehnice armonizate. OET-ul responsabil redactează apoi un proiect de prim contract care trebuie încheiat cu fabricantul, definind termenii elaborării programului lucrării.

| 2.5. | În termen de o lună de la încheierea primului contract, fabricantul trimite OET-ului responsabil un dosar tehnic descriind produsul, utilizarea propusă și detalii referitoare la controlul din fabrică al producției pe care îl aplică. |
| --- | --- |

2.5.

În termen de o lună de la încheierea primului contract, fabricantul trimite OET-ului responsabil un dosar tehnic descriind produsul, utilizarea propusă și detalii referitoare la controlul din fabrică al producției pe care îl aplică.

| 2.6. | În termen de o lună de la primirea dosarului tehnic, OET-ul responsabil pregătește și trimite fabricantului proiectul celui de-al doilea contract și proiectul de program al lucrării, conținând în detaliu toate aspectele și acțiunile pe care el le va întreprinde în vederea evaluării performanței caracteristicilor esențiale ale produsului în contextul utilizării sale propuse. Proiectul de program al lucrării include cel puțin următoarele părți:






  (a) | partea 1: programul de evaluare indicând metodele de testare, metodele de calculare, metodele descriptive, parametri și toate celelalte mijloace, inclusiv criteriile de evaluare considerate potrivite pentru identificarea produsului, pentru evaluarea performanței caracteristicilor sale esențiale în contextul utilizării propuse și aspectele referitoare la durabilitate ale caracteristicilor esențiale; |
| --- | --- | --- |

2.6.

În termen de o lună de la primirea dosarului tehnic, OET-ul responsabil pregătește și trimite fabricantului proiectul celui de-al doilea contract și proiectul de program al lucrării, conținând în detaliu toate aspectele și acțiunile pe care el le va întreprinde în vederea evaluării performanței caracteristicilor esențiale ale produsului în contextul utilizării sale propuse. Proiectul de program al lucrării include cel puțin următoarele părți:

(a)

partea 1: programul de evaluare indicând metodele de testare, metodele de calculare, metodele descriptive, parametri și toate celelalte mijloace, inclusiv criteriile de evaluare considerate potrivite pentru identificarea produsului, pentru evaluarea performanței caracteristicilor sale esențiale în contextul utilizării propuse și aspectele referitoare la durabilitate ale caracteristicilor esențiale;

| (b) | partea 2: activitățile legate de inspecția inițială a fabricii în care este fabricat produsul care face obiectul cererii; |
| --- | --- |

(b)

partea 2: activitățile legate de inspecția inițială a fabricii în care este fabricat produsul care face obiectul cererii;

| (c) | partea 3: locurile vor fi efectuate unde testele; |
| --- | --- |

(c)

partea 3: locurile vor fi efectuate unde testele;

| (d) | partea 4: timpul și costurile estimate. |
| --- | --- |

(d)

partea 4: timpul și costurile estimate.

| 2.7. | După încheierea celui de-al doilea contract între OET-ul responsabil și fabricant, conținând programul agreat al lucrării, OET-ul responsabil trimite partea 1 a programului lucrării împreună cu partea din dosarul tehnic care se referă la descrierea produsului și utilizarea sa propusă, tuturor celorlalte OET-uri desemnate pentru același domeniu de produse, menționat în tabelul 1 din anexa V. OET-urile respective se constituie într-un grup de lucru care este coordonat de OET-ul responsabil.

  Fabricantul poate solicita audierea de către grupul de lucru susmenționat a unui expert științific independent la alegerea sa pentru a completa informațiile puse la dispoziția OET-urilor. Grupul de lucru este obligat să organizeze o astfel de audiere.

  În decurs de două săptămâni de la primirea respectivelor documente de către toate OET-urile în cauză, grupul de lucru stabilește un proiect de DEE, care conține metodele de evaluare și criteriile de performanță ale caracteristicilor esențiale relevante, pe baza părții 1 a programului lucrării și pe baza contribuțiilor tehnice pertinente și justificate ale membrilor săi. |
| --- | --- |

2.7.

După încheierea celui de-al doilea contract între OET-ul responsabil și fabricant, conținând programul agreat al lucrării, OET-ul responsabil trimite partea 1 a programului lucrării împreună cu partea din dosarul tehnic care se referă la descrierea produsului și utilizarea sa propusă, tuturor celorlalte OET-uri desemnate pentru același domeniu de produse, menționat în tabelul 1 din anexa V. OET-urile respective se constituie într-un grup de lucru care este coordonat de OET-ul responsabil.

În decurs de două săptămâni de la primirea respectivelor documente de către toate OET-urile în cauză, grupul de lucru stabilește un proiect de DEE, care conține metodele de evaluare și criteriile de performanță ale caracteristicilor esențiale relevante, pe baza părții 1 a programului lucrării și pe baza contribuțiilor tehnice pertinente și justificate ale membrilor săi.

| 2.8. | Proiectul de DEE este comunicat apoi OET-ului responsabil, împreună cu partea relevantă din dosarul tehnic, care conține descrierea produsului și utilizarea sa propusă, către toate OET-urile.
  În decurs de două săptămâni, aceste alte OET-uri comunică OET-ului responsabil informațiile relevante despre reglementările naționale referitoare la clădiri, precum și alte dispoziții legale sau administrative aplicabile produsului și utilizării sale propuse, după caz. OET-ul responsabil informează membrii grupului de lucru și fabricantul despre conținutul acestor contribuții. |
| --- | --- |

2.8.

Proiectul de DEE este comunicat apoi OET-ului responsabil, împreună cu partea relevantă din dosarul tehnic, care conține descrierea produsului și utilizarea sa propusă, către toate OET-urile.

În decurs de două săptămâni, aceste alte OET-uri comunică OET-ului responsabil informațiile relevante despre reglementările naționale referitoare la clădiri, precum și alte dispoziții legale sau administrative aplicabile produsului și utilizării sale propuse, după caz. OET-ul responsabil informează membrii grupului de lucru și fabricantul despre conținutul acestor contribuții.

| 2.9. | OET-ul responsabil include contribuțiile respective, după consultare cu grupul de lucru, în proiectul de DEE, pe care îl trimite organizației OET-urilor menționată la articolul 25 alineatul (1). După comunicarea proiectului de DEE final către fabricant, care are la dispoziție o săptămână să-și exprime opiniile,
  și după consultarea a cel puțin unei organizații profesionale desemnate de fabricant, în cazul în care acesta își exprimă dorința de a face acest lucru,
  organizația OET-urilor adoptă DEE ca document provizoriu. Organizația OET-urilor trimite fabricantului și Comisiei câte o copie a DEE provizorii adoptate. În cazul în care Comisia comunică organizației OET-urilor observațiile sale referitoare la DEE provizorie în termen de cincisprezece zile lucrătoare de la primire, aceasta va fi modificată în consecință de către organizația OET-urilor. După acest termen, OET-ul responsabil începe pregătirile pentru efectuarea evaluării. |
| --- | --- |

2.9.

OET-ul responsabil include contribuțiile respective, după consultare cu grupul de lucru, în proiectul de DEE, pe care îl trimite organizației OET-urilor menționată la articolul 25 alineatul (1). După comunicarea proiectului de DEE final către fabricant, care are la dispoziție o săptămână să-și exprime opiniile,
  și după consultarea a cel puțin unei organizații profesionale desemnate de fabricant, în cazul în care acesta își exprimă dorința de a face acest lucru,
  organizația OET-urilor adoptă DEE ca document provizoriu. Organizația OET-urilor trimite fabricantului și Comisiei câte o copie a DEE provizorii adoptate. În cazul în care Comisia comunică organizației OET-urilor observațiile sale referitoare la DEE provizorie în termen de cincisprezece zile lucrătoare de la primire, aceasta va fi modificată în consecință de către organizația OET-urilor. După acest termen, OET-ul responsabil începe pregătirile pentru efectuarea evaluării.

| 2.10. | OET-ul responsabil efectuează evaluarea în conformitate cu dispozițiile DEE provizorii adoptate și, consecutiv, emite ETE corespunzătoare. |
| --- | --- |

2.10.

OET-ul responsabil efectuează evaluarea în conformitate cu dispozițiile DEE provizorii adoptate și, consecutiv, emite ETE corespunzătoare.

| 2.11. | De îndată ce OET-ul responsabil a emis prima ETE pe baza unei anumite DEE, această DEE va fi ajustată, dacă este cazul, de organizația OET-urilor pe baza unei propuneri din partea OET-ului responsabil. DEE finală este apoi adoptată de către organizația OET-urilor și trimisă Comisiei. Comisia publică trimiterea la DEE finală în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

2.11.

De îndată ce OET-ul responsabil a emis prima ETE pe baza unei anumite DEE, această DEE va fi ajustată, dacă este cazul, de organizația OET-urilor pe baza unei propuneri din partea OET-ului responsabil. DEE finală este apoi adoptată de către organizația OET-urilor și trimisă Comisiei. Comisia publică trimiterea la DEE finală în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.

| 3. | În cazul în care trimiterea la DEE finală a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, pregătirile pentru ETE-uri pe baza oricăror cereri ulterioare, referitoare la produse de construcție cu caracteristici esențiale similare în contextul unei utilizări propuse, conform primei cereri, se efectuează în conformitate cu această DEE finală. |
| --- | --- |

3.

În cazul în care trimiterea la DEE finală a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, pregătirile pentru ETE-uri pe baza oricăror cereri ulterioare, referitoare la produse de construcție cu caracteristici esențiale similare în contextul unei utilizări propuse, conform primei cereri, se efectuează în conformitate cu această DEE finală.

| 4. | Un reprezentant al Comisiei poate asista, ca observator, la toate întrunirile grupului de lucru menționat la punctul 2.7. |
| --- | --- |

4.

Un reprezentant al Comisiei poate asista, ca observator, la toate întrunirile grupului de lucru menționat la punctul 2.7.

| 5. | Dacă nu există acord între toate OET-urile și fabricant asupra DEE, organizația OET-urilor prezintă această chestiune Comisiei în vederea unei rezolvări corespunzătoare. |
| --- | --- |

5.

Dacă nu există acord între toate OET-urile și fabricant asupra DEE, organizația OET-urilor prezintă această chestiune Comisiei în vederea unei rezolvări corespunzătoare.

Vineri, 24 aprilie 2009ANEXA III

▐

| 1. | Nr. ... (cod unic de identificare al produsului) |
| --- | --- |

1.

Nr. ... (cod unic de identificare al produsului)

| 2. | Numele sau marca de identificare și adresa (reprezentantului autorizat al) fabricantului:
  ...
  ... |
| --- | --- |

2.

Numele sau marca de identificare și adresa (reprezentantului autorizat al) fabricantului:

...

...

| 3. | Această declarația de performanță este emisă pe răspunderea exclusivă a fabricantului:
  ...
  ... |
| --- | --- |

3.

Această declarația de performanță este emisă pe răspunderea exclusivă a fabricantului:

...

...

| 4. | Identificare produsului (permițând trasabilitatea)
  și menționarea utilizării generice prevăzute
  :
  ...
  ... |
| --- | --- |

4.

Identificare produsului (permițând trasabilitatea)
  și menționarea utilizării generice prevăzute
  :

...

...

| 5. | Performanța produsului identificat mai sus este în conformitate cu performanțele declarate la punctul 7. |
| --- | --- |

5.

Performanța produsului identificat mai sus este în conformitate cu performanțele declarate la punctul 7.

| 6. | ... (nume, numărul organismului notificat, dacă este relevant)
  a efectuat ... (descrierea intervenției)
  și a emis ... (certificatul de conformitate al produsului, certificatul de conformitate rezultat în urma controlului din fabrică al producției, rezultatele testelor – dacă este relevant):


  în conformitate cu sistemul ... [nr.] de evaluare și verificare a constanței performanței


  ...
  ... |
| --- | --- |

6.

... (nume, numărul organismului notificat, dacă este relevant)

a efectuat ... (descrierea intervenției)

și a emis ... (certificatul de conformitate al produsului, certificatul de conformitate rezultat în urma controlului din fabrică al producției, rezultatele testelor – dacă este relevant):

în conformitate cu sistemul ... [nr.] de evaluare și verificare a constanței performanței

...

...

| 7. | Declarația de performanță (listă, nivele sau clase și trimitere la specificația tehnică armonizată corespunzătoare/documentația tehnică specifică utilizată la evaluarea performanței caracteristicilor esențiale declarate)







  Numele caracteristicilor esențiale declarate | Nivel sau clasă de performanță ale caracteristicilor esențiale declarate | Trimiterea la specificația tehnică armonizată / documentația tehnică specifică |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

7.

Declarația de performanță (listă, nivele sau clase și trimitere la specificația tehnică armonizată corespunzătoare/documentația tehnică specifică utilizată la evaluarea performanței caracteristicilor esențiale declarate)

Numele caracteristicilor esențiale declarate

Nivel sau clasă de performanță ale caracteristicilor esențiale declarate

Trimiterea la specificația tehnică armonizată / documentația tehnică specifică

Semnat pentru și în numele: ...

| ...
  (locul și data emiterii) | ...
  (numele, funcția)(semnătura) |
| --- | --- |

...

(locul și data emiterii)

...

(numele, funcția)(semnătura)

Vineri, 24 aprilie 2009ANEXA IV

Substanțe periculoase care trebuie declarate în declarația de performanță

1.
     
  Substanțe de cea mai mare îngrijorare

| (a) | substanțele aflate pe lista substanțelor identificate în vederea unei eventuale includeri din REACH (Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) și de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice (1); |
| --- | --- |

(a)

substanțele aflate pe lista substanțelor identificate în vederea unei eventuale includeri din REACH (Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) și de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice (1);

| (b) | substanțele persistente, bioacumulabile sau toxice (PBT) în conformitate cu REACH (Regulamentul (CE) nr. 1907/2006); |
| --- | --- |

(b)

substanțele persistente, bioacumulabile sau toxice (PBT) în conformitate cu REACH (Regulamentul (CE) nr. 1907/2006);

| (c) | substanțele foarte persistente sau foarte bioacumulabile (vPvB) în conformitate cu REACH (Regulamentul (CE) nr. 1907/2006); |
| --- | --- |

(c)

substanțele foarte persistente sau foarte bioacumulabile (vPvB) în conformitate cu REACH (Regulamentul (CE) nr. 1907/2006);

| (d) | substanțele cancerigene, mutagene și toxice pentru reproducere, de categoria 1 sau 2 în conformitate cu Directiva 67/548/CEE a Consiliului din 27 iunie 1967 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative referitoare la clasificarea, ambalarea și etichetarea substanțelor periculoase (2). |
| --- | --- |

(d)

substanțele cancerigene, mutagene și toxice pentru reproducere, de categoria 1 sau 2 în conformitate cu Directiva 67/548/CEE a Consiliului din 27 iunie 1967 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative referitoare la clasificarea, ambalarea și etichetarea substanțelor periculoase (2).

2.
     
  Substanțe cu anumite clasificări

Substanțele care întrunesc criteriile de clasificare stabilite prin Directiva 67/548/CEE pentru următoarele categorii:

| (a) | cancerigene, mutagene și toxice pentru reproducere de categoria 3; |
| --- | --- |

(a)

cancerigene, mutagene și toxice pentru reproducere de categoria 3;

| (b) | substanțe caracterizate prin toxicitate cronică (R48); |
| --- | --- |

(b)

substanțe caracterizate prin toxicitate cronică (R48);

| (c) | substanțe periculoase pentru mediu cu posibile efecte pe termen lung (R50-53); |
| --- | --- |

(c)

substanțe periculoase pentru mediu cu posibile efecte pe termen lung (R50-53);

| (d) | substanțe care diminuează stratul de ozon (R59); |
| --- | --- |

(d)

substanțe care diminuează stratul de ozon (R59);

| (e) | substanțe care pot avea efecte de sensibilizare prin inhalare (R42); |
| --- | --- |

(e)

substanțe care pot avea efecte de sensibilizare prin inhalare (R42);

| (f) | substanțe care pot avea efecte de sensibilizare în urma contactului cu pielea (R43). |
| --- | --- |

(f)

substanțe care pot avea efecte de sensibilizare în urma contactului cu pielea (R43).

3.
     
  Substanțele periculoase prioritare

Substanțele periculoase prioritare, enumerate în anexa X la Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (3) (directiva-cadru privind apa).

---

(1)  

  JO L 396, 30.12.2006, p. 1.

(2)  

  JO 196, 16.8.1967, p. 1.

(3)  

  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

Vineri, 24 aprilie 2010ANEXA V

Domeniile de produse și cerințele pentru organismele de evaluare tehnică

Tabel 1 –   Domenii de produse

| Codul domeniului | Domeniul produsului | Familii de produse de construcție |
| --- | --- | --- |
| A | INGINERIE CIVILĂ | Geotextile și produse înrudite – Dispozitive circulante – Pardoseli, pavaje și finisaje pentru drumuri – Agregate – Produse de construcție pentru drumuri – Țevi, rezervoare și auxiliare care nu vin în contact cu apa, compatibile cu consumul uman – Suporturi pentru pardoseli inclusiv pardoseli suspendate cu pământ, drumuri sau alte zone de pasaj – Asfalt pentru straturi ultrafine – Produse destinate apelor reziduale – Kituri de protecție împotriva pietrelor – Kituri de aplicare a lichidelor destinate hidrofugării punții podurilor – Îmbinări expandabile pentru poduri rutiere |
| B | UNITĂȚI TOTAL/PARȚIAL PREFABRICATE PENTRU CONSTRUCȚII | Kituri de prefabricate din grinzi și bușteni pentru construcții – Kituri pentru construcții destinate păstrării la frig și kituri pentru învelirea construcțiilor destinate păstrării la frig – Unități din prefabricate pentru construcții – Kituri pentru grinzi din beton – Kituri pentru grinzi din metal |
| C | MATERIALE ȘI COMPONENTE PORTANTE | Produse de cherestea structurală și auxiliare – Ciment, var pentru construcții și alți lianți pe bază de apă – Oțel de ranforsare și pretensionare pentru beton – Produse metalice structurale și auxiliare – Produse pentru beton, mortar și tencuială – Sprijinitori structurali – Produse prefabricate din beton – Kituri de prefabricate pentru scări – Bârne și piloni ușori din material lemnos compozit – Kituri de posttensionare pentru structuri pretensionate – Bolțuri de ancorare |
| D | ACOPERIȘURI ȘI ÎNVELITORI PENTRU CONSTRUCȚII | Kituri de perdele pentru ziduri – Învelișuri pentru acoperișuri, iluminatoare pentru acoperișuri, ferestre pentru acoperișuri și produse auxiliare – Sticlă plană, sticlă profilată și produse din sticlă masivă – Uși și ferestre de interior și exterior, deschizători pentru acoperișuri și iluminatoare pentru poduri – Kituri de aplicare a lichidelor destinate hidrofugării acoperișurilor – Kituri pentru armături exterioare – Sisteme de izolare a structurilor de sticlă – Kituri pentru membrane flexibile fixate mecanic de hidrofugare a acoperișurilor – Panouri de învelire prefabricate portante pe bază de lemn și panouri autoportante ușoare din materiale compozite |
| E | COMPONENTE/KITURI DE INTERIOR/EXTERIOR PENTRU CLĂDIRI | Dispozitive sanitare – Panouri pe bază de lemn – Cărămizi și produse înrudite – Finisaje de interior și exterior pentru tavane – Produse din gips – Kituri de separare pentru interior – Kituri de învelire hidrofuge pentru pardoseli și pereți ale încăperilor supuse umezelii – Kituri de cofraje permanente neportante pe bază de cărămizi cu perforații sau de panouri din materiale izolante și/sau beton |
| F | ÎNCĂLZIRE/VENTILARE/IZOLARE | Șemineuri, hornuri și produse specifice – Dispozitive de încălzire pentru spații individuale – Produse de izolare termică – Kituri compozite pentru izolare termică externă – Kituri de izolare inversată a acoperișurilor – Învelitori |
| G | ETANȘORI/ADEZIVI DE FIXARE | Adezivi pentru construcții – Cuie pentru îmbinări structurale / Conectori – Plăci tridimensionale îmbinate în cuie – Bolțuri de ancorare / Șuruburi – Plăci de perete din oțel inoxidabil. – Jgheaburi cavitare – Fixatori pentru armături exterioare de perete și acoperișuri orizontale sau înclinate – Conectori pentru elemente de beton tip sandviș – Etanșori de gaz și apă pentru conducte de perete și pardosea – Kituri, profile și benzi de etanșare – Componente pentru îmbinare etanșă – Fixatori suspendați elastici – Bastoane de tensionare – Închizătoare într-un singur punct – Tratamente de învelire și impermeabilizare a suprafețelor – Închizătoare de aliniere pentru acoperișuri, pereți și pentru uzul la interior – Tratamente / produse de hidrofugare |
| H | PRODUSE DE PROTECȚIE ÎMPOTRIVA FOCULUI ȘI ÎNRUDITE | Alarme de incendiu, detectori de foc, instrumente fixe de luptă împotriva focului, produse de control al focului și fumului și de prevenire a exploziilor – Produse de stingere, etanșeizare sau protecție împotriva focului. |
| I | INSTALAȚII ELECTRICE | Orice produs de construcție destinat unei instalații electrice. |
| J | INSTALAȚII DE GAZ | Orice produs de construcție destinat unei instalații de gaz. |
| K | APROVIZIONARE CU APĂ ȘI CANALIZARE | Kit cuprinzând un sifon cu închidere parțială mecanică, montat într-un șanț fără sifon – Kit pentru acoperirea gurilor de vizitare cuprinzând un capac și inele suplimentare din plastic având diferite scopuri – Kituri de țevi pentru apă rece și caldă, inclusiv cele compatibile cu consumul uman – Sisteme de țevi pentru drenaj și canalizare cu sau fără presiune – Racorduri flexibile pentru canalizare gravitațională și sub presiune și țevi de drenaj – Toalete care generează compost |

Codul domeniului

Domeniul produsului

Familii de produse de construcție

A

INGINERIE CIVILĂ

Geotextile și produse înrudite – Dispozitive circulante – Pardoseli, pavaje și finisaje pentru drumuri – Agregate – Produse de construcție pentru drumuri – Țevi, rezervoare și auxiliare care nu vin în contact cu apa, compatibile cu consumul uman – Suporturi pentru pardoseli inclusiv pardoseli suspendate cu pământ, drumuri sau alte zone de pasaj – Asfalt pentru straturi ultrafine – Produse destinate apelor reziduale – Kituri de protecție împotriva pietrelor – Kituri de aplicare a lichidelor destinate hidrofugării punții podurilor – Îmbinări expandabile pentru poduri rutiere

B

UNITĂȚI TOTAL/PARȚIAL PREFABRICATE PENTRU CONSTRUCȚII

Kituri de prefabricate din grinzi și bușteni pentru construcții – Kituri pentru construcții destinate păstrării la frig și kituri pentru învelirea construcțiilor destinate păstrării la frig – Unități din prefabricate pentru construcții – Kituri pentru grinzi din beton – Kituri pentru grinzi din metal

C

MATERIALE ȘI COMPONENTE PORTANTE

Produse de cherestea structurală și auxiliare – Ciment, var pentru construcții și alți lianți pe bază de apă – Oțel de ranforsare și pretensionare pentru beton – Produse metalice structurale și auxiliare – Produse pentru beton, mortar și tencuială – Sprijinitori structurali – Produse prefabricate din beton – Kituri de prefabricate pentru scări – Bârne și piloni ușori din material lemnos compozit – Kituri de posttensionare pentru structuri pretensionate – Bolțuri de ancorare

D

ACOPERIȘURI ȘI ÎNVELITORI PENTRU CONSTRUCȚII

Kituri de perdele pentru ziduri – Învelișuri pentru acoperișuri, iluminatoare pentru acoperișuri, ferestre pentru acoperișuri și produse auxiliare – Sticlă plană, sticlă profilată și produse din sticlă masivă – Uși și ferestre de interior și exterior, deschizători pentru acoperișuri și iluminatoare pentru poduri – Kituri de aplicare a lichidelor destinate hidrofugării acoperișurilor – Kituri pentru armături exterioare – Sisteme de izolare a structurilor de sticlă – Kituri pentru membrane flexibile fixate mecanic de hidrofugare a acoperișurilor – Panouri de învelire prefabricate portante pe bază de lemn și panouri autoportante ușoare din materiale compozite

E

COMPONENTE/KITURI DE INTERIOR/EXTERIOR PENTRU CLĂDIRI

Dispozitive sanitare – Panouri pe bază de lemn – Cărămizi și produse înrudite – Finisaje de interior și exterior pentru tavane – Produse din gips – Kituri de separare pentru interior – Kituri de învelire hidrofuge pentru pardoseli și pereți ale încăperilor supuse umezelii – Kituri de cofraje permanente neportante pe bază de cărămizi cu perforații sau de panouri din materiale izolante și/sau beton

F

ÎNCĂLZIRE/VENTILARE/IZOLARE

Șemineuri, hornuri și produse specifice – Dispozitive de încălzire pentru spații individuale – Produse de izolare termică – Kituri compozite pentru izolare termică externă – Kituri de izolare inversată a acoperișurilor – Învelitori

G

ETANȘORI/ADEZIVI DE FIXARE

Adezivi pentru construcții – Cuie pentru îmbinări structurale / Conectori – Plăci tridimensionale îmbinate în cuie – Bolțuri de ancorare / Șuruburi – Plăci de perete din oțel inoxidabil. – Jgheaburi cavitare – Fixatori pentru armături exterioare de perete și acoperișuri orizontale sau înclinate – Conectori pentru elemente de beton tip sandviș – Etanșori de gaz și apă pentru conducte de perete și pardosea – Kituri, profile și benzi de etanșare – Componente pentru îmbinare etanșă – Fixatori suspendați elastici – Bastoane de tensionare – Închizătoare într-un singur punct – Tratamente de învelire și impermeabilizare a suprafețelor – Închizătoare de aliniere pentru acoperișuri, pereți și pentru uzul la interior – Tratamente / produse de hidrofugare

H

PRODUSE DE PROTECȚIE ÎMPOTRIVA FOCULUI ȘI ÎNRUDITE

Alarme de incendiu, detectori de foc, instrumente fixe de luptă împotriva focului, produse de control al focului și fumului și de prevenire a exploziilor – Produse de stingere, etanșeizare sau protecție împotriva focului.

I

INSTALAȚII ELECTRICE

Orice produs de construcție destinat unei instalații electrice.

J

INSTALAȚII DE GAZ

Orice produs de construcție destinat unei instalații de gaz.

K

APROVIZIONARE CU APĂ ȘI CANALIZARE

Kit cuprinzând un sifon cu închidere parțială mecanică, montat într-un șanț fără sifon – Kit pentru acoperirea gurilor de vizitare cuprinzând un capac și inele suplimentare din plastic având diferite scopuri – Kituri de țevi pentru apă rece și caldă, inclusiv cele compatibile cu consumul uman – Sisteme de țevi pentru drenaj și canalizare cu sau fără presiune – Racorduri flexibile pentru canalizare gravitațională și sub presiune și țevi de drenaj – Toalete care generează compost

Tabel 2 –   Cerințe pentru organismele de evaluare tehnică

| Competență | Descrierea competenței | Cerință |
| --- | --- | --- |
| 1. | Analiza riscurilor |

Competență

Descrierea competenței

Cerință

1.

Analiza riscurilor

Identificarea posibilelor riscuri și beneficii determinate de utilizarea produselor de construcție inovatoare în absența unor informații tehnice consacrate/solide referitoare la performanța lor atunci când sunt folosite la lucrări de construcții.

Un OET este independent față de părțile implicate și față de orice interese private.

În plus, un OET dispune de personal cu:

| (a) | raționament tehnic întemeiat și obiectiv; |
| --- | --- |

(a)

raționament tehnic întemeiat și obiectiv;

| (b) | cunoștințe detaliate despre dispozițiile legale și despre alte cerințe în vigoare în statele membre, referitoare la domeniile de produse pentru care urmează a fi desemnat; |
| --- | --- |

(b)

cunoștințe detaliate despre dispozițiile legale și despre alte cerințe în vigoare în statele membre, referitoare la domeniile de produse pentru care urmează a fi desemnat;

| (c) | înțelegere de ansamblu a practicilor din construcții și cunoștințe tehnice detaliate, referitoare la domeniile de produse pentru care urmează a fi desemnat; |
| --- | --- |

(c)

înțelegere de ansamblu a practicilor din construcții și cunoștințe tehnice detaliate, referitoare la domeniile de produse pentru care urmează a fi desemnat;

| (d) | cunoștințe detaliate despre riscurile specifice implicate și despre aspectele tehnice ale procesului de construire; |
| --- | --- |

(d)

cunoștințe detaliate despre riscurile specifice implicate și despre aspectele tehnice ale procesului de construire;

| (e) | cunoștințe detaliate despre standardele de armonizare existente și despre metodele de testare în domeniile de produse pentru care urmează a fi desemnat; |
| --- | --- |

(e)

cunoștințe detaliate despre standardele de armonizare existente și despre metodele de testare în domeniile de produse pentru care urmează a fi desemnat;

| (f) | aptitudini lingvistice adecvate. |
| --- | --- |

(f)

aptitudini lingvistice adecvate.

| 2. | Stabilirea criteriilor tehnice |
| --- | --- |

2.

Stabilirea criteriilor tehnice

Transformarea rezultatului analizei de risc în criteriu tehnic de evaluare a comportamentului și performanței produsului de construcție referitor la îndeplinirea cerințelor naționale aplicabile;

informațiile tehnice de care au nevoie cei care participă la procesul de construire ca potențiali utilizatori ai produselor de construcție (fabricanți, proiectanți, contractori, instalatori).

| 3. | Stabilirea metodelor de evaluare |
| --- | --- |

3.

Stabilirea metodelor de evaluare

Conceperea și validarea unor metode adecvate (teste sau calcule) de evaluare a performanței caracteristicilor esențiale ale produsului, ținând cont de nivelul actual de cunoaștere.

| 4. | Determinare controlului specific din fabrică al producției |
| --- | --- |

4.

Determinare controlului specific din fabrică al producției

Înțelegerea și evaluarea procesului de fabricare a unui produs specific în vederea identificării măsurilor adecvate care asigură constanța produsului de-a lungul respectivului proces de fabricare.

Un OET dispune de personal având cunoștințe adecvate despre relația dintre procesul de fabricare și caracteristicile produsului legate de controlul din fabrică al producției.

| 5. | Evaluarea produsului |
| --- | --- |

5.

Evaluarea produsului

Evaluarea performanței caracteristicilor esențiale ale produselor de construcție pe baza metodelor armonizate în funcție de criterii armonizate.

Pe lângă cerințele enumerate la punctele 1, 2 și 3, un OET dispune de acces la mijloacele și echipamentele necesare în vederea evaluării performanței caracteristicilor esențiale ale produselor de construcție în domeniile de produse pentru care urmează a fi desemnat.

| 6. | Administrare generală |
| --- | --- |

6.

Administrare generală

Asigurarea consecvenței, fiabilității, obiectivității și trasabilității prin aplicarea constantă a metodelor de administrare adecvate.

Un OET dispune de:

| (a) | un istoric cert de respectare a bunului comportament în administrare; |
| --- | --- |

(a)

un istoric cert de respectare a bunului comportament în administrare;

| (b) | politică, cu procedurile de rigoare, de garantare a confidențialității informațiilor sensibile în interiorul OET-ului și față de toți partenerii săi; |
| --- | --- |

(b)

politică, cu procedurile de rigoare, de garantare a confidențialității informațiilor sensibile în interiorul OET-ului și față de toți partenerii săi;

| (c) | un sistem de control al documentelor pentru a garanta înregistrarea, trasabilitatea, întreținerea și arhivarea tuturor documentelor relevante; |
| --- | --- |

(c)

un sistem de control al documentelor pentru a garanta înregistrarea, trasabilitatea, întreținerea și arhivarea tuturor documentelor relevante;

| (d) | un mecanism de revizuire administrativă și audit intern pentru a garanta monitorizarea regulată a conformității cu metodele de administrare adecvate; |
| --- | --- |

(d)

un mecanism de revizuire administrativă și audit intern pentru a garanta monitorizarea regulată a conformității cu metodele de administrare adecvate;

| (e) | o procedură care permite tratarea cu obiectivitate a contestațiilor și plângerilor. |
| --- | --- |

(e)

o procedură care permite tratarea cu obiectivitate a contestațiilor și plângerilor.

Vineri, 24 aprilie 2009ANEXA VI

Evaluarea și verificarea constanței performanței

1.   SISTEME DE EVALUARE ȘI VERIFICARE A CONSTANȚEI PERFORMANȚEI

| 1.1. | Sistemul 1+:
  Declarația de performanță din partea fabricantului referitoare la caracteristicile esențiale ale produsului pe baza următoarelor elemente:






  (a) | fabricantul efectuează:






  (i) | controlul în fabrică al producției (CFP); |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

Sistemul 1+:
  Declarația de performanță din partea fabricantului referitoare la caracteristicile esențiale ale produsului pe baza următoarelor elemente:

(a)

fabricantul efectuează:

(i)

controlul în fabrică al producției (CFP);

| (ii) | testarea suplimentară a eșantioanelor recoltate în fabrică în conformitate cu un plan de testare prestabilit; |
| --- | --- |

(ii)

testarea suplimentară a eșantioanelor recoltate în fabrică în conformitate cu un plan de testare prestabilit;

| (b) | organismul notificat emite certificatul de conformitate al produsului pe baza:






  (i) | determinării tipului de produs pe baza testării de tip (inclusiv eșantionarea), a calculării tipului, pe baza valorilor tabulare sau a documentației descriptive a produsului; |
| --- | --- | --- |

(b)

organismul notificat emite certificatul de conformitate al produsului pe baza:

(i)

determinării tipului de produs pe baza testării de tip (inclusiv eșantionarea), a calculării tipului, pe baza valorilor tabulare sau a documentației descriptive a produsului;

| (ii) | inspectării inițiale a fabricii și a CFP; |
| --- | --- |

(ii)

inspectării inițiale a fabricii și a CFP;

| (iii) | supravegherii și evaluării continue a CFP; |
| --- | --- |

(iii)

supravegherii și evaluării continue a CFP;

| (iv) | auditării-testării eșantioanelor recoltate în fabrică. |
| --- | --- |

(iv)

auditării-testării eșantioanelor recoltate în fabrică.

| 1.2. | Sistemul 1:
  Declarația de performanță din partea fabricantului referitoare la caracteristicile esențiale ale produsului pe baza următoarelor elemente:






  (a) | fabricantul efectuează:






  (i) | controlul producției în fabrică; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.

Sistemul 1:
  Declarația de performanță din partea fabricantului referitoare la caracteristicile esențiale ale produsului pe baza următoarelor elemente:

(a)

fabricantul efectuează:

(i)

controlul producției în fabrică;

| (ii) | testarea suplimentară a eșantioanelor recoltate în fabrică de către fabricant în conformitate cu un plan de testare prestabilit; |
| --- | --- |

(ii)

testarea suplimentară a eșantioanelor recoltate în fabrică de către fabricant în conformitate cu un plan de testare prestabilit;

| (b) | organismul notificat emite certificatul de conformitate al produsului pe baza:






  (i) | determinării tipului de produs pe baza testării de tip (inclusiv eșantionarea), a calculării tipului, pe baza valorilor tabulare sau a documentației descriptive a produsului; |
| --- | --- | --- |

(b)

organismul notificat emite certificatul de conformitate al produsului pe baza:

(i)

determinării tipului de produs pe baza testării de tip (inclusiv eșantionarea), a calculării tipului, pe baza valorilor tabulare sau a documentației descriptive a produsului;

| (ii) | inspectării inițiale a fabricii și a CFP; |
| --- | --- |

(ii)

inspectării inițiale a fabricii și a CFP;

| (iii) | supravegherii și evaluării continue a CFP. |
| --- | --- |

(iii)

supravegherii și evaluării continue a CFP.

| 1.3. | Sistemul 2+:
  Declarația de performanță din partea fabricantului referitoare la caracteristicile esențiale ale produsului pe baza următoarelor elemente:






  (a) | fabricantul efectuează:






  (i) | determinarea tipului de produs pe baza testării de tip (inclusiv eșantionarea), a calculării tipului, pe baza valorilor tabulare sau a documentației descriptive a produsului; |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

Sistemul 2+:
  Declarația de performanță din partea fabricantului referitoare la caracteristicile esențiale ale produsului pe baza următoarelor elemente:

(a)

fabricantul efectuează:

(i)

determinarea tipului de produs pe baza testării de tip (inclusiv eșantionarea), a calculării tipului, pe baza valorilor tabulare sau a documentației descriptive a produsului;

| (ii) | controlul producției în fabrică; |
| --- | --- |

(ii)

controlul producției în fabrică;

| (iii) | testarea eșantioanelor recoltate în fabrică în conformitate cu un plan de testare prestabilit; |
| --- | --- |

(iii)

testarea eșantioanelor recoltate în fabrică în conformitate cu un plan de testare prestabilit;

| (b) | organismul notificat emite certificatul de conformitate al CFP pe baza:






  (i) | inspectării inițiale a fabricii și a CFP; |
| --- | --- | --- |

(b)

organismul notificat emite certificatul de conformitate al CFP pe baza:

(i)

inspectării inițiale a fabricii și a CFP;

| (ii) | supravegherii și evaluării continue a CFP. |
| --- | --- |

(ii)

supravegherii și evaluării continue a CFP.

| 1.4. | Sistemul 3:
  Declarația de performanță din partea fabricantului referitoare la caracteristicile esențiale ale produsului pe baza următoarelor elemente:






  (a) | fabricantul efectuează controlul în fabrică al producției; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Sistemul 3:
  Declarația de performanță din partea fabricantului referitoare la caracteristicile esențiale ale produsului pe baza următoarelor elemente:

(a)

fabricantul efectuează controlul în fabrică al producției;

| (b) | organismul notificat efectuează determinarea tipului de produs pe baza testării de tip (pe baza eșantionării efectuate de fabricant), a calculării tipului, pe baza valorilor tabulare sau a documentației descriptive a produsului; |
| --- | --- |

(b)

organismul notificat efectuează determinarea tipului de produs pe baza testării de tip (pe baza eșantionării efectuate de fabricant), a calculării tipului, pe baza valorilor tabulare sau a documentației descriptive a produsului;

| 1.5. | Sistemul 4:
  Declarația de performanță din partea fabricantului referitoare la caracteristicile esențiale ale produsului pe baza următoarelor elemente:






  (a) | fabricantul:






  (i) | efectuează determinarea tipului de produs pe baza testării de tip, a calculării tipului, pe baza valorilor tabulare sau a documentației descriptive a produsului; |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.

Sistemul 4:
  Declarația de performanță din partea fabricantului referitoare la caracteristicile esențiale ale produsului pe baza următoarelor elemente:

(a)

fabricantul:

(i)

efectuează determinarea tipului de produs pe baza testării de tip, a calculării tipului, pe baza valorilor tabulare sau a documentației descriptive a produsului;

| (ii) | efectuează controlul producției în fabrică; |
| --- | --- |

(ii)

efectuează controlul producției în fabrică;

| (b) | nu îndeplinește nicio sarcină pentru organismul notificat. |
| --- | --- |

(b)

nu îndeplinește nicio sarcină pentru organismul notificat.

2.   ORGANISMELE IMPLICATE ÎN EVALUAREA ȘI VERIFICAREA CONSTANȚEI PERFORMANȚEI

În ce privește funcția organismelor notificate implicate în evaluarea și verificarea constanței performanței produselor de construcție, se face distincție între:

| (1) | organismul de certificare: un organism notificat, guvernamental sau non-guvernamental, având competența și responsabilitatea necesare pentru a efectua o certificare în conformitate cu norme procedurale și de administrare prestabilite; |
| --- | --- |

(1)

organismul de certificare: un organism notificat, guvernamental sau non-guvernamental, având competența și responsabilitatea necesare pentru a efectua o certificare în conformitate cu norme procedurale și de administrare prestabilite;

| (2) | organismul de inspecție: un organism notificat având nivelul de organizare, de dotare cu personal, de competență și de integritate necesare pentru a îndeplini, conform unor criterii specificate, următoarele funcții: evaluarea, recomandarea acceptării și auditarea în consecință a operațiunilor de control desfășurate de fabricanți, precum și selectarea și evaluarea produselor de construcție la nivelul fabricii, în conformitate cu criterii specifice; |
| --- | --- |

(2)

organismul de inspecție: un organism notificat având nivelul de organizare, de dotare cu personal, de competență și de integritate necesare pentru a îndeplini, conform unor criterii specificate, următoarele funcții: evaluarea, recomandarea acceptării și auditarea în consecință a operațiunilor de control desfășurate de fabricanți, precum și selectarea și evaluarea produselor de construcție la nivelul fabricii, în conformitate cu criterii specifice;

| (3) | laboratorul de testare: un laborator notificat care măsoară, examinează, testează, calibrează sau determină în orice alt mod caracteristicile sau performanțele materialelor sau produselor de construcție. |
| --- | --- |

(3)

laboratorul de testare: un laborator notificat care măsoară, examinează, testează, calibrează sau determină în orice alt mod caracteristicile sau performanțele materialelor sau produselor de construcție.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/483 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/483

---

Vineri, 24 aprilie 2009Plățile transfrontaliere în Comunitate ***I

P6_TA(2009)0321

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind plățile transfrontaliere în Comunitate (COM(2008)0640 – C6-0352/2008 – 2008/0194(COD))

2010/C 184 E/81

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0640),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 alineatul (1) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0352/2008),

având în vedere angajamentul exprimat de reprezentantul Consiliului în scrisoarea din 25 martie 2009, de a aproba propunerea astfel cum a fost modificată, în conformitate cu articolul 251 alineatul (2) al doilea paragraf prima liniuță din Tratatul CE,

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0053/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Vineri, 24 aprilie 2009P6_TC1-COD(2008)0194

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind plățile transfrontaliere în Comunitate și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2560/2001

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în prima lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. 924/2009.)

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/484 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/484

---

Vineri, 24 aprilie 2009Activitatea instituțiilor emitente de monedă electronică ***I

P6_TA(2009)0322

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind demararea, desfășurarea și supravegherea prudențială a activității instituțiilor emitente de monedă electronică, de modificare a Directivelor 2005/60/CE și 2006/48/CE și de abrogare a Directivei 2000/46/CE (COM(2008)0627 – C6-0350/2008– 2008/0190(COD))

2010/C 184 E/82

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0627),

având în vedere articolul 251 alineatul (2), articolul 47 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6- 0350/2008),

având în vedere angajamentul exprimat de reprezentantul Consiliului în scrisoarea din 25 martie 2009, de a aproba propunerea astfel cum a fost modificată, în conformitate cu articolul 251 alineatul (2) al doilea paragraf prima liniuță din Tratatul CE

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6-0056/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei.

---

Vineri, 24 aprilie 2009P6_TC1-COD(2008)0190

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 aprilie 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și al Consiliului privind demararea, desfășurarea și supravegherea prudențială a activității instituțiilor emitente de monedă electronică, de modificare a Directivelor 2005/60/CE și 2006/48/CE și de abrogare a Directivei 2000/46/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în prima lectură corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2009/110/CE.)

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/485 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/485

---

Vineri, 24 aprilie 2009Norme sanitare privind subprodusele de origine animală care nu sunt destinate consumului uman ***I

P6_TA(2009)0323

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală care nu sunt destinate consumului uman (Regulament privind subprodusele de origine animală) (COM(2008)0345 – C6-0220/2008 – 2008/0110(COD))

2010/C 184 E/83

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0345),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 152 alineatul (4) litera (b) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0220/2008),

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 1 aprilie 2009, de a aproba propunerea astfel cum a fost modificată, în conformitate cu articolul 251 alineatul (2) al doilea paragraf prima liniuță din Tratatul CE,

având în vedere domeniul de aplicare al competențelor atribuite Comisiei de viitorul regulament [de stabilire a normelor sanitare aplicabile subproduselor și produselor derivate de origine animală care nu sunt destinate consumului uman] („viitorul regulament”),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6-0087/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | invită Comisia să-și elaboreze proiectul de măsură de punere în aplicare a viitorului regulament, recurgând la competențele tehnice necesare, a căror existență a putut fi în mod evident constatată în cadrul discuțiilor, și să întreprindă acest demers înaintea datei de aplicare a viitorului regulament, astfel încât sugestiile mai precise adresate de Parlament în legătură cu abordarea anumitor aspecte tehnice să poată fi luate în considerare în proiectul de măsură; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să-și elaboreze proiectul de măsură de punere în aplicare a viitorului regulament, recurgând la competențele tehnice necesare, a căror existență a putut fi în mod evident constatată în cadrul discuțiilor, și să întreprindă acest demers înaintea datei de aplicare a viitorului regulament, astfel încât sugestiile mai precise adresate de Parlament în legătură cu abordarea anumitor aspecte tehnice să poată fi luate în considerare în proiectul de măsură;

| 4. | invită Comisia să prezinte Parlamentului proiectul de măsură respectiv în vederea unui schimb de opinii înainte de a iniția procedura de reglementare cu control, astfel încât să faciliteze exercitarea dreptului de participare al Parlamentului; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să prezinte Parlamentului proiectul de măsură respectiv în vederea unui schimb de opinii înainte de a iniția procedura de reglementare cu control, astfel încât să faciliteze exercitarea dreptului de participare al Parlamentului;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Vineri, 24 aprilie 2009P6_TC1-COD(2008)0110

Poziția Parlamentului European adoptată în a primă lectură la 24 aprilie 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 (Regulament privind subprodusele de origine animală)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a prima lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. 1069/2009.)

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/486 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/486

---

Vineri, 24 aprilie 2009Mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre *

P6_TA(2009)0324

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 332/2002 de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (COM(2009)0169 – C6-0134/2009 – 2009/0053(CNS))

2010/C 184 E/84

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2009)0169),

având în vedere articolul 308 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6–0134/2009),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului din 18 februarie 2002 de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (1) și Poziția Parlamentului din 6 septembrie 2001 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (2),

având în vedere Poziția sa din 20 noiembrie 2008 (3) referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 332/2002 și Rezoluția sa din aceeași dată referitoare la înființarea unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (4),

având în vedere Avizul Băncii Centrale Europene din 20 aprilie 2009 privind propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 332/2002 de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre,

având în vedere articolele 51 și 134 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6-0268/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament – act de modificare


  Articolul 1 – punctul 3

  Regulamentul (CE) nr. 332/2002
  Articolul 3 a |
| Comisia și statele membre interesate încheie un memorandum de înțelegere în care detaliază condițiile stabilite de Consiliu. | Comisia și statele membre interesate încheie un memorandum de înțelegere în care detaliază condițiile stabilite de Consiliu.
  Comisia comunică memorandumul respectiv Parlamentului European și Consiliului. |
| Amendamentul 2 |
| Propunere de regulament – act de modificare


  Articolul 1 – punctul 4

  Regulamentul (CE) nr. 332/2002
  Articolul 5 |
| 1.   Comisia adoptă măsurile necesare pentru a verifica periodic, în colaborare cu Comitetul Economic și Financiar, conformitatea politicii economice a statului membru beneficiar al împrumutului comunitar cu programul rectificativ și cu alte condiții prevăzute de Consiliu în aplicarea articolului 3. În acest scop, statele membre pun la dispoziția Comisiei toate informațiile necesare și cooperează pe deplin cu aceasta. Pe baza celor constatate la verificări, Comisia, după ce Comitetul Economic și Financiar și-a dat avizul, decide în privința eliberării tranșelor viitoare. | (1)   Comisia adoptă măsurile necesare pentru a verifica periodic, în colaborare cu Comitetul Economic și Financiar, conformitatea politicii economice a statului membru beneficiar al împrumutului comunitar cu programul rectificativ și cu alte condiții prevăzute de Consiliu în aplicarea articolului 3
  și a memorandumului de înțelegere menționat la articolul 3a
  . În acest scop, statele membre pun la dispoziția
  Parlamentului European și a
  Comisiei toate informațiile necesare și cooperează pe deplin cu aceasta. Pe baza celor constatate la verificări, Comisia, după ce Comitetul Economic și Financiar și-a dat avizul, decide în privința eliberării tranșelor viitoare. |
| Consiliul decide cu privire la orice rectificări ce trebuie aduse condițiilor inițiale de politică economică. | (2)   Consiliul decide cu privire la orice rectificări ce trebuie aduse condițiilor inițiale de politică economică
  în conformitate cu obiectivele economice principale ale Comunității
  . |
| Amendamentul 3 |
| Propunere de regulament – act de modificare


  Articolul 1 – punctul 6 a (nou)

  Regulamentul (CE) nr. 332/2002
  Articolul 10 |
| | (6a) | Articolul 10 se înlocuiește cu următorul text:




  „Articolul 10



  Din doi în doi ani, Consiliul analizează, pe baza raportului Comisiei și după consultarea Parlamentului European și emiterea avizului de către Comitetul Economic și Financiar [...], dacă mecanismul instituit mai corespunde, prin structură, modalități și plafoane, necesității care a determinat constituirea sa.” |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament – act de modificare

Articolul 1 – punctul 3

Regulamentul (CE) nr. 332/2002

Articolul 3 a

Comisia și statele membre interesate încheie un memorandum de înțelegere în care detaliază condițiile stabilite de Consiliu.

Comisia și statele membre interesate încheie un memorandum de înțelegere în care detaliază condițiile stabilite de Consiliu.
  Comisia comunică memorandumul respectiv Parlamentului European și Consiliului.

Amendamentul 2

Propunere de regulament – act de modificare

Articolul 1 – punctul 4

Regulamentul (CE) nr. 332/2002

Articolul 5

1.   Comisia adoptă măsurile necesare pentru a verifica periodic, în colaborare cu Comitetul Economic și Financiar, conformitatea politicii economice a statului membru beneficiar al împrumutului comunitar cu programul rectificativ și cu alte condiții prevăzute de Consiliu în aplicarea articolului 3. În acest scop, statele membre pun la dispoziția Comisiei toate informațiile necesare și cooperează pe deplin cu aceasta. Pe baza celor constatate la verificări, Comisia, după ce Comitetul Economic și Financiar și-a dat avizul, decide în privința eliberării tranșelor viitoare.

(1)   Comisia adoptă măsurile necesare pentru a verifica periodic, în colaborare cu Comitetul Economic și Financiar, conformitatea politicii economice a statului membru beneficiar al împrumutului comunitar cu programul rectificativ și cu alte condiții prevăzute de Consiliu în aplicarea articolului 3
  și a memorandumului de înțelegere menționat la articolul 3a
  . În acest scop, statele membre pun la dispoziția
  Parlamentului European și a
  Comisiei toate informațiile necesare și cooperează pe deplin cu aceasta. Pe baza celor constatate la verificări, Comisia, după ce Comitetul Economic și Financiar și-a dat avizul, decide în privința eliberării tranșelor viitoare.

Consiliul decide cu privire la orice rectificări ce trebuie aduse condițiilor inițiale de politică economică.

(2)   Consiliul decide cu privire la orice rectificări ce trebuie aduse condițiilor inițiale de politică economică
  în conformitate cu obiectivele economice principale ale Comunității
  .

Amendamentul 3

Propunere de regulament – act de modificare

Articolul 1 – punctul 6 a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 332/2002

Articolul 10

(6a)

Articolul 10 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 10

Din doi în doi ani, Consiliul analizează, pe baza raportului Comisiei și după consultarea Parlamentului European și emiterea avizului de către Comitetul Economic și Financiar [...], dacă mecanismul instituit mai corespunde, prin structură, modalități și plafoane, necesității care a determinat constituirea sa.”

---

(1)  JO L 53, 23.2.2002, p. 1.

(2)  JO C 72 E, 21.3.2002, p. 312.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0560.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0562.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/488 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/488

---

Vineri, 24 aprilie 2009Impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi *

P6_TA(2009)0325

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2003/48/CE privind impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi (COM(2008)0727 – C6-0464/2008 – 2008/0215(CNS))

2010/C 184 E/85

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0727),

având în vedere articolul 94 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0464/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0244/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 26 |
| Propunere de directivă – act de modificare


  Considerentul 9a (nou) |
| | (9a) | În conformitate cu concluziile Consiliului Ecofin din mai 1999 și din noiembrie 2000, decizia inițială de a exclude toate produsele financiare novatoare din domeniul de aplicare al Directivei 2003/48/CE a fost însoțită de o declarație specială care recomanda reexaminarea acestui subiect cu ocazia primei revizuiri a directivei, cu scopul de a stabili o definiție care să acopere toate titlurile care sunt echivalente cu creanțele, astfel încât să garanteze eficiența directivei într-un mediu evolutiv și să evite denaturările pieței. Prin urmare, includerea tuturor produselor financiare inovatoare în domeniul de aplicare al directivei este adecvată. Astfel, definiția plății de dobânzi ar trebui să includă orice venituri provenind din investițiile de capital în cazul în care randamentul este stabilit ex ante, iar randamentul obținut în urma unei tranzacții este, în esență, similar cu orice venituri din dobânzi. Pentru a fi interpretată în mod uniform în toate statele membre, dispoziția respectivă ar trebui să fie însoțită de o listă a produselor financiare în cauză. Comisia ar trebui să adopte această listă în conformitate cu procedura de reglementare prevăzută în Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (1). |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 26

Propunere de directivă – act de modificare

Considerentul 9a (nou)

(9a)

În conformitate cu concluziile Consiliului Ecofin din mai 1999 și din noiembrie 2000, decizia inițială de a exclude toate produsele financiare novatoare din domeniul de aplicare al Directivei 2003/48/CE a fost însoțită de o declarație specială care recomanda reexaminarea acestui subiect cu ocazia primei revizuiri a directivei, cu scopul de a stabili o definiție care să acopere toate titlurile care sunt echivalente cu creanțele, astfel încât să garanteze eficiența directivei într-un mediu evolutiv și să evite denaturările pieței. Prin urmare, includerea tuturor produselor financiare inovatoare în domeniul de aplicare al directivei este adecvată. Astfel, definiția plății de dobânzi ar trebui să includă orice venituri provenind din investițiile de capital în cazul în care randamentul este stabilit ex ante, iar randamentul obținut în urma unei tranzacții este, în esență, similar cu orice venituri din dobânzi. Pentru a fi interpretată în mod uniform în toate statele membre, dispoziția respectivă ar trebui să fie însoțită de o listă a produselor financiare în cauză. Comisia ar trebui să adopte această listă în conformitate cu procedura de reglementare prevăzută în Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (1).

Amendamentul 1

Propunere de directivă – act de modificare

Considerentul 10a (nou)

| (10a) | Comunitatea ar trebui să promoveze guvernanța fiscală la nivel mondial, în conformitate cu concluziile Consiliului din 23 octombrie 2006 care invitau Comisia să examineze posibilitatea de a negocia acorduri specifice cu Hong Kong, Macao și Singapore în ceea ce privește impozitul pe veniturile din economii, în vederea încheierii unui acord internațional privind aplicarea unor măsuri echivalente cu cele aplicate de statele membre în temeiul Directivei 2003/48/CE. |
| --- | --- |

(10a)

Comunitatea ar trebui să promoveze guvernanța fiscală la nivel mondial, în conformitate cu concluziile Consiliului din 23 octombrie 2006 care invitau Comisia să examineze posibilitatea de a negocia acorduri specifice cu Hong Kong, Macao și Singapore în ceea ce privește impozitul pe veniturile din economii, în vederea încheierii unui acord internațional privind aplicarea unor măsuri echivalente cu cele aplicate de statele membre în temeiul Directivei 2003/48/CE.

Amendamentul 2

Propunere de directivă – act de modificare

Considerentul 12a (nou)

| (12a) | Concluziile Consiliului din 21 ianuarie 2003 au apreciat că Statele Unite ale Americii aplică măsuri echivalente celor prevăzute în Directiva 2003/48/CE. Cu toate acestea, se recomandă includerea anumitor forme și construcții juridice în domeniul de aplicare al anexei I la Directiva 2003/48/CE, pentru a garanta o impozitare efectivă. |
| --- | --- |

(12a)

Concluziile Consiliului din 21 ianuarie 2003 au apreciat că Statele Unite ale Americii aplică măsuri echivalente celor prevăzute în Directiva 2003/48/CE. Cu toate acestea, se recomandă includerea anumitor forme și construcții juridice în domeniul de aplicare al anexei I la Directiva 2003/48/CE, pentru a garanta o impozitare efectivă.

Amendamentul 3

Propunere de directivă – act de modificare

Considerentul 13a (nou)

| (13a) | Atunci când evaluează aplicarea Directivei 2003/48/CE, Comisia ar trebui să acorde în special atenție anumitor venituri din capital care nu intră în domeniul de aplicare al directivei respective, precum veniturile provenite din produsele de asigurare de viață, anuități, instrumentele swap și anumite pensii. |
| --- | --- |

(13a)

Atunci când evaluează aplicarea Directivei 2003/48/CE, Comisia ar trebui să acorde în special atenție anumitor venituri din capital care nu intră în domeniul de aplicare al directivei respective, precum veniturile provenite din produsele de asigurare de viață, anuități, instrumentele swap și anumite pensii.

Amendamentul 4

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul -1 (nou)

Directiva 2003/48/CE

Considerentul 8

| (-1) | Considerentul (8) se înlocuiește cu următorul text:










  „(8) | Prezenta directivă are un dublu scop, și anume, pe de o parte, să permită ca veniturile din economii sub forma plăților de dobânzi efectuate într-un stat membru în favoarea unor beneficiari efectivi care sunt persoane fizice cu domiciliul fiscal într-un alt stat membru să fie impozitate efectiv în conformitate cu dispozițiile legislative din cel de-al doilea stat membru și, pe de altă parte, să garanteze o impozitare efectivă minimă a veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi efectuate într-un stat membru în favoarea beneficiarilor efectivi care sunt persoane fizice cu domiciliul fiscal într-un alt stat membru.” |
| --- | --- | --- |

(-1)

Considerentul (8) se înlocuiește cu următorul text:

„(8)

Prezenta directivă are un dublu scop, și anume, pe de o parte, să permită ca veniturile din economii sub forma plăților de dobânzi efectuate într-un stat membru în favoarea unor beneficiari efectivi care sunt persoane fizice cu domiciliul fiscal într-un alt stat membru să fie impozitate efectiv în conformitate cu dispozițiile legislative din cel de-al doilea stat membru și, pe de altă parte, să garanteze o impozitare efectivă minimă a veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi efectuate într-un stat membru în favoarea beneficiarilor efectivi care sunt persoane fizice cu domiciliul fiscal într-un alt stat membru.”

Amendamentul 5

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul -1a (nou)

Directiva 2003/48/CE

Considerentul 19

| -1a. | Considerentul (19) se înlocuiește cu următorul text:










  „(19) | Statele membre care aplică reținerea la sursă ar trebui să transfere cea mai mare parte a încasărilor lor din reținerea la sursă statului membru de reședință al beneficiarului efectiv al dobânzilor. Aceste state membre pot păstra numai o parte din încasări, proporțională cu costurile administrative pe care le implică mecanismul de împărțire a încasărilor, ținând seama de costurile care ar fi suportate în cadrul schimbului de informații.” |
| --- | --- | --- |

-1a.

Considerentul (19) se înlocuiește cu următorul text:

„(19)

Statele membre care aplică reținerea la sursă ar trebui să transfere cea mai mare parte a încasărilor lor din reținerea la sursă statului membru de reședință al beneficiarului efectiv al dobânzilor. Aceste state membre pot păstra numai o parte din încasări, proporțională cu costurile administrative pe care le implică mecanismul de împărțire a încasărilor, ținând seama de costurile care ar fi suportate în cadrul schimbului de informații.”

Amendamentul 6

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul -1b (nou)

Directiva 2003/48/CE

Considerentul 24a (nou)

| -1b. | Se introduce următorul considerent:










  „(24a) | Atât timp cât Hong Kong, Singapore și alte țări și teritorii enumerate în anexa I nu aplică măsuri echivalente sau identice cu cele prevăzute în prezenta directivă, scurgerea de capital către aceste țărișiteritorii ar putea periclita realizarea obiectivelor prezentei directive. Prin urmare, Comunitatea ar trebui să întreprindă acțiunile necesare pentru a asigura încheierea unui acord cu aceste țări și teritorii care să prevadă obligația lor de a aplica astfel de măsuri.” |
| --- | --- | --- |

-1b.

Se introduce următorul considerent:

„(24a)

Atât timp cât Hong Kong, Singapore și alte țări și teritorii enumerate în anexa I nu aplică măsuri echivalente sau identice cu cele prevăzute în prezenta directivă, scurgerea de capital către aceste țărișiteritorii ar putea periclita realizarea obiectivelor prezentei directive. Prin urmare, Comunitatea ar trebui să întreprindă acțiunile necesare pentru a asigura încheierea unui acord cu aceste țări și teritorii care să prevadă obligația lor de a aplica astfel de măsuri.”

Amendamentul 7

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul -1c (nou)

Directiva 2003/48/CE

Articolul 1 – alineatul 1

| -1b. | La articolul 1, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:




  „(1)
     
  Scopurile prezentei directive sunt:








  — | să permită ca veniturile din economii sub forma plăților de dobânzi efectuate într-un stat membru în favoarea unor beneficiari efectivi care sunt persoane fizice cu domiciliul fiscal într-un alt stat membru să fie efectiv impozitate în conformitate cu dispozițiile legislative din cel de-al doilea stat membru; |
| --- | --- | --- |

-1b.

La articolul 1, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)
     
  Scopurile prezentei directive sunt:

—

să permită ca veniturile din economii sub forma plăților de dobânzi efectuate într-un stat membru în favoarea unor beneficiari efectivi care sunt persoane fizice cu domiciliul fiscal într-un alt stat membru să fie efectiv impozitate în conformitate cu dispozițiile legislative din cel de-al doilea stat membru;

| — | să garanteze o impozitare efectivă minimă a veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi efectuate într-un stat membru în favoarea unor beneficiari efectivi care sunt persoane fizice cu domiciliul fiscal într-un alt stat membru.” |
| --- | --- |

—

să garanteze o impozitare efectivă minimă a veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi efectuate într-un stat membru în favoarea unor beneficiari efectivi care sunt persoane fizice cu domiciliul fiscal într-un alt stat membru.”

Amendamentul 8

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 1

Directiva 2003/48/CE

Articolul 1 – alineatul 2

(2)   Statele membre adoptă măsurile necesare pentru a se asigura că agenții plătitori stabiliți pe teritoriul lor îndeplinesc sarcinile cerute pentru implementarea prezentei directive, indiferent de locul unde s-a stabilit debitorul creanței sau emitentul titlului care generează plata unei dobânzi.

(2)   Statele membre adoptă măsurile necesare pentru a se asigura că
  operatorii economici și
  agenții plătitori stabiliți pe teritoriul lor îndeplinesc sarcinile cerute pentru punerea în aplicare a prezentei directive, indiferent de locul unde s-a stabilit debitorul creanței sau emitentul titlului care generează plata unei dobânzi.

Amendamentul 9

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 2 – litera a – subpunctul i

Directiva 2003/48/CE

Articolul 2 – alineatul 1 – partea introductivă

În sensul prezentei directive, și fără a aduce atingere articolului 4 alineatul (2), termenul „beneficiar efectiv” desemnează orice persoană fizică căreia i se plătesc anumite dobânzi sau orice persoană fizică căreia i se atribuie plata unor dobânzi, cu excepția cazului în care aceasta face dovada că plata nu a fost efectuată sau atribuită în folosul său, aflându-se în una dintre următoarele situații:

(1)   În sensul prezentei directive, și fără a aduce atingere articolului 4 alineatul (2), termenul „beneficiar efectiv” desemnează orice persoană fizică căreia i se plătesc
  sau ar fi trebuit să i se plătească
  anumite dobânzi sau orice persoană fizică căreia i se atribuie
  sau ar fi trebuit să i se atribuie
  plata unor dobânzi, cu excepția cazului în care aceasta face dovada că plata nu a fost efectuată sau atribuită în folosul său, aflându-se în una dintre următoarele situații:

Amendamentul 10

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 2003/48/CE

Articolul 3 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera b

| (b) | în cazul relațiilor contractuale instituite sau al tranzacțiilor efectuate în lipsa unor relații contractuale, începând cu 1 ianuarie 2004, agentul plătitor stabilește identitatea beneficiarului efectiv, reprezentată de nume, adresă, data și locul nașterii și, în cazul în care beneficiarul efectiv își are domiciliul sau dovedește în alt mod că este rezident fiscal într-unul din statele membre menționate în anexa II, de numărul de identificare fiscală sau un număr echivalent atribuit de statul membru în cauză. |
| --- | --- |

(b)

în cazul relațiilor contractuale instituite sau al tranzacțiilor efectuate în lipsa unor relații contractuale, începând cu 1 ianuarie 2004, agentul plătitor stabilește identitatea beneficiarului efectiv, reprezentată de nume, adresă, data și locul nașterii și, în cazul în care beneficiarul efectiv își are domiciliul sau dovedește în alt mod că este rezident fiscal într-unul din statele membre menționate în anexa II, de numărul de identificare fiscală sau un număr echivalent atribuit de statul membru în cauză.

| (b) | în cazul relațiilor contractuale instituite sau al tranzacțiilor efectuate în lipsa unor relații contractuale, începând cu 1 ianuarie 2004, agentul plătitor stabilește identitatea beneficiarului efectiv, reprezentată de nume, adresă, data și locul nașterii și, în cazul în care beneficiarul efectiv își are domiciliul sau dovedește în alt mod că este rezident fiscal într-unul dintre statele membre menționate în anexa II, de numărul de identificare fiscală sau un număr echivalent atribuit de statul membru în cauză
  , atunci când numărul sau echivalentul respectiv figurează în documentația prezentată pentru identificare
  . |
| --- | --- |

(b)

în cazul relațiilor contractuale instituite sau al tranzacțiilor efectuate în lipsa unor relații contractuale, începând cu 1 ianuarie 2004, agentul plătitor stabilește identitatea beneficiarului efectiv, reprezentată de nume, adresă, data și locul nașterii și, în cazul în care beneficiarul efectiv își are domiciliul sau dovedește în alt mod că este rezident fiscal într-unul dintre statele membre menționate în anexa II, de numărul de identificare fiscală sau un număr echivalent atribuit de statul membru în cauză
  , atunci când numărul sau echivalentul respectiv figurează în documentația prezentată pentru identificare
  .

Amendamentul 11

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 2003/48/CE

Articolul 3 – alineatul 2 – paragraful 2

Elementele menționate la litera (b) de la primul paragraf se stabilesc pe baza
  pașaportului
  sau a
  cărții
  de identitate oficiale sau a oricărui alt document oficial menționat în anexa II și prezentat de beneficiarul efectiv. Dacă elementele în cauză nu figurează
  în
  pașaport sau
  în cartea
  de identitate oficială sau în documentul oficial prezentat, acestea se stabilesc pe baza oricărui document oficial de identitate prezentat de beneficiarul efectiv și emis de o autoritate publică din statul în care își are adresa sau în care își are domiciliul fiscal dovedit.

Elementele menționate la litera (b) de la primul paragraf se stabilesc pe baza
  unui pașaport
  sau a
  unei cărți
  de identitate oficiale sau a oricărui alt document oficial menționat în anexa II și prezentat de beneficiarul efectiv. Dacă elementele în cauză nu figurează
  într-un
  pașaport sau
  într-o carte
  de identitate oficială sau în
  orice alt document
  oficial prezentat, acestea se stabilesc pe baza oricărui document oficial de identitate prezentat de beneficiarul efectiv și emis de o autoritate publică din statul în care își are adresa sau în care își are domiciliul fiscal dovedit.

Amendamentul 12

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 2003/48/CE

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 2

În sensul primului paragraf, se consideră că o construcție juridică își are sediul conducerii efective în țara în care își are domiciliul permanent persoana care deține titlul de proprietate principal și care asigură administrarea activelor și a veniturilor respectivei construcții.

(Nu privește versiunea în limba română.)

Amendamentul 13

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 2003/48/CE

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 7

Orice agent economic care efectuează sau atribuie plata unor dobânzi către o entitate sau construcție juridică inclusă în lista din anexa III comunică autorității competente din statul membru în care este stabilit denumirea și adresa sediului conducerii efective al entității sau, în cazul unei construcții juridice, numele și adresa permanentă a persoanei care deține titlul de proprietate principal și care asigură administrarea activelor și a veniturilor respectivei construcții juridice, precum și valoarea totală a dobânzii plătite sau atribuite entității sau construcției juridice. În cazul în care sediul conducerii efective al entității sau al construcției juridice este situat în alt stat membru, autoritatea competentă transmite respectivele informații autorității competente din statul membru în cauză.

(Nu privește versiunea în limba română.)

Amendamentul 14

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 3

Directiva 2003/48/CE

Articolul 4 – alineatul 3

„(3)
     
  Entitățile și construcțiile juridice menționate la alineatul (2) ale căror active sau venituri nu sunt imediat destinate unui beneficiar efectiv la momentul încasării plății de dobânzi are opțiunea de a fi considerat în sensul prezentei directive drept organism de plasament colectiv sau fond sau schemă de plasament colectiv, după cum se menționează la alineatul (2) litera (a).

În cazul în care o entitate sau o construcție juridică își exercită această opțiune, statul membru în care este situat sediul conducerii efective emite un certificat în acest sens. Entitatea sau construcția juridică prezintă certificatul în cauză agentului economic care efectuează sau atribuie plata dobânzii.

Statele membre stabilesc modalitățile precise de aplicare a acestei opțiuni pentru entitățile sau construcțiile juridice cu sediul conducerii efective pe teritoriul lor și se asigură că entitatea sau construcția juridică ce a exercitat această opțiune acționează ca agent plătitor în conformitate cu alineatul (1), în limita valorii totale a plății dobânzii încasate, de fiecare dată când un beneficiar efectiv intră în posesia unui drept imediat la activele sau veniturile sale.”

eliminat

eliminat

Amendamentul 27

Amendamentul 27

Propunere de directivă – act de modificare

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 4

Articolul 1 – punctul 4

Directiva 2003/48/CE

Articolul 6 – alineatul -1 (nou)

(-1)
     
  Fără a aduce atingere dispozițiilor prevăzute la următoarele alineate ale prezentului articol, prezenta directivă are la bază principiul general conform căruia „plata dobânzilor” se referă la orice venituri provenind din investiția de capital, în cazul în care randamentul este stabilit ex ante, iar randamentul obținut în urma unei tranzacții este, în esență, similar cu orice venituri din dobânzi. Pentru a asigura o interpretare coerentă a acestei dispoziții în toate statele membre, aceasta ar trebui să fie însoțită de o listă a produselor financiare în cauză. Comisia adoptă această listă până la ... [data menționată la articolul 2 alineatul (1) din Directiva Consiliului 2009/.../CE de modificare a Directivei 2003/48/CE privind impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi], în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 18b alineatul (2) din prezenta directivă.

(-1)

Fără a aduce atingere dispozițiilor prevăzute la următoarele alineate ale prezentului articol, prezenta directivă are la bază principiul general conform căruia „plata dobânzilor” se referă la orice venituri provenind din investiția de capital, în cazul în care randamentul este stabilit ex ante, iar randamentul obținut în urma unei tranzacții este, în esență, similar cu orice venituri din dobânzi. Pentru a asigura o interpretare coerentă a acestei dispoziții în toate statele membre, aceasta ar trebui să fie însoțită de o listă a produselor financiare în cauză. Comisia adoptă această listă până la ... [data menționată la articolul 2 alineatul (1) din Directiva Consiliului 2009/.../CE de modificare a Directivei 2003/48/CE privind impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi], în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 18b alineatul (2) din prezenta directivă.

Amendamentul 15

Amendamentul 15

Propunere de directivă – act de modificare

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 4

Articolul 1 – punctul 4

Directiva 2003/48/CE

Articolul 6 – alineatul 1 – litera c – punctul ii

| (ii) | entități sau construcții juridice care și-au exercitat opțiunea descrisă la articolul 4 alineatul (3); |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

entități sau construcții juridice care și-au exercitat opțiunea descrisă la articolul 4 alineatul (3);

entități sau construcții juridice care și-au exercitat opțiunea descrisă la articolul 4 alineatul (3);

eliminat

eliminat

Amendamentul 16

Amendamentul 16

Propunere de directivă – act de modificare

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 4

Articolul 1 – punctul 4

Directiva 2003/48/CE

Articolul 6 – alineatul 1 – litera d – punctul ii

| (ii) | entități sau construcții juridice care și-au exercitat opțiunea descrisă la articolul 4 alineatul (3); |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

entități sau construcții juridice care și-au exercitat opțiunea descrisă la articolul 4 alineatul (3);

entități sau construcții juridice care și-au exercitat opțiunea descrisă la articolul 4 alineatul (3);

eliminat

eliminat

Amendamentul 35

Amendamentul 35

Propunere de directivă – act de modificare

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 4

Articolul 1 – punctul 4

Directiva 2003/48/CE

Articolul 6 – alineatul 1 – litera e

| (e) | beneficii generate de un contract de asigurare de viață în cazul în care contractul prevede o acoperire a riscurilor biometrice care, exprimată ca medie pe durata contractului, reprezintă mai puțin de
  5%
  din capitalul asigurat, și a cărui performanță este
  în întregime
  legată de dobânzi sau de venituri de tipul celor menționate la literele (a), (aa), (b), (c) și (d); în acest sens, diferența dintre sumele plătite în temeiul unui contract de asigurare de viață și valoarea totală a plăților virate către asigurător în cadrul aceluiași contract se consideră beneficiu generat de contractul de asigurare de viață. |
| --- | --- |

(e)

beneficii generate de un contract de asigurare de viață în cazul în care contractul prevede o acoperire a riscurilor biometrice care, exprimată ca medie pe durata contractului, reprezintă mai puțin de
  5%
  din capitalul asigurat, și a cărui performanță este
  în întregime
  legată de dobânzi sau de venituri de tipul celor menționate la literele (a), (aa), (b), (c) și (d); în acest sens, diferența dintre sumele plătite în temeiul unui contract de asigurare de viață și valoarea totală a plăților virate către asigurător în cadrul aceluiași contract se consideră beneficiu generat de contractul de asigurare de viață.

5%

în întregime

| (e) | în cazul contractelor de asigurare
  :








  (i) | suma care rezultă din diferența dintre indemnizația de asigurare și suma cotizațiilor plătite în caz de răscumpărare a contractului în cazul asigurărilor de pensii cu formare de capital, atât timp cât nu se efectuează plata unei pensii pe durata vieții; |
| --- | --- | --- |

(e)

în cazul contractelor de asigurare
  :

în cazul contractelor de asigurare

(i)

(i)

suma care rezultă din diferența dintre indemnizația de asigurare și suma cotizațiilor plătite în caz de răscumpărare a contractului în cazul asigurărilor de pensii cu formare de capital, atât timp cât nu se efectuează plata unei pensii pe durata vieții;

suma care rezultă din diferența dintre indemnizația de asigurare și suma cotizațiilor plătite în caz de răscumpărare a contractului în cazul asigurărilor de pensii cu formare de capital, atât timp cât nu se efectuează plata unei pensii pe durata vieții;

| (ii) | beneficii generate de un contract de asigurare de viață în cazul în care contractul prevede o acoperire a riscurilor biometrice care, exprimată ca medie pe durata contractului, reprezintă mai puțin de
  10 %
  din capitalul
  inițial
  asigurat, și a cărui performanță este legată de dobânzi
  sau este exprimată în sau legată direct de unități de cont, iar peste 40 % din activele suport sunt investite în
  venituri de tipul celor menționate la literele (a), (aa), (b), (c) și (d);

  În cazul în care, pentru un contract de asigurare bazat pe unități de cont un agent plătitor nu dispune de nicio informație privind procentul de active subiacente investit în creanțe sau în titluri relevante, respectivul procent se consideră a fi mai mare de 40%.

  În acest sens, diferența dintre sumele plătite în temeiul unui contract de asigurare de viață și valoarea totală a plăților virate către asigurător în cadrul aceluiași contract se consideră beneficiu generat de contractul de asigurare de viață.

  În cazul în care persoana care subscrie contractul, persoana asigurată și beneficiarul sunt persoane diferite, se consideră că acoperirea riscului biometric reprezintă mai puțin de 10 %. |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

beneficii generate de un contract de asigurare de viață în cazul în care contractul prevede o acoperire a riscurilor biometrice care, exprimată ca medie pe durata contractului, reprezintă mai puțin de
  10 %
  din capitalul
  inițial
  asigurat, și a cărui performanță este legată de dobânzi
  sau este exprimată în sau legată direct de unități de cont, iar peste 40 % din activele suport sunt investite în
  venituri de tipul celor menționate la literele (a), (aa), (b), (c) și (d);

10 %

inițial

sau este exprimată în sau legată direct de unități de cont, iar peste 40 % din activele suport sunt investite în

În cazul în care, pentru un contract de asigurare bazat pe unități de cont un agent plătitor nu dispune de nicio informație privind procentul de active subiacente investit în creanțe sau în titluri relevante, respectivul procent se consideră a fi mai mare de 40%.

În acest sens, diferența dintre sumele plătite în temeiul unui contract de asigurare de viață și valoarea totală a plăților virate către asigurător în cadrul aceluiași contract se consideră beneficiu generat de contractul de asigurare de viață.

În cazul în care persoana care subscrie contractul, persoana asigurată și beneficiarul sunt persoane diferite, se consideră că acoperirea riscului biometric reprezintă mai puțin de 10 %.

Amendamentul 36

Amendamentul 36

Propunere de directivă – act de modificare

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 4

Articolul 1 – punctul 4

Directiva 2003/48/CE

Articolul 6 – alineatul 1 – litera ea (nouă)

| (ea) | venituri din produse structurate; produsele structurate sunt obligațiuni în cazul cărora volumul angajamentelor de rambursare depinde de evoluția unei valori de bază convenite de orice natură; venit se consideră și suma care rezultă din diferența dintre prețul de achiziție și veniturile din cesionarea, rambursarea sau răscumpărarea produsului structurat; |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

venituri din produse structurate; produsele structurate sunt obligațiuni în cazul cărora volumul angajamentelor de rambursare depinde de evoluția unei valori de bază convenite de orice natură; venit se consideră și suma care rezultă din diferența dintre prețul de achiziție și veniturile din cesionarea, rambursarea sau răscumpărarea produsului structurat;

venituri din produse structurate; produsele structurate sunt obligațiuni în cazul cărora volumul angajamentelor de rambursare depinde de evoluția unei valori de bază convenite de orice natură; venit se consideră și suma care rezultă din diferența dintre prețul de achiziție și veniturile din cesionarea, rambursarea sau răscumpărarea produsului structurat;

Amendamentul 37

Amendamentul 37

Propunere de directivă – act de modificare

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 4

Articolul 1 – punctul 4

Directiva 2003/48/CE

Articolul 6 – alineatul 1 – litera eb (nouă)

| (eb) | dividendele percepute de o instituție de credit sau financiară pentru beneficiarul efectiv. |
| --- | --- |

(eb)

(eb)

dividendele percepute de o instituție de credit sau financiară pentru beneficiarul efectiv.

dividendele percepute de o instituție de credit sau financiară pentru beneficiarul efectiv.

Amendamentul 18

Amendamentul 18

Propunere de directivă – act de modificare

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 4

Articolul 1 – punctul 4

Directiva 2003/48/CE

Articolul 6 – alineatul 9

(9)   Veniturile menționate la alineatul (1) litera (aa) sunt considerate ca reprezentând plata unor dobânzi doar în măsura în care titlurile care generează respectivele venituri au fost prima dată emise la
  1 decembrie 2008 sau după această dată
  .

1 decembrie 2008 sau după această dată

(9)   Veniturile menționate la alineatul (1) litera (aa) sunt considerate ca reprezentând plata unor dobânzi doar în măsura în care titlurile care generează respectivele venituri au fost prima dată emise la
  șase luni de la data publicării prezentei directive sau mai târziu
  .

șase luni de la data publicării prezentei directive sau mai târziu

Amendamentul 19

Amendamentul 19

Propunere de directivă – act de modificare

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 4

Articolul 1 – punctul 4

Directiva 2003/48/CE

Articolul 6 – alineatul 10

(10)   Beneficiile generate de contractele de asigurare de viață sunt considerate ca reprezentând plata unor dobânzi în conformitate cu alineatul (1) litera (e) doar în măsura în care contractele care generează beneficiile în cauză au fost încheiate prima dată la
  1 decembrie 2008
  sau
  după această dată
  .

1 decembrie 2008

după această dată

(10)   Beneficiile generate de contractele de asigurare de viață sunt considerate ca reprezentând plata unor dobânzi în conformitate cu alineatul (1) litera (e) doar în măsura în care contractele care generează beneficiile în cauză au fost încheiate prima dată la
  șase luni de la data publicării prezentei directive sau mai târziu
  .

șase luni de la data publicării prezentei directive sau mai târziu

Amendamentul 20

Amendamentul 20

Propunere de directivă – act de modificare

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 5a (nou)

Articolul 1 – punctul 5a (nou)

Directiva 2003/48/CE

Articolul 10 – alineatul 2

| 5a. | La articolul 10, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:



  „Perioada de tranziție se încheie

  cel târziu la 1 iulie 2014 sau

  la sfârșitul primului exercițiu fiscal complet, următor ultimei dintre

  datele de mai jos, cu condiția aceasta să fie anterioară datei de 1 iulie 2014:







  — | data la care intră în vigoare ultimul acord pe care Comunitatea Europeană, în urma deciziei Consiliului adoptate în unanimitate, urmează să îl încheie cu Confederația Elvețiană, cu Principatul Liechtenstein, cu Republica San Marino, cu Principatul Monaco și, respectiv, cu Principatul Andorra și care prevede schimbul de informații la cerere, conform modelului de convenție al OCDE privind schimbul de informații în domeniul fiscal, publicat la 18 aprilie 2002 (denumit în continuare „modelul de convenție al OCDE”), în ceea ce privește plățile de dobânzi, definite în prezenta directivă, efectuate de agenți plătitori cu sediul pe teritoriul acestor țări unor beneficiari efectivi rezidenți pe teritoriul căruia i se aplică prezenta directivă, precum și aplicarea simultană de către aceste țări a unei rețineri la sursă din plățile în cauză la rata definită pentru perioadele corespunzătoare prevăzută la articolul 11 alineatul (1); |
| --- | --- | --- |

5a.

5a.

La articolul 10, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

La articolul 10, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„Perioada de tranziție se încheie

  cel târziu la 1 iulie 2014 sau

  la sfârșitul primului exercițiu fiscal complet, următor ultimei dintre

  datele de mai jos, cu condiția aceasta să fie anterioară datei de 1 iulie 2014:

„Perioada de tranziție se încheie

cel târziu la 1 iulie 2014 sau

la sfârșitul primului exercițiu fiscal complet, următor ultimei dintre

datele de mai jos, cu condiția aceasta să fie anterioară datei de 1 iulie 2014

—

data la care intră în vigoare ultimul acord pe care Comunitatea Europeană, în urma deciziei Consiliului adoptate în unanimitate, urmează să îl încheie cu Confederația Elvețiană, cu Principatul Liechtenstein, cu Republica San Marino, cu Principatul Monaco și, respectiv, cu Principatul Andorra și care prevede schimbul de informații la cerere, conform modelului de convenție al OCDE privind schimbul de informații în domeniul fiscal, publicat la 18 aprilie 2002 (denumit în continuare „modelul de convenție al OCDE”), în ceea ce privește plățile de dobânzi, definite în prezenta directivă, efectuate de agenți plătitori cu sediul pe teritoriul acestor țări unor beneficiari efectivi rezidenți pe teritoriul căruia i se aplică prezenta directivă, precum și aplicarea simultană de către aceste țări a unei rețineri la sursă din plățile în cauză la rata definită pentru perioadele corespunzătoare prevăzută la articolul 11 alineatul (1);

data la care intră în vigoare ultimul acord pe care Comunitatea Europeană, în urma deciziei Consiliului adoptate în unanimitate, urmează să îl încheie cu Confederația Elvețiană, cu Principatul Liechtenstein, cu Republica San Marino, cu Principatul Monaco și, respectiv, cu Principatul Andorra și care prevede schimbul de informații la cerere, conform modelului de convenție al OCDE privind schimbul de informații în domeniul fiscal, publicat la 18 aprilie 2002 (denumit în continuare „modelul de convenție al OCDE”), în ceea ce privește plățile de dobânzi, definite în prezenta directivă, efectuate de agenți plătitori cu sediul pe teritoriul acestor țări unor beneficiari efectivi rezidenți pe teritoriul căruia i se aplică prezenta directivă, precum și aplicarea simultană de către aceste țări a unei rețineri la sursă din plățile în cauză la rata definită pentru perioadele corespunzătoare prevăzută la articolul 11 alineatul (1);

| — | data la care Consiliul convine în unanimitate că Statele Unite ale Americii se angajează să facă schimb de informații la cerere în conformitate cu modelul de convenție al OCDE în ceea ce privește plățile de dobânzi, definite în prezenta directivă, efectuate de agenți plătitori cu sediul pe teritoriul lor, unor beneficiari efectivi rezidenți pe teritoriul căruia i se aplică prezenta directivă; |
| --- | --- |

—

data la care Consiliul convine în unanimitate că Statele Unite ale Americii se angajează să facă schimb de informații la cerere în conformitate cu modelul de convenție al OCDE în ceea ce privește plățile de dobânzi, definite în prezenta directivă, efectuate de agenți plătitori cu sediul pe teritoriul lor, unor beneficiari efectivi rezidenți pe teritoriul căruia i se aplică prezenta directivă;

data la care Consiliul convine în unanimitate că Statele Unite ale Americii se angajează să facă schimb de informații la cerere în conformitate cu modelul de convenție al OCDE în ceea ce privește plățile de dobânzi, definite în prezenta directivă, efectuate de agenți plătitori cu sediul pe teritoriul lor, unor beneficiari efectivi rezidenți pe teritoriul căruia i se aplică prezenta directivă;

| — | data la care Consiliul convine în unanimitate că Hong Kong, Singapore și alte țări și teritorii enumerate în anexa I se angajează să facă schimb de informații la cerere în conformitate cu modelul de convenție al OCDE în ceea ce privește plățile de dobânzi, definite în prezenta directivă, efectuate de agenți plătitori cu sediul pe teritoriul lor, unor beneficiari efectivi rezidenți pe teritoriul căruia i se aplică prezenta directivă.” |
| --- | --- |

—

data la care Consiliul convine în unanimitate că Hong Kong, Singapore și alte țări și teritorii enumerate în anexa I se angajează să facă schimb de informații la cerere în conformitate cu modelul de convenție al OCDE în ceea ce privește plățile de dobânzi, definite în prezenta directivă, efectuate de agenți plătitori cu sediul pe teritoriul lor, unor beneficiari efectivi rezidenți pe teritoriul căruia i se aplică prezenta directivă.”

data la care Consiliul convine în unanimitate că Hong Kong, Singapore și alte țări și teritorii enumerate în anexa I se angajează să facă schimb de informații la cerere în conformitate cu modelul de convenție al OCDE în ceea ce privește plățile de dobânzi, definite în prezenta directivă, efectuate de agenți plătitori cu sediul pe teritoriul lor, unor beneficiari efectivi rezidenți pe teritoriul căruia i se aplică prezenta directivă.”

Amendamentul 21

Amendamentul 21

Propunere de directivă – act de modificare

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 6a (nou)

Articolul 1 – punctul 6a (nou)

Directiva 2003/48/CE

Articolul 12 – alineatele 1 și 2

| 6a. | La articolul 12, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:




  „(1)
     Statele membre care aplică o reținere la sursă în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) păstrează 10 % din încasări și transferă restul de 90 % statului membru în care se află domiciliul beneficiarului efectiv al dobânzilor.


  (2)   Statele membre care aplică o reținere la sursă în conformitate cu articolul 11 alineatul (5) păstrează 10 % din încasări și transferă restul de 90 % celorlalte state membre în aceeași proporție ca și transferurile efectuate în temeiul alineatului (1) de la prezentul articol.” |
| --- | --- |

6a.

6a.

La articolul 12, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

La articolul 12, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

„(1)
     Statele membre care aplică o reținere la sursă în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) păstrează 10 % din încasări și transferă restul de 90 % statului membru în care se află domiciliul beneficiarului efectiv al dobânzilor.

„(1)

Statele membre care aplică o reținere la sursă în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) păstrează 10 %

90 %

(2)   Statele membre care aplică o reținere la sursă în conformitate cu articolul 11 alineatul (5) păstrează 10 % din încasări și transferă restul de 90 % celorlalte state membre în aceeași proporție ca și transferurile efectuate în temeiul alineatului (1) de la prezentul articol.”

(2)

Statele membre care aplică o reținere la sursă în conformitate cu articolul 11 alineatul (5) păstrează 10 %

90 %

Amendamentul 22

Amendamentul 22

Propunere de directivă – act de modificare

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 10

Articolul 1 – punctul 10

Directiva 2003/48/CE

Articolul 18

| (10) | La
  articolul 18
  , teza introductivă
  se înlocuiește cu următorul text:
  „Comisia prezintă Consiliului, o dată la trei ani, un raport privind funcționarea prezentei directive, pe baza informațiilor statistice enumerate în anexa V, pe care fiecare stat membru le transmite Comisiei.” |
| --- | --- |

(10)

La
  articolul 18
  , teza introductivă
  se înlocuiește cu următorul text:

La

, teza introductivă

„Comisia prezintă Consiliului, o dată la trei ani, un raport privind funcționarea prezentei directive, pe baza informațiilor statistice enumerate în anexa V, pe care fiecare stat membru le transmite Comisiei.”

| (10) | Articolul 18 se înlocuiește cu următorul text:

  Articolul 18


  Reexaminarea

  „
  (1)
     
  Până la 31 decembrie 2010, Comisia prezintă un studiu comparativ al sistemelor de schimb de informații și al reținerii la sursă, analizând avantajele și dezavantajele în ceea ce privește obiectivul eliminării efective a fraudei și evaziunii fiscale. Acest studiu comparativ ar trebui să examineze în special aspectele legate de transparență, de respectarea suveranității fiscale a statelor membre, de justiția fiscală și de obligațiile administrative asociate fiecăruia dintre cele două sisteme.




  (2)
     Comisia prezintă Consiliului
  și Parlamentului European
  , o dată la trei ani, un raport privind funcționarea prezentei directive, pe baza informațiilor statistice enumerate în anexa V, pe care fiecare stat membru le transmite Comisiei.
  Pe baza acestor rapoarte și a studiului menționat la alineatul (1) și având în vedere în special sfârșitul perioadei de tranziție menționate la articolul 10 alineatul (2), Comisia propune Consiliului, dacă este cazul, orice modificări ale prezentei directive care se dovedesc necesare pentru a asigura impozitarea efectivă a veniturilor din economii și pentru a elimina denaturările nedorite ale concurenței.




  (3)
     
  În studiul și rapoartele menționate la alineatele (1) și (2), Comisia examinează în special oportunitatea de a extinde sfera de aplicare a prezentei directive la toate sursele de venituri financiare, inclusiv la dividende și plusvalori, precum și la plățile efectuate tuturor persoanelor juridice.” |
| --- | --- |

(10)

Articolul 18 se înlocuiește cu următorul text:

Articolul 18

Articolul 18

Reexaminarea

Reexaminarea

„
  (1)
     
  Până la 31 decembrie 2010, Comisia prezintă un studiu comparativ al sistemelor de schimb de informații și al reținerii la sursă, analizând avantajele și dezavantajele în ceea ce privește obiectivul eliminării efective a fraudei și evaziunii fiscale. Acest studiu comparativ ar trebui să examineze în special aspectele legate de transparență, de respectarea suveranității fiscale a statelor membre, de justiția fiscală și de obligațiile administrative asociate fiecăruia dintre cele două sisteme.

(1)

Până la 31 decembrie 2010, Comisia prezintă un studiu comparativ al sistemelor de schimb de informații și al reținerii la sursă, analizând avantajele și dezavantajele în ceea ce privește obiectivul eliminării efective a fraudei și evaziunii fiscale. Acest studiu comparativ ar trebui să examineze în special aspectele legate de transparență, de respectarea suveranității fiscale a statelor membre, de justiția fiscală și de obligațiile administrative asociate fiecăruia dintre cele două sisteme.

(2)
     Comisia prezintă Consiliului
  și Parlamentului European
  , o dată la trei ani, un raport privind funcționarea prezentei directive, pe baza informațiilor statistice enumerate în anexa V, pe care fiecare stat membru le transmite Comisiei.
  Pe baza acestor rapoarte și a studiului menționat la alineatul (1) și având în vedere în special sfârșitul perioadei de tranziție menționate la articolul 10 alineatul (2), Comisia propune Consiliului, dacă este cazul, orice modificări ale prezentei directive care se dovedesc necesare pentru a asigura impozitarea efectivă a veniturilor din economii și pentru a elimina denaturările nedorite ale concurenței.

(2)

și Parlamentului European

Pe baza acestor rapoarte și a studiului menționat la alineatul (1) și având în vedere în special sfârșitul perioadei de tranziție menționate la articolul 10 alineatul (2), Comisia propune Consiliului, dacă este cazul, orice modificări ale prezentei directive care se dovedesc necesare pentru a asigura impozitarea efectivă a veniturilor din economii și pentru a elimina denaturările nedorite ale concurenței.

(3)
     
  În studiul și rapoartele menționate la alineatele (1) și (2), Comisia examinează în special oportunitatea de a extinde sfera de aplicare a prezentei directive la toate sursele de venituri financiare, inclusiv la dividende și plusvalori, precum și la plățile efectuate tuturor persoanelor juridice.”

(3)

În studiul și rapoartele menționate la alineatele (1) și (2), Comisia examinează în special oportunitatea de a extinde sfera de aplicare a prezentei directive la toate sursele de venituri financiare, inclusiv la dividende și plusvalori, precum și la plățile efectuate tuturor persoanelor juridice.”

Amendamentul 23

Amendamentul 23

Propunere de directivă – act de modificare

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 11

Articolul 1 – punctul 11

Directiva 2003/48/CE

Articolul 18b – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Comisia, asistată de comitet, evaluează la fiecare doi ani, începând cu 1 ianuarie 2010, procedurile, documentele și formatele comune menționate la articolul 18a și adoptă măsurile care se impun pentru îmbunătățirea lor, în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 18b alineatul (2).

(3a)

Comisia, asistată de comitet, evaluează la fiecare doi ani, începând cu 1 ianuarie 2010, procedurile, documentele și formatele comune menționate la articolul 18a și adoptă măsurile care se impun pentru îmbunătățirea lor, în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 18b alineatul (2).

Amendamentul 24

Amendamentul 24

Propunere de directivă – act de modificare

Propunere de directivă – act de modificare

Anexă – punctul 2

Anexă – punctul 2

Directiva 2003/48/CE

Anexa I

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

Vineri, 24 aprilie 2009ANEXA I

Lista formelor juridice ale entităților și construcțiilor juridice care fac obiectul dispozițiilor articolului 2 alineatul (3) deoarece pe teritoriul anumitor țări sau jurisdicții își au stabilită conducerea efectivă

| 1. | Entități și construcții juridice a căror conducere efectivă își are sediul într-o țară sau jurisdicție situată în afara domeniului teritorial de aplicare a directivei, așa cum este definit la articolul 7, și care este diferită de cele enumerate la articolul 17 alineatul (2):










  Antigua și Barbuda | International business company |
| --- | --- | --- |
| Bahamas | Trust




  Foundation (fundație)




  International business company |
| Bahrain | Trust financiar |
| Barbados | Trust |
| Belize | Trust




  International business company |
| Bermuda | Trust |
| Brunei | Trust




  International business company




  International trust (trust internațional)




  International Limited Partnership |
| Insulele Cook | Trust




  International trust (trust internațional)




  International company (companie internațională)




  International partnership |
| Costa Rica | Trust |
| Djibouti | Companie exceptată




  Trust (străin) |
| Dominica | Trust




  International business company |
| Fiji | Trust |
| Polinezia Franceză | Société (societate)




  Société de personnes (societate de persoane)




  Société en participation (asociere în participație)




  Trust (străin) |
| Guam | Company (societate)




  Persoană fizică care desfășoară activități economice în mod independent




  Partnership (societate de persoane)




  Trust (străin) |
| Guatemala | Trust




  Fundación (fundație) |
| Hong Kong | Trust |
| Kiribati | Trust |
| Labuan (Malaysia) | Offshore company (societate offshore)




  Malaysian offshore bank




  Offshore limited partnership




  Offshore trust |
| Liban | Societăți care beneficiază de regimul societăților offshore |
| Macao | Trust




  Fundação (fundație) |
| Maldive | Toate societățile, societățile de persoane și trusturile străine |
| Marianele de Nord | Foreign sales corporation




  Offshore banking corporation




  Trust (străin) |
| Insulele Marshall | Trust |
| Mauritius | Trust




  Global business company cat. 1 and 2 |
| Micronezia | Company (societate)




  Partnership (societate de persoane)




  Trust (străin) |
| Nauru | Trusts/nominee company




  Company (societate)




  Partnership (societate de persoane)




  Persoană fizică care desfășoară activități economice în mod independent




  Succesiune străină




  Patrimoniu străin




  Alte forme de societăți negociate cu guvernul |
| Noua Caledonie | Société (societate)




  Société civile (societate civilă)




  Société de personnes (societate de persoane)




  Asociere în participațiune




  Succesiunea unei persoane decedate




  Trust (străin) |
| Niue | Trust




  International business company |
| Panama | Fideicomiso (trust)




  Fundación de interés privado (fundație) |
| Palau | Company (societate)




  Partnership (societate de persoane)




  Persoană fizică care desfășoară activități economice în mod independent




  Birou de reprezentare




  Credit union (cooperativă financiară)




  Cooperative (cooperativă)




  Trust (străin) |
| Filipine | Trust |
| Puerto Rico | Estate




  Trust




  International banking entity |
| Saint Kitts și Nevis | Trust




  Foundation (fundație)




  Companie exceptată |
| Saint Lucia | Trust |
| Saint Vincent și Grenadine | Trust |
| Samoa | Trust




  International trust (trust internațional)




  International company (companie internațională)




  Offshore bank




  Offshore insurance company




  International partnership




  Limited partnership |
| Seychelles | Trust




  International business company |
| Singapore | Trust |
| Insulele Solomon | Company (societate)




  Partnership (societate de persoane)




  Trust |
| Africa de Sud | Trust |
| Tonga | Trust |
| Tuvalu | Trust




  Provident fund |
| Emiratele Arabe Unite | Trust |
| Insulele Virgine Americane | Trust




  Companie exceptată |
| Uruguay | Trust |
| Vanuatu | Trust




  Companie exceptată




  International company (companie internațională) |

1.

Entități și construcții juridice a căror conducere efectivă își are sediul într-o țară sau jurisdicție situată în afara domeniului teritorial de aplicare a directivei, așa cum este definit la articolul 7, și care este diferită de cele enumerate la articolul 17 alineatul (2):

Antigua și Barbuda

International business company

Bahamas

Trust

Foundation (fundație)

International business company

Bahrain

Trust financiar

Barbados

Trust

Belize

Trust

International business company

Bermuda

Trust

Brunei

Trust

International business company

International trust (trust internațional)

International Limited Partnership

Insulele Cook

Trust

International trust (trust internațional)

International company (companie internațională)

International partnership

Costa Rica

Trust

Djibouti

Companie exceptată

Trust (străin)

Dominica

Trust

International business company

Fiji

Trust

Polinezia Franceză

Société (societate)

Société de personnes (societate de persoane)

Société en participation (asociere în participație)

Trust (străin)

Guam

Company (societate)

Persoană fizică care desfășoară activități economice în mod independent

Partnership (societate de persoane)

Trust (străin)

Guatemala

Trust

Fundación (fundație)

Hong Kong

Trust

Kiribati

Trust

Labuan (Malaysia)

Offshore company (societate offshore)

Malaysian offshore bank

Offshore limited partnership

Offshore trust

Liban

Societăți care beneficiază de regimul societăților offshore

Macao

Trust

Fundação (fundație)

Maldive

Toate societățile, societățile de persoane și trusturile străine

Marianele de Nord

Foreign sales corporation

Offshore banking corporation

Trust (străin)

Insulele Marshall

Trust

Mauritius

Trust

Global business company cat. 1 and 2

Micronezia

Company (societate)

Partnership (societate de persoane)

Trust (străin)

Nauru

Trusts/nominee company

Company (societate)

Partnership (societate de persoane)

Persoană fizică care desfășoară activități economice în mod independent

Succesiune străină

Patrimoniu străin

Alte forme de societăți negociate cu guvernul

Noua Caledonie

Société (societate)

Société civile (societate civilă)

Société de personnes (societate de persoane)

Asociere în participațiune

Succesiunea unei persoane decedate

Trust (străin)

Niue

Trust

International business company

Panama

Fideicomiso (trust)

Fundación de interés privado (fundație)

Palau

Company (societate)

Partnership (societate de persoane)

Persoană fizică care desfășoară activități economice în mod independent

Birou de reprezentare

Credit union (cooperativă financiară)

Cooperative (cooperativă)

Trust (străin)

Filipine

Trust

Puerto Rico

Estate

Trust

International banking entity

Saint Kitts și Nevis

Trust

Foundation (fundație)

Companie exceptată

Saint Lucia

Trust

Saint Vincent și Grenadine

Trust

Samoa

Trust

International trust (trust internațional)

International company (companie internațională)

Offshore bank

Offshore insurance company

International partnership

Limited partnership

Seychelles

Trust

International business company

Singapore

Trust

Insulele Solomon

Company (societate)

Partnership (societate de persoane)

Trust

Africa de Sud

Trust

Tonga

Trust

Tuvalu

Trust

Provident fund

Emiratele Arabe Unite

Trust

Insulele Virgine Americane

Trust

Companie exceptată

Uruguay

Trust

Vanuatu

Trust

Companie exceptată

International company (companie internațională)

| 2. | Entitățile și construcțiile juridice a căror conducere efectivă își are sediul într-o țară sau jurisdicție care figurează pe lista de la articolul 17 alineatul (2) și care fac obiectul dispozițiilor articolului 2 alineatul (3) până la adoptarea de către țara sau jurisdicția în cauză a unor dispoziții echivalente cu articolul 4 alineatul (2):










  Andorra | Trust |
| --- | --- | --- |
| Anguilla | Trust |
| Aruba | Stichting (fundație)




  Societăți care beneficiază de regimul societăților offshore |
| Insulele Virgine Britanice | Trust




  International business company |
| Insulele Cayman | Trust




  Companie exceptată |
| Guernsey | Trust




  Companie neimpozabilă |
| Insula Man | Trust |
| Jersey | Trust |
| Liechtenstein | Anstalt (trust)




  Stiftung (fundație) |
| Monaco | Trust




  Fondation (fundație) |
| Montserrat | Trust |
| Antilele Olandeze | Trust




  Stichting (fundație) |
| San Marino | Trust




  Fondazione (fundație) |
| Elveția | Trust




  Foundation (fundație) |
| Insulele Turks și Caicos | Companie exceptată




  Limited partnership




  Trust |

2.

Entitățile și construcțiile juridice a căror conducere efectivă își are sediul într-o țară sau jurisdicție care figurează pe lista de la articolul 17 alineatul (2) și care fac obiectul dispozițiilor articolului 2 alineatul (3) până la adoptarea de către țara sau jurisdicția în cauză a unor dispoziții echivalente cu articolul 4 alineatul (2):

Andorra

Trust

Anguilla

Trust

Aruba

Stichting (fundație)

Societăți care beneficiază de regimul societăților offshore

Insulele Virgine Britanice

Trust

International business company

Insulele Cayman

Trust

Companie exceptată

Guernsey

Trust

Companie neimpozabilă

Insula Man

Trust

Jersey

Trust

Liechtenstein

Anstalt (trust)

Stiftung (fundație)

Monaco

Trust

Fondation (fundație)

Montserrat

Trust

Antilele Olandeze

Trust

Stichting (fundație)

San Marino

Trust

Fondazione (fundație)

Elveția

Trust

Foundation (fundație)

Insulele Turks și Caicos

Companie exceptată

Limited partnership

Trust

AMENDAMENTUL

Vineri, 24 aprilie 2009ANEXA I

| 1. | Formele juridice ale entităților și construcțiilor juridice cărora li se aplică articolul 2 alineatul (3) includ următoarele:







  — | societăți în care asociații au răspundere limitată, inclusiv pe acțiuni, prin garanții sau prin alte mecanisme; |
| --- | --- | --- |

1.

—

societăți în care asociații au răspundere limitată, inclusiv pe acțiuni, prin garanții sau prin alte mecanisme;

| — | corporații în care asociații au răspundere limitată, inclusiv pe acțiuni, prin garanții sau prin alte mecanisme; |
| --- | --- |

—

corporații în care asociații au răspundere limitată, inclusiv pe acțiuni, prin garanții sau prin alte mecanisme;

| — | societăți sau corporații internaționale; |
| --- | --- |

—

societăți sau corporații internaționale;

| — | societăți sau corporații comerciale internaționale; |
| --- | --- |

—

societăți sau corporații comerciale internaționale;

| — | societăți sau corporații scutite; |
| --- | --- |

—

societăți sau corporații scutite;

| — | societăți sau corporații cu compartimente multiple neautonome; |
| --- | --- |

—

societăți sau corporații cu compartimente multiple neautonome;

| — | societăți sau corporații cu compartimente multiple autonome; |
| --- | --- |

—

societăți sau corporații cu compartimente multiple autonome;

| — | bănci internaționale, inclusiv corporații cu nume similar; |
| --- | --- |

—

bănci internaționale, inclusiv corporații cu nume similar;

| — | bănci offshore, inclusiv corporații cu nume similar; |
| --- | --- |

—

bănci offshore, inclusiv corporații cu nume similar;

| — | societăți sau corporații de asigurare; |
| --- | --- |

—

societăți sau corporații de asigurare;

| — | societăți sau corporații de reasigurare; |
| --- | --- |

—

societăți sau corporații de reasigurare;

| — | cooperative; |
| --- | --- |

—

cooperative;

| — | cooperative de credit; |
| --- | --- |

—

cooperative de credit;

| — | parteneriate de orice formă, inclusiv, în special, societățile în nume colectiv, societățile în comandită simplă, societățile cu răspundere limitată, societățile internaționale de persoane și societățile comerciale internaționale de persoane; |
| --- | --- |

—

parteneriate de orice formă, inclusiv, în special, societățile în nume colectiv, societățile în comandită simplă, societățile cu răspundere limitată, societățile internaționale de persoane și societățile comerciale internaționale de persoane;

| — | asociații în participațiune; |
| --- | --- |

—

asociații în participațiune;

| — | trusturi; |
| --- | --- |

—

trusturi;

| — | structuri de lichidare; |
| --- | --- |

—

structuri de lichidare;

| — | fundații; |
| --- | --- |

—

fundații;

| — | succesiunea persoanelor decedate; |
| --- | --- |

—

succesiunea persoanelor decedate;

| — | fonduri de orice formă; |
| --- | --- |

—

fonduri de orice formă;

| — | sucursale ale oricăror entități și construcții enumerate aici; |
| --- | --- |

—

sucursale ale oricăror entități și construcții enumerate aici;

| — | reprezentanțe ale oricăror entități și construcții enumerate aici; |
| --- | --- |

—

reprezentanțe ale oricăror entități și construcții enumerate aici;

| — | puncte de lucru permanente ale oricăror entități și construcții enumerate aici; |
| --- | --- |

—

puncte de lucru permanente ale oricăror entități și construcții enumerate aici;

| — | fundația multiformă, indiferent care ar fi descrierea ei. |
| --- | --- |

—

fundația multiformă, indiferent care ar fi descrierea ei.

| 2. | Țările sau jurisdicțiile specifice care nu intră în domeniul teritorial de aplicare al prezentei directive, definit la articolul 7 și care sunt diferite de cele enumerate la articolul 17 alineatul (2) și în care se aplică articolul 2 alineatul (3) în ceea ce privește formele juridice ale entităților și construcțiilor juridice menționate la punctul 1 din prezenta anexă dacă sediul conducerii lor efective se află în țările sau jurisdicțiile respective, sunt, printre altele:







  — | Anjouan |
| --- | --- | --- |

2.

—

Anjouan

| — | Antigua și Barbuda |
| --- | --- |

—

Antigua și Barbuda

| — | Bahamas |
| --- | --- |

—

Bahamas

| — | Bahrain |
| --- | --- |

—

Bahrain

| — | Barbados |
| --- | --- |

—

Barbados

| — | Belize |
| --- | --- |

—

Belize

| — | Bermuda |
| --- | --- |

—

Bermuda

| — | Brunei |
| --- | --- |

—

Brunei

| — | Insulele Cook |
| --- | --- |

—

Insulele Cook

| — | Costa Rica |
| --- | --- |

—

Costa Rica

| — | Djibouti |
| --- | --- |

—

Djibouti

| — | Dominica |
| --- | --- |

—

Dominica

| — | Dubai |
| --- | --- |

—

Dubai

| — | Fiji |
| --- | --- |

—

Fiji

| — | Polinezia Franceză |
| --- | --- |

—

Polinezia Franceză

| — | Ghana |
| --- | --- |

—

Ghana

| — | Grenada |
| --- | --- |

—

Grenada

| — | Guam |
| --- | --- |

—

Guam

| — | Guatemala |
| --- | --- |

—

Guatemala

| — | Hong Kong |
| --- | --- |

—

Hong Kong

| — | Kiribati |
| --- | --- |

—

Kiribati

| — | Labuan (Malaysia) |
| --- | --- |

—

Labuan (Malaysia)

| — | Liban |
| --- | --- |

—

Liban

| — | Liberia |
| --- | --- |

—

Liberia

| — | Macao |
| --- | --- |

—

Macao

| — | Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei |
| --- | --- |

—

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei

| — | Maldive |
| --- | --- |

—

Maldive

| — | Muntenegru |
| --- | --- |

—

Muntenegru

| — | Marianele de Nord |
| --- | --- |

—

Marianele de Nord

| — | Insulele Marshall |
| --- | --- |

—

Insulele Marshall

| — | Mauritius |
| --- | --- |

—

Mauritius

| — | Micronezia |
| --- | --- |

—

Micronezia

| — | Nauru |
| --- | --- |

—

Nauru

| — | Noua Caledonie |
| --- | --- |

—

Noua Caledonie

| — | Niue |
| --- | --- |

—

Niue

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Palau |
| --- | --- |

—

Palau

| — | Filipine |
| --- | --- |

—

Filipine

| — | Puerto Rico |
| --- | --- |

—

Puerto Rico

| — | Saint Kitts și Nevis |
| --- | --- |

—

Saint Kitts și Nevis

| — | Saint Lucia |
| --- | --- |

—

Saint Lucia

| — | Saint Vincent și Grenadine |
| --- | --- |

—

Saint Vincent și Grenadine

| — | Samoa |
| --- | --- |

—

Samoa

| — | Sao Tome și Principe |
| --- | --- |

—

Sao Tome și Principe

| — | Seychelles |
| --- | --- |

—

Seychelles

| — | Singapore |
| --- | --- |

—

Singapore

| — | Insulele Solomon |
| --- | --- |

—

Insulele Solomon

| — | Somalia |
| --- | --- |

—

Somalia

| — | Africa de Sud |
| --- | --- |

—

Africa de Sud

| — | Tonga |
| --- | --- |

—

Tonga

| — | Tuvalu |
| --- | --- |

—

Tuvalu

| — | Emiratele Arabe Unite |
| --- | --- |

—

Emiratele Arabe Unite

| — | SUA, Statul Delaware |
| --- | --- |

—

SUA, Statul Delaware

| — | SUA, Statul Nevada |
| --- | --- |

—

SUA, Statul Nevada

| — | Insulele Virgine Americane |
| --- | --- |

—

Insulele Virgine Americane

| — | Uruguay |
| --- | --- |

—

Uruguay

| — | Vanuatu |
| --- | --- |

—

Vanuatu

| 3. | Țările sau jurisdicțiile specifice enumerate la articolul 17 alineatul (2) în care se aplică articolul 2 alineatul (3) până la adoptarea de către țara sau jurisdicția în cauză a unor dispoziții echivalente cu cele de la articolul 4 alineatul (2) în ceea ce privește formele juridice ale entităților și construcțiilor juridice menționate la punctul 1 din prezenta anexă dacă sediul conducerii lor efective se află în țările sau jurisdicțiile respective, sunt, printre altele:







  — | Andorra |
| --- | --- | --- |

3.

—

Andorra

| — | Anguilla |
| --- | --- |

—

Anguilla

| — | Aruba |
| --- | --- |

—

Aruba

| — | Insulele Virgine Britanice |
| --- | --- |

—

Insulele Virgine Britanice

| — | Insulele Cayman |
| --- | --- |

—

Insulele Cayman

| — | Guernsey, Alderney sau Sark |
| --- | --- |

—

Guernsey, Alderney sau Sark

| — | Insula Man |
| --- | --- |

—

Insula Man

| — | Jersey |
| --- | --- |

—

Jersey

| — | Liechtenstein |
| --- | --- |

—

Liechtenstein

| — | Monaco |
| --- | --- |

—

Monaco

| — | Montserrat |
| --- | --- |

—

Montserrat

| — | Antilele Olandeze |
| --- | --- |

—

Antilele Olandeze

| — | San Marino |
| --- | --- |

—

San Marino

| — | Sark |
| --- | --- |

—

Sark

| — | Elveția |
| --- | --- |

—

Elveția

| — | Insulele Turks și Caicos |
| --- | --- |

—

Insulele Turks și Caicos

| 4. | Oricare dintre formele juridice ale entităților și construcțiilor juridice menționate în partea 1 din prezenta anexă face obiectul articolului 2 alineatul (3) dacă sediul conducerii lor efective se află în oricare dintre țările și jurisdicțiile menționate în părțile 2 și 3 din prezenta anexă în următoarele condiții:







  a. | o țară sau o jurisdicție menționată în părțile 2 și 3 poate prezenta comitetului menționat la articolul 18b o cerere de eliminare a uneia dintre formele juridice de entități și construcții juridice din partea 1 pentru țara sau jurisdicția lor pe motiv că respectiva formă juridică de entități sau construcții juridice nu poate avea sediul conducerii efective în țara sau jurisdicția în cauză sau pe motiv că este asigurată o impozitare adecvată a veniturilor din dobânzi plătite acestor persoane sau construcții juridice; |
| --- | --- | --- |

4.

a.

o țară sau o jurisdicție menționată în părțile 2 și 3 poate prezenta comitetului menționat la articolul 18b o cerere de eliminare a uneia dintre formele juridice de entități și construcții juridice din partea 1 pentru țara sau jurisdicția lor pe motiv că respectiva formă juridică de entități sau construcții juridice nu poate avea sediul conducerii efective în țara sau jurisdicția în cauză sau pe motiv că este asigurată o impozitare adecvată a veniturilor din dobânzi plătite acestor persoane sau construcții juridice;

| b. | comitetul își publică decizia motivată în termen de 3 luni de la cerere și notifică eliminarea din sfera de aplicare a părții 1 a formelor juridice de entități sau construcții juridice în cauză pentru țara sau jurisdicția care a cerut acest lucru pentru o perioadă notificată de cel mult doi ani; această perioadă poate fi prelungită dacă, cel târziu cu șase luni înainte de data expirării sale, țara sau jurisdicția în cauză depune o cerere în acest sens; |
| --- | --- |

b.

comitetul își publică decizia motivată în termen de 3 luni de la cerere și notifică eliminarea din sfera de aplicare a părții 1 a formelor juridice de entități sau construcții juridice în cauză pentru țara sau jurisdicția care a cerut acest lucru pentru o perioadă notificată de cel mult doi ani; această perioadă poate fi prelungită dacă, cel târziu cu șase luni înainte de data expirării sale, țara sau jurisdicția în cauză depune o cerere în acest sens;

Amendamentul 25

Amendamentul 25

Propunere de directivă – act de modificare

Propunere de directivă – act de modificare

Anexă – punctul 2

Anexă – punctul 2

Directiva 2003/48/CE

Anexa III

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

Vineri, 24 aprilie 2009ANEXA III:

Lista „agenților plătitori în momentul plății” în temeiul dispozițiilor articolului 4 alineatul (2)

NOTĂ INTRODUCTIVĂ

Trusturile și alte construcții juridice similare sunt menționate în cazul acelor state membre care nu dispun de un regim fiscal național pentru impozitarea veniturilor primite în numele respectivelor construcții juridice de către persoana care deține titlul de proprietate principal, care asigură administrarea activelor și a veniturilor respectivei construcții și care este rezidentă pe teritoriul lor. Prezenta listă se referă la trusturile și construcțiile juridice similare care își desfășoară activitatea de gestionare efectivă a activelor mobile în țările respective (în care își are domiciliul administratorul principal al trustului sau administratorul responsabil de gestionarea activelor mobile), indiferent de legislația în temeiul căreia au fost înființate respectivele trusturi și construcții juridice similare.

| Țări | Lista entităților și a construcțiilor juridice | Comentarii |
| --- | --- | --- |
| Belgia | — | Société de droit commun / maatschap (societate constituită în baza dreptului civil sau a dreptului comercial, fără statut juridic) |

Țări

Lista entităților și a construcțiilor juridice

Comentarii

Belgia

—

Société de droit commun / maatschap (societate constituită în baza dreptului civil sau a dreptului comercial, fără statut juridic)

| — | Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (societate fără statut juridic, al cărei scop este de a se ocupa de una sau mai multe operațiuni comerciale specifice) |
| --- | --- |

—

Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (societate fără statut juridic, al cărei scop este de a se ocupa de una sau mai multe operațiuni comerciale specifice)

| — | Société interne / stille handelsvennootschap (societate fără statut juridic prin intermediul căreia una sau mai multe persoane dețin participații în operațiuni gestionate de una sau mai multe persoane în numele lor) |
| --- | --- |

—

Société interne / stille handelsvennootschap (societate fără statut juridic prin intermediul căreia una sau mai multe persoane dețin participații în operațiuni gestionate de una sau mai multe persoane în numele lor)

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

A se vedea articolele 46, 47 și 48 din codul comercial belgian.

Aceste „societăți” (ale căror denumiri sunt redate în franceză și în olandeză) nu au statut juridic. Din punct de vedere fiscal, în cazul lor poate fi aplicată abordarea prin transparență.

Bulgaria

| — | Drujestvo sys specialna investicionna cel (societate de investiții în scopuri speciale) |
| --- | --- |

—

Drujestvo sys specialna investicionna cel (societate de investiții în scopuri speciale)

| — | Investicionno drujestvo (societate de investiții care nu face obiectul dispozițiilor articolului 6) |
| --- | --- |

—

Investicionno drujestvo (societate de investiții care nu face obiectul dispozițiilor articolului 6)

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

Entitate scutită de plata impozitului pe profit

În Bulgaria, trusturile sunt deschise pentru ofertă publică și sunt scutite de plata impozitului pe profit.

Republica Cehă

| — | Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. or V.O.S.) (societate de persoane) |
| --- | --- |

—

Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. or V.O.S.) (societate de persoane)

| — | Sdruženi (asociație) |
| --- | --- |

—

Sdruženi (asociație)

| — | Družstvo (cooperativă) |
| --- | --- |

—

Družstvo (cooperativă)

| — | Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS) [Grup european de interes economic-(GEIE)] |
| --- | --- |

—

Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS) [Grup european de interes economic-(GEIE)]

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

Danemarca

| — | Interessentskaber (societate în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

Interessentskaber (societate în nume colectiv)

| — | Kommanditselskaber (societate în comandită simplă) |
| --- | --- |

—

Kommanditselskaber (societate în comandită simplă)

| — | Partnerselskaber (societate partener) |
| --- | --- |

—

Partnerselskaber (societate partener)

| — | Europæisk økonomisk firmagrupper (EØFG) [Grup european de interes economic-(GEIE)] |
| --- | --- |

—

Europæisk økonomisk firmagrupper (EØFG) [Grup european de interes economic-(GEIE)]

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

Germania

| — | Gesellschaft bürgerlichen Rechts (societate de drept civil) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft bürgerlichen Rechts (societate de drept civil)

| — | Kommanditgesellschaft — KG, offene Handelsgesellschaft — OHG (societate comercială) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft — KG, offene Handelsgesellschaft — OHG (societate comercială)

| — | Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung [Grup european de interes economic-(GEIE)] |
| --- | --- |

—

Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung [Grup european de interes economic-(GEIE)]

Estonia

| — | Täisühing- TÜ (societate în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

Täisühing- TÜ (societate în nume colectiv)

| — | Usaldusühing-UÜ (societate în comandită simplă) |
| --- | --- |

—

Usaldusühing-UÜ (societate în comandită simplă)

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

Societățile în nume colectiv și cele în comandită simplă sunt impozitate ca entități impozabile separate, ale căror produse distribuite sunt considerate dividende (fac obiectul impozitului pe dividende)

Irlanda

| — | Societate de persoane și club de investiții |
| --- | --- |

—

Societate de persoane și club de investiții

| — | Grup european de interes economic (GEIE) |
| --- | --- |

—

Grup european de interes economic (GEIE)

Administratorul trustului rezident în Irlanda face obiectul impozitului pe venitul generat de trust.

Grecia

| — | Omorrythmos Eteria (OE) (societate în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

Omorrythmos Eteria (OE) (societate în nume colectiv)

| — | Eterorrythmos Eteria (EE) (societate în comandită simplă) |
| --- | --- |

—

Eterorrythmos Eteria (EE) (societate în comandită simplă)

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

Societățile de persoane fac obiectul impozitului pe profit. Cu toate acestea, o parte de până la 50 % din profiturile respectivelor societăți este impozitată la nivelul partenerilor individuali, conform ratelor de impozitare ale fiecăruia

Spania

Entități care fac obiectul sistemului de impozitare a distribuirii profitului:

| — | Sociedad civil con o sin personalidad jurídica (societate civilă cu sau fără personalitate juridică), |
| --- | --- |

—

Sociedad civil con o sin personalidad jurídica (societate civilă cu sau fără personalitate juridică),

| — | Agrupación europea de interés económico (AEIE) [Grup european de interes economic-(GEIE)], |
| --- | --- |

—

Agrupación europea de interés económico (AEIE) [Grup european de interes economic-(GEIE)],

| — | Herencias yacentes (succesiunea unei persoane decedate) |
| --- | --- |

—

Herencias yacentes (succesiunea unei persoane decedate)

| — | Comunidad de bienes (coproprietate). |
| --- | --- |

—

Comunidad de bienes (coproprietate).

| — | Alte entități fără personalitate juridică care reprezintă o unitate economică separată sau un grup separat de active [articolul 35 alineatul (4) din Ley General Tributaria]. |
| --- | --- |

—

Alte entități fără personalitate juridică care reprezintă o unitate economică separată sau un grup separat de active [articolul 35 alineatul (4) din Ley General Tributaria].

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

Franța

| — | Société en participation (asociere în participație) |
| --- | --- |

—

Société en participation (asociere în participație)

| — | Société ou association de fait (societate de facto) |
| --- | --- |

—

Société ou association de fait (societate de facto)

| — | Indivision (coproprietate) |
| --- | --- |

—

Indivision (coproprietate)

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

Italia

| — | Società semplice (societate civilă și entități asimilate) |
| --- | --- |

—

Società semplice (societate civilă și entități asimilate)

| — | Entitate fără scop lucrativ și fără personalitate juridică |
| --- | --- |

—

Entitate fără scop lucrativ și fără personalitate juridică

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

Categoria de entități considerate „società semplici” include: „società di fatto” (societăți de persoane, temporare sau de facto ), care nu au ca obiect activități comerciale și „associazioni” (asociații) constituite de artiști sau profesioniști într-un anumit domeniu în vederea practicării artei sau profesiei lor în cadrul unor structuri asociative fără personalitate juridică

Categoria de entități comerciale fără personalitate juridică este destul de largă și include diferite tipuri de organizații: asociații, sindicate, comitete, organizații non-profit și altele

Cipru

| — | Syneterismos (societate de persoane) |
| --- | --- |

—

Syneterismos (societate de persoane)

| — | syndesmos or somatio (asociație) |
| --- | --- |

—

syndesmos or somatio (asociație)

| — | Synergatikes (cooperativă) |
| --- | --- |

—

Synergatikes (cooperativă)

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

| — | Ekswxwria Eteria (societate offshore) |
| --- | --- |

—

Ekswxwria Eteria (societate offshore)

Trusturile create în cadrul jurisdicției Ciprului sunt considerate entități transparente în temeiul legislației naționale.

Letonia

| — | Pilnsabiedrība (societate în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

Pilnsabiedrība (societate în nume colectiv)

| — | Komandītsabiedrība (societate în comandită simplă) |
| --- | --- |

—

Komandītsabiedrība (societate în comandită simplă)

| — | Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) [Grup european de interes economic-(GEIE)] |
| --- | --- |

—

Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) [Grup european de interes economic-(GEIE)]

| — | Biedrības un nodibinājumi (asociații și fundații); |
| --- | --- |

—

Biedrības un nodibinājumi (asociații și fundații);

| — | Lauksaimniecības kooperatīvi (cooperativă agricolă) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības kooperatīvi (cooperativă agricolă)

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

Lituania

| — | Europos ekonominių interesų grupės [Grup european de interes economic-(GEIE)] |
| --- | --- |

—

Europos ekonominių interesų grupės [Grup european de interes economic-(GEIE)]

| — | Asociacija (asociație) |
| --- | --- |

—

Asociacija (asociație)

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

Dobânzile și câștigurile de capital generate de participațiuni sau de obligațiuni obținute de asociații sunt scutite de plata impozitului pe profit.

Luxemburg

| — | Société en nom collectif (societate în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

Société en nom collectif (societate în nume colectiv)

| — | Société en commandite simple (societate în comandită simplă) |
| --- | --- |

—

Société en commandite simple (societate în comandită simplă)

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

Ungaria

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

În temeiul legislației interne, Ungaria recunoaște trusturile ca fiind incluse în categoria „entităților”.

Malta

| — | Soċjetà in akomonditia (societate „în comandită”), al cărei capital nu este divizat în părți |
| --- | --- |

—

Soċjetà in akomonditia (societate „în comandită”), al cărei capital nu este divizat în părți

| — | Arrangement in participation (asociație „în participație”) |
| --- | --- |

—

Arrangement in participation (asociație „în participație”)

| — | Club de investiții |
| --- | --- |

—

Club de investiții

| — | Soċjetà Kooperattiva (societate cooperativă) |
| --- | --- |

—

Soċjetà Kooperattiva (societate cooperativă)

Societățile „în comandită” al căror capital este divizat în părți face obiectul impozitului general pe profit.

Țările de Jos

| — | Vennootschap onder firma (societate în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

Vennootschap onder firma (societate în nume colectiv)

| — | Commanditaire vennootschap (societate în comandită simplă închisă) |
| --- | --- |

—

Commanditaire vennootschap (societate în comandită simplă închisă)

| — | Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) [Grup european de interes economic-(GEIE)] |
| --- | --- |

—

Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) [Grup european de interes economic-(GEIE)]

| — | Vereniging (asociație) |
| --- | --- |

—

Vereniging (asociație)

| — | Stichting (fundație) |
| --- | --- |

—

Stichting (fundație)

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

Societățile în nume colectiv, societățile închise și GEIE sunt transparente din punct de vedere fiscal.

Verenigingen (asociațiile) și stichtingen (fundațiile) sunt scutite de impozit cu excepția cazului în care desfășoară o activitate comercială sau de afaceri.

Austria

| — | Personengesellschaft (societate de persoane) |
| --- | --- |

—

Personengesellschaft (societate de persoane)

| — | Offene Personengesellschaft (societate comercială în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

Offene Personengesellschaft (societate comercială în nume colectiv)

| — | Kommanditgesellschaft, KG (societate în comandită simplă) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft, KG (societate în comandită simplă)

| — | Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (societate civilă) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (societate civilă)

| — | Offene Erwerbsgeselllschaft (OEG) (societate profesională în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

Offene Erwerbsgeselllschaft (OEG) (societate profesională în nume colectiv)

| — | Kommandit-Erwerbsgesellschaft (societate profesională în comandită simplă) |
| --- | --- |

—

Kommandit-Erwerbsgesellschaft (societate profesională în comandită simplă)

| — | Stille Gesellschaft (societate tacită) |
| --- | --- |

—

Stille Gesellschaft (societate tacită)

| — | Einzelfirma (persoană fizică care desfășoară activități economice în mod independent) |
| --- | --- |

—

Einzelfirma (persoană fizică care desfășoară activități economice în mod independent)

| — | Wirtschaftliche Interessenvereinigung [Grup european de interes economic-(GEIE)] |
| --- | --- |

—

Wirtschaftliche Interessenvereinigung [Grup european de interes economic-(GEIE)]

| — | Privatstiftung (fundație privată) |
| --- | --- |

—

Privatstiftung (fundație privată)

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

Societatea de persoane este considerată transparentă, chiar dacă este văzută ca entitate în scopul calculării profitului.

Tratată ca o „societate de persoane” normală

Impozitată drept societate, veniturile din dobânzi sunt impozitate la o rată redusă de 12,5 %

Polonia

| — | Spólka jawna (Sp. j.) (societate în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

Spólka jawna (Sp. j.) (societate în nume colectiv)

| — | Spólka komandytowa (Sp. k.) (societate în comandită simplă) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowa (Sp. k.) (societate în comandită simplă)

| — | Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (societate în comandită pe acțiuni) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (societate în comandită pe acțiuni)

| — | Spólka partnerska (Sp. p.) (societate profesională de persoane) |
| --- | --- |

—

Spólka partnerska (Sp. p.) (societate profesională de persoane)

| — | Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) [Grup european de interes economic-(GEIE)] |
| --- | --- |

—

Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) [Grup european de interes economic-(GEIE)]

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

Portugalia

| — | Sociedade civil (societate civilă) care nu este înmatriculată în formă comercială |
| --- | --- |

—

Sociedade civil (societate civilă) care nu este înmatriculată în formă comercială

| — | Firme cu personalitate juridică angajate în activități profesionale recunoscute, în cadrul cărora toți partenerii sunt persoane fizice calificate în aceeași profesie |
| --- | --- |

—

Firme cu personalitate juridică angajate în activități profesionale recunoscute, în cadrul cărora toți partenerii sunt persoane fizice calificate în aceeași profesie

| — | Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (grup național de interes economic) |
| --- | --- |

—

Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (grup național de interes economic)

| — | Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) [Grup european de interes economic-(GEIE)], |
| --- | --- |

—

Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) [Grup european de interes economic-(GEIE)],

| — | Sociedada gestora de participacoes sociais (SGPS) (Holdinguri controlate fie de un grup familial, fie aflate în proprietatea a cel mult cinci membri) |
| --- | --- |

—

Sociedada gestora de participacoes sociais (SGPS) (Holdinguri controlate fie de un grup familial, fie aflate în proprietatea a cel mult cinci membri)

| — | Herança jacente (succesiunea unei persoane decedate) |
| --- | --- |

—

Herança jacente (succesiunea unei persoane decedate)

| — | Asociație fără personalitate juridică |
| --- | --- |

—

Asociație fără personalitate juridică

| — | Societate offshore care activează în zone de liber schimb în Madeira sau în Insula Santa Maria din Azore |
| --- | --- |

—

Societate offshore care activează în zone de liber schimb în Madeira sau în Insula Santa Maria din Azore

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

Societățile civile care nu sunt înmatriculate în formă comercială, firmele cu personalitate juridică angajate în activități profesionale recunoscute, „ACE” (un tip de asociație în participațiune cu personalitate juridică), GEIE și societățile ale căror active sunt fie controlate de un grup familial, fie se află în proprietatea a cel mult cinci membri sunt transparente din punct de vedere fiscal.

Celelalte societăți de persoane cu personalitate juridică sunt tratate drept societăți și sunt impozitate în conformitate cu normele generale de impozitare aplicabile întreprinderilor.

Societățile offshore care activează în zone de liber schimb în Madeira sau în Insula Santa Maria din Azore sunt scutite de impozitul pe profit și de reținerea la sursă pentru dividende, dobânzi, redevențe și plăți similare efectuate către societatea mamă străină.

Singurele trusturi acceptate în temeiul legislației portugheze sunt cele constituite în baza legislației unei alte țări de către persoane juridice în Centrul Internațional de Afaceri din Madeira și ale căror active constituie o parte autonomă a patrimoniului persoanei juridice care acționează ca administrator al trustului.

România

| — | Asociație (societate de persoane) |
| --- | --- |

—

Asociație (societate de persoane)

| — | Cooperativă |
| --- | --- |

—

Cooperativă

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

Slovenia

| — | Samostojni podjetnik (persoană fizică care desfășoară activități economice în mod independent) |
| --- | --- |

—

Samostojni podjetnik (persoană fizică care desfășoară activități economice în mod independent)

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

Slovacia

| — | Verejná obchodná spoločnosť (societate în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

Verejná obchodná spoločnosť (societate în nume colectiv)

| — | Európske združenie hospodárskych záujmov [Grup european de interes economic-(GEIE)] |
| --- | --- |

—

Európske združenie hospodárskych záujmov [Grup european de interes economic-(GEIE)]

| — | Komanditná spoločnosť (societate în comandită simplă) în ceea ce privește venitul atribuit comanditaților |
| --- | --- |

—

Komanditná spoločnosť (societate în comandită simplă) în ceea ce privește venitul atribuit comanditaților

| — | Združenie (asociație) |
| --- | --- |

—

Združenie (asociație)

| — | Entități care nu sunt înființate în scopuri comerciale: asociații profesionale, asociații civice voluntare, Nadácia (fundații) |
| --- | --- |

—

Entități care nu sunt înființate în scopuri comerciale: asociații profesionale, asociații civice voluntare, Nadácia (fundații)

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

Baza de impozitare este mai întâi calculată pentru societatea în comandită simplă ca întreg și este apoi alocată comanditaților și comanditarilor. Cotele din profit primite de asociații comanditați ai unei societăți în comandită simplă sunt impozitate la nivelul comanditaților în cauză. Veniturile rămase comanditarilor sunt impozitate mai întâi la nivelul societății, în conformitate cu normele aplicabile societăților.

Veniturile scutite de impozit includ veniturile generate de activitățile care reprezintă obiectul constituirii organizației, cu excepția veniturilor vizate de regimul reținerii la sursă.

Finlanda

| — | yksityisliike (firmă neînregistrată) |
| --- | --- |

—

yksityisliike (firmă neînregistrată)

| — | avoin yhtiö / öppet bolag (societate de persoane) |
| --- | --- |

—

avoin yhtiö / öppet bolag (societate de persoane)

| — | kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (societate în comandită simplă) |
| --- | --- |

—

kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (societate în comandită simplă)

| — | kuolinpesä / dödsbo (succesiunea unei persoane decedate) |
| --- | --- |

—

kuolinpesä / dödsbo (succesiunea unei persoane decedate)

| — | eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY) / europeiska ekonomiska intressegrupperingar [Grup european de interes economic-(GEIE)] |
| --- | --- |

—

eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY) / europeiska ekonomiska intressegrupperingar [Grup european de interes economic-(GEIE)]

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

Suedia

| — | handelsbolag (societate în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

handelsbolag (societate în nume colectiv)

| — | kommanditbolag (societate în comandită simplă) |
| --- | --- |

—

kommanditbolag (societate în comandită simplă)

| — | enkelt bolag (societate de persoane simplă) |
| --- | --- |

—

enkelt bolag (societate de persoane simplă)

| — | „Trust” sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust” sau altă construcție juridică similară

Regatul Unit

| — | Societate în nume colectiv |
| --- | --- |

—

Societate în nume colectiv

| — | Societate în comandită simplă |
| --- | --- |

—

Societate în comandită simplă

| — | Societate cu răspundere limitată |
| --- | --- |

—

Societate cu răspundere limitată

| — | GEIE |
| --- | --- |

—

GEIE

| — | Club de investiții (ai cărui membri au dreptul la o anumită parte din active) |
| --- | --- |

—

Club de investiții (ai cărui membri au dreptul la o anumită parte din active)

Societățile în nume colectiv, societățile în comandită simplă, societățile cu răspundere limitată și GEIE sunt transparente din punct de vedere fiscal.

AMENDAMENTUL

Vineri, 24 aprilie 2009ANEXA III:

Lista „agenților plătitori în momentul plății” în temeiul dispozițiilor articolului 4 alineatul (2)

NOTĂ INTRODUCTIVĂ

Trusturile și alte construcții juridice similare sunt menționate în cazul acelor state membre care nu dispun de un regim fiscal național pentru impozitarea veniturilor primite în numele respectivelor construcții juridice de către persoana care deține titlul de proprietate principal, care asigură administrarea activelor și a veniturilor respectivei construcții și care este rezidentă pe teritoriul lor. Prezenta listă se referă la trusturile și construcțiile juridice similare care își desfășoară activitatea de gestionare efectivă a activelor mobile în țările respective (în care își are domiciliul administratorul principal al trustului sau administratorul responsabil de gestionarea activelor mobile), indiferent de legislația în temeiul căreia au fost înființate respectivele trusturi și construcții juridice similare.

| Țări | Lista entităților și a construcțiilor juridice | Comentarii |
| --- | --- | --- |
| Belgia | — | Société de droit commun / maatschap (societate constituită în baza dreptului civil sau a dreptului comercial, fără statut juridic) |

Țări

Lista entităților și a construcțiilor juridice

Comentarii

Belgia

—

Société de droit commun / maatschap (societate constituită în baza dreptului civil sau a dreptului comercial, fără statut juridic)

| — | Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (societate fără statut juridic, al cărei scop este de a se ocupa de una sau mai multe operațiuni comerciale specifice) |
| --- | --- |

—

Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (societate fără statut juridic, al cărei scop este de a se ocupa de una sau mai multe operațiuni comerciale specifice)

| — | Société interne / stille handelsvennootschap (societate fără statut juridic prin intermediul căreia una sau mai multe persoane dețin participații în operațiuni gestionate de una sau mai multe persoane în numele lor) |
| --- | --- |

—

Société interne / stille handelsvennootschap (societate fără statut juridic prin intermediul căreia una sau mai multe persoane dețin participații în operațiuni gestionate de una sau mai multe persoane în numele lor)

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

A se vedea articolele 46, 47 și 48 din codul comercial belgian.

Aceste „societăți” (ale căror denumiri sunt redate în franceză și în olandeză) nu au statut juridic. Din punct de vedere fiscal, în cazul lor poate fi aplicată abordarea prin transparență.

Bulgaria

| — | Drujestvo sys specialna investicionna cel (societate de investiții în scopuri speciale) |
| --- | --- |

—

Drujestvo sys specialna investicionna cel (societate de investiții în scopuri speciale)

| — | Investicionno drujestvo (societate de investiții care nu face obiectul dispozițiilor articolului 6) |
| --- | --- |

—

Investicionno drujestvo (societate de investiții care nu face obiectul dispozițiilor articolului 6)

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

Entitate scutită de plata impozitului pe profit

În Bulgaria, trusturile sunt deschise pentru ofertă publică și sunt scutite de plata impozitului pe profit.

Republica Cehă

| — | Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. or V.O.S.) (societate de persoane) |
| --- | --- |

—

Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. or V.O.S.) (societate de persoane)

| — | Sdruženi (asociație) |
| --- | --- |

—

Sdruženi (asociație)

| — | Družstvo (cooperativă) |
| --- | --- |

—

Družstvo (cooperativă)

| — | Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS) [Grup european de interes economic-(GEIE)] |
| --- | --- |

—

Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS) [Grup european de interes economic-(GEIE)]

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

Danemarca

| — | Interessentskaber (societate în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

Interessentskaber (societate în nume colectiv)

| — | Kommanditselskaber (societate în comandită simplă) |
| --- | --- |

—

Kommanditselskaber (societate în comandită simplă)

| — | Partnerselskaber (societate partener) |
| --- | --- |

—

Partnerselskaber (societate partener)

| — | Europæisk økonomisk firmagrupper (EØFG) [Grup european de interes economic-(GEIE)] |
| --- | --- |

—

Europæisk økonomisk firmagrupper (EØFG) [Grup european de interes economic-(GEIE)]

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

Germania

| — | Gesellschaft bürgerlichen Rechts (societate de drept civil) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft bürgerlichen Rechts (societate de drept civil)

| — | Kommanditgesellschaft — KG, offene Handelsgesellschaft — OHG (societate comercială) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft — KG, offene Handelsgesellschaft — OHG (societate comercială)

| — | Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung [Grup european de interes economic-(GEIE)] |
| --- | --- |

—

Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung [Grup european de interes economic-(GEIE)]

| — | „Trust”, fundație sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”, fundație sau altă construcție juridică similară

Estonia

| — | Täisühing- TÜ (societate în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

Täisühing- TÜ (societate în nume colectiv)

| — | Usaldusühing-UÜ (societate în comandită simplă) |
| --- | --- |

—

Usaldusühing-UÜ (societate în comandită simplă)

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

Societățile în nume colectiv și cele în comandită simplă sunt impozitate ca entități impozabile separate, ale căror produse distribuite sunt considerate dividende (fac obiectul impozitului pe dividende)

Irlanda

| — | Societate de persoane și club de investiții
  Grup european de interes economic (GEIE) |
| --- | --- |

—

Societate de persoane și club de investiții

Grup european de interes economic (GEIE)

| — | General partnership (societate în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

General partnership (societate în nume colectiv)

| — | Limited partnership (societate în comandită simplă) |
| --- | --- |

—

Limited partnership (societate în comandită simplă)

| — | Investment partnership (societate de investiții) |
| --- | --- |

—

Investment partnership (societate de investiții)

| — | „Non-resident limited liability company” (societate nerezidentă cu răspundere limitată) |
| --- | --- |

—

„Non-resident limited liability company” (societate nerezidentă cu răspundere limitată)

| — | „Irish common contractual fund” |
| --- | --- |

—

„Irish common contractual fund”

| — | „Trust”, fundație sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”, fundație sau altă construcție juridică similară

Administratorul trustului rezident în Irlanda face obiectul impozitului pe venitul generat de trust.

Grecia

| — | Omorrythmos Eteria (OE) (societate în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

Omorrythmos Eteria (OE) (societate în nume colectiv)

| — | Eterorythmos Eteria (EE) (societate în comandită simplă) |
| --- | --- |

—

Eterorythmos Eteria (EE) (societate în comandită simplă)

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

Societățile de persoane fac obiectul impozitului pe profit. Cu toate acestea, o parte de până la 50 % din profiturile respectivelor societăți este impozitată la nivelul partenerilor individuali, conform ratelor de impozitare ale fiecăruia.

Spania

Entități care fac obiectul sistemului de impozitare a distribuirii profitului:

| — | Sociedad civil con o sin personalidad jurídica (societate civilă cu sau fără personalitate juridică), |
| --- | --- |

—

Sociedad civil con o sin personalidad jurídica (societate civilă cu sau fără personalitate juridică),

| — | Agrupación europea de interés económico (AEIE) [Grup european de interes economic-(GEIE)], |
| --- | --- |

—

Agrupación europea de interés económico (AEIE) [Grup european de interes economic-(GEIE)],

| — | Herencias yacentes (succesiunea unei persoane decedate) |
| --- | --- |

—

Herencias yacentes (succesiunea unei persoane decedate)

| — | Comunidad de bienes (coproprietate). |
| --- | --- |

—

Comunidad de bienes (coproprietate).

| — | Alte entități fără personalitate juridică care reprezintă o unitate economică separată sau un grup separat de active [articolul 35 alineatul (4) din Ley General Tributaria]. |
| --- | --- |

—

Alte entități fără personalitate juridică care reprezintă o unitate economică separată sau un grup separat de active [articolul 35 alineatul (4) din Ley General Tributaria].

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

Franța

| — | Société en participation (asociere în participație) |
| --- | --- |

—

Société en participation (asociere în participație)

| — | Société ou association de fait (societate de facto) |
| --- | --- |

—

Société ou association de fait (societate de facto)

| — | Indivision (coproprietate) |
| --- | --- |

—

Indivision (coproprietate)

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

Italia

| — | Società semplice (societate civilă și entități asimilate) |
| --- | --- |

—

Società semplice (societate civilă și entități asimilate)

| — | Entitate fără scop lucrativ și fără personalitate juridică |
| --- | --- |

—

Entitate fără scop lucrativ și fără personalitate juridică

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

Categoria de entități considerate „società semplici” include: „società di fatto” (societăți de persoane, temporare sau de facto ), care nu au ca obiect activități comerciale și „associazioni” (asociații) constituite de artiști sau profesioniști într-un anumit domeniu în vederea practicării artei sau profesiei lor în cadrul unor structuri asociative fără personalitate juridică.

Categoria de entități comerciale fără personalitate juridică este destul de largă și include diferite tipuri de organizații: asociații, sindicate, comitete, organizații non-profit și altele.

Cipru

| — | Syneterismos (societate de persoane) |
| --- | --- |

—

Syneterismos (societate de persoane)

| — | syndesmos or somatio (asociație) |
| --- | --- |

—

syndesmos or somatio (asociație)

| — | Synergatikes (cooperativă) |
| --- | --- |

—

Synergatikes (cooperativă)

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

| — | Ekswxwria Eteria (societate offshore) |
| --- | --- |

—

Ekswxwria Eteria (societate offshore)

Trusturile create în cadrul jurisdicției Ciprului sunt considerate entități transparente în temeiul legislației naționale.

Letonia

| — | Pilnsabiedrība (societate în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

Pilnsabiedrība (societate în nume colectiv)

| — | Komandītsabiedrība (societate în comandită simplă) |
| --- | --- |

—

Komandītsabiedrība (societate în comandită simplă)

| — | Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) [Grup european de interes economic-(GEIE)] |
| --- | --- |

—

Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) [Grup european de interes economic-(GEIE)]

| — | Biedrības un nodibinājumi (asociații și fundații); |
| --- | --- |

—

Biedrības un nodibinājumi (asociații și fundații);

| — | Lauksaimniecības kooperatīvi (cooperativă agricolă) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības kooperatīvi (cooperativă agricolă)

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

Lituania

| — | Europos ekonominių interesų grupės [Grup european de interes economic-(GEIE)] |
| --- | --- |

—

Europos ekonominių interesų grupės [Grup european de interes economic-(GEIE)]

| — | Asociacija (asociație) |
| --- | --- |

—

Asociacija (asociație)

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

Dobânzile și câștigurile de capital generate de participațiuni sau de obligațiuni obținute de asociații sunt scutite de plata impozitului pe profit.

Luxemburg

| — | Société en nom collectif (societate în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

Société en nom collectif (societate în nume colectiv)

| — | Société en commandite simple (societate în comandită simplă) |
| --- | --- |

—

Société en commandite simple (societate în comandită simplă)

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

Ungaria

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

În temeiul legislației interne, Ungaria recunoaște trusturile ca fiind incluse în categoria „entităților”.

Malta

| — | Soċjetà in akomonditia (societate „în comandită”), al cărei capital nu este divizat în părți |
| --- | --- |

—

Soċjetà in akomonditia (societate „în comandită”), al cărei capital nu este divizat în părți

| — | Arrangement in participation (asociație „în participație”) |
| --- | --- |

—

Arrangement in participation (asociație „în participație”)

| — | Club de investiții |
| --- | --- |

—

Club de investiții

| — | Soċjetà Kooperattiva (societate cooperativă) |
| --- | --- |

—

Soċjetà Kooperattiva (societate cooperativă)

| — | „Trust”, fundație sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”, fundație sau altă construcție juridică similară

Societățile „în comandită” al căror capital este divizat în părți face obiectul impozitului general pe profit.

Țările de Jos

| — | Vennootschap onder firma (societate în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

Vennootschap onder firma (societate în nume colectiv)

| — | Commanditaire vennootschap (societate în comandită simplă închisă) |
| --- | --- |

—

Commanditaire vennootschap (societate în comandită simplă închisă)

| — | Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) [Grup european de interes economic-(GEIE)] |
| --- | --- |

—

Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) [Grup european de interes economic-(GEIE)]

| — | Vereniging (asociație) |
| --- | --- |

—

Vereniging (asociație)

| — | Stichting (fundație) |
| --- | --- |

—

Stichting (fundație)

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

Societățile în nume colectiv, societățile închise și GEIE sunt transparente din punct de vedere fiscal.

Verenigingen (asociațiile) și stichtingen (fundațiile) sunt scutite de impozit cu excepția cazului în care desfășoară o activitate comercială sau de afaceri.

Austria

| — | Personengesellschaft (societate de persoane) |
| --- | --- |

—

Personengesellschaft (societate de persoane)

| — | Offene Personengesellschaft (societate comercială în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

Offene Personengesellschaft (societate comercială în nume colectiv)

| — | Kommanditgesellschaft, KG (societate în comandită simplă) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft, KG (societate în comandită simplă)

| — | Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (societate civilă) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (societate civilă)

| — | Offene Erwerbsgeselllschaft (OEG) (societate profesională în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

Offene Erwerbsgeselllschaft (OEG) (societate profesională în nume colectiv)

| — | Kommandit-Erwerbsgesellschaft (societate profesională în comandită simplă) |
| --- | --- |

—

Kommandit-Erwerbsgesellschaft (societate profesională în comandită simplă)

| — | Stille Gesellschaft (societate tacită) |
| --- | --- |

—

Stille Gesellschaft (societate tacită)

| — | Einzelfirma (persoană fizică care desfășoară activități economice în mod independent) |
| --- | --- |

—

Einzelfirma (persoană fizică care desfășoară activități economice în mod independent)

| — | Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung [Grup european de interes economic-(GEIE)] |
| --- | --- |

—

Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung [Grup european de interes economic-(GEIE)]

| — | Privatstiftung (fundație privată) |
| --- | --- |

—

Privatstiftung (fundație privată)

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

Societatea de persoane este considerată transparentă, chiar dacă este văzută ca entitate în scopul calculării profitului.

Tratată ca o „societate de persoane” normală

Impozitată drept societate, veniturile din dobânzi sunt impozitate la o rată redusă de 12,5 %

Polonia

| — | Spólka jawna (Sp. j.) (societate în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

Spólka jawna (Sp. j.) (societate în nume colectiv)

| — | Spólka komandytowa (Sp. k.) (societate în comandită simplă) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowa (Sp. k.) (societate în comandită simplă)

| — | Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (societate în comandită pe acțiuni) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (societate în comandită pe acțiuni)

| — | Spólka partnerska (Sp. p.) (societate profesională de persoane) |
| --- | --- |

—

Spólka partnerska (Sp. p.) (societate profesională de persoane)

| — | Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) [Grup european de interes economic-(GEIE)] |
| --- | --- |

—

Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) [Grup european de interes economic-(GEIE)]

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

Portugalia

| — | Sociedade civil (societate civilă) care nu este înmatriculată în formă comercială |
| --- | --- |

—

Sociedade civil (societate civilă) care nu este înmatriculată în formă comercială

| — | Firme cu personalitate juridică angajate în activități profesionale recunoscute, în cadrul cărora toți partenerii sunt persoane fizice calificate în aceeași profesie |
| --- | --- |

—

Firme cu personalitate juridică angajate în activități profesionale recunoscute, în cadrul cărora toți partenerii sunt persoane fizice calificate în aceeași profesie

| — | Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (grup național de interes economic) |
| --- | --- |

—

Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (grup național de interes economic)

| — | Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) [Grup european de interes economic-(GEIE)], |
| --- | --- |

—

Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) [Grup european de interes economic-(GEIE)],

| — | Sociedada gestora de participacoes sociais (SGPS) (Holdinguri controlate fie de un grup familial, fie aflate în proprietatea a cel mult cinci membri) |
| --- | --- |

—

Sociedada gestora de participacoes sociais (SGPS) (Holdinguri controlate fie de un grup familial, fie aflate în proprietatea a cel mult cinci membri)

| — | Herança jacente (succesiunea unei persoane decedate) |
| --- | --- |

—

Herança jacente (succesiunea unei persoane decedate)

| — | Asociație fără personalitate juridică |
| --- | --- |

—

Asociație fără personalitate juridică

| — | Societate offshore care activează în zone de liber schimb în Madeira sau în Insula Santa Maria din Azore |
| --- | --- |

—

Societate offshore care activează în zone de liber schimb în Madeira sau în Insula Santa Maria din Azore

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

Societățile civile care nu sunt înmatriculate în formă comercială, firmele cu personalitate juridică angajate în activități profesionale recunoscute, „ACE” (un tip de asociație în participațiune cu personalitate juridică), GEIE și societățile ale căror active sunt fie controlate de un grup familial, fie se află în proprietatea a cel mult cinci membri sunt transparente din punct de vedere fiscal.

Celelalte societăți de persoane cu personalitate juridică sunt tratate drept societăți și sunt impozitate în conformitate cu normele generale de impozitare aplicabile întreprinderilor.

Societățile offshore care activează în zone de liber schimb în Madeira sau în Insula Santa Maria din Azore sunt scutite de impozitul pe profit și de reținerea la sursă pentru dividende, dobânzi, redevențe și plăți similare efectuate către societatea mamă străină.

Singurele trusturi acceptate în temeiul legislației portugheze sunt cele constituite în baza legislației unei alte țări de către persoane juridice în Centrul Internațional de Afaceri din Madeira și ale căror active constituie o parte autonomă a patrimoniului persoanei juridice care acționează ca administrator al trustului.

România

| — | Asociație (societate de persoane) |
| --- | --- |

—

Asociație (societate de persoane)

| — | Cooperativă |
| --- | --- |

—

Cooperativă

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

Slovenia

Samostojni podjetnik (persoană fizică care desfășoară activități economice în mod independent)

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

Slovacia

| — | Verejná obchodná spoločnosť (societate în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

Verejná obchodná spoločnosť (societate în nume colectiv)

| — | Európske združenie hospodárskych záujmov [Grup european de interes economic-(GEIE)] |
| --- | --- |

—

Európske združenie hospodárskych záujmov [Grup european de interes economic-(GEIE)]

| — | Komanditná spoločnosť (societate în comandită simplă) în ceea ce privește venitul atribuit comanditaților |
| --- | --- |

—

Komanditná spoločnosť (societate în comandită simplă) în ceea ce privește venitul atribuit comanditaților

| — | Združenie (asociație) |
| --- | --- |

—

Združenie (asociație)

| — | Entități care nu sunt înființate în scopuri comerciale: asociații profesionale, asociații civice voluntare, Nadácia (fundații) |
| --- | --- |

—

Entități care nu sunt înființate în scopuri comerciale: asociații profesionale, asociații civice voluntare, Nadácia (fundații)

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

Baza de impozitare este mai întâi calculată pentru societatea în comandită simplă ca întreg și este apoi alocată comanditaților și comanditarilor. Cotele din profit primite de asociații comanditați ai unei societăți în comandită simplă sunt impozitate la nivelul comanditaților în cauză. Veniturile rămase comanditarilor sunt impozitate mai întâi la nivelul societății, în conformitate cu normele aplicabile societăților.

Veniturile scutite de impozit includ veniturile generate de activitățile care reprezintă obiectul constituirii organizației, cu excepția veniturilor vizate de regimul reținerii la sursă.

Finlanda

| — | yksityisliike (firmă neînregistrată) |
| --- | --- |

—

yksityisliike (firmă neînregistrată)

| — | avoin yhtiö / öppet bolag (societate de persoane) |
| --- | --- |

—

avoin yhtiö / öppet bolag (societate de persoane)

| — | kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (societate în comandită simplă) |
| --- | --- |

—

kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (societate în comandită simplă)

| — | kuolinpesä / dödsbo (succesiunea unei persoane decedate) |
| --- | --- |

—

kuolinpesä / dödsbo (succesiunea unei persoane decedate)

| — | eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY) / europeiska ekonomiska intressegrupperingar [Grup european de interes economic-(GEIE)] |
| --- | --- |

—

eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY) / europeiska ekonomiska intressegrupperingar [Grup european de interes economic-(GEIE)]

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

Suedia

| — | handelsbolag (societate în nume colectiv) |
| --- | --- |

—

handelsbolag (societate în nume colectiv)

| — | kommanditbolag (societate în comandită simplă) |
| --- | --- |

—

kommanditbolag (societate în comandită simplă)

| — | enkelt bolag (societate de persoane simplă) |
| --- | --- |

—

enkelt bolag (societate de persoane simplă)

| — | „Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”
  , fundație
  sau altă construcție juridică similară

Regatul Unit

| — | Societate în nume colectiv |
| --- | --- |

—

Societate în nume colectiv

| — | Societate în comandită simplă |
| --- | --- |

—

Societate în comandită simplă

| — | Societate cu răspundere limitată |
| --- | --- |

—

Societate cu răspundere limitată

| — | GEIE |
| --- | --- |

—

GEIE

| — | Club de investiții (ai cărui membri au dreptul la o anumită parte din active) |
| --- | --- |

—

Club de investiții (ai cărui membri au dreptul la o anumită parte din active)

| — | „Trust”, fundație sau altă construcție juridică similară |
| --- | --- |

—

„Trust”, fundație sau altă construcție juridică similară

| — | entități și construcții juridice al căror sediu al conducerii efective este situat în jurisdicția Gibraltarului, printre care:








  — | societăți în care asociații au răspundere limitată, inclusiv pe acțiuni, prin garanții sau prin alte mecanisme; |
| --- | --- | --- |

—

entități și construcții juridice al căror sediu al conducerii efective este situat în jurisdicția Gibraltarului, printre care:

—

societăți în care asociații au răspundere limitată, inclusiv pe acțiuni, prin garanții sau prin alte mecanisme;

| — | corporații în care asociații au răspundere limitată, inclusiv pe acțiuni, prin garanții sau prin alte mecanisme; |
| --- | --- |

—

corporații în care asociații au răspundere limitată, inclusiv pe acțiuni, prin garanții sau prin alte mecanisme;

| — | societăți sau corporații internaționale; |
| --- | --- |

—

societăți sau corporații internaționale;

| — | societăți sau corporații comerciale internaționale; |
| --- | --- |

—

societăți sau corporații comerciale internaționale;

| — | societăți sau corporații scutite; |
| --- | --- |

—

societăți sau corporații scutite;

| — | societăți sau corporații cu compartimente multiple neautonome; |
| --- | --- |

—

societăți sau corporații cu compartimente multiple neautonome;

| — | societăți sau corporații cu compartimente multiple autonome; |
| --- | --- |

—

societăți sau corporații cu compartimente multiple autonome;

| — | bănci internaționale, inclusiv corporații cu nume similar; |
| --- | --- |

—

bănci internaționale, inclusiv corporații cu nume similar;

| — | bănci offshore, inclusiv corporații cu nume similar; |
| --- | --- |

—

bănci offshore, inclusiv corporații cu nume similar;

| — | societăți sau corporații de asigurare; |
| --- | --- |

—

societăți sau corporații de asigurare;

| — | societăți sau corporații de reasigurare; |
| --- | --- |

—

societăți sau corporații de reasigurare;

| — | cooperative; |
| --- | --- |

—

cooperative;

| — | cooperative de credit; |
| --- | --- |

—

cooperative de credit;

| — | societățile de persoane de orice formă, inclusiv (fără a se limita la) societățile în nume colectiv, societățile în comandită simplă, societățile cu răspundere limitată, societățile internaționale de persoane și societățile comerciale internaționale de persoane; |
| --- | --- |

—

societățile de persoane de orice formă, inclusiv (fără a se limita la) societățile în nume colectiv, societățile în comandită simplă, societățile cu răspundere limitată, societățile internaționale de persoane și societățile comerciale internaționale de persoane;

| — | asociații în participațiune; |
| --- | --- |

—

asociații în participațiune;

| — | trusturi; |
| --- | --- |

—

trusturi;

| — | structuri de lichidare; |
| --- | --- |

—

structuri de lichidare;

| — | fundații; |
| --- | --- |

—

fundații;

| — | succesiunea persoanelor decedate; |
| --- | --- |

—

succesiunea persoanelor decedate;

| — | fonduri de orice formă; |
| --- | --- |

—

fonduri de orice formă;

| — | sucursale ale oricăror entități și construcții enumerate aici; |
| --- | --- |

—

sucursale ale oricăror entități și construcții enumerate aici;

| — | reprezentanțe ale oricăror entități și construcții enumerate aici; |
| --- | --- |

—

reprezentanțe ale oricăror entități și construcții enumerate aici;

| — | puncte de lucru permanente ale oricăror entități și construcții enumerate aici; |
| --- | --- |

—

puncte de lucru permanente ale oricăror entități și construcții enumerate aici;

| — | fundația multiformă, indiferent care ar fi descrierea ei. |
| --- | --- |

—

fundația multiformă, indiferent care ar fi descrierea ei.

Societățile în nume colectiv, societățile în comandită simplă, societățile cu răspundere limitată și GEIE sunt transparente din punct de vedere fiscal.

---

(1)  

  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

1

JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

---

| 8.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 184/519 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 184/519

---

Vineri, 24 aprilie 2009Sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată, cu privire la evaziunea fiscală legată de import și de alte tranzacții transfrontaliere *

P6_TA(2009)0326

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată, cu privire la evaziunea fiscală legată de import și de alte tranzacții transfrontaliere (COM(2008)0805 – C6-0039/2009 – 2008/0228(CNS))

2010/C 184 E/86

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0805),

având în vedere articolul 93 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6–0039/2009),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6-0189/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de directivă – act de modificare


  Considerentul 5 |
| (5) | TVA trebuie plătită de persoana care are obligația de o plăti autorităților fiscale. Pentru garantarea plății TVA, statele membre pot totuși să prevadă că, în anumite circumstanțe, o altă persoană decât cea obligată la plata TVA este considerată răspunzătoare în mod solidar de plata TVA. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de directivă – act de modificare

Considerentul 5

(5)

TVA trebuie plătită de persoana care are obligația de o plăti autorităților fiscale. Pentru garantarea plății TVA, statele membre pot totuși să prevadă că, în anumite circumstanțe, o altă persoană decât cea obligată la plata TVA este considerată răspunzătoare în mod solidar de plata TVA.

| (5) | TVA trebuie plătită de persoana care are obligația de o plăti autorităților fiscale. Pentru garantarea plății TVA, statele membre pot totuși să prevadă că, în anumite circumstanțe, o altă persoană decât cea obligată la plata TVA este considerată răspunzătoare în mod solidar de plata TVA.
  În acest caz, statele membre ar trebui să garanteze că toate măsurile de combatere a fraudei sunt proporționale și vizează persoanele care au comis acte frauduloase. |
| --- | --- |

(5)

TVA trebuie plătită de persoana care are obligația de o plăti autorităților fiscale. Pentru garantarea plății TVA, statele membre pot totuși să prevadă că, în anumite circumstanțe, o altă persoană decât cea obligată la plata TVA este considerată răspunzătoare în mod solidar de plata TVA.
  În acest caz, statele membre ar trebui să garanteze că toate măsurile de combatere a fraudei sunt proporționale și vizează persoanele care au comis acte frauduloase.

Amendamentul 2

Propunere de directivă – act de modificare

Considerentul 6

| (6) | Pentru a garanta că furnizorul de produse care contribuie la pierderi de TVA apărute atunci când produsele livrate, scutite de TVA, sunt achiziționate de o altă persoană, poate fi, la rândul său, considerat răspunzător în mod solidar de plata TVA pentru achiziția intracomunitară a respectivelor produse într-un stat membru în care furnizorul în cauză nu este stabilit (furnizor nestabilit), este indicat să se prevadă această posibilitate. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a garanta că furnizorul de produse care contribuie la pierderi de TVA apărute atunci când produsele livrate, scutite de TVA, sunt achiziționate de o altă persoană, poate fi, la rândul său, considerat răspunzător în mod solidar de plata TVA pentru achiziția intracomunitară a respectivelor produse într-un stat membru în care furnizorul în cauză nu este stabilit (furnizor nestabilit), este indicat să se prevadă această posibilitate.

| (6) | Pentru a garanta că furnizorul de produse care contribuie la pierderi de TVA apărute atunci când produsele livrate, scutite de TVA, sunt achiziționate de o altă persoană, poate fi, la rândul său, considerat răspunzător în mod solidar de plata TVA pentru achiziția intracomunitară a respectivelor produse într-un stat membru în care furnizorul în cauză nu este stabilit (furnizor nestabilit), este indicat să se prevadă această posibilitate.
  Până la ... (1), Comisia ar trebui să evalueze modul de funcționare a răspunderii solidare sau divizibile și, după caz, să prezinte o propunere de modificare în acest sens. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a garanta că furnizorul de produse care contribuie la pierderi de TVA apărute atunci când produsele livrate, scutite de TVA, sunt achiziționate de o altă persoană, poate fi, la rândul său, considerat răspunzător în mod solidar de plata TVA pentru achiziția intracomunitară a respectivelor produse într-un stat membru în care furnizorul în cauză nu este stabilit (furnizor nestabilit), este indicat să se prevadă această posibilitate.
  Până la ... (1), Comisia ar trebui să evalueze modul de funcționare a răspunderii solidare sau divizibile și, după caz, să prezinte o propunere de modificare în acest sens.

Amendamentul 3

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1 – punctul 2

Directiva 2006/112/CE

Articolul 205 – alineatul 2

2.   În situația la care se face referire la articolul 200, persoana care furnizează produsele în conformitate cu condițiile prevăzute la articolul 138 este considerată răspunzătoare în mod solidar de plata TVA datorată pentru achiziția intracomunitară a produselor respective, atunci când aceasta nu a respectat obligația prevăzută la articolele 262 și 263 de a furniza o declarație recapitulativă conținând informații referitoare la livrarea respectivă sau când declarația recapitulativă pe care a furnizat-o nu conține informațiile referitoare la această livrare solicitate în temeiul articolului 264.

2.   În situația la care se face referire la articolul 200, persoana care furnizează produsele în conformitate cu articolul 138 este considerată răspunzătoare în mod solidar de plata TVA datorată pentru achiziția intracomunitară a produselor respective, atunci când persoana respectivă nu a respectat obligația prevăzută la articolele 262 și 263 de a furniza o declarație recapitulativă conținând informații referitoare la livrarea respectivă sau când declarația recapitulativă pe care a furnizat-o nu conține informațiile referitoare la această livrare solicitate în temeiul articolului 264.

Înainte ca persoana care furnizează produsele în conformitate cu articolul 138 să fie considerată răspunzătoare în mod solidar, autoritățile cărora persoana respectivă este obligată să le furnizeze declarația recapitulativă în conformitate cu articolul 262 o informează cu privire la nerespectarea acestei obligații și îi oferă posibilitatea să justifice acest fapt în termen de cel puțin două luni.

În schimb, dispozițiile primului paragraf nu se aplică în următoarele situații:

Dispozițiile primului paragraf nu se aplică în cazul în care:

| (a) | clientul a depus, pentru perioada în cursul căreia taxa a devenit exigibilă pentru tranzacția respectivă, declarația privind TVA în conformitate cu dispozițiile articolului 250 conținând toate informațiile referitoare la tranzacție; |
| --- | --- |

(a)

clientul a depus, pentru perioada în cursul căreia taxa a devenit exigibilă pentru tranzacția respectivă, declarația privind TVA în conformitate cu dispozițiile articolului 250 conținând toate informațiile referitoare la tranzacție;

| (a) | clientul a depus, pentru perioada în cursul căreia taxa a devenit exigibilă pentru tranzacția respectivă, declarația privind TVA în conformitate cu dispozițiile articolului 250 conținând toate informațiile referitoare la tranzacție; |
| --- | --- |

(a)

clientul a depus, pentru perioada în cursul căreia taxa a devenit exigibilă pentru tranzacția respectivă, declarația privind TVA în conformitate cu dispozițiile articolului 250 conținând toate informațiile referitoare la tranzacție;

| (b) | persoana care livrează produsele în conformitate cu condițiile prevăzute la articolul 138 poate justifica în mod corespunzător pentru autoritățile competente deficiențele vizate la primul paragraf al acestui alineat. |
| --- | --- |

(b)

persoana care livrează produsele în conformitate cu condițiile prevăzute la articolul 138 poate justifica în mod corespunzător pentru autoritățile competente deficiențele vizate la primul paragraf al acestui alineat.

| (b) | persoana care livrează produsele în conformitate cu articolul 138 poate justifica în mod corespunzător pentru autoritățile competente
  cărora trebuie să le furnizeze declarația recapitulativă în conformitate cu articolul 262
  deficiențele vizate la primul paragraf al acestui alineat; sau |
| --- | --- |

(b)

persoana care livrează produsele în conformitate cu articolul 138 poate justifica în mod corespunzător pentru autoritățile competente
  cărora trebuie să le furnizeze declarația recapitulativă în conformitate cu articolul 262
  deficiențele vizate la primul paragraf al acestui alineat; sau

| (c) | s-au scurs mai mult de doi ani între data la care au fost furnizate produsele și data la care persoana care furnizează produsele în conformitate cu articolul 138 a primit notificarea menționată la al doilea paragraf din prezentul alineat. |
| --- | --- |

(c)

s-au scurs mai mult de doi ani între data la care au fost furnizate produsele și data la care persoana care furnizează produsele în conformitate cu articolul 138 a primit notificarea menționată la al doilea paragraf din prezentul alineat.

Amendamentul 4

Propunere de directivă – act de modificare

Articolul 1a (nou)

Articolul 1a

Evaluarea Comisiei

Până la... (2), Comisia elaborează un raport de evaluare a impactului răspunderii solidare sau divizibile în conformitate cu articolul 205 din Directiva 2006/112/CE, care să includă și impactul în privința costurilor administrative pentru furnizori și orice alte venituri fiscale suplimentare încasate de statele membre. Dacă este cazul și cu condiția ca aceasta să demonstreze că baza de date a Sistemului de Schimb de Informatii privind privind TVA (VIES) și schimbul de informații între statele membre funcționează în mod corect, Comisia prezintă o propunere de modificare a articolul 205 din Directiva 2006/112/CE.

---

(1)  
  Cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

(2)  
  Cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

---