# Jurnalul Oficial C 212E/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.CE2010.212.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 212E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 535 august 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.CE2010.212.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 212E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 535 august 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2009-2010Ședințele dintre 5 și 7 mai 2009Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 263 E, 5.11.2009.TEXTE ADOPTATE |
| | Marți, 5 mai 2009 |
| 2010/C 212E/01 | Recomandare adresată Comisiei referitoare la plângerea 185/2005/ELBRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la raportul special al Ombudsmanului European prezentat Parlamentul European ca urmare a proiectului de recomandare al acestuia către Comisie referitor la plângerea 185/2005/ELB (2009/2016(INI)) | 1 |
| | Miercuri, 6 mai 2009 |
| 2010/C 212E/02 | Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 în ceea ce privește cadrul financiar multianual (modificare)Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea modificată de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Acordului interinstituțional din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară în ceea ce privește cadrul financiar multianual (2007-2013) (COM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI)) | 3 |
| ANEXA | 4 |
| 2010/C 212E/03 | Etichetarea energetică a televizoarelorRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la proiectul de directivă a Comisiei de aplicare și modificare a Directivei 92/75/CEE a Consiliului în ceea ce privește etichetarea energetică a televizoarelor | 6 |
| 2010/C 212E/04 | Actorii nestatali și autoritățile locale în domeniul dezvoltăriiRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la proiectul de decizie a Comisiei de instituire a Programului anual de acțiune 2009 privind actorii nestatali și autoritățile locale în domeniul dezvoltării (Partea a II-a: Proiecte specifice) | 8 |
| 2010/C 212E/05 | Agenda socială reînnoităRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la Agenda socială reînnoită (2008/2330(INI)) | 11 |
| 2010/C 212E/06 | Incluziunea persoanelor excluse de pe piața munciiRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la incluziunea persoanelor excluse de pe piața muncii (2008/2335(INI)) | 23 |
| | Joi, 7 mai 2009 |
| 2010/C 212E/07 | Integrarea perspectivei de gen în relațiile externe ale UERezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la integrarea perspectivei de gen în relațiile externe ale UE și în consolidarea păcii și structurilor statului (2008/2198(INI)) | 32 |
| 2010/C 212E/08 | Noul rol și noile responsabilități ale Parlamentului care decurg din Tratatul de la LisabonaRezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la noul rol și noile responsabilități ale Parlamentului care decurg din Tratatul de la Lisabona (2008/2063(INI)) | 37 |
| 2010/C 212E/09 | Aspectele financiare ale Tratatului de la LisabonaRezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la aspectele financiare ale Tratatului de la Lisabona (2008/2054(INI)) | 46 |
| 2010/C 212E/10 | Situația din Republica MoldovaRezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la situația din Republica Moldova | 54 |
| 2010/C 212E/11 | Raport anual privind drepturile omului în lume în 2008Rezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume în 2008 și politica Uniunii Europene în această privință (2008/2336(INI)) | 60 |
| 2010/C 212E/12 | Impactul Tratatului de la Lisabona asupra dezvoltării echilibrului instituțional al Uniunii EuropeneRezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la impactul Tratatului de la Lisabona asupra dezvoltării echilibrului instituțional al Uniunii Europene (2008/2073(INI)) | 82 |
| 2010/C 212E/13 | Dezvoltarea relațiilor dintre Parlamentul European și parlamentele naționale, în temeiul Tratatului de la LisabonaRezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la dezvoltarea relațiilor dintre Parlamentul European și parlamentele naționale, în temeiul Tratatului de la Lisabona (2008/2120(INI)) | 94 |
| 2010/C 212E/14 | Punerea în aplicare a inițiativei cetățenilorRezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 prin care se solicită Comisiei să prezinte o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare a inițiativei cetățenești (2008/2169(INI)) | 99 |
| ANEXĂ | 103 |
| 2010/C 212E/15 | Proiect de regulament al Comisiei privind (REACH), în ceea ce privește anexa XVIIRezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 privind proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) în ceea ce privește anexa XVII | 106 |
| 2010/C 212E/16 | Iran: cazul Roxana SaberiRezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 privind Iranul: cazul Roxana Saberi | 109 |
| 2010/C 212E/17 | MadagascarRezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 privind situația din Madagascar | 111 |
| 2010/C 212E/18 | Cazul Manuel Rosales din VenezuelaRezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la cazul Manuel Rosales din Venezuela | 113 |
| | RECOMANDĂRI |
| | Parlamentul European |
| 2010/C 212E/19 | Crearea unui spațiu UE al justiției penaleRecomandarea Parlamentului European din 7 mai 2009 adresată Consiliului privind crearea unui spațiu UE al justiției penale (2009/2012(INI)) | 116 |
| | AVIZE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 5 mai 2009 |
| 2010/C 212E/20 | Special Olympics în Uniunea EuropeanăDeclarația Parlamentului European privind sprijinul pentru programul Special Olympics în Uniunea Europeană | 123 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2009-2010Ședințele dintre 5 și 7 mai 2009Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 263 E, 5.11.2009.TEXTE ADOPTATE

Marți, 5 mai 2009

2010/C 212E/01

Recomandare adresată Comisiei referitoare la plângerea 185/2005/ELBRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la raportul special al Ombudsmanului European prezentat Parlamentul European ca urmare a proiectului de recomandare al acestuia către Comisie referitor la plângerea 185/2005/ELB (2009/2016(INI))

1

Miercuri, 6 mai 2009

2010/C 212E/02

Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 în ceea ce privește cadrul financiar multianual (modificare)Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea modificată de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Acordului interinstituțional din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară în ceea ce privește cadrul financiar multianual (2007-2013) (COM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI))

3

ANEXA

4

2010/C 212E/03

Etichetarea energetică a televizoarelorRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la proiectul de directivă a Comisiei de aplicare și modificare a Directivei 92/75/CEE a Consiliului în ceea ce privește etichetarea energetică a televizoarelor

6

2010/C 212E/04

Actorii nestatali și autoritățile locale în domeniul dezvoltăriiRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la proiectul de decizie a Comisiei de instituire a Programului anual de acțiune 2009 privind actorii nestatali și autoritățile locale în domeniul dezvoltării (Partea a II-a: Proiecte specifice)

8

2010/C 212E/05

Agenda socială reînnoităRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la Agenda socială reînnoită (2008/2330(INI))

11

2010/C 212E/06

Incluziunea persoanelor excluse de pe piața munciiRezoluția Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la incluziunea persoanelor excluse de pe piața muncii (2008/2335(INI))

23

Joi, 7 mai 2009

2010/C 212E/07

Integrarea perspectivei de gen în relațiile externe ale UERezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la integrarea perspectivei de gen în relațiile externe ale UE și în consolidarea păcii și structurilor statului (2008/2198(INI))

32

2010/C 212E/08

Noul rol și noile responsabilități ale Parlamentului care decurg din Tratatul de la LisabonaRezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la noul rol și noile responsabilități ale Parlamentului care decurg din Tratatul de la Lisabona (2008/2063(INI))

37

2010/C 212E/09

Aspectele financiare ale Tratatului de la LisabonaRezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la aspectele financiare ale Tratatului de la Lisabona (2008/2054(INI))

46

2010/C 212E/10

Situația din Republica MoldovaRezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la situația din Republica Moldova

54

2010/C 212E/11

Raport anual privind drepturile omului în lume în 2008Rezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume în 2008 și politica Uniunii Europene în această privință (2008/2336(INI))

60

2010/C 212E/12

Impactul Tratatului de la Lisabona asupra dezvoltării echilibrului instituțional al Uniunii EuropeneRezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la impactul Tratatului de la Lisabona asupra dezvoltării echilibrului instituțional al Uniunii Europene (2008/2073(INI))

82

2010/C 212E/13

Dezvoltarea relațiilor dintre Parlamentul European și parlamentele naționale, în temeiul Tratatului de la LisabonaRezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la dezvoltarea relațiilor dintre Parlamentul European și parlamentele naționale, în temeiul Tratatului de la Lisabona (2008/2120(INI))

94

2010/C 212E/14

Punerea în aplicare a inițiativei cetățenilorRezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 prin care se solicită Comisiei să prezinte o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare a inițiativei cetățenești (2008/2169(INI))

99

ANEXĂ

103

2010/C 212E/15

Proiect de regulament al Comisiei privind (REACH), în ceea ce privește anexa XVIIRezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 privind proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) în ceea ce privește anexa XVII

106

2010/C 212E/16

Iran: cazul Roxana SaberiRezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 privind Iranul: cazul Roxana Saberi

109

2010/C 212E/17

MadagascarRezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 privind situația din Madagascar

111

2010/C 212E/18

Cazul Manuel Rosales din VenezuelaRezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la cazul Manuel Rosales din Venezuela

113

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

2010/C 212E/19

Crearea unui spațiu UE al justiției penaleRecomandarea Parlamentului European din 7 mai 2009 adresată Consiliului privind crearea unui spațiu UE al justiției penale (2009/2012(INI))

116

AVIZE

Parlamentul European

Marți, 5 mai 2009

2010/C 212E/20

Special Olympics în Uniunea EuropeanăDeclarația Parlamentului European privind sprijinul pentru programul Special Olympics în Uniunea Europeană

123

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 5 mai 2009 |
| 2010/C 212E/21 | Cerere de apărare a imunității lui Aldo PatricielloDecizia Parlamentului European din 5 mai 2009 privind cererea de apărare a imunității și privilegiilor lui Aldo Patriciello (2009/2021(IMM)) | 124 |
| 2010/C 212E/22 | Cerere de apărare a imunității lui Umberto BossiDecizia Parlamentului European din 5 mai 2009 privind cererea de apărare a imunității și privilegiilor lui Umberto Bossi (2009/2020(IMM)) | 125 |
| | Miercuri, 6 mai 2009 |
| 2010/C 212E/23 | Atribuțiile comisiilor parlamentareDecizia Parlamentului European din 6 mai 2009 privind competențele și atribuțiile comisiilor permanente | 126 |
| 2010/C 212E/24 | Numărul delegațiilor interparlamentare, al delegațiilor la comisiile parlamentare mixte și al delegațiilor la comisiile parlamentare de cooperare și la adunările parlamentare multilateraleDecizia Parlamentului European din 6 mai 2009 privind numărul delegațiilor interparlamentare, al delegațiilor la comisiile parlamentare mixte, al delegațiilor la comisiile parlamentare de cooperare și la adunările parlamentare multilaterale | 136 |
| 2010/C 212E/25 | Procedura privind petițiile (modificarea titlului VIII din Regulamentul de procedură)Decizia Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la revizuirea Regulamentului de procedură cu privire la procedura privind petițiile (2006/2209(REG)) | 140 |
| 2010/C 212E/26 | Revizuirea generală a Regulamentului de procedurăDecizia Parlamentului European din 6 mai 2009 privind revizuirea generală a Regulamentului de procedură al Parlamentului (2007/2124(REG)) | 145 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 5 mai 2009

2010/C 212E/21

Cerere de apărare a imunității lui Aldo PatricielloDecizia Parlamentului European din 5 mai 2009 privind cererea de apărare a imunității și privilegiilor lui Aldo Patriciello (2009/2021(IMM))

124

2010/C 212E/22

Cerere de apărare a imunității lui Umberto BossiDecizia Parlamentului European din 5 mai 2009 privind cererea de apărare a imunității și privilegiilor lui Umberto Bossi (2009/2020(IMM))

125

Miercuri, 6 mai 2009

2010/C 212E/23

Atribuțiile comisiilor parlamentareDecizia Parlamentului European din 6 mai 2009 privind competențele și atribuțiile comisiilor permanente

126

2010/C 212E/24

Numărul delegațiilor interparlamentare, al delegațiilor la comisiile parlamentare mixte și al delegațiilor la comisiile parlamentare de cooperare și la adunările parlamentare multilateraleDecizia Parlamentului European din 6 mai 2009 privind numărul delegațiilor interparlamentare, al delegațiilor la comisiile parlamentare mixte, al delegațiilor la comisiile parlamentare de cooperare și la adunările parlamentare multilaterale

136

2010/C 212E/25

Procedura privind petițiile (modificarea titlului VIII din Regulamentul de procedură)Decizia Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la revizuirea Regulamentului de procedură cu privire la procedura privind petițiile (2006/2209(REG))

140

2010/C 212E/26

Revizuirea generală a Regulamentului de procedurăDecizia Parlamentului European din 6 mai 2009 privind revizuirea generală a Regulamentului de procedură al Parlamentului (2007/2124(REG))

145

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 5 mai 2009 |
| 2010/C 212E/27 | Modificarea Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole, în ceea ce privește standardele de comercializare a cărnii de pasăre *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole, în ceea ce privește standardele de comercializare a cărnii de pasăre (COM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS)) | 162 |
| 2010/C 212E/28 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizareRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI)) | 165 |
| ANEXĂ | 166 |
| 2010/C 212E/29 | Recuperarea vaporilor de benzină în timpul alimentării autoturismelor la stațiile de benzină ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind etapa a II-a de recuperare a vaporilor de benzină în timpul alimentării autoturismelor la stațiile de benzină (COM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD)) | 168 |
| P6_TC1-COD(2008)0229Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2009 în vederea adoptării Directivei (CE) nr. .../2009 a Parlamentului European și a Consiliului privind etapa a II-a de recuperare a vaporilor de benzină în timpul alimentării autovehiculelor la stațiile de benzină | 168 |
| 2010/C 212E/30 | Comerțul cu produse derivate din focă ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European ți al Consiliului privind comerțul cu produse derivate din focă (COM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD)) | 169 |
| P6_TC1-COD(2008)0160Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind comerțul cu produse derivate din focă | 169 |
| 2010/C 212E/31 | Protecția animalelor utilizate în scopuri științifice ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția animalelor utilizate în scopuri științifice (COM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD)) | 170 |
| P6_TC1-COD(2008)0211Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția animalelor utilizate în scopuri științifice | 170 |
| ANEXA I | 201 |
| ANEXA II | 202 |
| ANEXA III | 202 |
| ANEXA IV | 203 |
| ANEXA V | 219 |
| ANEXA VI | 219 |
| ANEXA VII | 226 |
| ANEXA VIII | 226 |
| ANEXA IX | 227 |
| 2010/C 212E/32 | Poluarea cauzată de nave și sancțiuni în caz de încălcare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2005/35/CE privind poluarea cauzată de nave și introducerea unor sancțiuni în caz de încălcare (COM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD)) | 228 |
| P6_TC1-COD(2008)0055Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2005/35/CE privind poluarea cauzată de nave și introducerea unor sancțiuni în caz de încălcare | 229 |
| 2010/C 212E/33 | Indicarea, prin etichetare și informații standard despre produse, a consumului de energie (reformare) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic (reformare) (COM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD)) | 229 |
| P6_TC1-COD(2008)0222Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic (reformare) | 230 |
| ANEXA I | 242 |
| ANEXA II | 243 |
| 2010/C 212E/34 | Estimarea bugetului Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2010Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2009 privind estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2010 (2009/2006(BUD)) | 244 |
| | Miercuri, 6 mai 2009 |
| 2010/C 212E/35 | Abrogarea unei directive și a 11 decizii caduce din domeniul politicii comune de pescuit*Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de abrogare a Directivei 83/515/CEE și a 11 decizii caduce din domeniul politicii comune de pescuit (COM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS)) | 249 |
| 2010/C 212E/36 | Abrogarea a 14 regulamente caduce din domeniul politicii comune de pescuit *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de abrogare a 14 regulamente caduce din domeniul politicii comune de pescuit (COM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS)) | 249 |
| 2010/C 212E/37 | Sprijin pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr.1698/2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) (COM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS)) | 250 |
| 2010/C 212E/38 | Proiectul de buget rectificativ nr. 4/2009Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la proiectul de buget rectificativ nr. 4/2009 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2009, secțiunea III – Comisia (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD)) | 258 |
| 2010/C 212E/39 | Proiectul de buget rectificativ nr. 5/2009Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la proiectul de buget rectificativ nr. 5/2009 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2009, secțiunea III – Comisia (9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD)) | 259 |
| 2010/C 212E/40 | Rețele și servicii de comunicații electronice, protejarea vieții private și protecția consumatorilor ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2002/22/CE privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile de comunicații electronice, a Directivei 2002/58/CE privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD)) | 260 |
| P6_TC2-COD(2007)0248Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2002/22/CE privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile de comunicații electronice, a Directivei 2002/58/CE privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului | 261 |
| ANEXA | 261 |
| 2010/C 212E/41 | Rețele și servicii de comunicații electronice ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării directivei Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2002/21/CE privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice, 2002/19/CE privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora și 2002/20/CE privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD)) | 262 |
| P6_TC2-COD(2007)0247Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2002/21/CE privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice, 2002/19/CE privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora și 2002/20/CE privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice | 263 |
| ANEXĂ | 307 |
| 2010/C 212E/42 | Organismul autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice și Oficiul ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Grupului autorităților europene de reglementare în domeniul telecomunicațiilor (GERT) (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD)) | 309 |
| P6_TC2-COD(2007)0249Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Organismului autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice (OAREC) și a Oficiului | 309 |
| 2010/C 212E/43 | Benzile de frecvență pentru comunicațiile mobile ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 87/372/CEE a Consiliului privind benzile de frecvență care urmează să fie rezervate pentru introducerea coordonată în Comunitate a telecomunicațiilor mobile terestre digitale celulare paneuropene publice (COM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD)) | 310 |
| P6_TC1-COD(2008)0214Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei 87/372/CEE a Consiliului privind benzile de frecvență care urmează să fie rezervate pentru introducerea coordonată în Comunitate a telecomunicațiilor mobile terestre digitale celulare paneuropene publice | 310 |
| 2010/C 212E/44 | Egalitatea de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE (COM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD)) | 311 |
| P6_TC1-COD(2008)0192Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE a Consiliului | 312 |
| 2010/C 212E/45 | Fondul european de ajustare la globalizare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (COM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD)) | 320 |
| P6_TC1-COD(2008)0267Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare | 320 |
| 2010/C 212E/46 | Program de ajutor pentru redresare economică prin acordarea de asistență financiară comunitară pentru proiecte din domeniul energiei ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui program de ajutor pentru redresare economică prin acordarea de asistență financiară comunitară pentru proiecte din domeniul energiei (COM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD)) | 321 |
| P6_TC1-COD(2009)0010Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui program de ajutor pentru redresare economică prin acordarea de asistență financiară comunitară pentru proiecte în domeniul energiei | 322 |
| ANEXĂ | 322 |
| 2010/C 212E/47 | Directivele privind condițiile de creditare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE în ceea ce privește băncile afiliate instituțiilor centrale, anumite elemente ale fondurilor proprii, expunerile mari, dispozițiile de supraveghere și gestionarea crizelor (COM(2008)0602 – (C6-0339/2008 – 2008/0191(COD)) | 323 |
| P6_TC1-COD(2008)0191Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2006/48/CE, 2006/49/CE și 2007/64/CE în ceea ce privește băncile afiliate instituțiilor centrale, anumite elemente ale fondurilor proprii, expunerile mari, reglementările privind supravegherea, precum și gestionarea crizelor | 323 |
| 2010/C 212E/48 | Program comunitar de sprijinire a activităților specifice în domeniul serviciilor financiare, al raportării financiare și al auditului ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program comunitar de sprijinire a activităților specifice în domeniul serviciilor financiare, al raportării financiare și al auditului (COM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD)) | 324 |
| P6_TC1-COD(2009)0001Poziția Parlamentului European adoptată în a prima lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Deciziei (CE) nr .../2009 Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program comunitar de sprijinire a activităților specifice în domeniul serviciilor financiare, al raportării financiare și al auditului | 325 |
| ANEXĂ | 325 |
| 2010/C 212E/49 | Protecția animalelor în momentul uciderii *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind protecția animalelor în momentul uciderii (COM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS)) | 326 |
| | Joi, 7 mai 2009 |
| 2010/C 212E/50 | Fondul european pentru refugiați pentru perioada 2008-2013 (modificarea Deciziei nr. 573/2007/CE) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 573/2007/CE de instituire a Fondului european pentru refugiați pentru perioada 2008-2013 prin încetarea finanțării anumitor acțiuni comunitare și modificarea limitei de finanțare a acestora (COM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD)) | 347 |
| 2010/C 212E/51 | Standarde minime pentru primirea solicitanților de azil (reformare) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre (reformare) (COM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD)) | 348 |
| P6_TC1-COD(2008)0244Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre (reformare) | 349 |
| ANEXA I | 365 |
| ANEXA II | 366 |
| ANEXA III | 367 |
| 2010/C 212E/52 | Cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid (reformare) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid (reformare) (COM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD)) | 370 |
| P6_TC1-COD(2008)0243Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid (reformare) | 371 |
| ANEXA I | 401 |
| ANEXA II | 401 |
| 2010/C 212E/53 | Instituirea sistemului Eurodac pentru compararea amprentelor digitale (reformare)***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea sistemului Eurodac pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (CE) nr. [.../...] [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid] (reformare) (COM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD)) | 404 |
| P6_TC1-COD(2008)0242Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea sistemului Eurodac pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (CE) nr. [.../...] [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid] (reformare) | 405 |
| ANEXA I | 426 |
| ANEXA II | 426 |
| ANEXA III | 426 |
| 2010/C 212E/54 | Crearea unui Birou European de Sprijin pentru Azil ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind crearea unui Birou European de Sprijin pentru Azil (COM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD)) | 428 |
| P6_TC1-COD(2009)0027Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui Birou European de Sprijin pentru Azil | 429 |
| 2010/C 212E/55 | Acordurile bilaterale între statele membre și țările terțe privind aspecte sectoriale și având ca obiect legea aplicabilă obligațiilor contractuale și necontractuale ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unei proceduri pentru negocierea și încheierea acordurilor bilaterale între statele membre și țările terțe privind aspecte sectoriale și având ca obiect legea aplicabilă obligațiilor contractuale și necontractuale (COM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD)) | 453 |
| P6_TC1-COD(2008)0259Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unei proceduri pentru negocierea și încheierea acordurilor între statele membre și țări terțe privind anumite aspecte referitoare la legea aplicabilă obligațiilor contractuale și necontractuale | 453 |
| 2010/C 212E/56 | Programul de cooperare în domeniul audiovizualului cu profesioniști din țări terțe MEDIA Mundus ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program de cooperare în domeniul audiovizualului cu profesioniști din țări terțe MEDIA Mundus (COM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD)) | 454 |
| P6_TC1-COD(2008)0258Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 mai 2009 în vederea adoptării Deciziei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program de cooperare în domeniul audiovizualului cu profesioniști din țări terțe (MEDIA Mundus) | 454 |
| 2010/C 212E/57 | Norme comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 95/93 privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare (COM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD)) | 455 |
| P6_TC1-COD(2009)0042Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 95/93 privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare | 455 |
| 2010/C 212E/58 | Acorduri bilaterale între statele membre și țările terțe privind hotărîrile și deciziile în materie matrimonială, a răspunderii părintești și a obligațiilor de întreținere *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a unei proceduri pentru negocierea și încheierea acordurilor bilaterale între statele membre și țările terțe privind aspecte sectoriale și având ca obiect competența, recunoașterea și executarea hotărârilor și deciziilor în materie matrimonială, a răspunderii părintești și a obligațiilor de întreținere, precum și legea aplicabilă în chestiuni privind obligațiile de întreținere (COM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS)) | 456 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 5 mai 2009

2010/C 212E/27

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole, în ceea ce privește standardele de comercializare a cărnii de pasăre *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole, în ceea ce privește standardele de comercializare a cărnii de pasăre (COM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS))

162

2010/C 212E/28

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizareRezoluția Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI))

165

ANEXĂ

166

2010/C 212E/29

Recuperarea vaporilor de benzină în timpul alimentării autoturismelor la stațiile de benzină ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind etapa a II-a de recuperare a vaporilor de benzină în timpul alimentării autoturismelor la stațiile de benzină (COM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD))

168

P6_TC1-COD(2008)0229Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2009 în vederea adoptării Directivei (CE) nr. .../2009 a Parlamentului European și a Consiliului privind etapa a II-a de recuperare a vaporilor de benzină în timpul alimentării autovehiculelor la stațiile de benzină

168

2010/C 212E/30

Comerțul cu produse derivate din focă ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European ți al Consiliului privind comerțul cu produse derivate din focă (COM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD))

169

P6_TC1-COD(2008)0160Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind comerțul cu produse derivate din focă

169

2010/C 212E/31

Protecția animalelor utilizate în scopuri științifice ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția animalelor utilizate în scopuri științifice (COM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD))

170

P6_TC1-COD(2008)0211Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția animalelor utilizate în scopuri științifice

2009/.../CE

170

ANEXA I

201

ANEXA II

202

ANEXA III

202

ANEXA IV

203

ANEXA V

ANEXA V

219

ANEXA VI

ANEXA VI

219

ANEXA VII

ANEXA VII

226

ANEXA VIII

ANEXA VIII

226

ANEXA IX

227

2010/C 212E/32

Poluarea cauzată de nave și sancțiuni în caz de încălcare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2005/35/CE privind poluarea cauzată de nave și introducerea unor sancțiuni în caz de încălcare (COM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD))

228

P6_TC1-COD(2008)0055Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2005/35/CE privind poluarea cauzată de nave și introducerea unor sancțiuni în caz de încălcare

229

2010/C 212E/33

Indicarea, prin etichetare și informații standard despre produse, a consumului de energie (reformare) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic (reformare) (COM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD))

229

P6_TC1-COD(2008)0222Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic (reformare)

2009/.../CE

230

ANEXA I

242

ANEXA II

243

2010/C 212E/34

Estimarea bugetului Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2010Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2009 privind estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2010 (2009/2006(BUD))

244

Miercuri, 6 mai 2009

2010/C 212E/35

Abrogarea unei directive și a 11 decizii caduce din domeniul politicii comune de pescuit*Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de abrogare a Directivei 83/515/CEE și a 11 decizii caduce din domeniul politicii comune de pescuit (COM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS))

249

2010/C 212E/36

Abrogarea a 14 regulamente caduce din domeniul politicii comune de pescuit *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de abrogare a 14 regulamente caduce din domeniul politicii comune de pescuit (COM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS))

249

2010/C 212E/37

Sprijin pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr.1698/2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) (COM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS))

250

2010/C 212E/38

Proiectul de buget rectificativ nr. 4/2009Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la proiectul de buget rectificativ nr. 4/2009 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2009, secțiunea III – Comisia (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD))

258

2010/C 212E/39

Proiectul de buget rectificativ nr. 5/2009Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la proiectul de buget rectificativ nr. 5/2009 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2009, secțiunea III – Comisia (9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD))

259

2010/C 212E/40

Rețele și servicii de comunicații electronice, protejarea vieții private și protecția consumatorilor ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2002/22/CE privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile de comunicații electronice, a Directivei 2002/58/CE privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD))

260

P6_TC2-COD(2007)0248Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2002/22/CE privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile de comunicații electronice, a Directivei 2002/58/CE privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului

261

ANEXA

261

2010/C 212E/41

Rețele și servicii de comunicații electronice ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării directivei Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2002/21/CE privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice, 2002/19/CE privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora și 2002/20/CE privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD))

262

P6_TC2-COD(2007)0247Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2002/21/CE privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice, 2002/19/CE privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora și 2002/20/CE privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice

263

ANEXĂ

307

2010/C 212E/42

Organismul autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice și Oficiul ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Grupului autorităților europene de reglementare în domeniul telecomunicațiilor (GERT) (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD))

309

P6_TC2-COD(2007)0249Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Organismului autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice (OAREC) și a Oficiului

309

2010/C 212E/43

Benzile de frecvență pentru comunicațiile mobile ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 87/372/CEE a Consiliului privind benzile de frecvență care urmează să fie rezervate pentru introducerea coordonată în Comunitate a telecomunicațiilor mobile terestre digitale celulare paneuropene publice (COM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD))

310

P6_TC1-COD(2008)0214Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei 87/372/CEE a Consiliului privind benzile de frecvență care urmează să fie rezervate pentru introducerea coordonată în Comunitate a telecomunicațiilor mobile terestre digitale celulare paneuropene publice

310

2010/C 212E/44

Egalitatea de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE (COM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD))

311

P6_TC1-COD(2008)0192Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE a Consiliului

2009/.../CE

a Consiliului

312

2010/C 212E/45

Fondul european de ajustare la globalizare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (COM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD))

320

P6_TC1-COD(2008)0267Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare

320

2010/C 212E/46

Program de ajutor pentru redresare economică prin acordarea de asistență financiară comunitară pentru proiecte din domeniul energiei ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui program de ajutor pentru redresare economică prin acordarea de asistență financiară comunitară pentru proiecte din domeniul energiei (COM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD))

321

P6_TC1-COD(2009)0010Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui program de ajutor pentru redresare economică prin acordarea de asistență financiară comunitară pentru proiecte în domeniul energiei

322

ANEXĂ

322

2010/C 212E/47

Directivele privind condițiile de creditare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE în ceea ce privește băncile afiliate instituțiilor centrale, anumite elemente ale fondurilor proprii, expunerile mari, dispozițiile de supraveghere și gestionarea crizelor (COM(2008)0602 – (C6-0339/2008 – 2008/0191(COD))

323

P6_TC1-COD(2008)0191Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2006/48/CE, 2006/49/CE și 2007/64/CE în ceea ce privește băncile afiliate instituțiilor centrale, anumite elemente ale fondurilor proprii, expunerile mari, reglementările privind supravegherea, precum și gestionarea crizelor

323

2010/C 212E/48

Program comunitar de sprijinire a activităților specifice în domeniul serviciilor financiare, al raportării financiare și al auditului ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program comunitar de sprijinire a activităților specifice în domeniul serviciilor financiare, al raportării financiare și al auditului (COM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD))

324

P6_TC1-COD(2009)0001Poziția Parlamentului European adoptată în a prima lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Deciziei (CE) nr .../2009 Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program comunitar de sprijinire a activităților specifice în domeniul serviciilor financiare, al raportării financiare și al auditului

325

ANEXĂ

325

2010/C 212E/49

Protecția animalelor în momentul uciderii *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind protecția animalelor în momentul uciderii (COM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS))

326

Joi, 7 mai 2009

2010/C 212E/50

Fondul european pentru refugiați pentru perioada 2008-2013 (modificarea Deciziei nr. 573/2007/CE) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 573/2007/CE de instituire a Fondului european pentru refugiați pentru perioada 2008-2013 prin încetarea finanțării anumitor acțiuni comunitare și modificarea limitei de finanțare a acestora (COM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD))

347

2010/C 212E/51

Standarde minime pentru primirea solicitanților de azil (reformare) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre (reformare) (COM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD))

348

P6_TC1-COD(2008)0244Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre (reformare)

Directivei 2009/.../CE

(reformare)

349

ANEXA I

365

ANEXA II

366

ANEXA III

367

2010/C 212E/52

Cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid (reformare) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid (reformare) (COM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD))

370

P6_TC1-COD(2008)0243Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid (reformare)

(CE) nr. .../2009

(reformare)

371

ANEXA I

401

ANEXA II

401

2010/C 212E/53

Instituirea sistemului Eurodac pentru compararea amprentelor digitale (reformare)***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea sistemului Eurodac pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (CE) nr. [.../...] [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid] (reformare) (COM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD))

404

P6_TC1-COD(2008)0242Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea sistemului Eurodac pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (CE) nr. [.../...] [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid] (reformare)

(CE) nr. .../2009

(reformare)

405

ANEXA I

426

ANEXA II

426

ANEXA III

426

2010/C 212E/54

Crearea unui Birou European de Sprijin pentru Azil ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind crearea unui Birou European de Sprijin pentru Azil (COM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD))

428

P6_TC1-COD(2009)0027Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui Birou European de Sprijin pentru Azil

(CE) nr. .../2009

instituirea

429

2010/C 212E/55

Acordurile bilaterale între statele membre și țările terțe privind aspecte sectoriale și având ca obiect legea aplicabilă obligațiilor contractuale și necontractuale ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unei proceduri pentru negocierea și încheierea acordurilor bilaterale între statele membre și țările terțe privind aspecte sectoriale și având ca obiect legea aplicabilă obligațiilor contractuale și necontractuale (COM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD))

453

P6_TC1-COD(2008)0259Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unei proceduri pentru negocierea și încheierea acordurilor între statele membre și țări terțe privind anumite aspecte referitoare la legea aplicabilă obligațiilor contractuale și necontractuale

453

2010/C 212E/56

Programul de cooperare în domeniul audiovizualului cu profesioniști din țări terțe MEDIA Mundus ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program de cooperare în domeniul audiovizualului cu profesioniști din țări terțe MEDIA Mundus (COM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD))

454

P6_TC1-COD(2008)0258Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 mai 2009 în vederea adoptării Deciziei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program de cooperare în domeniul audiovizualului cu profesioniști din țări terțe (MEDIA Mundus)

454

2010/C 212E/57

Norme comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 95/93 privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare (COM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD))

455

P6_TC1-COD(2009)0042Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 95/93 privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare

455

2010/C 212E/58

Acorduri bilaterale între statele membre și țările terțe privind hotărîrile și deciziile în materie matrimonială, a răspunderii părintești și a obligațiilor de întreținere *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a unei proceduri pentru negocierea și încheierea acordurilor bilaterale între statele membre și țările terțe privind aspecte sectoriale și având ca obiect competența, recunoașterea și executarea hotărârilor și deciziilor în materie matrimonială, a răspunderii părintești și a obligațiilor de întreținere, precum și legea aplicabilă în chestiuni privind obligațiile de întreținere (COM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS))

456

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile și adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul European SESIUNEA 2009-2010 Ședințele dintre 5 și 7 mai 2009 Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 263 E, 5.11.2009. TEXTE ADOPTATE

Marți, 5 mai 2009

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/1

---

Marți, 5 mai 2009Recomandare adresată Comisiei referitoare la plângerea 185/2005/ELB

P6_TA(2009)0340

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la raportul special al Ombudsmanului European prezentat Parlamentul European ca urmare a proiectului de recomandare al acestuia către Comisie referitor la plângerea 185/2005/ELB (2009/2016(INI))

2010/C 212 E/01

Parlamentul European,

având în vedere raportul special al Ombudsmanului European prezentat Parlamentului European,

având în vedere articolul 195 alineatul (1), al doilea paragraf din Tratatul CE,

având în vedere Decizia 94/262/CECO, CE, Euratom a Parlamentului European din 9 martie 1994 privind statutul și condițiile generale pentru exercitarea funcțiilor Ombudsmanului (1), în special articolul 3 alineatul (7) al acesteia,

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 21 al acesteia,

având în vedere Codul european de bună conduită administrativă, în special articolul 5 alineatul (3) al acestuia,

având în vedere articolul 195 alineatul (2) prima teză din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A6-0201/2009),

| A. | întrucât, potrivit Curții de Justiție, principiul nediscriminării pe motive de vârstă, astfel cum este enunțat în articolul 21 al Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene constituie un principiu general al dreptului comunitar; |
| --- | --- |

A.

întrucât, potrivit Curții de Justiție, principiul nediscriminării pe motive de vârstă, astfel cum este enunțat în articolul 21 al Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene constituie un principiu general al dreptului comunitar;

| B. | întrucât un tratament diferit pe motive de vârstă constituie discriminare pe aceste motive, cu excepția cazului în care acel tratament diferit este justificat în mod obiectiv, iar mijloacele de a-l aborda sunt adecvate și necesare; |
| --- | --- |

B.

întrucât un tratament diferit pe motive de vârstă constituie discriminare pe aceste motive, cu excepția cazului în care acel tratament diferit este justificat în mod obiectiv, iar mijloacele de a-l aborda sunt adecvate și necesare;

| C. | întrucât, potrivit Ombudsmanului, Comisia nu a reușit să justifice în mod adecvat tratamentul pe care îl aplică agenților auxiliari interpreți de conferință freelance (ACI) în vârstă de peste 65 de ani și continuă să adere la politica sa actuală privind angajarea acestora; |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit Ombudsmanului, Comisia nu a reușit să justifice în mod adecvat tratamentul pe care îl aplică agenților auxiliari interpreți de conferință freelance (ACI) în vârstă de peste 65 de ani și continuă să adere la politica sa actuală privind angajarea acestora;

| D. | întrucât Ombudsmanul consideră că acesta constituie un caz de administrare defectuoasă; |
| --- | --- |

D.

întrucât Ombudsmanul consideră că acesta constituie un caz de administrare defectuoasă;

| E. | întrucât este responsabilitatea Parlamentului, ca unic organ ales al Uniunii, să salvgardeze și să protejeze independența Ombudsmanului european în îndeplinirea îndatoririlor sale față de cetățenii europeni și să monitorizeze implementarea recomandărilor sale, |
| --- | --- |

E.

întrucât este responsabilitatea Parlamentului, ca unic organ ales al Uniunii, să salvgardeze și să protejeze independența Ombudsmanului european în îndeplinirea îndatoririlor sale față de cetățenii europeni și să monitorizeze implementarea recomandărilor sale,

| 1. | sprijină observațiile critice ale Ombudsmanului European și recomandările sale referitoare la politica Comisiei de angajare a ACI în vârstă de peste 65 de ani; |
| --- | --- |

1.

sprijină observațiile critice ale Ombudsmanului European și recomandările sale referitoare la politica Comisiei de angajare a ACI în vârstă de peste 65 de ani;

| 2. | invită Comisia să schimbe actuala sa politică, care interzice, în mod efectiv, recrutarea ACI în vârstă de peste 65 de ani; consideră, însă, că în circumstanțele cazului de față nu se impune plata unei despăgubiri; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să schimbe actuala sa politică, care interzice, în mod efectiv, recrutarea ACI în vârstă de peste 65 de ani; consideră, însă, că în circumstanțele cazului de față nu se impune plata unei despăgubiri;

| 3. | menționează faptul că Parlamentul, în urma unui proiect de recomandare similar al Ombudsmanului, a luat imediat măsuri pentru a schimba modalitatea de recrutare a ACI în vârstă de peste 65 de ani și a interpretat normele aplicabile într-un mod care nu constituie discriminare; |
| --- | --- |

3.

menționează faptul că Parlamentul, în urma unui proiect de recomandare similar al Ombudsmanului, a luat imediat măsuri pentru a schimba modalitatea de recrutare a ACI în vârstă de peste 65 de ani și a interpretat normele aplicabile într-un mod care nu constituie discriminare;

| 4. | consideră că schimbarea regulilor aplicabile și eliminarea discriminării pe motive de vârstă din procesul de recrutare nu obligă instituțiile europene să recruteze ACI în vârstă de peste 65 de ani, însă această schimbare, dacă ar fi pusă în aplicare, ar uniformiza normele Comisiei cu un principiu general al dreptului comunitar; în plus, consideră că, dată fiind lipsa de interpreți pentru anumite limbi oficiale, acest lucru ar întări capacitatea instituției de a asigura cel mai bun serviciu posibil, astfel cum s-a demonstrat la Parlament; |
| --- | --- |

4.

consideră că schimbarea regulilor aplicabile și eliminarea discriminării pe motive de vârstă din procesul de recrutare nu obligă instituțiile europene să recruteze ACI în vârstă de peste 65 de ani, însă această schimbare, dacă ar fi pusă în aplicare, ar uniformiza normele Comisiei cu un principiu general al dreptului comunitar; în plus, consideră că, dată fiind lipsa de interpreți pentru anumite limbi oficiale, acest lucru ar întări capacitatea instituției de a asigura cel mai bun serviciu posibil, astfel cum s-a demonstrat la Parlament;

| 5. | invită Comisia să colaboreze cu Parlamentul în revizuirea normelor aplicabile la angajarea ACI și a altor categorii de personal, astfel încât să se evite orice tip de discriminare; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să colaboreze cu Parlamentul în revizuirea normelor aplicabile la angajarea ACI și a altor categorii de personal, astfel încât să se evite orice tip de discriminare;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului și Ombudsmanului European. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului și Ombudsmanului European.

---

(1)  JO L 113, 4.5.1994, p. 15.

---

Miercuri, 6 mai 2009

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/3

---

Miercuri, 6 mai 2009Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 în ceea ce privește cadrul financiar multianual (modificare)

P6_TA(2009)0354

Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea modificată de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Acordului interinstituțional din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară în ceea ce privește cadrul financiar multianual (2007-2013) (COM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI))

2010/C 212 E/02

Parlamentul European,

având în vedere propunerea modificată a Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0171),

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctele 21, 22 și 23,

având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2009 referitoare la revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar 2007-2013 (2) și Rezoluțiile sale din 10 martie 2009 referitoare la orientările pentru procedura bugetară 2010 (3),

având în vedere concluziile reuniunii trilaterale din 2 aprilie 2009,

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A6-0278/2009),

| 1. | aprobă concluziile reuniunii trilaterale din 2 aprilie 2009; |
| --- | --- |

1.

aprobă concluziile reuniunii trilaterale din 2 aprilie 2009;

| 2. | subliniază că acordul la care s-a ajuns cu privire la revizuirea cadrului financiar multianual este rezultatul cooperării interinstituționale fructuoase ca reacție la criza economică și financiară cu care se confruntă statele membre ale UE, prin promovarea solidarității în domeniul resurselor energetice, prin promovarea infrastructurii de bandă largă în zonele rurale, precum și prin sprijinirea sectorului agricol; |
| --- | --- |

2.

subliniază că acordul la care s-a ajuns cu privire la revizuirea cadrului financiar multianual este rezultatul cooperării interinstituționale fructuoase ca reacție la criza economică și financiară cu care se confruntă statele membre ale UE, prin promovarea solidarității în domeniul resurselor energetice, prin promovarea infrastructurii de bandă largă în zonele rurale, precum și prin sprijinirea sectorului agricol;

| 3. | reamintește că prin acest acord Parlamentul, în dubla sa capacitate de autoritate legislativă și bugetară, și-a protejat prioritățile deja existente, la fel cum a făcut-o în cadrul procedurii bugetare 2008 când s-a ajuns la un acord privind finanțarea proiectului Galileo; |
| --- | --- |

3.

reamintește că prin acest acord Parlamentul, în dubla sa capacitate de autoritate legislativă și bugetară, și-a protejat prioritățile deja existente, la fel cum a făcut-o în cadrul procedurii bugetare 2008 când s-a ajuns la un acord privind finanțarea proiectului Galileo;

| 4. | este de acord cu compromisul politic care prevede un mecanism de compensare pentru procedura bugetară 2010, precum și pentru procedura bugetară 2011, dacă este cazul; reamintește că, astfel cum s-a menționat în Declarația comună adoptată de Parlamentul European, Consiliu și Comisie în cursul reuniunii trilaterale din 2 aprilie 2009, mecanismul de compensare nu va aduce atingere pachetelor financiare aferente programelor care fac obiectul codeciziei și procedurii bugetare anuale și va fi finanțat utilizând toate mijloacele bugetare disponibile în cadrul juridic privind bugetul; |
| --- | --- |

4.

este de acord cu compromisul politic care prevede un mecanism de compensare pentru procedura bugetară 2010, precum și pentru procedura bugetară 2011, dacă este cazul; reamintește că, astfel cum s-a menționat în Declarația comună adoptată de Parlamentul European, Consiliu și Comisie în cursul reuniunii trilaterale din 2 aprilie 2009, mecanismul de compensare nu va aduce atingere pachetelor financiare aferente programelor care fac obiectul codeciziei și procedurii bugetare anuale și va fi finanțat utilizând toate mijloacele bugetare disponibile în cadrul juridic privind bugetul;

| 5. | reiterează faptul că negocierile privind AII din 17 mai 2006 nu au ajuns la un acord privind deficitele și soldurile și că aceste deficite ar trebui să fie abordate în procesul de revizuire la jumătatea perioadei 2008-2009, astfel cum prevede Declarația 3 din AII din 17 mai 2006, precum și în cursul procedurilor bugetare anuale, pe cât posibil printr-o mai mare flexibilitate și în orice caz prin toate mijloacele prevăzute în AII din 17 mai 2006; reamintește că, astfel cum a precizat Parlamentul în declarația sa unilaterală din cursul reuniunii trilaterale din 2 aprilie 2009, Comisia ar trebui să integreze în cadrul procesului de revizuire la jumătatea perioadei principiile expuse în rezoluția sa adoptată la 25 martie 2009; |
| --- | --- |

5.

reiterează faptul că negocierile privind AII din 17 mai 2006 nu au ajuns la un acord privind deficitele și soldurile și că aceste deficite ar trebui să fie abordate în procesul de revizuire la jumătatea perioadei 2008-2009, astfel cum prevede Declarația 3 din AII din 17 mai 2006, precum și în cursul procedurilor bugetare anuale, pe cât posibil printr-o mai mare flexibilitate și în orice caz prin toate mijloacele prevăzute în AII din 17 mai 2006; reamintește că, astfel cum a precizat Parlamentul în declarația sa unilaterală din cursul reuniunii trilaterale din 2 aprilie 2009, Comisia ar trebui să integreze în cadrul procesului de revizuire la jumătatea perioadei principiile expuse în rezoluția sa adoptată la 25 martie 2009;

| 6. | invită la prudență cu privire la utilizarea obișnuită a marjelor de la rubrica 2 pentru finanțarea altor rubrici, deoarece aceasta ar putea pune în pericol interesele sectorului agricol, în contextul unor scăderi neașteptate ale prețurilor pe piață; |
| --- | --- |

6.

invită la prudență cu privire la utilizarea obișnuită a marjelor de la rubrica 2 pentru finanțarea altor rubrici, deoarece aceasta ar putea pune în pericol interesele sectorului agricol, în contextul unor scăderi neașteptate ale prețurilor pe piață;

| 7. | regretă faptul că s-a ajuns la un acord cu Consiliul cu doar două luni înainte de sfârșitul legislaturii, ceea ce lasă mai puțin timp pentru negocieri și regretă că acest lucru a pus instituțiile sub presiune, în ciuda climatului obișnuit de cooperare loială; |
| --- | --- |

7.

regretă faptul că s-a ajuns la un acord cu Consiliul cu doar două luni înainte de sfârșitul legislaturii, ceea ce lasă mai puțin timp pentru negocieri și regretă că acest lucru a pus instituțiile sub presiune, în ciuda climatului obișnuit de cooperare loială;

| 8. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

8.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a semna decizia, împreună cu Președintele Consiliului, și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a semna decizia, împreună cu Președintele Consiliului, și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0174.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0095 și 0096.

---

Miercuri, 6 mai 2009ANEXA

Miercuri, 6 mai 2009DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 6 mai 2009

de modificare a Acordului interinstituțional din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară în ceea ce privește cadrul financiar multianual (2007-2013)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 21, punctul 22 primul și al doilea paragraf, precum și punctul 23,

având în vedere propunerea Comisiei,

întrucât:

| (1) | La întâlnirea trilaterală din 2 aprilie 2009, Parlamentul European, Consiliul și Comisia au convenit cu privire la finanțarea, în cadrul Planului european de redresare economică pentru modernizarea infrastructurilor și solidaritate energetică, a proiectelor în domeniul energiei și conexiunilor internet de bandă largă, precum și cu privire la consolidarea operațiunilor care vor fi întreprinse ca urmare a „noilor provocări” identificate în contextul evaluării reformei intermediare din 2003 a politicii agricole comune („bilanțul de sănătate”). Într-o primă etapă, finanțarea necesită revizuirea cadrului financiar multianual 2007 – 2013, în conformitate cu punctele 21, 22 și 23 din Acordul interinstituțional, astfel încât să se majoreze plafonul aferent anului 2009 pentru creditele de angajament de la subrubrica 1a cu suma de 2 000 000 000 EUR, exprimată în prețuri curente. |
| --- | --- |

(1)

La întâlnirea trilaterală din 2 aprilie 2009, Parlamentul European, Consiliul și Comisia au convenit cu privire la finanțarea, în cadrul Planului european de redresare economică pentru modernizarea infrastructurilor și solidaritate energetică, a proiectelor în domeniul energiei și conexiunilor internet de bandă largă, precum și cu privire la consolidarea operațiunilor care vor fi întreprinse ca urmare a „noilor provocări” identificate în contextul evaluării reformei intermediare din 2003 a politicii agricole comune („bilanțul de sănătate”). Într-o primă etapă, finanțarea necesită revizuirea cadrului financiar multianual 2007 – 2013, în conformitate cu punctele 21, 22 și 23 din Acordul interinstituțional, astfel încât să se majoreze plafonul aferent anului 2009 pentru creditele de angajament de la subrubrica 1a cu suma de 2 000 000 000 EUR, exprimată în prețuri curente.

| (2) | Creșterea plafonului pentru subrubrica 1a va fi compensată în totalitate prin descreșterea plafonului pentru creditele de angajament de la rubrica 2 pentru anul 2009 cu suma de 2 000 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(2)

Creșterea plafonului pentru subrubrica 1a va fi compensată în totalitate prin descreșterea plafonului pentru creditele de angajament de la rubrica 2 pentru anul 2009 cu suma de 2 000 000 000 EUR.

| (3) | Pentru a păstra o relație corespunzătoare între angajamente și plăți, vor fi ajustate plafoanele anuale pentru creditele de plată. Ajustarea va fi neutră. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a păstra o relație corespunzătoare între angajamente și plăți, vor fi ajustate plafoanele anuale pentru creditele de plată. Ajustarea va fi neutră.

| (4) | Anexa I la Acordul interinstituțional privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară ar trebui să fie modificată în consecință (2), |
| --- | --- |

(4)

Anexa I la Acordul interinstituțional privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară ar trebui să fie modificată în consecință (2),

DECID:

Articol unic

Anexa I la Acordul interinstituțional privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară se înlocuiește cu anexa la prezenta decizie.

Adoptată la Strasbourg, 6 mai 2009.

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

Miercuri, 6 mai 2009ANEXĂ

CADRUL FINANCIAR 2007-2013 REVIZUIT PENTRU PLANUL EUROPEAN DE REDRESARE ECONOMICĂ (PREȚURI CONSTANTE DIN 2004)

| (milioane EUR - prețuri constante din 2004 |
| --- |
| CREDITE DE ANGAJAMENT | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Total


  2007-2013 |
| 1. | Creștere durabilă |

(milioane EUR - prețuri constante din 2004

CREDITE DE ANGAJAMENT

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Total

2007-2013

1.

50 865

53 262

55 883

54 860

55 400

56 866

58 256

385 392

| 1a | Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă |
| --- | --- |

1a

Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă

8 404

9 595

12 021

11 000

11 306

12 122

12 914

77 362

| 1b | Coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă |
| --- | --- |

1b

Coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă

42 461

43 667

43 862

43 860

44 094

44 744

45 342

308 030

| 2. | Conservarea și gestionarea resurselor naturale |
| --- | --- |

2.

51 962

54 685

52 205

53 379

52 528

51 901

51 284

367 944

din care: cheltuieli de piață și plăți directe

43 120

42 697

42 279

41 864

41 453

41 047

40 645

293 105

| 3. | Cetățenie, libertate, securitate și justiție |
| --- | --- |

3.

1 199

1 258

1 380

1 503

1 645

1 797

1 988

10 770

| 3a | Libertate, securitate și justiție |
| --- | --- |

3a

Libertate, securitate și justiție

600

690

790

910

1 050

1 200

1 390

6 630

| 3b | Cetățenie |
| --- | --- |

3b

Cetățenie

599

568

590

593

595

597

598

4 140

| 4. | EU ca actor global |
| --- | --- |

4.

6 199

6 469

6 739

7 009

7 339

7 679

8 029

49 463

| 5. | Administrație
   (3) |
| --- | --- |

5.

6 633

6 818

6 973

7 111

7 255

7 400

7 610

49 800

| 6. | Compensări |
| --- | --- |

6.

419

191

190

800

TOTAL CREDITE DE ANGAJAMENT

117 277

122 683

123 370

123 862

124 167

125 643

127 167

864 169

ca procentaj din VNB

1,08 %

1,09 %

1,07 %

1,05 %

1,03 %

1,02 %

1,01 %

1,048 %

TOTAL CREDITE DE PLATĂ

115 142

119 805

110 439

119 126

116 552

120 145

119 391

820 600

ca procentaj din VNB

1,06 %

1,06 %

0,96 %

1,01 %

0,97 %

0,98 %

0,95 %

1,00 %

Marja disponibilă

0,18 %

0,18 %

0,28 %

0,23 %

0,27 %

0,26 %

0,29 %

0,24 %

Plafonul resurselor proprii ca procentaj din VNB

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

1

(2)  În acest scop, cifrele care rezultă din acordul menționat anterior sunt convertite la prețurile din 2004.

2

(3)  Cheltuielile pentru pensii, incluse în plafonul prevăzut la această rubrică, se calculează ca valoare netă din contribuțiile personalului la sistemul de pensii, în limita a 500 de milioane EUR la prețurile

3

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/6

---

Miercuri, 6 mai 2009Etichetarea energetică a televizoarelor

P6_TA(2009)0357

Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la proiectul de directivă a Comisiei de aplicare și modificare a Directivei 92/75/CEE a Consiliului în ceea ce privește etichetarea energetică a televizoarelor

2010/C 212 E/03

Parlamentul European,

având în vedere Directiva 92/75/CEE a Consiliului din 22 septembrie 1992 privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse la aparatele de uz casnic (1), în special articolele 9 și 12,

având în vedere proiectul de directivă al Comisiei de aplicare și modificare a Directivei 92/75/CEE a Consiliului în ceea ce privește etichetarea energetică a televizoarelor,

având în vedere avizul emis la 30 martie 2009 de către comisia prevăzută la articolul 10 din Directiva 92/75/CEE,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2006, intitulată „Un plan de acțiune privind eficiența energetică, realizarea potențialului” (COM(2006)0545),

având în vedere propunerea Comisiei din 13 noiembrie 2008 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic (COM(2008)0778),

având în vedere poziția sa din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic (reformare) (2),

având în vedere articolul 5a alineatul(3) litera (b) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (3),

având în vedere articolul 81 alineatul (2) și alineatul (4) litera (b) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât scopul principal al Directivei 92/75/CEE („directiva-cadru”), enunțat la articolul 1 al acesteia, este „de a permite armonizarea măsurilor interne privind publicarea, în special prin etichetare și informații despre produs, de informații privind consumul de energie și de alte resurse esențiale, precum și informații suplimentare privind anumite tipuri de aparate de uz casnic, dând astfel consumatorilor posibilitatea de a opta pentru aparate mai eficiente din punct de vedere energetic”; |
| --- | --- |

A.

întrucât scopul principal al Directivei 92/75/CEE („directiva-cadru”), enunțat la articolul 1 al acesteia, este „de a permite armonizarea măsurilor interne privind publicarea, în special prin etichetare și informații despre produs, de informații privind consumul de energie și de alte resurse esențiale, precum și informații suplimentare privind anumite tipuri de aparate de uz casnic, dând astfel consumatorilor posibilitatea de a opta pentru aparate mai eficiente din punct de vedere energetic”;

| B. | întrucât în directiva-cadru se afirmă, de asemenea, că „furnizarea de informații exacte, relevante și comparabile privind consumul specific de energie al aparatelor de uz casnic poate influența opțiunea publicului în favoarea aparatelor care consumă mai puțină energie”; |
| --- | --- |

B.

întrucât în directiva-cadru se afirmă, de asemenea, că „furnizarea de informații exacte, relevante și comparabile privind consumul specific de energie al aparatelor de uz casnic poate influența opțiunea publicului în favoarea aparatelor care consumă mai puțină energie”;

| C. | întrucât, astfel cum se arată în Evaluarea de impact a Comisiei care însoțește propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic (SEC(2008)2862), eticheta A-G originală, folosită cu succes, a fost luată drept model în diferite țări din lume, precum Brazilia, China, Argentina, Chile, Iran, Israel și Africa de Sud; |
| --- | --- |

C.

întrucât, astfel cum se arată în Evaluarea de impact a Comisiei care însoțește propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic (SEC(2008)2862), eticheta A-G originală, folosită cu succes, a fost luată drept model în diferite țări din lume, precum Brazilia, China, Argentina, Chile, Iran, Israel și Africa de Sud;

| D. | întrucât televizoarele sunt mari consumatoare de energie și prin urmare există un potențial considerabil de economisire a energiei prin adăugarea acestei categorii la sistemul de etichetare energetică în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din directiva-cadru; |
| --- | --- |

D.

întrucât televizoarele sunt mari consumatoare de energie și prin urmare există un potențial considerabil de economisire a energiei prin adăugarea acestei categorii la sistemul de etichetare energetică în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din directiva-cadru;

| E. | întrucât etichetarea energetică a televizoarelor ar trebui să fie cât se poate de consecventă cu sistemele consacrate de etichetare energetică folosite pentru alte aparate de uz casnic; |
| --- | --- |

E.

întrucât etichetarea energetică a televizoarelor ar trebui să fie cât se poate de consecventă cu sistemele consacrate de etichetare energetică folosite pentru alte aparate de uz casnic;

| F. | întrucât în comunicarea menționată mai sus a Comisiei se afirmă că clasificările de etichetare existente vor fi actualizate și reevaluate la fiecare 5 ani sau atunci când acest lucru este justificat de evoluțiile tehnologice, pe baza unor studii de proiectare ecologică, astfel încât eticheta A să fie rezervată pentru o proporție de 10-20 % dintre echipamentele cele mai performante; |
| --- | --- |

F.

întrucât în comunicarea menționată mai sus a Comisiei se afirmă că clasificările de etichetare existente vor fi actualizate și reevaluate la fiecare 5 ani sau atunci când acest lucru este justificat de evoluțiile tehnologice, pe baza unor studii de proiectare ecologică, astfel încât eticheta A să fie rezervată pentru o proporție de 10-20 % dintre echipamentele cele mai performante;

| G. | întrucât pentru aplicarea cu succes a sistemului de etichetare energetică este esențial să fie introduse măsuri prin care să se furnizeze informații despre eficiența energetică a aparatelor de uz casnic care să fie clare, cuprinzătoare, comparabile și ușor de înțeles de către consumatori; |
| --- | --- |

G.

întrucât pentru aplicarea cu succes a sistemului de etichetare energetică este esențial să fie introduse măsuri prin care să se furnizeze informații despre eficiența energetică a aparatelor de uz casnic care să fie clare, cuprinzătoare, comparabile și ușor de înțeles de către consumatori;

| H. | întrucât cumpărarea de către consumatori a unui număr mai mare de aparate eficiente în locul celor mai puțin eficiente ar conduce la o creștere a veniturilor producătorilor de aparate; |
| --- | --- |

H.

întrucât cumpărarea de către consumatori a unui număr mai mare de aparate eficiente în locul celor mai puțin eficiente ar conduce la o creștere a veniturilor producătorilor de aparate;

| I. | întrucât, în special în ceea ce privește proiectarea etichetelor energetice și a claselor de eficiență energetică, proiectul de directivă a Comisiei introduce încă o modificare prin adăugarea unor noi clase A (de exemplu A-20 %, A-40 %, A-60 %) care ar putea induce și mai mult în eroare consumatorii, ar putea împiedica înțelegerea corectă de către aceștia a sistemului de etichetare energetică și ar putea limita capacitatea lor de a alege aparate cu o eficiență energetică mai ridicată; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în special în ceea ce privește proiectarea etichetelor energetice și a claselor de eficiență energetică, proiectul de directivă a Comisiei introduce încă o modificare prin adăugarea unor noi clase A (de exemplu A-20 %, A-40 %, A-60 %) care ar putea induce și mai mult în eroare consumatorii, ar putea împiedica înțelegerea corectă de către aceștia a sistemului de etichetare energetică și ar putea limita capacitatea lor de a alege aparate cu o eficiență energetică mai ridicată;

| J. | întrucât un număr mic de adaptări tehnice ale etichetei ar putea avea ca rezultat o etichetă mai clară și mai ușor de înțeles de către consumatori; |
| --- | --- |

J.

întrucât un număr mic de adaptări tehnice ale etichetei ar putea avea ca rezultat o etichetă mai clară și mai ușor de înțeles de către consumatori;

| K. | întrucât, conform dovezilor, clasificarea A-G este considerată clară de către consumatori, însă Comisia nu a efectuat evaluări de impact pentru a determina dacă clasificările A-20 %, A-40 %, A-60 % utilizate alături de clase inferioare vide sunt considerate utile de către consumatori sau doar îi induc în eroare; |
| --- | --- |

K.

întrucât, conform dovezilor, clasificarea A-G este considerată clară de către consumatori, însă Comisia nu a efectuat evaluări de impact pentru a determina dacă clasificările A-20 %, A-40 %, A-60 % utilizate alături de clase inferioare vide sunt considerate utile de către consumatori sau doar îi induc în eroare;

| L. | întrucât reclasificarea produselor existente în cadrul unei clasificări A-G închise ar permite, în special, evitarea creării unor clase inferioare vide, care ar putea induce consumatorii în eroare; |
| --- | --- |

L.

întrucât reclasificarea produselor existente în cadrul unei clasificări A-G închise ar permite, în special, evitarea creării unor clase inferioare vide, care ar putea induce consumatorii în eroare;

| M. | întrucât introducerea acestor clase de eficiență suplimentare pe etichetele A-G existente, inclusiv pentru alte produse, vor crea și mai multe confuzii legate de faptul dacă clasa A corespunde unui produs eficient sau ineficient; |
| --- | --- |

M.

întrucât introducerea acestor clase de eficiență suplimentare pe etichetele A-G existente, inclusiv pentru alte produse, vor crea și mai multe confuzii legate de faptul dacă clasa A corespunde unui produs eficient sau ineficient;

| N. | întrucât o asemenea măsură nu servește la îndeplinirea scopului enunțat în actul de bază de a furniza informații exacte, relevante și comparabile consumatorilor; |
| --- | --- |

N.

întrucât o asemenea măsură nu servește la îndeplinirea scopului enunțat în actul de bază de a furniza informații exacte, relevante și comparabile consumatorilor;

| O. | întrucât Comisia și-a prezentat propunerea pentru reformarea directivei-cadru, care ar putea introduce modificări suplimentare care ar avea un impact asupra măsurilor de punere în aplicare propuse, |
| --- | --- |

O.

întrucât Comisia și-a prezentat propunerea pentru reformarea directivei-cadru, care ar putea introduce modificări suplimentare care ar avea un impact asupra măsurilor de punere în aplicare propuse,

| 1. | se opune adoptării proiectului de directivă a Comisiei de aplicare și modificare a Directivei 92/75/CEE a Consiliului în ceea ce privește etichetarea energetică a televizoarelor; |
| --- | --- |

1.

se opune adoptării proiectului de directivă a Comisiei de aplicare și modificare a Directivei 92/75/CEE a Consiliului în ceea ce privește etichetarea energetică a televizoarelor;

| 2. | consideră că acest proiect de directivă a Comisiei nu este compatibil cu scopul enunțat în actul de bază; |
| --- | --- |

2.

consideră că acest proiect de directivă a Comisiei nu este compatibil cu scopul enunțat în actul de bază;

| 3. | invită Comisia să retragă propunerea de directivă și să prezinte comisiei prevăzute la articolul 10 din Directiva 92/75/CEE a Consiliului o propunere nouă, pe baza unei clasificări A-G închise, cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de 30 septembrie 2009; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să retragă propunerea de directivă și să prezinte comisiei prevăzute la articolul 10 din Directiva 92/75/CEE a Consiliului o propunere nouă, pe baza unei clasificări A-G închise, cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de 30 septembrie 2009;

| 4. | consideră că modul de prezentare al etichetei este un element esențial al directivei privind etichetarea energetică și acesta ar trebui decis în cadrul revizuirii și reformării efectuate în prezent în cadrul procedurii de codecizie; |
| --- | --- |

4.

consideră că modul de prezentare al etichetei este un element esențial al directivei privind etichetarea energetică și acesta ar trebui decis în cadrul revizuirii și reformării efectuate în prezent în cadrul procedurii de codecizie;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 297, 13.10.1992, p. 16.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0345.

(3)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/8

---

Miercuri, 6 mai 2009Actorii nestatali și autoritățile locale în domeniul dezvoltării

P6_TA(2009)0358

Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la proiectul de decizie a Comisiei de instituire a Programului anual de acțiune 2009 privind actorii nestatali și autoritățile locale în domeniul dezvoltării (Partea a II-a: Proiecte specifice)

2010/C 212 E/04

Parlamentul European,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (1), în special articolul 14 alineatul (1) litera (b),

având în vedere proiectul de decizie a Comisiei de instituire a Programului anual de acțiune 2009 privind actorii nestatali și autoritățile locale în domeniul dezvoltării (Partea a II-a: Proiecte specifice) (CMTD(2009)0387 – D004766/01),

având în vedere avizul prezentat la 15 aprilie 2009 de comitetul prevăzut la articolul 35 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 („Comitetul de gestionare a instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD)”),

având în vedere „Evaluarea generală a acțiunilor în vederea sensibilizării opiniei publice cu privire la chestiunile din domeniul dezvoltării în Europa/Educația pentru dezvoltare” (referința CE nr. 2007/ 146962. Raport final),

având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2008 privind provocarea pe care o reprezintă politica de cooperare pentru dezvoltare a UE pentru noile state membre (2),

având în vedere articolul 8 din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (3),

având în vedere articolul 81 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la 15 aprilie 2009 comitetul de gestiune a Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) a votat prin procedura scrisă în favoarea proiectului de Program anual de acțiune 2009 privind actorii nestatali și autoritățile locale în domeniul dezvoltării (Partea a II-a: Proiecte specifice) (CMTD(2009)0387 – D004766/01); |
| --- | --- |

A.

întrucât la 15 aprilie 2009 comitetul de gestiune a Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) a votat prin procedura scrisă în favoarea proiectului de Program anual de acțiune 2009 privind actorii nestatali și autoritățile locale în domeniul dezvoltării (Partea a II-a: Proiecte specifice) (CMTD(2009)0387 – D004766/01);

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE și cu articolul 1 din Acordul din 3 iunie 2008 dintre Parlamentul European și Comisie cu privire la procedurile de aplicare a Deciziei 1999/468/CE a Consiliului, Parlamentul European a primit proiectele referitoare la măsurile de aplicare prezentate comitetului de gestionare a IDC, precum și rezultatele votului; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE și cu articolul 1 din Acordul din 3 iunie 2008 dintre Parlamentul European și Comisie cu privire la procedurile de aplicare a Deciziei 1999/468/CE a Consiliului, Parlamentul European a primit proiectele referitoare la măsurile de aplicare prezentate comitetului de gestionare a IDC, precum și rezultatele votului;

| C. | întrucât articolul 14 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 prevede că unul dintre obiectivele programului tematic privind rolul actorilor nestatali și al autorităților locale în materie de dezvoltare este „să sensibilizeze cetățenii europeni la chestiunile de dezvoltare și să mobilizeze sprijinul activ al opiniei publice din Comunitate și din țările în curs de aderare în favoarea punerii în aplicare a strategiilor de reducere a sărăciei și de dezvoltare durabilă în țările partenere”; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 14 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 prevede că unul dintre obiectivele programului tematic privind rolul actorilor nestatali și al autorităților locale în materie de dezvoltare este „să sensibilizeze cetățenii europeni la chestiunile de dezvoltare și să mobilizeze sprijinul activ al opiniei publice din Comunitate și din țările în curs de aderare în favoarea punerii în aplicare a strategiilor de reducere a sărăciei și de dezvoltare durabilă în țările partenere”;

| D. | întrucât, în cadrul unei „Declarații comune a statelor membre referitoare la actorii nestatali și autoritățile locale în cadrul ICD” transmise Comisiei la 19 martie 2009, 11 state membre și-au exprimat preocuparea în legătură cu intenția Comisiei de a întrerupe finanțarea directă (procedura „proiecte specifice”) a proiectelor TRIALOG și DEEEP (4), care beneficiază de aceasta din 1998 și, respectiv, 2003, obligându-le în schimb să participe la o „cerere de oferte”; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în cadrul unei „Declarații comune a statelor membre referitoare la actorii nestatali și autoritățile locale în cadrul ICD” transmise Comisiei la 19 martie 2009, 11 state membre și-au exprimat preocuparea în legătură cu intenția Comisiei de a întrerupe finanțarea directă (procedura „proiecte specifice”) a proiectelor TRIALOG și DEEEP (4), care beneficiază de aceasta din 1998 și, respectiv, 2003, obligându-le în schimb să participe la o „cerere de oferte”;

| E. | întrucât „Declarația comună” a celor 11 state membre, printre care 9 state membre „noi”, avertizează cu privire la faptul că programarea planului Comisiei de a întrerupe sprijinirea directă a TRIALOG și DEEEP este „extrem de nepotrivită”, „având în vedere situația financiară actuală din numeroase state membre «noi» și efectele acesteia asupra capacității de funcționare și de dezvoltare a ONG-urilor” și își exprimă preocuparea în legătură cu faptul că „eventualul deficit de finanțare va prejudicia proiectele generând pierderea personalului calificat precum și a competențelor acumulate și a rețelelor deja constituite”; |
| --- | --- |

E.

întrucât „Declarația comună” a celor 11 state membre, printre care 9 state membre „noi”, avertizează cu privire la faptul că programarea planului Comisiei de a întrerupe sprijinirea directă a TRIALOG și DEEEP este „extrem de nepotrivită”, „având în vedere situația financiară actuală din numeroase state membre «noi» și efectele acesteia asupra capacității de funcționare și de dezvoltare a ONG-urilor” și își exprimă preocuparea în legătură cu faptul că „eventualul deficit de finanțare va prejudicia proiectele generând pierderea personalului calificat precum și a competențelor acumulate și a rețelelor deja constituite”;

| F. | întrucât într-o scrisoare din 19 martie 2009 președintele Comisiei pentru dezvoltare a exprimat preocupări similare, subliniind că „informarea și întărirea capacităților în domeniul cooperării pentru dezvoltare în noile state membre, precum și educarea opiniei publice în Europa în materie de dezvoltare au reprezentat priorități constante pentru comisie”, solicitând Comisiei să comunice Parlamentului „criteriile transparente și obiective pe baza cărora stabilește care sunt activitățile și proiectele care vor beneficia de finanțare directă”; de asemenea, acesta a solicitat ca „implementarea măsurii propuse să fie amânată cu cel puțin un an, pentru a evita eventualele deficite de finanțare și periclitarea a însăși supraviețuirii acestor proiecte foarte utile”; |
| --- | --- |

F.

întrucât într-o scrisoare din 19 martie 2009 președintele Comisiei pentru dezvoltare a exprimat preocupări similare, subliniind că „informarea și întărirea capacităților în domeniul cooperării pentru dezvoltare în noile state membre, precum și educarea opiniei publice în Europa în materie de dezvoltare au reprezentat priorități constante pentru comisie”, solicitând Comisiei să comunice Parlamentului „criteriile transparente și obiective pe baza cărora stabilește care sunt activitățile și proiectele care vor beneficia de finanțare directă”; de asemenea, acesta a solicitat ca „implementarea măsurii propuse să fie amânată cu cel puțin un an, pentru a evita eventualele deficite de finanțare și periclitarea a însăși supraviețuirii acestor proiecte foarte utile”;

| G. | întrucât „Evaluarea generală a acțiunilor de sensibilizare a opiniei publice cu privire la chestiunile din domeniul dezvoltării în Europa/Educația pentru dezvoltare” menționată anterior concluzionează că utilizarea strategică a proiectelor specifice a contribuit la îndeplinirea obiectivelor „programului de co-finanțare a ONG-urilor europene în materie de dezvoltare” și că „proiectul DEEEP a fost un important mecanism de coordonare pentru consolidarea dialogului, promovarea schimburilor de cele mai bune practici și constituirea de rețele și parteneriate la nivel european și între platformele naționale și UE”, precum și că „contribuția TRIALOG la îmbunătățirea dialogului și la întărirea capacităților în cadrul acțiunii sale cu noile state membre și cu țările candidate a fost efectivă”; |
| --- | --- |

G.

întrucât „Evaluarea generală a acțiunilor de sensibilizare a opiniei publice cu privire la chestiunile din domeniul dezvoltării în Europa/Educația pentru dezvoltare” menționată anterior concluzionează că utilizarea strategică a proiectelor specifice a contribuit la îndeplinirea obiectivelor „programului de co-finanțare a ONG-urilor europene în materie de dezvoltare” și că „proiectul DEEEP a fost un important mecanism de coordonare pentru consolidarea dialogului, promovarea schimburilor de cele mai bune practici și constituirea de rețele și parteneriate la nivel european și între platformele naționale și UE”, precum și că „contribuția TRIALOG la îmbunătățirea dialogului și la întărirea capacităților în cadrul acțiunii sale cu noile state membre și cu țările candidate a fost efectivă”;

| H. | întrucât programul TRIALOG contribuie, astfel cum a fost subliniat în Rezoluția Parlamentului din 13 martie 2008 privind provocarea pe care o reprezintă politica de cooperare pentru dezvoltare a UE pentru noile state membre, la satisfacerea nevoii unei strategii generale de cooperare și de sensibilizare pentru a remedia lipsa de recunoaștere din partea opiniei publice din noile state membre a priorităților în materie de cooperare pentru dezvoltare, iar programul DEEEP răspunde solicitării acestuia menționate în cadrul aceleiași rezoluții pentru consolidarea educației pentru dezvoltare și a sensibilizării în cadrul educației europene; |
| --- | --- |

H.

întrucât programul TRIALOG contribuie, astfel cum a fost subliniat în Rezoluția Parlamentului din 13 martie 2008 privind provocarea pe care o reprezintă politica de cooperare pentru dezvoltare a UE pentru noile state membre, la satisfacerea nevoii unei strategii generale de cooperare și de sensibilizare pentru a remedia lipsa de recunoaștere din partea opiniei publice din noile state membre a priorităților în materie de cooperare pentru dezvoltare, iar programul DEEEP răspunde solicitării acestuia menționate în cadrul aceleiași rezoluții pentru consolidarea educației pentru dezvoltare și a sensibilizării în cadrul educației europene;

| I. | întrucât, în cadrul Programului anual de acțiune pentru anul 2009 menționat anterior, Comisia propune, de asemenea, alocarea unei finanțări directe pentru un proiect privind „Consolidarea capacităților manageriale în Cuba”, care va fi implementat de Fundația europeană de dezvoltare a managementului; întrucât în cadrul programului tematic privind actorii nestatali și autoritățile locale în domeniul dezvoltării în cadrul ICD, procedura proiectelor specifice nu a fost niciodată utilizată în cazul activităților realizate în țările partenere; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în cadrul Programului anual de acțiune pentru anul 2009 menționat anterior, Comisia propune, de asemenea, alocarea unei finanțări directe pentru un proiect privind „Consolidarea capacităților manageriale în Cuba”, care va fi implementat de Fundația europeană de dezvoltare a managementului; întrucât în cadrul programului tematic privind actorii nestatali și autoritățile locale în domeniul dezvoltării în cadrul ICD, procedura proiectelor specifice nu a fost niciodată utilizată în cazul activităților realizate în țările partenere;

| J. | întrucât Comisia a publicat ulterior „Nota explicativă adresată comitetului ICD AN-AL” (5), în care precizează criteriile de selecție pentru acțiunile specifice, explicând că acestea se întemeiază pe articolul 168 din Normele de punere în aplicare a regulamentului financiar (6) și că finanțările pot fi acordate în special „organelor care se regăsesc de juresaude facto într-o situație de monopol” și „pentru acțiunile cu caracteristici specifice care necesită un anumit tip de organism în temeiul competenței sale tehnice, a nivelului înalt de specializare sau a puterii sale administrative”, |
| --- | --- |

J.

întrucât Comisia a publicat ulterior „Nota explicativă adresată comitetului ICD AN-AL” (5), în care precizează criteriile de selecție pentru acțiunile specifice, explicând că acestea se întemeiază pe articolul 168 din Normele de punere în aplicare a regulamentului financiar (6) și că finanțările pot fi acordate în special „organelor care se regăsesc de juresaude facto într-o situație de monopol” și „pentru acțiunile cu caracteristici specifice care necesită un anumit tip de organism în temeiul competenței sale tehnice, a nivelului înalt de specializare sau a puterii sale administrative”,

| 1. | este împotriva adoptării proiectului de decizie a Comisiei privind Programul anual de acțiune 2009 privind actorii nestatali și autoritățile locale în domeniul dezvoltării (Partea a II-a: Proiecte specifice) (CMTD(2009)0387 - D004766/01) în forma sa actuală; |
| --- | --- |

1.

este împotriva adoptării proiectului de decizie a Comisiei privind Programul anual de acțiune 2009 privind actorii nestatali și autoritățile locale în domeniul dezvoltării (Partea a II-a: Proiecte specifice) (CMTD(2009)0387 - D004766/01) în forma sa actuală;

| 2. | solicită Comisiei să clarifice criteriile pentru determinarea existenței „unei situații de monopol de jure sau de facto”, având în vedere faptul că în „Declarația comună” cele 11 state membre menționează faptul că, din perspectiva noilor state membre o situație de „monopol de facto” există în continuare în ceea ce privește activitățile desfășurate la nivel european în cadrul programelor TRIALOG și DEEEP; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să clarifice criteriile pentru determinarea existenței „unei situații de monopol de jure sau de facto”, având în vedere faptul că în „Declarația comună” cele 11 state membre menționează faptul că, din perspectiva noilor state membre o situație de „monopol de facto” există în continuare în ceea ce privește activitățile desfășurate la nivel european în cadrul programelor TRIALOG și DEEEP;

| 3. | insistă asupra unei aplicări deschise, transparente și orizontale a criteriilor pentru acordarea finanțărilor directe pentru proiecte specifice, în vederea asigurării unor condiții echitabile pentru toți; prin urmare, insistă cu privire la aplicarea unor criterii identice programelor TRIALOG, DEEEP și proiectului privind „Consolidarea capacităților manageriale în Cuba”; |
| --- | --- |

3.

insistă asupra unei aplicări deschise, transparente și orizontale a criteriilor pentru acordarea finanțărilor directe pentru proiecte specifice, în vederea asigurării unor condiții echitabile pentru toți; prin urmare, insistă cu privire la aplicarea unor criterii identice programelor TRIALOG, DEEEP și proiectului privind „Consolidarea capacităților manageriale în Cuba”;

| 4. | insistă asupra asigurării unei finanțări neîntrerupte, prin intermediul unui program strategic, la nivel european, acordate activităților importante de promovare a schimburilor de cele mai bune practici, de creare a rețelelor și a parteneriatelor la nivel european, precum și între platformele naționale și UE, și de îmbunătățire a dialogului și a întăririi capacităților în cadrul activității desfășurate cu „noile” state membre și cu țările candidate; |
| --- | --- |

4.

insistă asupra asigurării unei finanțări neîntrerupte, prin intermediul unui program strategic, la nivel european, acordate activităților importante de promovare a schimburilor de cele mai bune practici, de creare a rețelelor și a parteneriatelor la nivel european, precum și între platformele naționale și UE, și de îmbunătățire a dialogului și a întăririi capacităților în cadrul activității desfășurate cu „noile” state membre și cu țările candidate;

| 5. | invită Comisia să inițieze un dialog cu Parlamentul, în contextul viitoarei revizuiri (7) a sistemului său de licitații pentru programe tematice; consideră nepotrivită anticiparea oricăror recomandări referitoare la modificări sau ameliorări ale sistemului, care pot rezulta din revizuire; solicită, prin urmare, ca modalitățile existente referitoare la acțiunile finanțate direct să rămână neschimbate pentru o perioadă de 12 luni și ca orice eventuală schimbare ulterioară să reflecte rezultatele procesului de revizuire și să asigure caracterul durabil, previzibil și pe termen lung al activităților în materie de cooperare pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să inițieze un dialog cu Parlamentul, în contextul viitoarei revizuiri (7) a sistemului său de licitații pentru programe tematice; consideră nepotrivită anticiparea oricăror recomandări referitoare la modificări sau ameliorări ale sistemului, care pot rezulta din revizuire; solicită, prin urmare, ca modalitățile existente referitoare la acțiunile finanțate direct să rămână neschimbate pentru o perioadă de 12 luni și ca orice eventuală schimbare ulterioară să reflecte rezultatele procesului de revizuire și să asigure caracterul durabil, previzibil și pe termen lung al activităților în materie de cooperare pentru dezvoltare;

| 6. | solicită Comisiei să adapteze proiectul său de decizie de instituire a Programului anual de acțiune 2009 privind actorii nestatali și autoritățile locale în domeniul dezvoltării (Partea a II-a: Proiecte specifice) (CMTD(2009)0387 - D004766/01), pentru a include proiecte europene de sensibilizare a opiniei publice cu privire la chestiunile din domeniul dezvoltării în cadrul unei UE extinse și de schimburi în materie de educație pentru dezvoltare în cadrul UE; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei să adapteze proiectul său de decizie de instituire a Programului anual de acțiune 2009 privind actorii nestatali și autoritățile locale în domeniul dezvoltării (Partea a II-a: Proiecte specifice) (CMTD(2009)0387 - D004766/01), pentru a include proiecte europene de sensibilizare a opiniei publice cu privire la chestiunile din domeniul dezvoltării în cadrul unei UE extinse și de schimburi în materie de educație pentru dezvoltare în cadrul UE;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 378, 27.12.2006, p. 41.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0097.

(3)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

(4)  DEEEP: „Development Education Exchange in Europe” - http://www.deeep.org/

TRIALOG: „Development NGOs in the enlarged EU” - http://www.trialog.or.at/start.asp?ID=96

(5)  AIDCO/F1/NC D(2009) din 6.4.2009 (D004766-01-EN-02).

(6)  Regulamentul nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (JO L 357, 31.12.2002, p. 1).

(7)  „Procesul Palermo”.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/11

---

Miercuri, 6 mai 2009Agenda socială reînnoită

P6_TA(2009)0370

Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la Agenda socială reînnoită (2008/2330(INI))

2010/C 212 E/05

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2008 privind Agenda socială reînnoită: oportunități, acces și solidaritate în Europa secolului XXI (COM(2008)0412) (Comunicarea privind agenda socială reînnoită),

având în vedere rezoluția sa din 18 noiembrie 2008 conținând recomandări către Comisie privind aplicarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei (1),

având în vedere rezoluția sa din 22 octombrie 2008 referitoare la provocările cu care se confruntă acordurile colective în UE (2),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2008 intitulată „Un angajament reînnoit în favoarea unei Europe sociale: consolidarea metodei deschise de coordonare în materie de protecție socială și de incluziune socială” (COM(2008)0418),

având în vedere rezoluția sa din 3 februarie 2009 privind nediscriminarea pe criterii de sex și solidaritatea intergenerațională (3);

având în vedere comunicarea Comisiei din 2 iulie 2008 intitulată „Nediscriminarea și egalitatea de șanse: un angajament reînnoit” (COM(2008)0420),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2008 privind „Un plan european de redresare economică” (COM(2008)0800),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 octombrie 2008 intitulată „O mai bună echilibrare a vieții profesionale cu cea privată: mai mult sprijin pentru concilierea vieții profesionale cu viața privată și cu viața de familie” (COM(2008)0635),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2006 intitulată „Sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice în UE” (COM(2006)0574) și rezoluția Parlamentului din 20 noiembrie 2008 privind viitorul sistemelor de asigurări sociale și de pensii: finanțarea lor și tendința spre individualizare (4),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 octombrie 2007, intitulată „Modernizarea sistemului de protecție socială în vederea consolidării justiției sociale și coeziunii economice”: promovarea incluziunii active a persoanelor celor mai îndepărtate de piața forței de muncă (COM(2007)0620), și rezoluția Parlamentului din 9 octombrie 2008 privind promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei, inclusiv a sărăciei infantile în Uniunea Europeană (5),

având în vedere Recomandarea nr. 92/441/CEE a Consiliului din 24 iunie 1992 privind criteriile comune referitoare la resurse și prestații suficiente în sistemele de protecție socială (6),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 iunie 2007 intitulată „Către principii comune ale flexisecurității: locuri de muncă mai multe și mai bune prin flexibilitate și securitate” (COM(2007)0359), și rezoluția Parlamentului din 29 noiembrie 2007 privind principiile comune ale flexisecurității (7),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 iunie 2008 intitulată „Gândiți mai întâi la scară mică”- Un „Small Business Act” pentru Europa (COM(2008)0394),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 februarie 2007, intitulată „Analiza realității sociale - Raport intermediar pentru Consiliul European de primăvară 2007” (COM(2007)0063) și rezoluția Parlamentului din 15 noiembrie 2007 privind bilanțul realității sociale (8),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 mai 2006, intitulată „Promovarea muncii decente pentru toți – Contribuția Uniunii la punerea în aplicare a agendei muncii decente în lume” (COM(2006)0249) și rezoluția Parlamentului din 23 mai 2007 privind promovarea muncii decente pentru toți (9),

având în vedere rezoluția sa din 13 octombrie 2005 privind femeile și sărăcia în UE (10) precum și definiția sărăciei enunțată în aceasta,

având în vedere poziția sa din 17 iunie 2008 privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind Anul european de luptă împotriva sărăciei și a excluziunii sociale (2010) (11),

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene și, mai ales, dispozițiile acesteia referitoare la drepturile sociale, precum și articolul 136 din Tratatul CE,

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 22 noiembrie 2006 intitulată „Modernizarea dreptului muncii pentru a face față provocărilor secolului XXI” (COM(2006)0708),

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 18 iulie 2001 intitulată „Promovarea unui cadru european privind responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2001)0366) la Comunicarea Comisiei din 22 martie 2006 intitulată „Punerea în aplicare a parteneriatului pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă: să facem din Europa un pol de excelență în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor” (COM(2006)0136); și având în vedere rezoluția Parlamentului European din 13 martie 2007 privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: un nou parteneriat (12),

având în vedere declarația sa din 22 aprilie 2008 privind soluționarea problemei persoanelor fără adăpost care trăiesc pe stradă (13),

având în vedere Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, adoptat de ONU în 1966,

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru cultură și educație și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A6-0241/2009),

| A. | întrucât consecința negativă cea mai mare pentru UE generată de actuala criză financiară și economică va fi o creștere dramatică a șomajului, fapt care va afecta și mai grav grupurile sociale cele mai vulnerabile; întrucât nivelurile ridicate ale șomajului sunt asociate creșterii sărăciei și inegalităților în domeniul sănătății, a marginalizării, a criminalității, a nesiguranței și a neîncrederii; |
| --- | --- |

A.

întrucât consecința negativă cea mai mare pentru UE generată de actuala criză financiară și economică va fi o creștere dramatică a șomajului, fapt care va afecta și mai grav grupurile sociale cele mai vulnerabile; întrucât nivelurile ridicate ale șomajului sunt asociate creșterii sărăciei și inegalităților în domeniul sănătății, a marginalizării, a criminalității, a nesiguranței și a neîncrederii;

| B. | întrucât, indiferent de criza actuală, UE s-a confruntat deja cu dificultăți ca urmare a unei creșteri economice slabe, a unei situații demografice explozive și a dificultății de a trăi într-o economie mondială tot mai globalizată; |
| --- | --- |

B.

întrucât, indiferent de criza actuală, UE s-a confruntat deja cu dificultăți ca urmare a unei creșteri economice slabe, a unei situații demografice explozive și a dificultății de a trăi într-o economie mondială tot mai globalizată;

| C. | întrucât în 2007, 15,2 % dintre cetățenii Uniunii cu vârsta cuprinsă între 18 și 24 de ani au abandonat școala; |
| --- | --- |

C.

întrucât în 2007, 15,2 % dintre cetățenii Uniunii cu vârsta cuprinsă între 18 și 24 de ani au abandonat școala;

| D. | întrucât ocuparea unui loc de muncă nu garantează ieșirea din sărăcie pentru mulți oameni din UE, 8 % dintre persoanele cu loc de muncă aflându-se în prag de sărăcie în 2006; |
| --- | --- |

D.

întrucât ocuparea unui loc de muncă nu garantează ieșirea din sărăcie pentru mulți oameni din UE, 8 % dintre persoanele cu loc de muncă aflându-se în prag de sărăcie în 2006;

| E. | întrucât în 2006, 16 % dintre cetățenii europeni au fost amenințați de sărăcie; întrucât copiii, familiile mari, părinții singuri, șomerii, persoanele cu handicap, tinerii și persoanele în vârstă, minoritățile etnice și migranții sunt vulnerabili în mod deosebit; |
| --- | --- |

E.

întrucât în 2006, 16 % dintre cetățenii europeni au fost amenințați de sărăcie; întrucât copiii, familiile mari, părinții singuri, șomerii, persoanele cu handicap, tinerii și persoanele în vârstă, minoritățile etnice și migranții sunt vulnerabili în mod deosebit;

| F. | întrucât femeile sunt în continuare mai expuse la sărăcie decât bărbații din cauza unor factori care țin de dependența lor economică, de diferențele de salarizare dintre femei și bărbați care persistă pe piața muncii și de prezența mai mare a femeilor în locuri de muncă mai prost plătite; întrucât această situație crește riscul de a perpetua sărăcia la nivelul generațiilor viitoare; |
| --- | --- |

F.

întrucât femeile sunt în continuare mai expuse la sărăcie decât bărbații din cauza unor factori care țin de dependența lor economică, de diferențele de salarizare dintre femei și bărbați care persistă pe piața muncii și de prezența mai mare a femeilor în locuri de muncă mai prost plătite; întrucât această situație crește riscul de a perpetua sărăcia la nivelul generațiilor viitoare;

| G. | întrucât creșterile de preț din ultimii ani au afectat în mod considerabil bugetele gospodăriilor și au afectat în mod disproporționat grupurile sociale vulnerabile; |
| --- | --- |

G.

întrucât creșterile de preț din ultimii ani au afectat în mod considerabil bugetele gospodăriilor și au afectat în mod disproporționat grupurile sociale vulnerabile;

| H. | întrucât numeroase studii (de exemplu Viitorul activității de cercetare a Fundației Russel Sage) au demonstrat că una din patru persoane care lucrează în cele mai dezvoltate economii s-ar putea afla în curând în situația de a fi plătită prost și s-ar putea regăsi într-un mai mare pericol de a deveni săracă; întrucât locurile de muncă cu remunerații mici par să fie în foarte mare măsură uniforme, deoarece adesea iau forma unei relații de muncă atipice, în care lucrătorii cu calificări reduse, cei cu fracțiune de normă, femeile, imigranții și lucrătorii tineri sunt cel mai expuși pericolului; întrucât tendința spre locuri de muncă cu remunerații mici tinde să fie transmisă din generație în generație și întrucât munca prost plătită limitează accesul la o bună educație, o bună asistență medicală și la alte condiții de viață fundamentale; |
| --- | --- |

H.

întrucât numeroase studii (de exemplu Viitorul activității de cercetare a Fundației Russel Sage) au demonstrat că una din patru persoane care lucrează în cele mai dezvoltate economii s-ar putea afla în curând în situația de a fi plătită prost și s-ar putea regăsi într-un mai mare pericol de a deveni săracă; întrucât locurile de muncă cu remunerații mici par să fie în foarte mare măsură uniforme, deoarece adesea iau forma unei relații de muncă atipice, în care lucrătorii cu calificări reduse, cei cu fracțiune de normă, femeile, imigranții și lucrătorii tineri sunt cel mai expuși pericolului; întrucât tendința spre locuri de muncă cu remunerații mici tinde să fie transmisă din generație în generație și întrucât munca prost plătită limitează accesul la o bună educație, o bună asistență medicală și la alte condiții de viață fundamentale;

| I. | întrucât articolul 2 din Tratatul CE prevede că egalitatea dintre bărbați și femei se numără printre principiile fundamentale ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

I.

întrucât articolul 2 din Tratatul CE prevede că egalitatea dintre bărbați și femei se numără printre principiile fundamentale ale Uniunii Europene;

| J. | întrucât UE se confruntă cu o schimbare demografică ale cărei cele mai importante caracteristici sunt creșterea speranței de viață și scăderea ratei fertilității, deși câteva țări prezintă semne de inversare a acestei din urmă tendințe; |
| --- | --- |

J.

întrucât UE se confruntă cu o schimbare demografică ale cărei cele mai importante caracteristici sunt creșterea speranței de viață și scăderea ratei fertilității, deși câteva țări prezintă semne de inversare a acestei din urmă tendințe;

| K. | întrucât se așteaptă ca schimbarea demografică să conducă la dublarea ratei dependenței persoanelor în vârstă până în 2050, având consecințe mai ales în ceea ce privește sănătatea fizică și mintală a populației; |
| --- | --- |

K.

întrucât se așteaptă ca schimbarea demografică să conducă la dublarea ratei dependenței persoanelor în vârstă până în 2050, având consecințe mai ales în ceea ce privește sănătatea fizică și mintală a populației;

| L. | întrucât raportul demografic al Comisiei din 2008 intitulat: „Satisfacerea nevoilor sociale într-o societate în curs de îmbătrânire” (SEC(2008)2911), care recunoaște rolul esențial pe care îl joacă în societate îngrijitorii informali, îndeamnă Comisia să analizeze argumentele sociale puternice pentru includerea îngrijitorilor în formularea politicilor viitoare; |
| --- | --- |

L.

întrucât raportul demografic al Comisiei din 2008 intitulat: „Satisfacerea nevoilor sociale într-o societate în curs de îmbătrânire” (SEC(2008)2911), care recunoaște rolul esențial pe care îl joacă în societate îngrijitorii informali, îndeamnă Comisia să analizeze argumentele sociale puternice pentru includerea îngrijitorilor în formularea politicilor viitoare;

| M. | întrucât efectele crizei financiare asupra economiei reale nu sunt pe deplin cunoscute, dar va fi imposibil să se realizeze obiectivul de a crea 5 milioane de locuri de muncă în UE între 2008 și 2009; întrucât o recesiune economică va conduce la șomaj mai mare și, cu siguranță, la mai multă sărăcie și va crea provocări pentru modelele sociale europene; |
| --- | --- |

M.

întrucât efectele crizei financiare asupra economiei reale nu sunt pe deplin cunoscute, dar va fi imposibil să se realizeze obiectivul de a crea 5 milioane de locuri de muncă în UE între 2008 și 2009; întrucât o recesiune economică va conduce la șomaj mai mare și, cu siguranță, la mai multă sărăcie și va crea provocări pentru modelele sociale europene;

| N. | întrucât criza financiare și economică cauzează accentuarea șomajului și a nesiguranței, ceea ce conduce la o presiune substanțială asupra coeziunii sociale în cadrul UE, precum și la tensiuni în numeroase state membre; |
| --- | --- |

N.

întrucât criza financiare și economică cauzează accentuarea șomajului și a nesiguranței, ceea ce conduce la o presiune substanțială asupra coeziunii sociale în cadrul UE, precum și la tensiuni în numeroase state membre;

| O. | întrucât UE și-a luat angajamentul pentru o dezvoltare durabilă din punctul de vedere al mediului și din punct de vedere social, și întrucât oportunitățile de creare de locuri de muncă care pot deriva din acest angajament ar trebui exploatate pe deplin; |
| --- | --- |

O.

întrucât UE și-a luat angajamentul pentru o dezvoltare durabilă din punctul de vedere al mediului și din punct de vedere social, și întrucât oportunitățile de creare de locuri de muncă care pot deriva din acest angajament ar trebui exploatate pe deplin;

| P. | întrucât dialogul social poate fi important pentru a rezolva criza de încredere care este agravată de criza economică, multe persoane din societatea noastră temându-se de viitor; întrucât trebuie să se acorde prioritate și persoanelor care sunt deja excluse și a căror situație actuală se înrăutățește în contextul actualei crize; |
| --- | --- |

P.

întrucât dialogul social poate fi important pentru a rezolva criza de încredere care este agravată de criza economică, multe persoane din societatea noastră temându-se de viitor; întrucât trebuie să se acorde prioritate și persoanelor care sunt deja excluse și a căror situație actuală se înrăutățește în contextul actualei crize;

| Q. | întrucât măsurile instituționale cele mai intervenționiste ale UE, caracterizate printr-un anumit grad de redistribuire a veniturilor și noțiunea comună de „model social european” au un efect pozitiv asupra calității vieții active a milioane de bărbați și femei aflați în segmentul cel mai dezavantajat al piețelor muncii; |
| --- | --- |

Q.

întrucât măsurile instituționale cele mai intervenționiste ale UE, caracterizate printr-un anumit grad de redistribuire a veniturilor și noțiunea comună de „model social european” au un efect pozitiv asupra calității vieții active a milioane de bărbați și femei aflați în segmentul cel mai dezavantajat al piețelor muncii;

| R. | întrucât respectarea cadrelor juridice și convenționale naționale, caracterizate prin echilibrarea dreptului muncii cu convențiile colective, care reglementează acele modele, constituie o condiție prealabilă pentru valori armonizate într-o diversitate de sisteme; |
| --- | --- |

R.

întrucât respectarea cadrelor juridice și convenționale naționale, caracterizate prin echilibrarea dreptului muncii cu convențiile colective, care reglementează acele modele, constituie o condiție prealabilă pentru valori armonizate într-o diversitate de sisteme;

| S. | întrucât, în cazul raporturilor de muncă atipice, normele și procedurile sunt definite de parteneri, iar convenția colectivă nu se mai aplică; |
| --- | --- |

S.

întrucât, în cazul raporturilor de muncă atipice, normele și procedurile sunt definite de parteneri, iar convenția colectivă nu se mai aplică;

| T. | întrucât agenda socială reînnoită ar trebui să se bazeze pe principiul că politicile sociale eficace și eficiente contribuie la creșterea economică și prosperitate, și întrucât aceasta poate, de asemenea, contribui la recâștigarea sprijinului în scădere al cetățenilor pentru UE; |
| --- | --- |

T.

întrucât agenda socială reînnoită ar trebui să se bazeze pe principiul că politicile sociale eficace și eficiente contribuie la creșterea economică și prosperitate, și întrucât aceasta poate, de asemenea, contribui la recâștigarea sprijinului în scădere al cetățenilor pentru UE;

| U. | întrucât este regretabil faptul că agenda socială reînnoită nu abordează chestiunea siguranței juridice a serviciilor sociale de interes general; |
| --- | --- |

U.

întrucât este regretabil faptul că agenda socială reînnoită nu abordează chestiunea siguranței juridice a serviciilor sociale de interes general;

| V. | întrucât au fost exprimate preocupări serioase cu privire la rolul și vizibilitatea agendei sociale reînnoite, inclusiv cu privire la lipsa de claritate a obiectivului acesteia sau la modul în care va fi concretizată, precum și cu privire la importanța acordată metodei deschise de coordonare (MDC) în domeniul social; |
| --- | --- |

V.

întrucât au fost exprimate preocupări serioase cu privire la rolul și vizibilitatea agendei sociale reînnoite, inclusiv cu privire la lipsa de claritate a obiectivului acesteia sau la modul în care va fi concretizată, precum și cu privire la importanța acordată metodei deschise de coordonare (MDC) în domeniul social;

| W. | întrucât modelele sociale europene sunt o unitate de valori într-o diversitate de sisteme și sunt, în general, o competență a statelor membre, obiectivele Europei sociale, proclamate în tratat și în Carta drepturilor fundamentale din Tratatul de reformă, trebuie să fie subliniate ca scop general pentru UE, dacă se dorește să se răspundă așteptărilor și temerilor cetățenilor săi; întrucât în cursul mai multor reuniuni succesive ale Consiliului european de primăvară s-a reafirmat obiectivul de eradicare a sărăciei și a excluziunii sociale, precum și necesitatea de a consolida dimensiunea socială în Strategia de la Lisabona; întrucât eșecul și succesul politicilor naționale sociale și de ocupare a forței de muncă au un impact și asupra altor state membre și, astfel, dezbaterea privind reforma modelului social european trebuie plasată în centrul acestei interacțiuni între UE și statele membre; |
| --- | --- |

W.

întrucât modelele sociale europene sunt o unitate de valori într-o diversitate de sisteme și sunt, în general, o competență a statelor membre, obiectivele Europei sociale, proclamate în tratat și în Carta drepturilor fundamentale din Tratatul de reformă, trebuie să fie subliniate ca scop general pentru UE, dacă se dorește să se răspundă așteptărilor și temerilor cetățenilor săi; întrucât în cursul mai multor reuniuni succesive ale Consiliului european de primăvară s-a reafirmat obiectivul de eradicare a sărăciei și a excluziunii sociale, precum și necesitatea de a consolida dimensiunea socială în Strategia de la Lisabona; întrucât eșecul și succesul politicilor naționale sociale și de ocupare a forței de muncă au un impact și asupra altor state membre și, astfel, dezbaterea privind reforma modelului social european trebuie plasată în centrul acestei interacțiuni între UE și statele membre;

| X. | întrucât eșecul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și locuri de muncă în ceea ce privește reducerea sărăciei, numărul persoanelor care trăiesc în sărăcie fiind în prezent de 78 000 000 și inegalitatea în creștere trebuie să constituie o preocupare centrală; întrucât UE trebuie să facă progrese în ceea ce privește dezvoltarea și punerea în aplicare a obiectivelor naționale și comunitare privind reducerea sărăciei și a excluziunii sociale și în domeniile cheie în care există în prezent indicatori, dacă se dorește să se convingă oamenii că UE este menită să servească în primul rând oamenii și abia apoi întreprinderile și băncile; |
| --- | --- |

X.

întrucât eșecul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și locuri de muncă în ceea ce privește reducerea sărăciei, numărul persoanelor care trăiesc în sărăcie fiind în prezent de 78 000 000 și inegalitatea în creștere trebuie să constituie o preocupare centrală; întrucât UE trebuie să facă progrese în ceea ce privește dezvoltarea și punerea în aplicare a obiectivelor naționale și comunitare privind reducerea sărăciei și a excluziunii sociale și în domeniile cheie în care există în prezent indicatori, dacă se dorește să se convingă oamenii că UE este menită să servească în primul rând oamenii și abia apoi întreprinderile și băncile;

| Y. | întrucât, în numeroase cauze ale Curții de Justiție a Comunităților Europene, noțiunea de „dispoziții care sunt esențiale pentru protecția ordinii politice, sociale și economice” a fost utilizată fără a se clarifica în această privință cine decide care dispoziții sunt esențiale pentru protecția politicii publice generale într-un stat membru; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, în numeroase cauze ale Curții de Justiție a Comunităților Europene, noțiunea de „dispoziții care sunt esențiale pentru protecția ordinii politice, sociale și economice” a fost utilizată fără a se clarifica în această privință cine decide care dispoziții sunt esențiale pentru protecția politicii publice generale într-un stat membru;

| Z. | întrucât Curtea de Justiție susține că nu este de competența statelor membre să definească unilateral noțiunea de politică publică sau să impună unilateral toate dispozițiile obligatorii din dreptul lor al muncii prestatorilor de servicii stabiliți în alt stat membru și întrucât nu este clar cui îi revine această competență dacă nu statelor membre; |
| --- | --- |

Z.

întrucât Curtea de Justiție susține că nu este de competența statelor membre să definească unilateral noțiunea de politică publică sau să impună unilateral toate dispozițiile obligatorii din dreptul lor al muncii prestatorilor de servicii stabiliți în alt stat membru și întrucât nu este clar cui îi revine această competență dacă nu statelor membre;

| AA. | întrucât nu se face o distincție clară între subcontractarea exclusiv a muncii și traficul îndoielnic și prestarea de servicii care are la bază contracte legale cu lucrători independenți în adevăratul sens al cuvântului; întrucât ar trebui abordată diferența dintre practicile frauduloase și adevăratele raporturi civile și comerciale de afaceri, |
| --- | --- |

AA.

întrucât nu se face o distincție clară între subcontractarea exclusiv a muncii și traficul îndoielnic și prestarea de servicii care are la bază contracte legale cu lucrători independenți în adevăratul sens al cuvântului; întrucât ar trebui abordată diferența dintre practicile frauduloase și adevăratele raporturi civile și comerciale de afaceri,

Acțiuni prioritare

Modele sociale europene

| 1. | solicită Consiliului și Comisiei, având în vedere recesiunea economică, să reafirme importanța unei Europe sociale puternice, incluzând politici sociale și de ocupare a forței de muncă durabile, eficace și eficiente; invită Comisia să elaboreze o agendă de politică socială ambițioasă pentru perioada 2010-2015; |
| --- | --- |

1.

solicită Consiliului și Comisiei, având în vedere recesiunea economică, să reafirme importanța unei Europe sociale puternice, incluzând politici sociale și de ocupare a forței de muncă durabile, eficace și eficiente; invită Comisia să elaboreze o agendă de politică socială ambițioasă pentru perioada 2010-2015;

| 2. | îndeamnă Comisia să prezinte un plan politic coerent privind munca decentă care să respecte Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă Comisia să prezinte un plan politic coerent privind munca decentă care să respecte Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

| 3. | subliniază importanța de a plasa în vârful agendei sociale crearea și promovarea locurilor de muncă, în aceste vremuri dificile; consideră că o mai mare flexibilitate la locul de muncă este acum mai importantă ca niciodată; |
| --- | --- |

3.

subliniază importanța de a plasa în vârful agendei sociale crearea și promovarea locurilor de muncă, în aceste vremuri dificile; consideră că o mai mare flexibilitate la locul de muncă este acum mai importantă ca niciodată;

| 4. | invită Comisia să combine agenda socială reînnoită cu alte inițiative, ca Pactul european pentru egalitate de gen, Pactul european pentru tineret și Alianța europeană pentru familii, pentru a îmbunătății accesul grupurilor sociale dezavantajate la beneficiile sociale; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să combine agenda socială reînnoită cu alte inițiative, ca Pactul european pentru egalitate de gen, Pactul european pentru tineret și Alianța europeană pentru familii, pentru a îmbunătății accesul grupurilor sociale dezavantajate la beneficiile sociale;

| 5. | este preocupat că măsurile propuse în Comunicarea Comisiei privind agenda socială reînnoită nu sunt suficient de coerente pentru a avea un impact asupra nivelurilor actuale ale sărăciei și excluziunii în cadrul UE și pentru a aborda provocările actuale cu care se confruntă coeziunea socială; |
| --- | --- |

5.

este preocupat că măsurile propuse în Comunicarea Comisiei privind agenda socială reînnoită nu sunt suficient de coerente pentru a avea un impact asupra nivelurilor actuale ale sărăciei și excluziunii în cadrul UE și pentru a aborda provocările actuale cu care se confruntă coeziunea socială;

| 6. | regretă, în special, că Comunicarea Comisiei privind agenda socială reînnoită nu conține propuneri privind următoarele aspecte, care sunt esențiale pentru a obține un echilibru între libertățile economice și drepturile sociale:






  — | o directivă care să prevadă drepturi de muncă fundamentale pentru toți lucrătorii, indiferent de statutul profesional, pentru protejarea unui număr tot mai mare de lucrători care muncesc în condiții atipice; |
| --- | --- | --- |

6.

regretă, în special, că Comunicarea Comisiei privind agenda socială reînnoită nu conține propuneri privind următoarele aspecte, care sunt esențiale pentru a obține un echilibru între libertățile economice și drepturile sociale:

—

o directivă care să prevadă drepturi de muncă fundamentale pentru toți lucrătorii, indiferent de statutul profesional, pentru protejarea unui număr tot mai mare de lucrători care muncesc în condiții atipice;

| — | o revizuire a Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (14), împreună cu un sistem de evaluare a muncii neutru din perspectiva genului, în vederea reducerii discrepanțelor de remunerare între femei și bărbați, atât în interiorul, cât și între sectoarele economice; și |
| --- | --- |

—

o revizuire a Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (14), împreună cu un sistem de evaluare a muncii neutru din perspectiva genului, în vederea reducerii discrepanțelor de remunerare între femei și bărbați, atât în interiorul, cât și între sectoarele economice; și

| — | o directivă privind acordurile colective transfrontaliere, în conformitate cu condițiile în care operează întreprinderile transfrontaliere; |
| --- | --- |

—

o directivă privind acordurile colective transfrontaliere, în conformitate cu condițiile în care operează întreprinderile transfrontaliere;

| 7. | subliniază necesitatea de a dezvolta și mai mult standardele minime aplicabile în drepturile de angajare, este conștient că nici libertățile economice și normele privind concurența nu sunt mai importante decât drepturile sociale; |
| --- | --- |

7.

subliniază necesitatea de a dezvolta și mai mult standardele minime aplicabile în drepturile de angajare, este conștient că nici libertățile economice și normele privind concurența nu sunt mai importante decât drepturile sociale;

| 8. | observă că politica socială ar trebui să acopere acțiuni-cheie, cum ar fi un echilibru mai bun între drepturile sociale mai solide și libertățile pieței, lupta împotriva discriminării și promovarea egalității, modernizarea și reformarea modelelor sociale europene, consolidând totodată valorile acestora; |
| --- | --- |

8.

observă că politica socială ar trebui să acopere acțiuni-cheie, cum ar fi un echilibru mai bun între drepturile sociale mai solide și libertățile pieței, lupta împotriva discriminării și promovarea egalității, modernizarea și reformarea modelelor sociale europene, consolidând totodată valorile acestora;

| 9. | constată că delimitarea dispozițiilor statelor membre care sunt esențiale pentru protecția ordinii politice, sociale și economice este o chestiune politică și ar trebui definită în cadrul unui proces legitimizat democratic; invită, prin urmare, Comisia să lanseze o dezbatere deschisă pentru a clarifica ce anume reprezintă aceste dispoziții generale de politică publică și să înainteze propuneri legislative, dacă este necesar; |
| --- | --- |

9.

constată că delimitarea dispozițiilor statelor membre care sunt esențiale pentru protecția ordinii politice, sociale și economice este o chestiune politică și ar trebui definită în cadrul unui proces legitimizat democratic; invită, prin urmare, Comisia să lanseze o dezbatere deschisă pentru a clarifica ce anume reprezintă aceste dispoziții generale de politică publică și să înainteze propuneri legislative, dacă este necesar;

| 10. | consideră că nu este momentul să fie reduse cheltuielile sociale, ci mai degrabă să fie consolidate reformele structurale; adaugă că UE ar trebui să sprijine infrastructurile modelelor sociale ale statelor membre, inclusiv serviciile sociale de interes general, prin reafirmarea importanței accesului universal, a calității și durabilității acestora; |
| --- | --- |

10.

consideră că nu este momentul să fie reduse cheltuielile sociale, ci mai degrabă să fie consolidate reformele structurale; adaugă că UE ar trebui să sprijine infrastructurile modelelor sociale ale statelor membre, inclusiv serviciile sociale de interes general, prin reafirmarea importanței accesului universal, a calității și durabilității acestora;

| 11. | regretă faptul că, deși criza financiară demonstrează importanța acțiunii publice în menținerea activității economice și consolidarea coeziunii sociale, Comisia nu garantează viitorul și rolul crucial al serviciilor publice în Uniunea Europeană prin elaborarea unei propuneri de directivă-cadru privind serviciile de interes general; |
| --- | --- |

11.

regretă faptul că, deși criza financiară demonstrează importanța acțiunii publice în menținerea activității economice și consolidarea coeziunii sociale, Comisia nu garantează viitorul și rolul crucial al serviciilor publice în Uniunea Europeană prin elaborarea unei propuneri de directivă-cadru privind serviciile de interes general;

| 12. | invită Comisia să prezinte o propunere legislativă care să vizeze garantarea siguranței juridice a serviciilor sociale de interes general; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia să prezinte o propunere legislativă care să vizeze garantarea siguranței juridice a serviciilor sociale de interes general;

| 13. | subliniază necesitatea de a găsi modalități pentru modernizarea și reformarea sistemelor naționale de asigurări sociale pentru eradicarea sărăciei, cu o perspectivă pe termen lung, în special în ceea ce privește venitul minim adecvat, pensiile și serviciile de asistență medicală; subliniază faptul că există potențial pentru sporirea durabilității financiare a salariului minim și a sistemelor de pensii, precum și a calității și eficienței serviciilor de asistență medicală prin îmbunătățirea organizării acestora și a accesului la acestea, precum și creșterea parteneriatului dintre sectorul public și sectorul privat, respectând principiile subsidiarității și susținând eforturile sporite de instituire a unor sisteme de impozitare progresivă care să reducă inegalitățile; |
| --- | --- |

13.

subliniază necesitatea de a găsi modalități pentru modernizarea și reformarea sistemelor naționale de asigurări sociale pentru eradicarea sărăciei, cu o perspectivă pe termen lung, în special în ceea ce privește venitul minim adecvat, pensiile și serviciile de asistență medicală; subliniază faptul că există potențial pentru sporirea durabilității financiare a salariului minim și a sistemelor de pensii, precum și a calității și eficienței serviciilor de asistență medicală prin îmbunătățirea organizării acestora și a accesului la acestea, precum și creșterea parteneriatului dintre sectorul public și sectorul privat, respectând principiile subsidiarității și susținând eforturile sporite de instituire a unor sisteme de impozitare progresivă care să reducă inegalitățile;

| 14. | constată că unele state membre au introdus conceptul de salariu minim; sugerează faptul că și celelalte state membre ar putea beneficia din analiza experienței acestora; invită statele membre să protejeze precondițiile referitoare la participarea socială și economică a tuturor și, mai ales, să ofere reglementări privind aspectele de tipul salariului minim sau alte aranjamente legale obligatorii sau acorduri colective, în conformitate cu tradițiile naționale care permit lucrătorilor cu normă întreagă să aibă un venit din care să trăiască decent; |
| --- | --- |

14.

constată că unele state membre au introdus conceptul de salariu minim; sugerează faptul că și celelalte state membre ar putea beneficia din analiza experienței acestora; invită statele membre să protejeze precondițiile referitoare la participarea socială și economică a tuturor și, mai ales, să ofere reglementări privind aspectele de tipul salariului minim sau alte aranjamente legale obligatorii sau acorduri colective, în conformitate cu tradițiile naționale care permit lucrătorilor cu normă întreagă să aibă un venit din care să trăiască decent;

| 15. | invită Comisia și statele membre să se asigure că toți cetățenii beneficiază de accesul la servicii bancare de bază; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia și statele membre să se asigure că toți cetățenii beneficiază de accesul la servicii bancare de bază;

| 16. | susține că activitatea sportivă și cultura reprezintă instrumente esențiale ale incluziunii sociale și că acestea contribuie la dezvoltarea personală, la promovarea laturilor pozitive ale societății și la cultivarea talentelor; |
| --- | --- |

16.

susține că activitatea sportivă și cultura reprezintă instrumente esențiale ale incluziunii sociale și că acestea contribuie la dezvoltarea personală, la promovarea laturilor pozitive ale societății și la cultivarea talentelor;

| 17. | solicită Comisiei să integreze cu promptitudine probleme ecologice și sanitare în toate politicile UE pentru a garanta un nivel ridicat de protecție a sănătății și a mediului, în conformitate cu dispozițiile tratatului CE; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisiei să integreze cu promptitudine probleme ecologice și sanitare în toate politicile UE pentru a garanta un nivel ridicat de protecție a sănătății și a mediului, în conformitate cu dispozițiile tratatului CE;

| 18. | împărtășește hotărârea Comisiei de a extinde agenda socială la noi domenii; deplânge faptul că, mult prea frecvent, situația mediului nu este analizată decât din punctul de vedere al schimbărilor climatice; salută declarațiile reiterate ale Comisiei în favoarea unei economii durabile cu un volum redus al emisiilor de CO2, dar regretă faptul că propunerea Comisiei nu cuprinde nicio măsură concretă care să ia în considerare consecințele sociale și sanitare ale crizei ecologice și climatice; |
| --- | --- |

18.

împărtășește hotărârea Comisiei de a extinde agenda socială la noi domenii; deplânge faptul că, mult prea frecvent, situația mediului nu este analizată decât din punctul de vedere al schimbărilor climatice; salută declarațiile reiterate ale Comisiei în favoarea unei economii durabile cu un volum redus al emisiilor de CO2, dar regretă faptul că propunerea Comisiei nu cuprinde nicio măsură concretă care să ia în considerare consecințele sociale și sanitare ale crizei ecologice și climatice;

| 19. | subliniază că pauperitatea extremă și excluderea socială ce decurge din aceasta nu pot fi înțelese exclusiv în termeni economici, pe bază de cifre, ci și în contextul drepturilor omului și al celor cetățenești; recunoaște că principiul liberei circulații a capitalurilor și bunurilor nu poate, prin el însăși, eradica sărăcia sau sărăcia cronică, în special sărăcia persistentă, și că pauperitatea extremă îi lipsește de oportunități pe cei pe care îi afectează, împiedicându-i să participe pe deplin la viața comunității, dat fiind că aceștia devin indiferenți la ceea ce îi înconjoară; |
| --- | --- |

19.

subliniază că pauperitatea extremă și excluderea socială ce decurge din aceasta nu pot fi înțelese exclusiv în termeni economici, pe bază de cifre, ci și în contextul drepturilor omului și al celor cetățenești; recunoaște că principiul liberei circulații a capitalurilor și bunurilor nu poate, prin el însăși, eradica sărăcia sau sărăcia cronică, în special sărăcia persistentă, și că pauperitatea extremă îi lipsește de oportunități pe cei pe care îi afectează, împiedicându-i să participe pe deplin la viața comunității, dat fiind că aceștia devin indiferenți la ceea ce îi înconjoară;

Politici sociale și de ocupare a forței de muncă

| 20. | salută propunerile incluse în pachetul Comisiei privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată lansat la sfârșitul lui 2008; încurajează Comisia să facă recomandări statelor membre care au rămas clar în urmă în ceea ce privește obiectivele Consiliului european de la Barcelona din 2002 în privința prestării serviciilor de îngrijire a copilului pentru 2010; invită Comisia să încurajeze în continuare deschiderea angajatorilor privind aranjamentele de lucru flexibile, optimizând utilizarea și cunoștințele despre TIC și noile forme de organizare a muncii, promovând astfel flexibilitatea orarelor de muncă și compatibilitatea cu orarele întreprinderilor, administrației și școlilor; |
| --- | --- |

20.

salută propunerile incluse în pachetul Comisiei privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată lansat la sfârșitul lui 2008; încurajează Comisia să facă recomandări statelor membre care au rămas clar în urmă în ceea ce privește obiectivele Consiliului european de la Barcelona din 2002 în privința prestării serviciilor de îngrijire a copilului pentru 2010; invită Comisia să încurajeze în continuare deschiderea angajatorilor privind aranjamentele de lucru flexibile, optimizând utilizarea și cunoștințele despre TIC și noile forme de organizare a muncii, promovând astfel flexibilitatea orarelor de muncă și compatibilitatea cu orarele întreprinderilor, administrației și școlilor;

| 21. | invită Comisia să facă o propunere privind o mai bună reconciliere între viața privată și de familie și cea profesională, optimizând utilizarea și cunoștințele despre TIC și noile forme de organizare a muncii, ținând seama de necesitățile și bunăstarea copiilor, promovând totodată o mai bună protecție a contractelor de muncă, care să confirme dreptul părinților și al îngrijitorilor la programe flexibile de muncă în funcție de necesitățile lor, acordând în egală măsură o atenție deosebită accesului celor cu venituri mici și care se află în relații de muncă precare sau de calitate scăzută; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia să facă o propunere privind o mai bună reconciliere între viața privată și de familie și cea profesională, optimizând utilizarea și cunoștințele despre TIC și noile forme de organizare a muncii, ținând seama de necesitățile și bunăstarea copiilor, promovând totodată o mai bună protecție a contractelor de muncă, care să confirme dreptul părinților și al îngrijitorilor la programe flexibile de muncă în funcție de necesitățile lor, acordând în egală măsură o atenție deosebită accesului celor cu venituri mici și care se află în relații de muncă precare sau de calitate scăzută;

| 22. | deplânge neputința politicilor statelor membre și ale UE în fața sărăciei din ce în ce mai mari și mai ales în fața sărăciei în rândul copiilor; |
| --- | --- |

22.

deplânge neputința politicilor statelor membre și ale UE în fața sărăciei din ce în ce mai mari și mai ales în fața sărăciei în rândul copiilor;

| 23. | încurajează statele membre să asigure scheme de venituri minime garantate pentru incluziunea socială, în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

23.

încurajează statele membre să asigure scheme de venituri minime garantate pentru incluziunea socială, în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității;

| 24. | sugerează că noile provocări demografice pot fi soluționate prin abordarea situației femeilor care trăiesc în sărăcie, în condiții de acces inechitabil și necorespunzător la nutriție, locuințe, educație, remunerație și care nu beneficiază de posibilitatea reconcilierii vieții profesionale cu cea privată; |
| --- | --- |

24.

sugerează că noile provocări demografice pot fi soluționate prin abordarea situației femeilor care trăiesc în sărăcie, în condiții de acces inechitabil și necorespunzător la nutriție, locuințe, educație, remunerație și care nu beneficiază de posibilitatea reconcilierii vieții profesionale cu cea privată;

| 25. | solicită prevenirea și combaterea mai eficace a abandonului școlar, sub motto-ul „școala răsplătește”; solicită sisteme de educație organizate în mod eficient și programe școlare adaptate la piața locurilor de muncă de mâine și care să țină seama de nevoile societății și de dezvoltările tehnologice; solicită o mai mare promovare și sprijinire a conceptului de școli ale celei de-a doua șanse și sisteme de învățământ informal și non-formal, care s-au dovedit că se bucură de o mai mare participare a tinerilor și adulților decât mediile școlare tradiționale, contribuind astfel la scăderea ratei de abandon școlar în Uniunea Europeană; în acest sens, solicită mult așteptata eliminare a tuturor inegalităților în materie de șanse din sistemele educaționale din UE, în special eliminarea educației de nivel scăzut și segregate care are efecte negative ireversibile asupra grupurilor marginalizate, în special asupra rromilor; |
| --- | --- |

25.

solicită prevenirea și combaterea mai eficace a abandonului școlar, sub motto-ul „școala răsplătește”; solicită sisteme de educație organizate în mod eficient și programe școlare adaptate la piața locurilor de muncă de mâine și care să țină seama de nevoile societății și de dezvoltările tehnologice; solicită o mai mare promovare și sprijinire a conceptului de școli ale celei de-a doua șanse și sisteme de învățământ informal și non-formal, care s-au dovedit că se bucură de o mai mare participare a tinerilor și adulților decât mediile școlare tradiționale, contribuind astfel la scăderea ratei de abandon școlar în Uniunea Europeană; în acest sens, solicită mult așteptata eliminare a tuturor inegalităților în materie de șanse din sistemele educaționale din UE, în special eliminarea educației de nivel scăzut și segregate care are efecte negative ireversibile asupra grupurilor marginalizate, în special asupra rromilor;

| 26. | insistă asupra nevoii de acțiuni mai eficace privind educația și formarea continuă, cu scopul de a echipa mai bine cetățenii, în special cei mai puțin calificați, pentru a (re)intra pe piața muncii fără opreliști și fără discriminare și pentru a contribui la inovarea socială; sugerează acordarea unei atenții deosebite competențelor antreprenoriale, în principal spiritului întreprinzător al femeilor și al tinerilor, competențelor de TIC și comunicare, precum și competențelor financiare și lingvistice; |
| --- | --- |

26.

insistă asupra nevoii de acțiuni mai eficace privind educația și formarea continuă, cu scopul de a echipa mai bine cetățenii, în special cei mai puțin calificați, pentru a (re)intra pe piața muncii fără opreliști și fără discriminare și pentru a contribui la inovarea socială; sugerează acordarea unei atenții deosebite competențelor antreprenoriale, în principal spiritului întreprinzător al femeilor și al tinerilor, competențelor de TIC și comunicare, precum și competențelor financiare și lingvistice;

| 27. | evidențiază necesitatea perfecționării învățământului în UE și a dinamizării procesului de compatibilitate și comparabilitate a sistemelor educaționale din statele membre în vederea facilitării recunoașterii reciproce a calificărilor și standardelor profesionale; |
| --- | --- |

27.

evidențiază necesitatea perfecționării învățământului în UE și a dinamizării procesului de compatibilitate și comparabilitate a sistemelor educaționale din statele membre în vederea facilitării recunoașterii reciproce a calificărilor și standardelor profesionale;

| 28. | consideră că politicile de incluziune socială activă trebuie să aibă un impact decisiv asupra eradicării sărăciei și excluziunii sociale, atât pentru cei care au un loc de muncă remunerat („lucrătorii săraci”), cât și pentru cei care nu au un loc de muncă remunerat; |
| --- | --- |

28.

consideră că politicile de incluziune socială activă trebuie să aibă un impact decisiv asupra eradicării sărăciei și excluziunii sociale, atât pentru cei care au un loc de muncă remunerat („lucrătorii săraci”), cât și pentru cei care nu au un loc de muncă remunerat;

| 29. | subliniază necesitatea promovării cooperării dintre universități și mediul de afaceri, deoarece este important ca acești parteneri să coopereze și să își acorde sprijin reciproc în beneficiul propriilor organizații, al personalului și al studenților lor; consideră că ar trebui creată o punte între programa universitară și întreprinderi, iar domeniul afacerilor ar trebui să aibă posibilitatea printre altele de a completa programele de studii, de a oferi stagii, de a organiza zile ale porților deschise etc.; |
| --- | --- |

29.

subliniază necesitatea promovării cooperării dintre universități și mediul de afaceri, deoarece este important ca acești parteneri să coopereze și să își acorde sprijin reciproc în beneficiul propriilor organizații, al personalului și al studenților lor; consideră că ar trebui creată o punte între programa universitară și întreprinderi, iar domeniul afacerilor ar trebui să aibă posibilitatea printre altele de a completa programele de studii, de a oferi stagii, de a organiza zile ale porților deschise etc.;

| 30. | atrage atenția asupra necesității unei abordări mai echilibrate între flexibilitate, securitate și nevoia de a asigura salarii decente, cu scopul de a integra tinerii și persoanele în vârstă, femeile, șomerii pe termen lung și persoanele dezavantajate pe piața muncii; sugerează ca statele membre să ia în considerare rezoluția Parlamentului din 29 noiembrie 2007 privind principiile comune ale flexisecurității atunci când aplică strategiile naționale de flexisecuritatea; |
| --- | --- |

30.

atrage atenția asupra necesității unei abordări mai echilibrate între flexibilitate, securitate și nevoia de a asigura salarii decente, cu scopul de a integra tinerii și persoanele în vârstă, femeile, șomerii pe termen lung și persoanele dezavantajate pe piața muncii; sugerează ca statele membre să ia în considerare rezoluția Parlamentului din 29 noiembrie 2007 privind principiile comune ale flexisecurității atunci când aplică strategiile naționale de flexisecuritatea;

| 31. | consideră că participarea lucrătorilor la procesul decizional din cadrul companiilor care le afectează viața profesională și personală este de o importanță deosebită, în special în contextul crizei financiare și economice care determină deseori concedieri și restructurări; salută recenta revizuire (15) a Directivei 94/45/CE a Consiliului din 22 septembrie 1994 privind instituirea unui comitet european de întreprindere sau a unei proceduri de informare și consultare a lucrătorilor în întreprinderile și grupurile de întreprinderi de dimensiune comunitară (16) ; își reiterează solicitarea de a se consolida în continuare funcționarea comitetelor europene de întreprindere în conformitate cu rezoluția sa din 4 septembrie 2001 privind aplicarea Directive 94/45/CE (17); |
| --- | --- |

31.

consideră că participarea lucrătorilor la procesul decizional din cadrul companiilor care le afectează viața profesională și personală este de o importanță deosebită, în special în contextul crizei financiare și economice care determină deseori concedieri și restructurări; salută recenta revizuire (15) a Directivei 94/45/CE a Consiliului din 22 septembrie 1994 privind instituirea unui comitet european de întreprindere sau a unei proceduri de informare și consultare a lucrătorilor în întreprinderile și grupurile de întreprinderi de dimensiune comunitară (16) ; își reiterează solicitarea de a se consolida în continuare funcționarea comitetelor europene de întreprindere în conformitate cu rezoluția sa din 4 septembrie 2001 privind aplicarea Directive 94/45/CE (17);

| 32. | subliniază faptul că politicile sociale și de ocupare a forței de muncă ar trebui să fie activate rapid ca reacție la criza economică actuală și ar trebui să ofere oportunități de angajare și educare, precum și să reducă pierderile de venituri; consideră că aceste politici ar trebui să motiveze în mod activ populația să caute oportunități de angajare sau să înceapă propria activitate antreprenorială; în acest scop consideră că statele membre ar trebui să faciliteze mijloace accesibile de finanțare, cum ar fi garanții pentru credite, rate reduse ale dobânzii sau capitalizarea alocațiilor de șomaj, reducând în același timp pierderile de venit și oferind oportunități pentru educație care ar ajuta șomerii să găsească un loc de muncă; reamintește abordarea holistică a Comisiei față de integrarea activă care include sprijin financiar adecvat, accesul la piețe integratoare ale muncii și servicii sociale de înaltă calitate; |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că politicile sociale și de ocupare a forței de muncă ar trebui să fie activate rapid ca reacție la criza economică actuală și ar trebui să ofere oportunități de angajare și educare, precum și să reducă pierderile de venituri; consideră că aceste politici ar trebui să motiveze în mod activ populația să caute oportunități de angajare sau să înceapă propria activitate antreprenorială; în acest scop consideră că statele membre ar trebui să faciliteze mijloace accesibile de finanțare, cum ar fi garanții pentru credite, rate reduse ale dobânzii sau capitalizarea alocațiilor de șomaj, reducând în același timp pierderile de venit și oferind oportunități pentru educație care ar ajuta șomerii să găsească un loc de muncă; reamintește abordarea holistică a Comisiei față de integrarea activă care include sprijin financiar adecvat, accesul la piețe integratoare ale muncii și servicii sociale de înaltă calitate;

| 33. | invită Comisia să ia inițiative care să conducă la o distincție clară între angajatori, liberii-profesioniști autentici și micii întreprinzători, pe de o parte, și angajați, pe de altă parte; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să ia inițiative care să conducă la o distincție clară între angajatori, liberii-profesioniști autentici și micii întreprinzători, pe de o parte, și angajați, pe de altă parte;

| 34. | apreciază ca deosebit de importantă sprijinirea femeilor care vor să devină mame, atât prin alocații corespunzătoare pe perioada creșterii copilului, cât și prin crearea unui cadru favorabil pentru reintegrarea pe piața muncii, o atenție sporită cuvenindu-se mamelor care își cresc singure copiii, datorită vulnerabilității acestora; |
| --- | --- |

34.

apreciază ca deosebit de importantă sprijinirea femeilor care vor să devină mame, atât prin alocații corespunzătoare pe perioada creșterii copilului, cât și prin crearea unui cadru favorabil pentru reintegrarea pe piața muncii, o atenție sporită cuvenindu-se mamelor care își cresc singure copiii, datorită vulnerabilității acestora;

| 35. | subliniază că economia socială, ca o altă formă de antreprenoriat, are un rol fundamental în contribuția la durabilitatea economiei europene, combinând profitabilitatea cu solidaritatea; adaugă că întreprinderile economiei sociale au nevoie de un cadru legal sigur; subliniază contribuția foarte importantă a muncii voluntare în domeniul social, mai ales în combaterea sărăciei și excluderii sociale și în sprijinul grupurilor mai dezavantajate din societate; |
| --- | --- |

35.

subliniază că economia socială, ca o altă formă de antreprenoriat, are un rol fundamental în contribuția la durabilitatea economiei europene, combinând profitabilitatea cu solidaritatea; adaugă că întreprinderile economiei sociale au nevoie de un cadru legal sigur; subliniază contribuția foarte importantă a muncii voluntare în domeniul social, mai ales în combaterea sărăciei și excluderii sociale și în sprijinul grupurilor mai dezavantajate din societate;

| 36. | subliniază faptul că nu toți oamenii sunt capabili să muncească și că în prezent nici nu sunt locuri de muncă suficiente pentru toți și afirmă importanța punerii în aplicare a Recomandării 92/441/CEE, susținută de reuniunea Consiliului din 11 și 12 decembrie 2008, privind asigurarea de „resurse suficiente și de asistență socială pentru un mod de viață compatibil cu demnitatea umană” prin extinderea sistemelor de venituri minime în toate statele membre și creșterea nivelurilor pentru a asigura accesul și adecvarea; |
| --- | --- |

36.

subliniază faptul că nu toți oamenii sunt capabili să muncească și că în prezent nici nu sunt locuri de muncă suficiente pentru toți și afirmă importanța punerii în aplicare a Recomandării 92/441/CEE, susținută de reuniunea Consiliului din 11 și 12 decembrie 2008, privind asigurarea de „resurse suficiente și de asistență socială pentru un mod de viață compatibil cu demnitatea umană” prin extinderea sistemelor de venituri minime în toate statele membre și creșterea nivelurilor pentru a asigura accesul și adecvarea;

| 37. | consideră că dezvoltarea microcreditului poate juca un rol important în sprijinirea șomerilor (pe termen lung) la demararea unei activități economice independente; subliniază faptul că microcreditul a ajutat deja în multe astfel de situații la reintegrarea în viața profesională, fiind compatibil cu Strategia de la Lisabona; solicită Comisiei să impulsioneze generarea și accesul la informațiile legate de posibilitățile și disponibilitatea micro-creditelor și să se concentreze în mod activ asupra acelor grupuri din societate care ar putea beneficia cel mai mult și care au cea mai mare nevoie de aceste micro-credite; |
| --- | --- |

37.

consideră că dezvoltarea microcreditului poate juca un rol important în sprijinirea șomerilor (pe termen lung) la demararea unei activități economice independente; subliniază faptul că microcreditul a ajutat deja în multe astfel de situații la reintegrarea în viața profesională, fiind compatibil cu Strategia de la Lisabona; solicită Comisiei să impulsioneze generarea și accesul la informațiile legate de posibilitățile și disponibilitatea micro-creditelor și să se concentreze în mod activ asupra acelor grupuri din societate care ar putea beneficia cel mai mult și care au cea mai mare nevoie de aceste micro-credite;

| 38. | solicită promovarea unei legături mai puternice între implementarea flexisecurității și îmbunătățirea dialogului social, respectând obiceiurile și practicile naționale; |
| --- | --- |

38.

solicită promovarea unei legături mai puternice între implementarea flexisecurității și îmbunătățirea dialogului social, respectând obiceiurile și practicile naționale;

| 39. | insistă asupra îndepărtării obstacolelor birocratice pentru întreprinderile mici și mijlocii; solicită să se aplice în continuare principiile propuse în Comunicarea Comisiei intitulată „Un Small Business Act pentru Europa”; |
| --- | --- |

39.

insistă asupra îndepărtării obstacolelor birocratice pentru întreprinderile mici și mijlocii; solicită să se aplice în continuare principiile propuse în Comunicarea Comisiei intitulată „Un Small Business Act pentru Europa”;

| 40. | recunoaște că politica de salarizare este de competența statelor membre, dar sugerează partenerilor sociali de la nivel național să ia în discuție noi metodologii pentru politicile de salarizare care ar putea stopa proporția curentă în scădere între salarii și profituri și include o participare mai mare a angajaților la veniturile companiei prin utilizarea de scheme care reduc impactul inflației; consideră că astfel de scheme ar putea permite canalizarea veniturilor suplimentare ale angajaților spre fonduri speciale de capitalizare create de companii; solicită o dezbatere privind modurile de încurajare a companiilor în vederea angajării lor în acele metodologii, și solicită, de asemenea, o dezbatere privind cadrul legal care reglementează accesul angajaților la acele fonduri treptat în timp; sugerează partenerilor sociali importanța unui angajament reînnoit față de „salarii care să asigure un trai decent” prin care să se garanteze salarii minime mult peste nivelul adecvat al veniturilor, pentru a permite ieșirea din situația de sărăcie și obținerea unor beneficii prin muncă; |
| --- | --- |

40.

recunoaște că politica de salarizare este de competența statelor membre, dar sugerează partenerilor sociali de la nivel național să ia în discuție noi metodologii pentru politicile de salarizare care ar putea stopa proporția curentă în scădere între salarii și profituri și include o participare mai mare a angajaților la veniturile companiei prin utilizarea de scheme care reduc impactul inflației; consideră că astfel de scheme ar putea permite canalizarea veniturilor suplimentare ale angajaților spre fonduri speciale de capitalizare create de companii; solicită o dezbatere privind modurile de încurajare a companiilor în vederea angajării lor în acele metodologii, și solicită, de asemenea, o dezbatere privind cadrul legal care reglementează accesul angajaților la acele fonduri treptat în timp; sugerează partenerilor sociali importanța unui angajament reînnoit față de „salarii care să asigure un trai decent” prin care să se garanteze salarii minime mult peste nivelul adecvat al veniturilor, pentru a permite ieșirea din situația de sărăcie și obținerea unor beneficii prin muncă;

| 41. | insistă că sprijinirea nediscriminării și a egalității de șanse se bazează atât pe un temei juridic solid, cât și pe o varietate de instrumente politice, precum și că nediscriminarea și egalitatea de șanse trebuie să fie incluse în toate aspectele agendei sociale reînnoite; |
| --- | --- |

41.

insistă că sprijinirea nediscriminării și a egalității de șanse se bazează atât pe un temei juridic solid, cât și pe o varietate de instrumente politice, precum și că nediscriminarea și egalitatea de șanse trebuie să fie incluse în toate aspectele agendei sociale reînnoite;

| 42. | solicită Comisiei să realizeze studii asupra impactului mobilității inteligenței pe termen mediu și lung și să utilizeze rezultatele ca punct de plecare pentru măsuri de atenuare a efectelor negative; |
| --- | --- |

42.

solicită Comisiei să realizeze studii asupra impactului mobilității inteligenței pe termen mediu și lung și să utilizeze rezultatele ca punct de plecare pentru măsuri de atenuare a efectelor negative;

Imigrație

| 43. | atrage atenția asupra impactului negativ (un posibil exod al creierelor) pe care imigrația îl poate avea asupra procesului de dezvoltare în țările de origine, inclusiv la nivelul structurilor familiale, a sănătății, educației și cercetării; reamintește, pe de altă parte, efectele crizei economice în ceea ce privește dezechilibrele pe piețele de angajare din țările gazdă; |
| --- | --- |

43.

atrage atenția asupra impactului negativ (un posibil exod al creierelor) pe care imigrația îl poate avea asupra procesului de dezvoltare în țările de origine, inclusiv la nivelul structurilor familiale, a sănătății, educației și cercetării; reamintește, pe de altă parte, efectele crizei economice în ceea ce privește dezechilibrele pe piețele de angajare din țările gazdă;

| 44. | subliniază importanța unor recrutări etice din țări terțe, în special în ceea ce privește cadrele medicale, și solicită statelor membre care nu au făcut încă acest lucru, să elaboreze un ghid practic pentru recrutările internaționale; |
| --- | --- |

44.

subliniază importanța unor recrutări etice din țări terțe, în special în ceea ce privește cadrele medicale, și solicită statelor membre care nu au făcut încă acest lucru, să elaboreze un ghid practic pentru recrutările internaționale;

| 45. | subliniază faptul că impactul pe termen lung al imigrației asupra schimbării demografice este incert, având în vedere faptul că acesta depinde de volatilitatea fluxurilor de migrare, reîntregirea familiilor și ratele fertilității; |
| --- | --- |

45.

subliniază faptul că impactul pe termen lung al imigrației asupra schimbării demografice este incert, având în vedere faptul că acesta depinde de volatilitatea fluxurilor de migrare, reîntregirea familiilor și ratele fertilității;

| 46. | consideră că imigranții pot, atunci când sunt angajați legal, să contribuie la dezvoltarea durabilă a sistemelor de asigurări sociale și, de asemenea, să își asigure pensia și drepturile sociale personale; |
| --- | --- |

46.

consideră că imigranții pot, atunci când sunt angajați legal, să contribuie la dezvoltarea durabilă a sistemelor de asigurări sociale și, de asemenea, să își asigure pensia și drepturile sociale personale;

| 47. | subliniază faptul că o politică de imigrație de succes bazată pe drepturile omului ar trebui să promoveze o strategie coerentă și eficientă pentru integrarea persoanelor care migrează având la bază egalitatea de șanse, plecând de la garantarea drepturilor lor fundamentale și asigurarea unui echilibru între drepturi și obligații; |
| --- | --- |

47.

subliniază faptul că o politică de imigrație de succes bazată pe drepturile omului ar trebui să promoveze o strategie coerentă și eficientă pentru integrarea persoanelor care migrează având la bază egalitatea de șanse, plecând de la garantarea drepturilor lor fundamentale și asigurarea unui echilibru între drepturi și obligații;

| 48. | salută propunerea Comisiei de a impune sancțiuni angajatorilor care angajează resortisanți din țări terțe cu ședere ilegală; subliniază că este important să se combată exploatarea resortisanților din țări terțe cu ședere ilegală, cu respectarea simultană a drepturilor celor aflați în situații vulnerabile; în acest context, invită Comisia să promoveze oportunități pentru angajarea legală a resortisanților din țări terțe cu ședere legală; |
| --- | --- |

48.

salută propunerea Comisiei de a impune sancțiuni angajatorilor care angajează resortisanți din țări terțe cu ședere ilegală; subliniază că este important să se combată exploatarea resortisanților din țări terțe cu ședere ilegală, cu respectarea simultană a drepturilor celor aflați în situații vulnerabile; în acest context, invită Comisia să promoveze oportunități pentru angajarea legală a resortisanților din țări terțe cu ședere legală;

| 49. | salută propunerea de directivă privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (COM(2008) 0414); cu toate acestea, atrage atenția asupra faptului că, la rândul ei, directiva în cauză nu trebuie să conducă la discriminări mai mari între cetățenii Uniunii în funcție de situația lor economică; |
| --- | --- |

49.

salută propunerea de directivă privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (COM(2008) 0414); cu toate acestea, atrage atenția asupra faptului că, la rândul ei, directiva în cauză nu trebuie să conducă la discriminări mai mari între cetățenii Uniunii în funcție de situația lor economică;

| 50. | consideră că instituțiile UE și statele membre trebuie să acorde prioritate consolidării aplicării și controlului aplicării dispozițiilor existente în materie de dreptul muncii din cadrul legislației naționale și comunitare și în temeiul convențiilor OIM; |
| --- | --- |

50.

consideră că instituțiile UE și statele membre trebuie să acorde prioritate consolidării aplicării și controlului aplicării dispozițiilor existente în materie de dreptul muncii din cadrul legislației naționale și comunitare și în temeiul convențiilor OIM;

| 51. | subliniază necesitatea de a consolida în continuare legislația antidiscriminare în întreaga UE; invită Comisia să stimuleze schimburile de bune practici dintre statele membre în ceea ce privește promovarea integrării cu succes a migranților; constată că, în special în momente dificile din punct de vedere economic, cei mai vulnerabili membri ai societății, printre care se numără, adesea, și migranții, sunt afectați în cea mai mare măsură; |
| --- | --- |

51.

subliniază necesitatea de a consolida în continuare legislația antidiscriminare în întreaga UE; invită Comisia să stimuleze schimburile de bune practici dintre statele membre în ceea ce privește promovarea integrării cu succes a migranților; constată că, în special în momente dificile din punct de vedere economic, cei mai vulnerabili membri ai societății, printre care se numără, adesea, și migranții, sunt afectați în cea mai mare măsură;

UE la nivel extern

| 52. | consideră că în relațiile sale externe, UE ar putea avea un rol mai proactiv în promovarea standardelor sociale și de mediu principale; este convins că trebuie să se facă eforturi suplimentare în privința mecanismelor referitoare la prevenirea, supravegherea și sancțiunea încălcărilor; |
| --- | --- |

52.

consideră că în relațiile sale externe, UE ar putea avea un rol mai proactiv în promovarea standardelor sociale și de mediu principale; este convins că trebuie să se facă eforturi suplimentare în privința mecanismelor referitoare la prevenirea, supravegherea și sancțiunea încălcărilor;

| 53. | consideră că UE ar putea să depună eforturi mai mari de influențare a agendei internaționale în privința agendei pentru muncă decentă și să promoveze activ respectarea convențiilor OIM, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale și că aceasta ar putea contribui la pacea mondială și, de asemenea, la protejarea intereselor și valorilor UE; |
| --- | --- |

53.

consideră că UE ar putea să depună eforturi mai mari de influențare a agendei internaționale în privința agendei pentru muncă decentă și să promoveze activ respectarea convențiilor OIM, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale și că aceasta ar putea contribui la pacea mondială și, de asemenea, la protejarea intereselor și valorilor UE;

| 54. | subliniază că evoluția cadrului juridic comunitar, fie prin legislație primară, fie prin legislație secundară, nu ar trebui să contravină în vreun fel obligațiilor internaționale din convențiile OIM; |
| --- | --- |

54.

subliniază că evoluția cadrului juridic comunitar, fie prin legislație primară, fie prin legislație secundară, nu ar trebui să contravină în vreun fel obligațiilor internaționale din convențiile OIM;

| 55. | observă că UE ar trebui să aibă ca scop un proces de globalizare mai inclusiv din punct de vedere social și durabil din punct de vedere economic și al protecției mediului; remarcă faptul că modul în care corporațiile își desfășoară activitatea nu are doar un puternic impact economic, ci și un impact semnificativ în plan social, atât în UE, cât și în țări terțe, în special în țările în curs de dezvoltare; prin urmare, îndeamnă Comisia să promoveze activ conceptul de responsabilitate socială a întreprinderilor, fie prin promovarea unor dispoziții neobligatorii, fie prin propuneri legislative, dacă este cazul; |
| --- | --- |

55.

observă că UE ar trebui să aibă ca scop un proces de globalizare mai inclusiv din punct de vedere social și durabil din punct de vedere economic și al protecției mediului; remarcă faptul că modul în care corporațiile își desfășoară activitatea nu are doar un puternic impact economic, ci și un impact semnificativ în plan social, atât în UE, cât și în țări terțe, în special în țările în curs de dezvoltare; prin urmare, îndeamnă Comisia să promoveze activ conceptul de responsabilitate socială a întreprinderilor, fie prin promovarea unor dispoziții neobligatorii, fie prin propuneri legislative, dacă este cazul;

Fonduri structurale

| 56. | sugerează consolidarea potențialului fondurilor structurale prin simplificare, flexibilitate și îmbunătățirea procedurilor, și a dimensiunii de integrare socială, cu scopul de a ajuta statele membre să își optimizeze rezultatele politicilor sociale și de ocupare a forței de muncă; invită statele membre și regiunile să implice pe deplin partenerii în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul general privind fondurile structurale (18); recomandă insistent ca Fondul Social European (FSE) să devină accesibil partenerilor pentru consolidarea capacităților; |
| --- | --- |

56.

sugerează consolidarea potențialului fondurilor structurale prin simplificare, flexibilitate și îmbunătățirea procedurilor, și a dimensiunii de integrare socială, cu scopul de a ajuta statele membre să își optimizeze rezultatele politicilor sociale și de ocupare a forței de muncă; invită statele membre și regiunile să implice pe deplin partenerii în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul general privind fondurile structurale (18); recomandă insistent ca Fondul Social European (FSE) să devină accesibil partenerilor pentru consolidarea capacităților;

| 57. | subliniază că agenda socială reînnoită trebuie să cuprindă un angajament clar că fondurile structurale și de coeziune ale UE vor contribui la atingerea obiectivelor agendei sociale; prin urmare, solicită statelor membre să utilizeze FSE și toate celelalte fonduri structurale nu doar pentru a îmbunătăți angajabilitatea populației, ci și infrastructura socială; |
| --- | --- |

57.

subliniază că agenda socială reînnoită trebuie să cuprindă un angajament clar că fondurile structurale și de coeziune ale UE vor contribui la atingerea obiectivelor agendei sociale; prin urmare, solicită statelor membre să utilizeze FSE și toate celelalte fonduri structurale nu doar pentru a îmbunătăți angajabilitatea populației, ci și infrastructura socială;

| 58. | recunoaște că fondurile structurale sunt în continuare în mare măsură principalul instrument de finanțare pentru îndeplinirea obiectivelor sociale; solicită Comisiei și statelor membre să promoveze sinergii cu alte programe și să sprijine coerența în cadrul programelor-cadru multianuale, cum ar fi Daphne, Progress, Programul de sănătate publică și programul „Europa pentru cetățeni”; |
| --- | --- |

58.

recunoaște că fondurile structurale sunt în continuare în mare măsură principalul instrument de finanțare pentru îndeplinirea obiectivelor sociale; solicită Comisiei și statelor membre să promoveze sinergii cu alte programe și să sprijine coerența în cadrul programelor-cadru multianuale, cum ar fi Daphne, Progress, Programul de sănătate publică și programul „Europa pentru cetățeni”;

| 59. | solicită acordarea unei atenții speciale regiunilor celor mai afectate de globalizare, precum și regiunilor din noile state membre care se află în procesul de convergență socială; |
| --- | --- |

59.

solicită acordarea unei atenții speciale regiunilor celor mai afectate de globalizare, precum și regiunilor din noile state membre care se află în procesul de convergență socială;

| 60. | sugerează că programul Progress ar putea contribui la o evaluare mai bună a modernizării modelelor sociale europene prin evaluarea proiectelor pilot; |
| --- | --- |

60.

sugerează că programul Progress ar putea contribui la o evaluare mai bună a modernizării modelelor sociale europene prin evaluarea proiectelor pilot;

| 61. | consideră că, drept urmare a liberei circulații a persoanelor în piața internă, cu noi probleme apar în anumite părți ale UE, și în special în orașele mari, în legătură cu asigurarea protecției sociale de urgență a persoanelor care nu se pot întreține singure, ceea ce impune o presiune suplimentară asupra serviciilor (caritabile) private și publice care furnizează asistență de urgență, de exemplu persoanelor fără adăpost sau grupurilor marginalizate din societate; |
| --- | --- |

61.

consideră că, drept urmare a liberei circulații a persoanelor în piața internă, cu noi probleme apar în anumite părți ale UE, și în special în orașele mari, în legătură cu asigurarea protecției sociale de urgență a persoanelor care nu se pot întreține singure, ceea ce impune o presiune suplimentară asupra serviciilor (caritabile) private și publice care furnizează asistență de urgență, de exemplu persoanelor fără adăpost sau grupurilor marginalizate din societate;

Acțiuni instrumentale

Dialog social și civil

| 62. | subliniază faptul că flexibilitatea și acceptarea schimbării de către cetățeni poate crește prin mai multă încredere reciprocă, care poate fi îmbunătățită printr-un dialog social mai eficace și mai transparent, precum și prin asigurarea unei democrații participative mai eficiente în conceperea și aplicarea politicilor; |
| --- | --- |

62.

subliniază faptul că flexibilitatea și acceptarea schimbării de către cetățeni poate crește prin mai multă încredere reciprocă, care poate fi îmbunătățită printr-un dialog social mai eficace și mai transparent, precum și prin asigurarea unei democrații participative mai eficiente în conceperea și aplicarea politicilor;

| 63. | consideră că este deosebit de important pentru dialogul social să fie promovate politici privind sănătatea și siguranța la locul de muncă și, în general, îmbunătățiri ale calității vieții la locul de muncă; invită Comisia să inițieze o dezbatere privind modul în care lucrătorii care nu sunt angajați cu normă completă (precum lucrători temporari, lucrători cu fracțiune de normă, lucrători cu contracte pe durată determinată) pot fi implicate în dialogul social; |
| --- | --- |

63.

consideră că este deosebit de important pentru dialogul social să fie promovate politici privind sănătatea și siguranța la locul de muncă și, în general, îmbunătățiri ale calității vieții la locul de muncă; invită Comisia să inițieze o dezbatere privind modul în care lucrătorii care nu sunt angajați cu normă completă (precum lucrători temporari, lucrători cu fracțiune de normă, lucrători cu contracte pe durată determinată) pot fi implicate în dialogul social;

| 64. | având în vedere că rezultatele negocierilor partenerilor sociali europeni sunt puțin cunoscute și dezvăluite, solicită promovarea conștientizării rezultatelor dialogului social, pentru a îmbunătăți impactul acestuia și pentru a promova dezvoltarea sa; |
| --- | --- |

64.

având în vedere că rezultatele negocierilor partenerilor sociali europeni sunt puțin cunoscute și dezvăluite, solicită promovarea conștientizării rezultatelor dialogului social, pentru a îmbunătăți impactul acestuia și pentru a promova dezvoltarea sa;

| 65. | consideră că, prin promovarea dialogului social, ar trebui să fie încurajată în continuare o cultură de cooperare, care a început să înlocuiască cultura de conflict pe piața muncii; |
| --- | --- |

65.

consideră că, prin promovarea dialogului social, ar trebui să fie încurajată în continuare o cultură de cooperare, care a început să înlocuiască cultura de conflict pe piața muncii;

| 66. | consideră că organizațiile societății civile și persoanele care se confruntă cu sărăcia sau excluziunea socială trebuie să fie implicate într-o mai mare măsură în dezbaterile privind modelul economic și social, în condiții de egalitate; |
| --- | --- |

66.

consideră că organizațiile societății civile și persoanele care se confruntă cu sărăcia sau excluziunea socială trebuie să fie implicate într-o mai mare măsură în dezbaterile privind modelul economic și social, în condiții de egalitate;

| 67. | observă faptul că partenerii sociali ar trebui să facă eforturi pentru a lucra cu planuri multianuale, cu calendare specifice și termene limită, cu scopul de a avea o strategie durabilă pe termen lung; |
| --- | --- |

67.

observă faptul că partenerii sociali ar trebui să facă eforturi pentru a lucra cu planuri multianuale, cu calendare specifice și termene limită, cu scopul de a avea o strategie durabilă pe termen lung;

| 68. | solicită o largă dezbatere între părțile interesate de la nivel european, autoritățile publice naționale, angajatori și angajați și organizații societății civile despre agenda socială pentru perioada de după 2010; |
| --- | --- |

68.

solicită o largă dezbatere între părțile interesate de la nivel european, autoritățile publice naționale, angajatori și angajați și organizații societății civile despre agenda socială pentru perioada de după 2010;

| 69. | observă că statele membre ar trebui să sprijine obiective și indicatori sociali noi, măsurabili, obligatorii și cantitativi pentru Strategia de la Lisabona post-2010, inclusiv angajamente pentru combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, precum și pentru elaborarea unui nou pact de progres social care să stabilească obiectivele și structura unei noi UE sociale, durabile și juste în ansamblul ei, pact care ar trebui să se bazeze pe MDC socială ca pilon principal și să o consolideze; |
| --- | --- |

69.

observă că statele membre ar trebui să sprijine obiective și indicatori sociali noi, măsurabili, obligatorii și cantitativi pentru Strategia de la Lisabona post-2010, inclusiv angajamente pentru combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, precum și pentru elaborarea unui nou pact de progres social care să stabilească obiectivele și structura unei noi UE sociale, durabile și juste în ansamblul ei, pact care ar trebui să se bazeze pe MDC socială ca pilon principal și să o consolideze;

| 70. | observă că, în UE, companiile joacă un rol important nu doar din punct de vedere economic, ci și din punct de vedere social; atrage, astfel, atenția asupra promovării responsabilității sociale corporatiste și asupra necesității de a face progrese urgente în ceea ce privește munca de înaltă calitate, inclusiv salarii care să asigure un trai decent, pentru a consolida modelul social și a preveni decăderea socială; |
| --- | --- |

70.

observă că, în UE, companiile joacă un rol important nu doar din punct de vedere economic, ci și din punct de vedere social; atrage, astfel, atenția asupra promovării responsabilității sociale corporatiste și asupra necesității de a face progrese urgente în ceea ce privește munca de înaltă calitate, inclusiv salarii care să asigure un trai decent, pentru a consolida modelul social și a preveni decăderea socială;

| 71. | este în favoarea unui dialog eficace între Parlament și organizațiile societății civile; consideră că un astfel de dialog este necesar și în statele membre la nivel central, regional și local; |
| --- | --- |

71.

este în favoarea unui dialog eficace între Parlament și organizațiile societății civile; consideră că un astfel de dialog este necesar și în statele membre la nivel central, regional și local;

| 72. | remarcă faptul că Anul european al voluntariatului ar constitui o oportunitate ideală pentru crearea unei legături între UE și societatea civilă; invită Comisia să pregătească terenul pentru ca 2011 să fie declarat Anul european al voluntariatului, prezentând o propunere legislativă adecvată în acest sens cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

72.

remarcă faptul că Anul european al voluntariatului ar constitui o oportunitate ideală pentru crearea unei legături între UE și societatea civilă; invită Comisia să pregătească terenul pentru ca 2011 să fie declarat Anul european al voluntariatului, prezentând o propunere legislativă adecvată în acest sens cât mai curând posibil;

| 73. | consideră că organizațiile societății civile ar trebui să fie implicate de la începutul proceselor decizionale și că informația ar trebui să fie accesibilă în mod public, opiniile ar trebui să fie reciproce, iar limitele pentru schimbare ar trebui să fie clare pentru participanți; |
| --- | --- |

73.

consideră că organizațiile societății civile ar trebui să fie implicate de la începutul proceselor decizionale și că informația ar trebui să fie accesibilă în mod public, opiniile ar trebui să fie reciproce, iar limitele pentru schimbare ar trebui să fie clare pentru participanți;

| 74. | subliniază importanța și valoarea procesului de consultare ca instrument eficient de a le da putere cetățenilor, permițându-le să participe direct la procesul politic de la nivel european; invită Comisia să ia măsuri suplimentare pentru a face cunoscute viitoarele consultări la nivelul UE prin mass-media și alte forumuri naționale, regionale și locale adecvate; |
| --- | --- |

74.

subliniază importanța și valoarea procesului de consultare ca instrument eficient de a le da putere cetățenilor, permițându-le să participe direct la procesul politic de la nivel european; invită Comisia să ia măsuri suplimentare pentru a face cunoscute viitoarele consultări la nivelul UE prin mass-media și alte forumuri naționale, regionale și locale adecvate;

| 75. | sugerează că este extrem de urgent ca instituțiile europene, partenerii sociali la nivel național și organizațiile societății civile să adopte un „pact social” care să includă acțiuni sociale cu obiective și indicatori realiști și obligatorii; |
| --- | --- |

75.

sugerează că este extrem de urgent ca instituțiile europene, partenerii sociali la nivel național și organizațiile societății civile să adopte un „pact social” care să includă acțiuni sociale cu obiective și indicatori realiști și obligatorii;

| 76. | constată că participarea civică începe din copilărie și solicită promovarea și sprijinirea structurilor și inițiativelor de participare pentru copii și tineri la nivel local, regional și național; |
| --- | --- |

76.

constată că participarea civică începe din copilărie și solicită promovarea și sprijinirea structurilor și inițiativelor de participare pentru copii și tineri la nivel local, regional și național;

Legislație UE

| 77. | subliniază nevoia de a face progrese și de finaliza regulamentul privind coordonarea sistemelor de securitate socială și directiva privind transferabilitatea drepturilor de pensie, precum și propunerea de directivă privind aplicarea principiului egalității de tratament indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală; |
| --- | --- |

77.

subliniază nevoia de a face progrese și de finaliza regulamentul privind coordonarea sistemelor de securitate socială și directiva privind transferabilitatea drepturilor de pensie, precum și propunerea de directivă privind aplicarea principiului egalității de tratament indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală;

| 78. | solicită îmbunătățirea procesului legislativ la nivelul UE, precizând motivele pentru care e nevoie de acțiuni la acest nivel, asigurând calitatea conținutului și furnizând o evaluare de impact solidă și independentă, care să analizeze efectele sociale, de mediu și economice; solicită în special aplicarea eficientă a Acordului interinstituțional din 2003 privind o mai bună legiferare (19); |
| --- | --- |

78.

solicită îmbunătățirea procesului legislativ la nivelul UE, precizând motivele pentru care e nevoie de acțiuni la acest nivel, asigurând calitatea conținutului și furnizând o evaluare de impact solidă și independentă, care să analizeze efectele sociale, de mediu și economice; solicită în special aplicarea eficientă a Acordului interinstituțional din 2003 privind o mai bună legiferare (19);

| 79. | subliniază faptul că cooperarea eficace între statele membre și monitorizarea eficace a transpunerii legislației UE ar trebui să fie o prioritate; |
| --- | --- |

79.

subliniază faptul că cooperarea eficace între statele membre și monitorizarea eficace a transpunerii legislației UE ar trebui să fie o prioritate;

| 80. | consideră că un proces legislativ mai bun la nivelul UE ar trebui să promoveze activ implicarea organizațiilor societății civile și să vizeze preocupările cetățenilor, aducându-i mai aproape de UE; |
| --- | --- |

80.

consideră că un proces legislativ mai bun la nivelul UE ar trebui să promoveze activ implicarea organizațiilor societății civile și să vizeze preocupările cetățenilor, aducându-i mai aproape de UE;

Metoda deschisă de coordonare

| 81. | consideră că ar trebui să existe o mai bună legătură la nivelul UE între politicile economice, de mediu și sociale, reafirmându-se obiectivele inițiale ale Strategiei de la Lisabona și necesitatea de a asigura o contribuție activă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă la eradicarea sărăciei și a excluziunii sociale; |
| --- | --- |

81.

consideră că ar trebui să existe o mai bună legătură la nivelul UE între politicile economice, de mediu și sociale, reafirmându-se obiectivele inițiale ale Strategiei de la Lisabona și necesitatea de a asigura o contribuție activă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă la eradicarea sărăciei și a excluziunii sociale;

| 82. | subliniază necesitatea de a adopta o cartă a drepturilor sociale fundamentale care să aibă caracter obligatoriu din punct de vedere juridic; |
| --- | --- |

82.

subliniază necesitatea de a adopta o cartă a drepturilor sociale fundamentale care să aibă caracter obligatoriu din punct de vedere juridic;

| 83. | observă că Tratatul de la Lisabona stabilește faptul că aspectele relevante ale politicii sociale ar trebui luate în calcul la definirea și implementarea politicilor UE; |
| --- | --- |

83.

observă că Tratatul de la Lisabona stabilește faptul că aspectele relevante ale politicii sociale ar trebui luate în calcul la definirea și implementarea politicilor UE;

| 84. | consideră că Strategia de la Lisabona post-2010 ar trebui să includă o MDC consolidată și invită Comisia să încurajeze în continuare statele membre să definească obiective naționale cuantificate, în special pentru reducerea sărăciei și integrarea socială, bazate mai ales pe indicatori cantitativi măsurabili; |
| --- | --- |

84.

consideră că Strategia de la Lisabona post-2010 ar trebui să includă o MDC consolidată și invită Comisia să încurajeze în continuare statele membre să definească obiective naționale cuantificate, în special pentru reducerea sărăciei și integrarea socială, bazate mai ales pe indicatori cantitativi măsurabili;

| 85. | invită Consiliul și Comisia să deschidă oportunitățile pentru o implicare reală a Parlamentului în Strategia de la Lisabona post-2010; |
| --- | --- |

85.

invită Consiliul și Comisia să deschidă oportunitățile pentru o implicare reală a Parlamentului în Strategia de la Lisabona post-2010;

*

* *

| 86. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

86.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0544.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0513.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0039.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0556.

(5)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0467.

(6)  JO L 245, 26.8.1992, p. 46.

(7)  JO C 297E, 20.11.2008, p.174.

(8)  JO C 282E, 6.11.2008, p.463.

(9)  JO C 102 E, 24.4.2008, p.321.

(10)  JO C 233 E, 28.9.2006, p.130.

(11)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0286.

(12)  JO C 301 E, 13.12.2007, p. 45.

(13)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0163.

(14)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(15)  Directiva 2009/38/CE (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

(16)  JO L 254, 30.9.1994, p. 64.

(17)  JO C 72 E, 21.3.2002, p. 68.

(18)  Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune (JO L 210, 31.7.2006, p. 25).

(19)  JO C 321, 31.12.2003, p. 1.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/23

---

Miercuri, 6 mai 2009Incluziunea persoanelor excluse de pe piața muncii

P6_TA(2009)0371

Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la incluziunea persoanelor excluse de pe piața muncii (2008/2335(INI))

2010/C 212 E/06

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 octombrie 2008 referitoare la o recomandare a Comisiei privind incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (COM(2008)0639),

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special, articolele 99, 137 și 141,

având în vedere Recomandarea Comisiei 2008/867/CE din 3 octombrie 2008 privind incluziunea activă a persoanelor excluse de piața muncii (1),

având în vedere Recomandarea Consiliului 92/441/CEE din 24 iunie 1992 privind criteriile comune referitoare la resurse și prestații suficiente în sistemele de protecție socială (2),

având în vedere concluziile Președinției în urma reuniunii Consiliului European de la Bruxelles din 11 și 12 decembrie 2008,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 februarie 2009 intitulată „Propunerea de Raport comun privind protecția socială și incluziunea socială 2009” (COM(2009)0058) și Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 24 februarie 2009 intitulat „Raportul comun privind protecția socială și incluziunea socială 2008; Profiluri de țară”, SEC(2009)0255,

având în vedere rezoluția sa din 30 noiembrie 2006 privind situația persoanelor cu handicap din Uniunea Europeană extinsă, intitulată „Planul european de acțiune 2006-2007” (3),

având în vedere rezoluția sa din 6 septembrie 2006 privind îmbunătățirea sănătății mentale a populației: Către o strategie privind sănătatea mintală pentru Uniunea Europeană (4),

având în vedere progresul realizat în materie de egalitate de șanse și nediscriminare în UE în ceea ce privește transpunerea Directivelor 2000/43/CE și 2000/78/CE,

având în vedere Convenția ONU privind statutul refugiaților,

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de ființe umane,

având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap,

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (5),

având în vedere concluziile președinției ca urmare a reuniunii Consiliul European de la Barcelona din 15 și 16 martie 2002,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 octombrie 2007 intitulată „Modernizarea sistemului de protecție socială în vederea consolidării justiției sociale și coeziunii economice: promovarea incluziunii active a persoanelor celor mai îndepărtate de piața forței de muncă” (COM(2007)0620) și rezoluția Parlamentului din 9 octombrie 2008 referitoare la promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei, inclusiv a sărăciei infantile în Uniunea Europeană (6),

având în vedere recomandările partenerilor sociali europeni din cadrul raportului din 18 octombrie 2007, intitulat „Principalele provocări cu care se confruntă piețele europene ale muncii: o analiză comună a partenerilor sociali europeni”,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 februarie 2007 intitulată „Evaluarea realității sociale – Raport intermediar pentru Consiliul de primăvară 2007” (COM(2007)0063) și rezoluția Parlamentului din 15 noiembrie 2007 (7),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2008 intitulată „Agenda socială reînnoită: oportunități, acces și solidaritate în Europa secolului XXI” (COM(2008)0412) și rezoluția Parlamentului din 6 mai 2009 referitoare la aceasta (8),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2006 intitulată „Durabilitatea pe termen lung a finanțelor publice în UE” (COM(2006)0574) și rezoluția Parlamentului din 20 noiembrie 2008 referitoare la viitorul sistemelor de asigurare socială și de pensii: finanțarea lor și tendința de individualizare (9),

având în vedere declarația sa din 22 aprilie 2008 privind soluționarea problemei persoanelor fără adăpost care trăiesc pe stradă (10),

având în vedere rezoluția sa din 23 mai 2007 privind promovarea muncii decente pentru toți (11),

având în vedere Decizia nr. 1098/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind Anul European de Luptă împotriva Sărăciei și a Excluziunii Sociale (2010) (12),

având în vedere rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială (13),

având în vedere Recomandarea 2006/962/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele fundamentale pentru învățarea continuă (14),

având în vedere Decizia nr. 1720/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 de stabilire a unui program de acțiune în domeniul învățării continue (15),

având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2008 privind educația adulților: niciodată nu este prea târziu să înveți (16),

având în vedere Protocolul privind serviciile de interes general (17), anexat la Tratatul de la Lisabona,

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A6-0263/2009),

| A. | întrucât incluziunea activă nu trebuie să înlocuiască incluziunea socială, dat fiind că grupurile vulnerabile care nu pot participa la piața muncii au dreptul la o viață demnă și la participarea deplină în cadrul societății și, deci, un venit minim, servicii sociale de calitate accesibile și pe care să și le poată permite trebuie să fie disponibile, indiferent de capacitatea unei persoane de a participa la piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât incluziunea activă nu trebuie să înlocuiască incluziunea socială, dat fiind că grupurile vulnerabile care nu pot participa la piața muncii au dreptul la o viață demnă și la participarea deplină în cadrul societății și, deci, un venit minim, servicii sociale de calitate accesibile și pe care să și le poată permite trebuie să fie disponibile, indiferent de capacitatea unei persoane de a participa la piața muncii;

| B. | întrucât incluziunea activă nu se referă numai la capacitatea unei persoane, dar și la modul în care societatea este organizată; întrucât, prin urmare, cauzele structurale ale excluziunii, inclusiv discriminarea și modul neadecvat de prestare a serviciilor trebuie, de asemenea, să fie analizate; |
| --- | --- |

B.

întrucât incluziunea activă nu se referă numai la capacitatea unei persoane, dar și la modul în care societatea este organizată; întrucât, prin urmare, cauzele structurale ale excluziunii, inclusiv discriminarea și modul neadecvat de prestare a serviciilor trebuie, de asemenea, să fie analizate;

| C. | întrucât excluziunea aparentă de pe piața muncii poate fi rezultatul insuficienței posibilităților de locuri de muncă decente mai degrabă decât rezultatul lipsei de efort individual; |
| --- | --- |

C.

întrucât excluziunea aparentă de pe piața muncii poate fi rezultatul insuficienței posibilităților de locuri de muncă decente mai degrabă decât rezultatul lipsei de efort individual;

| D. | întrucât integrarea pe piața muncii nu trebuie să fie o condiție preliminară pentru dreptul la un venit minim și pentru accesul la servicii sociale de înaltă calitate; întrucât un venit minim și accesul la servicii sociale de înaltă calitate sunt condiții preliminare necesare pentru integrarea pe piața muncii; |
| --- | --- |

D.

întrucât integrarea pe piața muncii nu trebuie să fie o condiție preliminară pentru dreptul la un venit minim și pentru accesul la servicii sociale de înaltă calitate; întrucât un venit minim și accesul la servicii sociale de înaltă calitate sunt condiții preliminare necesare pentru integrarea pe piața muncii;

| E. | întrucât persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii sunt adesea persoanele cu nevoi, dificultăți sau dezavantaje multiple și complexe, precum dependența pe termen lung de un venit scăzut sau neadecvat, șomajul pe termen lung, analfabetismul și un nivel scăzut de educație, dezvoltarea într-o familie vulnerabilă, handicapul, o sănătate precară, locuitul într-o zonă cu dezavantaje multiple, condiții precare de locuit și lipsa unui adăpost, rasismul și discriminarea și întrucât strategiile pentru incluziune trebuie, prin urmare, să reflecte diversitatea persoanelor excluse; |
| --- | --- |

E.

întrucât persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii sunt adesea persoanele cu nevoi, dificultăți sau dezavantaje multiple și complexe, precum dependența pe termen lung de un venit scăzut sau neadecvat, șomajul pe termen lung, analfabetismul și un nivel scăzut de educație, dezvoltarea într-o familie vulnerabilă, handicapul, o sănătate precară, locuitul într-o zonă cu dezavantaje multiple, condiții precare de locuit și lipsa unui adăpost, rasismul și discriminarea și întrucât strategiile pentru incluziune trebuie, prin urmare, să reflecte diversitatea persoanelor excluse;

| F. | întrucât excluziunea socială și excluziunea de pe piața muncii au un impact puternic asupra sănătății mintale a persoanelor afectate și întrucât șomerii pe termen lung se confruntă cu un risc sporit de a suferi de depresie și de alte probleme de sănătate mintală; |
| --- | --- |

F.

întrucât excluziunea socială și excluziunea de pe piața muncii au un impact puternic asupra sănătății mintale a persoanelor afectate și întrucât șomerii pe termen lung se confruntă cu un risc sporit de a suferi de depresie și de alte probleme de sănătate mintală;

| G. | întrucât persoanele îndepărtate de piața muncii au mare nevoie de formare profesională, fie deoarece au avut parte de o pregătire școlară neadecvată, fie deoarece nu mai pot valorifica această pregătire din cauza lipsei îndelungate de pe piața muncii; |
| --- | --- |

G.

întrucât persoanele îndepărtate de piața muncii au mare nevoie de formare profesională, fie deoarece au avut parte de o pregătire școlară neadecvată, fie deoarece nu mai pot valorifica această pregătire din cauza lipsei îndelungate de pe piața muncii;

| H. | întrucât persoanele cele mai vulnerabile sunt adesea afectate de condițiile politicilor de activare și întrucât acele efecte trebuie să fie monitorizate, iar efectele negative asupra grupurilor vulnerabile trebuie evitate; |
| --- | --- |

H.

întrucât persoanele cele mai vulnerabile sunt adesea afectate de condițiile politicilor de activare și întrucât acele efecte trebuie să fie monitorizate, iar efectele negative asupra grupurilor vulnerabile trebuie evitate;

| I. | întrucât măsurile de incluziune activă trebuie, de asemenea, să acționeze în corelație cu stabilirea unor obiective la nivel comunitar și național de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale; |
| --- | --- |

I.

întrucât măsurile de incluziune activă trebuie, de asemenea, să acționeze în corelație cu stabilirea unor obiective la nivel comunitar și național de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale;

| J. | întrucât cei mai mulți capi de familie sunt femei, cei mai mulți părinți singuri sunt femei și cei mai mulți îngrijitori sunt femei; întrucât politicile de incluziune activă trebuie, în consecință, să includă un set de măsuri care să le dea posibilitatea femeilor celor mai îndepărtate de piața muncii să beneficieze în practică de strategiile de incluziune activă; întrucât situația femeilor pe piața muncii se află în corelație cu sărăcia legată de vârstă care afectează în principal femeile; |
| --- | --- |

J.

întrucât cei mai mulți capi de familie sunt femei, cei mai mulți părinți singuri sunt femei și cei mai mulți îngrijitori sunt femei; întrucât politicile de incluziune activă trebuie, în consecință, să includă un set de măsuri care să le dea posibilitatea femeilor celor mai îndepărtate de piața muncii să beneficieze în practică de strategiile de incluziune activă; întrucât situația femeilor pe piața muncii se află în corelație cu sărăcia legată de vârstă care afectează în principal femeile;

| K. | întrucât, în perioadele de recesiune economică și de creștere a șomajului, există riscul ca un număr din ce în ce mai mare de persoane să fie concediate, sporind astfel rândurile celor care suferă de pe urma sărăciei și a excluziunii de pe piața muncii, în special pentru grupurile sociale cele mai vulnerabile, precum femeile, persoanele în vârstă și persoanele cu handicap; întrucât este esențial să se urmărească incluziunea socială și politica referitoare la piața muncii, prin intermediul unei strategii integrate și coerente în cadrul planului european de redresare economică; întrucât o parte din fondurile publice ar trebui să fie folosite pentru a menține și a îmbunătăți investițiile în domeniul social, al sănătății și al educației și alte servicii sociale esențiale și servicii de interes general; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în perioadele de recesiune economică și de creștere a șomajului, există riscul ca un număr din ce în ce mai mare de persoane să fie concediate, sporind astfel rândurile celor care suferă de pe urma sărăciei și a excluziunii de pe piața muncii, în special pentru grupurile sociale cele mai vulnerabile, precum femeile, persoanele în vârstă și persoanele cu handicap; întrucât este esențial să se urmărească incluziunea socială și politica referitoare la piața muncii, prin intermediul unei strategii integrate și coerente în cadrul planului european de redresare economică; întrucât o parte din fondurile publice ar trebui să fie folosite pentru a menține și a îmbunătăți investițiile în domeniul social, al sănătății și al educației și alte servicii sociale esențiale și servicii de interes general;

| L. | întrucât opinia potrivit căreia cel mai bun mod de a combate excluziunea este acela de a lucra poate fi cu adevărat eficace, doar dacă acea muncă este de durată, de o înaltă calitate și corect remunerată; întrucât principiul egalității de remunerare este în continuare slab implementat; |
| --- | --- |

L.

întrucât opinia potrivit căreia cel mai bun mod de a combate excluziunea este acela de a lucra poate fi cu adevărat eficace, doar dacă acea muncă este de durată, de o înaltă calitate și corect remunerată; întrucât principiul egalității de remunerare este în continuare slab implementat;

| M. | întrucât persoanele care desfășoară activități de îngrijire în cadrul familiei oferă servicii esențiale de îngrijire, educare și sprijin fără să aibă un contract de muncă, fără să aibă un venit sau drepturi sociale și nu beneficiază de dreptul de a reintra pe piața muncii și de a obține recunoașterea competențelor dobândite sau dezvoltate în timpul perioadelor în care au desfășurat activități de îngrijire în cadrul familiei, |
| --- | --- |

M.

întrucât persoanele care desfășoară activități de îngrijire în cadrul familiei oferă servicii esențiale de îngrijire, educare și sprijin fără să aibă un contract de muncă, fără să aibă un venit sau drepturi sociale și nu beneficiază de dreptul de a reintra pe piața muncii și de a obține recunoașterea competențelor dobândite sau dezvoltate în timpul perioadelor în care au desfășurat activități de îngrijire în cadrul familiei,

| 1. | salută faptul că Comisia își bazează Recomandarea 2008/867/CE pe Recomandarea 92/441/CEE care recunoaște dreptul fundamental al persoanei la resurse și asistență suficiente pentru a trăi demn și definește principii comune de aplicare a acestui drept; susține principiile comune și orientările practice prezentate în Recomandarea 2008/867/CE privind strategia de incluziune activă bazată pe trei piloni, și anume ajutoare sociale adecvate, piețe ale muncii care să favorizeze incluziunea și accesul la servicii de calitate; subliniază în special că orice strategie de incluziune activă trebuie să se bazeze pe următoarele principii: drepturi individuale, respectarea demnității umane și principiile nediscriminării, egalității de șanse și egalității de gen; promovarea integrării pe piața muncii combinată cu o participare deplină în societate, precum și realizarea principiilor privind calitatea, adecvarea și accesibilitate pentru toți cei trei piloni; |
| --- | --- |

1.

salută faptul că Comisia își bazează Recomandarea 2008/867/CE pe Recomandarea 92/441/CEE care recunoaște dreptul fundamental al persoanei la resurse și asistență suficiente pentru a trăi demn și definește principii comune de aplicare a acestui drept; susține principiile comune și orientările practice prezentate în Recomandarea 2008/867/CE privind strategia de incluziune activă bazată pe trei piloni, și anume ajutoare sociale adecvate, piețe ale muncii care să favorizeze incluziunea și accesul la servicii de calitate; subliniază în special că orice strategie de incluziune activă trebuie să se bazeze pe următoarele principii: drepturi individuale, respectarea demnității umane și principiile nediscriminării, egalității de șanse și egalității de gen; promovarea integrării pe piața muncii combinată cu o participare deplină în societate, precum și realizarea principiilor privind calitatea, adecvarea și accesibilitate pentru toți cei trei piloni;

| 2. | își exprimă acordul cu Consiliul cu privire la faptul că aplicarea Recomandării 92/441/CEE trebuie să fie îmbunătățită în ceea ce privește venitul minim și transferurile sociale; că asistența socială ar trebui să asigure un venit minim suficient pentru o viață demnă, cel puțin la un nivel situat deasupra nivelului de „risc de sărăcie” și care să permită scoaterea oamenilor din sărăcie și că nivelul beneficiilor ar trebui îmbunătățit; |
| --- | --- |

2.

își exprimă acordul cu Consiliul cu privire la faptul că aplicarea Recomandării 92/441/CEE trebuie să fie îmbunătățită în ceea ce privește venitul minim și transferurile sociale; că asistența socială ar trebui să asigure un venit minim suficient pentru o viață demnă, cel puțin la un nivel situat deasupra nivelului de „risc de sărăcie” și care să permită scoaterea oamenilor din sărăcie și că nivelul beneficiilor ar trebui îmbunătățit;

| 3. | salută hotărârea Curții de Justiție a Comunităților Europene din 17 iulie 2008 în cauza C-303/06 referitoare la îngrijitorii care suferă de pe urma discriminării prin asociere; invită Comisia și statele membre să ia măsuri adecvate pentru a garanta că îngrijitorii sunt protejați împotriva acestei forme de discriminare atunci când intră pe piața muncii și pentru a încuraja statele membre să ia măsurile necesare pentru a garanta că hotărârea Curții este respectată; |
| --- | --- |

3.

salută hotărârea Curții de Justiție a Comunităților Europene din 17 iulie 2008 în cauza C-303/06 referitoare la îngrijitorii care suferă de pe urma discriminării prin asociere; invită Comisia și statele membre să ia măsuri adecvate pentru a garanta că îngrijitorii sunt protejați împotriva acestei forme de discriminare atunci când intră pe piața muncii și pentru a încuraja statele membre să ia măsurile necesare pentru a garanta că hotărârea Curții este respectată;

| 4. | solicită statelor membre să instituie ajutoare sociale adecvate în scopul combaterii sărăciei și a excluziunii sociale; subliniază necesitatea unui nivel adecvat al ajutoarelor sociale în temeiul Recomandării 92/441/CEE și al Recomandării 2008/867/CE care trebuie să fie transparent, accesibil tuturor și durabil; |
| --- | --- |

4.

solicită statelor membre să instituie ajutoare sociale adecvate în scopul combaterii sărăciei și a excluziunii sociale; subliniază necesitatea unui nivel adecvat al ajutoarelor sociale în temeiul Recomandării 92/441/CEE și al Recomandării 2008/867/CE care trebuie să fie transparent, accesibil tuturor și durabil;

| 5. | consideră că este esențial ca statele membre și Comisia Europeană să pună în aplicare în mod eficient Directiva 2000/78/CE care instituie un cadru juridic în favoarea egalității de tratament pentru a combate în mod efectiv discriminarea, în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă, pe motive de apartenență religioasă sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală; |
| --- | --- |

5.

consideră că este esențial ca statele membre și Comisia Europeană să pună în aplicare în mod eficient Directiva 2000/78/CE care instituie un cadru juridic în favoarea egalității de tratament pentru a combate în mod efectiv discriminarea, în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă, pe motive de apartenență religioasă sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală;

| 6. | subliniază solicitarea adresată Consiliului de a aproba un obiectiv UE privind sistemele de venituri minime și sistemele de contribuție de înlocuire a veniturilor, care să ofere un ajutor social egal cu cel puțin 60 % din venitul național median egalizat și, în plus, de a stabili un calendar privind data realizării acestui obiectiv de către toate statele membre; |
| --- | --- |

6.

subliniază solicitarea adresată Consiliului de a aproba un obiectiv UE privind sistemele de venituri minime și sistemele de contribuție de înlocuire a veniturilor, care să ofere un ajutor social egal cu cel puțin 60 % din venitul național median egalizat și, în plus, de a stabili un calendar privind data realizării acestui obiectiv de către toate statele membre;

| 7. | recunoaște că interacțiunea asistenței sociale și a activității de pe piața muncii este complexă, în special, atunci când munca disponibilă poate fi pe termen scurt, sezonieră sau cu normă redusă și când condițiile de acordare a beneficiilor și sistemele de protecție socială sau ratele de impozitare marginale pot avea un efect disuasiv în ceea ce privește ocuparea unui loc de muncă plătit, ia sistemul de asistență socială este prea rigid pentru a răspunde în mod corespunzător; prin urmare, îndeamnă mai degrabă la elaborarea unor sisteme care să sprijine în mod eficient persoanele pe perioada tranziției, decât la penalizarea sau descurajarea acestora sau la încetarea asistenței prea curând atunci când o persoană își găsește de lucru; |
| --- | --- |

7.

recunoaște că interacțiunea asistenței sociale și a activității de pe piața muncii este complexă, în special, atunci când munca disponibilă poate fi pe termen scurt, sezonieră sau cu normă redusă și când condițiile de acordare a beneficiilor și sistemele de protecție socială sau ratele de impozitare marginale pot avea un efect disuasiv în ceea ce privește ocuparea unui loc de muncă plătit, ia sistemul de asistență socială este prea rigid pentru a răspunde în mod corespunzător; prin urmare, îndeamnă mai degrabă la elaborarea unor sisteme care să sprijine în mod eficient persoanele pe perioada tranziției, decât la penalizarea sau descurajarea acestora sau la încetarea asistenței prea curând atunci când o persoană își găsește de lucru;

| 8. | atrage atenția asupra importanței stabilirii unor ajutoare sociale pentru persoanele vulnerabile capabile să muncească; atrage însă atenția asupra faptului că, în conformitate cu principiul subsidiarității, aceste ajutoare sunt de competența statelor membre; |
| --- | --- |

8.

atrage atenția asupra importanței stabilirii unor ajutoare sociale pentru persoanele vulnerabile capabile să muncească; atrage însă atenția asupra faptului că, în conformitate cu principiul subsidiarității, aceste ajutoare sunt de competența statelor membre;

| 9. | subliniază că persoanele care beneficiază de ajutoare sociale adecvate și membrii familiilor acestora vor avea posibilitatea să evite riscul de sărăcie și să devină cetățeni activi care contribuie la viața economică și socială, precum și la solidaritatea între generații; |
| --- | --- |

9.

subliniază că persoanele care beneficiază de ajutoare sociale adecvate și membrii familiilor acestora vor avea posibilitatea să evite riscul de sărăcie și să devină cetățeni activi care contribuie la viața economică și socială, precum și la solidaritatea între generații;

| 10. | sugerează ca statele membre să ia în considerare în mod activ o politică a salariului minim pentru a aborda problematica numărului din ce în ce mai mare al „lucrătorilor săraci” și pentru a face ca munca să fie o alternativă viabilă pentru persoanele îndepărtate de piața muncii; |
| --- | --- |

10.

sugerează ca statele membre să ia în considerare în mod activ o politică a salariului minim pentru a aborda problematica numărului din ce în ce mai mare al „lucrătorilor săraci” și pentru a face ca munca să fie o alternativă viabilă pentru persoanele îndepărtate de piața muncii;

| 11. | consideră că, pentru incluziunea activă, este nevoie să fie atenuate decalajele regionale, zonale și din interiorul Comunității, prin accelerarea procesului de reabilitare a zonelor afectate de criza economică și dezvoltarea zonelor rurale; |
| --- | --- |

11.

consideră că, pentru incluziunea activă, este nevoie să fie atenuate decalajele regionale, zonale și din interiorul Comunității, prin accelerarea procesului de reabilitare a zonelor afectate de criza economică și dezvoltarea zonelor rurale;

| 12. | invită statele membre să ia măsuri de combatere a ocupării forței de muncă pe piața neagră sau piața subterană, deoarece acest fenomen determină excluderea indivizilor de la anumite servicii și facilități sociale; |
| --- | --- |

12.

invită statele membre să ia măsuri de combatere a ocupării forței de muncă pe piața neagră sau piața subterană, deoarece acest fenomen determină excluderea indivizilor de la anumite servicii și facilități sociale;

| 13. | solicită ca politicile de incluziune activă:






  — | să fie consecvente cu abordarea ciclului de viață a politicilor din domeniul educației, învățării continue, social și al ocupării forței de muncă; |
| --- | --- | --- |

13.

solicită ca politicile de incluziune activă:

—

să fie consecvente cu abordarea ciclului de viață a politicilor din domeniul educației, învățării continue, social și al ocupării forței de muncă;

| — | să fie adaptate, cu obiective clare și orientate către nevoi; |
| --- | --- |

—

să fie adaptate, cu obiective clare și orientate către nevoi;

| — | să se bazeze pe o abordare integrată și participativă; precum și |
| --- | --- |

—

să se bazeze pe o abordare integrată și participativă; precum și

| — | să respecte condițiile preliminare care sunt esențiale pentru a permite participarea fără a pune în pericol un venit minim de trai; |
| --- | --- |

—

să respecte condițiile preliminare care sunt esențiale pentru a permite participarea fără a pune în pericol un venit minim de trai;

| 14. | invită Comisia să ia în considerare costurile totale ale incluziunii active și sociale, întrucât experiența a arătat că investițiile din vreme și măsurile preventive pot reduce aceste costuri totale pentru societate pe termen lung; salută faptul că Recomandarea 2008/867/CE propune creșterea investițiilor în domeniul incluziunii sociale în aceeași măsură; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să ia în considerare costurile totale ale incluziunii active și sociale, întrucât experiența a arătat că investițiile din vreme și măsurile preventive pot reduce aceste costuri totale pentru societate pe termen lung; salută faptul că Recomandarea 2008/867/CE propune creșterea investițiilor în domeniul incluziunii sociale în aceeași măsură;

| 15. | consideră că statele membre ar trebui să ofere beneficii suplimentare destinate grupurilor dezavantajate (precum persoanele cu handicap sau care suferă de boli cronice, familiile monoparentale sau familiile cu mulți copii) care să acopere costurile suplimentare în ceea ce privește, inter alia, asistența personală, utilizarea unor facilități specifice și îngrijirea medicală și socială, stabilindu-se, printre altele, un nivel accesibil al prețului medicamentelor pentru categoriile social defavorizate; subliniază necesitatea asigurării unor niveluri decente ale pensiilor pe caz de boală și pentru limită de vârstă; |
| --- | --- |

15.

consideră că statele membre ar trebui să ofere beneficii suplimentare destinate grupurilor dezavantajate (precum persoanele cu handicap sau care suferă de boli cronice, familiile monoparentale sau familiile cu mulți copii) care să acopere costurile suplimentare în ceea ce privește, inter alia, asistența personală, utilizarea unor facilități specifice și îngrijirea medicală și socială, stabilindu-se, printre altele, un nivel accesibil al prețului medicamentelor pentru categoriile social defavorizate; subliniază necesitatea asigurării unor niveluri decente ale pensiilor pe caz de boală și pentru limită de vârstă;

| 16. | este de acord, în special în ceea ce privește nevoile oamenilor care sunt adesea complexe, că este necesar să se conceapă și să se aplice măsuri adecvate de incluziune activă care să combine venitul minim, incluziunea pe piața muncii și serviciile sociale, că trebuie să se pună accentul pe acțiuni de identificare precoce și de prevenire și că trebuie vizate cu prioritate persoanele cele mai vulnerabile; |
| --- | --- |

16.

este de acord, în special în ceea ce privește nevoile oamenilor care sunt adesea complexe, că este necesar să se conceapă și să se aplice măsuri adecvate de incluziune activă care să combine venitul minim, incluziunea pe piața muncii și serviciile sociale, că trebuie să se pună accentul pe acțiuni de identificare precoce și de prevenire și că trebuie vizate cu prioritate persoanele cele mai vulnerabile;

| 17. | consideră că, în conceperea și aplicarea acestor măsuri, părerile celor persoanelor vizate de aceste măsuri trebuie să fie luate în calcul; invită statele membre să sprijine abilitarea organzațiilor neguvernamentale sociale de a facilita participarea lor la elaborarea și punerea în aplicare a politicilor de incluziune; |
| --- | --- |

17.

consideră că, în conceperea și aplicarea acestor măsuri, părerile celor persoanelor vizate de aceste măsuri trebuie să fie luate în calcul; invită statele membre să sprijine abilitarea organzațiilor neguvernamentale sociale de a facilita participarea lor la elaborarea și punerea în aplicare a politicilor de incluziune;

| 18. | invită statele membre să adopte o abordare mai constructivă a politicilor antidrog care să se concentreze mai degrabă asupra prevenirii, educației și tratamentului dependenței, decât asupra sancțiunilor penale; |
| --- | --- |

18.

invită statele membre să adopte o abordare mai constructivă a politicilor antidrog care să se concentreze mai degrabă asupra prevenirii, educației și tratamentului dependenței, decât asupra sancțiunilor penale;

| 19. | solicită destigmatizarea persoanelor cu probleme de sănătate mintală și dificultăți de învățare, promovarea sănătății mintale și a bunăstării, prevenirea tulburărilor psihice și alocarea unor resurse sporite pentru tratament și îngrijire; |
| --- | --- |

19.

solicită destigmatizarea persoanelor cu probleme de sănătate mintală și dificultăți de învățare, promovarea sănătății mintale și a bunăstării, prevenirea tulburărilor psihice și alocarea unor resurse sporite pentru tratament și îngrijire;

| 20. | consideră că, întrucât problemele asociate cu excluziunea apar în multe cazuri din primii ani de viață, acțiunea preventivă este esențială în identificarea de la o vârstă fragedă a acelor copii și tineri care sunt expuși cel mai mult riscului, cu mult înainte de a părăsi sistemul educațional și de formare profesională; remarcă faptul că tinerii excluși din școală sunt mai expuși la comportamente antisociale și delincvente, la care se adaugă provocările de a intra pe piața muncii mai târziu; consideră că dialogul amplu cu părțile implicate și sprijinul pentru acțiunea preventivă și serviciile sociale vizând ameliorarea oportunităților pentru copii și tineri adulți vulnerabili sunt critice pentru reușita politicilor de incluziune; subliniază, de asemenea, importanța problemelor de excluziune care afectează persoanele mai în vârstă care își pierd locul de muncă și nu pot reintra pe piața muncii; |
| --- | --- |

20.

consideră că, întrucât problemele asociate cu excluziunea apar în multe cazuri din primii ani de viață, acțiunea preventivă este esențială în identificarea de la o vârstă fragedă a acelor copii și tineri care sunt expuși cel mai mult riscului, cu mult înainte de a părăsi sistemul educațional și de formare profesională; remarcă faptul că tinerii excluși din școală sunt mai expuși la comportamente antisociale și delincvente, la care se adaugă provocările de a intra pe piața muncii mai târziu; consideră că dialogul amplu cu părțile implicate și sprijinul pentru acțiunea preventivă și serviciile sociale vizând ameliorarea oportunităților pentru copii și tineri adulți vulnerabili sunt critice pentru reușita politicilor de incluziune; subliniază, de asemenea, importanța problemelor de excluziune care afectează persoanele mai în vârstă care își pierd locul de muncă și nu pot reintra pe piața muncii;

| 21. | consideră că ar trebui acordată o atenție deosebită necesităților tinerilor aflați în căutarea unui prim loc de muncă și că la nivel național ar trebui adoptate măsuri și politici care să favorizeze tranziția de la studii la piața muncii; consideră, de asemenea, că activitatea instituțiilor UE și a statelor membre ar trebui să includă permanent un dialog structurat cu organizațiile de tineri; |
| --- | --- |

21.

consideră că ar trebui acordată o atenție deosebită necesităților tinerilor aflați în căutarea unui prim loc de muncă și că la nivel național ar trebui adoptate măsuri și politici care să favorizeze tranziția de la studii la piața muncii; consideră, de asemenea, că activitatea instituțiilor UE și a statelor membre ar trebui să includă permanent un dialog structurat cu organizațiile de tineri;

| 22. | invită statele membre să depună mai multe eforturi pentru a soluționa problemele întâmpinate de îngrijitori, inclusiv cele legate de dreptul de a alege în mod liber dacă și în ce măsură o persoană dorește să se dedice îngrijirilor de acest tip, de posibilitatea de a combina acțiunile benevole cu o activitate remunerată și cu un loc de muncă, precum și de accesul la sistemele de asigurări sociale și la pensii în vederea evitării sărăcirii în urma desfășurării unei activități de îngrijire; |
| --- | --- |

22.

invită statele membre să depună mai multe eforturi pentru a soluționa problemele întâmpinate de îngrijitori, inclusiv cele legate de dreptul de a alege în mod liber dacă și în ce măsură o persoană dorește să se dedice îngrijirilor de acest tip, de posibilitatea de a combina acțiunile benevole cu o activitate remunerată și cu un loc de muncă, precum și de accesul la sistemele de asigurări sociale și la pensii în vederea evitării sărăcirii în urma desfășurării unei activități de îngrijire;

| 23. | salută recunoașterea nevoii de acces universal la servicii sociale de înaltă calitate și la prețuri accesibile ca drept fundamental și element esențial al modelului social european și pentru a sprijini menținerea oamenilor pe piața muncii și principiile stabilite în Recomandarea 2008/867/CE; consideră că asemenea servicii sociale includ o locuință stabilă și accesibilă ca preț, transport public accesibil, formare profesională de bază și îngrijire medicală, precum și accesul la servicii energetice și alte servicii în rețea cu tarife accesibile; constată că trebuie să se realizeze progrese în ceea ce privește garantarea obligațiilor de servicii universale în cazul serviciilor de interes general; consideră necesară elaborarea unui plan de acțiune pentru a adopta o directivă-cadru la nivelul UE care să garanteze aceste obligații; remarcă faptul că nu s-a progresat îndeajuns în atingerea obiectivelor de la Barcelona stabilite pentru servicii de îngrijire a copiilor de înaltă calitate și cu tarife accesibile, care ar trebui consolidate pentru a include toți copiii aflați în sistemul de învățământ primar; de asemenea, remarcă faptul că nevoile de îngrijire pentru alte persoane dependente sunt, de asemenea. aplicate în mod inadecvat și că ar trebui să facă obiectul unui proces similar; |
| --- | --- |

23.

salută recunoașterea nevoii de acces universal la servicii sociale de înaltă calitate și la prețuri accesibile ca drept fundamental și element esențial al modelului social european și pentru a sprijini menținerea oamenilor pe piața muncii și principiile stabilite în Recomandarea 2008/867/CE; consideră că asemenea servicii sociale includ o locuință stabilă și accesibilă ca preț, transport public accesibil, formare profesională de bază și îngrijire medicală, precum și accesul la servicii energetice și alte servicii în rețea cu tarife accesibile; constată că trebuie să se realizeze progrese în ceea ce privește garantarea obligațiilor de servicii universale în cazul serviciilor de interes general; consideră necesară elaborarea unui plan de acțiune pentru a adopta o directivă-cadru la nivelul UE care să garanteze aceste obligații; remarcă faptul că nu s-a progresat îndeajuns în atingerea obiectivelor de la Barcelona stabilite pentru servicii de îngrijire a copiilor de înaltă calitate și cu tarife accesibile, care ar trebui consolidate pentru a include toți copiii aflați în sistemul de învățământ primar; de asemenea, remarcă faptul că nevoile de îngrijire pentru alte persoane dependente sunt, de asemenea. aplicate în mod inadecvat și că ar trebui să facă obiectul unui proces similar;

| 24. | consideră că eliminarea discriminării cu care se confruntă persoanele în ceea ce privește accesul la bunuri, servicii și facilități este esențială pentru realizarea incluziunii și, prin urmare, salută propunerea de directivă cuprinzătoare de combatere a discriminării în afara locului de muncă pe motive de vârstă, handicap, orientare sexuală, apartenență religioasă sau convingeri; |
| --- | --- |

24.

consideră că eliminarea discriminării cu care se confruntă persoanele în ceea ce privește accesul la bunuri, servicii și facilități este esențială pentru realizarea incluziunii și, prin urmare, salută propunerea de directivă cuprinzătoare de combatere a discriminării în afara locului de muncă pe motive de vârstă, handicap, orientare sexuală, apartenență religioasă sau convingeri;

| 25. | încurajează statele membre să ia în considerare, pentru grupurile vulnerabile, tarife sociale prestabilite, de exemplu în domeniul energiei și al transporturilor în comun, precum și facilități pentru obținerea de microcredite în scopul promovării incluziunii active, precum și accesul gratuit la serviciile medicale și de educație pentru persoanele cu dificultăți materiale; |
| --- | --- |

25.

încurajează statele membre să ia în considerare, pentru grupurile vulnerabile, tarife sociale prestabilite, de exemplu în domeniul energiei și al transporturilor în comun, precum și facilități pentru obținerea de microcredite în scopul promovării incluziunii active, precum și accesul gratuit la serviciile medicale și de educație pentru persoanele cu dificultăți materiale;

| 26. | invită statele membre să sporească vizibilitatea cooperativelor de credit în scopul creării unui mediu sigur și reglementat de economisire și contractare de credite, precum și în scopul combaterii problematicii din ce în ce mai grave privind îndatorarea excesivă a populației; invită statele membre să garanteze dreptul persoanelor de a deschide un cont în bancă la tarife accesibile, acest lucru fiind un mijloc esențial de a participa atât la activitățile economice, cât și la viața socială; |
| --- | --- |

26.

invită statele membre să sporească vizibilitatea cooperativelor de credit în scopul creării unui mediu sigur și reglementat de economisire și contractare de credite, precum și în scopul combaterii problematicii din ce în ce mai grave privind îndatorarea excesivă a populației; invită statele membre să garanteze dreptul persoanelor de a deschide un cont în bancă la tarife accesibile, acest lucru fiind un mijloc esențial de a participa atât la activitățile economice, cât și la viața socială;

| 27. | solicită statelor membre să acorde persoanelor cu handicap sprijinul suplimentar necesar atât pentru ca aceștia să intre pe piața muncii, cât și în timp ce lucrează; solicită statelor membre care încă nu au făcut acest lucru să semneze și să ratifice atât Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, cât și protocolul opțional la aceasta; observă că statele membre ar trebui să instituie proceduri și structuri adecvate pentru aplicarea efectivă pe propriul teritoriu a respectivei Convenții ONU privind drepturile persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

27.

solicită statelor membre să acorde persoanelor cu handicap sprijinul suplimentar necesar atât pentru ca aceștia să intre pe piața muncii, cât și în timp ce lucrează; solicită statelor membre care încă nu au făcut acest lucru să semneze și să ratifice atât Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, cât și protocolul opțional la aceasta; observă că statele membre ar trebui să instituie proceduri și structuri adecvate pentru aplicarea efectivă pe propriul teritoriu a respectivei Convenții ONU privind drepturile persoanelor cu handicap;

| 28. | consideră că tinerii se confruntă cu obstacole specifice în calea incluziunii active, inclusiv discriminarea nejustificată pe motive de vârstă și dificultăți cu privire la accesul la sisteme de formare profesională pe care să și le poată permite; |
| --- | --- |

28.

consideră că tinerii se confruntă cu obstacole specifice în calea incluziunii active, inclusiv discriminarea nejustificată pe motive de vârstă și dificultăți cu privire la accesul la sisteme de formare profesională pe care să și le poată permite;

| 29. | salută renunțarea la plasamentul în instituții al persoanelor cu handicap, dar observă că acest lucru necesită un nivel suficient al serviciilor comunitare care să favorizeze un mod de viață independent, dreptul la asistență personală, dreptul la independență economică și dreptul de a participa pe deplin în societate, în cadrul statelor membre; |
| --- | --- |

29.

salută renunțarea la plasamentul în instituții al persoanelor cu handicap, dar observă că acest lucru necesită un nivel suficient al serviciilor comunitare care să favorizeze un mod de viață independent, dreptul la asistență personală, dreptul la independență economică și dreptul de a participa pe deplin în societate, în cadrul statelor membre;

| 30. | invită Comisia și statele membre să furnizeze resurse suficiente pentru facilitarea accesului populației la programe de învățare de-a lungul vieții pentru a limita excluderea persoanelor în vârstă, printre altele, de pe piața muncii, și pentru a favoriza participarea lor continuă la viața socială, culturală și civică; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia și statele membre să furnizeze resurse suficiente pentru facilitarea accesului populației la programe de învățare de-a lungul vieții pentru a limita excluderea persoanelor în vârstă, printre altele, de pe piața muncii, și pentru a favoriza participarea lor continuă la viața socială, culturală și civică;

| 31. | consideră că ar trebui depuse mai multe eforturi pentru combaterea violenței în familie și a abuzurilor împotriva copiilor și a persoanelor vârstnice; |
| --- | --- |

31.

consideră că ar trebui depuse mai multe eforturi pentru combaterea violenței în familie și a abuzurilor împotriva copiilor și a persoanelor vârstnice;

| 32. | solicită Comisiei și statelor membre să garanteze că legislația comunitară în vigoare privind egalitatea de gen, egalitatea în general și nediscriminarea este pusă în aplicare în întregime, în mod corespunzător și eficace; solicită extinderea și consolidarea acestei legislații pentru a îndepărta barierele structurale din calea ocupării forței de muncă, educației și formării profesionale; |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei și statelor membre să garanteze că legislația comunitară în vigoare privind egalitatea de gen, egalitatea în general și nediscriminarea este pusă în aplicare în întregime, în mod corespunzător și eficace; solicită extinderea și consolidarea acestei legislații pentru a îndepărta barierele structurale din calea ocupării forței de muncă, educației și formării profesionale;

| 33. | consideră că o educație de o înaltă calitate este o condiție prealabilă esențială pentru găsirea unui loc de muncă și integrarea viitoare; invită statele membre să extindă legislația privind învățământul public în scopul eliminării tuturor barierelor din calea educației, asigurând o educație integrată și acces pentru toți; consideră că persoanele excluse de pe piața muncii o perioadă lungă de timp trebuie să beneficieze de mai multe drepturi la finanțarea pentru învățare de-a lungul vieții, în special în cazul în care sunt vizate „competențe-cheie”; |
| --- | --- |

33.

consideră că o educație de o înaltă calitate este o condiție prealabilă esențială pentru găsirea unui loc de muncă și integrarea viitoare; invită statele membre să extindă legislația privind învățământul public în scopul eliminării tuturor barierelor din calea educației, asigurând o educație integrată și acces pentru toți; consideră că persoanele excluse de pe piața muncii o perioadă lungă de timp trebuie să beneficieze de mai multe drepturi la finanțarea pentru învățare de-a lungul vieții, în special în cazul în care sunt vizate „competențe-cheie”;

| 34. | invită Comisia și statele membre să aplice principiul integrării dimensiunii de gen în întreaga strategie de incluziune activă; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia și statele membre să aplice principiul integrării dimensiunii de gen în întreaga strategie de incluziune activă;

| 35. | consideră că formarea profesională oferită ar trebui să ia în calcul nevoile persoanelor vizate și să fie adecvată acestora; solicită o formare profesională mai degrabă adaptată nevoilor decât standardizată și măsuri de integrare care adesea nu țin cont de nevoile persoanelor cu handicap, ale persoanelor cu responsabilități de îngrijire sau ale persoanelor cu probleme de sănătate; atrage atenția asupra bunelor practici din cadrul Fondului social european (FSE) și al programului Equal în ceea ce privește abordările care vizează formarea profesională în funcție de nevoi pentru persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii, prin recunoașterea competențelor profesionale care nu sunt atestate și a competențelor dobândite prin intermediul educației nonformale; |
| --- | --- |

35.

consideră că formarea profesională oferită ar trebui să ia în calcul nevoile persoanelor vizate și să fie adecvată acestora; solicită o formare profesională mai degrabă adaptată nevoilor decât standardizată și măsuri de integrare care adesea nu țin cont de nevoile persoanelor cu handicap, ale persoanelor cu responsabilități de îngrijire sau ale persoanelor cu probleme de sănătate; atrage atenția asupra bunelor practici din cadrul Fondului social european (FSE) și al programului Equal în ceea ce privește abordările care vizează formarea profesională în funcție de nevoi pentru persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii, prin recunoașterea competențelor profesionale care nu sunt atestate și a competențelor dobândite prin intermediul educației nonformale;

| 36. | recomandă creșterea calității în educație și corelarea sistemelor educaționale cu piața muncii și cu cerințele participării sociale, precum și reducerea polarizării atât din punctul de vedere al accesului la toate formele de educație, cât și din punctul de vedere al calității actului educațional; |
| --- | --- |

36.

recomandă creșterea calității în educație și corelarea sistemelor educaționale cu piața muncii și cu cerințele participării sociale, precum și reducerea polarizării atât din punctul de vedere al accesului la toate formele de educație, cât și din punctul de vedere al calității actului educațional;

| 37. | consideră că formarea profesională ar trebui, de asemenea, să garanteze că persoanele își cunosc drepturile și obligațiile la locul de muncă, inclusiv pregătirea temeinică cu privire la sănătatea și siguranța la locul de muncă și drepturile acestora de a face parte dintr-un sindicat, precum și drepturile lor la informare și consultare, la învățare și la formare de-a lungul vieții; |
| --- | --- |

37.

consideră că formarea profesională ar trebui, de asemenea, să garanteze că persoanele își cunosc drepturile și obligațiile la locul de muncă, inclusiv pregătirea temeinică cu privire la sănătatea și siguranța la locul de muncă și drepturile acestora de a face parte dintr-un sindicat, precum și drepturile lor la informare și consultare, la învățare și la formare de-a lungul vieții;

| 38. | remarcă faptul că există un risc ca abordări mai generale în pregătirea persoanelor celor mai îndepărtate de piața muncii pentru un eventual acces la piața muncii să se confrunte cu lipsa de fonduri în comparație cu abordări mai restrânse bazate pe rezultate ușor cuantificabile; prin urmare, solicită Comisiei să îmbunătățească finanțarea abordărilor de jos în sus în cadrul fondurilor structurale și în special în cadrul FSE și să elaboreze indicatori care să măsoare progresul înregistrat în privința incluziunii sociale și active, astfel încât să vizeze inițiative inovatoare referitoare la populație pentru a promova incluziunea activă, care se numără printre obiectivele de incluziune socială evidențiate în cadrul alocării fondurilor structurale de la Lisabona, finanțarea propusă pentru inovarea socială și prin alte căi de finanțare; |
| --- | --- |

38.

remarcă faptul că există un risc ca abordări mai generale în pregătirea persoanelor celor mai îndepărtate de piața muncii pentru un eventual acces la piața muncii să se confrunte cu lipsa de fonduri în comparație cu abordări mai restrânse bazate pe rezultate ușor cuantificabile; prin urmare, solicită Comisiei să îmbunătățească finanțarea abordărilor de jos în sus în cadrul fondurilor structurale și în special în cadrul FSE și să elaboreze indicatori care să măsoare progresul înregistrat în privința incluziunii sociale și active, astfel încât să vizeze inițiative inovatoare referitoare la populație pentru a promova incluziunea activă, care se numără printre obiectivele de incluziune socială evidențiate în cadrul alocării fondurilor structurale de la Lisabona, finanțarea propusă pentru inovarea socială și prin alte căi de finanțare;

| 39. | observă că, pe baza schimbărilor demografice, se estimează că, până în 2030, raportul persoane active/persoane inactive va fi de 2:1; invită Comisia și statele membre să elaboreze politici de incluziune activă pentru a asigura faptul că persoanele care desfășoară activități de îngrijire, multe dintre care sunt obligate să se retragă de pe piața muncii din cauza responsabilităților de îngrijire, nu sunt afectate negativ ulterior; |
| --- | --- |

39.

observă că, pe baza schimbărilor demografice, se estimează că, până în 2030, raportul persoane active/persoane inactive va fi de 2:1; invită Comisia și statele membre să elaboreze politici de incluziune activă pentru a asigura faptul că persoanele care desfășoară activități de îngrijire, multe dintre care sunt obligate să se retragă de pe piața muncii din cauza responsabilităților de îngrijire, nu sunt afectate negativ ulterior;

| 40. | atrage atenția asupra necesității de a crea o piață a muncii care favorizează incluziunea ca piatră de temelie a strategiei de incluziune activă, o piață a muncii cu condiții de muncă și o diversitate a locurilor de muncă pentru toți lucrătorii, care să ia în calcul nevoile diferite în ceea ce privește locurile de muncă, cerințele individuale ale lucrătorilor, tipurile și durata muncii, diferitele niveluri de competențe profesionale și nevoile diferite cu privire la reconcilierea vieții familiale, private și profesionale; constată că locurile de muncă de înaltă calitate sunt esențiale pentru a promova menținerea acestora; |
| --- | --- |

40.

atrage atenția asupra necesității de a crea o piață a muncii care favorizează incluziunea ca piatră de temelie a strategiei de incluziune activă, o piață a muncii cu condiții de muncă și o diversitate a locurilor de muncă pentru toți lucrătorii, care să ia în calcul nevoile diferite în ceea ce privește locurile de muncă, cerințele individuale ale lucrătorilor, tipurile și durata muncii, diferitele niveluri de competențe profesionale și nevoile diferite cu privire la reconcilierea vieții familiale, private și profesionale; constată că locurile de muncă de înaltă calitate sunt esențiale pentru a promova menținerea acestora;

| 41. | cere statelor membre să dezvolte o piață a muncii competitivă, care să încurajeze crearea unor sisteme publice și private de protecție socială, rezonabile sub aspectul costului, astfel ca persoanele interesate, inclusiv cele aparținând minorităților etnice, să poată opta pentru reducerea riscurilor de excludere de pe piața muncii; |
| --- | --- |

41.

cere statelor membre să dezvolte o piață a muncii competitivă, care să încurajeze crearea unor sisteme publice și private de protecție socială, rezonabile sub aspectul costului, astfel ca persoanele interesate, inclusiv cele aparținând minorităților etnice, să poată opta pentru reducerea riscurilor de excludere de pe piața muncii;

| 42. | solicită statelor membre să folosească instrumente pentru a-i motiva pe toți actorii să creeze piețe ale muncii ce favorizează incluziunea și participarea persoanelor celor mai îndepărtate de piața muncii; atrage atenția asupra instrumentelor în contextul dialogului social localizat, măsurilor financiare de încurajare, beneficiilor din impozite și dezvoltării economiei sociale; salută recomandarea Comisiei de a sprijini economia socială ca sursă vitală de încadrare în muncă pentru persoanele defavorizate; |
| --- | --- |

42.

solicită statelor membre să folosească instrumente pentru a-i motiva pe toți actorii să creeze piețe ale muncii ce favorizează incluziunea și participarea persoanelor celor mai îndepărtate de piața muncii; atrage atenția asupra instrumentelor în contextul dialogului social localizat, măsurilor financiare de încurajare, beneficiilor din impozite și dezvoltării economiei sociale; salută recomandarea Comisiei de a sprijini economia socială ca sursă vitală de încadrare în muncă pentru persoanele defavorizate;

| 43. | subliniază că rolul autorităților locale și regionale în promovarea incluziunii active are trei componente: în calitate de angajatori, de promotori ai dezvoltării economice și ai ocupării forței de muncă și de prestatori de servicii publice, inclusiv de servicii pentru grupurile cele mai vulnerabile; invită statele membre să creeze rețele la nivel local și regional pentru a consilia și orienta persoanele cu privire la sprijinul pe care îl pot primi pentru a avea acces la piața muncii și la servicii sociale specifice (cum ar fi sistemele de ajutoare sociale, serviciile de îngrijire medicală, socială și a sănătății mintale și formarea profesională) în funcție de situația fiecăreia; |
| --- | --- |

43.

subliniază că rolul autorităților locale și regionale în promovarea incluziunii active are trei componente: în calitate de angajatori, de promotori ai dezvoltării economice și ai ocupării forței de muncă și de prestatori de servicii publice, inclusiv de servicii pentru grupurile cele mai vulnerabile; invită statele membre să creeze rețele la nivel local și regional pentru a consilia și orienta persoanele cu privire la sprijinul pe care îl pot primi pentru a avea acces la piața muncii și la servicii sociale specifice (cum ar fi sistemele de ajutoare sociale, serviciile de îngrijire medicală, socială și a sănătății mintale și formarea profesională) în funcție de situația fiecăreia;

| 44. | își exprimă convingerea fermă că ar trebui intensificate eforturile pentru a elimina barierele din calea incluziunii cu care se confruntă solicitanții de azil; invită statele membre să colaboreze pentru a pune capăt dependenței solicitanților de azil de ajutoare, permițându-le să muncească și să examineze dezvoltarea mai multor căi de imigrare legală; |
| --- | --- |

44.

își exprimă convingerea fermă că ar trebui intensificate eforturile pentru a elimina barierele din calea incluziunii cu care se confruntă solicitanții de azil; invită statele membre să colaboreze pentru a pune capăt dependenței solicitanților de azil de ajutoare, permițându-le să muncească și să examineze dezvoltarea mai multor căi de imigrare legală;

| 45. | îndeamnă toate statele membre să garanteze aplicarea unor politici de azil bazate pe drepturile omului, în conformitate cu Convenția privind statutul refugiaților și alte norme legislative relevante din domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

45.

îndeamnă toate statele membre să garanteze aplicarea unor politici de azil bazate pe drepturile omului, în conformitate cu Convenția privind statutul refugiaților și alte norme legislative relevante din domeniul drepturilor omului;

| 46. | recunoaște că traficul de ființe umane provoacă traume extrem de grave și excluziune socială și invită statele membre să își intensifice eforturile pentru a asigura respectarea legislației din domeniul combaterii traficului de ființe umane și a discriminării, a reintegra în societate victimele traficului, și, în special, să semneze, să ratifice și să pună în aplicare Convenția privind acțiunea împotriva traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

46.

recunoaște că traficul de ființe umane provoacă traume extrem de grave și excluziune socială și invită statele membre să își intensifice eforturile pentru a asigura respectarea legislației din domeniul combaterii traficului de ființe umane și a discriminării, a reintegra în societate victimele traficului, și, în special, să semneze, să ratifice și să pună în aplicare Convenția privind acțiunea împotriva traficului de ființe umane;

| 47. | îndeamnă Comisia și statele membre să evite confuzia între migrația economică și solicitarea de azil, precum și confuzia între aceste două concepte și imigrația ilegală; |
| --- | --- |

47.

îndeamnă Comisia și statele membre să evite confuzia între migrația economică și solicitarea de azil, precum și confuzia între aceste două concepte și imigrația ilegală;

| 48. | consideră că încarcerarea persoanelor fără o reabilitare și o educare adecvată creează bariere în calea incluziunii și duce deseori, într-o și mai mare măsură, la excluziune socială, șomaj și criminalitate; |
| --- | --- |

48.

consideră că încarcerarea persoanelor fără o reabilitare și o educare adecvată creează bariere în calea incluziunii și duce deseori, într-o și mai mare măsură, la excluziune socială, șomaj și criminalitate;

| 49. | își exprimă convingerea fermă că menținerea unei vârste obligatorii de pensionare constituie o barieră în calea incluziunii active și forțează multe persoane, care poate doresc să lucreze în continuare, să iasă în mod inutil de pe piața muncii; |
| --- | --- |

49.

își exprimă convingerea fermă că menținerea unei vârste obligatorii de pensionare constituie o barieră în calea incluziunii active și forțează multe persoane, care poate doresc să lucreze în continuare, să iasă în mod inutil de pe piața muncii;

| 50. | solicită Comisiei să coordoneze îndeaproape procesul politicilor în strânsă legătură cu incluziunea activă, în special în ceea ce privește serviciile sociale de înaltă calitate, cu dezvoltarea continuă a unui cadru voluntar vizând serviciile sociale de înaltă calitate de interes general și să examineze fără întârziere toate mijloacele posibile de clarificare a contextului juridic în care funcționează serviciile sociale de interes general, furnizând acestora un cadru juridic care să servească drept punct de referință, în special prin adoptarea unor instrumente legislative, inclusiv a unei directive-cadru; |
| --- | --- |

50.

solicită Comisiei să coordoneze îndeaproape procesul politicilor în strânsă legătură cu incluziunea activă, în special în ceea ce privește serviciile sociale de înaltă calitate, cu dezvoltarea continuă a unui cadru voluntar vizând serviciile sociale de înaltă calitate de interes general și să examineze fără întârziere toate mijloacele posibile de clarificare a contextului juridic în care funcționează serviciile sociale de interes general, furnizând acestora un cadru juridic care să servească drept punct de referință, în special prin adoptarea unor instrumente legislative, inclusiv a unei directive-cadru;

| 51. | subliniază recenta sa solicitare adresată Comisiei și Consiliului de a fixa obiective privind reducerea sărăciei (a sărăciei în general, a sărăciei în rândul copiilor, a sărăciei celor care ocupă un loc de muncă și a sărăciei constante pe termen lung), un nivel minim de venit asigurat prin pensii și privind accesul la îngrijiri medicale și la calitatea acestora (reducerea mortalității infantile, îmbunătățirea sănătății și creșterea speranței de viață etc.); își reiterează solicitarea de stabilire a unui obiectiv al UE de reducere a sărăciei din rândul copiilor cu 50 % până în 2012 și de eliminare, până în 2015, a situațiilor în care copiii, tinerii și adulții nu au niciun adăpost și trăiesc pe stradă; |
| --- | --- |

51.

subliniază recenta sa solicitare adresată Comisiei și Consiliului de a fixa obiective privind reducerea sărăciei (a sărăciei în general, a sărăciei în rândul copiilor, a sărăciei celor care ocupă un loc de muncă și a sărăciei constante pe termen lung), un nivel minim de venit asigurat prin pensii și privind accesul la îngrijiri medicale și la calitatea acestora (reducerea mortalității infantile, îmbunătățirea sănătății și creșterea speranței de viață etc.); își reiterează solicitarea de stabilire a unui obiectiv al UE de reducere a sărăciei din rândul copiilor cu 50 % până în 2012 și de eliminare, până în 2015, a situațiilor în care copiii, tinerii și adulții nu au niciun adăpost și trăiesc pe stradă;

| 52. | solicită instrucțiuni concrete pentru implementarea strategiilor de incluziune activă bazate pe participarea societății civile și a altor părți implicate, inclusiv a persoanelor care se confruntă cu sărăcia; consideră că instrucțiunile ar trebui să specifice etape și obiective calitative și cantitative realiste, care ar trebui stabilite pe baza unor indicatori specifici și a unui dialog detaliat al părților interesate; consideră, de asemenea, că instrucțiunile ar trebui să stabilească în ce mod incluziunea activă trebuie să fie implementată și monitorizată prin metoda deschisă de coordonare pentru protecție și incluziune socială, în special la nivel local și regional; salută așadar inițiativa Comisiei de a implica autoritățile locale în monitorizarea punerii în aplicare a strategiilor de incluziune activă prin finanțarea unei rețele de observatoare ale autorităților locale cu privire la incluziunea activă, prin programul Progress; solicită Comisiei și statelor membre să acorde acestor observatoare un rol important în viitorul proces politic și să integreze programele de incluziune activă prin programele naționale de reformă din cadrul Strategiei de la Lisabona revizuite și, în special, al Strategiei europene privind ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

52.

solicită instrucțiuni concrete pentru implementarea strategiilor de incluziune activă bazate pe participarea societății civile și a altor părți implicate, inclusiv a persoanelor care se confruntă cu sărăcia; consideră că instrucțiunile ar trebui să specifice etape și obiective calitative și cantitative realiste, care ar trebui stabilite pe baza unor indicatori specifici și a unui dialog detaliat al părților interesate; consideră, de asemenea, că instrucțiunile ar trebui să stabilească în ce mod incluziunea activă trebuie să fie implementată și monitorizată prin metoda deschisă de coordonare pentru protecție și incluziune socială, în special la nivel local și regional; salută așadar inițiativa Comisiei de a implica autoritățile locale în monitorizarea punerii în aplicare a strategiilor de incluziune activă prin finanțarea unei rețele de observatoare ale autorităților locale cu privire la incluziunea activă, prin programul Progress; solicită Comisiei și statelor membre să acorde acestor observatoare un rol important în viitorul proces politic și să integreze programele de incluziune activă prin programele naționale de reformă din cadrul Strategiei de la Lisabona revizuite și, în special, al Strategiei europene privind ocuparea forței de muncă;

| 53. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

53.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 307, 18.11.2008, p. 11.

(2)  JO L 245, 26.8.1992, p. 46.

(3)  JO C 316 E, 22.12.2006, p. 370.

(4)  JO C 305 E, 14.12.2006, p. 148.

(5)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(6)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0467.

(7)  JO C 282 E, 6.11.2008, p. 463.

(8)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0370.

(9)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0556.

(10)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0163.

(11)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 321.

(12)  JO L 298, 7.11.2008, p. 20.

(13)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0062.

(14)  JO L 394, 30.12.2006, p. 10.

(15)  JO L 327, 24.11.2006, p. 45.

(16)  JO C 41 E, 19.2.2009, p. 46.

(17)  JO C 306, 17.12.2007, p. 158.

---

Joi, 7 mai 2009

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/32

---

Joi, 7 mai 2009Integrarea perspectivei de gen în relațiile externe ale UE

P6_TA(2009)0372

Rezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la integrarea perspectivei de gen în relațiile externe ale UE și în consolidarea păcii și structurilor statului (2008/2198(INI))

2010/C 212 E/07

Parlamentul European,

având în vedere principiile prevăzute la articolul 2, articolul 3 alineatul (2), articolul 13, articolul 137 alineatul (1) punctul (i) și articolul 141 din Tratatul CE,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene proclamată la 7 decembrie 2000,

având în vedere Tratatul de la Lisabona, semnat la 13 decembrie 2007 la Lisabona,

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 18 decembrie 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor,

având în vedere cea de-a patra Conferință mondială privind femeile, organizată la Beijing în septembrie 1995, Declarația și Platforma de acțiune adoptate la Beijing, precum și documentele finale ulterioare, adoptate în sesiunile speciale Beijing +5 și Beijing +10 ale Organizației Națiunilor Unite, referitoare la acțiunile și inițiativele ulterioare pentru punerea în aplicare a Declarației de la Beijing și a Platformei de acțiune, adoptate la 9 iunie 2000 și, respectiv, la 11 martie 2005,

având în vedere agenda de acțiuni a UE privind Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului, adoptată de Consiliu la 18 iunie 2008,

având în vedere Rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU S/RES/1325 (2000), adoptată la 31 octombrie 2000, și S/RES/1820 (2008), adoptată la 19 iunie 2008, privind femeile și pacea și securitatea,

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 23-24 mai 2005 privind securitatea europeană,

având în vedere documentul Consiliului din 8 decembrie 2008 intitulat „Implementarea Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU, consolidată prin Rezoluția 1820 în contextul PESA”,

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Generale din 13 noiembrie 2006 privind promovarea egalității de gen și integrarea perspectivei de gen în gestionarea crizelor,

având în vedere Concluziile Consiliului Afaceri Generale din 8 decembrie 2008, privind combaterea violenței împotriva femeilor, în special în cadrul Politicii europene de securitate și apărare (PESA), și a tuturor formelor de discriminare împotriva acestora,

având în vedere „Abordarea cuprinzătoare a implementării de către UE a Rezoluțiilor 1325 și 1820 ale Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea” aprobată de Consiliul Afaceri Generale la 8 decembrie 2008,

având în vedere lucrările în curs referitoare la documentul de lucru al Comisiei intitulat „Către un plan de acțiune al UE privind egalitatea de gen și abilitarea femeilor în acțiunile externe ale UE”,

având în vedere evoluția, din 2004, a Politicii Europene de Vecinătate (PEV), în special, rapoartele de progrese ale Comisiei referitoare la implementarea acesteia și planurile de acțiune adoptate în comun cu Armenia, Azerbaidjan, Egipt, Georgia, Israel, Iordania, Liban, Moldova, Maroc, Autoritatea Palestiniană, Tunisia și Ucraina,

având în vedere procesul de extindere și rapoartele de evaluare ale Comisiei,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind abilitarea femeilor în domeniul politicilor internaționale și de dezvoltare și rolul acestora în asigurarea securității și păcii, în special rezoluția din 1 iunie 2006 (1), rezoluția din 16 noiembrie 2006 (2) și rezoluția din 13 martie 2008 (3),

având în vedere rezoluțiile sale referitoare la PEV, la strategia de extindere a UE, precum și cele referitoare la țările și regiunile vecine ale UE,

având în vedere rezoluțiile sale privind instrumentele de asistență externă,

având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2008 privind dezvoltarea perspectivelor pentru consolidarea păcii și a statului în situațiile post-conflictuale (4),

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A6-0225/2009),

| A. | întrucât concretizarea drepturilor femeilor, a abilitării și a acțiunii acestora este importantă nu numai pentru abordarea inegalităților de gen și implementarea unei dimensiuni integrate de gen efective în relațiile externe ale UE, aceasta fiind esențială și pentru implementarea cu succes a politicilor externe ale UE, inclusiv în domeniul asistenței, al dezvoltării, al extinderii, al politicii de vecinătate, al soluționării conflictelor, al consolidării securității și păcii și al comerțului internațional; |
| --- | --- |

A.

întrucât concretizarea drepturilor femeilor, a abilitării și a acțiunii acestora este importantă nu numai pentru abordarea inegalităților de gen și implementarea unei dimensiuni integrate de gen efective în relațiile externe ale UE, aceasta fiind esențială și pentru implementarea cu succes a politicilor externe ale UE, inclusiv în domeniul asistenței, al dezvoltării, al extinderii, al politicii de vecinătate, al soluționării conflictelor, al consolidării securității și păcii și al comerțului internațional;

| B. | întrucât, cu toate că statele membre sunt părți la toate cadrele internaționale importante privind egalitatea de gen și drepturile femeii, și deși există la nivel comunitar și un număr de politici, angajamentul practic în direcția continuării integrării problematicii de gen și a abilitării femeii în politicile externe este încă neînsemnat, punerea în aplicare a politicilor existente este modestă iar resursele bugetare rezervate special pentru aspectele de gen sunt insuficiente; |
| --- | --- |

B.

întrucât, cu toate că statele membre sunt părți la toate cadrele internaționale importante privind egalitatea de gen și drepturile femeii, și deși există la nivel comunitar și un număr de politici, angajamentul practic în direcția continuării integrării problematicii de gen și a abilitării femeii în politicile externe este încă neînsemnat, punerea în aplicare a politicilor existente este modestă iar resursele bugetare rezervate special pentru aspectele de gen sunt insuficiente;

| C. | întrucât, în pofida progreselor considerabile înregistrate în cursul ultimilor ani în promovarea egalității de gen, principalele instituții UE - adică Parlamentul European, Consiliul și Comisia - nu au un personal suficient cu sarcina precisă de a pune în aplicare obiectivele de gen stabilite în domeniul politicii externe și în cel al extinderii, iar cea mai mare parte a personalului existent, responsabil cu problematica de gen trebuie să combine această activitate cu cel puțin una, sau chiar două alte serii de sarcini; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în pofida progreselor considerabile înregistrate în cursul ultimilor ani în promovarea egalității de gen, principalele instituții UE - adică Parlamentul European, Consiliul și Comisia - nu au un personal suficient cu sarcina precisă de a pune în aplicare obiectivele de gen stabilite în domeniul politicii externe și în cel al extinderii, iar cea mai mare parte a personalului existent, responsabil cu problematica de gen trebuie să combine această activitate cu cel puțin una, sau chiar două alte serii de sarcini;

| D. | întrucât UE necesită o abordare globală și coerentă cu privire la integrarea perspectivei de gen, |
| --- | --- |

D.

întrucât UE necesită o abordare globală și coerentă cu privire la integrarea perspectivei de gen,

Observații generale

| 1. | recunoaște că instituțiile UE au acordat o importanță crescândă integrării perspectivei de gen și abilitării femeilor, dar subliniază că rămân încă multe de făcut pentru a pune în practică angajamentele politice și subliniază importanța unei finanțări adecvate și a personalului responsabil corespunzător cu implementarea obiectivelor de gen; |
| --- | --- |

1.

recunoaște că instituțiile UE au acordat o importanță crescândă integrării perspectivei de gen și abilitării femeilor, dar subliniază că rămân încă multe de făcut pentru a pune în practică angajamentele politice și subliniază importanța unei finanțări adecvate și a personalului responsabil corespunzător cu implementarea obiectivelor de gen;

| 2. | reamintește că integrarea problematicii de gen necesită nu numai declarații politice la nivel înalt, ci și voința politică la nivel comunitar și la cel al conducerii statelor membre, prioritizarea obiectivelor și monitorizarea progreselor înregistrate; |
| --- | --- |

2.

reamintește că integrarea problematicii de gen necesită nu numai declarații politice la nivel înalt, ci și voința politică la nivel comunitar și la cel al conducerii statelor membre, prioritizarea obiectivelor și monitorizarea progreselor înregistrate;

| 3. | salută adoptarea dcumentului mai sus menționat „Abordarea cuprinzătoare a implementării de către UE a Rezoluțiilor 1325 (2000) și 1820 (2008) ale Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea”, precum și adoptarea la 8 decembrie 2008 a orientărilor privind violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare împotriva acestora; invită statele membre care încă nu au adoptat un plan național de acțiune privind Rezoluția 1325 a Consiliului de Securitate al ONU, să dea curs de urgență, solicitării Consiliului de Securitate de a lua această măsură; invită Comisia să acorde asistență tehnică și ajutoare țărilor terțe care doresc să elaboreze strategii naționale vizând implementarea rezoluțiilor Consiliului de Securitate menționate anterior; |
| --- | --- |

3.

salută adoptarea dcumentului mai sus menționat „Abordarea cuprinzătoare a implementării de către UE a Rezoluțiilor 1325 (2000) și 1820 (2008) ale Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea”, precum și adoptarea la 8 decembrie 2008 a orientărilor privind violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare împotriva acestora; invită statele membre care încă nu au adoptat un plan național de acțiune privind Rezoluția 1325 a Consiliului de Securitate al ONU, să dea curs de urgență, solicitării Consiliului de Securitate de a lua această măsură; invită Comisia să acorde asistență tehnică și ajutoare țărilor terțe care doresc să elaboreze strategii naționale vizând implementarea rezoluțiilor Consiliului de Securitate menționate anterior;

| 4. | își exprimă mulțumirea că textul revizuit al Strategiei europene de securitate include o referință la rezoluțiile S/RES/1325 (2000) și S/RES/1820 (2008) ale Consiliului de Securitate menționate mai sus, precum și la Rezoluția S/RES/1612 (2005); |
| --- | --- |

4.

își exprimă mulțumirea că textul revizuit al Strategiei europene de securitate include o referință la rezoluțiile S/RES/1325 (2000) și S/RES/1820 (2008) ale Consiliului de Securitate menționate mai sus, precum și la Rezoluția S/RES/1612 (2005);

| 5. | invită Comisia să își intensifice eforturile și să propună, până în iulie 2009, în strânsă colaborare cu statele membre și cu secretariatul Consiliului, un plan de acțiune UE privind egalitatea de gen și abilitarea femeilor în acțiunile externe, care să fie aplicabil in cele 27 de state membre și în negocierile cu țările terțe, precum și un set de instrumente eficiente de monitorizare; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să își intensifice eforturile și să propună, până în iulie 2009, în strânsă colaborare cu statele membre și cu secretariatul Consiliului, un plan de acțiune UE privind egalitatea de gen și abilitarea femeilor în acțiunile externe, care să fie aplicabil in cele 27 de state membre și în negocierile cu țările terțe, precum și un set de instrumente eficiente de monitorizare;

| 6. | solicită Consiliului și Comisiei să includă egalitatea de gen și abilitarea femeilor, în mod sistematic, în dialogul politic și în dezbaterile legate de politici purtate de UE cu țările partenere; |
| --- | --- |

6.

solicită Consiliului și Comisiei să includă egalitatea de gen și abilitarea femeilor, în mod sistematic, în dialogul politic și în dezbaterile legate de politici purtate de UE cu țările partenere;

| 7. | solicită delegațiilor Parlamentului să abordeze chestiunile legate de egalitatea de gen și abilitarea femeilor în relațiile cu parlamentele țărilor terțe; subliniază importanța acordării de sprijin și asistență parlamentelor naționale ale țărilor terțe, în scopul întăririi capacității acestora de a introduce perspectiva de gen în activitatea legislativă; |
| --- | --- |

7.

solicită delegațiilor Parlamentului să abordeze chestiunile legate de egalitatea de gen și abilitarea femeilor în relațiile cu parlamentele țărilor terțe; subliniază importanța acordării de sprijin și asistență parlamentelor naționale ale țărilor terțe, în scopul întăririi capacității acestora de a introduce perspectiva de gen în activitatea legislativă;

| 8. | subliniază importanța organizațiilor societății civile în abilitarea femeilor; invită Comisia să acorde acestora sprijin financiar adecvat și să promoveze participarea organizațiilor neguvernamentale de femei în procesul de dialog politic cu țări partenere, precum și în negocierile de pace la nivel mondial; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța organizațiilor societății civile în abilitarea femeilor; invită Comisia să acorde acestora sprijin financiar adecvat și să promoveze participarea organizațiilor neguvernamentale de femei în procesul de dialog politic cu țări partenere, precum și în negocierile de pace la nivel mondial;

| 9. | invită Comisia și statele membre să promoveze o abordare coerentă a politicilor referitoare la perspectiva de gen și la abilitarea femeilor; solicită ca diversele cadre de politici existente în acest domeniu să fie amalgamate într-un consens comunitar privind genul, incluzând atât politicile interne, cât și cele externe; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia și statele membre să promoveze o abordare coerentă a politicilor referitoare la perspectiva de gen și la abilitarea femeilor; solicită ca diversele cadre de politici existente în acest domeniu să fie amalgamate într-un consens comunitar privind genul, incluzând atât politicile interne, cât și cele externe;

| 10. | încurajează organizarea în mod regulat a unor conferințe pentru dezbaterea problemelor privind egalitatea de șanse între femei și bărbați, cu participarea unor delegații de la nivelul parlamentelor naționale formate atât din femei, cât și din bărbați, precum și stabilirea unor strategii comune de implementare a unor proiecte legate de această tematică; |
| --- | --- |

10.

încurajează organizarea în mod regulat a unor conferințe pentru dezbaterea problemelor privind egalitatea de șanse între femei și bărbați, cu participarea unor delegații de la nivelul parlamentelor naționale formate atât din femei, cât și din bărbați, precum și stabilirea unor strategii comune de implementare a unor proiecte legate de această tematică;

| 11. | solicită Comisiei să găsească soluții și să acorde prioritate, într-un mod mai consistent și mai sistematic, inegalităților de gen în programarea și implementarea instrumentelor de asistență externă, în special cu privire la oferirea de asistență pentru reforma sectorului de securitate; insistă asupra faptului că trebuie îmbunătățite obiectivele, activitățile și fondurile alocate special pentru problematica de gen în documentele de strategie de țară, precum și integrarea acestor chestiuni de gen prin intermediul acestor strategii; subliniază necesitatea unei abordări globale în utilizarea instrumentelor de asistență externă, inclusiv a instrumentului pentru asistența de pre-aderare, a instrumentului Politicii europene de vecinătate, a Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului, a Instrumentului pentru stabilitate și a programelor tematice precum „Investiția în oameni”, în scopul atingerii obiectivelor egalității de gen și a abilitării femeilor; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să găsească soluții și să acorde prioritate, într-un mod mai consistent și mai sistematic, inegalităților de gen în programarea și implementarea instrumentelor de asistență externă, în special cu privire la oferirea de asistență pentru reforma sectorului de securitate; insistă asupra faptului că trebuie îmbunătățite obiectivele, activitățile și fondurile alocate special pentru problematica de gen în documentele de strategie de țară, precum și integrarea acestor chestiuni de gen prin intermediul acestor strategii; subliniază necesitatea unei abordări globale în utilizarea instrumentelor de asistență externă, inclusiv a instrumentului pentru asistența de pre-aderare, a instrumentului Politicii europene de vecinătate, a Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului, a Instrumentului pentru stabilitate și a programelor tematice precum „Investiția în oameni”, în scopul atingerii obiectivelor egalității de gen și a abilitării femeilor;

| 12. | consideră că resursele alocate pentru sectorul sănătății și, în consecință, pentru sănătatea fetelor și a femeilor sunt insuficiente, dat fiind angajamentele asumate de către UE în cadrul politicii de dezvoltare; subliniază necesitatea alocării suplimentare a unor resurse financiare specifice în cadrul instrumentelor de asistență externă pentru programele privind sănătatea femeilor; subliniază că, în conformitate cu Raportul special al Curții Europene de Conturi privind ajutorul pentru dezvoltare acordat de CE în domeniul serviciilor de sănătate în Africa subsahariană, publicat în ianuarie 2009, alocațiile pentru sectorul de sănătate din această regiune nu au mai crescut din 2000 ca proporție din totalul asistenței CE pentru dezvoltare în domeniul sănătății, în timp ce tabelul comparativ al progreselor înregistrate în îndeplinirea ODM în 2007 continuă să identifice un nivel foarte ridicat al mortalității materne în Africa subsahariană; |
| --- | --- |

12.

consideră că resursele alocate pentru sectorul sănătății și, în consecință, pentru sănătatea fetelor și a femeilor sunt insuficiente, dat fiind angajamentele asumate de către UE în cadrul politicii de dezvoltare; subliniază necesitatea alocării suplimentare a unor resurse financiare specifice în cadrul instrumentelor de asistență externă pentru programele privind sănătatea femeilor; subliniază că, în conformitate cu Raportul special al Curții Europene de Conturi privind ajutorul pentru dezvoltare acordat de CE în domeniul serviciilor de sănătate în Africa subsahariană, publicat în ianuarie 2009, alocațiile pentru sectorul de sănătate din această regiune nu au mai crescut din 2000 ca proporție din totalul asistenței CE pentru dezvoltare în domeniul sănătății, în timp ce tabelul comparativ al progreselor înregistrate în îndeplinirea ODM în 2007 continuă să identifice un nivel foarte ridicat al mortalității materne în Africa subsahariană;

| 13. | subliniază că integrarea eficace a perspectivei de gen impune o coordonare consolidată între donatori și actori, mecanisme de responsabilizare și asimilarea de către guvernele naționale a procesului de dezvoltare; evidențiază, în acest sens, valoarea adăugată a Parteneriatului CE/ONU privind egalitatea de gen pentru dezvoltare și pace, precum și a inițiativelor de integrare a dimensiunii de gen în cadrul inițiativelor de alocare bugetară; salută crearea unui grup operativ privind femeile, pacea și securitatea, prevăzut în cadrul abordării generale mai sus menționate privind aplicarea la nivelul UE a rezoluțiilor S/RES/1325 (2000) și S/RES/1820 (2008) ale Consiliului de Securitate al ONU; |
| --- | --- |

13.

subliniază că integrarea eficace a perspectivei de gen impune o coordonare consolidată între donatori și actori, mecanisme de responsabilizare și asimilarea de către guvernele naționale a procesului de dezvoltare; evidențiază, în acest sens, valoarea adăugată a Parteneriatului CE/ONU privind egalitatea de gen pentru dezvoltare și pace, precum și a inițiativelor de integrare a dimensiunii de gen în cadrul inițiativelor de alocare bugetară; salută crearea unui grup operativ privind femeile, pacea și securitatea, prevăzut în cadrul abordării generale mai sus menționate privind aplicarea la nivelul UE a rezoluțiilor S/RES/1325 (2000) și S/RES/1820 (2008) ale Consiliului de Securitate al ONU;

| 14. | reiterează necesitatea concentrării atenției nu numai asupra femeilor, dar și asupra relațiilor dintre bărbați și femei, care creează și perpetuează inegalitățile de gen; consideră că, în consecință, proiectele ar trebui să vizeze atât bărbații, cât și femeile; |
| --- | --- |

14.

reiterează necesitatea concentrării atenției nu numai asupra femeilor, dar și asupra relațiilor dintre bărbați și femei, care creează și perpetuează inegalitățile de gen; consideră că, în consecință, proiectele ar trebui să vizeze atât bărbații, cât și femeile;

| 15. | subliniază faptul că UE ar trebui să acorde o atenție deosebită necesităților femeilor celor mai vulnerabile și afectate de excluderea socială, în special femeilor cu dizabilități, refugiaților sau femeilor provenite din grupurile de minorități; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că UE ar trebui să acorde o atenție deosebită necesităților femeilor celor mai vulnerabile și afectate de excluderea socială, în special femeilor cu dizabilități, refugiaților sau femeilor provenite din grupurile de minorități;

| 16. | invită Comisia să continue elaborarea de proceduri, parametri și indicatori, cu scopul de a asigura îndeplinirea angajamentelor luate cu privire la egalitatea de gen în politicile sale externe; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să continue elaborarea de proceduri, parametri și indicatori, cu scopul de a asigura îndeplinirea angajamentelor luate cu privire la egalitatea de gen în politicile sale externe;

| 17. | consideră că Institutul european pentru egalitatea între femei și bărbați, instituit în 2006, ar trebui să înceapă să funcționeze cât mai curând posibil și că mandatul acestuia ar trebui extins pentru a include și politicile externe; |
| --- | --- |

17.

consideră că Institutul european pentru egalitatea între femei și bărbați, instituit în 2006, ar trebui să înceapă să funcționeze cât mai curând posibil și că mandatul acestuia ar trebui extins pentru a include și politicile externe;

| 18. | invită Comisia și statele membre să pună în aplicare apelul de la Bruxelles la acțiune împotriva violenței sexuale în timpul conflictelor și după acestea; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia și statele membre să pună în aplicare apelul de la Bruxelles la acțiune împotriva violenței sexuale în timpul conflictelor și după acestea;

| 19. | invită Comisia și statele membre să întreprindă acțiuni de prevenire și combatere a traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia și statele membre să întreprindă acțiuni de prevenire și combatere a traficului de ființe umane;

| 20. | subliniază că violul și violența sexuală sunt utilizate ca armă de război; subliniază că acestea ar trebui pedepsite drept crime de război și crime împotriva umanității; solicită mai multe programe de sprijin pentru victimele acestora; |
| --- | --- |

20.

subliniază că violul și violența sexuală sunt utilizate ca armă de război; subliniază că acestea ar trebui pedepsite drept crime de război și crime împotriva umanității; solicită mai multe programe de sprijin pentru victimele acestora;

| 21. | subliniază necesitatea pentru UE de a profita de pe urma parteneriatului cu ONU, inspirându-se din experiența acesteia la nivel global în domeniul promovării egalității de gen și a abilitării femeilor, în scopul îmbunătățirii eficacității și impactului politicilor și ajutoarelor UE și asigurării coerenței asistenței externe acordate țărilor partenere pentru a-și îndeplini obligațiile aferente; |
| --- | --- |

21.

subliniază necesitatea pentru UE de a profita de pe urma parteneriatului cu ONU, inspirându-se din experiența acesteia la nivel global în domeniul promovării egalității de gen și a abilitării femeilor, în scopul îmbunătățirii eficacității și impactului politicilor și ajutoarelor UE și asigurării coerenței asistenței externe acordate țărilor partenere pentru a-și îndeplini obligațiile aferente;

Integrarea perspectivei de gen în procesul decizional al UE

| 22. | consideră că proporția personalului din cadrul Consiliului și al Comisiei care se ocupă în prezent de problematica de gen este inadecvată; invită aceste instituții să aloce personal suplimentar structurilor însărcinate cu acțiunea externă UE, atribuind acestora responsabilități specifice referitoare la integrarea problematicii de gen și la abilitarea femeilor; |
| --- | --- |

22.

consideră că proporția personalului din cadrul Consiliului și al Comisiei care se ocupă în prezent de problematica de gen este inadecvată; invită aceste instituții să aloce personal suplimentar structurilor însărcinate cu acțiunea externă UE, atribuind acestora responsabilități specifice referitoare la integrarea problematicii de gen și la abilitarea femeilor;

| 23. | ia act de lipsa, în continuare, a femeilor din posturile de înalt nivel din cadrul structurilor Consiliului și Comisiei și solicită, în special, intensificarea eforturilor vizând creșterea numărului de femei în funcția de șef de delegație UE și în cea de reprezentant special UE; subliniază faptul că în cadrul viitorului Serviciu pentru acțiune externă numărul de bărbați și femei va trebui să fie mai echilibrat, în special în posturile de înalt nivel, precum și faptul că acesta va trebui să includă mai mult personal responsabil cu problematica de gen; |
| --- | --- |

23.

ia act de lipsa, în continuare, a femeilor din posturile de înalt nivel din cadrul structurilor Consiliului și Comisiei și solicită, în special, intensificarea eforturilor vizând creșterea numărului de femei în funcția de șef de delegație UE și în cea de reprezentant special UE; subliniază faptul că în cadrul viitorului Serviciu pentru acțiune externă numărul de bărbați și femei va trebui să fie mai echilibrat, în special în posturile de înalt nivel, precum și faptul că acesta va trebui să includă mai mult personal responsabil cu problematica de gen;

| 24. | invită statele membre să includă un număr mai mare de femei în misiunile și operațiile PESA și solicită o participare mai mare a femeilor la toate nivelurile și în toate fazele de planificare și implementare; subliniază necesitatea de a integra expertiza în problematica de gen chiar de la începutul planificării unei misiuni sau operațiuni, precum și importanța formării sistematice și temeinice a personalului în domeniul problematicii de gen, înainte de trimiterea acestuia în misiuni sau operațiuni; |
| --- | --- |

24.

invită statele membre să includă un număr mai mare de femei în misiunile și operațiile PESA și solicită o participare mai mare a femeilor la toate nivelurile și în toate fazele de planificare și implementare; subliniază necesitatea de a integra expertiza în problematica de gen chiar de la începutul planificării unei misiuni sau operațiuni, precum și importanța formării sistematice și temeinice a personalului în domeniul problematicii de gen, înainte de trimiterea acestuia în misiuni sau operațiuni;

| 25. | constată că sunt depuse în prezent eforturi susținute pentru integrarea unei abordării care ține cont de problematica genului în cadrul culturii PESA, inclusiv prin dezvoltarea dimensiunii cantitative a integrării perspectivei de gen în cadrul acestei politici (de exemplu, prin intermediul chestionarelor, prin elaborarea unor liste de control, contabilizarea numărului de bărbați și femei care participă la operațiunile PESA etc.); subliniază, cu toate acestea, necesitatea dezvoltării unui cadru conceptual calitativ necesar pentru înțelegerea contextului socio-economic în care se desfășoară misiunile PESA (de exemplu, în zone de conflict) și a preocupărilor care iau în considerare perspectiva de gen în procesul de implementare a operațiunilor și programelor; |
| --- | --- |

25.

constată că sunt depuse în prezent eforturi susținute pentru integrarea unei abordării care ține cont de problematica genului în cadrul culturii PESA, inclusiv prin dezvoltarea dimensiunii cantitative a integrării perspectivei de gen în cadrul acestei politici (de exemplu, prin intermediul chestionarelor, prin elaborarea unor liste de control, contabilizarea numărului de bărbați și femei care participă la operațiunile PESA etc.); subliniază, cu toate acestea, necesitatea dezvoltării unui cadru conceptual calitativ necesar pentru înțelegerea contextului socio-economic în care se desfășoară misiunile PESA (de exemplu, în zone de conflict) și a preocupărilor care iau în considerare perspectiva de gen în procesul de implementare a operațiunilor și programelor;

| 26. | salută numirea unui consilier pe probleme de gen în aproape toate misiunile PESA, în conformitate cu concluziile Consiliului din noiembrie 2006 menționate anterior; subliniază, cu toate acestea, că activitatea acestor consilieri pe probleme de gen poate fi subminată de lipsa unei politici concrete a UE în problematica genului (în special de lipsa de înțelegere a chestiunilor legate de gen și/sau refuzul de a ține seama de importanța acestui aspect) și de lipsa liniilor bugetare pentru activitățile legate de gen în finanțarea misiunilor PESD; |
| --- | --- |

26.

salută numirea unui consilier pe probleme de gen în aproape toate misiunile PESA, în conformitate cu concluziile Consiliului din noiembrie 2006 menționate anterior; subliniază, cu toate acestea, că activitatea acestor consilieri pe probleme de gen poate fi subminată de lipsa unei politici concrete a UE în problematica genului (în special de lipsa de înțelegere a chestiunilor legate de gen și/sau refuzul de a ține seama de importanța acestui aspect) și de lipsa liniilor bugetare pentru activitățile legate de gen în finanțarea misiunilor PESD;

| 27. | apreciază inițiativele care vizează formarea personalului afectat misiunilor PESA și celui de la sediile centrale respective în domeniul problematicii de gen, precum și efortul considerabil depus de Comisie pentru formarea personalului său, în special cel din cadrul delegațiilor; reiterează faptul că întregul personal, la toate nivelurile de planificare, programare și implementare a politicilor externe ale UE, trebuie să fie format în mod corespunzător; solicită Comisiei și statelor membre să se asigure de faptul că formarea obligatorie include întreg personalul din cadrul misiunilor și delegațiilor, inclusiv conducerea, precum și de îndrumarea acestora în privința chestiunilor legate de problematica de gen și de abilitarea femeilor; |
| --- | --- |

27.

apreciază inițiativele care vizează formarea personalului afectat misiunilor PESA și celui de la sediile centrale respective în domeniul problematicii de gen, precum și efortul considerabil depus de Comisie pentru formarea personalului său, în special cel din cadrul delegațiilor; reiterează faptul că întregul personal, la toate nivelurile de planificare, programare și implementare a politicilor externe ale UE, trebuie să fie format în mod corespunzător; solicită Comisiei și statelor membre să se asigure de faptul că formarea obligatorie include întreg personalul din cadrul misiunilor și delegațiilor, inclusiv conducerea, precum și de îndrumarea acestora în privința chestiunilor legate de problematica de gen și de abilitarea femeilor;

| 28. | își exprimă convingerea că planificarea misiunilor PESA ar trebui să prevadă includerea organizațiilor locale ale femeilor în procesul de pace, pentru a consolida contribuția specifică pe care acestea pot să o aducă și pentru a recunoaște modurile specifice în care femeile sunt afectate de conflicte; |
| --- | --- |

28.

își exprimă convingerea că planificarea misiunilor PESA ar trebui să prevadă includerea organizațiilor locale ale femeilor în procesul de pace, pentru a consolida contribuția specifică pe care acestea pot să o aducă și pentru a recunoaște modurile specifice în care femeile sunt afectate de conflicte;

| 29. | subliniază faptul că, în prezent, cotele reprezintă un mijloc indispensabil de asigurare a egalității de gen în cadrul misiunilor de pace și securitate și în luarea deciziilor în procesul de reconstrucție la nivel național și internațional, precum și pentru garantarea prezenței politice a femeilor la masa negocierilor; |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că, în prezent, cotele reprezintă un mijloc indispensabil de asigurare a egalității de gen în cadrul misiunilor de pace și securitate și în luarea deciziilor în procesul de reconstrucție la nivel național și internațional, precum și pentru garantarea prezenței politice a femeilor la masa negocierilor;

| 30. | subliniază importanța elaborării de bugete care să țină cont de problematica de gen; subliniază că perspectiva de gen ar trebui transformată într-un aspect tematic la nivelul instrumentelor majore de asistență externă, că ar trebui alocate special resurse pentru aspectele de gen și că ar trebui definite valori de referință pentru a măsura eficiența utilizării acestor fonduri; |
| --- | --- |

30.

subliniază importanța elaborării de bugete care să țină cont de problematica de gen; subliniază că perspectiva de gen ar trebui transformată într-un aspect tematic la nivelul instrumentelor majore de asistență externă, că ar trebui alocate special resurse pentru aspectele de gen și că ar trebui definite valori de referință pentru a măsura eficiența utilizării acestor fonduri;

*

* *

| 31. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

31.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 298 E, 8.12.2006, p. 287.

(2)  JO C 314 E, 21.12.2006, p. 347.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0103.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0639.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/37

---

Joi, 7 mai 2009Noul rol și noile responsabilități ale Parlamentului care decurg din Tratatul de la Lisabona

P6_TA(2009)0373

Rezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la noul rol și noile responsabilități ale Parlamentului care decurg din Tratatul de la Lisabona (2008/2063(INI))

2010/C 212 E/08

Parlamentul European,

având în vedere Tratatul de la Lisabona de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului de instituire a Comunității Europene, semnat la 13 decembrie 2007,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul de instituire a Comunității Europene, modificat prin Actul Unic European și prin Tratatele de la Maastricht, Amsterdam și Nisa,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale din 12 decembrie 2007,

având în vedere Declarația de la Laeken privind viitorul Uniunii Europene, din 15 decembrie 2001,

având în vedere Tratatul de instituire a unei Constituții pentru Europa, semnat la 29 octombrie 2004 la Roma,

având în vedere Rezoluția sa din 7 iunie 2007 privind foaia de parcurs a procesului constituțional al Uniunii (1),

având în vedere Rezoluția sa din 11 iulie 2007 privind convocarea Conferinței interguvernamentale (CIG): avizul Parlamentului European (articolul 48 din Tratatul UE) (2),

având în vedere Rezoluția sa din 20 februarie 2008 privind Tratatul de la Lisabona (3),

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale, precum și avizele Comisiei pentru afaceri externe, cel al Comisiei pentru dezvoltare, cel al Comisiei pentru comerț internațional, cel al Comisiei pentru control bugetar, cel al Comisiei pentru afaceri economice și monetare, cel al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, cel al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, cel al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, cel al Comisiei pentru transport și turism, cel al Comisiei pentru dezvoltare regională, cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, cel al Comisiei pentru pescuit, cel al Comisiei pentru cultură și educație, cel al Comisiei pentru afaceri juridice, cel al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și cel al Comisiei pentru petiții (A6-0145/2009),

Politici noi

Noi obiective și clauze orizontale

| 1. | salută obligativitatea juridică pe care Tratatul de la Lisabona o conferă Cartei drepturilor fundamentale și recunoașterea pentru toți cetățenii și rezidenții UE a drepturilor, libertăților și principiilor pe care le proclamă; subliniază că Parlamentul se va angaja să asigure respectarea deplină a Cartei; |
| --- | --- |

1.

salută obligativitatea juridică pe care Tratatul de la Lisabona o conferă Cartei drepturilor fundamentale și recunoașterea pentru toți cetățenii și rezidenții UE a drepturilor, libertăților și principiilor pe care le proclamă; subliniază că Parlamentul se va angaja să asigure respectarea deplină a Cartei;

| 2. | salută consolidarea democrației reprezentative și participative prin introducerea, printre altele, a așa-numitei „inițiative cetățenești” (Articolul 11 din Tratatul UE, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Lisabona (TUE)), prin care un milion de cetățeni resortisanți ai unui număr semnificativ de state membre pot cere Comisiei să înainteze o propunere de act legislativ; |
| --- | --- |

2.

salută consolidarea democrației reprezentative și participative prin introducerea, printre altele, a așa-numitei „inițiative cetățenești” (Articolul 11 din Tratatul UE, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Lisabona (TUE)), prin care un milion de cetățeni resortisanți ai unui număr semnificativ de state membre pot cere Comisiei să înainteze o propunere de act legislativ;

| 3. | salută faptul că s-a acordat o importanță deosebită protecției mediului în toate politicile UE și că la articolul 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) se face o referire explicită la combaterea schimbărilor climatice la nivel internațional; subliniază că Parlamentul ar trebui să impulsioneze Uniunea Europeană să-și asume un rol determinant în toate politicile care vizează combaterea schimbărilor climatice și a încălzirii globale; |
| --- | --- |

3.

salută faptul că s-a acordat o importanță deosebită protecției mediului în toate politicile UE și că la articolul 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) se face o referire explicită la combaterea schimbărilor climatice la nivel internațional; subliniază că Parlamentul ar trebui să impulsioneze Uniunea Europeană să-și asume un rol determinant în toate politicile care vizează combaterea schimbărilor climatice și a încălzirii globale;

| 4. | salută faptul că TFUE corelează crearea unui spațiu de libertate, securitate și justiție, cu respectarea drepturilor fundamentale și a ordinii juridice a Uniunii Europene și a statelor membre (Articolul 67 din TFUE); |
| --- | --- |

4.

salută faptul că TFUE corelează crearea unui spațiu de libertate, securitate și justiție, cu respectarea drepturilor fundamentale și a ordinii juridice a Uniunii Europene și a statelor membre (Articolul 67 din TFUE);

| 5. | ia act în special de obiectivul instituirii unei economii sociale de piață „cu un grad ridicat de competitivitate, care tinde spre ocuparea deplină a forței de muncă și spre progres social, precum și pe un înalt nivel de protecție și de îmbunătățire a calității mediului” (articolul 3 alineatul (3) din TUE), corelând astfel obiectivul realizării pieței interne cu alte obiective; |
| --- | --- |

5.

ia act în special de obiectivul instituirii unei economii sociale de piață „cu un grad ridicat de competitivitate, care tinde spre ocuparea deplină a forței de muncă și spre progres social, precum și pe un înalt nivel de protecție și de îmbunătățire a calității mediului” (articolul 3 alineatul (3) din TUE), corelând astfel obiectivul realizării pieței interne cu alte obiective;

| 6. | subliniază cu satisfacție înscrierea egalității între femei și bărbați printre valorile Uniunii (articolul 2 din TUE) și printre obiectivele acesteia (articolul 3 alineatul (3) din TUE); |
| --- | --- |

6.

subliniază cu satisfacție înscrierea egalității între femei și bărbați printre valorile Uniunii (articolul 2 din TUE) și printre obiectivele acesteia (articolul 3 alineatul (3) din TUE);

| 7. | salută faptul că, potrivit articolului 208 alineatul (1) din TFUE, „Politica de cooperare pentru dezvoltare a Uniunii și politicile statelor membre se completează și se susțin reciproc”, în vreme ce, în conformitate cu dispozițiile actualului articol 177 alineatul (1) din Tratatul de instituire a Comunității Europene, „Politica Comunității în domeniul cooperării pentru dezvoltare[...] este complementară politicilor statelor membre”; subliniază răspunderea mai mare care îi revine Parlamentului prin faptul că Uniunea va avea o putere sporită de inițiativă în ceea ce privește elaborarea politicilor, ceea ce ar trebui să determine o mai bună coordonare a donatorilor și o mai bună diviziune a muncii, precum și o mai mare eficiență a asistenței pentru „reducerea și, în cele din urmă, eradicarea sărăciei” în contextul Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului; |
| --- | --- |

7.

salută faptul că, potrivit articolului 208 alineatul (1) din TFUE, „Politica de cooperare pentru dezvoltare a Uniunii și politicile statelor membre se completează și se susțin reciproc”, în vreme ce, în conformitate cu dispozițiile actualului articol 177 alineatul (1) din Tratatul de instituire a Comunității Europene, „Politica Comunității în domeniul cooperării pentru dezvoltare[...] este complementară politicilor statelor membre”; subliniază răspunderea mai mare care îi revine Parlamentului prin faptul că Uniunea va avea o putere sporită de inițiativă în ceea ce privește elaborarea politicilor, ceea ce ar trebui să determine o mai bună coordonare a donatorilor și o mai bună diviziune a muncii, precum și o mai mare eficiență a asistenței pentru „reducerea și, în cele din urmă, eradicarea sărăciei” în contextul Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului;

| 8. | consideră că includerea coeziunii teritoriale între obiectivele Uniunii (Articolul 3 din TUE) completează obiectivele de coeziune economică și socială și că introducerea unor temeiuri legale în domeniile respective va mări competența Parlamentului în ceea ce privește evaluarea impactului teritorial al principalelor politici ale Uniunii; apreciază faptul că statutul special al regiunilor ultraperiferice este confirmat prin articolele 349 și 355 din TFUE; |
| --- | --- |

8.

consideră că includerea coeziunii teritoriale între obiectivele Uniunii (Articolul 3 din TUE) completează obiectivele de coeziune economică și socială și că introducerea unor temeiuri legale în domeniile respective va mări competența Parlamentului în ceea ce privește evaluarea impactului teritorial al principalelor politici ale Uniunii; apreciază faptul că statutul special al regiunilor ultraperiferice este confirmat prin articolele 349 și 355 din TFUE;

| 9. | salută introducerea dispozițiilor orizontale privind un nivel ridicat al ocupării forței de muncă, protecția socială, combaterea excluziunii sociale, un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane, combaterea discriminării și protecția mediului, care vor acționa ca principii generale care vor sta la baza politicii Uniunii Europene (Articolele 9, 10 și 11 din TFUE); |
| --- | --- |

9.

salută introducerea dispozițiilor orizontale privind un nivel ridicat al ocupării forței de muncă, protecția socială, combaterea excluziunii sociale, un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane, combaterea discriminării și protecția mediului, care vor acționa ca principii generale care vor sta la baza politicii Uniunii Europene (Articolele 9, 10 și 11 din TFUE);

| 10. | salută, de asemenea, faptul că protecția consumatorilor a fost consolidată într-o asemenea măsură încât va fi adusă în primplanul altor politici ale Uniunii, în faza de definire și de punere în aplicare și, fiind o cerință intersectorială, va ocupa un loc mai important ca urmare a articolului 12 din TFUE; |
| --- | --- |

10.

salută, de asemenea, faptul că protecția consumatorilor a fost consolidată într-o asemenea măsură încât va fi adusă în primplanul altor politici ale Uniunii, în faza de definire și de punere în aplicare și, fiind o cerință intersectorială, va ocupa un loc mai important ca urmare a articolului 12 din TFUE;

| 11. | salută dispoziția privind solidaritatea cuprinsă în articolul 122 din TFUE, prin care Consiliul poate decide în privința măsurilor corespunzătoare care se impun în cazul în care apar dificultăți grave în aprovizionarea cu anumite produse, în special în domeniul energiei; |
| --- | --- |

11.

salută dispoziția privind solidaritatea cuprinsă în articolul 122 din TFUE, prin care Consiliul poate decide în privința măsurilor corespunzătoare care se impun în cazul în care apar dificultăți grave în aprovizionarea cu anumite produse, în special în domeniul energiei;

| 12. | salută faptul că articolul 214 din TFUE recunoaște ajutorul umanitar drept o politică de sine stătătoare a Uniunii; consideră că partea a cincea, titlul III, capitolul 1 (Cooperarea pentru dezvoltare) și capitolul 3 (Ajutorul umanitar) din TFUE oferă un temei juridic clar pentru politica în domeniul dezvoltării și al ajutorului umanitar cărora li se aplică procedura legislativă ordinară; |
| --- | --- |

12.

salută faptul că articolul 214 din TFUE recunoaște ajutorul umanitar drept o politică de sine stătătoare a Uniunii; consideră că partea a cincea, titlul III, capitolul 1 (Cooperarea pentru dezvoltare) și capitolul 3 (Ajutorul umanitar) din TFUE oferă un temei juridic clar pentru politica în domeniul dezvoltării și al ajutorului umanitar cărora li se aplică procedura legislativă ordinară;

| 13. | salută, de asemenea, consolidarea competențelor Uniunii Europene în domeniul protecției civile în ceea ce privește asigurarea de asistență ad-hoc și ajutor în caz de catastrofe țărilor terțe (articolul 214 din TFUE); |
| --- | --- |

13.

salută, de asemenea, consolidarea competențelor Uniunii Europene în domeniul protecției civile în ceea ce privește asigurarea de asistență ad-hoc și ajutor în caz de catastrofe țărilor terțe (articolul 214 din TFUE);

Noi temeiuri juridice

| 14. | subliniază că extinderea sferei de acțiune externă a Uniunii, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, inclusiv stipularea unor noi temeiuri juridice și instrumente din domeniul politicii externe (acțiunile externe și Politica Externă și de Securitate Comună (PESC)/Politica de Securitate și de Apărare Europeană), necesită crearea unui nou echilibru interinstituțional care să garanteze exercitarea unui control democratic corespunzător de către Parlament; |
| --- | --- |

14.

subliniază că extinderea sferei de acțiune externă a Uniunii, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, inclusiv stipularea unor noi temeiuri juridice și instrumente din domeniul politicii externe (acțiunile externe și Politica Externă și de Securitate Comună (PESC)/Politica de Securitate și de Apărare Europeană), necesită crearea unui nou echilibru interinstituțional care să garanteze exercitarea unui control democratic corespunzător de către Parlament;

| 15. | salută faptul că chestiunile din domeniul energiei vor fi tratate într-un un titlu separat, titlul XXI din partea a treia a TFUE, măsurile luate în acest domeniu având astfel un temei juridic (articolul 194 din TFUE); ia act totuși de faptul că, deși ca regulă generală se va urma procedura legislativă ordinară, deciziile privind alegerea surselor de energie vor rămâne în competența statelor membre, în vreme ce măsurile de natură fiscală din acest domeniu vor necesita în continuare doar consultarea Parlamentului European; |
| --- | --- |

15.

salută faptul că chestiunile din domeniul energiei vor fi tratate într-un un titlu separat, titlul XXI din partea a treia a TFUE, măsurile luate în acest domeniu având astfel un temei juridic (articolul 194 din TFUE); ia act totuși de faptul că, deși ca regulă generală se va urma procedura legislativă ordinară, deciziile privind alegerea surselor de energie vor rămâne în competența statelor membre, în vreme ce măsurile de natură fiscală din acest domeniu vor necesita în continuare doar consultarea Parlamentului European;

| 16. | notează ca un fapt pozitiv valorile comune ale Uniunii în ceea ce privește interesul economic general și salută temeiul juridic care permite definirea principiilor și condițiilor care reglementează furnizarea serviciilor de interes economic general în conformitate cu procedura legislativă ordinară (articolul 14 din TFUE și Protocolul nr. 26 privind serviciile de interes general); |
| --- | --- |

16.

notează ca un fapt pozitiv valorile comune ale Uniunii în ceea ce privește interesul economic general și salută temeiul juridic care permite definirea principiilor și condițiilor care reglementează furnizarea serviciilor de interes economic general în conformitate cu procedura legislativă ordinară (articolul 14 din TFUE și Protocolul nr. 26 privind serviciile de interes general);

| 17. | consideră că modificările introduse prin Tratatul de la Lisabona în domeniul politicii comerciale comune (PCC) (articolele 206 și 207 din TFUE) contribuie în general la creșterea nivelului de legitimitate democratică și de eficiență al acesteia, în special datorită introducerii procedurii legislative ordinare și a cerinței privind obținerea aprobării pentru toate acordurile; constată că toate aspectele care intră sub incidența PCC țin de competența exclusivă a Uniunii, ceea ce înseamnă că vor fi „acorduri ale Uniunii” și că nu vor mai exista acorduri comerciale mixte încheiate atât de Uniune, cât și de statele membre; |
| --- | --- |

17.

consideră că modificările introduse prin Tratatul de la Lisabona în domeniul politicii comerciale comune (PCC) (articolele 206 și 207 din TFUE) contribuie în general la creșterea nivelului de legitimitate democratică și de eficiență al acesteia, în special datorită introducerii procedurii legislative ordinare și a cerinței privind obținerea aprobării pentru toate acordurile; constată că toate aspectele care intră sub incidența PCC țin de competența exclusivă a Uniunii, ceea ce înseamnă că vor fi „acorduri ale Uniunii” și că nu vor mai exista acorduri comerciale mixte încheiate atât de Uniune, cât și de statele membre;

| 18. | își exprimă satisfacția cu privire la introducerea unei dispoziții privind politica europeană a spațiului (articolul 189 TFUE) și salută posibilitatea oferită Parlamentului și Consiliului de a adopta, în conformitate cu procedura legislativă ordinară, măsurile necesare pentru înființarea unui program spațial european; cu toate acestea, consideră că formularea „excluzând orice armonizare a actelor cu putere de lege și a normelor administrative ale statelor membre” care apare la articolul respectiv poate implica anumite obstacole în calea punerii în aplicare a unei politici europene spațiale comune; |
| --- | --- |

18.

își exprimă satisfacția cu privire la introducerea unei dispoziții privind politica europeană a spațiului (articolul 189 TFUE) și salută posibilitatea oferită Parlamentului și Consiliului de a adopta, în conformitate cu procedura legislativă ordinară, măsurile necesare pentru înființarea unui program spațial european; cu toate acestea, consideră că formularea „excluzând orice armonizare a actelor cu putere de lege și a normelor administrative ale statelor membre” care apare la articolul respectiv poate implica anumite obstacole în calea punerii în aplicare a unei politici europene spațiale comune;

| 19. | relevă că Tratatul de la Lisabona include un nou temei juridic care prevede aplicarea procedurii de codecizie în materie de drepturi de proprietate intelectuală (articolul 118 din TFUE): |
| --- | --- |

19.

relevă că Tratatul de la Lisabona include un nou temei juridic care prevede aplicarea procedurii de codecizie în materie de drepturi de proprietate intelectuală (articolul 118 din TFUE):

| 20. | salută extinderea domeniului de aplicare a acțiunilor UE în domeniul politicii pentru tineri, încurajând participarea tinerilor la viața democratică a Europei (Articolul 165 din TFUE); |
| --- | --- |

20.

salută extinderea domeniului de aplicare a acțiunilor UE în domeniul politicii pentru tineri, încurajând participarea tinerilor la viața democratică a Europei (Articolul 165 din TFUE);

| 21. | salută noul temei juridic specificat la articolul 298 din TFUE, în conformitate cu care „În îndeplinirea misiunilor lor, instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii sunt susținute de o administrație europeană transparentă, eficientă și independentă”, deoarece acesta pune bazele unei reglementări prin lege a procedurilor administrative ale Uniunii; |
| --- | --- |

21.

salută noul temei juridic specificat la articolul 298 din TFUE, în conformitate cu care „În îndeplinirea misiunilor lor, instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii sunt susținute de o administrație europeană transparentă, eficientă și independentă”, deoarece acesta pune bazele unei reglementări prin lege a procedurilor administrative ale Uniunii;

| 22. | salută consolidarea temeiului juridic pentru adoptarea măsurilor Uniunii Europene în domeniul prevenirii și combaterii fraudelor care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii (articolul 325 din TFUE); evidențiază faptul că Tratatul de la Lisabona elimină mențiunea care figurează actualmente la articolul 280 din Tratatul CE potrivit căreia astfel de măsuri „nu se referă la aplicarea dreptului penal intern și nici la administrarea justiției în statele membre”; |
| --- | --- |

22.

salută consolidarea temeiului juridic pentru adoptarea măsurilor Uniunii Europene în domeniul prevenirii și combaterii fraudelor care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii (articolul 325 din TFUE); evidențiază faptul că Tratatul de la Lisabona elimină mențiunea care figurează actualmente la articolul 280 din Tratatul CE potrivit căreia astfel de măsuri „nu se referă la aplicarea dreptului penal intern și nici la administrarea justiției în statele membre”;

| 23. | relevă că noile dispoziții ale tratatului privind cooperarea judiciară în materie civilă și penală includ un temei juridic pentru adoptarea unor măsuri de sprijinire a formării profesionale a magistraților și a personalului din justiție (articolele 81 și 82 din TFUE); |
| --- | --- |

23.

relevă că noile dispoziții ale tratatului privind cooperarea judiciară în materie civilă și penală includ un temei juridic pentru adoptarea unor măsuri de sprijinire a formării profesionale a magistraților și a personalului din justiție (articolele 81 și 82 din TFUE);

| 24. | subliniază că Tratatul de la Lisabona prevede, de asemenea, posibilitatea instituirii unui Parchet European pentru combaterea infracțiunilor care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii (articolul 86 din TFUE); |
| --- | --- |

24.

subliniază că Tratatul de la Lisabona prevede, de asemenea, posibilitatea instituirii unui Parchet European pentru combaterea infracțiunilor care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii (articolul 86 din TFUE);

| 25. | salută faptul că Tratatul de la Lisabona introduce prevederi obligatorii privind protecția drepturilor copilului în cadrul obiectivelor interne și externe ale Uniunii Europene (articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf și alineatul (5)din TUE); |
| --- | --- |

25.

salută faptul că Tratatul de la Lisabona introduce prevederi obligatorii privind protecția drepturilor copilului în cadrul obiectivelor interne și externe ale Uniunii Europene (articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf și alineatul (5)din TUE);

| 26. | salută includerea turismului ca un nou titlu în Tratatul de la Lisabona (articolul 195 din TFUE) care prevede că Uniunea acționează în completarea măsurilor statelor membre; salută de asemenea dispoziția conform căreia adoptarea propunerilor legislative ce intră sub incidența titlului respectiv este realizată prin procedura legislativă ordinară; |
| --- | --- |

26.

salută includerea turismului ca un nou titlu în Tratatul de la Lisabona (articolul 195 din TFUE) care prevede că Uniunea acționează în completarea măsurilor statelor membre; salută de asemenea dispoziția conform căreia adoptarea propunerilor legislative ce intră sub incidența titlului respectiv este realizată prin procedura legislativă ordinară;

| 27. | salută faptul că Tratatul de la Lisabona include sportul printre domeniile pentru care se prevede un temei juridic (articolul 165 din TFUE); subliniază îndeosebi faptul că Uniunea poate în sfârșit să adopte măsuri pentru dezvoltarea sportului și a dimensiunii europene a acestuia și că poate să țină seama în mod corespunzător de natura specifică a sportului la implementarea altor domenii de politici europene; |
| --- | --- |

27.

salută faptul că Tratatul de la Lisabona include sportul printre domeniile pentru care se prevede un temei juridic (articolul 165 din TFUE); subliniază îndeosebi faptul că Uniunea poate în sfârșit să adopte măsuri pentru dezvoltarea sportului și a dimensiunii europene a acestuia și că poate să țină seama în mod corespunzător de natura specifică a sportului la implementarea altor domenii de politici europene;

Noile competențe ale Parlamentului

Noi competențe în materie de codecizie

| 28. | salută faptul că Tratatul de la Lisabona va consolida considerabil legitimitatea democratică a Uniunii Europene prin extinderea competențelor de codecizie ale Parlamentului; |
| --- | --- |

28.

salută faptul că Tratatul de la Lisabona va consolida considerabil legitimitatea democratică a Uniunii Europene prin extinderea competențelor de codecizie ale Parlamentului;

| 29. | salută faptul că spațiul de libertate, securitate și justiție este complet integrat în TFUE (articolele 67-89), desființând în mod oficial cel de-al treilea pilon; salută faptul că cele mai multe decizii în politicile în domeniul justiției civile, azilului, imigrației și vizelor, precum și cooperarea judiciară și polițienească în materie penală, vor fi luate prin procedura legislativă ordinară; |
| --- | --- |

29.

salută faptul că spațiul de libertate, securitate și justiție este complet integrat în TFUE (articolele 67-89), desființând în mod oficial cel de-al treilea pilon; salută faptul că cele mai multe decizii în politicile în domeniul justiției civile, azilului, imigrației și vizelor, precum și cooperarea judiciară și polițienească în materie penală, vor fi luate prin procedura legislativă ordinară;

| 30. | consideră că introducerea procedurii legislative ordinare în domeniul politicii agricole comune (PAC) sporește responsabilitatea democratică a Uniunii Europene, întrucât Parlamentul va co-legifera pe picior de egalitate cu Consiliul; accentuează faptul că codecizia se va aplica întregii legislații din domeniul agriculturii în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din TFUE și că aceasta privește, în special, cele patru texte orizontale principale din domeniul agriculturii (organizarea comună a pieței unice, regulamentul privind plățile directe, regulamentul privind dezvoltarea rurală, precum și finanțarea PAC); indică, de asemenea, faptul că legislația privind calitatea, agricultura ecologică și promovarea vor intra la rândul lor în domeniul de aplicare al articolului 43 alineatul (2) din TFUE; |
| --- | --- |

30.

consideră că introducerea procedurii legislative ordinare în domeniul politicii agricole comune (PAC) sporește responsabilitatea democratică a Uniunii Europene, întrucât Parlamentul va co-legifera pe picior de egalitate cu Consiliul; accentuează faptul că codecizia se va aplica întregii legislații din domeniul agriculturii în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din TFUE și că aceasta privește, în special, cele patru texte orizontale principale din domeniul agriculturii (organizarea comună a pieței unice, regulamentul privind plățile directe, regulamentul privind dezvoltarea rurală, precum și finanțarea PAC); indică, de asemenea, faptul că legislația privind calitatea, agricultura ecologică și promovarea vor intra la rândul lor în domeniul de aplicare al articolului 43 alineatul (2) din TFUE;

| 31. | subliniază că orice competență a Consiliului de a adopta măsuri în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din TFUE face obiectul adoptării prealabile, în conformitate cu procedura legislativă ordinară, a unui act legislativ în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din TFUE care descrie condițiile și limitările aferente competențelor conferite Consiliului; consideră că articolul 43 alineatul (3) din TFUE nu prevede un temei juridic sau o competență autonomă care ar permite adoptarea sau modificarea oricărui act al Consiliului din domeniul PAC, aflat în vigoare; solicită Consiliului să nu adopte niciuna dintre măsurile menționate la articolul 43 alineatul (3), fără consultarea prealabilă a Parlamentului; |
| --- | --- |

31.

subliniază că orice competență a Consiliului de a adopta măsuri în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din TFUE face obiectul adoptării prealabile, în conformitate cu procedura legislativă ordinară, a unui act legislativ în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din TFUE care descrie condițiile și limitările aferente competențelor conferite Consiliului; consideră că articolul 43 alineatul (3) din TFUE nu prevede un temei juridic sau o competență autonomă care ar permite adoptarea sau modificarea oricărui act al Consiliului din domeniul PAC, aflat în vigoare; solicită Consiliului să nu adopte niciuna dintre măsurile menționate la articolul 43 alineatul (3), fără consultarea prealabilă a Parlamentului;

| 32. | constată că Tratatul de la Lisabona introduce schimbări de substanță în sistemul decizional aferent politicii comune a pescuitului (PCP) și va mări, de asemenea, responsabilizarea democratică a acesteia; salută faptul că Parlamentul și Consiliul vor stabili, conform procedurii legislative ordinare, dispozițiile necesare atingerii obiectivelor PCP (articolul 43 alineatul (2) din TFUE); consideră, în această privință, că orice alt aspect, diferit de cel referitor la stabilirea posibilităților de pescuit și la distribuția cotelor, introdus, în mod oficial, în regulamentul anual, ca de exemplu aspectele privind măsurile tehnice sau efortul de pescuit sau introducerea unor acorduri adoptate în cadrul organizațiilor regionale de pescuit, care au propriul lor temei juridic, ar trebui să fie supus în continuare procedurii legislative ordinare; |
| --- | --- |

32.

constată că Tratatul de la Lisabona introduce schimbări de substanță în sistemul decizional aferent politicii comune a pescuitului (PCP) și va mări, de asemenea, responsabilizarea democratică a acesteia; salută faptul că Parlamentul și Consiliul vor stabili, conform procedurii legislative ordinare, dispozițiile necesare atingerii obiectivelor PCP (articolul 43 alineatul (2) din TFUE); consideră, în această privință, că orice alt aspect, diferit de cel referitor la stabilirea posibilităților de pescuit și la distribuția cotelor, introdus, în mod oficial, în regulamentul anual, ca de exemplu aspectele privind măsurile tehnice sau efortul de pescuit sau introducerea unor acorduri adoptate în cadrul organizațiilor regionale de pescuit, care au propriul lor temei juridic, ar trebui să fie supus în continuare procedurii legislative ordinare;

| 33. | salută introducerea procedurii legislative ordinare în cazul adoptării normelor detaliate privind procedura de supraveghere multilaterală (articolul 121 alineatul (6) din TFUE), ceea ce ar trebui să consolideze coordonarea economică; |
| --- | --- |

33.

salută introducerea procedurii legislative ordinare în cazul adoptării normelor detaliate privind procedura de supraveghere multilaterală (articolul 121 alineatul (6) din TFUE), ceea ce ar trebui să consolideze coordonarea economică;

| 34. | consideră că responsabilitatea Băncii Centrale Europene (BCE) de a prezenta rapoarte privind politica monetară a devenit mai importantă o dată cu recunoașterea BCE ca instituție a Uniunii Europene; salută faptul că mai multe dispoziții ale statutului Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) și al BCE pot fi modificate după consultarea Parlamentului în conformitate cu articolul 40.2 din statutul respectiv; afirmă că acest lucru nu reprezintă o încălcare a independenței BCE în domeniul politicii monetare sau a priorităților formulate în Tratat; |
| --- | --- |

34.

consideră că responsabilitatea Băncii Centrale Europene (BCE) de a prezenta rapoarte privind politica monetară a devenit mai importantă o dată cu recunoașterea BCE ca instituție a Uniunii Europene; salută faptul că mai multe dispoziții ale statutului Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) și al BCE pot fi modificate după consultarea Parlamentului în conformitate cu articolul 40.2 din statutul respectiv; afirmă că acest lucru nu reprezintă o încălcare a independenței BCE în domeniul politicii monetare sau a priorităților formulate în Tratat;

| 35. | consideră că articolul 182 din TFUE reprezintă un progres, deoarece programul cadru multianual și crearea unui spațiu european de cercetare, la care se face referire în prezentul raport vor face obiectul procedurii legislative ordinare; cu toate acestea. ia act de faptul că programele specifice menționate la articolul respectiv vor fi adoptate printr-o procedură legislativă specială, ceea ce înseamnă că Parlamentul va avea doar un rol consultativ (articolul 182 alineatul (4) din TFUE); |
| --- | --- |

35.

consideră că articolul 182 din TFUE reprezintă un progres, deoarece programul cadru multianual și crearea unui spațiu european de cercetare, la care se face referire în prezentul raport vor face obiectul procedurii legislative ordinare; cu toate acestea. ia act de faptul că programele specifice menționate la articolul respectiv vor fi adoptate printr-o procedură legislativă specială, ceea ce înseamnă că Parlamentul va avea doar un rol consultativ (articolul 182 alineatul (4) din TFUE);

| 36. | salută faptul că, în ceea ce privește implementarea fondurilor structurale, Tratatul de la Lisabona pune Parlamentul pe poziție de egalitate cu Consiliul, înlocuind procedura actuală de aviz conform cu procedura legislativă ordinară; consideră că acest lucru va avea o importanță deosebită pentru fondurile structurale în perioada de după 2013, pentru că sporește transparența și responsabilizarea față de cetățeni cu privire la aceste fonduri; |
| --- | --- |

36.

salută faptul că, în ceea ce privește implementarea fondurilor structurale, Tratatul de la Lisabona pune Parlamentul pe poziție de egalitate cu Consiliul, înlocuind procedura actuală de aviz conform cu procedura legislativă ordinară; consideră că acest lucru va avea o importanță deosebită pentru fondurile structurale în perioada de după 2013, pentru că sporește transparența și responsabilizarea față de cetățeni cu privire la aceste fonduri;

| 37. | ia act de faptul că legislația de interzicere a discriminării bazate pe sex, rasă sau origine etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală va fi supusă unei proceduri legislative speciale, necesitând acordul Parlamentului (articolul 19 din TFUE); |
| --- | --- |

37.

ia act de faptul că legislația de interzicere a discriminării bazate pe sex, rasă sau origine etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală va fi supusă unei proceduri legislative speciale, necesitând acordul Parlamentului (articolul 19 din TFUE);

| 38. | salută includerea în cadrul procedurii legislative ordinare a măsurilor privind combaterea traficului de persoane, în special femei și copii, și a exploatării sexuale (articolul 79 alineatul (2) și articolul 83 alineatul (1) din TFUE); |
| --- | --- |

38.

salută includerea în cadrul procedurii legislative ordinare a măsurilor privind combaterea traficului de persoane, în special femei și copii, și a exploatării sexuale (articolul 79 alineatul (2) și articolul 83 alineatul (1) din TFUE);

| 39. | salută extinderea mecanismului decizional pe baza majorității calificate la domeniul educației, incluzând aici și sportul (articolul 165 alineatul (4) din TFUE); |
| --- | --- |

39.

salută extinderea mecanismului decizional pe baza majorității calificate la domeniul educației, incluzând aici și sportul (articolul 165 alineatul (4) din TFUE);

| 40. | salută faptul că, în viitor, codecizia va fi aplicată și Statutului funcționarilor Uniunii Europene (articolul 336 din TFUE), întrucât Parlamentul va putea participa, în acest fel, la ajustarea acestor reglementari de pe o poziție de egalitate cu Consiliul; |
| --- | --- |

40.

salută faptul că, în viitor, codecizia va fi aplicată și Statutului funcționarilor Uniunii Europene (articolul 336 din TFUE), întrucât Parlamentul va putea participa, în acest fel, la ajustarea acestor reglementari de pe o poziție de egalitate cu Consiliul;

Noi competențe bugetare

| 41. | constată că Tratatul de la Lisabona face schimbări radicale în domeniul finanțelor Uniunii, îndeosebi în privința relațiilor interinstituționale și a proceselor decizionale; |
| --- | --- |

41.

constată că Tratatul de la Lisabona face schimbări radicale în domeniul finanțelor Uniunii, îndeosebi în privința relațiilor interinstituționale și a proceselor decizionale;

| 42. | subliniază faptul că Consiliul și Parlamentul trebuie să ajungă la un acord, în limitele resurselor proprii, cu privire la programarea cheltuielilor, care devine obligatorie din punct de vedere legal (articolul 312 din TFUE); salută faptul că bugetul în ansamblul său trebuie adoptat de comun acord de Parlament și Consiliu, în conformitate cu cadrul financiar multianual; salută desființarea distincției între cheltuielile obligatorii și cele neobligatorii (articolul 314 din TFUE); salută faptul că adoptarea regulamentului financiar va face obiectului procedurii legislative ordinare (articolul 322 din TFUE); |
| --- | --- |

42.

subliniază faptul că Consiliul și Parlamentul trebuie să ajungă la un acord, în limitele resurselor proprii, cu privire la programarea cheltuielilor, care devine obligatorie din punct de vedere legal (articolul 312 din TFUE); salută faptul că bugetul în ansamblul său trebuie adoptat de comun acord de Parlament și Consiliu, în conformitate cu cadrul financiar multianual; salută desființarea distincției între cheltuielile obligatorii și cele neobligatorii (articolul 314 din TFUE); salută faptul că adoptarea regulamentului financiar va face obiectului procedurii legislative ordinare (articolul 322 din TFUE);

| 43. | face trimitere la rezoluția sa din 7 mai 2009 referitoare la aspectele financiare ale Tratatului de la Lisabona (4); |
| --- | --- |

43.

face trimitere la rezoluția sa din 7 mai 2009 referitoare la aspectele financiare ale Tratatului de la Lisabona (4);

Noua procedură de aprobare

| 44. | salută faptul că procedura simplificată de revizuire privind introducerea unui sistem de votare cu majoritate calificată și introducerea procedurii legislative ordinare într-un anumit domeniu în conformitate cu titlul V din TUE sau TFUE necesită aprobarea Parlamentului; |
| --- | --- |

44.

salută faptul că procedura simplificată de revizuire privind introducerea unui sistem de votare cu majoritate calificată și introducerea procedurii legislative ordinare într-un anumit domeniu în conformitate cu titlul V din TUE sau TFUE necesită aprobarea Parlamentului;

| 45. | ia act de introducerea unei „clauze de retragere” pentru statele membre (articolul 50 din TUE); subliniază că acordul care stabilește mecanismele privind retragerea unui stat membru din Uniunea Europeană nu poate fi încheiat fără aprobarea Parlamentului; |
| --- | --- |

45.

ia act de introducerea unei „clauze de retragere” pentru statele membre (articolul 50 din TUE); subliniază că acordul care stabilește mecanismele privind retragerea unui stat membru din Uniunea Europeană nu poate fi încheiat fără aprobarea Parlamentului;

| 46. | salută faptul că aprobarea Parlamentului va fi necesară pentru o gamă largă de acorduri internaționale semnate de Uniune; își reiterează intenția de a solicita Consiliului, dacă este cazul, să nu inițieze negocierea acordurilor internaționale înainte ca Parlamentul să își facă cunoscută poziția și să permită Parlamentului, pe baza raportului comisiei competente, să adopte, în orice etapă a negocierilor, recomandări pentru ca acestea să fie luate în considerare înainte de încheierea negocierilor; |
| --- | --- |

46.

salută faptul că aprobarea Parlamentului va fi necesară pentru o gamă largă de acorduri internaționale semnate de Uniune; își reiterează intenția de a solicita Consiliului, dacă este cazul, să nu inițieze negocierea acordurilor internaționale înainte ca Parlamentul să își facă cunoscută poziția și să permită Parlamentului, pe baza raportului comisiei competente, să adopte, în orice etapă a negocierilor, recomandări pentru ca acestea să fie luate în considerare înainte de încheierea negocierilor;

| 47. | solicită insistent ca orice viitor acord „mixt” care combină elemente specifice PESC și cele care nu intră în sfera PESC să fie tratat în mod normal în conformitate cu un temei juridic unică, care ar trebui să fie cel legată în mod direct de obiectul principal al acordului; subliniază că Parlamentul va avea dreptul să fie consultat în toate situațiile, cu excepția celor în care acordul face referire exclusiv la PESC; |
| --- | --- |

47.

solicită insistent ca orice viitor acord „mixt” care combină elemente specifice PESC și cele care nu intră în sfera PESC să fie tratat în mod normal în conformitate cu un temei juridic unică, care ar trebui să fie cel legată în mod direct de obiectul principal al acordului; subliniază că Parlamentul va avea dreptul să fie consultat în toate situațiile, cu excepția celor în care acordul face referire exclusiv la PESC;

Noile competențe de control

| 48. | salută faptul că Președintele Comisiei va fi ales de Parlamentul European, pe baza unei propuneri a Consiliului European, luând în considerare alegerile pentru Parlamentul European; face trimitere la Rezoluția sa din 7 mai 2009 privind impactul Tratatului de la Lisabona asupra dezvoltării echilibrului interinstituțional al Uniunii Europene (5); |
| --- | --- |

48.

salută faptul că Președintele Comisiei va fi ales de Parlamentul European, pe baza unei propuneri a Consiliului European, luând în considerare alegerile pentru Parlamentul European; face trimitere la Rezoluția sa din 7 mai 2009 privind impactul Tratatului de la Lisabona asupra dezvoltării echilibrului interinstituțional al Uniunii Europene (5);

| 49. | salută faptul că vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate va fi supus votului de aprobare al Parlamentului European, împreună cu ceilalți membri ai Comisiei, precum și unui vot de cenzură, fiind, prin urmare, răspunzător în fața Parlamentului; |
| --- | --- |

49.

salută faptul că vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate va fi supus votului de aprobare al Parlamentului European, împreună cu ceilalți membri ai Comisiei, precum și unui vot de cenzură, fiind, prin urmare, răspunzător în fața Parlamentului;

| 50. | salută noua procedură de numire a judecătorilor și avocaților generali ai Curții de Justiție și Tribunalului, prevăzută la articolul 255 din TFUE, în conformitate cu care deciziile guvernelor statelor membre vor fi precedate de un aviz cu privire la capacitatea candidaților de a-și exercita funcțiile, emis de un comitet compus din șapte experți, unul dintre aceștia fiind propus de Parlamentul European; |
| --- | --- |

50.

salută noua procedură de numire a judecătorilor și avocaților generali ai Curții de Justiție și Tribunalului, prevăzută la articolul 255 din TFUE, în conformitate cu care deciziile guvernelor statelor membre vor fi precedate de un aviz cu privire la capacitatea candidaților de a-și exercita funcțiile, emis de un comitet compus din șapte experți, unul dintre aceștia fiind propus de Parlamentul European;

| 51. | subliniază necesitatea transparenței și a controlului democratic în procesul instituirii Serviciului european pentru acțiune externă (SEAE), în conformitate cu articolul 13a alineatul 3 din Tratatul UE și reamintește dreptul Parlamentului de a fi consultat înaintea instituirii serviciului respectiv; consideră că SEAE ar trebui trecut în subordinea administrativă a Comisiei; |
| --- | --- |

51.

subliniază necesitatea transparenței și a controlului democratic în procesul instituirii Serviciului european pentru acțiune externă (SEAE), în conformitate cu articolul 13a alineatul 3 din Tratatul UE și reamintește dreptul Parlamentului de a fi consultat înaintea instituirii serviciului respectiv; consideră că SEAE ar trebui trecut în subordinea administrativă a Comisiei;

| 52. | așteaptă clarificări în privința criteriilor de numire, a numirii și a evaluării reprezentanților speciali ai UE, inclusiv a definirii și a stabilirii scopului sarcinilor lor, a duratei mandatului, precum și a coordonării și complementarității cu delegațiile viitoare ale Uniunii; |
| --- | --- |

52.

așteaptă clarificări în privința criteriilor de numire, a numirii și a evaluării reprezentanților speciali ai UE, inclusiv a definirii și a stabilirii scopului sarcinilor lor, a duratei mandatului, precum și a coordonării și complementarității cu delegațiile viitoare ale Uniunii;

| 53. | subliniază necesitatea controlului democratic și a transparenței în privința Agenției Europene de Apărare (AEA) și a activităților efectuate de aceasta, și anume prin schimburile periodice de informații între directorul executiv al AEA și comisia responsabilă a Parlamentului; |
| --- | --- |

53.

subliniază necesitatea controlului democratic și a transparenței în privința Agenției Europene de Apărare (AEA) și a activităților efectuate de aceasta, și anume prin schimburile periodice de informații între directorul executiv al AEA și comisia responsabilă a Parlamentului;

| 54. | salută noul său rol consultativ în conformitate cu articolul 40.2 din Statutul SEBC și BCE în ceea ce privește modificarea componenței Consiliului guvernatorilor BCE; |
| --- | --- |

54.

salută noul său rol consultativ în conformitate cu articolul 40.2 din Statutul SEBC și BCE în ceea ce privește modificarea componenței Consiliului guvernatorilor BCE;

| 55. | salută faptul că agențiile, în special Europol și Eurojust, vor fi supuse unui control parlamentar mai intens (articolele 85 și 88 din TFUE); cu toate acestea, consideră că menținerea procedurii de consultare pentru înființarea de întreprinderi comune în domeniul cercetării și al dezvoltări tehnologice (articolele 187 și 188 din TFUE) ar putea contraveni spiritului actelor juridice ale Uniunii de înființare a agențiilor; |
| --- | --- |

55.

salută faptul că agențiile, în special Europol și Eurojust, vor fi supuse unui control parlamentar mai intens (articolele 85 și 88 din TFUE); cu toate acestea, consideră că menținerea procedurii de consultare pentru înființarea de întreprinderi comune în domeniul cercetării și al dezvoltări tehnologice (articolele 187 și 188 din TFUE) ar putea contraveni spiritului actelor juridice ale Uniunii de înființare a agențiilor;

Noi drepturi la informare

| 56. | solicită Președintelui Consiliului European să ofere Parlamentului informații complete în legătură cu pregătirile pentru reuniunile Consiliului European și să întocmească un raport privind rezultatul acestor reuniuni, dacă este posibil în termen de două zile lucrătoare (dacă este necesar, în cadrul unei reuniuni speciale a Parlamentului); |
| --- | --- |

56.

solicită Președintelui Consiliului European să ofere Parlamentului informații complete în legătură cu pregătirile pentru reuniunile Consiliului European și să întocmească un raport privind rezultatul acestor reuniuni, dacă este posibil în termen de două zile lucrătoare (dacă este necesar, în cadrul unei reuniuni speciale a Parlamentului);

| 57. | solicită Președintelui prin rotație al Consiliului European să informeze Parlamentul în legătură cu programele președinției și cu rezultatele obținute; |
| --- | --- |

57.

solicită Președintelui prin rotație al Consiliului European să informeze Parlamentul în legătură cu programele președinției și cu rezultatele obținute;

| 58. | îndeamnă viitorul vicepreședinte al Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să găsească, împreună cu Parlamentul, metode adecvate de informare și consultare deplină a Parlamentului cu privire la acțiunile externe ale Uniunii, implicând în mod corespunzător toate comisiile Parlamentului care se ocupă cu domeniile care intră în sfera de atribuții a Înaltului Reprezentant; |
| --- | --- |

58.

îndeamnă viitorul vicepreședinte al Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să găsească, împreună cu Parlamentul, metode adecvate de informare și consultare deplină a Parlamentului cu privire la acțiunile externe ale Uniunii, implicând în mod corespunzător toate comisiile Parlamentului care se ocupă cu domeniile care intră în sfera de atribuții a Înaltului Reprezentant;

| 59. | subliniază faptul că, în ceea ce privește negocierea și încheierea acordurilor internaționale, Comisia va avea obligația legală de a informa în egală măsură Parlamentul și comitetul special la care se face referire la articolul 218 din TFUE cu privire la progresele înregistrate în procesele de negociere; solicită ca Parlamentul să fie informat în aceeași măsură și în același timp cu comitetul Consiliului, astfel cum se prevede la articolul respectiv; |
| --- | --- |

59.

subliniază faptul că, în ceea ce privește negocierea și încheierea acordurilor internaționale, Comisia va avea obligația legală de a informa în egală măsură Parlamentul și comitetul special la care se face referire la articolul 218 din TFUE cu privire la progresele înregistrate în procesele de negociere; solicită ca Parlamentul să fie informat în aceeași măsură și în același timp cu comitetul Consiliului, astfel cum se prevede la articolul respectiv;

Noi drepturi de inițiativă

| 60. | salută noul rol al Parlamentului de a iniția amendamente la tratate; va uza de dreptul său de a prezenta noi idei privind viitorul Europei, atunci când noile provocări vor face necesar acest lucru; |
| --- | --- |

60.

salută noul rol al Parlamentului de a iniția amendamente la tratate; va uza de dreptul său de a prezenta noi idei privind viitorul Europei, atunci când noile provocări vor face necesar acest lucru;

| 61. | salută faptul că Parlamentul va avea drept de inițiativă în privința propunerilor legate de propria sa structură, cu respectarea principiilor enunțate în Tratate (articolul 14 din TUE); |
| --- | --- |

61.

salută faptul că Parlamentul va avea drept de inițiativă în privința propunerilor legate de propria sa structură, cu respectarea principiilor enunțate în Tratate (articolul 14 din TUE);

| 62. | ia act de faptul că Tratatul de la Lisabona introduce o procedură legislativă specială privind adoptarea dispozițiilor de stabilire a modului de acțiune și a competențelor comisiilor temporare de anchetă (articolul 226 din TFUE); |
| --- | --- |

62.

ia act de faptul că Tratatul de la Lisabona introduce o procedură legislativă specială privind adoptarea dispozițiilor de stabilire a modului de acțiune și a competențelor comisiilor temporare de anchetă (articolul 226 din TFUE);

Noi proceduri

Dreptul de control pentru parlamentele naționale

| 63. | salută noile drepturi conferite parlamentelor naționale în legătură cu controlul prealabil privind aplicarea principiului subsidiarității în toate actele legislative ale Uniunii; este de părere că consolidarea controlului exercitat de parlamentele naționale asupra politicilor europene va mări, de asemenea, gradul de informare a populației cu privire la activitățile Uniunii; |
| --- | --- |

63.

salută noile drepturi conferite parlamentelor naționale în legătură cu controlul prealabil privind aplicarea principiului subsidiarității în toate actele legislative ale Uniunii; este de părere că consolidarea controlului exercitat de parlamentele naționale asupra politicilor europene va mări, de asemenea, gradul de informare a populației cu privire la activitățile Uniunii;

| 64. | accentuează necesitatea respectării depline a noilor prerogative ale parlamentelor naționale începând cu data intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

64.

accentuează necesitatea respectării depline a noilor prerogative ale parlamentelor naționale începând cu data intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona;

| 65. | salută angajamentul asumat de autoritățile locale și regionale în legătură cu respectarea principiului subsidiarității; ia act de dreptul Comitetului Regiunilor de a sesiza Curtea de Justiție atunci când consideră că principiul subsidiarității a fost încălcat (Protocolul nr. 2, articolul 8 al doilea paragraf); |
| --- | --- |

65.

salută angajamentul asumat de autoritățile locale și regionale în legătură cu respectarea principiului subsidiarității; ia act de dreptul Comitetului Regiunilor de a sesiza Curtea de Justiție atunci când consideră că principiul subsidiarității a fost încălcat (Protocolul nr. 2, articolul 8 al doilea paragraf);

Acte delegate

| 66. | apreciază progresele care decurg din noile dispoziții privind textele legislative și ierarhizarea normelor, în special introducerea actelor delegate (articolul 290 din TFUE) care face posibilă delegarea către Comisie a competenței de a adopta acte fără caracter legislativ și cu domeniu de aplicare general sau de a modifica elemente neesențiale ale unui act legislativ; subliniază că obiectivele, conținutul, domeniul de aplicare și durata unei astfel de delegări trebuie definite cu claritate de către Parlament și Consiliu prin actul legislativ; |
| --- | --- |

66.

apreciază progresele care decurg din noile dispoziții privind textele legislative și ierarhizarea normelor, în special introducerea actelor delegate (articolul 290 din TFUE) care face posibilă delegarea către Comisie a competenței de a adopta acte fără caracter legislativ și cu domeniu de aplicare general sau de a modifica elemente neesențiale ale unui act legislativ; subliniază că obiectivele, conținutul, domeniul de aplicare și durata unei astfel de delegări trebuie definite cu claritate de către Parlament și Consiliu prin actul legislativ;

| 67. | salută în special dispoziția articolului 290 alineatul (2) din TFUE care are în vedere acordarea unui drept egal Parlamentului (și Consiliului) de a revoca delegarea competențelor și de a contesta acte delegate individuale; |
| --- | --- |

67.

salută în special dispoziția articolului 290 alineatul (2) din TFUE care are în vedere acordarea unui drept egal Parlamentului (și Consiliului) de a revoca delegarea competențelor și de a contesta acte delegate individuale;

| 68. | ia act de faptul că TFUE nu oferă un temei juridic pentru o măsură cadru pentru actele delegate; propune, însă, ca instituțiile să convină asupra unei formule standard pentru astfel de delegări, care ar putea fi inserată cu regularitate de către Comisie în proiectele de acte legislative; subliniază că în acest mod libertatea legiuitorului rămâne neștirbită; |
| --- | --- |

68.

ia act de faptul că TFUE nu oferă un temei juridic pentru o măsură cadru pentru actele delegate; propune, însă, ca instituțiile să convină asupra unei formule standard pentru astfel de delegări, care ar putea fi inserată cu regularitate de către Comisie în proiectele de acte legislative; subliniază că în acest mod libertatea legiuitorului rămâne neștirbită;

| 69. | solicită Comisiei să lămurească cum intenționează să interpreteze Declarația 39 anexată la Actul final al Conferinței Interguvernamentale care a adoptat Tratatul de la Lisabona, în privința consultării experților în legătură cu domeniul serviciilor financiare și cum intenționează să aplice această interpretare, în afara dispozițiilor privind actele delegate cuprinse în TFUE; |
| --- | --- |

69.

solicită Comisiei să lămurească cum intenționează să interpreteze Declarația 39 anexată la Actul final al Conferinței Interguvernamentale care a adoptat Tratatul de la Lisabona, în privința consultării experților în legătură cu domeniul serviciilor financiare și cum intenționează să aplice această interpretare, în afara dispozițiilor privind actele delegate cuprinse în TFUE;

Actele de punere în aplicare

| 70. | ia act de faptul că Tratatul de la Lisabona abrogă actualul articol 202 din Tratatul CE referitor la competențele de punere în aplicare, introducând, în schimb, la articolul 291 din TFUE o nouă procedură – „acte de punere în aplicare” – care prevede posibilitatea de a conferi competențe de executare Comisiei, în situațiile în care sunt necesare „condiții unitare de punere în aplicare a actelor obligatorii din punct de vedere juridic ale Uniunii”; |
| --- | --- |

70.

ia act de faptul că Tratatul de la Lisabona abrogă actualul articol 202 din Tratatul CE referitor la competențele de punere în aplicare, introducând, în schimb, la articolul 291 din TFUE o nouă procedură – „acte de punere în aplicare” – care prevede posibilitatea de a conferi competențe de executare Comisiei, în situațiile în care sunt necesare „condiții unitare de punere în aplicare a actelor obligatorii din punct de vedere juridic ale Uniunii”;

| 71. | ia act de faptul că articolul 291 alineatul (3) din TFUE solicită Parlamentului și Consiliului să adopte, în prealabil, „normele și principiile generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie”; |
| --- | --- |

71.

ia act de faptul că articolul 291 alineatul (3) din TFUE solicită Parlamentului și Consiliului să adopte, în prealabil, „normele și principiile generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie”;

| 72. | ia act de faptul că Tratatul de la Lisabona nu mai asigură o bază pentru actuala procedură de comitologie și că propunerile legislative aflate în curs de aprobare care nu sunt adoptate înainte de intrarea în vigoare a acestuia trebuie modificate pentru a satisface cerințele articolelor 290 și 291 din TFUE; |
| --- | --- |

72.

ia act de faptul că Tratatul de la Lisabona nu mai asigură o bază pentru actuala procedură de comitologie și că propunerile legislative aflate în curs de aprobare care nu sunt adoptate înainte de intrarea în vigoare a acestuia trebuie modificate pentru a satisface cerințele articolelor 290 și 291 din TFUE;

| 73. | este de părere că se poate negocia o soluție provizorie cu Consiliul pentru perioada inițială, astfel încât să nu apară nici un obstacol din cauza lacunelor legislative și noul regulament să poată fi adoptat de către legiuitor după analizarea propunerilor Comisiei; |
| --- | --- |

73.

este de părere că se poate negocia o soluție provizorie cu Consiliul pentru perioada inițială, astfel încât să nu apară nici un obstacol din cauza lacunelor legislative și noul regulament să poată fi adoptat de către legiuitor după analizarea propunerilor Comisiei;

Prioritățile perioadei de tranziție

| 74. | solicită Comisiei să transmită co-legiuitorilor toate propunerile în curs în cazul cărora se aplică noile temeiuri juridice și modificările procedurilor legislative; |
| --- | --- |

74.

solicită Comisiei să transmită co-legiuitorilor toate propunerile în curs în cazul cărora se aplică noile temeiuri juridice și modificările procedurilor legislative;

| 75. | pune în lumină faptul că Parlamentul va decide ce poziție să adopte în legătură cu opiniile deja adoptate în cursul procedurilor de consultare în chestiuni care urmează să fie abordate în cadrul procedurii legislative ordinare, indiferent dacă acest lucru înseamnă confirmarea poziției anterioare sau adoptarea unei noi poziții; subliniază că orice confirmare a opiniilor ca poziție a Parlamentului în primă lectură nu poate fi votată de Parlament decât după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

75.

pune în lumină faptul că Parlamentul va decide ce poziție să adopte în legătură cu opiniile deja adoptate în cursul procedurilor de consultare în chestiuni care urmează să fie abordate în cadrul procedurii legislative ordinare, indiferent dacă acest lucru înseamnă confirmarea poziției anterioare sau adoptarea unei noi poziții; subliniază că orice confirmare a opiniilor ca poziție a Parlamentului în primă lectură nu poate fi votată de Parlament decât după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona;

| 76. | insistă asupra ideii de a încheia un acord interinstituțional prin care să se împiedice adoptarea propunerilor legislative din cadrul „celui de-al treilea pilon” conținând aspecte legate de drepturile fundamentale până la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, astfel încât să poată exista un control juridic deplin asupra aspectelor în cauză, urmând ca măsurile care nu au nici un impact sau care au un impact limitat asupra drepturilor fundamentale să poată fi adoptate înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

76.

insistă asupra ideii de a încheia un acord interinstituțional prin care să se împiedice adoptarea propunerilor legislative din cadrul „celui de-al treilea pilon” conținând aspecte legate de drepturile fundamentale până la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, astfel încât să poată exista un control juridic deplin asupra aspectelor în cauză, urmând ca măsurile care nu au nici un impact sau care au un impact limitat asupra drepturilor fundamentale să poată fi adoptate înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona;

Propuneri

| 77. | solicită celorlalte instituții să înceapă negocierile pentru un acord interinstituțional care să cuprindă:






  (a) | principalele obiective care trebuie realizate de Uniunea Europeană după 2009, de exemplu sub forma unui acord cadru între cele trei instituții politice asupra unui program cadru pentru mandatele Parlamentului și Comisiei care încep în 2009; |
| --- | --- | --- |

77.

solicită celorlalte instituții să înceapă negocierile pentru un acord interinstituțional care să cuprindă:

(a)

principalele obiective care trebuie realizate de Uniunea Europeană după 2009, de exemplu sub forma unui acord cadru între cele trei instituții politice asupra unui program cadru pentru mandatele Parlamentului și Comisiei care încep în 2009;

| (b) | măsurile de punere în aplicare care trebuie adoptate pentru ca Tratatul să fie un succes pentru instituții și pentru cetățenii Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

măsurile de punere în aplicare care trebuie adoptate pentru ca Tratatul să fie un succes pentru instituții și pentru cetățenii Uniunii;

| 78. | solicită actualizarea acordului interinstituțional dintre Parlament și Consiliu care definește relațiile de lucru ale acestora în domeniul politicii externe, inclusiv schimburile de informații confidențiale, în conformitate cu articolele 14 și 36 din TUE și articolul 295 din TFUE; |
| --- | --- |

78.

solicită actualizarea acordului interinstituțional dintre Parlament și Consiliu care definește relațiile de lucru ale acestora în domeniul politicii externe, inclusiv schimburile de informații confidențiale, în conformitate cu articolele 14 și 36 din TUE și articolul 295 din TFUE;

| 79. | invită Consiliul și Comisia să aibă în vedere negocierea unui nou acord interinstituțional cu Parlamentul, care să-i ofere Parlamentului o definiție concretă a implicării sale în fiecare etapă a procesului de încheiere a unui acord internațional; |
| --- | --- |

79.

invită Consiliul și Comisia să aibă în vedere negocierea unui nou acord interinstituțional cu Parlamentul, care să-i ofere Parlamentului o definiție concretă a implicării sale în fiecare etapă a procesului de încheiere a unui acord internațional;

| 80. | solicită, ca o consecință a noilor dispoziții ale cadrului financiar multianual (articolul 312 din TFUE) și a Regulamentului financiar (articolul 322 din TFUE), revizuirea Acordului interinstituțional privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară |
| --- | --- |

80.

solicită, ca o consecință a noilor dispoziții ale cadrului financiar multianual (articolul 312 din TFUE) și a Regulamentului financiar (articolul 322 din TFUE), revizuirea Acordului interinstituțional privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară

| 81. | consideră că este necesar să se facă tot posibilul pentru a se asigura elaborarea unei politici europene de informare și comunicare și consideră declarația politică comună dată de cele trei instituții în privința comunicări ca pe un util pas înainte pentru atingerea obiectivului respectiv; |
| --- | --- |

81.

consideră că este necesar să se facă tot posibilul pentru a se asigura elaborarea unei politici europene de informare și comunicare și consideră declarația politică comună dată de cele trei instituții în privința comunicări ca pe un util pas înainte pentru atingerea obiectivului respectiv;

| 82. | solicită Comisiei să prezinte rapid o inițiativă pentru punerea în aplicare a „inițiativei cetățenești” care să stabilească în mod clar, simplu și accesibil tuturor, condițiile exercitării acestui drept cetățenesc; face trimitere la Rezoluția sa din 7 mai 2009 prin care se solicită Comisiei să prezinte o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare a inițiativei cetățenești (6); |
| --- | --- |

82.

solicită Comisiei să prezinte rapid o inițiativă pentru punerea în aplicare a „inițiativei cetățenești” care să stabilească în mod clar, simplu și accesibil tuturor, condițiile exercitării acestui drept cetățenesc; face trimitere la Rezoluția sa din 7 mai 2009 prin care se solicită Comisiei să prezinte o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare a inițiativei cetățenești (6);

| 83. | solicită Comisiei să adopte regulamente de implementare a articolului 298 din TFUE privind buna administrare, ca răspuns la apelurile repetate lansate de către Parlament și Ombudsmanul European pentru crearea unui sistem comun de drept administrativ care să reglementeze administrația europeană; |
| --- | --- |

83.

solicită Comisiei să adopte regulamente de implementare a articolului 298 din TFUE privind buna administrare, ca răspuns la apelurile repetate lansate de către Parlament și Ombudsmanul European pentru crearea unui sistem comun de drept administrativ care să reglementeze administrația europeană;

| 84. | ia act de faptul că Tratatul de la Lisabona permite includerea Fondului European de Dezvoltare în bugetul Uniunii, ceea ce va întări legitimitatea democratică a unei părți importante a politicii UE în domeniul dezvoltării; solicită Consiliului și Comisiei să ia măsurile necesare privind bugetul Uniunii Europene cu ocazia revizuirii intermediare din 2008/2009; |
| --- | --- |

84.

ia act de faptul că Tratatul de la Lisabona permite includerea Fondului European de Dezvoltare în bugetul Uniunii, ceea ce va întări legitimitatea democratică a unei părți importante a politicii UE în domeniul dezvoltării; solicită Consiliului și Comisiei să ia măsurile necesare privind bugetul Uniunii Europene cu ocazia revizuirii intermediare din 2008/2009;

| 85. | recomandă reexaminarea urgentă și consolidarea poziției Uniunii în cadrul organizațiilor internaționale, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și după ce Uniunea va succede Comunităților Europene; |
| --- | --- |

85.

recomandă reexaminarea urgentă și consolidarea poziției Uniunii în cadrul organizațiilor internaționale, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și după ce Uniunea va succede Comunităților Europene;

| 86. | solicită Consiliului și Comisiei să ajungă la un acord cu Parlamentul cu privire la o strategie menită să asigure coerența între legislația adoptată, pe de-o parte și, pe de altă parte Carta drepturilor fundamentale, precum și normele cuprinse în ratatele privind politicile, cum ar fi prevenirea discriminării, protejarea solicitanților de azil, sporirea transparenței, protecția datelor, drepturile minorităților și drepturile victimelor și ale suspecților; |
| --- | --- |

86.

solicită Consiliului și Comisiei să ajungă la un acord cu Parlamentul cu privire la o strategie menită să asigure coerența între legislația adoptată, pe de-o parte și, pe de altă parte Carta drepturilor fundamentale, precum și normele cuprinse în ratatele privind politicile, cum ar fi prevenirea discriminării, protejarea solicitanților de azil, sporirea transparenței, protecția datelor, drepturile minorităților și drepturile victimelor și ale suspecților;

| 87. | solicită Consiliului și Comisiei să contribuie la îmbunătățirea relațiilor între autoritățile europene și autoritățile naționale, îndeosebi în domeniile legislativ și judiciar; |
| --- | --- |

87.

solicită Consiliului și Comisiei să contribuie la îmbunătățirea relațiilor între autoritățile europene și autoritățile naționale, îndeosebi în domeniile legislativ și judiciar;

| 88. | solicită Consiliului și Comisiei să prevadă elaborarea unei politici comune eficiente în domeniul energiei, cu obiectivul de a coordona într-un mod eficient piețele energiei din statele membre UE și de a dezvolta aceste piețe, integrând totodată aspectele externe care vizează sursele și rutele de aprovizionare cu energie; |
| --- | --- |

88.

solicită Consiliului și Comisiei să prevadă elaborarea unei politici comune eficiente în domeniul energiei, cu obiectivul de a coordona într-un mod eficient piețele energiei din statele membre UE și de a dezvolta aceste piețe, integrând totodată aspectele externe care vizează sursele și rutele de aprovizionare cu energie;

| 89. | invită Consiliul să lanseze, împreună cu Parlamentul, o analiză a modului în care ar trebui aplicate dispozițiile articolului 127 alineatul (6) din TFUE, care permit Consiliului să încredințeze BCE sarcini specifice „privind politicile în domeniul supravegherii prudențiale a instituțiilor de credit și al altor instituții financiare, cu excepția întreprinderilor de asigurări”; |
| --- | --- |

89.

invită Consiliul să lanseze, împreună cu Parlamentul, o analiză a modului în care ar trebui aplicate dispozițiile articolului 127 alineatul (6) din TFUE, care permit Consiliului să încredințeze BCE sarcini specifice „privind politicile în domeniul supravegherii prudențiale a instituțiilor de credit și al altor instituții financiare, cu excepția întreprinderilor de asigurări”;

| 90. | se angajează să-și adapteze organizarea internă în vederea optimizării și raționalizării exercitării noilor competențe conferite de către tratat; |
| --- | --- |

90.

se angajează să-și adapteze organizarea internă în vederea optimizării și raționalizării exercitării noilor competențe conferite de către tratat;

*

* *

| 91. | Încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

91.

Încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 125 E, 22.5.2008, p. 215.

(2)  JO C 175 E, 10.7.2008, p. 347.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0055.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0374.

(5)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0387.

(6)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0389.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/46

---

Joi, 7 mai 2009Aspectele financiare ale Tratatului de la Lisabona

P6_TA(2009)0374

Rezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la aspectele financiare ale Tratatului de la Lisabona (2008/2054(INI))

2010/C 212 E/09

Parlamentul European,

având în vedere Tratatul de la Lisabona de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului de instituire a Comunității Europene, semnat la 13 decembrie 2007 („Tratatul de la Lisabona”),

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul de instituire a Comunității Europene, modificat prin Actul Unic European și prin Tratatele de la Maastricht, Amsterdam și Nisa,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1),

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2003 privind reforma procedurii bugetare: opțiuni posibile în perspectiva revizuirii tratatelor (2),

având în vedere Rezoluția sa din 29 martie 2007 privind viitorul resurselor proprii ale Uniunii Europene (3),

având în vedere Rezoluția sa din 8 iunie 2005 privind provocările politice și mijloacele bugetare ale Uniunii extinse 2007-2013 (4),

având în vedere concluziile Consiliului European din 11-12 decembrie 2008 privind demersul de reluare a lucrărilor referitoare la Tratatul de la Lisabona,

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete, precum și avizul Comisiei pentru afaceri externe și al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6-0183/2009),

| A. | întrucât Tratatul de la Lisabona introduce modificări profunde în materie de finanțe ale Uniunii, în special în ceea ce privește relațiile interinstituționale și procedurile decizionale; |
| --- | --- |

A.

întrucât Tratatul de la Lisabona introduce modificări profunde în materie de finanțe ale Uniunii, în special în ceea ce privește relațiile interinstituționale și procedurile decizionale;

| B. | întrucât acesta stabilește o ierarhie precisă între actele fundamentale ale activității financiare și bugetare a Uniunii, contribuind astfel la clarificarea necesară a sistemului decizional; |
| --- | --- |

B.

întrucât acesta stabilește o ierarhie precisă între actele fundamentale ale activității financiare și bugetare a Uniunii, contribuind astfel la clarificarea necesară a sistemului decizional;

| C. | întrucât cadrul financiar multianual (CFM), care reprezintă programarea pe mai mulți ani a cheltuielilor ce traduc în termeni financiari prioritățile politice ale Uniunii și care limitează cheltuielile Uniunii pe o perioadă determinată, devine, în Tratatul de la Lisabona, un act obligatoriu din punct de vedere juridic, care are ca fundament un nou temei juridic specific pentru adoptarea regulamentului prin care se stabilește CFM; |
| --- | --- |

C.

întrucât cadrul financiar multianual (CFM), care reprezintă programarea pe mai mulți ani a cheltuielilor ce traduc în termeni financiari prioritățile politice ale Uniunii și care limitează cheltuielile Uniunii pe o perioadă determinată, devine, în Tratatul de la Lisabona, un act obligatoriu din punct de vedere juridic, care are ca fundament un nou temei juridic specific pentru adoptarea regulamentului prin care se stabilește CFM;

| D. | întrucât lipsa de simultaneitate între CFM-uri, pe de o parte, și mandatele Parlamentului European și Comisiei, pe de altă parte, au contribuit până acum la privarea parțială a Parlamentului de competențele sale în domeniul bugetar, deoarece acesta este deseori constrâns să respecte un cadru financiar negociat și adoptat în timpul legislaturii precedente; |
| --- | --- |

D.

întrucât lipsa de simultaneitate între CFM-uri, pe de o parte, și mandatele Parlamentului European și Comisiei, pe de altă parte, au contribuit până acum la privarea parțială a Parlamentului de competențele sale în domeniul bugetar, deoarece acesta este deseori constrâns să respecte un cadru financiar negociat și adoptat în timpul legislaturii precedente;

| E. | întrucât, în cazul în care nu este operată nicio modificare calendaristică, este posibil ca în anumite legislaturi Parlamentul să nu poată lua decizii bugetare fundamentale, deoarece cadrul financiar adoptat în legislatura anterioară acoperă toată durata noului mandat în cauză; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în cazul în care nu este operată nicio modificare calendaristică, este posibil ca în anumite legislaturi Parlamentul să nu poată lua decizii bugetare fundamentale, deoarece cadrul financiar adoptat în legislatura anterioară acoperă toată durata noului mandat în cauză;

| F. | întrucât marjele actuale reduse care sunt disponibile în cadrul fiecărei rubrici, precum și numărul redus de mecanisme de flexibilitate îngreunează reacția adecvată a Uniunii la elemente politice neprevăzute și riscă să videze procedura bugetară anuală de substanța sa; |
| --- | --- |

F.

întrucât marjele actuale reduse care sunt disponibile în cadrul fiecărei rubrici, precum și numărul redus de mecanisme de flexibilitate îngreunează reacția adecvată a Uniunii la elemente politice neprevăzute și riscă să videze procedura bugetară anuală de substanța sa;

| G. | întrucât intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona impune ca instituțiile responsabile cu deciziile financiare și bugetare ale Uniunii să ajungă la un acord privind tranziția optimă către noile acte juridice și noile proceduri de decizie; |
| --- | --- |

G.

întrucât intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona impune ca instituțiile responsabile cu deciziile financiare și bugetare ale Uniunii să ajungă la un acord privind tranziția optimă către noile acte juridice și noile proceduri de decizie;

| H. | întrucât, în interesul bunei funcționări a Uniunii Economice și Monetare, bugetul UE trebuie luat în considerare în coordonarea strategiilor bugetare ale statelor membre; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în interesul bunei funcționări a Uniunii Economice și Monetare, bugetul UE trebuie luat în considerare în coordonarea strategiilor bugetare ale statelor membre;

| I. | întrucât Consiliul European din 11 și 12 decembrie 2008 a reafirmat necesitatea Tratatului de la Lisabona pentru ca Uniunea extinsă să funcționeze mai eficace, mai democratic și mai efectiv, inclusiv pe scena internațională, și a definit un demers și garanții juridice ca răspuns la preocupările exprimate de alegătorii irlandezi pentru ca tratatul să poată intra în vigoare înainte de sfârșitul anului 2009, respectând scopurile și obiectivele tratatului, |
| --- | --- |

I.

întrucât Consiliul European din 11 și 12 decembrie 2008 a reafirmat necesitatea Tratatului de la Lisabona pentru ca Uniunea extinsă să funcționeze mai eficace, mai democratic și mai efectiv, inclusiv pe scena internațională, și a definit un demers și garanții juridice ca răspuns la preocupările exprimate de alegătorii irlandezi pentru ca tratatul să poată intra în vigoare înainte de sfârșitul anului 2009, respectând scopurile și obiectivele tratatului,

Context global

| 1. | salută progresele realizate de Tratatul de la Lisabona în ceea ce privește controlul democratic și transparența finanțelor Uniunii; semnalează necesitatea consolidării și adaptării unor mecanisme de concertare interinstituțională și a unor metode de cooperare internă, astfel încât Parlamentul să-și poată utiliza pe deplin noile puteri; |
| --- | --- |

1.

salută progresele realizate de Tratatul de la Lisabona în ceea ce privește controlul democratic și transparența finanțelor Uniunii; semnalează necesitatea consolidării și adaptării unor mecanisme de concertare interinstituțională și a unor metode de cooperare internă, astfel încât Parlamentul să-și poată utiliza pe deplin noile puteri;

Resurse proprii

| 2. | regretă faptul că, în ceea ce privește resursele proprii ale Uniunii, statele membre nu au profitat de ocazia de a implementa un sistem de resurse proprii veritabile ale Uniunii, mai echitabil, mai transparent, mai inteligibil pentru cetățeni și supus unui proces decizional mai democratic; |
| --- | --- |

2.

regretă faptul că, în ceea ce privește resursele proprii ale Uniunii, statele membre nu au profitat de ocazia de a implementa un sistem de resurse proprii veritabile ale Uniunii, mai echitabil, mai transparent, mai inteligibil pentru cetățeni și supus unui proces decizional mai democratic;

| 3. | regretă, în special, faptul că nu a fost realizat niciun progres în vederea asocierii Parlamentului la procesul de definire a limitelor și tipului de resurse proprii de care dispune Uniunea; reamintește faptul că este menținută separația dintre decizia privind veniturile și decizia privind cheltuielile; |
| --- | --- |

3.

regretă, în special, faptul că nu a fost realizat niciun progres în vederea asocierii Parlamentului la procesul de definire a limitelor și tipului de resurse proprii de care dispune Uniunea; reamintește faptul că este menținută separația dintre decizia privind veniturile și decizia privind cheltuielile;

| 4. | salută, în schimb, eforturile realizate în ceea ce privește posibilitatea de adoptare a măsurilor de executare a deciziei privind resursele proprii printr-o procedură legislativă specială, conform căreia Consiliul nu decide, cu majoritate calificată, decât după aprobarea Parlamentului; |
| --- | --- |

4.

salută, în schimb, eforturile realizate în ceea ce privește posibilitatea de adoptare a măsurilor de executare a deciziei privind resursele proprii printr-o procedură legislativă specială, conform căreia Consiliul nu decide, cu majoritate calificată, decât după aprobarea Parlamentului;

| 5. | solicită Consiliului să utilizeze la maximum această modalitate, pentru a conferi suplețe procedurii de decizie; |
| --- | --- |

5.

solicită Consiliului să utilizeze la maximum această modalitate, pentru a conferi suplețe procedurii de decizie;

Cadrul financiar multianual

| 6. | salută formalizarea CFM în cadrul Tratatului de la Lisabona, care devine un act obligatoriu din punct de vedere juridic; reamintește faptul că CFM stabilește programarea cheltuielilor Uniunii și limitează cheltuielile Uniunii pe o perioadă determinată, contribuind la consolidarea disciplinei bugetare; |
| --- | --- |

6.

salută formalizarea CFM în cadrul Tratatului de la Lisabona, care devine un act obligatoriu din punct de vedere juridic; reamintește faptul că CFM stabilește programarea cheltuielilor Uniunii și limitează cheltuielile Uniunii pe o perioadă determinată, contribuind la consolidarea disciplinei bugetare;

| 7. | salută faptul că regulamentul de stabilire a CFM va trebui aprobat atât de Consiliu, cât și de Parlament, printr-o procedură specială; |
| --- | --- |

7.

salută faptul că regulamentul de stabilire a CFM va trebui aprobat atât de Consiliu, cât și de Parlament, printr-o procedură specială;

| 8. | regretă, cu toate acestea, faptul că Tratatul de la Lisabona a menținut cerința privind decizia prin unanimitate în cadrul Consiliului pentru adoptarea CFM, contribuind la complicarea procesului decizional și facilitând o negociere de tipul „celui mai mic numitor comun”; îndeamnă, prin urmare, Consiliul European să utilizeze, cât de curând posibil, clauza care îi permite, printr-o decizie adoptată cu unanimitate, să folosească votul cu majoritate calificată pentru adoptarea CFM; |
| --- | --- |

8.

regretă, cu toate acestea, faptul că Tratatul de la Lisabona a menținut cerința privind decizia prin unanimitate în cadrul Consiliului pentru adoptarea CFM, contribuind la complicarea procesului decizional și facilitând o negociere de tipul „celui mai mic numitor comun”; îndeamnă, prin urmare, Consiliul European să utilizeze, cât de curând posibil, clauza care îi permite, printr-o decizie adoptată cu unanimitate, să folosească votul cu majoritate calificată pentru adoptarea CFM;

| 9. | regretă, în egală măsură, faptul că, în cadrul noii proceduri, Parlamentul nu are decât un drept de aprobare, și nu o adevărată putere de codecizie; insistă, cu toate acestea, asupra faptului că Tratatul de la Lisabona prevede că instituțiile trebuie să ia toate măsurile necesare încă de la începutul procedurii, pentru a garanta succesul final al acesteia; invită, prin urmare, Consiliul să fie disponibil de la începutul procedurii, pentru a construi un dialog politic structurat cu Parlamentul, astfel încât prioritățile acestuia să fie luate pe deplin în considerare; |
| --- | --- |

9.

regretă, în egală măsură, faptul că, în cadrul noii proceduri, Parlamentul nu are decât un drept de aprobare, și nu o adevărată putere de codecizie; insistă, cu toate acestea, asupra faptului că Tratatul de la Lisabona prevede că instituțiile trebuie să ia toate măsurile necesare încă de la începutul procedurii, pentru a garanta succesul final al acesteia; invită, prin urmare, Consiliul să fie disponibil de la începutul procedurii, pentru a construi un dialog politic structurat cu Parlamentul, astfel încât prioritățile acestuia să fie luate pe deplin în considerare;

| 10. | constată că Tratatul de la Lisabona indică faptul că CFM stabilește nu numai „valorile plafoanelor anuale ale alocărilor pentru angajamente pe categorii de cheltuieli și ale plafonului anual de credite pentru plăți”, ci și „orice alte dispoziții utile bunei desfășurări a procedurii bugetare anuale” (5); |
| --- | --- |

10.

constată că Tratatul de la Lisabona indică faptul că CFM stabilește nu numai „valorile plafoanelor anuale ale alocărilor pentru angajamente pe categorii de cheltuieli și ale plafonului anual de credite pentru plăți”, ci și „orice alte dispoziții utile bunei desfășurări a procedurii bugetare anuale” (5);

Durata CFM

| 11. | salută faptul că Tratatul de la Lisabona prevede posibilitatea unei programări financiare pe cinci ani, astfel încât, în măsura în care adaptările necesare sunt realizate, CFM să poată coincide, în măsura posibilului, cu mandatele Parlamentului și Comisiei, ceea ce ar fi conform logicii democratice; subliniază că ar putea fi necesare măsuri distincte pentru a răspunde nevoilor unor politici specifice, pentru care este nevoie de perioade mai lungi de programare financiară; |
| --- | --- |

11.

salută faptul că Tratatul de la Lisabona prevede posibilitatea unei programări financiare pe cinci ani, astfel încât, în măsura în care adaptările necesare sunt realizate, CFM să poată coincide, în măsura posibilului, cu mandatele Parlamentului și Comisiei, ceea ce ar fi conform logicii democratice; subliniază că ar putea fi necesare măsuri distincte pentru a răspunde nevoilor unor politici specifice, pentru care este nevoie de perioade mai lungi de programare financiară;

| 12. | susține, prin urmare, trecerea la un CFM de cinci ani, dar observă că s-ar putea dovedi dificilă realizarea unei coincidențe perfecte între CFM, mandatul Parlamentului European și cel al Comisiei, în contexul în care poate fi nevoie de o perioadă de negociere de cel puțin un an, astfel încât să se permită fiecărui Parlament nou ales și fiecărei noi Comisii să ia deciziile politico-financiare fundamentale pe durata mandatelor lor; |
| --- | --- |

12.

susține, prin urmare, trecerea la un CFM de cinci ani, dar observă că s-ar putea dovedi dificilă realizarea unei coincidențe perfecte între CFM, mandatul Parlamentului European și cel al Comisiei, în contexul în care poate fi nevoie de o perioadă de negociere de cel puțin un an, astfel încât să se permită fiecărui Parlament nou ales și fiecărei noi Comisii să ia deciziile politico-financiare fundamentale pe durata mandatelor lor;

| 13. | consideră drept foarte pozitivă integrarea CFM într-o logică globală de programare strategică interinstituțională - noțiune consolidată, de altfel, în Tratatul de la Lisabona - astfel cum este sugerat în raportul Comisiei pentru afaceri constituționale privind echilibrul instituțional (6); |
| --- | --- |

13.

consideră drept foarte pozitivă integrarea CFM într-o logică globală de programare strategică interinstituțională - noțiune consolidată, de altfel, în Tratatul de la Lisabona - astfel cum este sugerat în raportul Comisiei pentru afaceri constituționale privind echilibrul instituțional (6);

| 14. | susține propunerea formulată în acest raport, potrivit căreia noul colegiu al comisarilor, cu ocazia prezentării „programului pentru legislatură”, trebuie să formuleze propuneri privind orientările cadrului financiar pe care le consideră necesare îndeplinirii priorităților politice ale mandatului său, priorități ce urmează a fi dezvoltate cu ajutorul propunerilor sale din cadrul CFM, odată ce s-a ajuns la un acord interinstituțional cu privire la programul legislaturii; |
| --- | --- |

14.

susține propunerea formulată în acest raport, potrivit căreia noul colegiu al comisarilor, cu ocazia prezentării „programului pentru legislatură”, trebuie să formuleze propuneri privind orientările cadrului financiar pe care le consideră necesare îndeplinirii priorităților politice ale mandatului său, priorități ce urmează a fi dezvoltate cu ajutorul propunerilor sale din cadrul CFM, odată ce s-a ajuns la un acord interinstituțional cu privire la programul legislaturii;

| 15. | consideră, în plus, că, în timpul dezbaterilor în ședință plenară și al audierilor în fața comisiilor parlamentare, candidatul la președinția Comisiei ar trebui deja să fie în măsură să furnizeze indicații privind consecințele financiare previzibile ale obiectivelor politice preconizate de noua Comisie; |
| --- | --- |

15.

consideră, în plus, că, în timpul dezbaterilor în ședință plenară și al audierilor în fața comisiilor parlamentare, candidatul la președinția Comisiei ar trebui deja să fie în măsură să furnizeze indicații privind consecințele financiare previzibile ale obiectivelor politice preconizate de noua Comisie;

| 16. | subliniază faptul că tranziția către un sistem de programare financiară de cinci ani, astfel cum se menționează mai sus, ar putea implica prelungirea și adaptarea CFM actual până în 2016 inclusiv, astfel încât următorul CFM de cinci ani să intre în vigoare cel mai târziu la începutul anului 2017 (7); recomandă ca negocierile referitoare la viitorul CFM să fie, oricare ar fi situația, încheiate înainte de încheierea primului trimestru 2016, astfel încât procedura bugetară pentru 2017 să poată fi realizată ținând deja cont de parametrii cadrului ce va fi în vigoare în 2017; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că tranziția către un sistem de programare financiară de cinci ani, astfel cum se menționează mai sus, ar putea implica prelungirea și adaptarea CFM actual până în 2016 inclusiv, astfel încât următorul CFM de cinci ani să intre în vigoare cel mai târziu la începutul anului 2017 (7); recomandă ca negocierile referitoare la viitorul CFM să fie, oricare ar fi situația, încheiate înainte de încheierea primului trimestru 2016, astfel încât procedura bugetară pentru 2017 să poată fi realizată ținând deja cont de parametrii cadrului ce va fi în vigoare în 2017;

| 17. | subliniază că negocierile ar trebui realizate astfel încât să se permită instituțiilor să preconizeze intrarea în vigoare a unui nou CFM începând din 2016; |
| --- | --- |

17.

subliniază că negocierile ar trebui realizate astfel încât să se permită instituțiilor să preconizeze intrarea în vigoare a unui nou CFM începând din 2016;

| 18. | consideră că prelungirea și adaptarea CFM actual ar trebui luate în considerare cu ocazia viitoarei revizuiri la jumătatea perioadei în 2010; |
| --- | --- |

18.

consideră că prelungirea și adaptarea CFM actual ar trebui luate în considerare cu ocazia viitoarei revizuiri la jumătatea perioadei în 2010;

Flexibilitatea

| 19. | subliniază faptul că, prin caracterul său obligatoriu din punct de vedere juridic, CFM necesită, mai mult decât oricând, o flexibilitate sporită, astfel încât să permită Uniunii să răspundă în mod suficient de flexibil și eficace la provocările neprevăzute, atât în interiorul, cât și în exteriorul Uniunii; |
| --- | --- |

19.

subliniază faptul că, prin caracterul său obligatoriu din punct de vedere juridic, CFM necesită, mai mult decât oricând, o flexibilitate sporită, astfel încât să permită Uniunii să răspundă în mod suficient de flexibil și eficace la provocările neprevăzute, atât în interiorul, cât și în exteriorul Uniunii;

| 20. | atrage atenția asupra faptului că Tratatul de la Lisabona prevede prelungirea plafoanelor și a celorlalte dispoziții din CFM corespunzatoare ultimului an în curs, în cazul în care noul CFM nu a putut fi adoptat înaintea expirării CFM precedent; consideră că acest lucru reprezintă un argument în plus în favoarea unei flexibilități sporite; |
| --- | --- |

20.

atrage atenția asupra faptului că Tratatul de la Lisabona prevede prelungirea plafoanelor și a celorlalte dispoziții din CFM corespunzatoare ultimului an în curs, în cazul în care noul CFM nu a putut fi adoptat înaintea expirării CFM precedent; consideră că acest lucru reprezintă un argument în plus în favoarea unei flexibilități sporite;

| 21. | insistă, în acest sens, asupra importanței consolidării mecanismelor de flexibilitate operate în cadrul fiecărei rubrici și între diferitele rubrici, pe de o parte, și prin intermediul unor instrumente de flexibilitate specializate și mobilizabile în afara marjelor, pe de altă parte; |
| --- | --- |

21.

insistă, în acest sens, asupra importanței consolidării mecanismelor de flexibilitate operate în cadrul fiecărei rubrici și între diferitele rubrici, pe de o parte, și prin intermediul unor instrumente de flexibilitate specializate și mobilizabile în afara marjelor, pe de altă parte;

| 22. | reamintește faptul că Comisia pentru bugete va trebui să se pronunțe asupra acestor chestiuni cu ocazia adoptării raportului său privind revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar 2007-2013; |
| --- | --- |

22.

reamintește faptul că Comisia pentru bugete va trebui să se pronunțe asupra acestor chestiuni cu ocazia adoptării raportului său privind revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar 2007-2013;

Tranziția de la acordul interinstituțional la CFM

| 23. | reamintește necesitatea de a se ajunge, în timp util, înaintea intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, la un acord între instituții cu privire la modalitatea de a realiza tranziția de la actualul acord interinstituțional la un CFM care să facă parte dintr-un act legislativ, astfel cum se prevede prin Tratatul de la Lisabona; reamintește că este necesară o perioadă de opt săptămâni pentru examinarea proiectelor de acte legislative de către parlamentele naționale; |
| --- | --- |

23.

reamintește necesitatea de a se ajunge, în timp util, înaintea intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, la un acord între instituții cu privire la modalitatea de a realiza tranziția de la actualul acord interinstituțional la un CFM care să facă parte dintr-un act legislativ, astfel cum se prevede prin Tratatul de la Lisabona; reamintește că este necesară o perioadă de opt săptămâni pentru examinarea proiectelor de acte legislative de către parlamentele naționale;

| 24. | consideră, în acest sens, că va trebui să se ajungă la un nou acord cu privire la acele dispoziții cuprinse în prezent în acordul interinstituțional și care ar trebui transferate spre CFM, cu privire la dispozițiile care ar trebui încorporate în viitorul regulament financiarprecum și cu privire la dispozițiile care ar putea justifica, atunci când este cazul, menținerea unui acord interinstituțional - la care se pot adăuga, eventual, noi dispoziții - privind cooperarea bugetară; reamintește faptul că acest proces de distribuire a dispozițiilor din cadrul acordului interinstituțional actual ar trebui să aibă loc ținându-se cont de criteriile enumerate chiar în Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

24.

consideră, în acest sens, că va trebui să se ajungă la un nou acord cu privire la acele dispoziții cuprinse în prezent în acordul interinstituțional și care ar trebui transferate spre CFM, cu privire la dispozițiile care ar trebui încorporate în viitorul regulament financiarprecum și cu privire la dispozițiile care ar putea justifica, atunci când este cazul, menținerea unui acord interinstituțional - la care se pot adăuga, eventual, noi dispoziții - privind cooperarea bugetară; reamintește faptul că acest proces de distribuire a dispozițiilor din cadrul acordului interinstituțional actual ar trebui să aibă loc ținându-se cont de criteriile enumerate chiar în Tratatul de la Lisabona;

Procedura bugetară anuală

| 25. | salută eliminarea distincției dintre cheltuielile obligatorii (CO) și cheltuielile neobligatorii (CNO), care are drept corolar dreptul Parlamentului de a decide pe poziție de egalitate cu Consiliul asupra ansamblului cheltuielilor Uniunii; |
| --- | --- |

25.

salută eliminarea distincției dintre cheltuielile obligatorii (CO) și cheltuielile neobligatorii (CNO), care are drept corolar dreptul Parlamentului de a decide pe poziție de egalitate cu Consiliul asupra ansamblului cheltuielilor Uniunii;

| 26. | subliniază că eliminarea distincției dintre CO și CNO nu intră în contradicție cu obligația pe care o are Uniunea de a-și respecta angajamentele financiare și salută faptul că Tratatul de la Lisabona recunoaște faptul că Parlamentul European, Consiliul și Comisia sunt cele care „asigură disponibilitatea mijloacelor financiare care permit Uniunii să își îndeplinească obligațiile juridice față de terți” (8); |
| --- | --- |

26.

subliniază că eliminarea distincției dintre CO și CNO nu intră în contradicție cu obligația pe care o are Uniunea de a-și respecta angajamentele financiare și salută faptul că Tratatul de la Lisabona recunoaște faptul că Parlamentul European, Consiliul și Comisia sunt cele care „asigură disponibilitatea mijloacelor financiare care permit Uniunii să își îndeplinească obligațiile juridice față de terți” (8);

| 27. | observă că modificările din procedura anuală ar trebui să ducă la simplificarea acesteia, prin instituirea unei lecturi unice pentru fiecare instituție și prin implementarea unor dispozitive menite să faciliteze acordul între cele două componente ale autorității bugetare; subliniază că aceste modificări ar trebui să reducă birocrația; |
| --- | --- |

27.

observă că modificările din procedura anuală ar trebui să ducă la simplificarea acesteia, prin instituirea unei lecturi unice pentru fiecare instituție și prin implementarea unor dispozitive menite să faciliteze acordul între cele două componente ale autorității bugetare; subliniază că aceste modificări ar trebui să reducă birocrația;

Rolul Comisiei

| 28. | subliniază consolidarea rolului conferit Comisiei, care dobândește dreptul de inițiativă în domeniul bugetar și își poate modifica proiectul de buget până în momentul convocării Comitetului de conciliere; |
| --- | --- |

28.

subliniază consolidarea rolului conferit Comisiei, care dobândește dreptul de inițiativă în domeniul bugetar și își poate modifica proiectul de buget până în momentul convocării Comitetului de conciliere;

| 29. | salută faptul că tratatul recunoaște, de asemenea, rolul Comisiei de a lua toate inițiativele necesare pentru a apropia pozițiile Parlamentului și Consiliului pe durata lucrărilor Comitetului de conciliere, invitând-o astfel să își asume pe deplin rolul de mediator între Parlament și Consiliu în vederea obținerii unui acord; |
| --- | --- |

29.

salută faptul că tratatul recunoaște, de asemenea, rolul Comisiei de a lua toate inițiativele necesare pentru a apropia pozițiile Parlamentului și Consiliului pe durata lucrărilor Comitetului de conciliere, invitând-o astfel să își asume pe deplin rolul de mediator între Parlament și Consiliu în vederea obținerii unui acord;

O logică total nouă

| 30. | atrage atenția asupra faptului că noua procedură nu prevede decât o lectură unică a proiectului de buget de către fiecare instituție; subliniază faptul că noua procedură și lectura sa unică nu mai permit de facto instituțiilor să își corecteze poziția într-o a doua lectură, astfel cum putea fi cazul înainte; este, prin urmare, convins de faptul că această procedură va impune Parlamentului să își ajusteze prioritățile politice într-un stadiu incipient și să-și adapteze în mod adecvat abordarea și organizarea operațională menite să asigure îndeplinirea tuturor obiectivelor fixate; |
| --- | --- |

30.

atrage atenția asupra faptului că noua procedură nu prevede decât o lectură unică a proiectului de buget de către fiecare instituție; subliniază faptul că noua procedură și lectura sa unică nu mai permit de facto instituțiilor să își corecteze poziția într-o a doua lectură, astfel cum putea fi cazul înainte; este, prin urmare, convins de faptul că această procedură va impune Parlamentului să își ajusteze prioritățile politice într-un stadiu incipient și să-și adapteze în mod adecvat abordarea și organizarea operațională menite să asigure îndeplinirea tuturor obiectivelor fixate;

| 31. | reamintește faptul că această lectură trebuie să fie folosită pentru a susține prioritățile politice ale Parlamentului, dar și pentru a-i permită acestuia să ajungă la un acord cu Consiliul până la momentul la care Comitetul de conciliere își va fi încheiat activitatea (sau să îi permită Parlamentului să își voteze din nou amendamentele cu o largă majoritate, în cazul aprobării de către Parlament și respingerii de către Consiliu a textului rezultat în urma Comitetului de conciliere); |
| --- | --- |

31.

reamintește faptul că această lectură trebuie să fie folosită pentru a susține prioritățile politice ale Parlamentului, dar și pentru a-i permită acestuia să ajungă la un acord cu Consiliul până la momentul la care Comitetul de conciliere își va fi încheiat activitatea (sau să îi permită Parlamentului să își voteze din nou amendamentele cu o largă majoritate, în cazul aprobării de către Parlament și respingerii de către Consiliu a textului rezultat în urma Comitetului de conciliere);

| 32. | insistă, în acest context, asupra importanței menținerii unui calendar pragmatic, similar celui actual, solicitând, în același timp, punerea în aplicare neîntârziată a mecanismelor de concertare; reamintește, de altfel, faptul că introducerea unor mecanisme informale de dialog între instituții este crucială pentru facilitarea acordului înainte de începutul procedurii, iar apoi pe toată durata acesteia; |
| --- | --- |

32.

insistă, în acest context, asupra importanței menținerii unui calendar pragmatic, similar celui actual, solicitând, în același timp, punerea în aplicare neîntârziată a mecanismelor de concertare; reamintește, de altfel, faptul că introducerea unor mecanisme informale de dialog între instituții este crucială pentru facilitarea acordului înainte de începutul procedurii, iar apoi pe toată durata acesteia;

| 33. | este convins că Tratatul de la Lisabona va consolida competențele Parlamentului cu condiția ca acesta să elaboreze mijloace de gestionare eficace a unui calendar mai strâns și a nevoii de anticipare sporită induse de noua procedură; |
| --- | --- |

33.

este convins că Tratatul de la Lisabona va consolida competențele Parlamentului cu condiția ca acesta să elaboreze mijloace de gestionare eficace a unui calendar mai strâns și a nevoii de anticipare sporită induse de noua procedură;

| 34. | consideră că, în viitor, rezoluția Parlamentului adoptată înaintea primei reuniuni de conciliere va avea o importanță sporită, întrucât îi va permite Parlamentului să își prezinte oficial prioritățile bugetare pentru următorul exercițiu financiar, fără a fi condiționat de considerații de ordin tactic ce derivă din poziția Consiliului privind proiectul de buget; consideră că respectiva rezoluție va permite și altor instituții să discearnă în mod clar prioritățile Parlamentului înainte de negocierile interinstituționale; în plus, consideră că aceasta va oferi, de asemenea, Parlamentului posibilitatea de a elabora o serie de orientări inițiale privind proiectele pilot și acțiunile pregătitoare; |
| --- | --- |

34.

consideră că, în viitor, rezoluția Parlamentului adoptată înaintea primei reuniuni de conciliere va avea o importanță sporită, întrucât îi va permite Parlamentului să își prezinte oficial prioritățile bugetare pentru următorul exercițiu financiar, fără a fi condiționat de considerații de ordin tactic ce derivă din poziția Consiliului privind proiectul de buget; consideră că respectiva rezoluție va permite și altor instituții să discearnă în mod clar prioritățile Parlamentului înainte de negocierile interinstituționale; în plus, consideră că aceasta va oferi, de asemenea, Parlamentului posibilitatea de a elabora o serie de orientări inițiale privind proiectele pilot și acțiunile pregătitoare;

| 35. | reamintește faptul că aceste priorități îi vor fi, de asemenea, foarte utile Parlamentului în calitate de linii directoare în lectura proiectului de buget, dar și ca mandat al delegației sale la negocierile din cadrul Comitetului de conciliere; |
| --- | --- |

35.

reamintește faptul că aceste priorități îi vor fi, de asemenea, foarte utile Parlamentului în calitate de linii directoare în lectura proiectului de buget, dar și ca mandat al delegației sale la negocierile din cadrul Comitetului de conciliere;

| 36. | insistă asupra importanței organizării unui dialog tripartit în luna iulie a fiecărui an, pentru a permite fiecărei instituții să aibă indicații clare cu privire la prioritățile celorlalte părți, iar Parlamentului să facă cunoscut celorlalte instituții conținutul rezoluției privind proiectul de buget care urmează să fie adoptată în luna iulie; |
| --- | --- |

36.

insistă asupra importanței organizării unui dialog tripartit în luna iulie a fiecărui an, pentru a permite fiecărei instituții să aibă indicații clare cu privire la prioritățile celorlalte părți, iar Parlamentului să facă cunoscut celorlalte instituții conținutul rezoluției privind proiectul de buget care urmează să fie adoptată în luna iulie;

| 37. | subliniază utilitatea politică a implementării unui dialog aprofundat cu comisiile omologe ale parlamentelor naționale - în condițiile respectării competențelor fiecăreia - cu privire la proiectul de buget și la prioritățile Parlamentului aferente procedurii bugetare anuale; |
| --- | --- |

37.

subliniază utilitatea politică a implementării unui dialog aprofundat cu comisiile omologe ale parlamentelor naționale - în condițiile respectării competențelor fiecăreia - cu privire la proiectul de buget și la prioritățile Parlamentului aferente procedurii bugetare anuale;

Comitetul de conciliere

| 38. | subliniază importanța pe care Comitetul de conciliere o va avea în viitor, în calitate de instanță de aplanare a divergențelor politice între cele două componente ale autorității bugetare; reamintește faptul că acest comitet va fi însărcinat cu ajungerea, în termen de 21 de zile, la un acord privind un text de compromis, care va intra în vigoare dacă nu este respins de autoritatea bugetară; consideră că acestui comitet îi trebuie conferită o componență politică de cel mai înalt nivel; |
| --- | --- |

38.

subliniază importanța pe care Comitetul de conciliere o va avea în viitor, în calitate de instanță de aplanare a divergențelor politice între cele două componente ale autorității bugetare; reamintește faptul că acest comitet va fi însărcinat cu ajungerea, în termen de 21 de zile, la un acord privind un text de compromis, care va intra în vigoare dacă nu este respins de autoritatea bugetară; consideră că acestui comitet îi trebuie conferită o componență politică de cel mai înalt nivel;

| 39. | salută faptul că Tratatul de la Lisabona atribuie un rol decisiv Parlamentului la sfârșitul procedurii, subliniază, de fapt, că:






  — | textul Comitetului de conciliere („textul comun”) nu va fi considerat adoptat dacă Parlamentul este împotrivă (cu majoritatea deputaților); |
| --- | --- | --- |

39.

salută faptul că Tratatul de la Lisabona atribuie un rol decisiv Parlamentului la sfârșitul procedurii, subliniază, de fapt, că:

—

textul Comitetului de conciliere („textul comun”) nu va fi considerat adoptat dacă Parlamentul este împotrivă (cu majoritatea deputaților);

| — | în cazul în care Consiliul respinge textul comun, iar Parlamentul îl aprobă, acesta fie intră în vigoare ca atare, fie Parlamentul își poate impune amendamentele adoptate în timpul lecturii proiectului de buget, cu majoritate calificată (majoritatea deputaților plus trei cincimi din voturile exprimate); |
| --- | --- |

—

în cazul în care Consiliul respinge textul comun, iar Parlamentul îl aprobă, acesta fie intră în vigoare ca atare, fie Parlamentul își poate impune amendamentele adoptate în timpul lecturii proiectului de buget, cu majoritate calificată (majoritatea deputaților plus trei cincimi din voturile exprimate);

| 40. | subliniază că ar fi de dorit ca delegația Parlamentului la Comitetul de conciliere să fie condusă de președintele Comisiei pentru bugete și să cuprindă, dacă este cazul și fără a aduce atingere caracterului politic al numirii membrilor săi de către grupurile politice, în afara membrilor acestei comisii parlamentare, membri ai comisiilor parlamentare specializate, în cazul în care se negociază o chestiune specifică din domeniul lor politic; |
| --- | --- |

40.

subliniază că ar fi de dorit ca delegația Parlamentului la Comitetul de conciliere să fie condusă de președintele Comisiei pentru bugete și să cuprindă, dacă este cazul și fără a aduce atingere caracterului politic al numirii membrilor săi de către grupurile politice, în afara membrilor acestei comisii parlamentare, membri ai comisiilor parlamentare specializate, în cazul în care se negociază o chestiune specifică din domeniul lor politic;

| 41. | invită Consiliul să ajungă rapid la un acord cu Parlamentul asupra modului de funcționare a Comitetului de conciliere; |
| --- | --- |

41.

invită Consiliul să ajungă rapid la un acord cu Parlamentul asupra modului de funcționare a Comitetului de conciliere;

| 42. | consideră că, din punctul său de vedere, Comitetul de conciliere ar trebui să se poată reuni cel puțin de două ori, dacă acest lucru este necesar în vederea ajungerii la un acord, la cel mai înalt nivel politic, fiind necesar ca reuniunile sale să fie precedate de un dialog tripartit politic pregătitor, conform formulei tradiționale; reamintește necesitatea ca reprezentanții Consiliului să dispună la aceste reuniuni de un mandat politic de negociere; |
| --- | --- |

42.

consideră că, din punctul său de vedere, Comitetul de conciliere ar trebui să se poată reuni cel puțin de două ori, dacă acest lucru este necesar în vederea ajungerii la un acord, la cel mai înalt nivel politic, fiind necesar ca reuniunile sale să fie precedate de un dialog tripartit politic pregătitor, conform formulei tradiționale; reamintește necesitatea ca reprezentanții Consiliului să dispună la aceste reuniuni de un mandat politic de negociere;

| 43. | propune ca aceste lucrări să fie pregătite de un grup pregătitor interinstituțional, compus din raportorul general, însoțit de reprezentanții grupurilor politice, din partea Parlamentului, și reprezentantul permanent al țării care exercită președinția Uniunii, lăsând deschisă posibilitatea ca acesta să fie însoțit de reprezentanții celorlalte două președinții la nivel de troica; |
| --- | --- |

43.

propune ca aceste lucrări să fie pregătite de un grup pregătitor interinstituțional, compus din raportorul general, însoțit de reprezentanții grupurilor politice, din partea Parlamentului, și reprezentantul permanent al țării care exercită președinția Uniunii, lăsând deschisă posibilitatea ca acesta să fie însoțit de reprezentanții celorlalte două președinții la nivel de troica;

| 44. | reamintește, de asemenea, faptul că instituțiile trebuie să se pună de acord cu privire la componența secretariatului Comitetului de conciliere, din care, cel mai probabil, ar trebui să facă parte funcționari ai celor două componente ale autorității bugetare, asistați de Comisie; |
| --- | --- |

44.

reamintește, de asemenea, faptul că instituțiile trebuie să se pună de acord cu privire la componența secretariatului Comitetului de conciliere, din care, cel mai probabil, ar trebui să facă parte funcționari ai celor două componente ale autorității bugetare, asistați de Comisie;

Chestiuni agricole

| 45. | atrage atenția asupra faptului că regula potrivit căreia Comisia nu își mai poate modifica proiectul după convocarea Comitetului de conciliere nu mai permite recursul la tradiționala scrisoare rectificativă din toamnă pentru a ține cont de previziunile actualizate privind politica agricolă și implicațiile sale bugetare; consideră că, într-un astfel de caz, procedura cea mai adecvată ar fi prezentarea de către Comisie - dacă este necesar - a unui proiect de buget rectificativ specific (un „BR agricol”), odată ce au fost stabilite definitiv toate datele agricole; |
| --- | --- |

45.

atrage atenția asupra faptului că regula potrivit căreia Comisia nu își mai poate modifica proiectul după convocarea Comitetului de conciliere nu mai permite recursul la tradiționala scrisoare rectificativă din toamnă pentru a ține cont de previziunile actualizate privind politica agricolă și implicațiile sale bugetare; consideră că, într-un astfel de caz, procedura cea mai adecvată ar fi prezentarea de către Comisie - dacă este necesar - a unui proiect de buget rectificativ specific (un „BR agricol”), odată ce au fost stabilite definitiv toate datele agricole;

Relațiile cu autoritatea legislativă

| 46. | subliniază faptul că paralelismul între extinderea puterii bugetare a Parlamentului, astfel încât să cuprindă toate cheltuielile Uniunii, și cvasigeneralizarea procedurii de codecizie în domeniul legislativ necesită luarea în considerare, într-o mai mare măsură, a dimensiunii bugetare a activității legislative; consideră necesară, în acest sens, consolidarea cooperării dintre Comisia pentru bugete și comisiile sectoriale, pentru a lua în considerare în mod adecvat impactul financiar al activității legislative a Parlamentului, în special impactul asupra CFM și asupra bugetului anual; propune, în acest sens, integrarea unui membru al Comisiei pentru bugete în Comitetele de conciliere legislativă privind domeniile cu impact financiar; reamintește, în acest sens, activitatea grupului de lucru privind reforma parlamentară, în special în ceea ce privește formele specifice de cooperare între comisiile parlamentare menționate în cel de-al treilea raport intermediar; |
| --- | --- |

46.

subliniază faptul că paralelismul între extinderea puterii bugetare a Parlamentului, astfel încât să cuprindă toate cheltuielile Uniunii, și cvasigeneralizarea procedurii de codecizie în domeniul legislativ necesită luarea în considerare, într-o mai mare măsură, a dimensiunii bugetare a activității legislative; consideră necesară, în acest sens, consolidarea cooperării dintre Comisia pentru bugete și comisiile sectoriale, pentru a lua în considerare în mod adecvat impactul financiar al activității legislative a Parlamentului, în special impactul asupra CFM și asupra bugetului anual; propune, în acest sens, integrarea unui membru al Comisiei pentru bugete în Comitetele de conciliere legislativă privind domeniile cu impact financiar; reamintește, în acest sens, activitatea grupului de lucru privind reforma parlamentară, în special în ceea ce privește formele specifice de cooperare între comisiile parlamentare menționate în cel de-al treilea raport intermediar;

| 47. | reamintește, de asemenea, că Tratatul de la Lisabona extinde la nivelul tuturor instituțiilor Uniunii obligația de a asigura respectarea disciplinei bugetare; reamintește că Regulamentul de procedură al Parlamentului prevede deja o procedură specifică pentru garantarea respectării acestui principiu; consideră că această procedură trebuie să devină mai operațională și mai performantă; |
| --- | --- |

47.

reamintește, de asemenea, că Tratatul de la Lisabona extinde la nivelul tuturor instituțiilor Uniunii obligația de a asigura respectarea disciplinei bugetare; reamintește că Regulamentul de procedură al Parlamentului prevede deja o procedură specifică pentru garantarea respectării acestui principiu; consideră că această procedură trebuie să devină mai operațională și mai performantă;

Regulamentul financiar

| 48. | salută faptul că regulamentul financiar devine un regulament adoptat prin procedură legislativă comună (codecizie) de către Parlament și Consiliu, după consultarea Curții de Conturi; |
| --- | --- |

48.

salută faptul că regulamentul financiar devine un regulament adoptat prin procedură legislativă comună (codecizie) de către Parlament și Consiliu, după consultarea Curții de Conturi;

| 49. | reamintește faptul că Tratatul de la Lisabona cuprinde principalele dispoziții ce permit efectuarea distincției între dispozițiile actualului acord interinstituțional care ar trebui să se regăsească în viitorul acord interinstituțional și dispozițiile care ar trebui mai degrabă încorporate în CFM; |
| --- | --- |

49.

reamintește faptul că Tratatul de la Lisabona cuprinde principalele dispoziții ce permit efectuarea distincției între dispozițiile actualului acord interinstituțional care ar trebui să se regăsească în viitorul acord interinstituțional și dispozițiile care ar trebui mai degrabă încorporate în CFM;

| 50. | observă, cu toate acestea, că regulamentul financiar ar trebui să includă toate dispozițiile necesare definirii procedurii bugetare conform dispozițiilor din tratat (9); consideră că aceste dispoziții vor viza funcționarea Comitetului de conciliere, mecanismul de declanșare a procedurii de conciliere și, bineînțeles, actualizarea dispozițiilor regulamentului financiar direct afectate de modificările introduse prinTratatul de la Lisabona (de exemplu, abolirea distincției dintre CO și CNO, o nouă procedură de codecizie pentru transferuri etc.); |
| --- | --- |

50.

observă, cu toate acestea, că regulamentul financiar ar trebui să includă toate dispozițiile necesare definirii procedurii bugetare conform dispozițiilor din tratat (9); consideră că aceste dispoziții vor viza funcționarea Comitetului de conciliere, mecanismul de declanșare a procedurii de conciliere și, bineînțeles, actualizarea dispozițiilor regulamentului financiar direct afectate de modificările introduse prinTratatul de la Lisabona (de exemplu, abolirea distincției dintre CO și CNO, o nouă procedură de codecizie pentru transferuri etc.);

| 51. | consideră crucial faptul ca instituțiile să ajungă la un acord politic asupra acestor aspecte în timp util, astfel încât modificările necesare ale regulamentului financiar să poată fi integrate rapid conform noii proceduri, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și, dacă este cazul, să prevadă dispoziții provizorii pentru a permite continuarea în bune condiții a procedurii bugetare; |
| --- | --- |

51.

consideră crucial faptul ca instituțiile să ajungă la un acord politic asupra acestor aspecte în timp util, astfel încât modificările necesare ale regulamentului financiar să poată fi integrate rapid conform noii proceduri, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și, dacă este cazul, să prevadă dispoziții provizorii pentru a permite continuarea în bune condiții a procedurii bugetare;

| 52. | invită Comisia să prezinte în timp util o propunere menită să permită Parlamentului și Consiliului ajungerea la un acord privind aplicarea acestei distincții menționate la punctul 49 la conținutul actualului acord interinstituțional; |
| --- | --- |

52.

invită Comisia să prezinte în timp util o propunere menită să permită Parlamentului și Consiliului ajungerea la un acord privind aplicarea acestei distincții menționate la punctul 49 la conținutul actualului acord interinstituțional;

| 53. | susține că această adaptare a regulamentului financiar nu trebuie să fie în niciun caz confundată cu revizuirea trienală a acestuia, prevăzută pentru 2010; |
| --- | --- |

53.

susține că această adaptare a regulamentului financiar nu trebuie să fie în niciun caz confundată cu revizuirea trienală a acestuia, prevăzută pentru 2010;

Impactul bugetar al modificărilor instituționale și al noilor competențe ale Uniunii

| 54. | observă că intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona va avea un impact și asupra bugetului Uniunii, în ceea ce privește inovațiile introduse la nivel instituțional, în special ridicarea Consiliului European la rangul de instituție, însoțită de crearea unei președinții fixe, precum și crearea funcției de Înalt Reprezentant și a Serviciului european pentru acțiunea externă, a cărui funcție este să susțină acțiunile Înaltului Reprezentant; |
| --- | --- |

54.

observă că intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona va avea un impact și asupra bugetului Uniunii, în ceea ce privește inovațiile introduse la nivel instituțional, în special ridicarea Consiliului European la rangul de instituție, însoțită de crearea unei președinții fixe, precum și crearea funcției de Înalt Reprezentant și a Serviciului european pentru acțiunea externă, a cărui funcție este să susțină acțiunile Înaltului Reprezentant;

| 55. | își reafirmă intenția de a-și exercita pe deplin puterile în domeniul bugetar în ceea ce privește aceste inovații instituționale și subliniază importanța ajungerii la un acord politic cu Consiliul, în timp util, cu privire la finanțarea Consiliului European și în special a președinției fixe, precum și a Serviciului european pentru acțiunea externă; subliniază faptul că finanțarea acestui serviciu trebuie să rămână în totalitate sub controlul autorității bugetare; |
| --- | --- |

55.

își reafirmă intenția de a-și exercita pe deplin puterile în domeniul bugetar în ceea ce privește aceste inovații instituționale și subliniază importanța ajungerii la un acord politic cu Consiliul, în timp util, cu privire la finanțarea Consiliului European și în special a președinției fixe, precum și a Serviciului european pentru acțiunea externă; subliniază faptul că finanțarea acestui serviciu trebuie să rămână în totalitate sub controlul autorității bugetare;

| 56. | subliniază că, în cadrul PESC și al politicii de securitate și de apărare comună, Tratatul de la Lisabona prevede instituirea de noi proceduri pentru a oferi acces rapid la bugetul Uniunii și pentru a crea un fond de lansare alimentat din contribuțiile statelor membre; cu toate acestea, subliniază că toate acțiunile externe ale Uniunii ar trebui, de regulă, finanțate din creditele comunitare și, doar în mod excepțional - în caz de urgență - din contribuții care nu se încadrează în bugetul Uniunii; |
| --- | --- |

56.

subliniază că, în cadrul PESC și al politicii de securitate și de apărare comună, Tratatul de la Lisabona prevede instituirea de noi proceduri pentru a oferi acces rapid la bugetul Uniunii și pentru a crea un fond de lansare alimentat din contribuțiile statelor membre; cu toate acestea, subliniază că toate acțiunile externe ale Uniunii ar trebui, de regulă, finanțate din creditele comunitare și, doar în mod excepțional - în caz de urgență - din contribuții care nu se încadrează în bugetul Uniunii;

| 57. | constată faptul că Tratatul de la Lisabona va avea și un impact financiar, deși limitat, ca urmare a noilor competențe specifice atribuite Uniunii; se declară dispus să analizeze, la momentul oportun, consecințele concrete care decurg din exercitarea acestor noi competențe; consideră că punerea în practică a acestora, în ansamblul lor, nu se va face cu siguranță imediat după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, ci treptat, pe măsură ce propunerile legislative aferente vor fi elaborate; consideră, cu toate acestea, că finanțarea acestora nu trebuie să aibă loc în detrimentul finanțării activităților actuale ale Uniunii; |
| --- | --- |

57.

constată faptul că Tratatul de la Lisabona va avea și un impact financiar, deși limitat, ca urmare a noilor competențe specifice atribuite Uniunii; se declară dispus să analizeze, la momentul oportun, consecințele concrete care decurg din exercitarea acestor noi competențe; consideră că punerea în practică a acestora, în ansamblul lor, nu se va face cu siguranță imediat după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, ci treptat, pe măsură ce propunerile legislative aferente vor fi elaborate; consideră, cu toate acestea, că finanțarea acestora nu trebuie să aibă loc în detrimentul finanțării activităților actuale ale Uniunii;

Coordonarea cu bugetele naționale

| 58. | dorește să invite parlamentele naționale să participe, în fiecare an, la o dezbatere comună și publică privind orientările politicilor bugetare naționale și comunitare, înainte de examinarea proiectelor de buget respective, pentru a introduce de la început un cadru comun de reflecție pentru coordonarea politicilor naționale ale statelor membre, ținând seama de contribuția comunitară; |
| --- | --- |

58.

dorește să invite parlamentele naționale să participe, în fiecare an, la o dezbatere comună și publică privind orientările politicilor bugetare naționale și comunitare, înainte de examinarea proiectelor de buget respective, pentru a introduce de la început un cadru comun de reflecție pentru coordonarea politicilor naționale ale statelor membre, ținând seama de contribuția comunitară;

| 59. | observă că decizia privind repartizarea cheltuielilor din bugetul UE în lumina obiectivelor principale ale Uniunii ar putea fi clarificată în mod util prin intermediul informațiilor obținute prin publicarea anuală, de către fiecare stat membru, a creditelor bugetare naționale și, eventual, regionale, care contribuie la realizarea acestor obiective; |
| --- | --- |

59.

observă că decizia privind repartizarea cheltuielilor din bugetul UE în lumina obiectivelor principale ale Uniunii ar putea fi clarificată în mod util prin intermediul informațiilor obținute prin publicarea anuală, de către fiecare stat membru, a creditelor bugetare naționale și, eventual, regionale, care contribuie la realizarea acestor obiective;

*

* *

| 60. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

60.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO C 61 E, 10.3.2004, p. 143.

(3)  JO C 27 E, 31.1.2008, p. 214.

(4)  JO C 124 E, 25.5.2006, p. 373.

(5)  Articolul 312 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

(6)  Raportul Dehaene din 18 martie 2009 privind impactul Tratatului de la Lisabona asupra dezvoltării echilibrului instituțional în cadrul Uniunii Europene (A6-0142/2009).

(7)  Conform modelului descris în tabelul următor cuprins în raportul Comisiei pentru bugete din 26 februarie 2009 privind revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar 2007-2013 (A6-0110/2009):

| Anul | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| preg. buget | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |

Anul

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

preg. buget

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

| Legislatură | 2004 / 2009 | 2009 / 2014 | 2014 / 2019 |
| --- | --- | --- | --- |
| CFM | Revizuire 2007 / 2013 | 2013 / 2016 | 2017 / 2021 |

Legislatură

2004 / 2009

2009 / 2014

2014 / 2019

CFM

Revizuire 2007 / 2013

2013 / 2016

2017 / 2021

(8)  Articolul 323 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

(9)  Potrivit articolului 322 alineatul (1) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, ar trebui să includă „normele financiare care definesc în special procedura care trebuie adoptată pentru stabilirea și execuția bugetului”.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/54 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/54

---

Joi, 7 mai 2009Situația din Republica Moldova

P6_TA(2009)0384

Rezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la situația din Republica Moldova

2010/C 212 E/10

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Republica Moldova, în special rezoluția din 24 februarie 2005 privind alegerile parlamentare în Moldova (1), precum și rezoluțiile privind Politica europeană de vecinătate (PEV) și cooperarea regională la Marea Neagră,

având în vedere declarația finală și recomandările reuniunii Comisiei parlamentare de cooperare UE- Republica Moldova din 22-23 octombrie 2008,

având în vedere Documentul strategic al Comisiei Europene pentru 2004, inclusiv raportul de țară pentru Republica Moldova,

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare dintre Republica Moldova și Uniunea Europeană, semnat la 28 noiembrie 1994 și care a intrat în vigoare la 1 iulie 1998,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 decembrie 2008 privind parteneriatul estic (COM(2008)0823),

având în vedere ajutorul oferit de Uniunea Europeană Republicii Moldova în cadrul Instrumentului European de Vecinătate și Parteneriat (IEVP), inclusiv ajutorul pentru proiectul intitulat „Sprijin electoral pentru Republica Moldova”, care a oferit asistență financiară pentru desfășurarea de alegeri libere și corecte în Republica Moldova,

având în vedere Planul de acțiune UE- Republica Moldova din cadrul PEV, adoptat la cea de a șaptea reuniune a Consiliului de cooperare EU - Moldova, la 22 februarie 2005, precum și rapoartele de progrese anuale privind Republica Moldova,

având în vedere acordul de facilitare a eliberării vizelor dintre Uniunea Europeană și Republica Moldova, semnat în 2007,

având în vedere raportul privind rezultatele și concluziile preliminare ale misiunii internaționale de observare a alegerilor (MIOA) pentru alegerile parlamentare din 5 aprilie 2009 din Republica Moldova și raportul post-electoral redactat de Biroul pentru instituții democratice și drepturile omului al OSCE (OSCE/BIDDO) referitor la perioada 6-17 aprilie 2009,

având în vedere declarația comună din 9 aprilie 2009 a miniștrilor afacerilor externe din Franța, Cehia și Suedia privind situația din Republica Moldova,

având în vedere declarațiile Președinției UE din 7 și 8 aprilie 2009 privind situația din Republica Moldova,

având în vedere Concluziile Consiliului Afaceri generale și relații externe din 27-28 aprilie 2009, precum și schimbul de opinii asupra acestei chestiuni cu Președinția UE, care a avut loc la reuniunea Comisiei pentru afaceri externe a Parlamentului din 28 aprilie 2009,

având în vedere declarațiile din 7 și 11 aprilie 2009ale lui Javier Solana, Înaltul Reprezentant al UE pentru PESC, privind situația din Republica Moldova,

având în vedere declarațiile din 6,7 și 11 aprilie 2009 ale Benitei Ferrero-Waldner, Comisar pentru relații externe, privind situația din Republica Moldova,

având în vedere declarația din 12 aprilie 2009 a Echipei de țară a ONU în Republica Moldova,

având în vedere Rezoluția nr. 1280 a Consiliului Europei din 24 aprilie 2002,

având în vedere Memorandumul privind Moldova al organizației Amnesty International din 17 aprilie 2009, referitor la situația din Republica Moldova din cursul și de după evenimentele din 7 aprilie 2009,

având în vedere raportul delegației ad hoc a Parlamentului în Republica Moldova, a cărei vizită a avut loc între 26 și 29 aprilie 2009,

având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât PEV și parteneriatul estic, care urmează să fie lansat în curând, recunosc aspirațiile europene ale Republicii Moldova și importanța acesteia ca țară având profunde legături istorice, culturale și economice cu statele membre ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât PEV și parteneriatul estic, care urmează să fie lansat în curând, recunosc aspirațiile europene ale Republicii Moldova și importanța acesteia ca țară având profunde legături istorice, culturale și economice cu statele membre ale Uniunii Europene;

| B. | întrucât planul de acțiune UE-Moldova elaborat în cadrul PEV vizează încurajarea reformelor politice și instituționale în Republica Moldova, inclusiv în domeniul democrației și al drepturilor omului, al statului de drept, al independenței sistemului de justiție și al libertății presei, precum și în ceea ce privește relațiile de bună vecinătate; |
| --- | --- |

B.

întrucât planul de acțiune UE-Moldova elaborat în cadrul PEV vizează încurajarea reformelor politice și instituționale în Republica Moldova, inclusiv în domeniul democrației și al drepturilor omului, al statului de drept, al independenței sistemului de justiție și al libertății presei, precum și în ceea ce privește relațiile de bună vecinătate;

| C. | întrucât s-a stabilit ca în iunie 2009 să se lanseze negocierile privind noul acord dintre Republica Moldova și UE cu ocazia Consiliului de cooperare UE-Moldova; |
| --- | --- |

C.

întrucât s-a stabilit ca în iunie 2009 să se lanseze negocierile privind noul acord dintre Republica Moldova și UE cu ocazia Consiliului de cooperare UE-Moldova;

| D. | întrucât Republica Moldova este membru al Consiliului Europei și al OSCE, angajându-se astfel să promoveze în mod veritabil democrația și să respecte drepturile omului, inclusiv în ceea ce privește prevenirea și combaterea torturii, a relelor tratamente și a altor tratamente inumane și degradante; |
| --- | --- |

D.

întrucât Republica Moldova este membru al Consiliului Europei și al OSCE, angajându-se astfel să promoveze în mod veritabil democrația și să respecte drepturile omului, inclusiv în ceea ce privește prevenirea și combaterea torturii, a relelor tratamente și a altor tratamente inumane și degradante;

| E. | întrucât alegerile parlamentare au avut loc în Republica Moldova la 5 aprilie 2009 și întrucât acestea au fost monitorizate de o misiune internațională de observare a alegerilor compusă din reprezentanți ai OSCE/BIDDO și ai Parlamentului European, Adunării Parlamentare OSCE și ai Adunării Parlamentare a Consiliului Europei; |
| --- | --- |

E.

întrucât alegerile parlamentare au avut loc în Republica Moldova la 5 aprilie 2009 și întrucât acestea au fost monitorizate de o misiune internațională de observare a alegerilor compusă din reprezentanți ai OSCE/BIDDO și ai Parlamentului European, Adunării Parlamentare OSCE și ai Adunării Parlamentare a Consiliului Europei;

| F. | întrucât în timpul perioadei pre-electorale au fost exprimate îngrijorări serioase cu privire la controlul exercitat de către guvern asupra mass-mediei publice, la intimidarea și hărțuirea liderilor opoziției, precum și a mass-mediei private, dar și la utilizarea necorespunzătoare a resurselor administrative în avantajul partidului de guvernământ; |
| --- | --- |

F.

întrucât în timpul perioadei pre-electorale au fost exprimate îngrijorări serioase cu privire la controlul exercitat de către guvern asupra mass-mediei publice, la intimidarea și hărțuirea liderilor opoziției, precum și a mass-mediei private, dar și la utilizarea necorespunzătoare a resurselor administrative în avantajul partidului de guvernământ;

| G. | întrucât între 500 000 și 1 milion de cetățeni moldoveni trăiesc în afara granițelor și întrucât mai multe apeluri semnate de un număr mare de ONG-uri și asociații din diaspora moldoveană, inclusiv un apel lansat în februarie 2009 către Președintele Republicii Moldova, Președintele Parlamentului moldovean și Primul-ministru al Moldovei referitor la privarea de dreptul la vot al cetățenilor moldoveni ce trăiesc în afara țării, au fost adresate autorităților moldovene anterior alegerilor din 5 aprilie 2009 și ignorate de către acestea; întrucât numărul alegătorilor moldoveni din afara Republicii Moldova a fost foarte mic (22 000); |
| --- | --- |

G.

întrucât între 500 000 și 1 milion de cetățeni moldoveni trăiesc în afara granițelor și întrucât mai multe apeluri semnate de un număr mare de ONG-uri și asociații din diaspora moldoveană, inclusiv un apel lansat în februarie 2009 către Președintele Republicii Moldova, Președintele Parlamentului moldovean și Primul-ministru al Moldovei referitor la privarea de dreptul la vot al cetățenilor moldoveni ce trăiesc în afara țării, au fost adresate autorităților moldovene anterior alegerilor din 5 aprilie 2009 și ignorate de către acestea; întrucât numărul alegătorilor moldoveni din afara Republicii Moldova a fost foarte mic (22 000);

| H. | întrucât autoritățile de facto ale regiunii separatiste Transnistria au împiedicat participarea la alegeri a unui număr mare de cetățeni din Moldova; |
| --- | --- |

H.

întrucât autoritățile de facto ale regiunii separatiste Transnistria au împiedicat participarea la alegeri a unui număr mare de cetățeni din Moldova;

| I. | întrucât MIOA a conchis, în cuprinsul constatărilor sale preliminare, că alegerile au respectat un mare număr de norme și angajamente internaționale, dar că asigurarea unui proces electoral lipsit de ingerințe administrative nedorite și ridicare a gradului de încredere a publicului necesită îmbunătățiri suplimentare; |
| --- | --- |

I.

întrucât MIOA a conchis, în cuprinsul constatărilor sale preliminare, că alegerile au respectat un mare număr de norme și angajamente internaționale, dar că asigurarea unui proces electoral lipsit de ingerințe administrative nedorite și ridicare a gradului de încredere a publicului necesită îmbunătățiri suplimentare;

| J. | întrucât partidele din opoziție și grupul cunoscut sub numele de Coaliția 2009 s-au plâns cu privire la numeroasele neregularități înregistrate în timpul alegerilor din 5 aprilie 2009 în pregătirea listelor de alegători și a listelor suplimentare, precum și în numărarea și înregistrarea voturilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât partidele din opoziție și grupul cunoscut sub numele de Coaliția 2009 s-au plâns cu privire la numeroasele neregularități înregistrate în timpul alegerilor din 5 aprilie 2009 în pregătirea listelor de alegători și a listelor suplimentare, precum și în numărarea și înregistrarea voturilor;

| K. | întrucât, în urma unei renumărări, rezultatele finale ale alegerilor au fost publicate de Comisia Electorală Centrală la 21 aprilie 2009 și validate de Curtea Constituțională la 22 aprilie 2009; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în urma unei renumărări, rezultatele finale ale alegerilor au fost publicate de Comisia Electorală Centrală la 21 aprilie 2009 și validate de Curtea Constituțională la 22 aprilie 2009;

| L. | întrucât evenimentele ce au survenit alegerilor au fost caracterizate de violențe și de semnificativa campanie de intimidare și violență a guvernului moldovean, punând astfel sub semnul întrebării angajamentul autorităților moldovene în favoarea valorilor democratice și a drepturilor omului, precum și însăși existența încrederii publice în aceste autorități; |
| --- | --- |

L.

întrucât evenimentele ce au survenit alegerilor au fost caracterizate de violențe și de semnificativa campanie de intimidare și violență a guvernului moldovean, punând astfel sub semnul întrebării angajamentul autorităților moldovene în favoarea valorilor democratice și a drepturilor omului, precum și însăși existența încrederii publice în aceste autorități;

| M. | întrucât protestele pașnice au fost determinate de îndoielile cu privire la corectitudinea alegerilor și de neîncrederea în instituțiile publice, inclusiv în cele care au administrat procesul electoral, și întrucât acte regretabile de violență au fost exploatate de către autorități pentru a intimida societatea civilă, prin reacția violentă și disproporționată, și pentru a limita și mai mult drepturile și libertățile fundamentale ale cetățenilor moldoveni, aflate și așa într-o stare fragilă; |
| --- | --- |

M.

întrucât protestele pașnice au fost determinate de îndoielile cu privire la corectitudinea alegerilor și de neîncrederea în instituțiile publice, inclusiv în cele care au administrat procesul electoral, și întrucât acte regretabile de violență au fost exploatate de către autorități pentru a intimida societatea civilă, prin reacția violentă și disproporționată, și pentru a limita și mai mult drepturile și libertățile fundamentale ale cetățenilor moldoveni, aflate și așa într-o stare fragilă;

| N. | întrucât este acceptat faptul că cel puțin 310 persoane au fost arestate și reținute, dintre care unele se află încă sub arest și întrucât, în timpul arestului, mai multe persoane au fost supuse unor rele tratamente sistematice în cadrul secțiilor de poliție într-o măsură ce poate fi considerată drept tortură; |
| --- | --- |

N.

întrucât este acceptat faptul că cel puțin 310 persoane au fost arestate și reținute, dintre care unele se află încă sub arest și întrucât, în timpul arestului, mai multe persoane au fost supuse unor rele tratamente sistematice în cadrul secțiilor de poliție într-o măsură ce poate fi considerată drept tortură;

| O. | întrucât arestările fără mandat și bătăile administrate civililor de către membri neidentificați ai forțelor de ordine nu au părut a fi îndreptate către calmarea situației ci au constituit mai degrabă acte deliberate de represiune; |
| --- | --- |

O.

întrucât arestările fără mandat și bătăile administrate civililor de către membri neidentificați ai forțelor de ordine nu au părut a fi îndreptate către calmarea situației ci au constituit mai degrabă acte deliberate de represiune;

| P. | întrucât au fost comise abuzuri grave ale drepturilor omului de către autoritățile moldovene și întrucât continuă hărțuirea nejustificată a reprezentanților societății civile și a protestatarilor, având loc în continuare nerespectarea statului de drept și a convențiilor europene relevante la care Republica Moldova este parte; |
| --- | --- |

P.

întrucât au fost comise abuzuri grave ale drepturilor omului de către autoritățile moldovene și întrucât continuă hărțuirea nejustificată a reprezentanților societății civile și a protestatarilor, având loc în continuare nerespectarea statului de drept și a convențiilor europene relevante la care Republica Moldova este parte;

| Q. | întrucât guvernul moldovean a acuzat România de implicare în demonstrațiile post-electorale și a expulzat ambasadorul român; întrucât guvernul moldovean a reintrodus, de asemenea, obligativitatea vizelor în cazul cetățenilor acestui stat membru al UE; |
| --- | --- |

Q.

întrucât guvernul moldovean a acuzat România de implicare în demonstrațiile post-electorale și a expulzat ambasadorul român; întrucât guvernul moldovean a reintrodus, de asemenea, obligativitatea vizelor în cazul cetățenilor acestui stat membru al UE;

| R. | întrucât trebuie subliniat că nu a apărut niciun indiciu sau dovadă serioasă pe baza căreia vreunul dintre statele membre ale UE să poată fi acuzat că ar fi responsabil pentru evenimentele violente din ultimele săptămâni; |
| --- | --- |

R.

întrucât trebuie subliniat că nu a apărut niciun indiciu sau dovadă serioasă pe baza căreia vreunul dintre statele membre ale UE să poată fi acuzat că ar fi responsabil pentru evenimentele violente din ultimele săptămâni;

| S. | întrucât un parteneriat veritabil și echilibrat nu poate fi dezvoltat decât pe baza unor valori comune cu privire, în special, la asigurarea democrației, a statului de drept și a respectării drepturilor omului și a libertăților civile; |
| --- | --- |

S.

întrucât un parteneriat veritabil și echilibrat nu poate fi dezvoltat decât pe baza unor valori comune cu privire, în special, la asigurarea democrației, a statului de drept și a respectării drepturilor omului și a libertăților civile;

| T. | întrucât Uniunea Europeană urmărește să instituie, prin programul său de parteneriat estic, o mai mare stabilitate, o mai bună guvernare și dezvoltare economică a Republicii Moldova și a celorlalte țări de la frontiera sa răsăriteană, |
| --- | --- |

T.

întrucât Uniunea Europeană urmărește să instituie, prin programul său de parteneriat estic, o mai mare stabilitate, o mai bună guvernare și dezvoltare economică a Republicii Moldova și a celorlalte țări de la frontiera sa răsăriteană,

| 1. | subliniază importanța unei relații mai apropiate între UE și Republica Moldova și confirmă necesitatea de a colabora în vederea ridicării gradului de stabilitate, securitate și prosperitate pe continentul european și a prevenirii apariției unor noi linii de demarcație; |
| --- | --- |

1.

subliniază importanța unei relații mai apropiate între UE și Republica Moldova și confirmă necesitatea de a colabora în vederea ridicării gradului de stabilitate, securitate și prosperitate pe continentul european și a prevenirii apariției unor noi linii de demarcație;

| 2. | reafirmă angajamentul său de a continua un dialog de substanță și orientat către rezultate cu Republica Moldova, dar acordă o mare importanță introducerii unor dispoziții ferme privind statul de drept și respectarea drepturilor omului, subliniind totodată că o consolidare continuă a relațiilor, inclusiv prin încheierea unui nou acord îmbunătățit, ar trebui să fie condiționată de un angajament real și evident al autorităților moldovene în favoarea democrației și a drepturilor omului; |
| --- | --- |

2.

reafirmă angajamentul său de a continua un dialog de substanță și orientat către rezultate cu Republica Moldova, dar acordă o mare importanță introducerii unor dispoziții ferme privind statul de drept și respectarea drepturilor omului, subliniind totodată că o consolidare continuă a relațiilor, inclusiv prin încheierea unui nou acord îmbunătățit, ar trebui să fie condiționată de un angajament real și evident al autorităților moldovene în favoarea democrației și a drepturilor omului;

| 3. | subliniază că deplina conformitate cu normele democratice internaționale înainte, în cursul și după desfășurarea procesului electoral este de cea mai mare importanță pentru dezvoltarea relațiilor dintre Republica Moldova și Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

3.

subliniază că deplina conformitate cu normele democratice internaționale înainte, în cursul și după desfășurarea procesului electoral este de cea mai mare importanță pentru dezvoltarea relațiilor dintre Republica Moldova și Uniunea Europeană;

| 4. | condamnă cu fermitate campania amplă de hărțuiri, gravele încălcări ale drepturilor omului și toate celelalte acțiuni ilegale ale guvernului moldovean în perioada de după alegerile parlamentare; |
| --- | --- |

4.

condamnă cu fermitate campania amplă de hărțuiri, gravele încălcări ale drepturilor omului și toate celelalte acțiuni ilegale ale guvernului moldovean în perioada de după alegerile parlamentare;

| 5. | îndeamnă autoritățile moldovene să înceteze de îndată orice arestări ilegale și să conducă țara în conformitate cu angajamentele și obligațiile internaționale asumate, în ceea ce privește democrația, statul de drept și drepturile omului; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă autoritățile moldovene să înceteze de îndată orice arestări ilegale și să conducă țara în conformitate cu angajamentele și obligațiile internaționale asumate, în ceea ce privește democrația, statul de drept și drepturile omului;

| 6. | se declară profund îngrijorat de arestările ilegale și arbitrare și de numeroasele încălcări ale drepturilor omului ale persoanelor arestate, îndeosebi în ceea ce privește dreptul la viață, dreptul de a nu fi supus abuzului fizic, torturii, tratamentelor inumane, degradante sau punitive, dreptul la libertate și la securitate, dreptul la justiție și dreptul la libertatea de adunare, de asociere și la liberă exprimare, precum și de faptul că aceste abuzuri continuă; |
| --- | --- |

6.

se declară profund îngrijorat de arestările ilegale și arbitrare și de numeroasele încălcări ale drepturilor omului ale persoanelor arestate, îndeosebi în ceea ce privește dreptul la viață, dreptul de a nu fi supus abuzului fizic, torturii, tratamentelor inumane, degradante sau punitive, dreptul la libertate și la securitate, dreptul la justiție și dreptul la libertatea de adunare, de asociere și la liberă exprimare, precum și de faptul că aceste abuzuri continuă;

| 7. | subliniază că trebuie instituit un dialog național, cu participarea guvernului și a partidelor de opoziție, în cadrul unui efort susținut de ameliorare semnificativă a procedurilor democratice și a funcționării instituțiilor democratice din Republica Moldova și să soluționeze fără întârziere deficiențele semnalate în constatările MIOA; |
| --- | --- |

7.

subliniază că trebuie instituit un dialog național, cu participarea guvernului și a partidelor de opoziție, în cadrul unui efort susținut de ameliorare semnificativă a procedurilor democratice și a funcționării instituțiilor democratice din Republica Moldova și să soluționeze fără întârziere deficiențele semnalate în constatările MIOA;

| 8. | subliniază totodată că tensiunile interne existente în Republica Moldova sunt foarte mari și, prin urmare, consideră cu fermitate că este necesară crearea urgentă a unei comisii independente de investigare, cu participarea UE, a Comitetului pentru prevenirea torturii a Consiliului Europei și a unor experți independenți, care să asigure un proces transparent și imparțial de investigare; |
| --- | --- |

8.

subliniază totodată că tensiunile interne existente în Republica Moldova sunt foarte mari și, prin urmare, consideră cu fermitate că este necesară crearea urgentă a unei comisii independente de investigare, cu participarea UE, a Comitetului pentru prevenirea torturii a Consiliului Europei și a unor experți independenți, care să asigure un proces transparent și imparțial de investigare;

| 9. | insistă ca toți cei ce s-au făcut răspunzători de brutalitate și violențe îndreptate împotriva persoanelor reținute să fie aduși în fața justiției; insistă, de asemenea, ca constatările comisiei de anchetă să conducă la o reformă veritabilă a sistemului judiciar și a forțelor de poliție din Republica Moldova; |
| --- | --- |

9.

insistă ca toți cei ce s-au făcut răspunzători de brutalitate și violențe îndreptate împotriva persoanelor reținute să fie aduși în fața justiției; insistă, de asemenea, ca constatările comisiei de anchetă să conducă la o reformă veritabilă a sistemului judiciar și a forțelor de poliție din Republica Moldova;

| 10. | solicită lansarea unei investigații speciale în cazurile persoanelor decedate în timpul evenimentelor ce au urmat alegerilor, precum și în cazul tuturor acuzațiilor de viol sau rele tratamente în timpul detenției, și a arestărilor operate pe criterii politice, cum ar fi arestarea lui Anatol Mătăsaru și a lui Gabriel Stati; |
| --- | --- |

10.

solicită lansarea unei investigații speciale în cazurile persoanelor decedate în timpul evenimentelor ce au urmat alegerilor, precum și în cazul tuturor acuzațiilor de viol sau rele tratamente în timpul detenției, și a arestărilor operate pe criterii politice, cum ar fi arestarea lui Anatol Mătăsaru și a lui Gabriel Stati;

| 11. | condamnă campania de hărțuire lansată de autoritățile moldovene împotriva jurnaliștilor, a reprezentanților societății civile și ai partidelor din opoziție, îndeosebi arestarea și expulzarea jurnaliștilor, întreruperea accesului la pagini de internet și la posturi de televiziune, emiterea de mesaje propagandistice pe posturile publice și blocarea accesului la mass-media publice al reprezentanților opoziției; consideră că aceste acțiuni sunt menite să izoleze Republica Moldova de controlul public și al presei interne și internaționale; regretă și condamnă continuarea acestei cenzuri prin intermediul scrisorilor trimise de Ministerul pentru afaceri interne și de Ministerul de Justiție către ONG-uri, partide politice și mass-media; |
| --- | --- |

11.

condamnă campania de hărțuire lansată de autoritățile moldovene împotriva jurnaliștilor, a reprezentanților societății civile și ai partidelor din opoziție, îndeosebi arestarea și expulzarea jurnaliștilor, întreruperea accesului la pagini de internet și la posturi de televiziune, emiterea de mesaje propagandistice pe posturile publice și blocarea accesului la mass-media publice al reprezentanților opoziției; consideră că aceste acțiuni sunt menite să izoleze Republica Moldova de controlul public și al presei interne și internaționale; regretă și condamnă continuarea acestei cenzuri prin intermediul scrisorilor trimise de Ministerul pentru afaceri interne și de Ministerul de Justiție către ONG-uri, partide politice și mass-media;

| 12. | deplânge ferm decizia autorităților moldovene de extrădare a ambasadorului român și de introducere a obligativității vizelor pentru cetățenii acestui stat membru al Uniunii Europene; insistă asupra faptului că discriminarea cetățenilor UE pe baza originii lor naționale nu este acceptabilă și solicită autorităților moldovene reinstituirea regimului lipsit de vize pentru cetățenii români; |
| --- | --- |

12.

deplânge ferm decizia autorităților moldovene de extrădare a ambasadorului român și de introducere a obligativității vizelor pentru cetățenii acestui stat membru al Uniunii Europene; insistă asupra faptului că discriminarea cetățenilor UE pe baza originii lor naționale nu este acceptabilă și solicită autorităților moldovene reinstituirea regimului lipsit de vize pentru cetățenii români;

| 13. | îndeamnă, totodată, insistent Consiliul și Comisia să revizuiască sistemul de vize al UE pentru Republica Moldova, în vederea relaxării condițiilor regimului de acordare a vizelor cetățenilor moldoveni, îndeosebi a condițiilor financiare, iar călătoriile regulate să se poată desfășura în condiții mai bune; își exprimă însă speranța că cetățenii moldoveni nu vor profita de un sistem de călătorie și de acordare a vizelor mai bun pentru a începe un exod în masă, ci vor fi încurajați să contribuie activ la dezvoltarea în continuare a țării lor natale; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă, totodată, insistent Consiliul și Comisia să revizuiască sistemul de vize al UE pentru Republica Moldova, în vederea relaxării condițiilor regimului de acordare a vizelor cetățenilor moldoveni, îndeosebi a condițiilor financiare, iar călătoriile regulate să se poată desfășura în condiții mai bune; își exprimă însă speranța că cetățenii moldoveni nu vor profita de un sistem de călătorie și de acordare a vizelor mai bun pentru a începe un exod în masă, ci vor fi încurajați să contribuie activ la dezvoltarea în continuare a țării lor natale;

| 14. | observă că acuzațiile conform cărora un stat membru al UE ar fi fost implicat în evenimentele ce au avut loc par nefondate și nu au fost dezbătute sau reluate în reuniunile Delegației ad-hoc în Republica Moldova; |
| --- | --- |

14.

observă că acuzațiile conform cărora un stat membru al UE ar fi fost implicat în evenimentele ce au avut loc par nefondate și nu au fost dezbătute sau reluate în reuniunile Delegației ad-hoc în Republica Moldova;

| 15. | solicită dovezi clare și substanțiale în sprijinul oricăror acuzații lansate de guvernul moldovean cu privire la presupusele acțiuni criminale ale protestatarilor și implicarea unor guverne străine; |
| --- | --- |

15.

solicită dovezi clare și substanțiale în sprijinul oricăror acuzații lansate de guvernul moldovean cu privire la presupusele acțiuni criminale ale protestatarilor și implicarea unor guverne străine;

| 16. | ia act de declarațiile autorităților moldovene cu privire la deschiderea unui dosar penal privind „încercarea de subminare a autorității statului la 7 aprilie 2009” și solicită ca această investigație să fie condusă de manieră transparentă și să elucideze toate acuzațiile făcute de autoritățile moldovene cu privire la o posibilă participare a uneia sau mai multor țări terțe în aceste evenimente; |
| --- | --- |

16.

ia act de declarațiile autorităților moldovene cu privire la deschiderea unui dosar penal privind „încercarea de subminare a autorității statului la 7 aprilie 2009” și solicită ca această investigație să fie condusă de manieră transparentă și să elucideze toate acuzațiile făcute de autoritățile moldovene cu privire la o posibilă participare a uneia sau mai multor țări terțe în aceste evenimente;

| 17. | deși condamnă toate actele de violență și vandalism, consideră drept inacceptabilă prezentarea tuturor protestelor ca fiind acte criminale și drept un „complot anticonstituțional”; consideră că protestele pașnice au fost determinate îndeosebi de îndoielile cu privire la corectitudinea alegerilor, de neîncrederea în instituțiile publice și de insatisfacția cu privire la situația socială și economică din Republica Moldova; |
| --- | --- |

17.

deși condamnă toate actele de violență și vandalism, consideră drept inacceptabilă prezentarea tuturor protestelor ca fiind acte criminale și drept un „complot anticonstituțional”; consideră că protestele pașnice au fost determinate îndeosebi de îndoielile cu privire la corectitudinea alegerilor, de neîncrederea în instituțiile publice și de insatisfacția cu privire la situația socială și economică din Republica Moldova;

| 18. | consideră că singura cale pentru a depăși actuala situație din Republica Moldova o reprezintă un dialog constructiv cu partidele din opoziție, cu societatea civilă și cu reprezentanții organizațiilor internaționale; |
| --- | --- |

18.

consideră că singura cale pentru a depăși actuala situație din Republica Moldova o reprezintă un dialog constructiv cu partidele din opoziție, cu societatea civilă și cu reprezentanții organizațiilor internaționale;

| 19. | subliniază faptul că orice noi alegeri necesită un consens între opoziție și guvern privind îmbunătățiri concrete ale procesului electoral; |
| --- | --- |

19.

subliniază faptul că orice noi alegeri necesită un consens între opoziție și guvern privind îmbunătățiri concrete ale procesului electoral;

| 20. | reafirmă importanța independenței sistemului judiciar și a mass-mediei și solicită luarea de măsuri suplimentare pentru a garanta independența editorială a tuturor serviciilor media, inclusiv a Radio-televiziunii Moldova și încetarea oricărei intimidări a canalului ProTV și a oricăror amenințări în ceea ce privește prelungirea licenței acestuia, precum și a îmbunătățirii considerabile a legii electorale moldovene drept elemente esențiale pentru viitoarele procese electorale și pentru consolidarea democrației în Republica Moldova; |
| --- | --- |

20.

reafirmă importanța independenței sistemului judiciar și a mass-mediei și solicită luarea de măsuri suplimentare pentru a garanta independența editorială a tuturor serviciilor media, inclusiv a Radio-televiziunii Moldova și încetarea oricărei intimidări a canalului ProTV și a oricăror amenințări în ceea ce privește prelungirea licenței acestuia, precum și a îmbunătățirii considerabile a legii electorale moldovene drept elemente esențiale pentru viitoarele procese electorale și pentru consolidarea democrației în Republica Moldova;

| 21. | deplânge faptul că guvernul moldovean nu a făcut nici un efort pentru a facilita votul cetățenilor moldoveni care trăiesc în străinătate, în concordanță cu sugestiile Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei; solicită autorităților moldovene să adopte măsurile necesare pentru ca aceste deziderate să fie îndeplinite în timp util; |
| --- | --- |

21.

deplânge faptul că guvernul moldovean nu a făcut nici un efort pentru a facilita votul cetățenilor moldoveni care trăiesc în străinătate, în concordanță cu sugestiile Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei; solicită autorităților moldovene să adopte măsurile necesare pentru ca aceste deziderate să fie îndeplinite în timp util;

| 22. | subliniază discrepanțele importante dintre raportul preliminar al OSCE/BIDDO privind desfășurarea alegerilor și afirmațiile formulate de un număr important de ONG-uri din Republica Moldova referitoare la numeroasele nereguli; subliniază faptul că trebuie să se țină seama de astfel de discrepanțe în cadrul revizuirii viitoare a activităților OSCE/BIDDO de observare a alegerilor și a contribuției UE la MIOA; |
| --- | --- |

22.

subliniază discrepanțele importante dintre raportul preliminar al OSCE/BIDDO privind desfășurarea alegerilor și afirmațiile formulate de un număr important de ONG-uri din Republica Moldova referitoare la numeroasele nereguli; subliniază faptul că trebuie să se țină seama de astfel de discrepanțe în cadrul revizuirii viitoare a activităților OSCE/BIDDO de observare a alegerilor și a contribuției UE la MIOA;

| 23. | consideră că, în vederea menținerii credibilității sale în fața cetățenilor moldoveni, UE ar trebui să fie implicată de manieră activă, profundă și amplă în gestionarea actualei situații; solicită Consiliului să ia în considerare posibilitatea trimiterii unei misiuni de sprijinire a statului de drept în Republica Moldova, pentru a acorda asistență autorităților însărcinate cu aplicarea legii în procesul acestora de reformare, în special în domeniile poliției și justiției; |
| --- | --- |

23.

consideră că, în vederea menținerii credibilității sale în fața cetățenilor moldoveni, UE ar trebui să fie implicată de manieră activă, profundă și amplă în gestionarea actualei situații; solicită Consiliului să ia în considerare posibilitatea trimiterii unei misiuni de sprijinire a statului de drept în Republica Moldova, pentru a acorda asistență autorităților însărcinate cu aplicarea legii în procesul acestora de reformare, în special în domeniile poliției și justiției;

| 24. | subliniază că Consiliul, Comisia și statele membre fac uz pe deplin de PEV și, în special, de noul program de parteneriat estic, pentru a institui o mai mare stabilitate, o mai bună guvernanță și a asigura o dezvoltare economică echilibrată în Republica Moldova și în celelalte țări de la frontiera răsăriteană a Uniunii; |
| --- | --- |

24.

subliniază că Consiliul, Comisia și statele membre fac uz pe deplin de PEV și, în special, de noul program de parteneriat estic, pentru a institui o mai mare stabilitate, o mai bună guvernanță și a asigura o dezvoltare economică echilibrată în Republica Moldova și în celelalte țări de la frontiera răsăriteană a Uniunii;

| 25. | invită Comisia să garanteze că finanțarea UE de care beneficiază Republica Moldova în domeniul drepturilor omului și al libertăților fundamentale are o rază mai largă de acțiune, în special prin utilizarea deplină a instrumentului european pentru democrație și drepturile omului și a dispozițiilor IEVP; solicită Comisiei să prezinte un raport detaliat Parlamentului European cu privire la utilizarea tuturor fondurilor UE în Republica Moldova, cu un accent special pe fondurile alocate bunei guvernări și dezvoltării democratice; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia să garanteze că finanțarea UE de care beneficiază Republica Moldova în domeniul drepturilor omului și al libertăților fundamentale are o rază mai largă de acțiune, în special prin utilizarea deplină a instrumentului european pentru democrație și drepturile omului și a dispozițiilor IEVP; solicită Comisiei să prezinte un raport detaliat Parlamentului European cu privire la utilizarea tuturor fondurilor UE în Republica Moldova, cu un accent special pe fondurile alocate bunei guvernări și dezvoltării democratice;

| 26. | solicită Consiliului și Comisiei să consolideze misiunea Reprezentantului special al UE în Republica Moldova, atât în ceea ce privește sfera sa de activitate, cât și mijloacele; |
| --- | --- |

26.

solicită Consiliului și Comisiei să consolideze misiunea Reprezentantului special al UE în Republica Moldova, atât în ceea ce privește sfera sa de activitate, cât și mijloacele;

| 27. | își reafirmă sprijinul pentru integritatea teritorială a Republicii Moldova și subliniază că este necesar ca UE să aibă un rol mai puternic în găsirea unei soluții la problema reprezentată de Transnistria; |
| --- | --- |

27.

își reafirmă sprijinul pentru integritatea teritorială a Republicii Moldova și subliniază că este necesar ca UE să aibă un rol mai puternic în găsirea unei soluții la problema reprezentată de Transnistria;

| 28. | subliniază încă o dată că Uniunea Europeană trebuie să facă tot ceea ce îi stă în putință pentru a oferi poporului moldovean un viitor cu adevărat european; îndeamnă insistent toate forțele politice din Republica Moldova și partenerii Moldovei să nu profite de actuala stare de instabilitate pentru a abate Moldova de pe drumul său către Europa; |
| --- | --- |

28.

subliniază încă o dată că Uniunea Europeană trebuie să facă tot ceea ce îi stă în putință pentru a oferi poporului moldovean un viitor cu adevărat european; îndeamnă insistent toate forțele politice din Republica Moldova și partenerii Moldovei să nu profite de actuala stare de instabilitate pentru a abate Moldova de pe drumul său către Europa;

| 29. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Adunărilor Parlamentare ale Consiliului Europei și OSCE și Guvernului și Parlamentului Republicii Moldova. |
| --- | --- |

29.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Adunărilor Parlamentare ale Consiliului Europei și OSCE și Guvernului și Parlamentului Republicii Moldova.

---

(1)  JO C 304 E, 1.12.2005, p. 398.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/60 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/60

---

Joi, 7 mai 2009Raport anual privind drepturile omului în lume în 2008

P6_TA(2009)0385

Rezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume în 2008 și politica Uniunii Europene în această privință (2008/2336(INI))

2010/C 212 E/11

Parlamentul European,

având în vedere cel de-al zecelea Raport anual UE privind drepturile omului (2008) (Documentul Consiliului 14146/1/2008),

având în vedere articolele 3, 6, 11, 13 și 19 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele 177 și 300 din Tratatul CE,

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului și toate instrumentele internaționale relevante privind drepturile omului (1),

având în vedere Carta ONU,

având în vedere toate convențiile Organizației Națiunilor Unite privind drepturile omului și protocoalele lor facultative,

având în vedere instrumentele regionale privind drepturile omului și, în special, Carta africană a drepturilor omului și popoarelor și Protocolul facultativ privind drepturile femeilor în Africa, Convenția americană privind drepturile omului și Carta arabă a drepturilor omului,

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2009 referitoare la situația din Fâșia Gaza (2) și Concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 27 ianuarie 2009 referitoare la procesul de pace din Orientul Mijlociu,

având în vedere intrarea în vigoare, la 1 iulie 2002, a Statutului de la Roma al Curții Penale Internaționale (TPI) și rezoluțiile Parlamentului referitoare la TPI (3),

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de ființe umane și planul Uniunii Europene pe 2005 privind cele mai bune practici, standarde și proceduri pentru combaterea și prevenirea traficului cu ființe umane (4),

având în vedere protocolul nr. 13 la Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO), privind abolirea pedepsei cu moartea în toate circumstanțele,

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva torturii și altor pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante (Convenția împotriva torturii),

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile copilului,

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor și protocolul facultativ la aceasta,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (5),

având în vedere Acordul de parteneriat ACP-CE și revizuirea acestuia (6),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1889/2006 a Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de instituire a unui instrument de finanțare pentru promovarea democrației și drepturilor omului la scară mondială (7) (Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului sau IEDDO),

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind drepturile omului în lume,

având în vedere rezoluțiile sale privind cea de-a cincea și cea de-a șaptea sesiune a Consiliului Organizației Națiunilor Unite pentru drepturile omului (UNHRC), adoptate la 7 iunie 2007 (8), respectiv la 21 februarie 2008 (9), și rezultatul negocierilor asupra UNHRC,

având în vedere rezoluția sa din 14 februarie 2006 privind clauza referitoare la drepturile omului și la democrație în acordurile UE (10),

având în vedere rezoluțiile sale din 1 februarie 2007 (11) și 26 aprilie 2007 (12) privind inițiativa pentru un moratoriu universal asupra pedepsei cu moartea și Rezoluția 62/149 din 18 decembrie 2007 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite privind un moratoriu asupra aplicării pedepsei capitale,

având în vedere rezoluția sa din 20 septembrie 2001 privind mutilarea genitală a femeilor (13), în care se afirmă că orice formă de astfel de mutilare, indiferent de gravitate, constituie un act de violență împotriva femeilor și o violare a drepturilor lor fundamentale,

având în vedere rezoluția sa din 6 septembrie 2007 referitoare la funcționarea dialogurilor și a consultărilor cu țările terțe cu privire la drepturile omului (14), inclusiv drepturile femeilor, care trebuie să fie abordate explicit în cadrul tuturor dialogurilor pe tema drepturilor omului,

având în vedere rezoluția sa din 4 septembrie 2008 referitoare la evaluarea sancțiunilor comunitare prevăzute în cadrul acțiunilor și politicilor UE în domeniul drepturilor omului (15),

având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2008 referitoare la strategia UE privind drepturile copilului (16),

având în vedere rezoluția sa din 6 iulie 2006 privind libertatea de exprimare pe internet (17),

având în vedere toate rezoluțiile sale privind cazuri urgente de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept,

având în vedere Forumul ONG-urilor din Uniunea Europeană pe tema drepturilor omului, organizat la Lisabona în decembrie 2007,

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, semnată de Comunitatea Europeană și de majoritatea statelor membre ale acesteia la 30 martie 2007, în care se instituie obligația de a include interesele și preocupările persoanelor cu handicap în acțiunile din domeniul drepturilor omului care vizează țările terțe,

având în vedere Declarația Organizației Națiunilor Unite privind apărătorii drepturilor omului și activitățile reprezentantului special al Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite în legătură cu situația apărătorilor drepturilor omului,

având în vedere Convenția internațională privind protecția tuturor persoanelor împotriva dispariției forțate, adoptată în decembrie 2006,

având în vedere Orientările Uniunii Europene referitoare la promovarea respectării dreptului internațional în domeniul umanitar (IHL) (18), la copii și conflictele armate și la apărătorii drepturilor omului, precum și la pedeapsa capitală, tortura și alte tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, la dialogurile cu țările terțe pe tema drepturilor omului, la promovarea și protecția drepturilor copilului și, în cele din urmă, la violențele împotriva femeilor și la combaterea tuturor formelor de discriminare a acestora,

având în vedere Rezoluția sa din 8 mai 2008 privind misiunile UE de observare a alegerilor: obiective, practici și provocări viitoare (19),

având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2009 privind dezvoltarea Consiliului ONU pentru drepturile omului, inclusiv a rolului UE (20),

având în vedere articolul 45 și articolul 112 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A6-0264/2009),

| A. | întrucât drepturile omului și protecția acestora se bazează pe recunoașterea demnității persoanei umane; întrucât ar trebui reamintit, în acest sens, preambulul Declarației Universale a Drepturilor Omului: „recunoașterea demnității inerente tuturor membrilor familiei umane și a drepturilor lor egale și inalienabile constituie fundamentul libertății, dreptății și păcii în lume”; |
| --- | --- |

A.

întrucât drepturile omului și protecția acestora se bazează pe recunoașterea demnității persoanei umane; întrucât ar trebui reamintit, în acest sens, preambulul Declarației Universale a Drepturilor Omului: „recunoașterea demnității inerente tuturor membrilor familiei umane și a drepturilor lor egale și inalienabile constituie fundamentul libertății, dreptății și păcii în lume”;

| B. | întrucât justiția, libertatea, democrația și statul de drept se bazează pe o autentică recunoaștere a demnității persoanei umane; întrucât această recunoaștere constituie fundamentul tuturor drepturilor omului; |
| --- | --- |

B.

întrucât justiția, libertatea, democrația și statul de drept se bazează pe o autentică recunoaștere a demnității persoanei umane; întrucât această recunoaștere constituie fundamentul tuturor drepturilor omului;

| C. | întrucât al zecelea Raport anual al Uniunii Europene privind drepturile omului (2008), elaborat de Consiliu și Comisie, oferă o perspectivă de ansamblu asupra activităților instituțiilor Uniunii Europene din domeniul drepturilor omului în interiorul și în afara Uniunii Europene; |
| --- | --- |

C.

întrucât al zecelea Raport anual al Uniunii Europene privind drepturile omului (2008), elaborat de Consiliu și Comisie, oferă o perspectivă de ansamblu asupra activităților instituțiilor Uniunii Europene din domeniul drepturilor omului în interiorul și în afara Uniunii Europene;

| D. | întrucât prezenta rezoluție își propune să examineze, să evalueze și, acolo unde este cazul, să prezinte critici constructive ale activităților referitoare la drepturile omului întreprinse de Comisie, Consiliu și Parlament; |
| --- | --- |

D.

întrucât prezenta rezoluție își propune să examineze, să evalueze și, acolo unde este cazul, să prezinte critici constructive ale activităților referitoare la drepturile omului întreprinse de Comisie, Consiliu și Parlament;

| E. | întrucât situația drepturilor omului din interiorul Uniunii Europene are un impact direct asupra credibilității și capacității sale de a implementa o politică externă eficientă în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

E.

întrucât situația drepturilor omului din interiorul Uniunii Europene are un impact direct asupra credibilității și capacității sale de a implementa o politică externă eficientă în domeniul drepturilor omului;

| F. | întrucât trebuie făcute eforturi pentru a acorda o mai mare atenție respectării drepturilor fundamentale ale omului, în special a drepturilor politice, în cadrul negocierii și implementării acordurilor comerciale bilaterale sau regionale, chiar și a celor încheiate cu parteneri comerciali importanți; |
| --- | --- |

F.

întrucât trebuie făcute eforturi pentru a acorda o mai mare atenție respectării drepturilor fundamentale ale omului, în special a drepturilor politice, în cadrul negocierii și implementării acordurilor comerciale bilaterale sau regionale, chiar și a celor încheiate cu parteneri comerciali importanți;

| G. | întrucât este necesar să fie respectate dispozițiile privind drepturile omului din acordurile semnate de UE și țările terțe partenere; |
| --- | --- |

G.

întrucât este necesar să fie respectate dispozițiile privind drepturile omului din acordurile semnate de UE și țările terțe partenere;

| H. | întrucât politicile de promovare a drepturilor omului sunt periclitate în numeroase regiuni ale globului, deoarece încălcarea drepturilor omului este însoțită inevitabil de încercarea celor care le încalcă de a reduce efectele oricărei politici de promovare a acestor drepturi, în special în țările în care încălcarea drepturilor omului constituie un element esențial pentru menținerea la putere a unui guvern nedemocratic, |
| --- | --- |

H.

întrucât politicile de promovare a drepturilor omului sunt periclitate în numeroase regiuni ale globului, deoarece încălcarea drepturilor omului este însoțită inevitabil de încercarea celor care le încalcă de a reduce efectele oricărei politici de promovare a acestor drepturi, în special în țările în care încălcarea drepturilor omului constituie un element esențial pentru menținerea la putere a unui guvern nedemocratic,

| 1. | consideră că Uniunea Europeană trebuie să vizeze o politică coerentă și constantă de susținere și promovare a drepturilor omului în lume și subliniază necesitatea creșterii eficienței acestei politici; |
| --- | --- |

1.

consideră că Uniunea Europeană trebuie să vizeze o politică coerentă și constantă de susținere și promovare a drepturilor omului în lume și subliniază necesitatea creșterii eficienței acestei politici;

| 2. | își reiterează convingerea că, pentru a aduce îmbunătățiri în promovarea drepturilor omului, trebuie să fie întărită politica externă și de securitate comună a UE (PESC) și că este necesar să se asigure că promovarea drepturilor omului ca obiectiv principal al PESC, așa cum este prevăzut la articolul 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană, este aplicată cu strictețe în dialogurile și în relațiile instituțiilor UE cu orice stat al lumii; |
| --- | --- |

2.

își reiterează convingerea că, pentru a aduce îmbunătățiri în promovarea drepturilor omului, trebuie să fie întărită politica externă și de securitate comună a UE (PESC) și că este necesar să se asigure că promovarea drepturilor omului ca obiectiv principal al PESC, așa cum este prevăzut la articolul 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană, este aplicată cu strictețe în dialogurile și în relațiile instituțiilor UE cu orice stat al lumii;

| 3. | solicită Consiliului și Comisiei să depună eforturi mai mari pentru a ameliora capacitatea Uniunii Europene de a reacționa rapid la încălcările drepturilor omului din țările terțe; subliniază rolul cheie pe care îl joacă UE, în prezent, în lume, în domeniul drepturilor omului precum și așteptările corespunzătoare, la un nivel superior; solicită aceeași poziție a UE în materie de drepturile omului atât în politica sa externă cât și în interiorul granițelor sale; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului și Comisiei să depună eforturi mai mari pentru a ameliora capacitatea Uniunii Europene de a reacționa rapid la încălcările drepturilor omului din țările terțe; subliniază rolul cheie pe care îl joacă UE, în prezent, în lume, în domeniul drepturilor omului precum și așteptările corespunzătoare, la un nivel superior; solicită aceeași poziție a UE în materie de drepturile omului atât în politica sa externă cât și în interiorul granițelor sale;

| 4. | solicită păstrarea unei vigilențe maxime continue în privința respectării dispozițiilor referitoare la drepturile omului din acordurile semnate de UE și țările terțe partenere, precum și includerea sistematică a unor astfel de dispoziții în viitoarele acorduri; reamintește că, fiind considerată drept un element esențial, clauza referitoare la drepturile omului se aplică tuturor dispozițiilor acordului; își reiterează apelul în favoarea însoțirii în mod sistematic a acestei clauze de un veritabil mecanism de punere în aplicare; |
| --- | --- |

4.

solicită păstrarea unei vigilențe maxime continue în privința respectării dispozițiilor referitoare la drepturile omului din acordurile semnate de UE și țările terțe partenere, precum și includerea sistematică a unor astfel de dispoziții în viitoarele acorduri; reamintește că, fiind considerată drept un element esențial, clauza referitoare la drepturile omului se aplică tuturor dispozițiilor acordului; își reiterează apelul în favoarea însoțirii în mod sistematic a acestei clauze de un veritabil mecanism de punere în aplicare;

Raportul anual 2008 al Uniunii Europene privind drepturile omului

| 5. | subliniază importanța Raportului anual al Uniunii Europene privind drepturile omului din perspectiva analizării și evaluării politicii UE în materie de drepturile omului și recunoaște rolul pozitiv pe care îl joacă acțiunile instituțiilor UE în acest domeniu; |
| --- | --- |

5.

subliniază importanța Raportului anual al Uniunii Europene privind drepturile omului din perspectiva analizării și evaluării politicii UE în materie de drepturile omului și recunoaște rolul pozitiv pe care îl joacă acțiunile instituțiilor UE în acest domeniu;

| 6. | își reiterează solicitarea de a se furniza un volum mai mare de informații de mai bună calitate pentru evaluarea politicilor și de a se propune idei și orientări pentru a se îmbunătăți abordarea generală, a se minimiza contradicțiile și a se adapta prioritățile politicilor în funcție de fiecare țară, în vederea adoptării strategiei de țară privind drepturile omului, sau cel puțin a unei secțiuni referitoare la drepturile omului din documentele de strategie de țară; solicită din nou evaluarea periodică regulată a funcționării și a rezultatelor politicilor Uniunii Europene, a instrumentelor și inițiativelor sale în materie de drepturi ale omului din țările terțe; invită Consiliul și Comisia să elaboreze indici și standarde specifice cuantificabile pentru evaluarea eficienței acestor politici; |
| --- | --- |

6.

își reiterează solicitarea de a se furniza un volum mai mare de informații de mai bună calitate pentru evaluarea politicilor și de a se propune idei și orientări pentru a se îmbunătăți abordarea generală, a se minimiza contradicțiile și a se adapta prioritățile politicilor în funcție de fiecare țară, în vederea adoptării strategiei de țară privind drepturile omului, sau cel puțin a unei secțiuni referitoare la drepturile omului din documentele de strategie de țară; solicită din nou evaluarea periodică regulată a funcționării și a rezultatelor politicilor Uniunii Europene, a instrumentelor și inițiativelor sale în materie de drepturi ale omului din țările terțe; invită Consiliul și Comisia să elaboreze indici și standarde specifice cuantificabile pentru evaluarea eficienței acestor politici;

| 7. | salută prezentarea publică a raportului pe 2008 al Consiliului și Comisiei la reuniunea subcomisiei parlamentare pentru drepturile omului organizată la 4 noiembrie 2008, care a coincis cu cea de-a 60-a aniversare a Declarației Universale a Drepturilor Omului din 10 decembrie 1948 și prezentarea sa în ședința plenară, în aceeași zi cu decernarea premiului anual Sakharov pentru libertatea de gândire lui Hu Jia, din China; |
| --- | --- |

7.

salută prezentarea publică a raportului pe 2008 al Consiliului și Comisiei la reuniunea subcomisiei parlamentare pentru drepturile omului organizată la 4 noiembrie 2008, care a coincis cu cea de-a 60-a aniversare a Declarației Universale a Drepturilor Omului din 10 decembrie 1948 și prezentarea sa în ședința plenară, în aceeași zi cu decernarea premiului anual Sakharov pentru libertatea de gândire lui Hu Jia, din China;

| 8. | solicită din nou Consiliului și Comisiei să identifice „țările cu o situație îngrijorătoare” în care este deosebit de dificilă promovarea drepturilor omului și, de asemenea, țările în care sunt încălcate drepturile omului și să elaboreze, în acest scop, criterii de evaluare a țărilor pe baza scorului lor în materie de drepturile omului, permițând astfel stabilirea unor priorități specifice în cadrul politicilor; |
| --- | --- |

8.

solicită din nou Consiliului și Comisiei să identifice „țările cu o situație îngrijorătoare” în care este deosebit de dificilă promovarea drepturilor omului și, de asemenea, țările în care sunt încălcate drepturile omului și să elaboreze, în acest scop, criterii de evaluare a țărilor pe baza scorului lor în materie de drepturile omului, permițând astfel stabilirea unor priorități specifice în cadrul politicilor;

| 9. | solicită Consiliului și Comisiei să depună eforturi mai mari pentru a difuza raportul lor anual privind drepturile omului și pentru a se asigura că acesta este distribuit la un număr cât mai mare de persoane cu putință; solicită, de asemenea, campanii de informare publică având ca scop creșterea vizibilității UE în acest domeniu; |
| --- | --- |

9.

solicită Consiliului și Comisiei să depună eforturi mai mari pentru a difuza raportul lor anual privind drepturile omului și pentru a se asigura că acesta este distribuit la un număr cât mai mare de persoane cu putință; solicită, de asemenea, campanii de informare publică având ca scop creșterea vizibilității UE în acest domeniu;

| 10. | solicită Consiliului și Comisiei să efectueze în mod regulat studii de impact social și de sensibilizare privind acțiunile UE în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

10.

solicită Consiliului și Comisiei să efectueze în mod regulat studii de impact social și de sensibilizare privind acțiunile UE în domeniul drepturilor omului;

| 11. | consideră că raportul demonstrează faptul că, în pofida cercetărilor întreprinse în anumite state membre, UE nu a efectuat o evaluare a practicilor acestora legate de politicile anti-terorism ale administrației americane pe durata mandatului președintelui Bush; |
| --- | --- |

11.

consideră că raportul demonstrează faptul că, în pofida cercetărilor întreprinse în anumite state membre, UE nu a efectuat o evaluare a practicilor acestora legate de politicile anti-terorism ale administrației americane pe durata mandatului președintelui Bush;

| 12. | invită Consiliul ca, în conformitate cu rezoluția adoptată în unanimitate de Congresul peruan din aprilie 2008, să ia în considerare includerea Movimiento Revolucionario Túpac Amaru (MRTA) pe lista europeană a organizațiilor teroriste; |
| --- | --- |

12.

invită Consiliul ca, în conformitate cu rezoluția adoptată în unanimitate de Congresul peruan din aprilie 2008, să ia în considerare includerea Movimiento Revolucionario Túpac Amaru (MRTA) pe lista europeană a organizațiilor teroriste;

| 13. | subliniază faptul că, în ochii unei secțiuni importante a opiniei publice mondiale, politica de imigrație pune la încercare credibilitatea acțiunilor externe desfășurate de UE în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că, în ochii unei secțiuni importante a opiniei publice mondiale, politica de imigrație pune la încercare credibilitatea acțiunilor externe desfășurate de UE în domeniul drepturilor omului;

Activitățile Consiliului și Comisiei în domeniul drepturilor omului în cadrul forurilor internaționale

| 14. | consideră că o consolidare atât cantitativă, cât și calitativă a secretariatului drepturilor omului din cadrul Consiliului ar permite creșterea vizibilității și întărirea rolului Uniunii Europene în domeniul promovării și respectării drepturilor omului în politica sa externă; speră ca numirea unui Înalt Reprezentant pentru Politică Externă și de Securitate Comună, care va fi, în același timp, vicepreședinte al Comisiei, să mărească în mod considerabil coerența și eficiența UE în acest domeniu în cazul în care Tratatul de la Lisabona ar intra în vigoare; |
| --- | --- |

14.

consideră că o consolidare atât cantitativă, cât și calitativă a secretariatului drepturilor omului din cadrul Consiliului ar permite creșterea vizibilității și întărirea rolului Uniunii Europene în domeniul promovării și respectării drepturilor omului în politica sa externă; speră ca numirea unui Înalt Reprezentant pentru Politică Externă și de Securitate Comună, care va fi, în același timp, vicepreședinte al Comisiei, să mărească în mod considerabil coerența și eficiența UE în acest domeniu în cazul în care Tratatul de la Lisabona ar intra în vigoare;

| 15. | consideră că este indispensabil ca, ținând cont de importanța chestiunilor referitoare la drepturile omului în situații de conflict și post-conflict, mandatul tuturor reprezentanților speciali ai Uniunii Europene să cuprindă, în viitor, în mod explicit, promovarea și garantarea respectării drepturilor omului; |
| --- | --- |

15.

consideră că este indispensabil ca, ținând cont de importanța chestiunilor referitoare la drepturile omului în situații de conflict și post-conflict, mandatul tuturor reprezentanților speciali ai Uniunii Europene să cuprindă, în viitor, în mod explicit, promovarea și garantarea respectării drepturilor omului;

| 16. | reiterează solicitarea adresată Comisiei de a încuraja statele membre ale Uniunii Europene și țările terțe cu care sunt în curs negocieri de aderare sau în vederea consolidării relațiilor bilaterale să semneze și să ratifice toate convențiile fundamentale ale Organizației Națiunilor Unite și Consiliului Europei din domeniul drepturilor omului, precum și protocoalele facultative anexate acestora, și să coopereze în cadrul procedurilor și mecanismelor internaționale în materie de drepturile omului; solicită în mod expres să se încheie un acord-cadru între Uniunea Europeană și UNHCR în scopul de a promova ratificarea și punerea în aplicare a convențiilor ONU de către toate statele membre; |
| --- | --- |

16.

reiterează solicitarea adresată Comisiei de a încuraja statele membre ale Uniunii Europene și țările terțe cu care sunt în curs negocieri de aderare sau în vederea consolidării relațiilor bilaterale să semneze și să ratifice toate convențiile fundamentale ale Organizației Națiunilor Unite și Consiliului Europei din domeniul drepturilor omului, precum și protocoalele facultative anexate acestora, și să coopereze în cadrul procedurilor și mecanismelor internaționale în materie de drepturile omului; solicită în mod expres să se încheie un acord-cadru între Uniunea Europeană și UNHCR în scopul de a promova ratificarea și punerea în aplicare a convențiilor ONU de către toate statele membre;

| 17. | invită Consiliul și Comisia să își continue eforturile ferme de promovare a ratificării universale a Statutului de la Roma și de adoptare a legislației necesare de punere în aplicare la nivel național, în conformitate cu Poziția comună a Consiliului 2003/444/PESC din 16 iunie 2003 privind Curtea Penală Internațională (21) și cu Planul de acțiune din 2004, pentru a asigura continuitatea acțiunilor prevăzute de poziția comună; solicită ca eforturile să fie continuate în direcția ratificării și implementării Acordului privind privilegiile și imunitățile CPI, acord care constituie un instrument operațional important pentru această instituție; salută faptul că, în urma ratificării Statutului de la Roma de către Madagascar, Insulele Cook și Surinam în 2008, numărul total al statelor semnatare a ajuns în iulie 2008 la 108; solicită Republicii Cehe, singurul stat membru al UE care nu a întreprins acest demers, să ratifice neîntârziat Statutul de la Roma (22); îndeamnă România să anuleze acordul bilateral privindimunitatea încheiat cu Statele Unite ale Americii; |
| --- | --- |

17.

invită Consiliul și Comisia să își continue eforturile ferme de promovare a ratificării universale a Statutului de la Roma și de adoptare a legislației necesare de punere în aplicare la nivel național, în conformitate cu Poziția comună a Consiliului 2003/444/PESC din 16 iunie 2003 privind Curtea Penală Internațională (21) și cu Planul de acțiune din 2004, pentru a asigura continuitatea acțiunilor prevăzute de poziția comună; solicită ca eforturile să fie continuate în direcția ratificării și implementării Acordului privind privilegiile și imunitățile CPI, acord care constituie un instrument operațional important pentru această instituție; salută faptul că, în urma ratificării Statutului de la Roma de către Madagascar, Insulele Cook și Surinam în 2008, numărul total al statelor semnatare a ajuns în iulie 2008 la 108; solicită Republicii Cehe, singurul stat membru al UE care nu a întreprins acest demers, să ratifice neîntârziat Statutul de la Roma (22); îndeamnă România să anuleze acordul bilateral privindimunitatea încheiat cu Statele Unite ale Americii;

| 18. | solicită tuturor președințiilor Uniunii Europene să sublinieze importanța cooperării cu Curtea Penală Internațional (CPI) cu ocazia tuturor summiturilor Uniunii Europene și a dialogurilor cu țările terțe, inclusiv cu ocazia summitului UE-Rusia și a dialogurilor UE-China, și îndeamnă toate statele membre ale Uniunii Europene să-și intensifice cooperarea cu Curtea și să încheie acorduri bilaterale privind executarea pedepselor, precum și acorduri privind protecția martorilor și a victimelor; salută, de asemenea, Acordul de cooperare și asistență, încheiat între CPI și Uniunea Europeană și, în temeiul acestuia, invită Uniunea Europeană și statele membre să ofere Curții orice asistență necesară în cadrul proceselor aflate pe rol, inclusiv pe teren; în acest cadru, salută colaborarea Belgiei și a Portugaliei la arestarea și predarea lui Jean-Pierre Bemba către CPI în mai 2008; |
| --- | --- |

18.

solicită tuturor președințiilor Uniunii Europene să sublinieze importanța cooperării cu Curtea Penală Internațional (CPI) cu ocazia tuturor summiturilor Uniunii Europene și a dialogurilor cu țările terțe, inclusiv cu ocazia summitului UE-Rusia și a dialogurilor UE-China, și îndeamnă toate statele membre ale Uniunii Europene să-și intensifice cooperarea cu Curtea și să încheie acorduri bilaterale privind executarea pedepselor, precum și acorduri privind protecția martorilor și a victimelor; salută, de asemenea, Acordul de cooperare și asistență, încheiat între CPI și Uniunea Europeană și, în temeiul acestuia, invită Uniunea Europeană și statele membre să ofere Curții orice asistență necesară în cadrul proceselor aflate pe rol, inclusiv pe teren; în acest cadru, salută colaborarea Belgiei și a Portugaliei la arestarea și predarea lui Jean-Pierre Bemba către CPI în mai 2008;

| 19. | solicită ratificarea promptă de către Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap; insistă asupra faptului că protocolul facultativ la convenție trebuie considerat ca reprezentând o parte integrantă a acesteia și solicită aderarea simultană la convenție și la protocol (23); |
| --- | --- |

19.

solicită ratificarea promptă de către Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap; insistă asupra faptului că protocolul facultativ la convenție trebuie considerat ca reprezentând o parte integrantă a acesteia și solicită aderarea simultană la convenție și la protocol (23);

| 20. | subliniază necesitatea intensificării implicării active, în 2009, a Uniunii Europene și a statelor sale membre în chestiunile legate de respectarea drepturilor omului și a democrației, în cadrul diferitelor foruri internaționale, printre UNHRC, Adunarea Generală a ONU, Consiliul Ministerial al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și Consiliul Europei; |
| --- | --- |

20.

subliniază necesitatea intensificării implicării active, în 2009, a Uniunii Europene și a statelor sale membre în chestiunile legate de respectarea drepturilor omului și a democrației, în cadrul diferitelor foruri internaționale, printre UNHRC, Adunarea Generală a ONU, Consiliul Ministerial al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și Consiliul Europei;

| 21. | salută Conferința apărătorilor drepturilor omului, finanțată de IEDDO și care a avut loc la 7-8 octombrie 2008 la sediul din Bruxelles al Parlamentului European, ca pe o importantă inițiativă interinstituțională a Comisiei, a Parlamentului European și a Organizației Națiunilor Unite, care a marcat cea de-a 60-a aniversare a Declarației Universale a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

21.

salută Conferința apărătorilor drepturilor omului, finanțată de IEDDO și care a avut loc la 7-8 octombrie 2008 la sediul din Bruxelles al Parlamentului European, ca pe o importantă inițiativă interinstituțională a Comisiei, a Parlamentului European și a Organizației Națiunilor Unite, care a marcat cea de-a 60-a aniversare a Declarației Universale a Drepturilor Omului;

| 22. | salută cooperarea dintre Uniunea Europeană și Consiliul Europei care se desfășoară în cadrul Memorandumului de înțelegere semnat în mai 2007; salută faptul că la 23 octombrie 2007 și 10 martie 2008 au avut loc reuniuni cvadripartite între președinția UE, Comisie, secretarul general al Consiliului Europei și președintele Comitetului de miniștri al Consiliului Europei; reafirmă importanța promovării în continuare a cooperării în domeniul drepturilor omului, al statului de drept și democrației pluraliste, care sunt valori comune ale celor două organizații și de asemenea, ale tuturor statelor membre UE; |
| --- | --- |

22.

salută cooperarea dintre Uniunea Europeană și Consiliul Europei care se desfășoară în cadrul Memorandumului de înțelegere semnat în mai 2007; salută faptul că la 23 octombrie 2007 și 10 martie 2008 au avut loc reuniuni cvadripartite între președinția UE, Comisie, secretarul general al Consiliului Europei și președintele Comitetului de miniștri al Consiliului Europei; reafirmă importanța promovării în continuare a cooperării în domeniul drepturilor omului, al statului de drept și democrației pluraliste, care sunt valori comune ale celor două organizații și de asemenea, ale tuturor statelor membre UE;

| 23. | salută acordul semnat la 18 iunie 2008 între Comisie și Consiliul Europei cu privire la cooperarea în cadrul Agenției UE pentru Drepturi Fundamentale; evidențiază faptul că acordul cuprinde dispoziții privind organizarea de reuniuni periodice, schimbul de informații și coordonarea activităților; |
| --- | --- |

23.

salută acordul semnat la 18 iunie 2008 între Comisie și Consiliul Europei cu privire la cooperarea în cadrul Agenției UE pentru Drepturi Fundamentale; evidențiază faptul că acordul cuprinde dispoziții privind organizarea de reuniuni periodice, schimbul de informații și coordonarea activităților;

| 24. | salută faptul că Convenția privind munițiile cu dispersie a fost adoptată la Conferința diplomatică de la Dublin, care s-a ținut între 19-30 mai 2008; este îngrijorat de faptul că nu toate statele membre ale Uniunii Europene au semnat tratatul la conferința pentru semnarea acestuia care avut loc la 3 decembrie 2008 la Oslo și solicită celor care încă nu au semnat să o facă cât mai curând posibil (24); ia act de faptul că respectiva convenție impune interzicerea imediată și necondiționată a tuturor munițiilor cu dispersie, care produc vătămări inacceptabile civililor; |
| --- | --- |

24.

salută faptul că Convenția privind munițiile cu dispersie a fost adoptată la Conferința diplomatică de la Dublin, care s-a ținut între 19-30 mai 2008; este îngrijorat de faptul că nu toate statele membre ale Uniunii Europene au semnat tratatul la conferința pentru semnarea acestuia care avut loc la 3 decembrie 2008 la Oslo și solicită celor care încă nu au semnat să o facă cât mai curând posibil (24); ia act de faptul că respectiva convenție impune interzicerea imediată și necondiționată a tuturor munițiilor cu dispersie, care produc vătămări inacceptabile civililor;

| 25. | salută cooperarea Serbiei la arestarea și transferul lui Radovan Karadžić la Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Yugoslavie (TPII); observă, de asemenea, cu îngrijorare, că Ratko Mladić și Goran Hadžić sunt încă în libertate, nefiind deferiți TPII; invită, în această privință, autoritățile sârbe să asigure cooperarea deplină cu TPII, ceea ce ar contribui la arestarea și transferul tuturor celorlalți inculpați, pentru a deschide calea către ratificarea unui acord de stabilitate și asociere; |
| --- | --- |

25.

salută cooperarea Serbiei la arestarea și transferul lui Radovan Karadžić la Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Yugoslavie (TPII); observă, de asemenea, cu îngrijorare, că Ratko Mladić și Goran Hadžić sunt încă în libertate, nefiind deferiți TPII; invită, în această privință, autoritățile sârbe să asigure cooperarea deplină cu TPII, ceea ce ar contribui la arestarea și transferul tuturor celorlalți inculpați, pentru a deschide calea către ratificarea unui acord de stabilitate și asociere;

| 26. | îndeamnă toate statele membre să colaboreze pe deplin cu mecanismele justiției penale internaționale și, în special, prin aducerea în fața justiției a criminalilor aflați în libertate; constată cu deosebită preocupare că Sudanul nu cooperează încă cu CPI în vederea arestării și a transferului lui Ahmed Mohammad Harun („Ahmad Harun”) și a lui Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman („Ali Kushayb”), nerespectând obligațiile pe care i le impune Rezoluția 1593 (2005) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite; condamnă cu fermitate amenințările cu represalii proferate de Sudan în urma emiterii de către CPI a unui mandat de arestare pe numele președintelui al-Bashir și își exprimă profunda îngrijorare cu privire la recentul val de represiuni îndreptate împotriva apărătorilor drepturilor omului, care a condus în iunie 2008 la arestarea lui Mohammed el-Sari, condamnat la 17 ani de închisoare pentru că a colaborat cu CPI; salută eliberarea lui Hassan al-Turabi, conducătorul principalului grup de opoziție, Partidul Congresul Popular, după două luni de detenție pentru că a lansat un apel prin care cere președintelui al-Bashir să-și asume răspunderea politică pentru infracțiunile comise în Darfur; în cele din urmă, readuce în atenție Rezoluția sa din 22 mai 2008 privind situația din Sudan și Curtea Penală Internațională (CPI) (25) și își reiterează solicitarea adresată președințiilor UE și statelor membre de a-și asuma și de a pune în practică declarația UE din martie 2008 și Concluziile Consiliului privind Sudanul din iunie 2008, în care se afirmă că UE este pregătită „să ia în considerare măsuri împotriva persoanelor responsabile de lipsa de cooperare cu CPI dacă obligația prevăzută de Rezoluția 1593 a Consiliului de Securitate al ONU privind cooperarea cu CPI continuă să nu fie respectată”; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă toate statele membre să colaboreze pe deplin cu mecanismele justiției penale internaționale și, în special, prin aducerea în fața justiției a criminalilor aflați în libertate; constată cu deosebită preocupare că Sudanul nu cooperează încă cu CPI în vederea arestării și a transferului lui Ahmed Mohammad Harun („Ahmad Harun”) și a lui Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman („Ali Kushayb”), nerespectând obligațiile pe care i le impune Rezoluția 1593 (2005) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite; condamnă cu fermitate amenințările cu represalii proferate de Sudan în urma emiterii de către CPI a unui mandat de arestare pe numele președintelui al-Bashir și își exprimă profunda îngrijorare cu privire la recentul val de represiuni îndreptate împotriva apărătorilor drepturilor omului, care a condus în iunie 2008 la arestarea lui Mohammed el-Sari, condamnat la 17 ani de închisoare pentru că a colaborat cu CPI; salută eliberarea lui Hassan al-Turabi, conducătorul principalului grup de opoziție, Partidul Congresul Popular, după două luni de detenție pentru că a lansat un apel prin care cere președintelui al-Bashir să-și asume răspunderea politică pentru infracțiunile comise în Darfur; în cele din urmă, readuce în atenție Rezoluția sa din 22 mai 2008 privind situația din Sudan și Curtea Penală Internațională (CPI) (25) și își reiterează solicitarea adresată președințiilor UE și statelor membre de a-și asuma și de a pune în practică declarația UE din martie 2008 și Concluziile Consiliului privind Sudanul din iunie 2008, în care se afirmă că UE este pregătită „să ia în considerare măsuri împotriva persoanelor responsabile de lipsa de cooperare cu CPI dacă obligația prevăzută de Rezoluția 1593 a Consiliului de Securitate al ONU privind cooperarea cu CPI continuă să nu fie respectată”;

| 27. | salută deschiderea, la 26 ianuarie 2009, a primului proces la CPI, împotriva lui Thomas Lubanga din Republica Democratică Congo (RDC) și ia act de faptul că acesta reprezintă primul proces din istoria dreptului penal internațional în care victimele pot participa în mod activ la procedură; în acest context, îndeamnă CPI să-și intensifice eforturile de informare pentru a determina comunitățile din țările aflate în situație de criză să se angajeze într-un proces de interacțiune pozitivă cu CPI în scopul de a promova înțelegerea și susținerea mandatului acestei instanțe, de a răspunde așteptărilor și de a permite comunităților respective să urmărească și să înțeleagă procedurile justiției penale internaționale; salută cooperarea RDC la transferul lui Thomas Lubanga, Germain Katanga și Mathieu Ngudjolo către CPI; regretă totuși faptul că mandatul de arestare emis de CPI pe numele lui Bosco Ntaganda nu a fost executat și invită Consiliul Afaceri Generale și Relații Externe să solicite în mod imperativ arestarea imediată și predarea lui Bosco Ntaganda către CPI; constată cu îngrijorare recenta agravare a instabilității situației din RDC în urma atacurilor organizate de Armata de rezistență a Domnului (Lord's Resistance Army - LRA), care a masacrat cu brutalitate cel puțin 620 de civili și a răpit peste 160 de copii între 24 decembrie 2008 și 13 ianuarie 2009 în nordul RDC; prin urmare, evidențiază necesitatea arestării de urgență a comandanților LRA, potrivit solicitării adresate în Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2008 referitoare la trimiterea în judecată și judecarea lui Joseph Kony de către Curtea Penală Internațională (26); constată cu îngrijorare că mandatele CPI de arestare a patru membri ai „Armatei de rezistență a Domnului” din Uganda nu au fost încă executate; |
| --- | --- |

27.

salută deschiderea, la 26 ianuarie 2009, a primului proces la CPI, împotriva lui Thomas Lubanga din Republica Democratică Congo (RDC) și ia act de faptul că acesta reprezintă primul proces din istoria dreptului penal internațional în care victimele pot participa în mod activ la procedură; în acest context, îndeamnă CPI să-și intensifice eforturile de informare pentru a determina comunitățile din țările aflate în situație de criză să se angajeze într-un proces de interacțiune pozitivă cu CPI în scopul de a promova înțelegerea și susținerea mandatului acestei instanțe, de a răspunde așteptărilor și de a permite comunităților respective să urmărească și să înțeleagă procedurile justiției penale internaționale; salută cooperarea RDC la transferul lui Thomas Lubanga, Germain Katanga și Mathieu Ngudjolo către CPI; regretă totuși faptul că mandatul de arestare emis de CPI pe numele lui Bosco Ntaganda nu a fost executat și invită Consiliul Afaceri Generale și Relații Externe să solicite în mod imperativ arestarea imediată și predarea lui Bosco Ntaganda către CPI; constată cu îngrijorare recenta agravare a instabilității situației din RDC în urma atacurilor organizate de Armata de rezistență a Domnului (Lord's Resistance Army - LRA), care a masacrat cu brutalitate cel puțin 620 de civili și a răpit peste 160 de copii între 24 decembrie 2008 și 13 ianuarie 2009 în nordul RDC; prin urmare, evidențiază necesitatea arestării de urgență a comandanților LRA, potrivit solicitării adresate în Rezoluția Parlamentului European din 21 octombrie 2008 referitoare la trimiterea în judecată și judecarea lui Joseph Kony de către Curtea Penală Internațională (26); constată cu îngrijorare că mandatele CPI de arestare a patru membri ai „Armatei de rezistență a Domnului” din Uganda nu au fost încă executate;

| 28. | ia act cu satisfacție de prima declarație promițătoare a noii administrații a SUA cu privire la CPI, care recunoaște că CPI pare să devină un instrument important și credibil în încercarea de a-i trage la răspundere pe membrii conducerii de vârf responsabili pentru atrocitățile comise în Congo, Uganda și Darfur (27) și solicită SUA să revină asupra deciziei de a-și retrage semnătura și să-și asume un angajament mai activ alături de CPI, în special prin cooperarea în situații care fac obiectul unor anchete sau analize preliminare întreprinse de CPI; |
| --- | --- |

28.

ia act cu satisfacție de prima declarație promițătoare a noii administrații a SUA cu privire la CPI, care recunoaște că CPI pare să devină un instrument important și credibil în încercarea de a-i trage la răspundere pe membrii conducerii de vârf responsabili pentru atrocitățile comise în Congo, Uganda și Darfur (27) și solicită SUA să revină asupra deciziei de a-și retrage semnătura și să-și asume un angajament mai activ alături de CPI, în special prin cooperarea în situații care fac obiectul unor anchete sau analize preliminare întreprinse de CPI;

| 29. | ia act din nou, cu satisfacție, de adoptarea, de către Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite, a declarației privind drepturile populațiilor indigene, care va institui un cadru în care statele să poată proteja și promova drepturile popoarelor indigene, fără excluderi sau discriminare; prin urmare, îndeamnă Comisia să urmărească transpunerea în practică a declarației, în primul rând prin intermediul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO), recomandând în mod special statelor membre să ratifice, în regim de urgență, Convenția 169 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind populațiile indigene și tribale, care susține, prin intermediul unui instrument obligatoriu din punct de vedere juridic, principiile prevăzute în declarație; salută, cu toate acestea, activitățile Comisiei vizând populațiile indigene și salută proiectul intitulat „Promovarea drepturilor popoarelor indigene și tribale prin intermediul consilierii juridice, al consolidării capacității și al dialogului”, inițiat ca un proiect de gestionare comun de Comisie și OIM; constată că, la aproape douăzeci de ani de când a intrat în vigoare, Convenția OIM nu a fost adoptată decât de trei state membre, respectiv Danemarca, Spania și Țările de Jos; prin urmare, încurajează inițiativele care urmăresc ca creșterea sensibilizării în ceea ce privește acest important instrument legislativ și a eficienței acestuia, asigurând ratificarea sa de către toate statele membre; |
| --- | --- |

29.

ia act din nou, cu satisfacție, de adoptarea, de către Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite, a declarației privind drepturile populațiilor indigene, care va institui un cadru în care statele să poată proteja și promova drepturile popoarelor indigene, fără excluderi sau discriminare; prin urmare, îndeamnă Comisia să urmărească transpunerea în practică a declarației, în primul rând prin intermediul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO), recomandând în mod special statelor membre să ratifice, în regim de urgență, Convenția 169 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind populațiile indigene și tribale, care susține, prin intermediul unui instrument obligatoriu din punct de vedere juridic, principiile prevăzute în declarație; salută, cu toate acestea, activitățile Comisiei vizând populațiile indigene și salută proiectul intitulat „Promovarea drepturilor popoarelor indigene și tribale prin intermediul consilierii juridice, al consolidării capacității și al dialogului”, inițiat ca un proiect de gestionare comun de Comisie și OIM; constată că, la aproape douăzeci de ani de când a intrat în vigoare, Convenția OIM nu a fost adoptată decât de trei state membre, respectiv Danemarca, Spania și Țările de Jos; prin urmare, încurajează inițiativele care urmăresc ca creșterea sensibilizării în ceea ce privește acest important instrument legislativ și a eficienței acestuia, asigurând ratificarea sa de către toate statele membre;

| 30. | solicită din nou Comisiei să dezvolte o strategie-cadru europeană privind rromii, având în vedere situația socială deosebită a comunităților de rromi în Uniunea Europeană, în țările candidate, precum și în țările implicate în procesul de stabilizare și de asociere; ia act cu satisfacție de primul „summit UE-rromi” organizat de Comisie sub înaltul patronaj comun al președintelui Comisiei și președinției franceze, urmărind promovarea unui angajament ferm de a soluționa probleme concrete și de a crea mecanisme prin intermediul cărora să se ajungă la o mai bună înțelegere a situației rromilor în Europa; |
| --- | --- |

30.

solicită din nou Comisiei să dezvolte o strategie-cadru europeană privind rromii, având în vedere situația socială deosebită a comunităților de rromi în Uniunea Europeană, în țările candidate, precum și în țările implicate în procesul de stabilizare și de asociere; ia act cu satisfacție de primul „summit UE-rromi” organizat de Comisie sub înaltul patronaj comun al președintelui Comisiei și președinției franceze, urmărind promovarea unui angajament ferm de a soluționa probleme concrete și de a crea mecanisme prin intermediul cărora să se ajungă la o mai bună înțelegere a situației rromilor în Europa;

| 31. | salută consensul la care s-a ajuns asupra unui document final, cu ocazia conferinței de evaluare de la Durban din 21 aprilie 2009, în continuarea conferinței mondiale împotriva rasismului; și care, printre altele, protejează integral dreptul la libertatea de exprimare, așa cum este definit în legislația internațională, reiterează și întărește apelul la o protecție a drepturilor migranților și recunoaște formele multiple și grave de discriminare; condamnă discursul președintelui Mahmoud Ahmadinejad care a contrazis spiritul și scopul conferinței, și anume eradicarea flagelului rasismului; salută sesiunile de fond, din perioadele 21 aprilie-2 mai 2008 și 6-17 octombrie 2008, la care UNHRC a avut calitatea de comitet pregătitor al conferinței de evaluare de la Durban |
| --- | --- |

31.

salută consensul la care s-a ajuns asupra unui document final, cu ocazia conferinței de evaluare de la Durban din 21 aprilie 2009, în continuarea conferinței mondiale împotriva rasismului; și care, printre altele, protejează integral dreptul la libertatea de exprimare, așa cum este definit în legislația internațională, reiterează și întărește apelul la o protecție a drepturilor migranților și recunoaște formele multiple și grave de discriminare; condamnă discursul președintelui Mahmoud Ahmadinejad care a contrazis spiritul și scopul conferinței, și anume eradicarea flagelului rasismului; salută sesiunile de fond, din perioadele 21 aprilie-2 mai 2008 și 6-17 octombrie 2008, la care UNHRC a avut calitatea de comitet pregătitor al conferinței de evaluare de la Durban

| 32. | își exprimă dezamăgirea cu privire la lipsa de inițiativă a Consiliului și la incapacitatea statelor membre de a ajunge la un acord referitor la o strategie comună în privința Conferinței de evaluare de la Durban, împotriva rasismului, a discriminării rasiale, a xenofobiei și a intoleranței, organizată la Geneva în perioada 20-24 aprilie (Durban II); regretă profund lipsa de unitate și cooperare, în special în ceea ce privește scăderea intensificării politicilor externe ale UE în baza noului Tratat UE; solicită Comisiei și, mai ales, Consiliului să explice Parlamentului dacă a fost elaborată strategia UE și ce eforturi au fost întreprinse în vederea găsirii unui numitor comun, și să comunice ce s-a întâmplat și care sunt consecințele rezultatelor de la Durban II; |
| --- | --- |

32.

își exprimă dezamăgirea cu privire la lipsa de inițiativă a Consiliului și la incapacitatea statelor membre de a ajunge la un acord referitor la o strategie comună în privința Conferinței de evaluare de la Durban, împotriva rasismului, a discriminării rasiale, a xenofobiei și a intoleranței, organizată la Geneva în perioada 20-24 aprilie (Durban II); regretă profund lipsa de unitate și cooperare, în special în ceea ce privește scăderea intensificării politicilor externe ale UE în baza noului Tratat UE; solicită Comisiei și, mai ales, Consiliului să explice Parlamentului dacă a fost elaborată strategia UE și ce eforturi au fost întreprinse în vederea găsirii unui numitor comun, și să comunice ce s-a întâmplat și care sunt consecințele rezultatelor de la Durban II;

| 33. | salută cel de-al doilea Forum european privind drepturile copilului, organizat de Comisie în martie 2008, care s-a concentrat pe chestiunea mecanismelor de alertă în cazul copiilor dați dispăruți și pe chestiunea sărăciei și excluderii sociale a copiilor, o atenție deosebită fiind acordată copiilor rromi; |
| --- | --- |

33.

salută cel de-al doilea Forum european privind drepturile copilului, organizat de Comisie în martie 2008, care s-a concentrat pe chestiunea mecanismelor de alertă în cazul copiilor dați dispăruți și pe chestiunea sărăciei și excluderii sociale a copiilor, o atenție deosebită fiind acordată copiilor rromi;

| 34. | salută Anul european al dialogului intercultural 2008, o inițiativă a Comisiei și instituit prin decizii ale Parlamentului European și ale Consiliului; reiterează faptul că dialogul intercultural are un rol din ce în ce mai important de jucat în promovarea identității și cetățeniei europene; îndeamnă statele membre și Comisia să prezinte strategii menite să stimuleze dialogul intercultural, să promoveze obiectivele Alianței civilizațiilor în propriile domenii de competență și să își mențină sprijinul politic acordat alianței respective; |
| --- | --- |

34.

salută Anul european al dialogului intercultural 2008, o inițiativă a Comisiei și instituit prin decizii ale Parlamentului European și ale Consiliului; reiterează faptul că dialogul intercultural are un rol din ce în ce mai important de jucat în promovarea identității și cetățeniei europene; îndeamnă statele membre și Comisia să prezinte strategii menite să stimuleze dialogul intercultural, să promoveze obiectivele Alianței civilizațiilor în propriile domenii de competență și să își mențină sprijinul politic acordat alianței respective;

Consiliul Organizației Națiunilor Unite pentru drepturile omului

| 35. | salută activitatea UNHRC și subliniază rolul vital al acestuia în structurile ONU, precum și potențialul acestuia de a elabora un cadru de mare valoare pentru eforturile multilaterale ale UE în domeniul drepturilor omului; observă că acest nou organism trebuie să-și continue activitatea pentru a-și spori credibilitatea; |
| --- | --- |

35.

salută activitatea UNHRC și subliniază rolul vital al acestuia în structurile ONU, precum și potențialul acestuia de a elabora un cadru de mare valoare pentru eforturile multilaterale ale UE în domeniul drepturilor omului; observă că acest nou organism trebuie să-și continue activitatea pentru a-și spori credibilitatea;

| 36. | evidențiază faptul că rolul organizațiilor societății civile este extrem de important pentru eficiența UNHRC; |
| --- | --- |

36.

evidențiază faptul că rolul organizațiilor societății civile este extrem de important pentru eficiența UNHRC;

| 37. | salută începerea evaluării periodice universale și prima rundă a evaluării, care a avut loc în aprilie și mai 2008 și s-a încheiat cu adoptarea rapoartelor asupra rezultatelor de plenul UNHRC din iunie 2008; ia act de punerea în aplicare a primelor două cicluri ale noului mecanism, confirmată de potențialul evaluării periodice universale și crede că punerea în aplicare a mecanismului de evaluare periodică universală va produce în continuare rezultate și îmbunătățiri concrete; invită Consiliul și Comisia să urmărească și să monitorizeze îndeaproape angajamentele din evaluarea periodică universală și invită Consiliul să consulte Parlamentul în această chestiune; |
| --- | --- |

37.

salută începerea evaluării periodice universale și prima rundă a evaluării, care a avut loc în aprilie și mai 2008 și s-a încheiat cu adoptarea rapoartelor asupra rezultatelor de plenul UNHRC din iunie 2008; ia act de punerea în aplicare a primelor două cicluri ale noului mecanism, confirmată de potențialul evaluării periodice universale și crede că punerea în aplicare a mecanismului de evaluare periodică universală va produce în continuare rezultate și îmbunătățiri concrete; invită Consiliul și Comisia să urmărească și să monitorizeze îndeaproape angajamentele din evaluarea periodică universală și invită Consiliul să consulte Parlamentul în această chestiune;

| 38. | constată că, după cum se subliniază în raportul anual, statele membre ale UE se află într-o poziție minoritară în cadrul UNHRC; invită instituțiile Uniunii Europene și statele membre să acționeze în mod concertat pentru a remedia acest lucru, alcătuind alianțe adecvate cu acele țări și organizații neguvernamentale care continuă să apere caracterul universal și indivizibil al drepturilor omului; |
| --- | --- |

38.

constată că, după cum se subliniază în raportul anual, statele membre ale UE se află într-o poziție minoritară în cadrul UNHRC; invită instituțiile Uniunii Europene și statele membre să acționeze în mod concertat pentru a remedia acest lucru, alcătuind alianțe adecvate cu acele țări și organizații neguvernamentale care continuă să apere caracterul universal și indivizibil al drepturilor omului;

| 39. | solicită, în acest sens, Consiliului și Comisiei, să-și întărească relațiile cu guverne democratice din alte grupuri regionale din cadrul UNHRC, cu scopul de a asigura succesul inițiativelor legate de respectarea principiilor înscrise în Declarația Universală a Drepturilor Omului; solicită Comisiei să elaboreze un raport anual privind tendințele de vot în cadrul ONU în domeniul drepturilor omului, analizând influența exercitată asupra acestora de politicile Uniunii Europene și ale statelor membre ale acesteia, precum și de politicile altor blocuri; |
| --- | --- |

39.

solicită, în acest sens, Consiliului și Comisiei, să-și întărească relațiile cu guverne democratice din alte grupuri regionale din cadrul UNHRC, cu scopul de a asigura succesul inițiativelor legate de respectarea principiilor înscrise în Declarația Universală a Drepturilor Omului; solicită Comisiei să elaboreze un raport anual privind tendințele de vot în cadrul ONU în domeniul drepturilor omului, analizând influența exercitată asupra acestora de politicile Uniunii Europene și ale statelor membre ale acesteia, precum și de politicile altor blocuri;

| 40. | solicită consolidarea cooperării între Consiliul Europei și Uniunea Europeană în domeniul promovării drepturilor minorităților și al protejării limbilor regionale și a celor vorbite de minorități, utilizând instrumentele juridice ale nediscriminării pentru a susține diversitatea și toleranța; |
| --- | --- |

40.

solicită consolidarea cooperării între Consiliul Europei și Uniunea Europeană în domeniul promovării drepturilor minorităților și al protejării limbilor regionale și a celor vorbite de minorități, utilizând instrumentele juridice ale nediscriminării pentru a susține diversitatea și toleranța;

| 41. | reafirmă importanța vitală, în cadrul UNHRC, a procedurilor speciale și a mandatelor specifice pentru diferite țări; consideră că procesul de reînnoire a mandatelor trebuie să fie transparent; salută noul manual de proceduri speciale al Organizației Națiunilor Unite și insistă asupra faptului că eforturile ar trebui să se depună în continuare eforturi de a numi candidați independenți, experimentați și care se bucură de o reprezentativitate corespunzătoare, atât pe plan geografic, cât și în ceea ce privește genul; ia act de recentele evoluții în mandatele tematice și în cele specifice pentru diferite țări; salută noile mandatele tematice, care se ocupă cu forme contemporane de sclavie și accesul la apă potabilă sigură și la servicii de salubritate; salută faptul că mandatul raportorului special privind situația drepturilor omului în Sudan a fost prelungit până în iunie 2009; |
| --- | --- |

41.

reafirmă importanța vitală, în cadrul UNHRC, a procedurilor speciale și a mandatelor specifice pentru diferite țări; consideră că procesul de reînnoire a mandatelor trebuie să fie transparent; salută noul manual de proceduri speciale al Organizației Națiunilor Unite și insistă asupra faptului că eforturile ar trebui să se depună în continuare eforturi de a numi candidați independenți, experimentați și care se bucură de o reprezentativitate corespunzătoare, atât pe plan geografic, cât și în ceea ce privește genul; ia act de recentele evoluții în mandatele tematice și în cele specifice pentru diferite țări; salută noile mandatele tematice, care se ocupă cu forme contemporane de sclavie și accesul la apă potabilă sigură și la servicii de salubritate; salută faptul că mandatul raportorului special privind situația drepturilor omului în Sudan a fost prelungit până în iunie 2009;

| 42. | salută faptul că, în octombrie 2007, la inițiativa UE, s-a ținut o sesiune specială a UNHRC dedicată Birmaniei, care s-a încheiat cu adoptarea, în iunie 2008, a unei rezoluții care condamnă încălcările curente și sistematice ale drepturilor omului și recrutarea de copii soldați în Birmania și îndeamnă guvernul birman să elibereze imediat și necondiționat toți prizonierii politici; |
| --- | --- |

42.

salută faptul că, în octombrie 2007, la inițiativa UE, s-a ținut o sesiune specială a UNHRC dedicată Birmaniei, care s-a încheiat cu adoptarea, în iunie 2008, a unei rezoluții care condamnă încălcările curente și sistematice ale drepturilor omului și recrutarea de copii soldați în Birmania și îndeamnă guvernul birman să elibereze imediat și necondiționat toți prizonierii politici;

Rezultate de obținut în legătură cu orientările Uniunii Europene în domeniul drepturilor omului

| 43. | consideră că, în ciuda întârzierii în ratificarea Tratatului de la Lisabona, pregătirile pentru crearea noului Serviciu european pentru Acțiune Externă ar trebui să fie utilizate în mod proactiv pentru armonizarea abordărilor misiunilor externe ale statelor membre și ale Comisiei în domeniul drepturilor omului, utilizând în comun structurile și personalul, astfel încât să se creeze adevărate „ambasade ale Uniunii Europene”; |
| --- | --- |

43.

consideră că, în ciuda întârzierii în ratificarea Tratatului de la Lisabona, pregătirile pentru crearea noului Serviciu european pentru Acțiune Externă ar trebui să fie utilizate în mod proactiv pentru armonizarea abordărilor misiunilor externe ale statelor membre și ale Comisiei în domeniul drepturilor omului, utilizând în comun structurile și personalul, astfel încât să se creeze adevărate „ambasade ale Uniunii Europene”;

| 44. | ia act de demersul Președinției slovene și a celei franceze în vederea finalizării orientărilor UE privind drepturile omului aplicabile drepturilor copilului; se așteaptă să primească, în cursul anului viitor, proiecte referitoare la măsurile specifice de implementare, care să se concentreze asupra transpunerii în practică a abordării holistice și exhaustive care constituie fundamentul orientărilor; |
| --- | --- |

44.

ia act de demersul Președinției slovene și a celei franceze în vederea finalizării orientărilor UE privind drepturile omului aplicabile drepturilor copilului; se așteaptă să primească, în cursul anului viitor, proiecte referitoare la măsurile specifice de implementare, care să se concentreze asupra transpunerii în practică a abordării holistice și exhaustive care constituie fundamentul orientărilor;

| 45. | consideră că ar trebui luate măsurile pentru a garanta că misiunile UE urmăresc într-un mod mai sistematic problematica drepturilor omului, desemnând, de exemplu, puncte nodale pentru drepturile omului și incluzând orientări privind drepturile omului și punerea în aplicare a acestora în programele de formare profesională a personalului misiunilor UE; |
| --- | --- |

45.

consideră că ar trebui luate măsurile pentru a garanta că misiunile UE urmăresc într-un mod mai sistematic problematica drepturilor omului, desemnând, de exemplu, puncte nodale pentru drepturile omului și incluzând orientări privind drepturile omului și punerea în aplicare a acestora în programele de formare profesională a personalului misiunilor UE;

Situația femeilor, violența împotriva femeilor, asasinarea femeilor

| 46. | salută faptul că, în al doilea semestru al anului 2008, Președinția franceză a atașat un caracter prioritar problemei situației femeilor, în contextul acțiunilor UE în domeniul drepturilor omului; subliniază, în special, necesitatea de a lupta împotriva fenomenelor de violență (inclusiv practica circumciziei feminine) și asasinare a femeilor (inclusiv practica avortului selectiv în funcție de sexul copilului); |
| --- | --- |

46.

salută faptul că, în al doilea semestru al anului 2008, Președinția franceză a atașat un caracter prioritar problemei situației femeilor, în contextul acțiunilor UE în domeniul drepturilor omului; subliniază, în special, necesitatea de a lupta împotriva fenomenelor de violență (inclusiv practica circumciziei feminine) și asasinare a femeilor (inclusiv practica avortului selectiv în funcție de sexul copilului);

| 47. | având în vedere eșecul comunității internaționale în încercarea de a realiza o schimbare în bine a situației din Zimbabwe, care este catastrofală din punct de vedere al respectării drepturilor omului, solicită Consiliului și statelor membre să examineze cauzele acestei situații, să elaboreze politici mai eficiente și să informeze Parlamentul în legătură cu măsurile pe care intenționează să le ia, având în vedere amploarea relațiilor Uniunii Europene și ale statelor membre ale acesteia cu numeroase țări africane, îndeosebi din sudul Africii; |
| --- | --- |

47.

având în vedere eșecul comunității internaționale în încercarea de a realiza o schimbare în bine a situației din Zimbabwe, care este catastrofală din punct de vedere al respectării drepturilor omului, solicită Consiliului și statelor membre să examineze cauzele acestei situații, să elaboreze politici mai eficiente și să informeze Parlamentul în legătură cu măsurile pe care intenționează să le ia, având în vedere amploarea relațiilor Uniunii Europene și ale statelor membre ale acesteia cu numeroase țări africane, îndeosebi din sudul Africii;

| 48. | salută adoptarea la 8 decembrie 2008 a unor noi orientări, prin care se instituie o strategie cuprinzătoare pentru intensificarea acțiunilor UE ce au ca scop îmbunătățirea siguranței femeilor, în special în țările aflate în conflict, dar și în alte țări; regretă faptul că Parlamentul nu a fost implicat mai îndeaproape în elaborarea acestor noi orientări și solicită, în această privință, instituirea unui mecanism de consultare cu Parlamentul, atât în stadiul de elaborare a noilor orientări, cât și în cel de evaluare și revizuire; |
| --- | --- |

48.

salută adoptarea la 8 decembrie 2008 a unor noi orientări, prin care se instituie o strategie cuprinzătoare pentru intensificarea acțiunilor UE ce au ca scop îmbunătățirea siguranței femeilor, în special în țările aflate în conflict, dar și în alte țări; regretă faptul că Parlamentul nu a fost implicat mai îndeaproape în elaborarea acestor noi orientări și solicită, în această privință, instituirea unui mecanism de consultare cu Parlamentul, atât în stadiul de elaborare a noilor orientări, cât și în cel de evaluare și revizuire;

| 49. | atrage atenția, cu toate acestea, asupra deficiențelor existente în dezvoltarea politicilor și a acțiunilor Uniunii vizând respectarea drepturilor femeii; consideră că aceste deficiențe se reflectă în raportul Consiliului în măsura în care evaluarea diferitelor domenii specifice nu este detaliată; |
| --- | --- |

49.

atrage atenția, cu toate acestea, asupra deficiențelor existente în dezvoltarea politicilor și a acțiunilor Uniunii vizând respectarea drepturilor femeii; consideră că aceste deficiențe se reflectă în raportul Consiliului în măsura în care evaluarea diferitelor domenii specifice nu este detaliată;

Pedeapsa capitală

| 50. | reamintește de rezoluția 62/149, referitoare la un moratoriu privind aplicarea pedepsei cu moartea, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 18 decembrie 2007, prin care se face apel la un moratoriu mondial privind pedeapsa cu moartea; subliniază faptul că rezoluția se încheie cu un apel la adresa tuturor statelor membre ale ONU de a institui un moratoriu privind execuțiile, având drept scop abolirea pedepsei capitale; |
| --- | --- |

50.

reamintește de rezoluția 62/149, referitoare la un moratoriu privind aplicarea pedepsei cu moartea, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 18 decembrie 2007, prin care se face apel la un moratoriu mondial privind pedeapsa cu moartea; subliniază faptul că rezoluția se încheie cu un apel la adresa tuturor statelor membre ale ONU de a institui un moratoriu privind execuțiile, având drept scop abolirea pedepsei capitale;

| 51. | salută Declarația comună împotriva pedepsei cu moartea, semnată, la 10 octombrie 2008, în numele UE de președintele Parlamentului European, de președintele Consiliului și de președintele Comisiei, precum și de președintele Adunării Parlamentare, de președintele Comitetului de Miniștri și de Secretarul General al Consiliului Europei, cu ocazia „Zilei europene împotriva pedepsei cu moartea”, celebrată anual la 10 octombrie; reamintește faptul că interzicerea pedepsei cu moartea este una din prevederile esențiale ale Cartei drepturilor fundamentale ale Uniunii Europene, în al cărei articol 2 se enunță în mod clar: „nimeni nu poate fi condamnat la pedeapsa cu moartea sau executat”; |
| --- | --- |

51.

salută Declarația comună împotriva pedepsei cu moartea, semnată, la 10 octombrie 2008, în numele UE de președintele Parlamentului European, de președintele Consiliului și de președintele Comisiei, precum și de președintele Adunării Parlamentare, de președintele Comitetului de Miniștri și de Secretarul General al Consiliului Europei, cu ocazia „Zilei europene împotriva pedepsei cu moartea”, celebrată anual la 10 octombrie; reamintește faptul că interzicerea pedepsei cu moartea este una din prevederile esențiale ale Cartei drepturilor fundamentale ale Uniunii Europene, în al cărei articol 2 se enunță în mod clar: „nimeni nu poate fi condamnat la pedeapsa cu moartea sau executat”;

| 52. | salută versiunea revizuită și actualizată a orientărilor UE privind pedeapsa cu moartea; reiterează faptul că UE se opune pedepsei cu moartea în toate circumstanțele și subliniază din nou faptul că abolirea pedepsei cu moartea contribuie la creșterea respectului demnității umane și la dezvoltarea progresivă a drepturilor omului; |
| --- | --- |

52.

salută versiunea revizuită și actualizată a orientărilor UE privind pedeapsa cu moartea; reiterează faptul că UE se opune pedepsei cu moartea în toate circumstanțele și subliniază din nou faptul că abolirea pedepsei cu moartea contribuie la creșterea respectului demnității umane și la dezvoltarea progresivă a drepturilor omului;

| 53. | solicită Președinției să încurajeze Italia, Letonia, Polonia și Spania, care au semnat, însă nu au ratificat încă al 13-lea protocol la CEDO, privind abolirea pedepsei capitale în toate circumstanțele, să facă acest lucru; recunoaște, în această privință, faptul că orientările privind pedeapsa cu moartea ar putea fi puse în aplicare într-un mod mult mai coerent dacă statele membre ar semna și ratifica astfel de protocoale și convenții; |
| --- | --- |

53.

solicită Președinției să încurajeze Italia, Letonia, Polonia și Spania, care au semnat, însă nu au ratificat încă al 13-lea protocol la CEDO, privind abolirea pedepsei capitale în toate circumstanțele, să facă acest lucru; recunoaște, în această privință, faptul că orientările privind pedeapsa cu moartea ar putea fi puse în aplicare într-un mod mult mai coerent dacă statele membre ar semna și ratifica astfel de protocoale și convenții;

| 54. | salută faptul că recurgerea la pedeapsa cu moartea este în scădere, aceasta fiind abolită în 2008 în Ruanda și Uzbekistan pentru toate infracțiunile; salută proiectul de cod penal din Iran, care interzice pedeapsa cu lapidarea și îndeamnă parlamentul iranian să finalizeze codul penal astfel încât lapidarea să fie strict interzisă; condamnă faptul că regimul iranian condamnă încă la moarte și execută inculpați cu vârsta mai mică de 18 ani (în special cei care nu au comis altă „crimă” în temeiul legii sharia decât participarea la acte homosexuale); subliniază că Iranul este singura țară care a executat delincvenți minori în 2008; își exprimă profunda preocupare față de faptul că alți cel puțin 130 de delincvenți minori așteaptă executarea pedepsei cu moartea în Iran; condamnă din nou utilizarea crescândă, de către regimul iranian, a pedepsei cu moartea, ceea ce plasează Iranul pe locul doi, imediat după China, în clasamentul țărilor cu cel mai mare număr de execuții; ia act de faptul că nu s-a mai pronunțat nicio condamnare la moarte în Guatemala; își exprimă, cu toate acestea, preocuparea cu privire la posibilitatea ca pedeapsa cu moartea să fie pusă din nou în aplicare; îndeamnă guvernul guatemalez ca, dimpotrivă, să se angajeze cu adevărat în vederea respectării moratoriului privind pedeapsa cu moartea; salută, cu toate acestea, deciziile luate de președintele Colom în martie 2008, care ar putea duce la abolirea pedepsei cu moartea în Guatemala; își exprimă preocuparea cu privire la faptul că pedeapsa cu moartea continuă să existe în legislația națională în Peru; ia act de faptul că, din 2007, toate cazurile în care s-a solicitat pedeapsa cu moartea au fost reexaminate de Curtea Supremă; este, cu toate acestea, preocupat în continuare de faptul că în China continuă să aibă loc cel mai mare număr de execuții din lume; condamnă aplicarea pedepsei cu moartea în Belarus, care este singura țară din Europa care continuă să aplice pedeapsa cu moartea și contravine astfel valorilor europene; |
| --- | --- |

54.

salută faptul că recurgerea la pedeapsa cu moartea este în scădere, aceasta fiind abolită în 2008 în Ruanda și Uzbekistan pentru toate infracțiunile; salută proiectul de cod penal din Iran, care interzice pedeapsa cu lapidarea și îndeamnă parlamentul iranian să finalizeze codul penal astfel încât lapidarea să fie strict interzisă; condamnă faptul că regimul iranian condamnă încă la moarte și execută inculpați cu vârsta mai mică de 18 ani (în special cei care nu au comis altă „crimă” în temeiul legii sharia decât participarea la acte homosexuale); subliniază că Iranul este singura țară care a executat delincvenți minori în 2008; își exprimă profunda preocupare față de faptul că alți cel puțin 130 de delincvenți minori așteaptă executarea pedepsei cu moartea în Iran; condamnă din nou utilizarea crescândă, de către regimul iranian, a pedepsei cu moartea, ceea ce plasează Iranul pe locul doi, imediat după China, în clasamentul țărilor cu cel mai mare număr de execuții; ia act de faptul că nu s-a mai pronunțat nicio condamnare la moarte în Guatemala; își exprimă, cu toate acestea, preocuparea cu privire la posibilitatea ca pedeapsa cu moartea să fie pusă din nou în aplicare; îndeamnă guvernul guatemalez ca, dimpotrivă, să se angajeze cu adevărat în vederea respectării moratoriului privind pedeapsa cu moartea; salută, cu toate acestea, deciziile luate de președintele Colom în martie 2008, care ar putea duce la abolirea pedepsei cu moartea în Guatemala; își exprimă preocuparea cu privire la faptul că pedeapsa cu moartea continuă să existe în legislația națională în Peru; ia act de faptul că, din 2007, toate cazurile în care s-a solicitat pedeapsa cu moartea au fost reexaminate de Curtea Supremă; este, cu toate acestea, preocupat în continuare de faptul că în China continuă să aibă loc cel mai mare număr de execuții din lume; condamnă aplicarea pedepsei cu moartea în Belarus, care este singura țară din Europa care continuă să aplice pedeapsa cu moartea și contravine astfel valorilor europene;

Tortura și alte tratamente cu cruzime, inumane sau degradante

| 55. | îndeamnă statele membre ale Uniunii Europene care nu au semnat sau nu au ratificat încă Protocolul facultativ la Convenția împotriva torturii (PFCIT) să întreprindă acest demers cât mai rapid posibil; |
| --- | --- |

55.

îndeamnă statele membre ale Uniunii Europene care nu au semnat sau nu au ratificat încă Protocolul facultativ la Convenția împotriva torturii (PFCIT) să întreprindă acest demers cât mai rapid posibil;

| 56. | este preocupat în continuare de sinceritatea angajamentului față de drepturile omului al acelor state membre ale Uniunii Europene care refuză să semneze susmenționata Convenție internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate; salută ratificarea Convenției de către Argentina în mai 2008 și solicită tuturor statelor membre ale UE care nu au făcut încă acest lucru să semneze și să ratifice fără întârziere (28) această convenție; |
| --- | --- |

56.

este preocupat în continuare de sinceritatea angajamentului față de drepturile omului al acelor state membre ale Uniunii Europene care refuză să semneze susmenționata Convenție internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate; salută ratificarea Convenției de către Argentina în mai 2008 și solicită tuturor statelor membre ale UE care nu au făcut încă acest lucru să semneze și să ratifice fără întârziere (28) această convenție;

| 57. | salută versiunea revizuită a orientărilor UE privind tortura, adoptate de Consiliu în aprilie 2001 și actualizate în 2008, al căror scop este să pună la dispoziția UE un instrument operațional care să fie utilizat în contactele cu țările terțe la toate nivelurile, precum și în cadrul forumurilor multilaterale din domeniul drepturilor omului, în vederea sprijinirii și consolidării eforturilor actuale de prevenire și eradicare a torturii și a relelor tratamente în toate regiunile lumii; reamintește că UE și-a luat angajamentul ferm de a sprijini interdicția absolută a torturii și a altor tratamente inumane sau degradante; |
| --- | --- |

57.

salută versiunea revizuită a orientărilor UE privind tortura, adoptate de Consiliu în aprilie 2001 și actualizate în 2008, al căror scop este să pună la dispoziția UE un instrument operațional care să fie utilizat în contactele cu țările terțe la toate nivelurile, precum și în cadrul forumurilor multilaterale din domeniul drepturilor omului, în vederea sprijinirii și consolidării eforturilor actuale de prevenire și eradicare a torturii și a relelor tratamente în toate regiunile lumii; reamintește că UE și-a luat angajamentul ferm de a sprijini interdicția absolută a torturii și a altor tratamente inumane sau degradante;

| 58. | se așteaptă la intensificarea colaborării dintre Consiliu și Comisie și Consiliul Europei în vederea creării unei zone, la nivelul întregii Europe, în care să nu existe cazuri de tortură sau alte forme de maltratare, acesta fiind un semnal clar că țările europene susțin ferm eradicarea practicilor respective, în primul rând în cadrul granițelor proprii, oferind astfel un exemplu de urmat de către alte țări ale lumii, în care, din păcate, asemenea practici încă persistă; |
| --- | --- |

58.

se așteaptă la intensificarea colaborării dintre Consiliu și Comisie și Consiliul Europei în vederea creării unei zone, la nivelul întregii Europe, în care să nu existe cazuri de tortură sau alte forme de maltratare, acesta fiind un semnal clar că țările europene susțin ferm eradicarea practicilor respective, în primul rând în cadrul granițelor proprii, oferind astfel un exemplu de urmat de către alte țări ale lumii, în care, din păcate, asemenea practici încă persistă;

| 59. | salută evaluarea Orientărilor UE privind tortura și alte tratamente și pedepse crude, inumane sau degradante, în care sunt incluse noi recomandări și norme de implementare pentru a consolida în continuare acțiunea în acest domeniu; ia act cu satisfacție de includerea în recomandările cuprinse în studiul intitulat „Implementarea Orientărilor Uniunii Europene privind tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante”, prezentat Subcomisiei pentru drepturile omului a Parlamentului European la 28 iunie 2007 și grupului de lucru al Consiliului pentru drepturile omului în decembrie 2007; ia act cu satisfacție de concluziile elaborate în urma examinării implementării noilor orientări; salută normele de implementare, elaborate pentru a oferi orientări în acest domeniu misiunilor UE și delegațiilor Comisiei; în acest sens, salută criteriile de acțiune specifice în funcție de fiecare caz în parte și regretă lipsa măsurilor pentru a preveni transferul de persoane în țări unde riscă să fie supuse torturii și altor pedepse inumane sau degradante; în această privință, îndeamnă încă o dată UE să respecte normele și standardele prevăzute de instrumentele internaționale și regionale privind tortura și maltratarea; |
| --- | --- |

59.

salută evaluarea Orientărilor UE privind tortura și alte tratamente și pedepse crude, inumane sau degradante, în care sunt incluse noi recomandări și norme de implementare pentru a consolida în continuare acțiunea în acest domeniu; ia act cu satisfacție de includerea în recomandările cuprinse în studiul intitulat „Implementarea Orientărilor Uniunii Europene privind tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante”, prezentat Subcomisiei pentru drepturile omului a Parlamentului European la 28 iunie 2007 și grupului de lucru al Consiliului pentru drepturile omului în decembrie 2007; ia act cu satisfacție de concluziile elaborate în urma examinării implementării noilor orientări; salută normele de implementare, elaborate pentru a oferi orientări în acest domeniu misiunilor UE și delegațiilor Comisiei; în acest sens, salută criteriile de acțiune specifice în funcție de fiecare caz în parte și regretă lipsa măsurilor pentru a preveni transferul de persoane în țări unde riscă să fie supuse torturii și altor pedepse inumane sau degradante; în această privință, îndeamnă încă o dată UE să respecte normele și standardele prevăzute de instrumentele internaționale și regionale privind tortura și maltratarea;

| 60. | salută Rezoluția 62/148 privind tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, susținută de UE și adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite la 4 martie 2008, reamintind că libertatea față de tortură și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante este un drept fundamental care trebuie protejat în toate circumstanțele; ia act de faptul că rețeaua comisiilor parlamentare ale Uniunii Europene pentru drepturile omului a organizat cea de-a doua reuniune a sa la Parlamentul European la 25 iunie 2008, cu un accent deosebit pe combaterea torturii, în prezența dlui Manfred Nowak, raportorul special al ONU pe problema torturii; |
| --- | --- |

60.

salută Rezoluția 62/148 privind tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, susținută de UE și adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite la 4 martie 2008, reamintind că libertatea față de tortură și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante este un drept fundamental care trebuie protejat în toate circumstanțele; ia act de faptul că rețeaua comisiilor parlamentare ale Uniunii Europene pentru drepturile omului a organizat cea de-a doua reuniune a sa la Parlamentul European la 25 iunie 2008, cu un accent deosebit pe combaterea torturii, în prezența dlui Manfred Nowak, raportorul special al ONU pe problema torturii;

| 61. | îndeamnă Consiliul și Comisia să continue practica demersurilor pe lângă toți partenerii internaționali ai Uniunii Europene, pentru ratificarea și punerea în aplicare a convențiilor internaționale de interzicere a utilizării torturii și maltratării, precum și oferirea de asistență pentru reabilitarea victimelor torturii care au supraviețuit; invită Consiliul și Comisia să privească lupta împotriva torturii și a maltratării ca o prioritate absolută a politicii UE în domeniul drepturilor omului, în special printr-o punere în aplicare consolidată a orientărilor Uniunii Europene și a tuturor celorlalte instrumente ale UE, precum IEDDO, și asigurându-se că statele membre acceptă garanții diplomatice din partea țărilor terțe în care există un real risc de tortură sau maltratare; |
| --- | --- |

61.

îndeamnă Consiliul și Comisia să continue practica demersurilor pe lângă toți partenerii internaționali ai Uniunii Europene, pentru ratificarea și punerea în aplicare a convențiilor internaționale de interzicere a utilizării torturii și maltratării, precum și oferirea de asistență pentru reabilitarea victimelor torturii care au supraviețuit; invită Consiliul și Comisia să privească lupta împotriva torturii și a maltratării ca o prioritate absolută a politicii UE în domeniul drepturilor omului, în special printr-o punere în aplicare consolidată a orientărilor Uniunii Europene și a tuturor celorlalte instrumente ale UE, precum IEDDO, și asigurându-se că statele membre acceptă garanții diplomatice din partea țărilor terțe în care există un real risc de tortură sau maltratare;

| 62. | ia act de importanța Regulamentului (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului din 27 iunie 2005 privind comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (29), care interzice importul și exportul de bunuri care nu au o altă utilizare practică în afară de folosirea pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente cu cruzime și care a intrat în vigoare la 30 iulie 2006; îndeamnă Consiliul și Comisia să realizeze o evaluare a punerii în aplicare a regulamentului respectiv de către statele membre și să analizeze posibilitatea extinderii domeniului de aplicare al regulamentului; |
| --- | --- |

62.

ia act de importanța Regulamentului (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului din 27 iunie 2005 privind comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (29), care interzice importul și exportul de bunuri care nu au o altă utilizare practică în afară de folosirea pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente cu cruzime și care a intrat în vigoare la 30 iulie 2006; îndeamnă Consiliul și Comisia să realizeze o evaluare a punerii în aplicare a regulamentului respectiv de către statele membre și să analizeze posibilitatea extinderii domeniului de aplicare al regulamentului;

| 63. | regretă faptul că Republica Democratică Congo (RDC) numără 1 350 000 de persoane strămutate, inclusiv 850 000 de persoane strămutate în regiunea Kivu de Nord; subliniază și cu această ocazie necesitatea unor acțiuni urgente, sub forma unei anchete complete vizând aducerea în fața justiției a celor responsabili de uciderea, în 2008, a aproximativ 150 de persoane de către CNAP (Congresul Național pentru Apărarea Poporului) și luptătorii Mai Mai din Kiwanja; solicită guvernelor RDC și al Ruandei să-și asume angajamentul de a sprijini pe deplin MONUC (Misiunea ONU în RDC) în regiune în îndeplinirea mandatului său de menținere a păcii și să depună eforturi pentru a proteja civilii din regiune împotriva violenței și a atrocităților săvârșite până în prezent; de asemenea, solicită Consiliului și Comisiei să sprijine organizarea unei anchete privind gravele încălcări ale dreptului umanitar internațional, care au loc zi de zi, inclusiv violurile, execuțiile extrajudiciare și tortura, precum și necesitatea de a aplica o strategie solidă a UE care ar contribui la facilitarea schimbării situației în regiune; |
| --- | --- |

63.

regretă faptul că Republica Democratică Congo (RDC) numără 1 350 000 de persoane strămutate, inclusiv 850 000 de persoane strămutate în regiunea Kivu de Nord; subliniază și cu această ocazie necesitatea unor acțiuni urgente, sub forma unei anchete complete vizând aducerea în fața justiției a celor responsabili de uciderea, în 2008, a aproximativ 150 de persoane de către CNAP (Congresul Național pentru Apărarea Poporului) și luptătorii Mai Mai din Kiwanja; solicită guvernelor RDC și al Ruandei să-și asume angajamentul de a sprijini pe deplin MONUC (Misiunea ONU în RDC) în regiune în îndeplinirea mandatului său de menținere a păcii și să depună eforturi pentru a proteja civilii din regiune împotriva violenței și a atrocităților săvârșite până în prezent; de asemenea, solicită Consiliului și Comisiei să sprijine organizarea unei anchete privind gravele încălcări ale dreptului umanitar internațional, care au loc zi de zi, inclusiv violurile, execuțiile extrajudiciare și tortura, precum și necesitatea de a aplica o strategie solidă a UE care ar contribui la facilitarea schimbării situației în regiune;

| 64. | rămâne profund preocupat de criza umanitară care devastează Zimbabwe, epidemia de holeră și refuzul persistent al regimului Mugabe de a lua măsuri urgente pentru soluționarea crizei; de asemenea, solicită Consiliului și Comisiei să condamne cu vehemență acțiunile regimului Mugabe și să-și reitereze angajamentul către poporul zimbabwean sub forma unui program de ajutor umanitar pe termen lung; condamnă, de asemenea, intimidarea și plasarea în detenție de către regimul Mugabe a apărătorilor drepturilor omului și a membrilor societății civile, precum Jestina Mukoko și solicită aducerea în fața justiției a autorilor acestor acte; |
| --- | --- |

64.

rămâne profund preocupat de criza umanitară care devastează Zimbabwe, epidemia de holeră și refuzul persistent al regimului Mugabe de a lua măsuri urgente pentru soluționarea crizei; de asemenea, solicită Consiliului și Comisiei să condamne cu vehemență acțiunile regimului Mugabe și să-și reitereze angajamentul către poporul zimbabwean sub forma unui program de ajutor umanitar pe termen lung; condamnă, de asemenea, intimidarea și plasarea în detenție de către regimul Mugabe a apărătorilor drepturilor omului și a membrilor societății civile, precum Jestina Mukoko și solicită aducerea în fața justiției a autorilor acestor acte;

Drepturile copiilor

| 65. | subliniază din nou necesitatea crucială de a pune în aplicare Orientările UE cu privire la situația copiilor în conflictul armat; îndeamnă toate statele membre să adopte Angajamentele din 2007 de la Paris privind protecția copiilor împotriva recrutării ilegale sau folosirii în forțe armate sau grupuri armate; |
| --- | --- |

65.

subliniază din nou necesitatea crucială de a pune în aplicare Orientările UE cu privire la situația copiilor în conflictul armat; îndeamnă toate statele membre să adopte Angajamentele din 2007 de la Paris privind protecția copiilor împotriva recrutării ilegale sau folosirii în forțe armate sau grupuri armate;

| 66. | salută versiunea actualizată a orientărilor respective, adoptată la 16 iunie 2008, și ia act cu satisfacție de faptul că UE a însărcinat ambasadori cu definirea unor strategii individuale referitoare la cele 13 țări prioritare, pentru punerea în aplicare a șase chestiuni tematice identificate în orientări: recrutare, ucidere și mutilare, atacuri asupra școlilor și spitalelor, blocarea accesului ajutorului umanitar, violența sexuală și bazată pe gen, încălcările și abuzurile; |
| --- | --- |

66.

salută versiunea actualizată a orientărilor respective, adoptată la 16 iunie 2008, și ia act cu satisfacție de faptul că UE a însărcinat ambasadori cu definirea unor strategii individuale referitoare la cele 13 țări prioritare, pentru punerea în aplicare a șase chestiuni tematice identificate în orientări: recrutare, ucidere și mutilare, atacuri asupra școlilor și spitalelor, blocarea accesului ajutorului umanitar, violența sexuală și bazată pe gen, încălcările și abuzurile;

| 67. | salută adoptarea în iunie 2008 a concluziilor Consiliului European privind drepturile copilului, în special ale copiilor afectați de conflictele armate; observă că statele membre și Comisia au fost îndemnate de Consiliu să continue să asigure coerența, complementaritatea și coordonarea drepturilor omului, ale politicilor și ale programelor de securitate și dezvoltare, pentru a aborda chestiunea impactului pe termen scurt, mediu și lung al conflictelor armate asupra copiilor într-un mod eficace, durabil și cuprinzător; |
| --- | --- |

67.

salută adoptarea în iunie 2008 a concluziilor Consiliului European privind drepturile copilului, în special ale copiilor afectați de conflictele armate; observă că statele membre și Comisia au fost îndemnate de Consiliu să continue să asigure coerența, complementaritatea și coordonarea drepturilor omului, ale politicilor și ale programelor de securitate și dezvoltare, pentru a aborda chestiunea impactului pe termen scurt, mediu și lung al conflictelor armate asupra copiilor într-un mod eficace, durabil și cuprinzător;

| 68. | salută adoptarea de către UE în iunie 2008 a listei recapitulative („checklist”), care are ca scop integrarea protecției copiilor afectați de conflictele armate în cadrul Politicii Europene de Securitate și Apărare; ia act de faptul că aceasta cuprinde îmbunătățiri semnificative, în special în ceea ce privește elaborarea unei definiții a protecției copilului, formarea specială cu privire la chestiunea copiilor afectați de conflictele armate, monitorizarea și raportarea, îmbunătățirea vizibilității și sensibilizării, posibilitatea de a dispune de prezența specialiștilor în acest domeniu pe teren și ameliorarea comunicării experților între misiuni/operațiuni și Bruxelles; |
| --- | --- |

68.

salută adoptarea de către UE în iunie 2008 a listei recapitulative („checklist”), care are ca scop integrarea protecției copiilor afectați de conflictele armate în cadrul Politicii Europene de Securitate și Apărare; ia act de faptul că aceasta cuprinde îmbunătățiri semnificative, în special în ceea ce privește elaborarea unei definiții a protecției copilului, formarea specială cu privire la chestiunea copiilor afectați de conflictele armate, monitorizarea și raportarea, îmbunătățirea vizibilității și sensibilizării, posibilitatea de a dispune de prezența specialiștilor în acest domeniu pe teren și ameliorarea comunicării experților între misiuni/operațiuni și Bruxelles;

| 69. | salută inițiativele președinției referitoare la copiii afectați de conflictele armate; ia act de conferința intitulată „Creșterea impactului pe teren - colaborarea dintre UE și ONG-uri în domeniul tematic al copiilor afectați de conflicte armate”, organizată de președinția slovenă în aprilie 2008; |
| --- | --- |

69.

salută inițiativele președinției referitoare la copiii afectați de conflictele armate; ia act de conferința intitulată „Creșterea impactului pe teren - colaborarea dintre UE și ONG-uri în domeniul tematic al copiilor afectați de conflicte armate”, organizată de președinția slovenă în aprilie 2008;

| 70. | ia act de rezoluția privind copiii și conflictul armat, adoptată la 22 februarie 2008 de Adunarea Generală a ONU și de raportul Reprezentantului special al Secretarului General al ONU; condamnă cu fermitate recrutarea și utilizarea copiilor în conflictele armate din Ciad și Irak; |
| --- | --- |

70.

ia act de rezoluția privind copiii și conflictul armat, adoptată la 22 februarie 2008 de Adunarea Generală a ONU și de raportul Reprezentantului special al Secretarului General al ONU; condamnă cu fermitate recrutarea și utilizarea copiilor în conflictele armate din Ciad și Irak;

| 71. | salută raportul anual și concluziile grupului de lucru al Consiliului de Securitate al ONU privind copiii și conflictul armat; condamnă cu fermitate încălcările grave ale drepturilor copiilor și utilizarea în continuare a copiilor în conflictele armate din Sri Lanka, Birmania, Filipine, Somalia, Congo și Burundi; |
| --- | --- |

71.

salută raportul anual și concluziile grupului de lucru al Consiliului de Securitate al ONU privind copiii și conflictul armat; condamnă cu fermitate încălcările grave ale drepturilor copiilor și utilizarea în continuare a copiilor în conflictele armate din Sri Lanka, Birmania, Filipine, Somalia, Congo și Burundi;

| 72. | salută faptul că 16 state membre (30) ale Uniunii Europene au semnat Declarația de la Geneva privind violența armată și dezvoltarea, numărul total de state semnatare ridicându-se acum la 97; îndeamnă celelalte 11 state membre ale Uniunii Europene care nu au semnat încă declarația de la Geneva să facă acest lucru fără întârziere și cât mai repede posibil; |
| --- | --- |

72.

salută faptul că 16 state membre (30) ale Uniunii Europene au semnat Declarația de la Geneva privind violența armată și dezvoltarea, numărul total de state semnatare ridicându-se acum la 97; îndeamnă celelalte 11 state membre ale Uniunii Europene care nu au semnat încă declarația de la Geneva să facă acest lucru fără întârziere și cât mai repede posibil;

| 73. | solicită statelor membre care nu au făcut acest lucru să semneze și să ratifice neîntârziat protocoalele facultative la Convenția privind drepturile copilului (31); |
| --- | --- |

73.

solicită statelor membre care nu au făcut acest lucru să semneze și să ratifice neîntârziat protocoalele facultative la Convenția privind drepturile copilului (31);

| 74. | salută lansarea de către Comisie în 2008, în cadrul programului tematic intitulat „Investiții în oameni”, a unei cereri de propuneri de proiecte ale organizațiilor neguvernamentale (ONG) destinate copiilor afectați de conflictele armate și traficul de copii; solicită Comisiei să acorde în continuare o atenție deosebită situației copiilor afectați de conflictele armate; |
| --- | --- |

74.

salută lansarea de către Comisie în 2008, în cadrul programului tematic intitulat „Investiții în oameni”, a unei cereri de propuneri de proiecte ale organizațiilor neguvernamentale (ONG) destinate copiilor afectați de conflictele armate și traficul de copii; solicită Comisiei să acorde în continuare o atenție deosebită situației copiilor afectați de conflictele armate;

Apărătorii drepturilor omului

| 75. | salută Conferința apărătorilor drepturilor omului, organizată la 7-8 octombrie 2008; reiterează angajamentul Uniunii Europene de a asigura o mai bună protecție a apărătorilor drepturilor omului în cadrul luptei lor pentru realizarea idealurilor descrise în Declarația universală a drepturilor omului; |
| --- | --- |

75.

salută Conferința apărătorilor drepturilor omului, organizată la 7-8 octombrie 2008; reiterează angajamentul Uniunii Europene de a asigura o mai bună protecție a apărătorilor drepturilor omului în cadrul luptei lor pentru realizarea idealurilor descrise în Declarația universală a drepturilor omului;

| 76. | atrage atenția asupra abuzurilor și a exploatării sexuale la care sunt supuși milioane de copii în întreaga lume; solicită Consiliului, Comisiei și statelor membre să depună toate eforturile posibile pentru a preveni și a combate exploatarea sexuală și abuzurile sexuale împotriva copiilor, pentru a apăra drepturile victimelor acestui tip de exploatare și violențe și pentru a promova cooperarea națională și internațională în lupta împotriva exploatării sexuale a copiilor și a violențelor sexuale cărora le cad victimă copiii; |
| --- | --- |

76.

atrage atenția asupra abuzurilor și a exploatării sexuale la care sunt supuși milioane de copii în întreaga lume; solicită Consiliului, Comisiei și statelor membre să depună toate eforturile posibile pentru a preveni și a combate exploatarea sexuală și abuzurile sexuale împotriva copiilor, pentru a apăra drepturile victimelor acestui tip de exploatare și violențe și pentru a promova cooperarea națională și internațională în lupta împotriva exploatării sexuale a copiilor și a violențelor sexuale cărora le cad victimă copiii;

| 77. | salută Declarația privind acțiunea Consiliului Europei de îmbunătățire a protecției apărătorilor drepturilor omului și de promovare a activităților acestora, adoptată de Comitetul de Miniștri la 6 februarie 2008; |
| --- | --- |

77.

salută Declarația privind acțiunea Consiliului Europei de îmbunătățire a protecției apărătorilor drepturilor omului și de promovare a activităților acestora, adoptată de Comitetul de Miniștri la 6 februarie 2008;

| 78. | salută faptul că, în 2006, Biroul pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (BIDDO) a creat un punct nodal destinat apărătorilor drepturilor omului pentru a supraveghea situația acestora în toate țările OSCE; încurajează călduros instituțiile Uniunii Europene să acorde un sprijin mai ferm apărătorilor drepturilor omului prin crearea unui punct nodal în cadrul Parlamentului European, al Consiliului și al Comisiei având drept obiectiv îmbunătățirea urmăririi cazurilor personale, dar și coordonarea cu alte organizații internaționale și europene; |
| --- | --- |

78.

salută faptul că, în 2006, Biroul pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (BIDDO) a creat un punct nodal destinat apărătorilor drepturilor omului pentru a supraveghea situația acestora în toate țările OSCE; încurajează călduros instituțiile Uniunii Europene să acorde un sprijin mai ferm apărătorilor drepturilor omului prin crearea unui punct nodal în cadrul Parlamentului European, al Consiliului și al Comisiei având drept obiectiv îmbunătățirea urmăririi cazurilor personale, dar și coordonarea cu alte organizații internaționale și europene;

| 79. | salută versiunea revizuită și actualizată în 2008 a Orientărilor UE privind apărătorii drepturilor omului; evidențiază includerea unor dispoziții menite să consolideze sprijinul și protecția acordată apărătorilor drepturilor omului de către misiunile UE, cum ar fi strategiile locale de aplicare a orientărilor, grupuri de lucru locale pentru drepturile omului și organizarea de reuniuni cel puțin o dată pe an între apărători ai drepturilor omului și diplomați; salută totodată includerea unor dispoziții referitoare la posibilitatea de a acorda vize de urgență și de a facilita primirea provizorie în statele membre ale UE, cu titlul de măsuri rapide de sprijin si protecție a apărătorilor drepturilor omului aflați în pericol în țări terțe; |
| --- | --- |

79.

salută versiunea revizuită și actualizată în 2008 a Orientărilor UE privind apărătorii drepturilor omului; evidențiază includerea unor dispoziții menite să consolideze sprijinul și protecția acordată apărătorilor drepturilor omului de către misiunile UE, cum ar fi strategiile locale de aplicare a orientărilor, grupuri de lucru locale pentru drepturile omului și organizarea de reuniuni cel puțin o dată pe an între apărători ai drepturilor omului și diplomați; salută totodată includerea unor dispoziții referitoare la posibilitatea de a acorda vize de urgență și de a facilita primirea provizorie în statele membre ale UE, cu titlul de măsuri rapide de sprijin si protecție a apărătorilor drepturilor omului aflați în pericol în țări terțe;

| 80. | solicită din nou Consiliului și statelor membre să examineze concret problema atribuirii vizelor în regim de urgență pentru apărătorii drepturilor omului prin includerea unei mențiuni clare cu privire la situația specifică a apărătorilor drepturilor omului în noul Cod comunitar al vizelor, creând astfel o procedură specifică și accelerată de acordare a vizei, care s-ar putea baza pe experiența în materie a guvernelor irlandez și spaniol; ia act de dezbaterea privind posibilitatea eliberării vizelor pentru relocarea temporară a apărătorilor drepturilor omului expuși unui risc imediat sau care au nevoie de protecție și solicită grupului de lucru al Consiliului pentru drepturile omului (COHOM) adoptarea unor măsuri suplimentare în acest domeniu; consideră că, adesea, confidențialitatea demersurilor Uniunii Europene în favoarea apărătorilor drepturilor omului este utilă, dar cere ca, în ciuda acestei confidențialități, personalul local al Uniunii să ofere în mod sistematic toate informațiile cu privire la aceste demersuri ONG-urilor de pe teren, apărătorilor drepturilor omului, precum și familiilor acestora; |
| --- | --- |

80.

solicită din nou Consiliului și statelor membre să examineze concret problema atribuirii vizelor în regim de urgență pentru apărătorii drepturilor omului prin includerea unei mențiuni clare cu privire la situația specifică a apărătorilor drepturilor omului în noul Cod comunitar al vizelor, creând astfel o procedură specifică și accelerată de acordare a vizei, care s-ar putea baza pe experiența în materie a guvernelor irlandez și spaniol; ia act de dezbaterea privind posibilitatea eliberării vizelor pentru relocarea temporară a apărătorilor drepturilor omului expuși unui risc imediat sau care au nevoie de protecție și solicită grupului de lucru al Consiliului pentru drepturile omului (COHOM) adoptarea unor măsuri suplimentare în acest domeniu; consideră că, adesea, confidențialitatea demersurilor Uniunii Europene în favoarea apărătorilor drepturilor omului este utilă, dar cere ca, în ciuda acestei confidențialități, personalul local al Uniunii să ofere în mod sistematic toate informațiile cu privire la aceste demersuri ONG-urilor de pe teren, apărătorilor drepturilor omului, precum și familiilor acestora;

| 81. | face trimitere la concluziile Consiliului privind Belarus din 13 octombrie 2008 și la declarația Președinției comunicată la 30 septembrie 2008 privind alegerile parlamentare care au avut loc în Belarus în luna respectivă; regretă că alegerile nu au corespuns normelor internaționale și nu au respectat criteriile democratice ale OSCE; salută eliberarea înainte de alegeri a lui Alyaksandr Kazulin, ultimul deținut politic recunoscut la nivel internațional; se declară în continuare preocupat de faptul că cel puțin zece activiști continuă să execute pedepse de „limitare a libertății”, care nu le permit să fie prezenți decât la domiciliu și la locul de muncă; este în continuare profund îngrijorat de situația drepturilor omului în Belarus; |
| --- | --- |

81.

face trimitere la concluziile Consiliului privind Belarus din 13 octombrie 2008 și la declarația Președinției comunicată la 30 septembrie 2008 privind alegerile parlamentare care au avut loc în Belarus în luna respectivă; regretă că alegerile nu au corespuns normelor internaționale și nu au respectat criteriile democratice ale OSCE; salută eliberarea înainte de alegeri a lui Alyaksandr Kazulin, ultimul deținut politic recunoscut la nivel internațional; se declară în continuare preocupat de faptul că cel puțin zece activiști continuă să execute pedepse de „limitare a libertății”, care nu le permit să fie prezenți decât la domiciliu și la locul de muncă; este în continuare profund îngrijorat de situația drepturilor omului în Belarus;

| 82. | condamnă înăsprirea restricțiilor impuse de guvernul chinez apărătorilor drepturilor omului înainte de Jocurile Olimpice, care prevedeau interdicția de a purta convorbiri telefonice sau de a comunica pe internet, urmărirea deplasărilor și arestul la domiciliu, mai mult sau mai puțin strict, precum și supunerea acestora unei supravegheri și unor controale fără precedent, care au constrâns numeroși activiști să-și amâne sau să-și suspende activitățile până la finalul Jocurilor; |
| --- | --- |

82.

condamnă înăsprirea restricțiilor impuse de guvernul chinez apărătorilor drepturilor omului înainte de Jocurile Olimpice, care prevedeau interdicția de a purta convorbiri telefonice sau de a comunica pe internet, urmărirea deplasărilor și arestul la domiciliu, mai mult sau mai puțin strict, precum și supunerea acestora unei supravegheri și unor controale fără precedent, care au constrâns numeroși activiști să-și amâne sau să-și suspende activitățile până la finalul Jocurilor;

| 83. | atrage atenția în mod expres asupra impactului semnificativ pe care dreptul la liberă exprimare pe internet îl poate avea asupra comunităților închise și solicită Uniunii Europene să sprijine dizidenții care acționează pe internet din întreaga lume; prin urmare, solicită Consiliului și Comisiei să abordeze toate restricțiile privind acordarea serviciilor de internet și a celor specifice societății informaționale de către întreprinderile europene în țările terțe, ca parte a politicii Uniunii Europene în domeniul comerțului exterior, și să considere toate restricțiile inutile în ceea ce privește acordarea acestor servicii drept bariere în calea schimburilor comerciale; |
| --- | --- |

83.

atrage atenția în mod expres asupra impactului semnificativ pe care dreptul la liberă exprimare pe internet îl poate avea asupra comunităților închise și solicită Uniunii Europene să sprijine dizidenții care acționează pe internet din întreaga lume; prin urmare, solicită Consiliului și Comisiei să abordeze toate restricțiile privind acordarea serviciilor de internet și a celor specifice societății informaționale de către întreprinderile europene în țările terțe, ca parte a politicii Uniunii Europene în domeniul comerțului exterior, și să considere toate restricțiile inutile în ceea ce privește acordarea acestor servicii drept bariere în calea schimburilor comerciale;

| 84. | este profund îngrijorat de faptul că Iranul a continuat în 2008 represiunea împotriva apărătorilor drepturilor omului și a membrilor societății civile și de persistența încălcărilor grave ale drepturilor omului; condamnă arestarea arbitrară, tortura și privarea de libertate a apărătorilor drepturilor omului pentru activitatea desfășurată de aceștia, sub acuzația „acțiuni împotriva siguranței naționale”; regretă politica guvernului actual față de profesori și cadrele universitare, împiedicând accesul studenților la învățământul superior, și condamnă persecutarea și privarea de libertate a studenților care militează pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

84.

este profund îngrijorat de faptul că Iranul a continuat în 2008 represiunea împotriva apărătorilor drepturilor omului și a membrilor societății civile și de persistența încălcărilor grave ale drepturilor omului; condamnă arestarea arbitrară, tortura și privarea de libertate a apărătorilor drepturilor omului pentru activitatea desfășurată de aceștia, sub acuzația „acțiuni împotriva siguranței naționale”; regretă politica guvernului actual față de profesori și cadrele universitare, împiedicând accesul studenților la învățământul superior, și condamnă persecutarea și privarea de libertate a studenților care militează pentru drepturile omului;

| 85. | își exprimă preocuparea față de situația drepturilor omului din Nicaragua și Venezuela și față de atacurile și hărțuirea ale căror victime sunt numeroase organizații pentru drepturile omului din aceste țări; solicită guvernului și autorităților din Nicaragua și din Venezuela să acționeze pentru protejarea libertăților și drepturilor democratice, precum și a statului de drept; |
| --- | --- |

85.

își exprimă preocuparea față de situația drepturilor omului din Nicaragua și Venezuela și față de atacurile și hărțuirea ale căror victime sunt numeroase organizații pentru drepturile omului din aceste țări; solicită guvernului și autorităților din Nicaragua și din Venezuela să acționeze pentru protejarea libertăților și drepturilor democratice, precum și a statului de drept;

| 86. | își reiterează poziția cu privire la laureații cubanezi ai Premiului Saharov, Oswaldo Payá Sardiñas și grupul cunoscut drept „Damas de Blanco” („Doamnele în alb”); consideră intolerabil ca o țară cu care UE și-a reluat dialogul politic privind nenumărate aspecte printre care și drepturile omului să nu permită atât lui Oswaldo Payá, cât și grupului Damas de Blanco să participe la ceremonia care a marcat a 20 aniversare a Premiului; condamnă cu fermitate violența sistematică și actele recurente de hărțuire suferite de laureații Premiului Sakharov; în acest context, invită guvernul cubanez să elibereze imediat toți prizonierii politici și prizonierii de conștiință și să recunoască dreptul tuturor cubanezilor de a intra și părăsi liber țara; |
| --- | --- |

86.

își reiterează poziția cu privire la laureații cubanezi ai Premiului Saharov, Oswaldo Payá Sardiñas și grupul cunoscut drept „Damas de Blanco” („Doamnele în alb”); consideră intolerabil ca o țară cu care UE și-a reluat dialogul politic privind nenumărate aspecte printre care și drepturile omului să nu permită atât lui Oswaldo Payá, cât și grupului Damas de Blanco să participe la ceremonia care a marcat a 20 aniversare a Premiului; condamnă cu fermitate violența sistematică și actele recurente de hărțuire suferite de laureații Premiului Sakharov; în acest context, invită guvernul cubanez să elibereze imediat toți prizonierii politici și prizonierii de conștiință și să recunoască dreptul tuturor cubanezilor de a intra și părăsi liber țara;

Orientări privind dialogurile și consultările oficiale cu țările terțe pe tema drepturile omului

| 87. | ia act de versiunea reactualizată a orientărilor privind dialogurile pe tema drepturilor omului cu țările terțe, adoptate pe durata mandatului Președinției franceze; solicită din nou Consiliului și Comisiei să întreprindă o evaluare cuprinzătoare a orientărilor privind dialogurile pe tema drepturilor omului, bazată pe o evaluare aprofundată a fiecărui dialog și a rezultatelor obținute, și să elaboreze în acest scop o serie de indicatori clari ai impactului fiecărui dialog, precum și criterii pentru deschiderea, încheierea și reluarea acestora; subliniază necesitatea organizării în continuare a unor reuniuni interinstituționale informale înaintea și după fiecare dialog în scopul de a intensifica schimbul de informații între instituții și de a permite, dacă este nevoie, o mai bună coordonare; atrage atenția, în această privință, asupra faptului că adoptarea de strategii privind drepturile omului pentru fiecare țară în parte va contribui la creșterea coerenței politicii Uniunii Europene în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

87.

ia act de versiunea reactualizată a orientărilor privind dialogurile pe tema drepturilor omului cu țările terțe, adoptate pe durata mandatului Președinției franceze; solicită din nou Consiliului și Comisiei să întreprindă o evaluare cuprinzătoare a orientărilor privind dialogurile pe tema drepturilor omului, bazată pe o evaluare aprofundată a fiecărui dialog și a rezultatelor obținute, și să elaboreze în acest scop o serie de indicatori clari ai impactului fiecărui dialog, precum și criterii pentru deschiderea, încheierea și reluarea acestora; subliniază necesitatea organizării în continuare a unor reuniuni interinstituționale informale înaintea și după fiecare dialog în scopul de a intensifica schimbul de informații între instituții și de a permite, dacă este nevoie, o mai bună coordonare; atrage atenția, în această privință, asupra faptului că adoptarea de strategii privind drepturile omului pentru fiecare țară în parte va contribui la creșterea coerenței politicii Uniunii Europene în domeniul drepturilor omului;

| 88. | aduce în atenție încă o dată, în acest context, propunerile prezentate în rezoluția susmenționată a Parlamentului din 6 septembrie 2007 privind funcționarea dialogurilor și consultărilor cu țări terțe referitoare la drepturile omului; |
| --- | --- |

88.

aduce în atenție încă o dată, în acest context, propunerile prezentate în rezoluția susmenționată a Parlamentului din 6 septembrie 2007 privind funcționarea dialogurilor și consultărilor cu țări terțe referitoare la drepturile omului;

| 89. | regretă amânarea de către China a celei de-a unsprezecea reuniuni la nivel înalt China-UE, motivată de vizita efectuată de Dalai Lama în Europa; subliniază necesitatea unei serioase intensificări și revizuiri a dialogului privind drepturile omului între Uniunea Europeană și China; își exprimă preocuparea cu privire la încălcările serioase ale drepturilor omului din China și subliniază că, în ciuda promisiunilor făcute de regim înainte de Jocurile Olimpice din 2008, situația pe teren a drepturilor omului nu s-a îmbunătățit; mai mult decât atât, atrage atenția faptului că restricțiile referitoare la libertatea de asociere, exprimare și a celei religioase au devenit și mai stricte; condamnă cu fermitate măsurile coercitive luate împotriva tibetanilor organizată în urma valului de proteste care a început la 10 martie 2008 și s-a extins pe întreg teritoriul Tibetului, precum și represiunea crescândă exercitată de guvernul chinez odată cu aceste evenimente, și solicită reluarea unui dialog sincer și axat pe obținerea de rezultate între cele două părți, bazat pe „Memorandumul privind o autonomie veritabilă pentru poporul tibetan”; constată că, în pofida asigurărilor repetate ale guvernului chinez privind intențiile sale de a ratifica Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, ratificarea nu a avut loc; face trimitere la Rezoluția Parlamentului din 17 ianuarie 2008 privind arestarea dizidentului chinez Hu Jia (32), căruia i s-a acordat Premiul Sakharov 2008 pentru libertatea în gândire; cere guvernului chinez eliberarea imediată a lui Hu Jia și eliberarea soției sale, Zeng Jinyan, și a fiicei lor din arestul la domiciliu; condamnă în aceeași măsură valul de represiuni împotriva semnatarilor petiției „Carta 08”, document care face apel la lansarea de reforme democratice în China și solicită eliberarea dizidentului Liu Xiaobo, aflat în detenție începând din 9 decembrie 2008 își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că sistemul juridic, inclusiv regimul secretului de stat, rămâne vulnerabil la ingerințele arbitrare și adesea motivate politic, fapt ce constituie un obstacol în calea transparenței necesare pentru o bună guvernare și pentru instaurarea unui sistem în care prevalează statul de drept; în acest sens, regretă sancționarea sistematică a avocaților care încearcă să asigure funcționarea sistemului juridic chinez, în conformitate cu legislația proprie a țării și cu drepturile cetățenilor ei; constată că libertatea pe internet în China se caracterizează printr-o fragilitate persistentă și, în această privință, solicită întreprinderilor europene care furnizează servicii de stocare de conținuturi pe internet să se abțină de la a divulga oricărui funcționar străin orice informații care permit identificarea personală a unui anumit utilizator al serviciului în cauză, cu excepția situațiilor legitime de aplicare a legii în conformitate cu principiile Declarației Universale a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

89.

regretă amânarea de către China a celei de-a unsprezecea reuniuni la nivel înalt China-UE, motivată de vizita efectuată de Dalai Lama în Europa; subliniază necesitatea unei serioase intensificări și revizuiri a dialogului privind drepturile omului între Uniunea Europeană și China; își exprimă preocuparea cu privire la încălcările serioase ale drepturilor omului din China și subliniază că, în ciuda promisiunilor făcute de regim înainte de Jocurile Olimpice din 2008, situația pe teren a drepturilor omului nu s-a îmbunătățit; mai mult decât atât, atrage atenția faptului că restricțiile referitoare la libertatea de asociere, exprimare și a celei religioase au devenit și mai stricte; condamnă cu fermitate măsurile coercitive luate împotriva tibetanilor organizată în urma valului de proteste care a început la 10 martie 2008 și s-a extins pe întreg teritoriul Tibetului, precum și represiunea crescândă exercitată de guvernul chinez odată cu aceste evenimente, și solicită reluarea unui dialog sincer și axat pe obținerea de rezultate între cele două părți, bazat pe „Memorandumul privind o autonomie veritabilă pentru poporul tibetan”; constată că, în pofida asigurărilor repetate ale guvernului chinez privind intențiile sale de a ratifica Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, ratificarea nu a avut loc; face trimitere la Rezoluția Parlamentului din 17 ianuarie 2008 privind arestarea dizidentului chinez Hu Jia (32), căruia i s-a acordat Premiul Sakharov 2008 pentru libertatea în gândire; cere guvernului chinez eliberarea imediată a lui Hu Jia și eliberarea soției sale, Zeng Jinyan, și a fiicei lor din arestul la domiciliu; condamnă în aceeași măsură valul de represiuni împotriva semnatarilor petiției „Carta 08”, document care face apel la lansarea de reforme democratice în China și solicită eliberarea dizidentului Liu Xiaobo, aflat în detenție începând din 9 decembrie 2008 își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că sistemul juridic, inclusiv regimul secretului de stat, rămâne vulnerabil la ingerințele arbitrare și adesea motivate politic, fapt ce constituie un obstacol în calea transparenței necesare pentru o bună guvernare și pentru instaurarea unui sistem în care prevalează statul de drept; în acest sens, regretă sancționarea sistematică a avocaților care încearcă să asigure funcționarea sistemului juridic chinez, în conformitate cu legislația proprie a țării și cu drepturile cetățenilor ei; constată că libertatea pe internet în China se caracterizează printr-o fragilitate persistentă și, în această privință, solicită întreprinderilor europene care furnizează servicii de stocare de conținuturi pe internet să se abțină de la a divulga oricărui funcționar străin orice informații care permit identificarea personală a unui anumit utilizator al serviciului în cauză, cu excepția situațiilor legitime de aplicare a legii în conformitate cu principiile Declarației Universale a Drepturilor Omului;

| 90. | este în continuare preocupat de faptul că dialogul cu Iranul privind drepturile omului a fost întrerupt din 2004, din cauza absenței oricărei evoluții pozitive în ceea ce privește îmbunătățirea situației drepturilor omului și a lipsei de cooperare din partea Iranului; solicită autorităților iraniene să reia acest dialog în vederea sprijinirii tuturor reprezentanților societății civile angajați pe drumul către democrație și să consolideze - prin mijloace pașnice și non-violente - procesul deja în curs, care poate impulsiona reformele democratice, instituționale și constituționale, poate asigura temeinicia acestor reforme și da mai multă pondere implicării tuturor apărătorilor drepturilor omului iranieni și a reprezentanților societății civile în elaborarea politicilor și poate consolida rolul acestora în discursul politic general; este profund îngrijorat de faptul că, în 2008, situația drepturilor omului din Iran s-a înrăutățit și că a continuat îngrădirea libertății de exprimare și de reuniune; în acest context, este profund îngrijorat de reducerea la tăcere a ziariștilor, scriitorilor, intelectualilor și a activiștilor pentru drepturile femeii și drepturile omului; este în continuare îngrijorat de reprimarea minorităților etnice și religioase în Iran; condamnă folosirea din ce în ce mai frecventă a pedepsei capitale în Iran, inclusiv în cazul minorilor; |
| --- | --- |

90.

este în continuare preocupat de faptul că dialogul cu Iranul privind drepturile omului a fost întrerupt din 2004, din cauza absenței oricărei evoluții pozitive în ceea ce privește îmbunătățirea situației drepturilor omului și a lipsei de cooperare din partea Iranului; solicită autorităților iraniene să reia acest dialog în vederea sprijinirii tuturor reprezentanților societății civile angajați pe drumul către democrație și să consolideze - prin mijloace pașnice și non-violente - procesul deja în curs, care poate impulsiona reformele democratice, instituționale și constituționale, poate asigura temeinicia acestor reforme și da mai multă pondere implicării tuturor apărătorilor drepturilor omului iranieni și a reprezentanților societății civile în elaborarea politicilor și poate consolida rolul acestora în discursul politic general; este profund îngrijorat de faptul că, în 2008, situația drepturilor omului din Iran s-a înrăutățit și că a continuat îngrădirea libertății de exprimare și de reuniune; în acest context, este profund îngrijorat de reducerea la tăcere a ziariștilor, scriitorilor, intelectualilor și a activiștilor pentru drepturile femeii și drepturile omului; este în continuare îngrijorat de reprimarea minorităților etnice și religioase în Iran; condamnă folosirea din ce în ce mai frecventă a pedepsei capitale în Iran, inclusiv în cazul minorilor;

| 91. | regretă lipsa de rezultate a consultărilor Uniunea Europeană - Rusia privind drepturile omului; regretă că autoritățile ruse au refuzat să participe la toate mesele rotunde organizate pentru pregătirea consultărilor cu ONG-urile naționale și internaționale implicate; constată că, în cadrul consultărilor, Uniunea Europeană a ridicat problemele referitoare la drepturile omului, axându-se în special pe libertatea de exprimare și de reuniune, funcționarea societății civile, combaterea rasismului și a xenofobiei, drepturile copiilor și ale femeilor, precum și pe obligațiile internaționale în domeniul drepturilor omului care revin atât UE, cât și Rusiei; totuși, regretă faptul că Uniunea Europeană nu a reușit determinarea vreunei schimbări de politică în Rusia, în special în ceea ce privește impunitatea și independența puterii judecătorești, tratamentul la care sunt supuși apărătorii drepturilor omului și prizonierii politici, printre care Mihail Kodorkovsky, independența mass-mediei și libertatea de exprimare, tratamentul la care sunt supuse minoritățile etnice și religioase, respectarea statului de drept și apărarea drepturilor omului în cadrul forțelor armate, discriminarea bazată pe orientarea sexuală, precum și alte subiecte; face trimitere la rezoluția sa din 19 iunie 2008 referitoare la Summitul UE - Rusia din 26-27 iunie 2008, de la Khanty-Mansiysk (33); își exprimă din nou preocuparea privind degradarea situației apărătorilor drepturilor omului și dificultățile cu care se confruntă ONG-urile pentru a fi înregistrate și pentru a-și desfășura activitatea; își exprimă din nou îngrijorarea referitoare la legea privind extremismul, care ar putea afecta libera circulație a informației și ar putea conduce la îngrădirea în continuare din partea autorităților ruse a libertății de exprimare a jurnaliștilor independenți și a opozanților politici; își exprimă în continuare îngrijorarea, ținând seama și de Raportul Amnesty International din 2008, cu privire la continua încălcare de către procuratură a dreptului de acces la un proces echitabil a lui Mikhail Khodorkovsky și a asociatului său, Platon Lebedev, în conformitate cu standardele internaționale, deplânge tratamentul la care este supus fostul vicepreședinte al grupului Iukos, Vasilii Alexanian, care, prin refuzul său de a depune mărturie falsă împotriva lui Mihail Horkovski, a determinat autoritățile ruse să permită deteriorarea stării sale de sănătate până în stadiul terminal; se alătură Adunării Parlamentare a Consiliului Europei pentru a cere autorităților ruse să „utilizeze toate mijloacele juridice disponibile” pentru a-i elibera pe Igor Sutiagin și Valentin Danilov; salută eliberarea lui Mikhail Trepașkin; regretă profund că misiunea BIDDO de monitorizare a alegerilor prezidențiale din Rusia din martie 2008 a trebuit să fie anulată din cauza restricțiilor și limitărilor impuse misiunii respective de autoritățile ruse; |
| --- | --- |

91.

regretă lipsa de rezultate a consultărilor Uniunea Europeană - Rusia privind drepturile omului; regretă că autoritățile ruse au refuzat să participe la toate mesele rotunde organizate pentru pregătirea consultărilor cu ONG-urile naționale și internaționale implicate; constată că, în cadrul consultărilor, Uniunea Europeană a ridicat problemele referitoare la drepturile omului, axându-se în special pe libertatea de exprimare și de reuniune, funcționarea societății civile, combaterea rasismului și a xenofobiei, drepturile copiilor și ale femeilor, precum și pe obligațiile internaționale în domeniul drepturilor omului care revin atât UE, cât și Rusiei; totuși, regretă faptul că Uniunea Europeană nu a reușit determinarea vreunei schimbări de politică în Rusia, în special în ceea ce privește impunitatea și independența puterii judecătorești, tratamentul la care sunt supuși apărătorii drepturilor omului și prizonierii politici, printre care Mihail Kodorkovsky, independența mass-mediei și libertatea de exprimare, tratamentul la care sunt supuse minoritățile etnice și religioase, respectarea statului de drept și apărarea drepturilor omului în cadrul forțelor armate, discriminarea bazată pe orientarea sexuală, precum și alte subiecte; face trimitere la rezoluția sa din 19 iunie 2008 referitoare la Summitul UE - Rusia din 26-27 iunie 2008, de la Khanty-Mansiysk (33); își exprimă din nou preocuparea privind degradarea situației apărătorilor drepturilor omului și dificultățile cu care se confruntă ONG-urile pentru a fi înregistrate și pentru a-și desfășura activitatea; își exprimă din nou îngrijorarea referitoare la legea privind extremismul, care ar putea afecta libera circulație a informației și ar putea conduce la îngrădirea în continuare din partea autorităților ruse a libertății de exprimare a jurnaliștilor independenți și a opozanților politici; își exprimă în continuare îngrijorarea, ținând seama și de Raportul Amnesty International din 2008, cu privire la continua încălcare de către procuratură a dreptului de acces la un proces echitabil a lui Mikhail Khodorkovsky și a asociatului său, Platon Lebedev, în conformitate cu standardele internaționale, deplânge tratamentul la care este supus fostul vicepreședinte al grupului Iukos, Vasilii Alexanian, care, prin refuzul său de a depune mărturie falsă împotriva lui Mihail Horkovski, a determinat autoritățile ruse să permită deteriorarea stării sale de sănătate până în stadiul terminal; se alătură Adunării Parlamentare a Consiliului Europei pentru a cere autorităților ruse să „utilizeze toate mijloacele juridice disponibile” pentru a-i elibera pe Igor Sutiagin și Valentin Danilov; salută eliberarea lui Mikhail Trepașkin; regretă profund că misiunea BIDDO de monitorizare a alegerilor prezidențiale din Rusia din martie 2008 a trebuit să fie anulată din cauza restricțiilor și limitărilor impuse misiunii respective de autoritățile ruse;

| 92. | ia act de existența unor subcomisii privind drepturile omului, la care sunt asociate țări de pe malul sudic al Mării Mediterane (Marocul, Tunisia, Libanul, Iordania, Egiptul, Israelul și Autoritatea Palestiniană), în contextul politicii europene de vecinătate și îndeamnă Consiliul și Comisia să creeze subcomisii privind drepturile omului în colaborare cu toate țările vecine; reiterează solicitarea ca parlamentarii să fie implicați în pregătirea reuniunilor acestui tip de subcomitete și să fie informați în mod adecvat cu privire la rezultatul acestora; salută consultarea în amonte și în aval a societății civile de către delegația Comisiei în țara în cauză și de serviciile competente ale Comisiei la Bruxelles; cu toate acestea, pune sub semnul întrebării eficiența și coerența metodologiei utilizate și, în special, a criteriilor de evaluare a discuțiilor desfășurate în cadrul acestor subcomisii; consideră că aceste subcomisii ar trebui să permită ca problematica drepturilor omului înscrisă în planul de acțiune să facă obiectul unor măsuri de asigurare a continuității, dar subliniază că discuțiile privind drepturile omului nu ar trebui să se limiteze la aceste subcomisii și subliniază importanța coordonării cu alte subcomitete care abordează chestiuni conexe drepturilor omului, cum ar fi migrarea; subliniază necesitatea de a include aceste subiecte în cadrul dialogului politic la nivelul cel mai înalt, astfel încât să se mărească coerența politicii Uniunii în domeniu; își menține convingerea că politica europeană de vecinătate, în forma în care a fost concepută și structurată (plan de acțiune, raport de monitorizare și subcomisii) ar putea funcționa ca o veritabilă pârghie în promovarea drepturilor omului, dacă Uniunea Europeană ar demonstra o reală voință politică de a asigura respectarea supremației drepturilor omului într-un mod coerent, sistematic și transversal; consideră, prin urmare, că respectarea drepturilor omului și a principiilor democratice trebuie să constituie o condiție prealabilă pentru consolidarea relațiilor dintre Uniune și o țară terță; în contextul încheierii acordului-cadru cu Libia, solicită Consiliului și Comisiei să acorde atenția necesară dialogului și cooperării privind drepturile omului; |
| --- | --- |

92.

ia act de existența unor subcomisii privind drepturile omului, la care sunt asociate țări de pe malul sudic al Mării Mediterane (Marocul, Tunisia, Libanul, Iordania, Egiptul, Israelul și Autoritatea Palestiniană), în contextul politicii europene de vecinătate și îndeamnă Consiliul și Comisia să creeze subcomisii privind drepturile omului în colaborare cu toate țările vecine; reiterează solicitarea ca parlamentarii să fie implicați în pregătirea reuniunilor acestui tip de subcomitete și să fie informați în mod adecvat cu privire la rezultatul acestora; salută consultarea în amonte și în aval a societății civile de către delegația Comisiei în țara în cauză și de serviciile competente ale Comisiei la Bruxelles; cu toate acestea, pune sub semnul întrebării eficiența și coerența metodologiei utilizate și, în special, a criteriilor de evaluare a discuțiilor desfășurate în cadrul acestor subcomisii; consideră că aceste subcomisii ar trebui să permită ca problematica drepturilor omului înscrisă în planul de acțiune să facă obiectul unor măsuri de asigurare a continuității, dar subliniază că discuțiile privind drepturile omului nu ar trebui să se limiteze la aceste subcomisii și subliniază importanța coordonării cu alte subcomitete care abordează chestiuni conexe drepturilor omului, cum ar fi migrarea; subliniază necesitatea de a include aceste subiecte în cadrul dialogului politic la nivelul cel mai înalt, astfel încât să se mărească coerența politicii Uniunii în domeniu; își menține convingerea că politica europeană de vecinătate, în forma în care a fost concepută și structurată (plan de acțiune, raport de monitorizare și subcomisii) ar putea funcționa ca o veritabilă pârghie în promovarea drepturilor omului, dacă Uniunea Europeană ar demonstra o reală voință politică de a asigura respectarea supremației drepturilor omului într-un mod coerent, sistematic și transversal; consideră, prin urmare, că respectarea drepturilor omului și a principiilor democratice trebuie să constituie o condiție prealabilă pentru consolidarea relațiilor dintre Uniune și o țară terță; în contextul încheierii acordului-cadru cu Libia, solicită Consiliului și Comisiei să acorde atenția necesară dialogului și cooperării privind drepturile omului;

| 93. | regretă profund recenta amplificare a operațiunilor militare și agravarea tot mai accentuată a situației umanitare din Gaza, exprimându-și totodată solidaritatea necondiționată cu populația civilă din sudul Israelului; îndeamnă toate părțile să pună în aplicare integral Rezoluția 1860 (2009) a Consiliului de Securitate al ONU în vederea asigurării unui armistițiu permanent; subliniază necesitatea urgentă a unei responsabilizări efective pentru cazurile de încălcare a dreptului umanitar internațional; salută în acest sens decizia UNHRC de a constitui o misiune de anchetă independentă însărcinată cu investigarea crimelor de război și a încălcărilor grave ale drepturilor omului de către toate părțile, în timpul recentului conflict din Gaza; îndeamnă toate părțile să coopereze cu anchetatorii ONU privind drepturile omului; ia act de angajamentul Consiliului Relații Externe din 27 ianuarie 2009 de a urmări îndeaproape aceste anchete și solicită Comisiei să adopte o hotărâre, după o strânsă consultare cu statele membre, cu privire la măsurile ce trebuie luate în urma concluziilor anchetelor; |
| --- | --- |

93.

regretă profund recenta amplificare a operațiunilor militare și agravarea tot mai accentuată a situației umanitare din Gaza, exprimându-și totodată solidaritatea necondiționată cu populația civilă din sudul Israelului; îndeamnă toate părțile să pună în aplicare integral Rezoluția 1860 (2009) a Consiliului de Securitate al ONU în vederea asigurării unui armistițiu permanent; subliniază necesitatea urgentă a unei responsabilizări efective pentru cazurile de încălcare a dreptului umanitar internațional; salută în acest sens decizia UNHRC de a constitui o misiune de anchetă independentă însărcinată cu investigarea crimelor de război și a încălcărilor grave ale drepturilor omului de către toate părțile, în timpul recentului conflict din Gaza; îndeamnă toate părțile să coopereze cu anchetatorii ONU privind drepturile omului; ia act de angajamentul Consiliului Relații Externe din 27 ianuarie 2009 de a urmări îndeaproape aceste anchete și solicită Comisiei să adopte o hotărâre, după o strânsă consultare cu statele membre, cu privire la măsurile ce trebuie luate în urma concluziilor anchetelor;

| 94. | apreciază cea de-a doua rundă a dialogului privind drepturile omului Uniunea Europeană – Uzbekistan, care a avut loc la 5 iunie 2008; ia act de seminarul privind libertatea presei, organizat în Tashkent, la 2- 3 octombrie 2008; totuși, consideră că seminarul nu și-a atins scopul inițial de a permite o discuție deschisă privind încălcarea drepturilor omului și libertatea presei în Uzbekistan,; constată absența în continuare a unei anchete internaționale independente cu privire la masacrul din Andijan și lipsa unei ameliorări a situației drepturilor omului în Uzbekistan; salută eliberarea a doi apărători ai drepturilor omului, Dilmurod Mukhiddinov și Mamarajab Nazarov; condamnă menținerea în detenție pe criterii politice a unor apărători ai drepturilor omului și jurnaliști independenți și îndeamnă autoritățile uzbece să elibereze toți apărătorii drepturilor omului și pe ceilalți prizonieri politici; își exprimă din nou îngrijorarea cu privire la privarea de libertate a lui Salijon Abdurakhmanov, ziarist independent, și a lui Agzam Turgunov, militant pentru drepturile omului; ia act de Concluziile Consiliului din 13 octombrie 2008 privind Uzbekistanul; îndeamnă autoritățile din Uzbekistan să accepte acreditarea noului director pentru această țară al organizației Human Rights Watch și să permită organizației, precum și altor organizații internaționale și neguvernamentale, să își desfășoare în mod nestânjenit activitatea; cere Uzbekistanului să colaboreze pe deplin și eficient cu raportorii speciali ai ONU în abordarea chestiunilor legate de tortură și libertate de exprimare și să ridice restricțiile legate de înregistrarea și funcționarea ONG-urilor în Uzbekistan; ia act de faptul că Consiliul a decis să nu reînnoiască restricțiile de călătorie care se aplică în cazul anumitor persoane menționate în Poziția comună 2007/734/PESC (34), care au fost suspendate în conformitate cu Concluziile Consiliului din 15-16 octombrie 2007 și 29 aprilie 2008; salută faptul că Consiliul a decis totuși să reînnoiască pentru o perioadă de 12 luni embargoul supra armelor, impus prin poziția comună menționată mai sus; invită Consiliul și Comisia să reexamineze situația globală a drepturilor omului în Uzbekistan; își reiterează cererea de eliberare imediată a prizonierilor politici; ia act de declarația Președinției Uniunii din 17 decembrie 2008 privind aceste cazuri individuale; |
| --- | --- |

94.

apreciază cea de-a doua rundă a dialogului privind drepturile omului Uniunea Europeană – Uzbekistan, care a avut loc la 5 iunie 2008; ia act de seminarul privind libertatea presei, organizat în Tashkent, la 2- 3 octombrie 2008; totuși, consideră că seminarul nu și-a atins scopul inițial de a permite o discuție deschisă privind încălcarea drepturilor omului și libertatea presei în Uzbekistan,; constată absența în continuare a unei anchete internaționale independente cu privire la masacrul din Andijan și lipsa unei ameliorări a situației drepturilor omului în Uzbekistan; salută eliberarea a doi apărători ai drepturilor omului, Dilmurod Mukhiddinov și Mamarajab Nazarov; condamnă menținerea în detenție pe criterii politice a unor apărători ai drepturilor omului și jurnaliști independenți și îndeamnă autoritățile uzbece să elibereze toți apărătorii drepturilor omului și pe ceilalți prizonieri politici; își exprimă din nou îngrijorarea cu privire la privarea de libertate a lui Salijon Abdurakhmanov, ziarist independent, și a lui Agzam Turgunov, militant pentru drepturile omului; ia act de Concluziile Consiliului din 13 octombrie 2008 privind Uzbekistanul; îndeamnă autoritățile din Uzbekistan să accepte acreditarea noului director pentru această țară al organizației Human Rights Watch și să permită organizației, precum și altor organizații internaționale și neguvernamentale, să își desfășoare în mod nestânjenit activitatea; cere Uzbekistanului să colaboreze pe deplin și eficient cu raportorii speciali ai ONU în abordarea chestiunilor legate de tortură și libertate de exprimare și să ridice restricțiile legate de înregistrarea și funcționarea ONG-urilor în Uzbekistan; ia act de faptul că Consiliul a decis să nu reînnoiască restricțiile de călătorie care se aplică în cazul anumitor persoane menționate în Poziția comună 2007/734/PESC (34), care au fost suspendate în conformitate cu Concluziile Consiliului din 15-16 octombrie 2007 și 29 aprilie 2008; salută faptul că Consiliul a decis totuși să reînnoiască pentru o perioadă de 12 luni embargoul supra armelor, impus prin poziția comună menționată mai sus; invită Consiliul și Comisia să reexamineze situația globală a drepturilor omului în Uzbekistan; își reiterează cererea de eliberare imediată a prizonierilor politici; ia act de declarația Președinției Uniunii din 17 decembrie 2008 privind aceste cazuri individuale;

| 95. | salută faptul că Uniunea Europeană și Turkmenistan au organizat prima rundă a dialogului privind drepturile omului în iulie 2008; salută abordarea preocupărilor privind situația drepturilor omului în Turkmenistan, în special libertatea de exprimare și de reuniune, independența puterii judecătorești și funcționarea societății civile; face trimitere la rezoluția sa din 20 februarie 2008 privind strategia UE pentru Asia centrală (35) și reafirmă că în vederea încheierii de către UE a acordului interimar, Turkmenistanul trebuie să realizeze progrese în domenii-cheie, inter alia oferind Comitetului Internațional al Crucii Roșii acces liber și nestingherit, reformând sistemul de învățământ în conformitate cu standardele internaționale, eliberând necondiționat toți prizonierii politici și de conștiință, eliminând toate obstacolele guvernamentale în calea libertății de deplasare și autorizând toate ONG-urile și organismele care activează în domeniul drepturilor omului să își desfășoare liber activitatea în țară; ; invită Consiliul și Comisia să definească cu claritate, înainte de semnarea acordului interimar, progresele specifice în materie de drepturile omului și, în acest scop, să adopte o foaie de parcurs cu un calendar de aplicare precis; |
| --- | --- |

95.

salută faptul că Uniunea Europeană și Turkmenistan au organizat prima rundă a dialogului privind drepturile omului în iulie 2008; salută abordarea preocupărilor privind situația drepturilor omului în Turkmenistan, în special libertatea de exprimare și de reuniune, independența puterii judecătorești și funcționarea societății civile; face trimitere la rezoluția sa din 20 februarie 2008 privind strategia UE pentru Asia centrală (35) și reafirmă că în vederea încheierii de către UE a acordului interimar, Turkmenistanul trebuie să realizeze progrese în domenii-cheie, inter alia oferind Comitetului Internațional al Crucii Roșii acces liber și nestingherit, reformând sistemul de învățământ în conformitate cu standardele internaționale, eliberând necondiționat toți prizonierii politici și de conștiință, eliminând toate obstacolele guvernamentale în calea libertății de deplasare și autorizând toate ONG-urile și organismele care activează în domeniul drepturilor omului să își desfășoare liber activitatea în țară; ; invită Consiliul și Comisia să definească cu claritate, înainte de semnarea acordului interimar, progresele specifice în materie de drepturile omului și, în acest scop, să adopte o foaie de parcurs cu un calendar de aplicare precis;

| 96. | susține intenția Consiliului de a realiza dialoguri privind drepturile omului cu fiecare dintre țările din Asia Centrală cu care nu s-a realizat încă acest lucru; cere ca dialogurile să fie orientate spre rezultat și în deplină conformitate cu orientările Uniunii Europene privind dialogurile pe tema drepturilor omului cu țările terțe, asigurând implicarea societății civile și a Parlamentului European; solicită alocarea de resurse adecvate în cadrul secretariatelor Comisiei și Consiliului pentru realizarea acestor dialoguri; |
| --- | --- |

96.

susține intenția Consiliului de a realiza dialoguri privind drepturile omului cu fiecare dintre țările din Asia Centrală cu care nu s-a realizat încă acest lucru; cere ca dialogurile să fie orientate spre rezultat și în deplină conformitate cu orientările Uniunii Europene privind dialogurile pe tema drepturilor omului cu țările terțe, asigurând implicarea societății civile și a Parlamentului European; solicită alocarea de resurse adecvate în cadrul secretariatelor Comisiei și Consiliului pentru realizarea acestor dialoguri;

| 97. | ia act de importanța angajamentului asumat atât de Turcia, cât și de UE, față de procesul de aderare a Turciei, în ceea ce privește reformelor referitoare la drepturile omului care sunt în curs de realizare în Turcia; consideră că decizia guvernului turc de a permite transmiterea programelor televiziunii kurde constituie un pas înainte pe calea spre libertatea de exprimare în Turcia; regretă totuși faptul că utilizarea limbii kurde este încă interzisă în Parlament și în campaniile politice; reiterează faptul că sunt necesare noi reforme legislative pentru a garanta respectarea și protecția minorităților și libertatea de exprimare totală, de jure și de facto, în conformitate cu CEDO și jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului; constată cu îngrijorare că nu s-a realizat niciun progres cu privire la ratificarea instrumentelor destinate drepturilor omului, în special a Protocolului facultativ la Convenția împotriva torturii, a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități și a Protocoalelor adiționale nr. 4, nr. 7 și nr. 12 la CEDO; |
| --- | --- |

97.

ia act de importanța angajamentului asumat atât de Turcia, cât și de UE, față de procesul de aderare a Turciei, în ceea ce privește reformelor referitoare la drepturile omului care sunt în curs de realizare în Turcia; consideră că decizia guvernului turc de a permite transmiterea programelor televiziunii kurde constituie un pas înainte pe calea spre libertatea de exprimare în Turcia; regretă totuși faptul că utilizarea limbii kurde este încă interzisă în Parlament și în campaniile politice; reiterează faptul că sunt necesare noi reforme legislative pentru a garanta respectarea și protecția minorităților și libertatea de exprimare totală, de jure și de facto, în conformitate cu CEDO și jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului; constată cu îngrijorare că nu s-a realizat niciun progres cu privire la ratificarea instrumentelor destinate drepturilor omului, în special a Protocolului facultativ la Convenția împotriva torturii, a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități și a Protocoalelor adiționale nr. 4, nr. 7 și nr. 12 la CEDO;

| 98. | îndeamnă noul guvern din Pakistan să adopte măsurile adecvate în vederea îmbunătățirii situației drepturilor omului în Pakistan; face trimitere la cererea organizației Amnesty International prin care guvernul din Pakistan este îndemnat să reinstituie în funcție toți judecătorii destituiți ilegal în 2007 de fostul președinte Pervez Musharraf; salută faptul că UE a desfășurat o misiune independentă de monitorizare electorală pentru alegerile legislative generale din februarie 2008; salută faptul că alegerile au fost concurențiale și că au sporit încrederea opiniei publice în procesul democratic; ia act de faptul că UE s-a angajat să sprijine consolidarea instituțiilor democratice și îndeamnă Consiliul și Comisia să sprijine mișcarea pentru democrație lansată de puterea judecătorească și de barou, în special prin invitarea anumitor reprezentanți ai acesteia, dintre care dl Choudhry; subliniază necesitatea ca drepturile omului să fie una dintre principalele priorități ale UE în cadrul dialogului constant cu Pakistanul; |
| --- | --- |

98.

îndeamnă noul guvern din Pakistan să adopte măsurile adecvate în vederea îmbunătățirii situației drepturilor omului în Pakistan; face trimitere la cererea organizației Amnesty International prin care guvernul din Pakistan este îndemnat să reinstituie în funcție toți judecătorii destituiți ilegal în 2007 de fostul președinte Pervez Musharraf; salută faptul că UE a desfășurat o misiune independentă de monitorizare electorală pentru alegerile legislative generale din februarie 2008; salută faptul că alegerile au fost concurențiale și că au sporit încrederea opiniei publice în procesul democratic; ia act de faptul că UE s-a angajat să sprijine consolidarea instituțiilor democratice și îndeamnă Consiliul și Comisia să sprijine mișcarea pentru democrație lansată de puterea judecătorească și de barou, în special prin invitarea anumitor reprezentanți ai acesteia, dintre care dl Choudhry; subliniază necesitatea ca drepturile omului să fie una dintre principalele priorități ale UE în cadrul dialogului constant cu Pakistanul;

| 99. | salută propunerile Consiliului de lansare a unor dialoguri privind drepturile omului cu mai multe țări din America Latină; subliniază faptul că respectivele dialoguri ar trebui să fie însoțite de solicitări ferme, concrete și tangibile în materie de drepturile omului, care vor impune de asemenea obligații instituțiilor UE în cadrul relațiilor lor cu țările respective; subliniază că includerea țărilor din America Centrală este de dorit; ia act de semnarea Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice și a Pactului internațional privind drepturile economice, sociale și culturale de către guvernul cubanez în februarie 2008; solicită ratificarea fără rezerve a acestor pacte; solicită guvernului cubanez să elibereze toți prizonierii politici și să respecte drepturile protejate în temeiul tratatelor semnate; ia act de decizia Consiliului din 20 iunie 2008 de a ridica sancțiunile neoficiale impuse Cubei; ia act de faptul că, în 2009, Consiliul va decide dacă va continua sau nu dialogul politic cu Cuba, care este condiționat de realizarea unor progrese semnificative în privința drepturilor omului; |
| --- | --- |

99.

salută propunerile Consiliului de lansare a unor dialoguri privind drepturile omului cu mai multe țări din America Latină; subliniază faptul că respectivele dialoguri ar trebui să fie însoțite de solicitări ferme, concrete și tangibile în materie de drepturile omului, care vor impune de asemenea obligații instituțiilor UE în cadrul relațiilor lor cu țările respective; subliniază că includerea țărilor din America Centrală este de dorit; ia act de semnarea Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice și a Pactului internațional privind drepturile economice, sociale și culturale de către guvernul cubanez în februarie 2008; solicită ratificarea fără rezerve a acestor pacte; solicită guvernului cubanez să elibereze toți prizonierii politici și să respecte drepturile protejate în temeiul tratatelor semnate; ia act de decizia Consiliului din 20 iunie 2008 de a ridica sancțiunile neoficiale impuse Cubei; ia act de faptul că, în 2009, Consiliul va decide dacă va continua sau nu dialogul politic cu Cuba, care este condiționat de realizarea unor progrese semnificative în privința drepturilor omului;

| 100. | îndeamnă Rusia, în calitate de forță de ocupație în Georgia, să sprijine drepturile omului în Abhazia și Oseția de Sud, inclusiv dreptul cetățenilor de a se întoarce în casele lor; solicită tuturor părților să continue aplicarea angajamentelor în temeiul acordurilor din 12 august și 8 septembrie 2008; solicită tuturor guvernelor implicate să continue să ofere hărți detaliate și informații privind toate zonele afectate de conflict, bombardate cu bombe cu dispersie, pentru a facilita eliminarea munițiilor cu dispersie și pentru securizarea acestor zone pentru civili; consideră că ambele guverne ar trebui, de asemenea, să se asigure, prin intermediul unor campanii publice de informare, că cetățenii sunt conștienți de pericolele materialului care nu a explodat; solicită administrațiilor responsabile să convină asupra prezenței observatorilor internaționali ai drepturilor omului în Oseția de Sud și Abhazia; |
| --- | --- |

100.

îndeamnă Rusia, în calitate de forță de ocupație în Georgia, să sprijine drepturile omului în Abhazia și Oseția de Sud, inclusiv dreptul cetățenilor de a se întoarce în casele lor; solicită tuturor părților să continue aplicarea angajamentelor în temeiul acordurilor din 12 august și 8 septembrie 2008; solicită tuturor guvernelor implicate să continue să ofere hărți detaliate și informații privind toate zonele afectate de conflict, bombardate cu bombe cu dispersie, pentru a facilita eliminarea munițiilor cu dispersie și pentru securizarea acestor zone pentru civili; consideră că ambele guverne ar trebui, de asemenea, să se asigure, prin intermediul unor campanii publice de informare, că cetățenii sunt conștienți de pericolele materialului care nu a explodat; solicită administrațiilor responsabile să convină asupra prezenței observatorilor internaționali ai drepturilor omului în Oseția de Sud și Abhazia;

| 101. | își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa de progrese în ceea ce privește situația drepturilor omului din Birmania, în special în perspectiva alegerilor programate în 2010; condamnă recentele arestări și condamnări decise în urma unor procese simulacru împotriva a peste o sută de membri ai opoziției birmane, precum și sentințele draconice pronunțate împotriva acestora; îndeamnă guvernul birman să elibereze neîntârziat toți prizonierii politici; consideră că Parlamentul ar trebui să trimită o misiune de amploare în Birmania, având în vedere faptul că situația actuală a drepturilor omului nu se îmbunătățește în pofida tuturor sancțiunilor și că presiunea exercitată de comunitatea internațională trebuie să devină mai intensă; |
| --- | --- |

101.

își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa de progrese în ceea ce privește situația drepturilor omului din Birmania, în special în perspectiva alegerilor programate în 2010; condamnă recentele arestări și condamnări decise în urma unor procese simulacru împotriva a peste o sută de membri ai opoziției birmane, precum și sentințele draconice pronunțate împotriva acestora; îndeamnă guvernul birman să elibereze neîntârziat toți prizonierii politici; consideră că Parlamentul ar trebui să trimită o misiune de amploare în Birmania, având în vedere faptul că situația actuală a drepturilor omului nu se îmbunătățește în pofida tuturor sancțiunilor și că presiunea exercitată de comunitatea internațională trebuie să devină mai intensă;

Supravegherea generală a activităților Consiliului și Comisiei, în special a performanțelor celor două președinții

| 102. | solicită Președinției Consiliului să aibă cu precădere în atenție țările cu o situație deosebit de îngrijorătoare în ceea ce privește drepturile omului; |
| --- | --- |

102.

solicită Președinției Consiliului să aibă cu precădere în atenție țările cu o situație deosebit de îngrijorătoare în ceea ce privește drepturile omului;

| 103. | salută evenimentele și dezbaterile care au avut loc în cadrul Anului european al dialogului intercultural 2008 și ia act cu satisfacție de inițiativele adoptate de cele două președinții; |
| --- | --- |

103.

salută evenimentele și dezbaterile care au avut loc în cadrul Anului european al dialogului intercultural 2008 și ia act cu satisfacție de inițiativele adoptate de cele două președinții;

| 104. | salută cel de-al zecelea Forum al ONG-urilor din Uniunea Europeană pe tema drepturilor omului, organizat de Președinția franceză și de Comisie, la 10 decembrie 2008 pe tema celei de-a 60-a aniversări a Declarației Universale a Drepturilor Omului, care s-a axat, în special, pe discriminarea împotriva femeilor; |
| --- | --- |

104.

salută cel de-al zecelea Forum al ONG-urilor din Uniunea Europeană pe tema drepturilor omului, organizat de Președinția franceză și de Comisie, la 10 decembrie 2008 pe tema celei de-a 60-a aniversări a Declarației Universale a Drepturilor Omului, care s-a axat, în special, pe discriminarea împotriva femeilor;

| 105. | solicită eforturi mai mari și o acțiune fermă din partea UE pentru obținerea unui acord politic privind conflictul din Darfur și pentru a facilita implementarea unui acord de pace global; subliniază necesitatea de a pune capăt impunității și de a impune sancțiunile Consiliului de Securitate al ONU; salută sprijinul Uniunii Europene pentru mandatele de arestare emise de CPI în legătură cu situația din Darfur, care trebuie executate cât mai curând; |
| --- | --- |

105.

solicită eforturi mai mari și o acțiune fermă din partea UE pentru obținerea unui acord politic privind conflictul din Darfur și pentru a facilita implementarea unui acord de pace global; subliniază necesitatea de a pune capăt impunității și de a impune sancțiunile Consiliului de Securitate al ONU; salută sprijinul Uniunii Europene pentru mandatele de arestare emise de CPI în legătură cu situația din Darfur, care trebuie executate cât mai curând;

| 106. | salută Rezoluția 1834 din 24 septembrie 2008 a Consiliului de Securitate al ONU privind extinderea până în 2009 a mandatului misiunii de menținere a păcii a ONU în Republica Centrafricană și în Ciad, precum și intenția ONU de a autoriza desfășurarea unei componente militare a ONU atât în Ciad, cât și în Republica Centrafricană, pentru a monitoriza activitatea EUFOR Ciad/CAR ; |
| --- | --- |

106.

salută Rezoluția 1834 din 24 septembrie 2008 a Consiliului de Securitate al ONU privind extinderea până în 2009 a mandatului misiunii de menținere a păcii a ONU în Republica Centrafricană și în Ciad, precum și intenția ONU de a autoriza desfășurarea unei componente militare a ONU atât în Ciad, cât și în Republica Centrafricană, pentru a monitoriza activitatea EUFOR Ciad/CAR ;

| 107. | salută întocmirea și actualizarea regulată de către Consiliu a unor liste de țări vizate, în privința cărora se fac eforturi suplimentare pentru a implementa Orientările Uniunii Europene privind copiii și conflictele armate, pedeapsa capitală (așa-numitele țări aflate „la limită”) și apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

107.

salută întocmirea și actualizarea regulată de către Consiliu a unor liste de țări vizate, în privința cărora se fac eforturi suplimentare pentru a implementa Orientările Uniunii Europene privind copiii și conflictele armate, pedeapsa capitală (așa-numitele țări aflate „la limită”) și apărătorii drepturilor omului;

| 108. | își reiterează solicitarea ca toate discuțiile cu țările terțe, instrumentele, documentele și rapoartele, inclusiv rapoartele anuale privind drepturile omului și democrația să abordeze explicit problemele de discriminare, în special problemele referitoare la minoritățile etnice, naționale și lingvistice, la libertățile religioase, inclusiv practicile discriminatorii față de minoritățile religioase, discriminarea pe criterii de castă, protecția și promovarea drepturilor popoarelor indigene, a drepturilor femeilor, drepturile copilului, drepturile persoanelor cu handicap, inclusiv ale persoanelor cu tulburări mentale și ale persoanelor de orice orientare sexuală și identitate de gen, implicând pe deplin organizațiile de profil, atât în cadrul UE, cât și în țările terțe, dacă este cazul; |
| --- | --- |

108.

își reiterează solicitarea ca toate discuțiile cu țările terțe, instrumentele, documentele și rapoartele, inclusiv rapoartele anuale privind drepturile omului și democrația să abordeze explicit problemele de discriminare, în special problemele referitoare la minoritățile etnice, naționale și lingvistice, la libertățile religioase, inclusiv practicile discriminatorii față de minoritățile religioase, discriminarea pe criterii de castă, protecția și promovarea drepturilor popoarelor indigene, a drepturilor femeilor, drepturile copilului, drepturile persoanelor cu handicap, inclusiv ale persoanelor cu tulburări mentale și ale persoanelor de orice orientare sexuală și identitate de gen, implicând pe deplin organizațiile de profil, atât în cadrul UE, cât și în țările terțe, dacă este cazul;

| 109. | ia act de inițiativa privind Uniunea pentru Mediterana, lansată de Președinția franceză, care constituie o nouă provocare având drept obiective promovarea democrației și respectarea drepturilor omului în regiunea Mării Mediterane; subliniază că dezvoltarea unor noi inițiative de către Uniunea pentru Mediterana nu trebuie să ducă la acordarea unei atenții mai reduse promovării reformelor necesare în scopul democrației și al drepturilor omului în regiune; |
| --- | --- |

109.

ia act de inițiativa privind Uniunea pentru Mediterana, lansată de Președinția franceză, care constituie o nouă provocare având drept obiective promovarea democrației și respectarea drepturilor omului în regiunea Mării Mediterane; subliniază că dezvoltarea unor noi inițiative de către Uniunea pentru Mediterana nu trebuie să ducă la acordarea unei atenții mai reduse promovării reformelor necesare în scopul democrației și al drepturilor omului în regiune;

Programele de asistență externă ale Comisiei și IEDDO

| 110. | salută faptul că prioritățile Parlamentului au fost luate în considerare în documentele de programare pentru anii 2007 și 2008 ale IEDDO; |
| --- | --- |

110.

salută faptul că prioritățile Parlamentului au fost luate în considerare în documentele de programare pentru anii 2007 și 2008 ale IEDDO;

| 111. | solicită actualizarea registrelor electronice, destinate să acopere toate proiectele IEDDO organizate în funcție de criteriul geografic și tematic; |
| --- | --- |

111.

solicită actualizarea registrelor electronice, destinate să acopere toate proiectele IEDDO organizate în funcție de criteriul geografic și tematic;

| 112. | ia act cu satisfacție de interesul arătat privind prezentarea de proiecte în cadrul noului obiectiv de sprijinire a apărătorilor drepturilor omului și de posibilitatea de a întreprinde o acțiune urgentă pentru protejarea lor; ia act de faptul că pentru implementarea acestor proiecte au fost selectați 11 beneficiari de către Comisie și se așteaptă ca activitățile concrete să fie lansate la începutul anului 2009; |
| --- | --- |

112.

ia act cu satisfacție de interesul arătat privind prezentarea de proiecte în cadrul noului obiectiv de sprijinire a apărătorilor drepturilor omului și de posibilitatea de a întreprinde o acțiune urgentă pentru protejarea lor; ia act de faptul că pentru implementarea acestor proiecte au fost selectați 11 beneficiari de către Comisie și se așteaptă ca activitățile concrete să fie lansate la începutul anului 2009;

| 113. | solicită din nou Comisiei să adapteze nivelul resurselor umane alocate implementării IEDDO, atât la sediul central cât și în cadrul delegațiilor, pentru a lua în considerate specificitățile și dificultățile legate de acest instrument; |
| --- | --- |

113.

solicită din nou Comisiei să adapteze nivelul resurselor umane alocate implementării IEDDO, atât la sediul central cât și în cadrul delegațiilor, pentru a lua în considerate specificitățile și dificultățile legate de acest instrument;

| 114. | solicită Comisiei să asigure coerența dintre prioritățile politice ale Uniunii și proiectele și programele pe care le sprijină, mai ales în ceea ce privește programele sale cu țările terțe; |
| --- | --- |

114.

solicită Comisiei să asigure coerența dintre prioritățile politice ale Uniunii și proiectele și programele pe care le sprijină, mai ales în ceea ce privește programele sale cu țările terțe;

Asistență electorală și observarea alegerilor

| 115. | ia act de faptul că UE se folosește din ce în ce mai mult de asistența electorală și observarea alegerilor pentru a promova democrația în țările terțe, sporind astfel respectul pentru drepturile omului, libertățile fundamentale și statul de drept, iar calitatea și independența misiunilor sale sunt recunoscute; |
| --- | --- |

115.

ia act de faptul că UE se folosește din ce în ce mai mult de asistența electorală și observarea alegerilor pentru a promova democrația în țările terțe, sporind astfel respectul pentru drepturile omului, libertățile fundamentale și statul de drept, iar calitatea și independența misiunilor sale sunt recunoscute;

| 116. | subliniază că metodologia cuprinzătoare a UE, care acoperă întregul ciclu electoral în ansamblu și include atât asistența electorală cât și observarea alegerilor, a obținut rezultate foarte bune, datorită cărora UE ocupă un loc de frunte între organizațiile internaționale de observare electorală; |
| --- | --- |

116.

subliniază că metodologia cuprinzătoare a UE, care acoperă întregul ciclu electoral în ansamblu și include atât asistența electorală cât și observarea alegerilor, a obținut rezultate foarte bune, datorită cărora UE ocupă un loc de frunte între organizațiile internaționale de observare electorală;

| 117. | salută publicarea primului manual al UE privind observarea alegerilor, publicat în aprilie 2008; ia act cu satisfacție de secțiunea specială consacrată chestiunilor legate de gen; observă că noul manual oferă o prezentare globală a metodologiei misiunilor UE de observare a alegerilor și o descriere a modului în care sunt planificate, desfășurate și implementate misiunile, precum și a modului în care sunt folosite normele internaționale în cadrul evaluării și al raportării; |
| --- | --- |

117.

salută publicarea primului manual al UE privind observarea alegerilor, publicat în aprilie 2008; ia act cu satisfacție de secțiunea specială consacrată chestiunilor legate de gen; observă că noul manual oferă o prezentare globală a metodologiei misiunilor UE de observare a alegerilor și o descriere a modului în care sunt planificate, desfășurate și implementate misiunile, precum și a modului în care sunt folosite normele internaționale în cadrul evaluării și al raportării;

| 118. | solicită creșterea vigilenței în ceea ce privește criteriile de selecție a țărilor în care urmează să se desfășoare asistența electorală/observarea alegerilor, precum și în ceea ce privește respectarea metodologiei și a normelor stabilite la nivel internațional, în special cu privire la natura independentă a acestui tip de misiuni; |
| --- | --- |

118.

solicită creșterea vigilenței în ceea ce privește criteriile de selecție a țărilor în care urmează să se desfășoare asistența electorală/observarea alegerilor, precum și în ceea ce privește respectarea metodologiei și a normelor stabilite la nivel internațional, în special cu privire la natura independentă a acestui tip de misiuni;

| 119. | solicită din nou ca procesul electoral, inclusiv faza pre-electorală și cea post-electorală, să fie integrat în diferitele niveluri de dialog politic purtat cu țările terțe interesate, în vederea asigurării unei armonizări a politicilor Uniunii și a reafirmării rolului de element esențial al drepturilor omului și al democrației; |
| --- | --- |

119.

solicită din nou ca procesul electoral, inclusiv faza pre-electorală și cea post-electorală, să fie integrat în diferitele niveluri de dialog politic purtat cu țările terțe interesate, în vederea asigurării unei armonizări a politicilor Uniunii și a reafirmării rolului de element esențial al drepturilor omului și al democrației;

Introducerea sistematică a drepturilor omului în politici

| 120. | invită Comisia să continue monitorizarea îndeaproape a acordării „sistemului generalizat de preferințe” (SGP+) țărilor care au avut probleme importante în punerea în aplicare a celor opt convenții a OIM privind normele centrale din domeniul muncii, încălcând drepturile civile și politice sau recurgând la munca în închisori; solicită Comisiei să dezvolte criterii pentru a defini momentul în care SGP trebuie refuzat din motive legate de drepturile omului; |
| --- | --- |

120.

invită Comisia să continue monitorizarea îndeaproape a acordării „sistemului generalizat de preferințe” (SGP+) țărilor care au avut probleme importante în punerea în aplicare a celor opt convenții a OIM privind normele centrale din domeniul muncii, încălcând drepturile civile și politice sau recurgând la munca în închisori; solicită Comisiei să dezvolte criterii pentru a defini momentul în care SGP trebuie refuzat din motive legate de drepturile omului;

Drepturile economice, sociale și culturale

| 121. | subliniază că drepturile economice, sociale și culturale sunt la fel de importante ca și drepturile civile și politice; subliniază angajamentul UE de sprijinire a realizării Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, astfel cum se prevede în concluziile Consiliului European din decembrie 2007 și iunie 2008; |
| --- | --- |

121.

subliniază că drepturile economice, sociale și culturale sunt la fel de importante ca și drepturile civile și politice; subliniază angajamentul UE de sprijinire a realizării Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, astfel cum se prevede în concluziile Consiliului European din decembrie 2007 și iunie 2008;

| 122. | solicită UE să integreze drepturile economice, sociale și culturale în cadrul relațiilor sale externe cu țările terțe, înscriindu-le periodic pe ordinea de zi a dialogurilor și consultărilor cu țările terțe privind drepturile omului și insistând în legătură cu aplicarea protocolului opțional la Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, în special pentru funcționarea eficientă a procedurii de plângeri prevăzută de acesta; |
| --- | --- |

122.

solicită UE să integreze drepturile economice, sociale și culturale în cadrul relațiilor sale externe cu țările terțe, înscriindu-le periodic pe ordinea de zi a dialogurilor și consultărilor cu țările terțe privind drepturile omului și insistând în legătură cu aplicarea protocolului opțional la Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, în special pentru funcționarea eficientă a procedurii de plângeri prevăzută de acesta;

| 123. | solicită Consiliului și Comisiei să garanteze coerența drepturilor economice, sociale și culturale, a politicilor privind comerțul și drepturile omului și, în acest scop, să creeze un grup de lucru inter-servicii privind drepturile omului; |
| --- | --- |

123.

solicită Consiliului și Comisiei să garanteze coerența drepturilor economice, sociale și culturale, a politicilor privind comerțul și drepturile omului și, în acest scop, să creeze un grup de lucru inter-servicii privind drepturile omului;

| 124. | subliniază că drepturile omului includ, de asemenea, dreptul la hrană, la educație, la locuințe decente, la apă, la pământ, la locuri de muncă decente, la securitate socială și la înființarea de sindicate și că este deosebit de important să se asigure că de aceste drepturi beneficiază grupurile extrem de vulnerabile, cum ar fi populația din țările cel mai puțin dezvoltate, în situații post-conflict sau din țările emergente, popoarele indigene, refugiații ca o consecință a schimbărilor climatice, migranții, etc.; |
| --- | --- |

124.

subliniază că drepturile omului includ, de asemenea, dreptul la hrană, la educație, la locuințe decente, la apă, la pământ, la locuri de muncă decente, la securitate socială și la înființarea de sindicate și că este deosebit de important să se asigure că de aceste drepturi beneficiază grupurile extrem de vulnerabile, cum ar fi populația din țările cel mai puțin dezvoltate, în situații post-conflict sau din țările emergente, popoarele indigene, refugiații ca o consecință a schimbărilor climatice, migranții, etc.;

| 125. | solicită Comisiei să depună un efort deosebit pentru asigurarea dreptului la hrană în contextul actualei crize generale alimentare și economice; |
| --- | --- |

125.

solicită Comisiei să depună un efort deosebit pentru asigurarea dreptului la hrană în contextul actualei crize generale alimentare și economice;

| 126. | subliniază necesitatea de a promova răspunderea socială a întreprinderilor și de a obliga companiile transnaționale cu sediul în statele membre UE să respecte reglementările pertinente ale OIT, în cadrul activităților desfășurate în țările terțe; |
| --- | --- |

126.

subliniază necesitatea de a promova răspunderea socială a întreprinderilor și de a obliga companiile transnaționale cu sediul în statele membre UE să respecte reglementările pertinente ale OIT, în cadrul activităților desfășurate în țările terțe;

| 127. | constată cu satisfacție că regimul SGP+, care face legătura între drepturile omului și comerțul internațional, încurajează dezvoltarea durabilă și buna guvernare, și solicită controlul eficient al respectării clauzei elementului esențial; |
| --- | --- |

127.

constată cu satisfacție că regimul SGP+, care face legătura între drepturile omului și comerțul internațional, încurajează dezvoltarea durabilă și buna guvernare, și solicită controlul eficient al respectării clauzei elementului esențial;

| 128. | solicită din nou Consiliului și Comisiei să ia inițiative, în numele UE, la nivel internațional, pentru a combate persecuția și discriminarea bazată pe orientări sexuale și pe identitatea de gen, de exemplu susținând o rezoluție privind această chestiune la nivelul ONU și sprijinind ONG-urile și actorii care promovează egalitatea și nediscriminarea; |
| --- | --- |

128.

solicită din nou Consiliului și Comisiei să ia inițiative, în numele UE, la nivel internațional, pentru a combate persecuția și discriminarea bazată pe orientări sexuale și pe identitatea de gen, de exemplu susținând o rezoluție privind această chestiune la nivelul ONU și sprijinind ONG-urile și actorii care promovează egalitatea și nediscriminarea;

Eficiența intervențiilor Parlamentului European în cazurile privind drepturile omului

| 129. | se așteaptă ca rezoluțiile și alte documente-cheie privind problemele legate de drepturile omului să fie traduse în limbile vorbite în zonele vizate; |
| --- | --- |

129.

se așteaptă ca rezoluțiile și alte documente-cheie privind problemele legate de drepturile omului să fie traduse în limbile vorbite în zonele vizate;

| 130. | salută declarația total inovatoare, susținută de 66 de națiuni, inclusiv statele membre UE, prezentată la Adunarea Generală ONU din 18 decembrie 2008, care confirmă faptul că protecția internațională a drepturilor omului include orientarea sexuală și identitatea de gen și reafirmă principiul nediscriminării, care impune ca drepturile omului să se aplice în mod egal fiecărei ființe umane, indiferent de orientarea sexuală sau de identitatea de gen; |
| --- | --- |

130.

salută declarația total inovatoare, susținută de 66 de națiuni, inclusiv statele membre UE, prezentată la Adunarea Generală ONU din 18 decembrie 2008, care confirmă faptul că protecția internațională a drepturilor omului include orientarea sexuală și identitatea de gen și reafirmă principiul nediscriminării, care impune ca drepturile omului să se aplice în mod egal fiecărei ființe umane, indiferent de orientarea sexuală sau de identitatea de gen;

| 131. | solicită Consiliului să ofere un răspuns concret dorințelor și preocupărilor exprimate în cadrul comunicărilor oficiale ale Parlamentului, în rezoluțiilor referitoare la problematici urgente; |
| --- | --- |

131.

solicită Consiliului să ofere un răspuns concret dorințelor și preocupărilor exprimate în cadrul comunicărilor oficiale ale Parlamentului, în rezoluțiilor referitoare la problematici urgente;

| 132. | amintește delegațiilor parlamentare care se deplasează în țări terțe că ar trebui să includă sistematic pe ordinea de zi a vizitelor lor în țările terțe o dezbatere interparlamentară asupra situației drepturilor omului, precum și reuniuni cu apărători ai drepturilor omului, pentru a obține mărturii directe despre situația drepturilor omului în țara în cauză și pentru a le asigura, după caz, vizibilitate și protecție la nivel internațional; |
| --- | --- |

132.

amintește delegațiilor parlamentare care se deplasează în țări terțe că ar trebui să includă sistematic pe ordinea de zi a vizitelor lor în țările terțe o dezbatere interparlamentară asupra situației drepturilor omului, precum și reuniuni cu apărători ai drepturilor omului, pentru a obține mărturii directe despre situația drepturilor omului în țara în cauză și pentru a le asigura, după caz, vizibilitate și protecție la nivel internațional;

| 133. | este convins că doar un organism consolidat dedicat drepturilor omului în cadrul Parlamentului ar putea să promoveze o politică a drepturilor omului coerentă, eficientă, sistematică și transversală în cadrul acestei instituții și față de Consiliu și Comisie, în special în lumina dispozițiilor Tratatului de la Lisabona în materie de politică externă; |
| --- | --- |

133.

este convins că doar un organism consolidat dedicat drepturilor omului în cadrul Parlamentului ar putea să promoveze o politică a drepturilor omului coerentă, eficientă, sistematică și transversală în cadrul acestei instituții și față de Consiliu și Comisie, în special în lumina dispozițiilor Tratatului de la Lisabona în materie de politică externă;

| 134. | salută constituirea Rețelei Sakharov, anunțată cu ocazia împlinirii a douăzeci de ani de la prima decernare a Premiului Sakharov; consideră că ar trebui să adopte cu promptitudine deciziile privind modalitățile de funcționare a acesteia și să pună la dispoziție mijloacele necesare realizării obiectivelor rețelei; își reafirmă solicitarea ca tuturor laureaților Premiului Sakharov și, în special Aung San Suu Kyi, Oswaldo José Payá Sardiñas, grupul cubanez Damas de Blanco și Hu Jia, să li se permită accesul în instituțiile europene; deplânge absența oricărui răspuns semnificativ la solicitările UE adresate autorităților din China, Birmania și Cuba să respecte libertățile fundamentale, în special libertatea de exprimare și de asociere politică; |
| --- | --- |

134.

salută constituirea Rețelei Sakharov, anunțată cu ocazia împlinirii a douăzeci de ani de la prima decernare a Premiului Sakharov; consideră că ar trebui să adopte cu promptitudine deciziile privind modalitățile de funcționare a acesteia și să pună la dispoziție mijloacele necesare realizării obiectivelor rețelei; își reafirmă solicitarea ca tuturor laureaților Premiului Sakharov și, în special Aung San Suu Kyi, Oswaldo José Payá Sardiñas, grupul cubanez Damas de Blanco și Hu Jia, să li se permită accesul în instituțiile europene; deplânge absența oricărui răspuns semnificativ la solicitările UE adresate autorităților din China, Birmania și Cuba să respecte libertățile fundamentale, în special libertatea de exprimare și de asociere politică;

*

* *

| 135. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale statelor candidate, Organizației Națiunilor Unite, Consiliului Europei și Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, precum și guvernelor țărilor și teritoriilor menționate în prezenta rezoluție. |
| --- | --- |

135.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale statelor candidate, Organizației Națiunilor Unite, Consiliului Europei și Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, precum și guvernelor țărilor și teritoriilor menționate în prezenta rezoluție.

---

(1)  Pentru toate documentele relevante de bază, a se consulta tabelul din Anexa III la raportul A6-0128/2007 al Comisiei pentru afaceri externe.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0025.

(3)  JO C 379, 7.12.1998, p. 265; JO C 262, 18.9.2001, p. 262; JO C 293 E, 28.11.2002, p. 88; JO C 271 E, 12.11.2003, p. 576; Texte adoptate, 22 mai 2008, P6_TA(2008)0238; Texte adoptate, 21 octombrie 2008, P6_TA(2008)0496.

(4)  JO C 311, 9.12.2005, p. 1.

(5)  JO C 303, 14.12.2007, p. 1.

(6)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3. JO L 209, 11.8.2005, p. 27.

(7)  JO L 386, 29.12.2006, p. 1.

(8)  JO C 125 E, 22.5.2008, p. 220.

(9)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0065.

(10)  JO C 290 E, 29.11.2006, p. 107.

(11)  JO C 250 E, 25.10.2007, p. 91.

(12)  JO C 74 E, 20.3.2008, p. 775.

(13)  JO C 77 E, 28.3.2002, p. 126.

(14)  JO C 187 E, 24.7.2008, p. 214.

(15)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0405.

(16)  JO C 41 E, 19.2.2009, p.24.

(17)  JO C 303 E, 13.12.2006, p. 879.

(18)  JO C 327, 23.12.2005, p. 4.

(19)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0194.

(20)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0021.

(21)  JO L 150, 18.6.2003, p. 67.

(22)  La 18 iulie 2008, 85 de state nu ratificaseră încă Statutul de la Roma: Algeria, Angola, Arabia Saudită, Armenia, Azerbaidjan, Bahamas, Bahrain, Bangladesh, Belarus, Bhutan, Brunei, Camerun, Capul Verde, Republica Cehă, Chile, China, Côte d'Ivoire, Republica Populară Democrată Coreeană, Cuba, Egipt, Emiratele Arabe Unite, El Salvador, Guineea Ecuatorială, Eritreea, Etiopia, Filipine, Grenada, Guatemala, Guineea-Bissau, Haiti, India, Indonezia, Iran, Irak, Israel, Jamaica, Kazahstan, Kiribati, Kuweit, Kârgâzstan, Laos, Liban, Libia, Madagascar, Malaysia, Maldive, Mauritania, Statele Federate ale Microneziei, Moldova, Monaco, Maroc, Mozambic, Myanmar/Birmania, Nepal, Nicaragua, Oman, Pakistan, Palau, Papua-Noua Guinee, Qatar, Federația Rusă, Rwanda, Saint Lucia, São Tomé și Principe, Seychelles, Singapore, Insulele Solomon, Somalia, Sri Lanka, Statele Unite ale Americii, Sudan, Swaziland, Siria, Thailanda, Togo, Tonga, Tunisia, Turcia, Turkmenistan, Tuvalu, Ucraina, Uzbekistan, Vanuatu, Vietnam, Yemen, Zimbabwe.

(23)  Până în noiembrie 2008, Austria, Slovenia, Spania și Ungaria au ratificat atât convenția, cât și protocolul facultativ.

(24)  Dintre statele membre ale UE, Cipru, Estonia, Finlanda, Grecia, Letonia, Lituania, Polonia, România și Slovacia nu au semnat Convenția până în prezent.

(25)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0238.

(26)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0496.

(27)  Declarația ambasadoarei Susan E. Rice, Reprezentant Permanent al SUA, privind respectarea dreptului umanitar internațional, pronunțată în cadrul Consiliului de Securitate la 29 ianuarie 2009.

(28)  Semnatari (situația din noiembrie 2008): Belgia, Danemarca, Germania, Grecia, Spania, Franța, Irlanda, Italia, Cipru, Lituania, Luxemburg, Malta, Țările de Jos, Austria, Portugalia, Slovacia, Slovenia, Finlanda și Suedia (doar cinci țări - Albania, Argentina, Franța, Honduras și Mexic - au ratificat Convenția, pentru a cărei intrare în vigoare este necesară ratificarea de către 20 de state).

(29)  JO L 200, 30.7.2005, p. 1.

(30)  Bulgaria, Germania, Irlanda, Grecia, Spania, Franța, Italia, Ungaria, Țările de Jos, Austria, Portugalia, România, Slovenia, Suedia, Finlanda și Regatul Unit.

(31)  Protocolul facultativ la Convenția privind drepturile copilului referitor la vânzarea de copii, prostituția copiilor și pornografia infantilă (în noiembrie 2008): neratificat de către Republica Cehă, Germania, Irlanda, Luxemburg, Ungaria, Malta, Finlanda și Regatul Unit. Protocolul facultativ la Convenția privind drepturile copilului referitor la participarea copiilor la conflictele armate (situația din noiembrie 2008): neratificat de către Estonia, Țările de Jos și Ungaria.

(32)  JO C 41 E, 19.2.2009, p. 82.

(33)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0309.

(34)  Poziția comună 2007/734/PESC a Consiliului din 13 noiembrie 2007 privind măsuri restrictive împotriva Uzbekistanului (JO L 295, 14.11.2007, p. 34).

(35)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0059.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/82

---

Joi, 7 mai 2009Impactul Tratatului de la Lisabona asupra dezvoltării echilibrului instituțional al Uniunii Europene

P6_TA(2009)0387

Rezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la impactul Tratatului de la Lisabona asupra dezvoltării echilibrului instituțional al Uniunii Europene (2008/2073(INI))

2010/C 212 E/12

Parlamentul European,

având în vedere decizia Conferinței președinților din 6 martie 2008,

având în vedere Tratatul de la Lisabona de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului de Instituire a Comunității Europene, semnat la 13 decembrie 2007,

având în vedere rezoluția sa din 20 februarie 2008 referitoare la Tratatul de la Lisabona (1),

având în vedere concluziile Consiliului European din 11 și 12 decembrie 2008,

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A6-0142/2009),

| A. | întrucât Tratatul de la Lisabona consolidează echilibrul instituțional al Uniunii, în măsura în care consolidează principalele funcții ale fiecărei instituții politice, consolidând astfel rolul acestora într-un cadru instituțional în care cooperarea interinstituțională este un element fundamental pentru succesul procesului de integrare a Uniunii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Tratatul de la Lisabona consolidează echilibrul instituțional al Uniunii, în măsura în care consolidează principalele funcții ale fiecărei instituții politice, consolidând astfel rolul acestora într-un cadru instituțional în care cooperarea interinstituțională este un element fundamental pentru succesul procesului de integrare a Uniunii;

| B. | întrucât Tratatul de la Lisabona transformă „metodă comunitară” anterioară, care devine, sub o formă adaptată și consolidată, „metoda Uniunii”, în cadrul căreia, în special:






  — | Consiliul European definește orientările și prioritățile politice generale; |
| --- | --- | --- |

B.

întrucât Tratatul de la Lisabona transformă „metodă comunitară” anterioară, care devine, sub o formă adaptată și consolidată, „metoda Uniunii”, în cadrul căreia, în special:

—

Consiliul European definește orientările și prioritățile politice generale;

| — | Comisia promovează interesul general al Uniunii și ia inițiativele corespunzătoare în acest scop; |
| --- | --- |

—

Comisia promovează interesul general al Uniunii și ia inițiativele corespunzătoare în acest scop;

| — | Parlamentul European împreună cu Consiliul exercită funcția legislativă și bugetară, în baza propunerilor Comisiei; |
| --- | --- |

—

Parlamentul European împreună cu Consiliul exercită funcția legislativă și bugetară, în baza propunerilor Comisiei;

| C. | întrucât Tratatul de la Lisabona extinde această metodă specifică de adoptare a deciziilor de către Uniune la noi domenii ale activității sale legislative și bugetare, |
| --- | --- |

C.

întrucât Tratatul de la Lisabona extinde această metodă specifică de adoptare a deciziilor de către Uniune la noi domenii ale activității sale legislative și bugetare,

| D. | întrucât Tratatul de la Lisabona prevede că, în unanimitate și cu aprobarea Parlamentului European, Consiliul European poate extinde votul cu majoritate calificată și procedura legislativă ordinară, consolidând astfel metoda Uniunii; |
| --- | --- |

D.

întrucât Tratatul de la Lisabona prevede că, în unanimitate și cu aprobarea Parlamentului European, Consiliul European poate extinde votul cu majoritate calificată și procedura legislativă ordinară, consolidând astfel metoda Uniunii;

| E. | întrucât, deși scopul Tratatului de la Lisabona este simplificarea și consolidarea coerenței Președinției Consiliului European și a Consiliului, coexistența unei președinții separate a Consiliului European și a Consiliului pentru afaceri externe (și a Eurogrup), alături de continuarea sistemului prin rotație a președințiilor și a celorlalte configurații ale Consiliului, toate acestea pot determina, cel puțin la început, o complicare a funcționării Uniunii; |
| --- | --- |

E.

întrucât, deși scopul Tratatului de la Lisabona este simplificarea și consolidarea coerenței Președinției Consiliului European și a Consiliului, coexistența unei președinții separate a Consiliului European și a Consiliului pentru afaceri externe (și a Eurogrup), alături de continuarea sistemului prin rotație a președințiilor și a celorlalte configurații ale Consiliului, toate acestea pot determina, cel puțin la început, o complicare a funcționării Uniunii;

| F. | întrucât principiul egalității de gen presupune ca reprezentarea egală a femeilor și a bărbaților în viața publică să se reflecte și în procedurile de numire pentru cele mai importante poziții politice din cadrul Uniunii; |
| --- | --- |

F.

întrucât principiul egalității de gen presupune ca reprezentarea egală a femeilor și a bărbaților în viața publică să se reflecte și în procedurile de numire pentru cele mai importante poziții politice din cadrul Uniunii;

| G. | întrucât noua procedură de alegere a Președintelui Comisiei necesită luarea în considerare a rezultatelor alegerilor și ale consultărilor corespunzătoare între reprezentanții Consiliului European și ai Parlamentului European, înainte de propunerea candidatului său de către Consiliul European; |
| --- | --- |

G.

întrucât noua procedură de alegere a Președintelui Comisiei necesită luarea în considerare a rezultatelor alegerilor și ale consultărilor corespunzătoare între reprezentanții Consiliului European și ai Parlamentului European, înainte de propunerea candidatului său de către Consiliul European;

| H. | întrucât organizarea cooperării interinstituționale în cadrul procesului decizional va fi cheia succesului acțiunii Uniunii; |
| --- | --- |

H.

întrucât organizarea cooperării interinstituționale în cadrul procesului decizional va fi cheia succesului acțiunii Uniunii;

| I. | întrucât Tratatul de la Lisabona recunoaște importanța sporită a programării strategice multianuale și a programării operaționale anuale în asigurarea unor bune relații între instituții și punerea în aplicare eficientă a procedurilor decizionale și subliniază rolul Comisiei ca inițiatoare a principalelor exerciții de programare; |
| --- | --- |

I.

întrucât Tratatul de la Lisabona recunoaște importanța sporită a programării strategice multianuale și a programării operaționale anuale în asigurarea unor bune relații între instituții și punerea în aplicare eficientă a procedurilor decizionale și subliniază rolul Comisiei ca inițiatoare a principalelor exerciții de programare;

| J. | întrucât actualul cadru de programare financiară pe șapte ani înseamnă că, din când în când Parlamentul European și Comisia, pe durata întregii legislaturi, nu vor avea de adoptat decizii politice financiare fundamentale în timpul mandatului lor, fiind blocați într-un cadru adoptat de predecesorii lor, care se va menține până la sfârșitul mandatului acestora, lucru care s-ar putea totuși soluționa folosind posibilitatea oferită de Tratatul de la Lisabona în cazul cadrului de programare financiară pe cinci ani, ceea ce s-ar putea suprapune mandatului Parlamentului și al Consiliului; |
| --- | --- |

J.

întrucât actualul cadru de programare financiară pe șapte ani înseamnă că, din când în când Parlamentul European și Comisia, pe durata întregii legislaturi, nu vor avea de adoptat decizii politice financiare fundamentale în timpul mandatului lor, fiind blocați într-un cadru adoptat de predecesorii lor, care se va menține până la sfârșitul mandatului acestora, lucru care s-ar putea totuși soluționa folosind posibilitatea oferită de Tratatul de la Lisabona în cazul cadrului de programare financiară pe cinci ani, ceea ce s-ar putea suprapune mandatului Parlamentului și al Consiliului;

| K. | întrucât Tratatul de la Lisabona introduce o abordare nouă și cuprinzătoare privind acțiunea externă a Uniunii - deși prevede mecanisme specifice de adoptare a deciziilor privind chestiunile referitoare la politica externă și de securitate comună (PESC) - precum și crearea unui post dublu care reunește funcțiile de Vicepreședinte al Comisiei / Înalt Reprezentant, asistat de un serviciu special pentru acțiune externă, care constituie elementul esențial pentru a asigura funcționarea operativă a acestei noi abordări integrate; |
| --- | --- |

K.

întrucât Tratatul de la Lisabona introduce o abordare nouă și cuprinzătoare privind acțiunea externă a Uniunii - deși prevede mecanisme specifice de adoptare a deciziilor privind chestiunile referitoare la politica externă și de securitate comună (PESC) - precum și crearea unui post dublu care reunește funcțiile de Vicepreședinte al Comisiei / Înalt Reprezentant, asistat de un serviciu special pentru acțiune externă, care constituie elementul esențial pentru a asigura funcționarea operativă a acestei noi abordări integrate;

| L. | întrucât Tratatul de la Lisabona introduce un nou sistem de reprezentare externă a Uniunii, încredințat, în special, la diferite niveluri, Președintelui Consiliului European, Președintelui Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei (Înaltului Reprezentant) și care va necesita o articulare precisă și o coordonare strânsă între diferitele părți însărcinate cu această reprezentare, pentru a evita conflictele de competență prejudiciabile și suprapunerea sarcinilor care duce la irosirea resurselor; |
| --- | --- |

L.

întrucât Tratatul de la Lisabona introduce un nou sistem de reprezentare externă a Uniunii, încredințat, în special, la diferite niveluri, Președintelui Consiliului European, Președintelui Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei (Înaltului Reprezentant) și care va necesita o articulare precisă și o coordonare strânsă între diferitele părți însărcinate cu această reprezentare, pentru a evita conflictele de competență prejudiciabile și suprapunerea sarcinilor care duce la irosirea resurselor;

| M. | întrucât Consiliul European din 11 și 12 decembrie 2008 a convenit ca, în eventualitatea intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona până la sfârșitul anului, să se adopte măsurile legislative necesare pentru a menține componența Comisiei în forma actuală, cu câte un comisar pentru fiecare stat membru, |
| --- | --- |

M.

întrucât Consiliul European din 11 și 12 decembrie 2008 a convenit ca, în eventualitatea intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona până la sfârșitul anului, să se adopte măsurile legislative necesare pentru a menține componența Comisiei în forma actuală, cu câte un comisar pentru fiecare stat membru,

Evaluare generală

| 1. | salută inovațiile instituționale cuprinse în Tratatul de la Lisabona, care creează condițiile pentru un nou echilibru instituțional consolidat în cadrul Uniunii, asigurând instituțiilor sale o funcționare mai eficientă, mai transparentă și mai democratică și conferind Uniunii capacitatea de a obține rezultate mai bune, mai apropiate de așteptările cetățenilor și de a acționa pe deplin în calitate de actor mondial pe scena internațională; |
| --- | --- |

1.

salută inovațiile instituționale cuprinse în Tratatul de la Lisabona, care creează condițiile pentru un nou echilibru instituțional consolidat în cadrul Uniunii, asigurând instituțiilor sale o funcționare mai eficientă, mai transparentă și mai democratică și conferind Uniunii capacitatea de a obține rezultate mai bune, mai apropiate de așteptările cetățenilor și de a acționa pe deplin în calitate de actor mondial pe scena internațională;

| 2. | subliniază că nucleul esențial al funcțiilor fiecărei instituții este consolidat, ceea ce le permite acestora să își extindă rolul în mod mai eficient, dar atrage atenția cu privire la faptul că noul cadru instituțional necesită ca fiecare instituție să își îndeplinească funcțiile în colaborare permanentă cu celelalte instituții pentru a obține rezultate pozitive pentru întreaga Uniune; |
| --- | --- |

2.

subliniază că nucleul esențial al funcțiilor fiecărei instituții este consolidat, ceea ce le permite acestora să își extindă rolul în mod mai eficient, dar atrage atenția cu privire la faptul că noul cadru instituțional necesită ca fiecare instituție să își îndeplinească funcțiile în colaborare permanentă cu celelalte instituții pentru a obține rezultate pozitive pentru întreaga Uniune;

Consolidarea „metodei Uniunii”, metodă specifică de adoptare a deciziilor, ca bază a echilibrului interinstituțional

| 3. | salută faptul că elemente esențiale ale „metodei comunitare” - dreptul de inițiativă al Comisiei și adoptarea deciziilor de comun acord de către Parlamentul European și Consiliu - au fost menținute și consolidate de Tratatul de la Lisabona, în măsura în care:






  — | Consiliul European devine o instituție al cărui rol specific de a impulsiona și de a elabora orientările Uniunii este consolidat, îndeplinindu-și astfel obiectivele și prioritățile strategice fără a interfera cu exercitarea normală a puterilor legislative și bugetare ale Uniunii; |
| --- | --- | --- |

3.

salută faptul că elemente esențiale ale „metodei comunitare” - dreptul de inițiativă al Comisiei și adoptarea deciziilor de comun acord de către Parlamentul European și Consiliu - au fost menținute și consolidate de Tratatul de la Lisabona, în măsura în care:

—

Consiliul European devine o instituție al cărui rol specific de a impulsiona și de a elabora orientările Uniunii este consolidat, îndeplinindu-și astfel obiectivele și prioritățile strategice fără a interfera cu exercitarea normală a puterilor legislative și bugetare ale Uniunii;

| — | Comisiei i se confirmă rolul de „motor” care impulsionează activitatea europeană, asigurându-se astfel că monopolul inițiativei legislative rămâne intact (fiind chiar consolidat), în special, în cadrul procedurii bugetare; |
| --- | --- |

—

Comisiei i se confirmă rolul de „motor” care impulsionează activitatea europeană, asigurându-se astfel că monopolul inițiativei legislative rămâne intact (fiind chiar consolidat), în special, în cadrul procedurii bugetare;

| — | competențele Parlamentului European, ca ramură a puterii legislative sunt sporite, deoarece procedura legislativă ordinară (viitoarea desemnare a procedurii de codecizie) devine regula generală (cu excepția cazului în care tratatele prevăd că trebuie să se aplice o procedură legislativă specială) și este extinsă la aproape toate domeniile dreptului comunitar, inclusiv justiție și afaceri interne; |
| --- | --- |

—

competențele Parlamentului European, ca ramură a puterii legislative sunt sporite, deoarece procedura legislativă ordinară (viitoarea desemnare a procedurii de codecizie) devine regula generală (cu excepția cazului în care tratatele prevăd că trebuie să se aplice o procedură legislativă specială) și este extinsă la aproape toate domeniile dreptului comunitar, inclusiv justiție și afaceri interne;

| — | rolul Consiliului de a doua ramură a autorității legislative este confirmat și menținut, deși acesta are o anumită preponderență într-un număr redus de domenii importante, ceea ce se datorează, în special, clarificării în cadrul Tratatului de la Lisabona a faptului că Consiliul European nu exercită funcții legislative; |
| --- | --- |

—

rolul Consiliului de a doua ramură a autorității legislative este confirmat și menținut, deși acesta are o anumită preponderență într-un număr redus de domenii importante, ceea ce se datorează, în special, clarificării în cadrul Tratatului de la Lisabona a faptului că Consiliul European nu exercită funcții legislative;

| — | noua procedură bugetară va fi, de asemenea, bazată pe un proces decizional comun, în cadrul căruia Parlamentul European și Consiliul sunt pe poziții de egalitate, și va acoperi toate tipurile de cheltuieli; Parlamentul European și Consiliul vor decide, de asemenea, de comun acord cu privire la cadrul financiar multianual, în ambele cazuri la inițiativa Comisiei; |
| --- | --- |

—

noua procedură bugetară va fi, de asemenea, bazată pe un proces decizional comun, în cadrul căruia Parlamentul European și Consiliul sunt pe poziții de egalitate, și va acoperi toate tipurile de cheltuieli; Parlamentul European și Consiliul vor decide, de asemenea, de comun acord cu privire la cadrul financiar multianual, în ambele cazuri la inițiativa Comisiei;

| — | distincția dintre actele legislative și delegate și recunoașterea funcției executive specifice a Comisiei, sub controlul egal al celor două ramuri ale autorității legislative va spori calitatea dreptului comunitar; Parlamentul European îndeplinește un rol nou în atribuirea puterilor delegate către Comisie și în supravegherea actelor delegate; |
| --- | --- |

—

distincția dintre actele legislative și delegate și recunoașterea funcției executive specifice a Comisiei, sub controlul egal al celor două ramuri ale autorității legislative va spori calitatea dreptului comunitar; Parlamentul European îndeplinește un rol nou în atribuirea puterilor delegate către Comisie și în supravegherea actelor delegate;

| — | în ceea ce privește competența Uniunii de a încheia tratate, este recunoscut rolul Comisiei (în colaborare strânsă cu Vicepreședintele Comisiei/ Înaltul Reprezentant) în domeniul capacității sale de a desfășura negocieri, iar aprobarea Parlamentului European va fi necesară pentru încheierea de către Consiliu a aproape tuturor acordurilor internaționale; |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește competența Uniunii de a încheia tratate, este recunoscut rolul Comisiei (în colaborare strânsă cu Vicepreședintele Comisiei/ Înaltul Reprezentant) în domeniul capacității sale de a desfășura negocieri, iar aprobarea Parlamentului European va fi necesară pentru încheierea de către Consiliu a aproape tuturor acordurilor internaționale;

| 4. | salută faptul că Tratatul de la Lisabona prevede că adoptarea deciziilor cu majoritate calificată și procedura legislativă ordinară pot fi extinse la domeniile în care acestea nu se aplică încă, de către Consiliul European hotărând în unanimitate și cu aprobarea Parlamentului European, dacă nu există opoziție din partea parlamentelor naționale; |
| --- | --- |

4.

salută faptul că Tratatul de la Lisabona prevede că adoptarea deciziilor cu majoritate calificată și procedura legislativă ordinară pot fi extinse la domeniile în care acestea nu se aplică încă, de către Consiliul European hotărând în unanimitate și cu aprobarea Parlamentului European, dacă nu există opoziție din partea parlamentelor naționale;

| 5. | subliniază că, în general, aceste „clauze pasarelă” arată o tendință concretă de evoluție spre aplicarea cât mai extinsă a „metodei Uniunii” și, prin urmare, solicită Consiliului European să valorifice pe deplin posibilitățile oferite de tratat; |
| --- | --- |

5.

subliniază că, în general, aceste „clauze pasarelă” arată o tendință concretă de evoluție spre aplicarea cât mai extinsă a „metodei Uniunii” și, prin urmare, solicită Consiliului European să valorifice pe deplin posibilitățile oferite de tratat;

| 6. | susține că folosirea deplină a tuturor inovațiilor instituționale și procedurale introduse de Tratatul de la Lisabona necesită o cooperare aprofundată permanentă între instituțiile care participă la diferitele proceduri, valorificând pe deplin noile mecanisme prevăzute în tratat, în special, acordurile interinstituționale; |
| --- | --- |

6.

susține că folosirea deplină a tuturor inovațiilor instituționale și procedurale introduse de Tratatul de la Lisabona necesită o cooperare aprofundată permanentă între instituțiile care participă la diferitele proceduri, valorificând pe deplin noile mecanisme prevăzute în tratat, în special, acordurile interinstituționale;

Parlamentul European

| 7. | salută călduros faptul că Tratatul de la Lisabona recunoaște pe deplin Parlamentul European ca fiind una dintre cele două ramuri ale autorității legislative și bugetare ale Uniunii, că rolul acestuia în adoptarea a numeroase decizii politice importante pentru existența Uniunii este recunoscut și că funcțiile sale în ceea ce privește controlul politic sunt consolidate și chiar extinse, deși într-o măsură mai redusă, în domeniul PESC; |
| --- | --- |

7.

salută călduros faptul că Tratatul de la Lisabona recunoaște pe deplin Parlamentul European ca fiind una dintre cele două ramuri ale autorității legislative și bugetare ale Uniunii, că rolul acestuia în adoptarea a numeroase decizii politice importante pentru existența Uniunii este recunoscut și că funcțiile sale în ceea ce privește controlul politic sunt consolidate și chiar extinse, deși într-o măsură mai redusă, în domeniul PESC;

| 8. | subliniază că recunoașterea rolului Parlamentului European necesită colaborarea deplină a celorlalte instituții, care trebuie, în special, să pună la dispoziția Parlamentului European, în timp util, toate documentele necesare exercitării funcțiilor sale, pe poziții de egalitate cu Consiliul, precum și să asigure accesul și participarea Parlamentului European la grupurile de lucru și la reuniunile relevante organizate în cadrul celorlalte instituții, în condiții egale cu ceilalți participanți la procesul decizional; solicită celor trei instituții să preconizeze încheierea unor acorduri interinstituționale care să stabilească cele mai bune practici în aceste domenii, în vederea optimizării cooperării reciproce; |
| --- | --- |

8.

subliniază că recunoașterea rolului Parlamentului European necesită colaborarea deplină a celorlalte instituții, care trebuie, în special, să pună la dispoziția Parlamentului European, în timp util, toate documentele necesare exercitării funcțiilor sale, pe poziții de egalitate cu Consiliul, precum și să asigure accesul și participarea Parlamentului European la grupurile de lucru și la reuniunile relevante organizate în cadrul celorlalte instituții, în condiții egale cu ceilalți participanți la procesul decizional; solicită celor trei instituții să preconizeze încheierea unor acorduri interinstituționale care să stabilească cele mai bune practici în aceste domenii, în vederea optimizării cooperării reciproce;

| 9. | susține în continuare că Parlamentul European trebuie să realizeze reformele interne necesare adaptării structurilor, procedurilor și metodelor sale de lucru la noile competențe și la cerințele sporite în materie de programare și cooperare instituțională care rezultă din Tratatul de la Lisabona (2); a luat act de concluziile grupului de lucru privind reforma parlamentară și reamintește că, în prezent, comisia sa competentă a lucrat de curând asupra reformei Regulamentului de procedură pentru adaptarea acestuia la cerințele Tratatului de la Lisabona (3); |
| --- | --- |

9.

susține în continuare că Parlamentul European trebuie să realizeze reformele interne necesare adaptării structurilor, procedurilor și metodelor sale de lucru la noile competențe și la cerințele sporite în materie de programare și cooperare instituțională care rezultă din Tratatul de la Lisabona (2); a luat act de concluziile grupului de lucru privind reforma parlamentară și reamintește că, în prezent, comisia sa competentă a lucrat de curând asupra reformei Regulamentului de procedură pentru adaptarea acestuia la cerințele Tratatului de la Lisabona (3);

| 10. | salută faptul că în temeiul Tratatului de la Lisabona, dreptul de inițiativă privind revizuirea tratatelor este extins și Parlamentului European; recunoaște că Parlamentul are dreptul să participe la Convenție și că aprobarea sa este necesară în cazul în care Consiliul European consideră că nu este necesară convocarea Convenției; consideră că această recunoaștere este un argument în favoarea dreptului deplin al Parlamentului European de a participa la Conferința Interguvernamentală (CIG), în aceleași condiții ca și Comisia; consideră că un acord interinstituțional, bazat pe experiența celor două CIG anterioare, ar putea stabili, în viitor, orientările pentru organizarea CIG-urilor, în special, în privința participării Parlamentului European și în privința chestiunilor referitoare la transparență; |
| --- | --- |

10.

salută faptul că în temeiul Tratatului de la Lisabona, dreptul de inițiativă privind revizuirea tratatelor este extins și Parlamentului European; recunoaște că Parlamentul are dreptul să participe la Convenție și că aprobarea sa este necesară în cazul în care Consiliul European consideră că nu este necesară convocarea Convenției; consideră că această recunoaștere este un argument în favoarea dreptului deplin al Parlamentului European de a participa la Conferința Interguvernamentală (CIG), în aceleași condiții ca și Comisia; consideră că un acord interinstituțional, bazat pe experiența celor două CIG anterioare, ar putea stabili, în viitor, orientările pentru organizarea CIG-urilor, în special, în privința participării Parlamentului European și în privința chestiunilor referitoare la transparență;

| 11. | ia act de măsurile tranzitorii privind componența Parlamentului European; consideră că implementarea unor astfel de aranjamente va necesita o modificare a legislației primare; invită statele membre să adopte toate prevederile necesare în legislația internă pentru a permite alegerea anticipată în iunie 2008 a 18 deputați europeni suplimentari, astfel încât aceștia să poată avea statutul de observatori începând cu data la care intră în vigoare Tratatul de la Lisabona; reamintește totuși, că deputații suplimentari vor deveni membrii deplini simultan, la o dată convenită, imediat ce procedurile de ratificare a modificării legislației primare vor fi încheiate; reamintește Consiliului că Parlamentul European urmează să câștige drepturi importante de inițiativă și de aprobare în temeiul Tratatului de la Lisabona (articolul 14 alineatul (2) din Tratatul UE) în privința componenței sale, drepturi pe care intenționează să le exercite pe deplin; |
| --- | --- |

11.

ia act de măsurile tranzitorii privind componența Parlamentului European; consideră că implementarea unor astfel de aranjamente va necesita o modificare a legislației primare; invită statele membre să adopte toate prevederile necesare în legislația internă pentru a permite alegerea anticipată în iunie 2008 a 18 deputați europeni suplimentari, astfel încât aceștia să poată avea statutul de observatori începând cu data la care intră în vigoare Tratatul de la Lisabona; reamintește totuși, că deputații suplimentari vor deveni membrii deplini simultan, la o dată convenită, imediat ce procedurile de ratificare a modificării legislației primare vor fi încheiate; reamintește Consiliului că Parlamentul European urmează să câștige drepturi importante de inițiativă și de aprobare în temeiul Tratatului de la Lisabona (articolul 14 alineatul (2) din Tratatul UE) în privința componenței sale, drepturi pe care intenționează să le exercite pe deplin;

Rolul Consiliului European

| 12. | consideră că recunoașterea oficială a Consiliului European ca o instituție separată autonomă, cu competențe specifice definite în mod clar în tratate, implică reaxarea rolului Consiliului European pe sarcina principală de a furniza impulsul politic necesar și de a defini orientările generale și obiectivele activității Uniunii Europene; |
| --- | --- |

12.

consideră că recunoașterea oficială a Consiliului European ca o instituție separată autonomă, cu competențe specifice definite în mod clar în tratate, implică reaxarea rolului Consiliului European pe sarcina principală de a furniza impulsul politic necesar și de a defini orientările generale și obiectivele activității Uniunii Europene;

| 13. | salută, de asemenea, faptul că Tratatul de la Lisabona precizează rolul esențial al Consiliului European, în domeniul revizuirii tratatelor, precum și în privința unor decizii de importanță fundamentală pentru viața politică a Uniunii, referitoare la chestiuni cum ar fi numirile pentru cele mai importante posturi politice, soluționarea blocajelor politice din cadrul diferitelor proceduri decizionale, precum și folosirea mecanismelor de flexibilitate, adoptate de către Consiliul European sau cu participarea acestuia; |
| --- | --- |

13.

salută, de asemenea, faptul că Tratatul de la Lisabona precizează rolul esențial al Consiliului European, în domeniul revizuirii tratatelor, precum și în privința unor decizii de importanță fundamentală pentru viața politică a Uniunii, referitoare la chestiuni cum ar fi numirile pentru cele mai importante posturi politice, soluționarea blocajelor politice din cadrul diferitelor proceduri decizionale, precum și folosirea mecanismelor de flexibilitate, adoptate de către Consiliul European sau cu participarea acestuia;

| 14. | consideră, de asemenea, că, având în vedere faptul că Consiliul European face parte din arhitectura instituțională a UE, este necesar să se specifice mai clar și în detaliu natura obligațiilor sale, inclusiv un posibil control juridic al activităților sale, îndeosebi în lumina articolului 265 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

14.

consideră, de asemenea, că, având în vedere faptul că Consiliul European face parte din arhitectura instituțională a UE, este necesar să se specifice mai clar și în detaliu natura obligațiilor sale, inclusiv un posibil control juridic al activităților sale, îndeosebi în lumina articolului 265 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 15. | subliniază rolul capital pe care trebuie să îl aibă Consiliul European în domeniul acțiunii externe, în special, în domeniul PESC, în cadrul căreia sarcinile sale de identificare a intereselor strategice, de stabilire a obiectivelor și de definire a orientărilor generale ale acestei politici, sunt de o importanță esențială; în acest sens, subliniază necesitatea implicării strânse a Consiliului, a Președintelui Comisiei și a Vicepreședintelui Comisiei (Înaltului Reprezentat) la pregătirea activității Consiliului European în acest domeniu; |
| --- | --- |

15.

subliniază rolul capital pe care trebuie să îl aibă Consiliul European în domeniul acțiunii externe, în special, în domeniul PESC, în cadrul căreia sarcinile sale de identificare a intereselor strategice, de stabilire a obiectivelor și de definire a orientărilor generale ale acestei politici, sunt de o importanță esențială; în acest sens, subliniază necesitatea implicării strânse a Consiliului, a Președintelui Comisiei și a Vicepreședintelui Comisiei (Înaltului Reprezentat) la pregătirea activității Consiliului European în acest domeniu;

| 16. | susține în continuare că necesitatea îmbunătățirii cooperării între Parlamentul European și Consiliul European este un argument în favoarea optimizării condițiilor în care Președintele Parlamentului European participă la dezbaterile din cadrul Consiliului European, care ar putea face obiectul unui acord politic privind relațiile dintre cele două instituții; consideră că ar fi utilă oficializarea și de către Consiliul European a acestor condiții în cadrul regulamentului său intern de procedură; |
| --- | --- |

16.

susține în continuare că necesitatea îmbunătățirii cooperării între Parlamentul European și Consiliul European este un argument în favoarea optimizării condițiilor în care Președintele Parlamentului European participă la dezbaterile din cadrul Consiliului European, care ar putea face obiectul unui acord politic privind relațiile dintre cele două instituții; consideră că ar fi utilă oficializarea și de către Consiliul European a acestor condiții în cadrul regulamentului său intern de procedură;

Președinția fixă a Consiliului European

| 17. | salută instituirea unei președinții fixe pe termen lung a Consiliului European, care va contribui la asigurarea unei continuități, eficiențe și unei coerențe sporite a activităților acestei instituții și, prin urmare, a acțiunii Uniunii; subliniază faptul că numirea Președintelui Consiliului European ar trebui să aibă loc cât mai curând posibil după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, pentru a menține o legătură între durata legislaturii Parlamentului nou ales și perioada mandatului noii Comisii; |
| --- | --- |

17.

salută instituirea unei președinții fixe pe termen lung a Consiliului European, care va contribui la asigurarea unei continuități, eficiențe și unei coerențe sporite a activităților acestei instituții și, prin urmare, a acțiunii Uniunii; subliniază faptul că numirea Președintelui Consiliului European ar trebui să aibă loc cât mai curând posibil după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, pentru a menține o legătură între durata legislaturii Parlamentului nou ales și perioada mandatului noii Comisii;

| 18. | subliniază rolul esențial pe care îl va avea Președintele Consiliului European în viața instituțională a Uniunii, nu în calitate de Președinte al Uniunii Europene, funcție pe care nu o va îndeplini, ci în calitate de Președinte al Consiliul European, responsabil cu impulsionarea activității acestuia, cu asigurarea pregătirii și continuității lucrărilor sale, cu promovarea consensului în rândul membrilor săi, cu prezentarea de rapoarte Parlamentului European și cu reprezentarea Uniunii pe plan extern, în ceea ce privește PESC, la nivelul său și fără a aduce atingere funcțiilor Vicepreședintelui Comisiei (Înaltul Reprezentant); |
| --- | --- |

18.

subliniază rolul esențial pe care îl va avea Președintele Consiliului European în viața instituțională a Uniunii, nu în calitate de Președinte al Uniunii Europene, funcție pe care nu o va îndeplini, ci în calitate de Președinte al Consiliul European, responsabil cu impulsionarea activității acestuia, cu asigurarea pregătirii și continuității lucrărilor sale, cu promovarea consensului în rândul membrilor săi, cu prezentarea de rapoarte Parlamentului European și cu reprezentarea Uniunii pe plan extern, în ceea ce privește PESC, la nivelul său și fără a aduce atingere funcțiilor Vicepreședintelui Comisiei (Înaltul Reprezentant);

| 19. | reamintește că pregătirea reuniunilor Consiliul European și continuitatea activității acestuia trebuie să fie asigurate de Președintele Consiliului European, în colaborare cu Președintele Comisiei și pe baza lucrărilor Consiliului Afaceri Generale, ceea ce necesită contacte reciproce și o colaborare strânsă între Președintele Consiliului European și președinția Consiliului Afaceri Generale; |
| --- | --- |

19.

reamintește că pregătirea reuniunilor Consiliul European și continuitatea activității acestuia trebuie să fie asigurate de Președintele Consiliului European, în colaborare cu Președintele Comisiei și pe baza lucrărilor Consiliului Afaceri Generale, ceea ce necesită contacte reciproce și o colaborare strânsă între Președintele Consiliului European și președinția Consiliului Afaceri Generale;

| 20. | în acest sens, consideră că este esențial să existe o relație echilibrată și de cooperare între Președintele Consiliului European și Președintele Comisiei, președinția asigurată prin rotație și, în ceea ce privește reprezentarea externă a Uniunii în domeniul chestiunilor privind PESC, Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant); |
| --- | --- |

20.

în acest sens, consideră că este esențial să existe o relație echilibrată și de cooperare între Președintele Consiliului European și Președintele Comisiei, președinția asigurată prin rotație și, în ceea ce privește reprezentarea externă a Uniunii în domeniul chestiunilor privind PESC, Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant);

| 21. | reamintește că, deși Tratatul de la Lisabona prevede asistarea Consiliului European de către Secretariatul General al Consiliului, cheltuielile specifice Consiliului European trebuie stabilite într-o parte separată a bugetului și trebuie să includă alocații specifice, care ar trebui stabilite în condiții rezonabile, destinate președintelui Consiliului European, care va avea nevoie de asistența propriului cabinet; |
| --- | --- |

21.

reamintește că, deși Tratatul de la Lisabona prevede asistarea Consiliului European de către Secretariatul General al Consiliului, cheltuielile specifice Consiliului European trebuie stabilite într-o parte separată a bugetului și trebuie să includă alocații specifice, care ar trebui stabilite în condiții rezonabile, destinate președintelui Consiliului European, care va avea nevoie de asistența propriului cabinet;

Consiliul

| 22. | salută măsurile adoptate în cadrul Tratatului de la Lisabona privind luarea în considerare a rolului Consiliului ca a doua ramură a autorității legislative și bugetare a Uniunii, deși acesta are încă o anumită preponderență în anumite domenii, împărțind cea mai mare parte a procesului decizional cu Parlamentul European, în cadrul unui sistem instituțional care a evoluat treptat, după logica unui model parlamentar bicameral; |
| --- | --- |

22.

salută măsurile adoptate în cadrul Tratatului de la Lisabona privind luarea în considerare a rolului Consiliului ca a doua ramură a autorității legislative și bugetare a Uniunii, deși acesta are încă o anumită preponderență în anumite domenii, împărțind cea mai mare parte a procesului decizional cu Parlamentul European, în cadrul unui sistem instituțional care a evoluat treptat, după logica unui model parlamentar bicameral;

| 23. | subliniază rolul esențial pe care Tratatul de la Lisabona îl conferă Consiliului Afaceri Generale – și, prin urmare, președintelui acestuia - în scopul de a asigura coerența si continuitatea lucrărilor diferitelor formațiuni ale Consiliului, precum și pregătirea si continuitatea activităților Consiliului European (în cooperare cu Președintele Consiliului European și cu Președintele Comisiei); |
| --- | --- |

23.

subliniază rolul esențial pe care Tratatul de la Lisabona îl conferă Consiliului Afaceri Generale – și, prin urmare, președintelui acestuia - în scopul de a asigura coerența si continuitatea lucrărilor diferitelor formațiuni ale Consiliului, precum și pregătirea si continuitatea activităților Consiliului European (în cooperare cu Președintele Consiliului European și cu Președintele Comisiei);

| 24. | subliniază că rolul specific al Consiliului în pregătirea, definirea și implementarea PESC solicită o coordonare consolidată intre Președintele Consiliului Afaceri Generale și Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant), în calitate de Președinte al Consiliului Afaceri Externe, precum, și între aceștia și Președintele Consiliului European; |
| --- | --- |

24.

subliniază că rolul specific al Consiliului în pregătirea, definirea și implementarea PESC solicită o coordonare consolidată intre Președintele Consiliului Afaceri Generale și Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant), în calitate de Președinte al Consiliului Afaceri Externe, precum, și între aceștia și Președintele Consiliului European;

| 25. | își exprimă convingerea că diferențierea între rolurile Consiliului Afaceri Generale și ale Consiliului Afaceri Externe prevăzute de Tratatul de la Lisabona implică o componență diferită a acestor două formațiuni ale Consiliului, în special deoarece extinderea conceptului de relații externe ale Uniunii, astfel cum este definit în tratatele modificate de Tratatul de la Lisabona, va face din ce în ce mai dificil cumulul de mandate în cadrul celor doua formațiuni ale Consiliului; prin urmare, consideră că este de dorit ca miniștrii de afaceri externe să se concentreze în primul rând asupra activităților Consiliului Afaceri Externe; |
| --- | --- |

25.

își exprimă convingerea că diferențierea între rolurile Consiliului Afaceri Generale și ale Consiliului Afaceri Externe prevăzute de Tratatul de la Lisabona implică o componență diferită a acestor două formațiuni ale Consiliului, în special deoarece extinderea conceptului de relații externe ale Uniunii, astfel cum este definit în tratatele modificate de Tratatul de la Lisabona, va face din ce în ce mai dificil cumulul de mandate în cadrul celor doua formațiuni ale Consiliului; prin urmare, consideră că este de dorit ca miniștrii de afaceri externe să se concentreze în primul rând asupra activităților Consiliului Afaceri Externe;

| 26. | în acest sens, consideră că ar putea fi necesar ca primul ministru / șeful de stat al statului membru care preia Președinția Consiliului să prezideze personal și să asigure buna funcționare a Consiliului Afaceri Generale, în calitate de organ responsabil de coordonarea diferitelor formațiuni ale Consiliului, de arbitrajul privind prioritățile și de soluționarea conflictelor pentru care, în prezent, Consiliul European este sesizat prea frecvent; |
| --- | --- |

26.

în acest sens, consideră că ar putea fi necesar ca primul ministru / șeful de stat al statului membru care preia Președinția Consiliului să prezideze personal și să asigure buna funcționare a Consiliului Afaceri Generale, în calitate de organ responsabil de coordonarea diferitelor formațiuni ale Consiliului, de arbitrajul privind prioritățile și de soluționarea conflictelor pentru care, în prezent, Consiliul European este sesizat prea frecvent;

| 27. | recunoaște că există mari dificultăți în ceea ce privește coordonarea între diversele formațiuni ale Consiliului, ca urmare a noului sistem de președinții, și subliniază, în vederea evitării acestor riscuri, importanța „noilor troica” fixe, de 18 luni (grupuri de trei președinții), care vor împărți președințiile diferitelor formațiuni ale Consiliului (cu excepția Consiliului Afaceri Externe și a Eurogrup) și a COREPER pentru a asigura coerența, pertinența și continuitatea lucrărilor Consiliului în ansamblu, precum și cooperarea interinstituțională necesară pentru buna desfășurare a procedurii legislativă și bugetară, de comun acord cu Parlamentul European; |
| --- | --- |

27.

recunoaște că există mari dificultăți în ceea ce privește coordonarea între diversele formațiuni ale Consiliului, ca urmare a noului sistem de președinții, și subliniază, în vederea evitării acestor riscuri, importanța „noilor troica” fixe, de 18 luni (grupuri de trei președinții), care vor împărți președințiile diferitelor formațiuni ale Consiliului (cu excepția Consiliului Afaceri Externe și a Eurogrup) și a COREPER pentru a asigura coerența, pertinența și continuitatea lucrărilor Consiliului în ansamblu, precum și cooperarea interinstituțională necesară pentru buna desfășurare a procedurii legislativă și bugetară, de comun acord cu Parlamentul European;

| 28. | consideră esențială dezvoltarea de către troica a unei cooperări active și permanente, în cadrul mandatului comun al acestora; subliniază importanța programului operațional comun al fiecăreia dintre troica de 18 luni pentru funcționarea Uniunii, astfel cum este prezentat la punctul 51 din prezenta rezoluție; invită grupurile tip „troica” ca, la începutul mandatului lor comun, să prezinte Parlamentului reunit în ședința plenară programul comun al acestora, program care să conțină propunerile lor referitoare la programarea dezbaterilor legislative; |
| --- | --- |

28.

consideră esențială dezvoltarea de către troica a unei cooperări active și permanente, în cadrul mandatului comun al acestora; subliniază importanța programului operațional comun al fiecăreia dintre troica de 18 luni pentru funcționarea Uniunii, astfel cum este prezentat la punctul 51 din prezenta rezoluție; invită grupurile tip „troica” ca, la începutul mandatului lor comun, să prezinte Parlamentului reunit în ședința plenară programul comun al acestora, program care să conțină propunerile lor referitoare la programarea dezbaterilor legislative;

| 29. | consideră că prim-ministrul/șeful de stat al statului membru care asigură președinția Consiliului va avea un rol esențial în asigurarea coeziunii întregului grup al președințiilor și a coerenței activității diferitelor formațiuni ale Consiliului, precum și asigurarea coordonării necesare cu Consiliul European, în special în privința pregătirii și continuității activității acestuia; |
| --- | --- |

29.

consideră că prim-ministrul/șeful de stat al statului membru care asigură președinția Consiliului va avea un rol esențial în asigurarea coeziunii întregului grup al președințiilor și a coerenței activității diferitelor formațiuni ale Consiliului, precum și asigurarea coordonării necesare cu Consiliul European, în special în privința pregătirii și continuității activității acestuia;

| 30. | subliniază că prim-ministrul sau șeful de stat al statului care asigură președinția prin rotație a Consiliului trebuie sa fie interlocutorul privilegiat al Parlamentului European cu privire la activitățile președinției; consideră că acesta ar trebui invitat să se adreseze Parlamentului în ședința plenară, să îi prezinte acestuia programul respectiv al activităților președinției și să îl informeze cu privire la evoluțiile și rezultatele înregistrate în perioada primelor șase luni ale mandatului său, precum și să prezinte, spre dezbatere, orice altă temă politică relevantă care intervine în cursul mandatului său; |
| --- | --- |

30.

subliniază că prim-ministrul sau șeful de stat al statului care asigură președinția prin rotație a Consiliului trebuie sa fie interlocutorul privilegiat al Parlamentului European cu privire la activitățile președinției; consideră că acesta ar trebui invitat să se adreseze Parlamentului în ședința plenară, să îi prezinte acestuia programul respectiv al activităților președinției și să îl informeze cu privire la evoluțiile și rezultatele înregistrate în perioada primelor șase luni ale mandatului său, precum și să prezinte, spre dezbatere, orice altă temă politică relevantă care intervine în cursul mandatului său;

| 31. | subliniază că, având în vedere situația actuală a evoluției Uniunii, chestiunile privind securitatea și apărarea sunt în continuare o parte integrantă din PESC și consideră că, sub această formă, acestea ar trebui să fie în continuare de competența Consiliului Afaceri Externe, prezidat de către Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant), cu participarea suplimentară a miniștrilor apărării, atunci când este necesar; |
| --- | --- |

31.

subliniază că, având în vedere situația actuală a evoluției Uniunii, chestiunile privind securitatea și apărarea sunt în continuare o parte integrantă din PESC și consideră că, sub această formă, acestea ar trebui să fie în continuare de competența Consiliului Afaceri Externe, prezidat de către Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant), cu participarea suplimentară a miniștrilor apărării, atunci când este necesar;

Comisia

| 32. | salută reafirmarea rolului esențial al Comisiei ca „motor” care impulsionează activitatea Uniunii prin:






  — | recunoașterea cvasi-monopolului acesteia în termeni de inițiativă legislativă, care este extins la toate domeniile de activitate ale Uniunii, cu excepția PESC și consolidat în special în ceea ce privește chestiunile financiare; |
| --- | --- | --- |

32.

salută reafirmarea rolului esențial al Comisiei ca „motor” care impulsionează activitatea Uniunii prin:

—

recunoașterea cvasi-monopolului acesteia în termeni de inițiativă legislativă, care este extins la toate domeniile de activitate ale Uniunii, cu excepția PESC și consolidat în special în ceea ce privește chestiunile financiare;

| — | consolidarea rolului său de facilitare a acordului între cele două ramuri ale autorității legislative și bugetare; |
| --- | --- |

—

consolidarea rolului său de facilitare a acordului între cele două ramuri ale autorității legislative și bugetare;

| — | consolidarea rolului său de „putere executivă” a Uniunii ori de câte ori punerea în aplicare a dispozițiilor dreptului comunitar necesită o abordare comună, Consiliul asigurând această funcție doar în domeniul PESC și în situațiile justificate în mod corespunzător prevăzute în actele legislative; |
| --- | --- |

—

consolidarea rolului său de „putere executivă” a Uniunii ori de câte ori punerea în aplicare a dispozițiilor dreptului comunitar necesită o abordare comună, Consiliul asigurând această funcție doar în domeniul PESC și în situațiile justificate în mod corespunzător prevăzute în actele legislative;

| 33. | salută, de asemenea, consolidarea poziției Președintelui în cadrul Colegiului comisarilor, în special, în ceea ce privește responsabilitatea instituțională a Comisarilor față de Președinte, precum și organizarea internă a Comisiei, care creează condițiile necesare consolidării rolului său de lider al Comisiei și îmbunătățirii coeziunii acesteia; consideră că această consolidare ar putea fi chiar intensificată, având în vedere acordul șefilor de stat sau de guvern de a menține numărul comisarilor la câte un comisar pentru fiecare stat membru; |
| --- | --- |

33.

salută, de asemenea, consolidarea poziției Președintelui în cadrul Colegiului comisarilor, în special, în ceea ce privește responsabilitatea instituțională a Comisarilor față de Președinte, precum și organizarea internă a Comisiei, care creează condițiile necesare consolidării rolului său de lider al Comisiei și îmbunătățirii coeziunii acesteia; consideră că această consolidare ar putea fi chiar intensificată, având în vedere acordul șefilor de stat sau de guvern de a menține numărul comisarilor la câte un comisar pentru fiecare stat membru;

Alegerea Președintelui Comisiei

| 34. | subliniază că alegerea Președintelui Comisiei de către Parlamentul European, la propunerea Consiliului European, va conferi o natură politică desemnării acestei persoane; |
| --- | --- |

34.

subliniază că alegerea Președintelui Comisiei de către Parlamentul European, la propunerea Consiliului European, va conferi o natură politică desemnării acestei persoane;

| 35. | subliniază că un astfel de mod de alegere va crește legitimitatea democratică a Președintelui Comisiei și va consolida poziția acestuia, atât la nivel intern, în cadrul Comisiei (în ceea ce privește rolul său în relațiile interne cu ceilalți comisari), cât și în relațiile interinstituționale în general; |
| --- | --- |

35.

subliniază că un astfel de mod de alegere va crește legitimitatea democratică a Președintelui Comisiei și va consolida poziția acestuia, atât la nivel intern, în cadrul Comisiei (în ceea ce privește rolul său în relațiile interne cu ceilalți comisari), cât și în relațiile interinstituționale în general;

| 36. | consideră că această legitimitate sporită a Președintelui Comisiei va fi benefică, de asemenea, Comisiei în ansamblu, consolidând capacitatea acesteia de a acționa în mod independent pentru promovarea interesului general european și ca o forță motrice care stă la baza acțiunii europene; |
| --- | --- |

36.

consideră că această legitimitate sporită a Președintelui Comisiei va fi benefică, de asemenea, Comisiei în ansamblu, consolidând capacitatea acesteia de a acționa în mod independent pentru promovarea interesului general european și ca o forță motrice care stă la baza acțiunii europene;

| 37. | în acest sens, reamintește că un candidat la postul de Președinte al Comisiei poate fi propus de către Consiliul European, care hotărăște cu majoritate calificată, și că alegerea candidatului respectiv de către Parlamentul European necesită voturile majorității membrilor care îl compun, ceea ce constituie un stimulent suplimentar pentru ca toate părțile implicate să dezvolte dialogul necesar pentru a asigura încheierea cu succes a acestui proces; |
| --- | --- |

37.

în acest sens, reamintește că un candidat la postul de Președinte al Comisiei poate fi propus de către Consiliul European, care hotărăște cu majoritate calificată, și că alegerea candidatului respectiv de către Parlamentul European necesită voturile majorității membrilor care îl compun, ceea ce constituie un stimulent suplimentar pentru ca toate părțile implicate să dezvolte dialogul necesar pentru a asigura încheierea cu succes a acestui proces;

| 38. | reamintește că în temeiul Tratatului de la Lisabona, Consiliul trebuie să „ia în considerare alegerile pentru Parlamentul European” și, înainte de desemnarea candidatului, să organizeze „consultările corespunzătoare”, care nu sunt contacte instituționale formale între cele două instituții; reamintește, mai departe, că Declarația 11 anexata la Actul Final al Conferinței interguvernamentale care a adoptat Tratatul de la Lisabona (4) prevede, în acest sens, „consultări în cadrul considerat cel mai adecvat” între reprezentanții Parlamentului European și ai Consiliului European; |
| --- | --- |

38.

reamintește că în temeiul Tratatului de la Lisabona, Consiliul trebuie să „ia în considerare alegerile pentru Parlamentul European” și, înainte de desemnarea candidatului, să organizeze „consultările corespunzătoare”, care nu sunt contacte instituționale formale între cele două instituții; reamintește, mai departe, că Declarația 11 anexata la Actul Final al Conferinței interguvernamentale care a adoptat Tratatul de la Lisabona (4) prevede, în acest sens, „consultări în cadrul considerat cel mai adecvat” între reprezentanții Parlamentului European și ai Consiliului European;

| 39. | sugerează ca Președintele Consiliului European să fie mandatat de către Consiliul European (singur sau cu o delegație) să conducă aceste consultări și ca acesta să se consulte cu Președintele Parlamentului European pentru a organiza reuniunile necesare cu toți liderii grupurilor politice din Parlamentul European, însoțiți eventual de liderii partidelor politice europene (sau de o delegație a acestora), precum și ca Președintele Consiliului European să prezinte ulterior un raport în acest sens Consiliului European; |
| --- | --- |

39.

sugerează ca Președintele Consiliului European să fie mandatat de către Consiliul European (singur sau cu o delegație) să conducă aceste consultări și ca acesta să se consulte cu Președintele Parlamentului European pentru a organiza reuniunile necesare cu toți liderii grupurilor politice din Parlamentul European, însoțiți eventual de liderii partidelor politice europene (sau de o delegație a acestora), precum și ca Președintele Consiliului European să prezinte ulterior un raport în acest sens Consiliului European;

Procedura de numire

| 40. | consideră că alegerea persoanelor candidate la posturile de Președinte al Consiliului European, Președinte al Comisiei și Vicepreședinte al Comisiei (Înalt Reprezentant), ar trebuie să ia în considerare competențele relevante ale candidaților; recunoaște, de asemenea, că, în conformitate cu Declarația 6 anexată la Actul Final menționat anterior (5), alegerea persoanelor candidate trebuie să ia în considerare necesitatea respectării diversității geografice și demografice a Uniunii și a statelor membre; |
| --- | --- |

40.

consideră că alegerea persoanelor candidate la posturile de Președinte al Consiliului European, Președinte al Comisiei și Vicepreședinte al Comisiei (Înalt Reprezentant), ar trebuie să ia în considerare competențele relevante ale candidaților; recunoaște, de asemenea, că, în conformitate cu Declarația 6 anexată la Actul Final menționat anterior (5), alegerea persoanelor candidate trebuie să ia în considerare necesitatea respectării diversității geografice și demografice a Uniunii și a statelor membre;

| 41. | de asemenea, consideră că în cadrul numirii pentru cele mai importante posturi politice din cadrul Uniunii Europene, statele membre și familiile politice europene ar trebui să ia în considerare nu doar criteriile echilibrului geografic și demografic, ci și criterii bazate pe echilibrul politic și de gen; |
| --- | --- |

41.

de asemenea, consideră că în cadrul numirii pentru cele mai importante posturi politice din cadrul Uniunii Europene, statele membre și familiile politice europene ar trebui să ia în considerare nu doar criteriile echilibrului geografic și demografic, ci și criterii bazate pe echilibrul politic și de gen;

| 42. | în acest sens, consideră că, în acest context, procesul de numire ar trebui să aibă loc după alegerile pentru Parlamentul European, pentru a lua în considerare rezultatele electorale, care vor juca un rol primordial în alegerea Președintelui Comisiei; subliniază că numai după alegerea acestuia va fi posibilă asigurarea echilibrului necesar; |
| --- | --- |

42.

în acest sens, consideră că, în acest context, procesul de numire ar trebui să aibă loc după alegerile pentru Parlamentul European, pentru a lua în considerare rezultatele electorale, care vor juca un rol primordial în alegerea Președintelui Comisiei; subliniază că numai după alegerea acestuia va fi posibilă asigurarea echilibrului necesar;

| 43. | propune, în acest context, ca model posibil următorul calendar și următoarea procedură de numire, asupra cărora ar putea conveni Parlamentul European și Consiliul European:






  — | săptămânile 1 și 2 după alegerile europene: preluarea funcțiilor de către grupurile politice din Parlamentul European; |
| --- | --- | --- |

43.

propune, în acest context, ca model posibil următorul calendar și următoarea procedură de numire, asupra cărora ar putea conveni Parlamentul European și Consiliul European:

—

săptămânile 1 și 2 după alegerile europene: preluarea funcțiilor de către grupurile politice din Parlamentul European;

| — | săptămâna 3 după alegeri: consultări între Președintele Consiliului European și Președintele Parlamentului European, urmate de întâlniri separate între Președintele Consiliului European și președinții grupurilor politice (eventual și cu președinții partidelor politice europene sau cu delegații restrânse); |
| --- | --- |

—

săptămâna 3 după alegeri: consultări între Președintele Consiliului European și Președintele Parlamentului European, urmate de întâlniri separate între Președintele Consiliului European și președinții grupurilor politice (eventual și cu președinții partidelor politice europene sau cu delegații restrânse);

| — | săptămâna 4 după alegeri: anunțarea de către Consiliul European, în funcție de rezultatele consultărilor menționate la liniuța anterioară, a numelui candidatului la președinția Comisiei; |
| --- | --- |

—

săptămâna 4 după alegeri: anunțarea de către Consiliul European, în funcție de rezultatele consultărilor menționate la liniuța anterioară, a numelui candidatului la președinția Comisiei;

| — | săptămânile 5 și 6 după alegeri: contacte între candidatul la președinția Comisiei și grupurile politice; declarații ale candidatului respectiv și prezentarea orientărilor sale politice în fața Parlamentului European; votul Parlamentului European cu privire la candidatul la președinția Comisiei; |
| --- | --- |

—

săptămânile 5 și 6 după alegeri: contacte între candidatul la președinția Comisiei și grupurile politice; declarații ale candidatului respectiv și prezentarea orientărilor sale politice în fața Parlamentului European; votul Parlamentului European cu privire la candidatul la președinția Comisiei;

| — | iulie/august/septembrie: Președintele ales al Comisiei ajunge la un acord cu Consiliul European cu privire la nominalizarea Vicepreședintelui Comisiei (Înaltului Reprezentant) și propune lista comisarilor desemnați (inclusiv Vicepreședintele Comisiei/ Înaltul Reprezentant); |
| --- | --- |

—

iulie/august/septembrie: Președintele ales al Comisiei ajunge la un acord cu Consiliul European cu privire la nominalizarea Vicepreședintelui Comisiei (Înaltului Reprezentant) și propune lista comisarilor desemnați (inclusiv Vicepreședintele Comisiei/ Înaltul Reprezentant);

| — | septembrie: Consiliul European adoptă lista comisarilor desemnați (inclusiv Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant); |
| --- | --- |

—

septembrie: Consiliul European adoptă lista comisarilor desemnați (inclusiv Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant);

| — | septembrie/octombrie: audierile comisarilor desemnați și a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant - desemnat, de către Parlamentul European; |
| --- | --- |

—

septembrie/octombrie: audierile comisarilor desemnați și a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant - desemnat, de către Parlamentul European;

| — | octombrie: prezentarea în Parlamentul European a Colegiului comisarilor și a programului acestora; votarea Colegiului în ansamblu (inclusiv a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant); Consiliul European aprobă noua Comisie; noua Comisie intră în funcție; |
| --- | --- |

—

octombrie: prezentarea în Parlamentul European a Colegiului comisarilor și a programului acestora; votarea Colegiului în ansamblu (inclusiv a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant); Consiliul European aprobă noua Comisie; noua Comisie intră în funcție;

| — | noiembrie: Consiliul European desemnează Președintele Consiliului European; |
| --- | --- |

—

noiembrie: Consiliul European desemnează Președintele Consiliului European;

| 44. | subliniază că scenariul propus ar trebui, în orice caz, să fie aplicat începând cu 2014; |
| --- | --- |

44.

subliniază că scenariul propus ar trebui, în orice caz, să fie aplicat începând cu 2014;

| 45. | consideră că eventuala intrare în vigoare a Tratatului de la Lisabona la sfârșitul anului 2009 necesită un acord politic între Consiliul European și Parlamentul European pentru a se asigura că procedura de alegere a Președintelui următoarei Comisii și de numire a viitoarei Comisii va respecta, în orice situație, esența noilor prerogative ale Parlamentului European privind această chestiune, consacrate de Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

45.

consideră că eventuala intrare în vigoare a Tratatului de la Lisabona la sfârșitul anului 2009 necesită un acord politic între Consiliul European și Parlamentul European pentru a se asigura că procedura de alegere a Președintelui următoarei Comisii și de numire a viitoarei Comisii va respecta, în orice situație, esența noilor prerogative ale Parlamentului European privind această chestiune, consacrate de Tratatul de la Lisabona;

| 46. | consideră că, în cazul în care Consiliul începe procedura de desemnare a președintelui noii Comisii imediat după alegerile din iunie 2009 (6), acesta ar trebui să țină cont în mod corespunzător de intervalul de timp necesar pentru a permite încheierea informală a procedurii de consultare politice cu noii reprezentanți aleși ai grupurilor politice, după cum prevede Tratatul de la Lisabona; consideră că, în aceste condiții, s-ar respecta esența noilor sale prerogative, iar Parlamentul European ar putea demara aprobarea numirii Președintelui Comisiei; |
| --- | --- |

46.

consideră că, în cazul în care Consiliul începe procedura de desemnare a președintelui noii Comisii imediat după alegerile din iunie 2009 (6), acesta ar trebui să țină cont în mod corespunzător de intervalul de timp necesar pentru a permite încheierea informală a procedurii de consultare politice cu noii reprezentanți aleși ai grupurilor politice, după cum prevede Tratatul de la Lisabona; consideră că, în aceste condiții, s-ar respecta esența noilor sale prerogative, iar Parlamentul European ar putea demara aprobarea numirii Președintelui Comisiei;

| 47. | subliniază că, în orice caz, procedura de numire a noului colegiu ar trebui lansată numai după ce este cunoscut rezultatul celui de al doilea referendum din Irlanda; subliniază că instituțiile ar cunoaște astfel integral viitorul cadru juridic în care noua Comisie și-ar exercita mandatul și ar putea lua în considerare pe deplin competențele care le revin fiecăreia în cadrul procedurii, precum și compoziția, structura și competențele noii Comisii; în cazul în care rezultatul referendumului este pozitiv, aprobarea formală a noului Colegiu, inclusiv a Președintelui și Vicepreședintelui Comisiei (Înaltul Reprezentant) de către Parlamentul European nu va avea loc decât după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

47.

subliniază că, în orice caz, procedura de numire a noului colegiu ar trebui lansată numai după ce este cunoscut rezultatul celui de al doilea referendum din Irlanda; subliniază că instituțiile ar cunoaște astfel integral viitorul cadru juridic în care noua Comisie și-ar exercita mandatul și ar putea lua în considerare pe deplin competențele care le revin fiecăreia în cadrul procedurii, precum și compoziția, structura și competențele noii Comisii; în cazul în care rezultatul referendumului este pozitiv, aprobarea formală a noului Colegiu, inclusiv a Președintelui și Vicepreședintelui Comisiei (Înaltul Reprezentant) de către Parlamentul European nu va avea loc decât după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona;

| 48. | reamintește că, în cazul în care rezultatul celui de al doilea referendum din Irlanda nu este pozitiv, Tratatul de la Nise va fi oricum pe deplin aplicabil și că noua Comisie va fi constituită conform dispozițiilor care prevăd că numărul de comisari va fi mai mic decât numărul de state membre; subliniază că, în această eventualitate, Consiliul European va trebui să decidă cu privire la numărul efectiv de membri din cadrul acestei Comisii reduse; subliniază voința politică a Parlamentului European de a garanta respectarea strictă a acestor dispoziții; |
| --- | --- |

48.

reamintește că, în cazul în care rezultatul celui de al doilea referendum din Irlanda nu este pozitiv, Tratatul de la Nise va fi oricum pe deplin aplicabil și că noua Comisie va fi constituită conform dispozițiilor care prevăd că numărul de comisari va fi mai mic decât numărul de state membre; subliniază că, în această eventualitate, Consiliul European va trebui să decidă cu privire la numărul efectiv de membri din cadrul acestei Comisii reduse; subliniază voința politică a Parlamentului European de a garanta respectarea strictă a acestor dispoziții;

Programare

| 49. | consideră că programarea, atât la nivel strategic, cât și operațional, va fi esențială pentru a asigura eficiența și coerența acțiunii Uniunii; |
| --- | --- |

49.

consideră că programarea, atât la nivel strategic, cât și operațional, va fi esențială pentru a asigura eficiența și coerența acțiunii Uniunii;

| 50. | salută, prin urmare, faptul că Tratatul de la Lisabona încurajează programarea ca un mijloc de mărire a capacității de acțiune a instituțiilor și propune organizarea unor exerciții paralele de programare, în conformitate cu următoarele principii:






  — | Parlamentul European, Consiliul și Comisia ar trebui să convină asupra unui „contract” sau „program” de legislatură, bazat pe obiectivele strategice generale și pe prioritățile pe care Comisia va trebui să le prezinte la începutul mandatului său, care ar trebui să facă obiectul unei dezbateri comune cu Parlamentul European și cu Consiliul cu scopul stabilirii unui acord (eventual în forma unui acord interinstituțional specific, chiar dacă acesta nu este obligatoriu din punct de vedere juridic) între cele trei instituții privind obiectivele comune și prioritățile pentru cei cinci ani de legislatură; |
| --- | --- | --- |

50.

salută, prin urmare, faptul că Tratatul de la Lisabona încurajează programarea ca un mijloc de mărire a capacității de acțiune a instituțiilor și propune organizarea unor exerciții paralele de programare, în conformitate cu următoarele principii:

—

Parlamentul European, Consiliul și Comisia ar trebui să convină asupra unui „contract” sau „program” de legislatură, bazat pe obiectivele strategice generale și pe prioritățile pe care Comisia va trebui să le prezinte la începutul mandatului său, care ar trebui să facă obiectul unei dezbateri comune cu Parlamentul European și cu Consiliul cu scopul stabilirii unui acord (eventual în forma unui acord interinstituțional specific, chiar dacă acesta nu este obligatoriu din punct de vedere juridic) între cele trei instituții privind obiectivele comune și prioritățile pentru cei cinci ani de legislatură;

| — | pe baza acestui contract sau program, Comisia ar trebui să elaboreze în continuare ideile sale privind programarea financiară și să prezinte, la sfârșitul lunii iunie din anul ulterior alegerilor, propunerile sale pentru cadrul financiar multianual de cinci ani, însoțite de lista propunerilor legislative necesare pentru punerea în aplicare a programelor respective, care ar trebui dezbătute și adoptate ulterior de Consiliu și de Parlamentul European, în conformitate cu procedura prevăzută în tratate, la sfârșitul aceluiași an (sau, cel mai târziu, la sfârșitul primului trimestru al anului următor); |
| --- | --- |

—

pe baza acestui contract sau program, Comisia ar trebui să elaboreze în continuare ideile sale privind programarea financiară și să prezinte, la sfârșitul lunii iunie din anul ulterior alegerilor, propunerile sale pentru cadrul financiar multianual de cinci ani, însoțite de lista propunerilor legislative necesare pentru punerea în aplicare a programelor respective, care ar trebui dezbătute și adoptate ulterior de Consiliu și de Parlamentul European, în conformitate cu procedura prevăzută în tratate, la sfârșitul aceluiași an (sau, cel mai târziu, la sfârșitul primului trimestru al anului următor);

| — | astfel, Uniunea ar dispune de un cadru financiar multianual de cinci ani care poate să intre în vigoare la începutul anului N+2 (sau N+3) (7), ceea ce ar permite fiecărui Parlament European și fiecărei Comisii să decidă cu privire la „propria sa programare”; |
| --- | --- |

—

astfel, Uniunea ar dispune de un cadru financiar multianual de cinci ani care poate să intre în vigoare la începutul anului N+2 (sau N+3) (7), ceea ce ar permite fiecărui Parlament European și fiecărei Comisii să decidă cu privire la „propria sa programare”;

| 51. | consideră că trecerea la sistemul de programare financiară și politică de cinci ani va necesita prelungirea și adaptarea cadrului financiar actual înscris în Acordul interinstituțional privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (8), până la sfârșitul anului 2015/2016, viitorul cadru financiar intrând în vigoare la începutul anului 2016/2017 (9); |
| --- | --- |

51.

consideră că trecerea la sistemul de programare financiară și politică de cinci ani va necesita prelungirea și adaptarea cadrului financiar actual înscris în Acordul interinstituțional privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (8), până la sfârșitul anului 2015/2016, viitorul cadru financiar intrând în vigoare la începutul anului 2016/2017 (9);

| 52. | propune ca, pe baza programului/contractului de legislatură și luând în considerare cadrul financiar multianual:






  — | Comisia ar trebui să prezinte programul său anual legislativ și de activitate Parlamentului European și Consiliului, în vederea unei dezbateri comune care să permită Comisiei să introducă adaptările necesare; |
| --- | --- | --- |

52.

propune ca, pe baza programului/contractului de legislatură și luând în considerare cadrul financiar multianual:

—

Comisia ar trebui să prezinte programul său anual legislativ și de activitate Parlamentului European și Consiliului, în vederea unei dezbateri comune care să permită Comisiei să introducă adaptările necesare;

| — | Consiliul Afaceri Generale, în colaborare cu Parlamentul European, ar trebui să adopte programul operațional comun al activităților fiecărui grup al celor trei președinții, pentru durata totală a mandatului de 18 luni al acestora, program care să fie folosit drept cadru operațional individual pentru respectivul program de activitate al fiecărei președinții, pe durata celor șase luni de activitate; |
| --- | --- |

—

Consiliul Afaceri Generale, în colaborare cu Parlamentul European, ar trebui să adopte programul operațional comun al activităților fiecărui grup al celor trei președinții, pentru durata totală a mandatului de 18 luni al acestora, program care să fie folosit drept cadru operațional individual pentru respectivul program de activitate al fiecărei președinții, pe durata celor șase luni de activitate;

Relații externe

| 53. | subliniază importanța noii dimensiuni pe care Tratatul de la Lisabona o acordă acțiunii externe a Uniunii în ansamblu, inclusiv PESC, care, împreună cu personalitatea juridică a Uniunii și cu celelalte inovații instituționale relevante în acest domeniu (în special, crearea postului de Vicepreședinte al Comisiei (Înalt Reprezentant) cu funcție dublă și a Serviciului european pentru acțiune externă (SEAE)), ar putea fi un factor determinant pentru coerența și eficiența acțiunii Uniunii în acest domeniu și ar putea crește vizibilitatea acesteia ca actor global; |
| --- | --- |

53.

subliniază importanța noii dimensiuni pe care Tratatul de la Lisabona o acordă acțiunii externe a Uniunii în ansamblu, inclusiv PESC, care, împreună cu personalitatea juridică a Uniunii și cu celelalte inovații instituționale relevante în acest domeniu (în special, crearea postului de Vicepreședinte al Comisiei (Înalt Reprezentant) cu funcție dublă și a Serviciului european pentru acțiune externă (SEAE)), ar putea fi un factor determinant pentru coerența și eficiența acțiunii Uniunii în acest domeniu și ar putea crește vizibilitatea acesteia ca actor global;

| 54. | reamintește că toate deciziile în domeniul acțiunii externe trebuie să menționeze temeiul juridic conform căruia au fost adoptate, pentru a facilita identificarea procedurii urmate pentru adoptarea lor și a procedurii care trebuie respectată pentru punerea în aplicare a acestora; |
| --- | --- |

54.

reamintește că toate deciziile în domeniul acțiunii externe trebuie să menționeze temeiul juridic conform căruia au fost adoptate, pentru a facilita identificarea procedurii urmate pentru adoptarea lor și a procedurii care trebuie respectată pentru punerea în aplicare a acestora;

Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant)

| 55. | consideră crearea postului cu funcție dublă de Vicepreședinte al Comisiei (Înalt Reprezentant) ca o etapă esențială pentru a asigura coerența, eficiența și vizibilitatea globală a acțiunii externe a Uniunii; |
| --- | --- |

55.

consideră crearea postului cu funcție dublă de Vicepreședinte al Comisiei (Înalt Reprezentant) ca o etapă esențială pentru a asigura coerența, eficiența și vizibilitatea globală a acțiunii externe a Uniunii;

| 56. | subliniază că Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant) trebuie numit de către Consiliul European, care hotărăște cu majoritate calificată, cu aprobarea Președintelui Comisiei și că acesta trebuie, de asemenea, să primească aprobarea Parlamentului European, în calitate de Vicepreședinte al Comisiei, împreună cu întregul Colegiu de comisari; solicită Președintelui Comisiei să asigure exercitarea deplină a responsabilităților Comisiei în acest sens, luând în considerare faptul că, în calitate de Vicepreședinte al Comisiei, Înaltul Reprezentant va juca un rol fundamental pentru a asigura coerența și buna funcționare a Colegiului, precum și că Președintele Comisiei are datoria politică și instituțională să garanteze că acesta dispune de calitățile necesare pentru a face parte din Colegiul comisarilor; de asemenea, subliniază că Consiliul European trebuie să fie conștient de acest aspect privind rolul Vicepreședintelui Comisiei (Înaltul Reprezentant) și că trebuie să desfășoare de la începutul procedurii consultările necesare cu Președintele Comisiei pentru a asigura rezultatul pozitiv al acestora; reamintește că își va exercita dreptul deplin de a evalua capacitățile politice și instituționale ale Vicepreședintelui Comisiei (Înaltul Reprezentant) numit, în cadrul competențelor sale privind numirea unei noi Comisii; |
| --- | --- |

56.

subliniază că Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant) trebuie numit de către Consiliul European, care hotărăște cu majoritate calificată, cu aprobarea Președintelui Comisiei și că acesta trebuie, de asemenea, să primească aprobarea Parlamentului European, în calitate de Vicepreședinte al Comisiei, împreună cu întregul Colegiu de comisari; solicită Președintelui Comisiei să asigure exercitarea deplină a responsabilităților Comisiei în acest sens, luând în considerare faptul că, în calitate de Vicepreședinte al Comisiei, Înaltul Reprezentant va juca un rol fundamental pentru a asigura coerența și buna funcționare a Colegiului, precum și că Președintele Comisiei are datoria politică și instituțională să garanteze că acesta dispune de calitățile necesare pentru a face parte din Colegiul comisarilor; de asemenea, subliniază că Consiliul European trebuie să fie conștient de acest aspect privind rolul Vicepreședintelui Comisiei (Înaltul Reprezentant) și că trebuie să desfășoare de la începutul procedurii consultările necesare cu Președintele Comisiei pentru a asigura rezultatul pozitiv al acestora; reamintește că își va exercita dreptul deplin de a evalua capacitățile politice și instituționale ale Vicepreședintelui Comisiei (Înaltul Reprezentant) numit, în cadrul competențelor sale privind numirea unei noi Comisii;

| 57. | subliniază că SEAE va avea un rol fundamental în sprijinirea Vicepreședintelui Comisiei (Înaltul Reprezentant)și va constitui un element esențial pentru succesul noii abordări integrate a Uniunii în domeniul acțiunii externe; subliniază că instituirea noului serviciu va necesita o propunere oficială a Înaltului Reprezentant/Vicepreședinte, care nu va fi posibilă decât după ce acesta intră în funcție și care nu poate fi adoptată de Consiliu decât după avizul Parlamentului European și acordul Comisiei; își declară intenția de a-și exercita în mod deplin competențele bugetare cu privire la instituirea SEAE; |
| --- | --- |

57.

subliniază că SEAE va avea un rol fundamental în sprijinirea Vicepreședintelui Comisiei (Înaltul Reprezentant)și va constitui un element esențial pentru succesul noii abordări integrate a Uniunii în domeniul acțiunii externe; subliniază că instituirea noului serviciu va necesita o propunere oficială a Înaltului Reprezentant/Vicepreședinte, care nu va fi posibilă decât după ce acesta intră în funcție și care nu poate fi adoptată de Consiliu decât după avizul Parlamentului European și acordul Comisiei; își declară intenția de a-și exercita în mod deplin competențele bugetare cu privire la instituirea SEAE;

| 58. | subliniază că sarcinile Vicepreședintelui Comisiei (Înaltul Reprezentant) sunt extrem de costisitoare și că vor necesita o cooperare strânsă cu celelalte instituții, în special cu Președintele Comisiei, față de care acesta este responsabil din punct de vedere politic, în domeniul relațiilor externe care țin de competența Comisiei, cu președinția Consiliului asigurată prin rotație și cu Președintele Consiliului European; |
| --- | --- |

58.

subliniază că sarcinile Vicepreședintelui Comisiei (Înaltul Reprezentant) sunt extrem de costisitoare și că vor necesita o cooperare strânsă cu celelalte instituții, în special cu Președintele Comisiei, față de care acesta este responsabil din punct de vedere politic, în domeniul relațiilor externe care țin de competența Comisiei, cu președinția Consiliului asigurată prin rotație și cu Președintele Consiliului European;

| 59. | subliniază că realizarea obiectivelor care au dus la crearea postului de Vicepreședinte al Comisiei (Înalt Reprezentant) va depinde în mare măsură de relațiile de încredere politică dintre Președintele Comisiei și Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant), precum și de capacitatea Vicepreședintelui Comisiei (Înaltul Reprezentant) de a coopera în mod fructuos cu Președintele Consiliului European, cu președinția asigurată prin rotație a Consiliului și cu ceilalți comisari care, sub coordonarea acestuia, sunt însărcinați cu exercitarea competențelor specifice în domeniul acțiunii externe a Uniunii; |
| --- | --- |

59.

subliniază că realizarea obiectivelor care au dus la crearea postului de Vicepreședinte al Comisiei (Înalt Reprezentant) va depinde în mare măsură de relațiile de încredere politică dintre Președintele Comisiei și Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant), precum și de capacitatea Vicepreședintelui Comisiei (Înaltul Reprezentant) de a coopera în mod fructuos cu Președintele Consiliului European, cu președinția asigurată prin rotație a Consiliului și cu ceilalți comisari care, sub coordonarea acestuia, sunt însărcinați cu exercitarea competențelor specifice în domeniul acțiunii externe a Uniunii;

| 60. | solicită Comisiei și vicepreședintelui Comisiei (Înaltul Reprezentant) să valorifice pe deplin posibilitatea prezentării inițiativelor comune în domeniul relațiilor externe, pentru a spori coeziunea dintre diferitele domenii de acțiune ale Uniunii în sfera relațiilor externe și pentru a extinde posibilitatea ca acestea să fie adoptate de Consiliu, mai ales în domeniul PESC; subliniază în această privință necesitatea unei monitorizări parlamentare a măsurilor de politică externă și de securitate; |
| --- | --- |

60.

solicită Comisiei și vicepreședintelui Comisiei (Înaltul Reprezentant) să valorifice pe deplin posibilitatea prezentării inițiativelor comune în domeniul relațiilor externe, pentru a spori coeziunea dintre diferitele domenii de acțiune ale Uniunii în sfera relațiilor externe și pentru a extinde posibilitatea ca acestea să fie adoptate de Consiliu, mai ales în domeniul PESC; subliniază în această privință necesitatea unei monitorizări parlamentare a măsurilor de politică externă și de securitate;

| 61. | susține că este esențială adoptarea unor măsuri practice, în vederea facilitării sarcinilor Vicepreședintelui Comisiei (Înaltul Reprezentant):






  — | Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant) ar trebui să propună numirea unor reprezentanți speciali, cu un mandat definit în mod clar, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona (articolul 33 din Tratatul UE), care să îl asiste în domeniile sale de competență specifice privind chestiunile legate de PESC (acești reprezentanți speciali desemnați de Consiliu ar trebui, de asemenea, să fie audiați de Parlamentul European și ar trebui să informeze cu regularitate Parlamentul European cu privire la activitatea lor); |
| --- | --- | --- |

61.

susține că este esențială adoptarea unor măsuri practice, în vederea facilitării sarcinilor Vicepreședintelui Comisiei (Înaltul Reprezentant):

—

Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant) ar trebui să propună numirea unor reprezentanți speciali, cu un mandat definit în mod clar, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona (articolul 33 din Tratatul UE), care să îl asiste în domeniile sale de competență specifice privind chestiunile legate de PESC (acești reprezentanți speciali desemnați de Consiliu ar trebui, de asemenea, să fie audiați de Parlamentul European și ar trebui să informeze cu regularitate Parlamentul European cu privire la activitatea lor);

| — | acesta ar trebui să coordoneze activitățile sale din domenii diferite de PESC cu comisarii care dețin portofolii în domeniile respective, și ar trebui să le delege acestora funcțiile sale de reprezentare a Uniunii la nivel internațional în domeniile respective, atunci când este necesar; |
| --- | --- |

—

acesta ar trebui să coordoneze activitățile sale din domenii diferite de PESC cu comisarii care dețin portofolii în domeniile respective, și ar trebui să le delege acestora funcțiile sale de reprezentare a Uniunii la nivel internațional în domeniile respective, atunci când este necesar;

| — | în caz de absență, Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant) ar trebui să decidă, în funcție de situația respectivă și ținând seama de îndatoririle pe care le are de fiecare dată, cine urmează să îl reprezinte; |
| --- | --- |

—

în caz de absență, Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant) ar trebui să decidă, în funcție de situația respectivă și ținând seama de îndatoririle pe care le are de fiecare dată, cine urmează să îl reprezinte;

Reprezentarea

| 62. | consideră că Tratatul de la Lisabona introduce un sistem operațional de reprezentare externă a Uniunii, eficient dar totuși complex, și propune ca acesta să fie elaborat după următoarele orientări:






  — | Președintele Consiliului European reprezintă Uniunea la nivelul șefilor de stat și de guvern în chestiunile referitoare la PESC, dar nu are competența de a desfășura negocierile politice în numele Uniunii, această sarcină aparținând Vicepreședintelui Comisiei (Înaltului Reprezentant); de asemenea, acestuia/acesteia i se poate solicita să îndeplinească un rol specific de reprezentare a Consiliului European la anumite evenimente internaționale; |
| --- | --- | --- |

62.

consideră că Tratatul de la Lisabona introduce un sistem operațional de reprezentare externă a Uniunii, eficient dar totuși complex, și propune ca acesta să fie elaborat după următoarele orientări:

—

Președintele Consiliului European reprezintă Uniunea la nivelul șefilor de stat și de guvern în chestiunile referitoare la PESC, dar nu are competența de a desfășura negocierile politice în numele Uniunii, această sarcină aparținând Vicepreședintelui Comisiei (Înaltului Reprezentant); de asemenea, acestuia/acesteia i se poate solicita să îndeplinească un rol specific de reprezentare a Consiliului European la anumite evenimente internaționale;

| — | Președintele Comisiei reprezintă Uniunea la cel mai înalt nivel în cadrul tuturor aspectelor relațiilor externe ale Uniunii, cu excepția chestiunilor care se referă la PESC, sau în cadrul tuturor politicilor sectoriale specifice care intră în domeniul acțiunii externe a Uniunii (comerț internațional etc.); Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant) sau comisarul competent sau mandatat poate, de asemenea, să asigure acest rol, sub autoritatea Comisiei; |
| --- | --- |

—

Președintele Comisiei reprezintă Uniunea la cel mai înalt nivel în cadrul tuturor aspectelor relațiilor externe ale Uniunii, cu excepția chestiunilor care se referă la PESC, sau în cadrul tuturor politicilor sectoriale specifice care intră în domeniul acțiunii externe a Uniunii (comerț internațional etc.); Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant) sau comisarul competent sau mandatat poate, de asemenea, să asigure acest rol, sub autoritatea Comisiei;

| — | Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant) reprezintă Uniunea la nivel ministerial sau în cadrul organizațiilor internaționale în ceea ce privește acțiunea externă a Uniunii; de asemenea, acesta îndeplinește funcțiile de reprezentare externă în calitate de președinte al Consiliului Afaceri Externe; |
| --- | --- |

—

Vicepreședintele Comisiei (Înaltul Reprezentant) reprezintă Uniunea la nivel ministerial sau în cadrul organizațiilor internaționale în ceea ce privește acțiunea externă a Uniunii; de asemenea, acesta îndeplinește funcțiile de reprezentare externă în calitate de președinte al Consiliului Afaceri Externe;

| 63. | consideră că nu va mai fi de dorit ca Președintelui Consiliului Afaceri Generale (mai ales prim-ministrul statului membru care asigură președinția) sau președintelui unei formațiuni sectoriale specifice a Consiliului, să li se ceara să exercite funcția de reprezentare externă a Uniunii; |
| --- | --- |

63.

consideră că nu va mai fi de dorit ca Președintelui Consiliului Afaceri Generale (mai ales prim-ministrul statului membru care asigură președinția) sau președintelui unei formațiuni sectoriale specifice a Consiliului, să li se ceara să exercite funcția de reprezentare externă a Uniunii;

| 64. | subliniază importanța coordonării și colaborării tuturor actorilor responsabili cu aceste sarcini de reprezentare externă a Uniunii, pentru a evita conflictele de competență și a asigura coerența și vizibilitatea Uniunii pe plan internațional; |
| --- | --- |

64.

subliniază importanța coordonării și colaborării tuturor actorilor responsabili cu aceste sarcini de reprezentare externă a Uniunii, pentru a evita conflictele de competență și a asigura coerența și vizibilitatea Uniunii pe plan internațional;

*

* *

| 65. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție și raportul Comisiei pentru afaceri constituționale Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale ale statelor membre. |
| --- | --- |

65.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție și raportul Comisiei pentru afaceri constituționale Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale ale statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0055.

(2)  Rezoluția Parlamentului din 7 mai 2009 referitoare la noul rol și noile responsabilități ale Parlamentului în cadrul punerii în aplicare a Tratatului de la Lisabona (raportul Leinen), P6_TA-PROV(2009)0373.

(3)  Decizia Parlamentului European din 6 mai 2009 privind revizuirea generală a Regulamentului de procedură al Parlamentului, P6_TA(2009)0359 și Raportul privind adaptarea Regulamentului de procedură la Tratatul de la Lisabona (A6-0277/2009) (rapoartele Corbett).

(4)  Declarația 11 cu privire la articolul 17 alineatul (6) și alineatul (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană.

(5)  Declarația 6 cu privire la articolul 15 alineatele (5) și (6), la articolul 17 alineatele (6) și (7) și la articolul 18 din Tratatul privind Uniunea Europeană.

(6)  Astfel cum este prevăzut în Declarația privind numirea noii Comisii, Concluziile Consiliului European din 11 și 12 decembrie 2008.

(7)  „N” reprezintă „anul alegerilor europene”.

(8)  Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (JO C 139, 14.6.2006, p. 1).

(9)  În conformitate cu Rezoluția Parlamentului din 25 martie 2009 referitoare la revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar 2007-2013 (Raportul Böge), Texte adoptate, P6_TA(2009)0174 și cu Rezoluția Parlamentului din 7 mai 2009 referitoare la aspectele financiare ale Tratatului de la Lisabona (Raportul Guy-Quint), P6_TA(2009)0374.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/94 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/94

---

Joi, 7 mai 2009Dezvoltarea relațiilor dintre Parlamentul European și parlamentele naționale, în temeiul Tratatului de la Lisabona

P6_TA(2009)0388

Rezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la dezvoltarea relațiilor dintre Parlamentul European și parlamentele naționale, în temeiul Tratatului de la Lisabona (2008/2120(INI))

2010/C 212 E/13

Parlamentul European,

având în vedere Protocolul privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, anexat la Tratatul de la Amsterdam,

având în vedere Protocolul privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, anexat la Tratatul de la Amsterdam,

având în vedere Tratatul de la Lisabona, în special articolul 12 al Tratatului privind Uniunea Europeană,

având în vedere Protocolul privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, anexat la Tratatul de la Lisabona, în special articolul 9,

având în vedere Protocolul privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, anexat la Tratatul de la Lisabona,

având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2002 privind relațiile dintre Parlamentul European și parlamentele naționale în cadrul integrării europene (1),

având în vedere Orientările privind relațiile dintre guverne și parlamente în legătură cu aspectele comunitare (standarde minime instructive) din 27 ianuarie 2003 („Orientările parlamentare de la Copenhaga”) (2), adoptate la cea de-a XXVIII-a Conferință a organelor specializate în afaceri comunitare și europene ale parlamentelor din Uniunea Europeană (COSAC),

având în vedere Orientările privind cooperarea interparlamentară în Uniunea Europeană din 21 iunie 2008 (3),

având în vedere Concluziile celei de-a XL-a reuniuni COSAC, organizată la Paris, la 4 noiembrie 2008, în special punctul 1,

având în vedere raportul din noiembrie 2008 al subcomisiei din parlamentul irlandez privind viitorul Irlandei în Uniunea Europeană, în special punctele 29-37 din rezumat, în care se solicită insistent consolidarea controlului parlamentar asupra guvernelor naționale în calitatea acestora de membri ai Consiliului,

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și avizul Comisiei pentru afaceri externe, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare (A6-0133/2009),

| A. | întrucât cea mai recentă rezoluție adoptată de Parlamentul European privind relațiile cu parlamentele naționale datează din anul 2002 și, prin urmare, este timpul unei reevaluări; |
| --- | --- |

A.

întrucât cea mai recentă rezoluție adoptată de Parlamentul European privind relațiile cu parlamentele naționale datează din anul 2002 și, prin urmare, este timpul unei reevaluări;

| B. | întrucât cetățenii sunt direct reprezentați la nivelul Uniunii în Parlamentul European, iar statele membre sunt reprezentate în Consiliu de guvernele lor respective, care la rândul lor răspund din punct de vedere democratic în fața parlamentelor lor naționale (a se vedea articolul 10 alineatul (2) din Tratatul privind UE în versiunea Tratatului de la Lisabona); de aceea, „parlamentarizarea” necesară a Uniunii Europene trebuie să se bazeze pe două abordări fundamentale: pe de-o parte, extinderea atribuțiilor Parlamentului European în ceea ce privește toate deciziile Uniunii și, pe de altă parte, pe întărirea atribuțiilor parlamentelor naționale în ceea ce privește guvernele din țările lor; |
| --- | --- |

B.

întrucât cetățenii sunt direct reprezentați la nivelul Uniunii în Parlamentul European, iar statele membre sunt reprezentate în Consiliu de guvernele lor respective, care la rândul lor răspund din punct de vedere democratic în fața parlamentelor lor naționale (a se vedea articolul 10 alineatul (2) din Tratatul privind UE în versiunea Tratatului de la Lisabona); de aceea, „parlamentarizarea” necesară a Uniunii Europene trebuie să se bazeze pe două abordări fundamentale: pe de-o parte, extinderea atribuțiilor Parlamentului European în ceea ce privește toate deciziile Uniunii și, pe de altă parte, pe întărirea atribuțiilor parlamentelor naționale în ceea ce privește guvernele din țările lor;

| C. | întrucât în cadrul Convenției Europene a avut loc o colaborare excelentă între reprezentanții parlamentelor naționale și reprezentanții Parlamentului European, dar și între aceștia și reprezentanții parlamentelor din țările candidate la aderare; |
| --- | --- |

C.

întrucât în cadrul Convenției Europene a avut loc o colaborare excelentă între reprezentanții parlamentelor naționale și reprezentanții Parlamentului European, dar și între aceștia și reprezentanții parlamentelor din țările candidate la aderare;

| D. | întrucât reuniunile parlamentelor privind anumite teme, în perioada de reflecție, și-au dovedit utilitatea și prin urmare, s-ar putea recurge la această practică în cazul convocării unei noi convenții sau în situații asemănătoare; |
| --- | --- |

D.

întrucât reuniunile parlamentelor privind anumite teme, în perioada de reflecție, și-au dovedit utilitatea și prin urmare, s-ar putea recurge la această practică în cazul convocării unei noi convenții sau în situații asemănătoare;

| E. | întrucât relațiile dintre Parlamentul European și parlamentele naționale s-au îmbunătățit și s-au diversificat în ultimii ani, iar la nivelul parlamentelor în general, precum și la nivelul comisiilor parlamentare se desfășoară tot mai multe activități; |
| --- | --- |

E.

întrucât relațiile dintre Parlamentul European și parlamentele naționale s-au îmbunătățit și s-au diversificat în ultimii ani, iar la nivelul parlamentelor în general, precum și la nivelul comisiilor parlamentare se desfășoară tot mai multe activități;

| F. | întrucât evoluția viitoare a relațiilor ar trebui să țină seama de avantajele și dezavantajele oferite de diverse practici existente; |
| --- | --- |

F.

întrucât evoluția viitoare a relațiilor ar trebui să țină seama de avantajele și dezavantajele oferite de diverse practici existente;

| G. | întrucât noile atribuții acordate parlamentelor naționale în temeiul Tratatului de la Lisabona, în special cu privire la principiul subsidiarității, le încurajează să se implice în mod activ, dintr-un stadiu incipient, în procesul de elaborare a politicilor la nivelul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

G.

întrucât noile atribuții acordate parlamentelor naționale în temeiul Tratatului de la Lisabona, în special cu privire la principiul subsidiarității, le încurajează să se implice în mod activ, dintr-un stadiu incipient, în procesul de elaborare a politicilor la nivelul Uniunii Europene;

| H. | întrucât toate formele de cooperare interparlamentară ar trebui să accepte două principii de bază: eficiență sporită și democratizare parlamentară; |
| --- | --- |

H.

întrucât toate formele de cooperare interparlamentară ar trebui să accepte două principii de bază: eficiență sporită și democratizare parlamentară;

| I. | întrucât sarcina și funcția principală a Parlamentului European și a parlamentelor naționale este aceea de a participa la procesul de luare a deciziilor legislative și de a examina cu atenție opțiunile politice la nivel național și, respectiv, european; întrucât astfel, cooperarea strânsă pentru binele comun nu devine superfluă, în special în ceea ce privește transpunerea dreptului Uniunii Europene în drept național; |
| --- | --- |

I.

întrucât sarcina și funcția principală a Parlamentului European și a parlamentelor naționale este aceea de a participa la procesul de luare a deciziilor legislative și de a examina cu atenție opțiunile politice la nivel național și, respectiv, european; întrucât astfel, cooperarea strânsă pentru binele comun nu devine superfluă, în special în ceea ce privește transpunerea dreptului Uniunii Europene în drept național;

| J. | întrucât este necesară elaborarea unor orientări politice pe baza cărora reprezentanții și organismele Parlamentului European să poată stabili acțiunile viitoare în ceea ce privește relațiile cu parlamentele naționale și punerea în aplicare a dispozițiilor Tratatului de la Lisabona privind parlamentele naționale, |
| --- | --- |

J.

întrucât este necesară elaborarea unor orientări politice pe baza cărora reprezentanții și organismele Parlamentului European să poată stabili acțiunile viitoare în ceea ce privește relațiile cu parlamentele naționale și punerea în aplicare a dispozițiilor Tratatului de la Lisabona privind parlamentele naționale,

Contribuția Tratatului de la Lisabona la dezvoltarea relațiilor

| 1. | salută obligațiile și drepturile parlamentelor naționale, în temeiul Tratatului de la Lisabona, care este un „tratat al parlamentelor”, care le sporesc rolul în procesele politice din Uniunea Europeană; consideră că aceste drepturi pot fi împărțite în trei categorii: | Informații cu privire la:






  — | evaluarea politicilor din domeniul libertății, securității și justiției; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

salută obligațiile și drepturile parlamentelor naționale, în temeiul Tratatului de la Lisabona, care este un „tratat al parlamentelor”, care le sporesc rolul în procesele politice din Uniunea Europeană; consideră că aceste drepturi pot fi împărțite în trei categorii:

Informații cu privire la:

—

evaluarea politicilor din domeniul libertății, securității și justiției;

| — | activitățile Comitetului permanent pentru securitate internă; |
| --- | --- |

—

activitățile Comitetului permanent pentru securitate internă;

| — | propunerile de modificare a tratatelor; |
| --- | --- |

—

propunerile de modificare a tratatelor;

| — | candidaturile pentru obținerea statutului de membru al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

candidaturile pentru obținerea statutului de membru al Uniunii Europene;

| — | revizuirile simplificate ale tratatelor (cu șase luni în avans); |
| --- | --- |

—

revizuirile simplificate ale tratatelor (cu șase luni în avans);

| — | propunerile de măsuri de completare a tratatelor; |
| --- | --- |

—

propunerile de măsuri de completare a tratatelor;

| | Participare activă la:







  — | buna funcționare a Uniunii (dispoziția tip „umbrelă”); |
| --- | --- | --- |

Participare activă la:

—

buna funcționare a Uniunii (dispoziția tip „umbrelă”);

| — | controlul asupra Europol și Eurojust, împreună cu Parlamentul European; |
| --- | --- |

—

controlul asupra Europol și Eurojust, împreună cu Parlamentul European;

| — | convențiile privind modificările tratatelor; |
| --- | --- |

—

convențiile privind modificările tratatelor;

| | Obiecții cu privire la:







  — | legislația care nu respectă principiul subsidiarității, prin intermediul procedurilor „cartonașul galben” și „cartonașul portocaliu”; |
| --- | --- | --- |

Obiecții cu privire la:

—

legislația care nu respectă principiul subsidiarității, prin intermediul procedurilor „cartonașul galben” și „cartonașul portocaliu”;

| — | modificări ale tratatelor în procedura simplificată; |
| --- | --- |

—

modificări ale tratatelor în procedura simplificată;

| — | măsuri de cooperare judiciară în chestiuni de drept civil (dreptul familiei); |
| --- | --- |

—

măsuri de cooperare judiciară în chestiuni de drept civil (dreptul familiei);

| — | o încălcare a principiului subsidiarității, prin introducerea unei acțiuni la Curtea de Justiție (dacă este permisă de legislația națională); |
| --- | --- |

—

o încălcare a principiului subsidiarității, prin introducerea unei acțiuni la Curtea de Justiție (dacă este permisă de legislația națională);

Relațiile actuale

| 2. | ia act cu satisfacție de faptul că relațiile cu parlamentele naționale și membrii acestora au înregistrat o evoluție pozitivă în ultimii ani, dar încă într-o măsură insuficientă, în special prin intermediul următoarelor forme de activități comune:






  — | reuniuni parlamentare comune cu privire la teme orizontale care depășesc sfera de preocupări a unei comisii; |
| --- | --- | --- |

2.

ia act cu satisfacție de faptul că relațiile cu parlamentele naționale și membrii acestora au înregistrat o evoluție pozitivă în ultimii ani, dar încă într-o măsură insuficientă, în special prin intermediul următoarelor forme de activități comune:

—

reuniuni parlamentare comune cu privire la teme orizontale care depășesc sfera de preocupări a unei comisii;

| — | reuniuni periodice ale comisiilor mixte, cel puțin de două ori pe semestru; |
| --- | --- |

—

reuniuni periodice ale comisiilor mixte, cel puțin de două ori pe semestru;

| — | reuniuni interparlamentare ad-hoc, la nivel de comisie, din inițiativa Parlamentului European sau a parlamentului din statul membru care deține președinția Consiliului; |
| --- | --- |

—

reuniuni interparlamentare ad-hoc, la nivel de comisie, din inițiativa Parlamentului European sau a parlamentului din statul membru care deține președinția Consiliului;

| — | reuniuni interparlamentare la nivelul președinților comisiilor; |
| --- | --- |

—

reuniuni interparlamentare la nivelul președinților comisiilor;

| — | cooperare la nivelul președinților parlamentari în cadrul Conferinței președinților parlamentelor din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

—

cooperare la nivelul președinților parlamentari în cadrul Conferinței președinților parlamentelor din Uniunea Europeană;

| — | vizite ale membrilor parlamentelor naționale la Parlamentul European în vederea participării la reuniuni ale comisiilor specializate corespondente; |
| --- | --- |

—

vizite ale membrilor parlamentelor naționale la Parlamentul European în vederea participării la reuniuni ale comisiilor specializate corespondente;

| — | întâlniri în cadrul grupurilor sau al partidelor politice de la nivel european, în care se reunesc politicieni din toate statele membre cu deputați în Parlamentul European; |
| --- | --- |

—

întâlniri în cadrul grupurilor sau al partidelor politice de la nivel european, în care se reunesc politicieni din toate statele membre cu deputați în Parlamentul European;

Relațiile viitoare

| 3. | consideră că noile forme de dialog prelegislativ și postlegislativ dintre Parlamentul European și parlamentele naționale ar trebui dezvoltate; |
| --- | --- |

3.

consideră că noile forme de dialog prelegislativ și postlegislativ dintre Parlamentul European și parlamentele naționale ar trebui dezvoltate;

| 4. | îndeamnă parlamentele naționale să-și intensifice eforturile pentru ca guvernele naționale să răspundă pentru modul în care gestionează cheltuirea fondurilor UE; invită parlamentele naționale să examineze calitatea evaluărilor naționale de impact, precum și modul în care guvernele naționale transpun legislația comunitară în legislație națională și pun în aplicare politicile și programele de finanțare comunitare la nivelul statului, al regiunilor și al autorităților locale; solicită parlamentelor naționale să monitorizeze riguros raportarea planurilor naționale de acțiune din cadrul Agendei de la Lisabona; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă parlamentele naționale să-și intensifice eforturile pentru ca guvernele naționale să răspundă pentru modul în care gestionează cheltuirea fondurilor UE; invită parlamentele naționale să examineze calitatea evaluărilor naționale de impact, precum și modul în care guvernele naționale transpun legislația comunitară în legislație națională și pun în aplicare politicile și programele de finanțare comunitare la nivelul statului, al regiunilor și al autorităților locale; solicită parlamentelor naționale să monitorizeze riguros raportarea planurilor naționale de acțiune din cadrul Agendei de la Lisabona;

| 5. | consideră adecvată susținerea parlamentelor naționale în demersul acestora de a examina proiectele legislative, înainte ca acestea să fie supuse legislativului Uniunii Europene, precum și de a examina în mod efectiv activitatea guvernelor lor în cadrul Consiliului; |
| --- | --- |

5.

consideră adecvată susținerea parlamentelor naționale în demersul acestora de a examina proiectele legislative, înainte ca acestea să fie supuse legislativului Uniunii Europene, precum și de a examina în mod efectiv activitatea guvernelor lor în cadrul Consiliului;

| 6. | declară că reuniunile periodice bilaterale mixte ale comisiilor specializate corespondente și reuniunile interparlamentare ad-hoc, la nivel de comisie, organizate la invitația Parlamentului European, permit desfășurarea dialogului, într-un stadiu incipient, cu privire la acte legislative sau inițiative politice actuale sau preconizate și, prin urmare, ar trebui menținute și dezvoltate sistematic pentru a forma o rețea permanentă de comisii corespondente; consideră că astfel de reuniuni pot fi precedate sau urmate de reuniuni bilaterale ad-hoc ale comisiilor pentru a dezbate anumite preocupări naționale; consideră, de asemenea, că ar trebui să se încredințeze conferinței președinților de comisie sarcina de a elabora și coordona un program privind activitățile comisiilor specializate cu parlamentele naționale; |
| --- | --- |

6.

declară că reuniunile periodice bilaterale mixte ale comisiilor specializate corespondente și reuniunile interparlamentare ad-hoc, la nivel de comisie, organizate la invitația Parlamentului European, permit desfășurarea dialogului, într-un stadiu incipient, cu privire la acte legislative sau inițiative politice actuale sau preconizate și, prin urmare, ar trebui menținute și dezvoltate sistematic pentru a forma o rețea permanentă de comisii corespondente; consideră că astfel de reuniuni pot fi precedate sau urmate de reuniuni bilaterale ad-hoc ale comisiilor pentru a dezbate anumite preocupări naționale; consideră, de asemenea, că ar trebui să se încredințeze conferinței președinților de comisie sarcina de a elabora și coordona un program privind activitățile comisiilor specializate cu parlamentele naționale;

| 7. | constată că reuniunile președinților comisiilor specializate ale Parlamentului European și ale parlamentelor naționale, precum reuniunile președinților Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru afaceri constituționale și Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, sunt, de asemenea, din cauza numărului limitat de participanți, un instrument pentru a face schimb de informații și de opinii; |
| --- | --- |

7.

constată că reuniunile președinților comisiilor specializate ale Parlamentului European și ale parlamentelor naționale, precum reuniunile președinților Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru afaceri constituționale și Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, sunt, de asemenea, din cauza numărului limitat de participanți, un instrument pentru a face schimb de informații și de opinii;

| 8. | consideră că alte forme de cooperare decât cele menționate anterior ar putea contribui în mod eficient la crearea unui spațiu politic european și ar trebui dezvoltate în continuare și diversificate; |
| --- | --- |

8.

consideră că alte forme de cooperare decât cele menționate anterior ar putea contribui în mod eficient la crearea unui spațiu politic european și ar trebui dezvoltate în continuare și diversificate;

| 9. | salută, în acest context, inovațiile la nivelul parlamentelor naționale, cum ar fi acordarea unor deputați în Parlamentul European a dreptului de a fi invitați, o dată pe an, să susțină discursuri în sesiunile plenare ale parlamentelor naționale, să participe la reuniuni ale comisiilor pentru afaceri europene, cu titlu consultativ, să ia parte la reuniunile comisiilor specializate, de fiecare dată când se discută acte legislative ale Uniunii Europene sau să participe la reuniuni ale grupurilor politice respective, cu titlu consultativ; |
| --- | --- |

9.

salută, în acest context, inovațiile la nivelul parlamentelor naționale, cum ar fi acordarea unor deputați în Parlamentul European a dreptului de a fi invitați, o dată pe an, să susțină discursuri în sesiunile plenare ale parlamentelor naționale, să participe la reuniuni ale comisiilor pentru afaceri europene, cu titlu consultativ, să ia parte la reuniunile comisiilor specializate, de fiecare dată când se discută acte legislative ale Uniunii Europene sau să participe la reuniuni ale grupurilor politice respective, cu titlu consultativ;

| 10. | recomandă alocarea unui buget adecvat în vederea organizării unor reuniuni ale comisiilor specializate cu comisiile corespondente ale parlamentelor naționale și a unor reuniuni ale raportorilor din Parlamentul European cu omologii acestora din parlamentele naționale și recomandă examinarea posibilității de a crea condițiile tehnice pentru videoconferințe între raportorii din comisiile specializate din parlamentele naționale și din Parlamentul European; |
| --- | --- |

10.

recomandă alocarea unui buget adecvat în vederea organizării unor reuniuni ale comisiilor specializate cu comisiile corespondente ale parlamentelor naționale și a unor reuniuni ale raportorilor din Parlamentul European cu omologii acestora din parlamentele naționale și recomandă examinarea posibilității de a crea condițiile tehnice pentru videoconferințe între raportorii din comisiile specializate din parlamentele naționale și din Parlamentul European;

| 11. | consideră că puterile sporite ale parlamentelor naționale cu privire la respectarea principiului subsidiarității, astfel cum au fost prevăzute de Tratatul de la Lisabona, vor permite influențarea și examinarea legislației europene, într-un stadiu incipient, și vor contribui la o mai bună legiferare și la o coerență mai mare a legislațiilor la nivelul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

11.

consideră că puterile sporite ale parlamentelor naționale cu privire la respectarea principiului subsidiarității, astfel cum au fost prevăzute de Tratatul de la Lisabona, vor permite influențarea și examinarea legislației europene, într-un stadiu incipient, și vor contribui la o mai bună legiferare și la o coerență mai mare a legislațiilor la nivelul Uniunii Europene;

| 12. | afirmă că parlamentelor naționale li se acordă pentru prima dată un rol definit în ceea ce privește aspectele legate de UE, care diferă de rolul acordat guvernelor naționale, contribuie la un control democratic mai puternic și aduce Uniunea mai aproape de cetățeni; |
| --- | --- |

12.

afirmă că parlamentelor naționale li se acordă pentru prima dată un rol definit în ceea ce privește aspectele legate de UE, care diferă de rolul acordat guvernelor naționale, contribuie la un control democratic mai puternic și aduce Uniunea mai aproape de cetățeni;

| 13. | reamintește faptul că exercitarea controlului asupra guvernelor naționale de către parlamentele naționale trebuie efectuată, în primul rând, în conformitate cu normele constituționale și legile aplicabile; |
| --- | --- |

13.

reamintește faptul că exercitarea controlului asupra guvernelor naționale de către parlamentele naționale trebuie efectuată, în primul rând, în conformitate cu normele constituționale și legile aplicabile;

| 14. | evidențiază faptul că parlamentele naționale reprezintă actori importanți în procesul de punere în aplicare a legislației UE și că un mecanism pentru schimbul celor mai bune practici în acest domeniu ar avea o semnificație deosebită; |
| --- | --- |

14.

evidențiază faptul că parlamentele naționale reprezintă actori importanți în procesul de punere în aplicare a legislației UE și că un mecanism pentru schimbul celor mai bune practici în acest domeniu ar avea o semnificație deosebită;

| 15. | observă, în acest context, că prin crearea unei platforme electronice pentru schimbul de informații între parlamente, site-ul web IPEX (4), se înregistrează un progres important, întrucât se poate urmări în timp real procesul de examinare a documentelor UE la nivelul parlamentelor naționale și al Parlamentului European, precum și transpunerea acestora în dreptul național de către parlamentele naționale, dacă este cazul; consideră, prin urmare, că este necesară o susținere financiară adecvată pentru acest sistem dezvoltat și gestionat de Parlamentul European; |
| --- | --- |

15.

observă, în acest context, că prin crearea unei platforme electronice pentru schimbul de informații între parlamente, site-ul web IPEX (4), se înregistrează un progres important, întrucât se poate urmări în timp real procesul de examinare a documentelor UE la nivelul parlamentelor naționale și al Parlamentului European, precum și transpunerea acestora în dreptul național de către parlamentele naționale, dacă este cazul; consideră, prin urmare, că este necesară o susținere financiară adecvată pentru acest sistem dezvoltat și gestionat de Parlamentul European;

| 16. | intenționează o monitorizare mai sistematică a dialogului prelegislativ dintre parlamentele naționale și Comisie (așa-numita „inițiativă Barroso”) pentru a fi informat cu privire la poziția parlamentelor naționale, într-un stadiu incipient al procesului legislativ; invită parlamentele naționale să pună în același timp la dispoziția Parlamentului European avizele lor emise în acest context; |
| --- | --- |

16.

intenționează o monitorizare mai sistematică a dialogului prelegislativ dintre parlamentele naționale și Comisie (așa-numita „inițiativă Barroso”) pentru a fi informat cu privire la poziția parlamentelor naționale, într-un stadiu incipient al procesului legislativ; invită parlamentele naționale să pună în același timp la dispoziția Parlamentului European avizele lor emise în acest context;

| 17. | salută progresul înregistrat în ultimii ani în dezvoltarea colaborării dintre Parlamentul European și parlamentele naționale în domeniul afacerilor externe, al securității și al apărării; |
| --- | --- |

17.

salută progresul înregistrat în ultimii ani în dezvoltarea colaborării dintre Parlamentul European și parlamentele naționale în domeniul afacerilor externe, al securității și al apărării;

| 18. | recunoaște faptul că parlamentele naționale trebuie să joace un rol important în susținerea dezbaterii naționale privind Politica externă și de securitate comună (PESC) și Politica europeană de securitate și apărare (PESA); |
| --- | --- |

18.

recunoaște faptul că parlamentele naționale trebuie să joace un rol important în susținerea dezbaterii naționale privind Politica externă și de securitate comună (PESC) și Politica europeană de securitate și apărare (PESA);

| 19. | constată din nou cu îngrijorare că răspunderea în fața parlamentelor pentru mecanismele financiare privind PESC și PESA este insuficientă și, de aceea, colaborarea dintre Parlamentul European și parlamentele naționale trebuie ameliorată în vederea realizării unui control democratic asupra tuturor aspectelor acestor politici (5); |
| --- | --- |

19.

constată din nou cu îngrijorare că răspunderea în fața parlamentelor pentru mecanismele financiare privind PESC și PESA este insuficientă și, de aceea, colaborarea dintre Parlamentul European și parlamentele naționale trebuie ameliorată în vederea realizării unui control democratic asupra tuturor aspectelor acestor politici (5);

| 20. | solicită, în interesul coerenței și al eficienței, precum și al evitării redundanțelor, dizolvarea Adunării Parlamentare a Uniunii Europei Occidentale odată cu integrarea completă și definitivă a Uniunii Europei Occidentale în Uniunea Europeană în momentul intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

20.

solicită, în interesul coerenței și al eficienței, precum și al evitării redundanțelor, dizolvarea Adunării Parlamentare a Uniunii Europei Occidentale odată cu integrarea completă și definitivă a Uniunii Europei Occidentale în Uniunea Europeană în momentul intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona;

Rolul COSAC

| 21. | consideră că rolul politic al COSAC în perioada următoare va trebui definit printr-o strânsă cooperare între Parlamentul European și parlamentele naționale, iar COSAC, în conformitate cu Protocolul privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, anexat la Tratatul de la Amsterdam, ar trebui să rămână, în primul rând, un forum pentru schimbul de informații și pentru dezbateri privind aspectele politice generale și cele mai bune practici referitoare la controlul asupra guvernelor naționale (6); consideră că informarea și dezbaterile ar trebui să se concentreze, în al doilea rând, asupra activităților legislative din domeniul libertății, securității și justiției și asupra respectării principiului subsidiarității, la nivelul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

21.

consideră că rolul politic al COSAC în perioada următoare va trebui definit printr-o strânsă cooperare între Parlamentul European și parlamentele naționale, iar COSAC, în conformitate cu Protocolul privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, anexat la Tratatul de la Amsterdam, ar trebui să rămână, în primul rând, un forum pentru schimbul de informații și pentru dezbateri privind aspectele politice generale și cele mai bune practici referitoare la controlul asupra guvernelor naționale (6); consideră că informarea și dezbaterile ar trebui să se concentreze, în al doilea rând, asupra activităților legislative din domeniul libertății, securității și justiției și asupra respectării principiului subsidiarității, la nivelul Uniunii Europene;

| 22. | se angajează să își îndeplinească rolul în totalitate, să își onoreze responsabilitățile cu privire la funcționarea COSAC și să continue să ofere asistență tehnică secretariatului COSAC și reprezentanților parlamentelor naționale; |
| --- | --- |

22.

se angajează să își îndeplinească rolul în totalitate, să își onoreze responsabilitățile cu privire la funcționarea COSAC și să continue să ofere asistență tehnică secretariatului COSAC și reprezentanților parlamentelor naționale;

| 23. | reamintește faptul că activitățile Parlamentului European și ale parlamentelor naționale în cadrul COSAC trebuie să fie complementare și nu trebuie fragmentate sau abuzate din exterior; |
| --- | --- |

23.

reamintește faptul că activitățile Parlamentului European și ale parlamentelor naționale în cadrul COSAC trebuie să fie complementare și nu trebuie fragmentate sau abuzate din exterior;

| 24. | consideră că este necesară o mai mare implicare din partea comisiilor specializate în pregătirea reuniunilor COSAC și în reprezentarea la aceste reuniuni; consideră că delegația sa ar trebui condusă de președintele Comisiei pentru afaceri constituționale și ar trebui să includă președinții și raportorii comisiilor specializate care tratează punctele de pe ordinea de zi a reuniunii COSAC în cauză; consideră esențială informarea Conferinței președinților și a deputaților, după fiecare reuniune, cu privire la desfășurarea și rezultatele reuniunilor COSAC; |
| --- | --- |

24.

consideră că este necesară o mai mare implicare din partea comisiilor specializate în pregătirea reuniunilor COSAC și în reprezentarea la aceste reuniuni; consideră că delegația sa ar trebui condusă de președintele Comisiei pentru afaceri constituționale și ar trebui să includă președinții și raportorii comisiilor specializate care tratează punctele de pe ordinea de zi a reuniunii COSAC în cauză; consideră esențială informarea Conferinței președinților și a deputaților, după fiecare reuniune, cu privire la desfășurarea și rezultatele reuniunilor COSAC;

*

* *

| 25. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

25.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Adoptată în temeiul raportului A5-0023/2002 al Comisiei pentru afaceri constituționale (raportul Napolitano) (JO C 284 E, 21.11.2002, p.322).

(2)  JO C 154, 2.7.2003, p. 1.

(3)  Versiunea revizuită aprobată de Conferința președinților parlamentelor din Uniunea Europeană, în reuniunea de la Lisabona din 20 și 21 iunie 2008.

(4)  IPEX: Interparliamentary EU Information Exchange, lansat oficial în iulie 2006.

(5)  Acordul interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (JO C 139, 14.6.2006, p. 1) și articolul 28 alineatul (3) din TUE.

(6)  A se vedea orientările privind relațiile dintre guverne și parlamente în legătură cu aspectele comunitare (standarde minime instructive), menționate anterior.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/99 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/99

---

Joi, 7 mai 2009Punerea în aplicare a inițiativei cetățenilor

P6_TA(2009)0389

Rezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 prin care se solicită Comisiei să prezinte o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare a inițiativei cetățenești (2008/2169(INI))

2010/C 212 E/14

Parlamentul European,

având în vedere articolul 192 paragraful (2) din Tratatul CE,

având în vedere Tratatul de la Lisabona de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului de instituire a Comunității Europene, semnat la Lisabona la 13 decembrie 2007,

având în vedere Tratatul de instituire a unei Constituții pentru Europa (1),

având în vedere Rezoluția sa din 20 februarie 2008 privind Tratatul de la Lisabona (2),

având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2006 privind perioada de reflecție: structura, subiectele și cadrul unei evaluări a dezbaterii referitoare la Uniunea Europeană (3),

având în vedere articolele 39 și 45 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și avizul Comisiei pentru petiții (A6-0043/2009),

| A. | întrucât Tratatul de la Lisabona introduce inițiativa cetățenească prin care, la inițiativa a cel puțin un milion de cetățeni ai Uniunii, resortisanți ai unui număr semnificativ de state membre, Comisia Europeană poate fi invitată să prezinte, în limitele atribuțiilor sale, o propunere corespunzătoare în materii în care acești cetățeni consideră că este necesar un act juridic al Uniunii, în vederea aplicării tratatelor - articolul 11 alineatul (4) din Tratatul UE, în versiunea Tratatului de la Lisabona (TUE); |
| --- | --- |

A.

întrucât Tratatul de la Lisabona introduce inițiativa cetățenească prin care, la inițiativa a cel puțin un milion de cetățeni ai Uniunii, resortisanți ai unui număr semnificativ de state membre, Comisia Europeană poate fi invitată să prezinte, în limitele atribuțiilor sale, o propunere corespunzătoare în materii în care acești cetățeni consideră că este necesar un act juridic al Uniunii, în vederea aplicării tratatelor - articolul 11 alineatul (4) din Tratatul UE, în versiunea Tratatului de la Lisabona (TUE);

| B. | întrucât, astfel, un milion de cetățeni ai Uniunii vor obține același drept de a solicita Comisiei prezentarea unei propuneri legislative ca și Consiliul, încă de la instituirea Comunităților Europene în 1957 (inițial articolul 152 din Tratatul CEE, în prezent articolul 208 din Tratatul CE, în viitor articolul 241 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”)) și Parlamentul European de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Maastricht în 1993 (în prezent articolul 192 Tratatul CE, în viitor articolul 225 TFUE); |
| --- | --- |

B.

întrucât, astfel, un milion de cetățeni ai Uniunii vor obține același drept de a solicita Comisiei prezentarea unei propuneri legislative ca și Consiliul, încă de la instituirea Comunităților Europene în 1957 (inițial articolul 152 din Tratatul CEE, în prezent articolul 208 din Tratatul CE, în viitor articolul 241 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”)) și Parlamentul European de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Maastricht în 1993 (în prezent articolul 192 Tratatul CE, în viitor articolul 225 TFUE);

| C. | întrucât, astfel, cetățenii vor participa în mod direct la exercitarea autorității suverane a Uniunii Europene, fiind implicați pentru prima dată în mod direct în inițierea propunerilor legislative europene; |
| --- | --- |

C.

întrucât, astfel, cetățenii vor participa în mod direct la exercitarea autorității suverane a Uniunii Europene, fiind implicați pentru prima dată în mod direct în inițierea propunerilor legislative europene;

| D. | întrucât articolul 11 alineatul (4) TUE. are ca scop stabilirea unui drept individual de participare la inițiativa cetățenească, ca urmare a dreptului de participare la viața democratică a Uniunii în temeiul articolului 10 alineatul (3) TUE; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 11 alineatul (4) TUE. are ca scop stabilirea unui drept individual de participare la inițiativa cetățenească, ca urmare a dreptului de participare la viața democratică a Uniunii în temeiul articolului 10 alineatul (3) TUE;

| E. | întrucât dreptul la inițiativă este adeseori confundat cu dreptul de petiție; întrucât este necesar să se asigure că cetățenii sunt pe deplin conștienți de distincția dintre cele două drepturi, mai ales având în vedere că o petiție este adresată Parlamentului, iar inițiativa cetățenească este adresată Comisiei; |
| --- | --- |

E.

întrucât dreptul la inițiativă este adeseori confundat cu dreptul de petiție; întrucât este necesar să se asigure că cetățenii sunt pe deplin conștienți de distincția dintre cele două drepturi, mai ales având în vedere că o petiție este adresată Parlamentului, iar inițiativa cetățenească este adresată Comisiei;

| F. | întrucât instituțiilor Uniunii și statelor membre li se solicită să creeze condițiile pentru exercitarea în bune condiții, transparentă și eficientă a dreptului de participare a cetățenilor Uniunii; |
| --- | --- |

F.

întrucât instituțiilor Uniunii și statelor membre li se solicită să creeze condițiile pentru exercitarea în bune condiții, transparentă și eficientă a dreptului de participare a cetățenilor Uniunii;

| G. | întrucât procedurile și condițiile impuse inițiativei cetățenești, inclusiv numărul minim de state membre din care trebuie să provină cetățenii care iau parte la această inițiativă, trebuie stabilite de către Parlamentul European și Consiliu printr-un regulament, în conformitate cu procedura legislativă adecvată (articolul 24 primul paragraf din TFUE); |
| --- | --- |

G.

întrucât procedurile și condițiile impuse inițiativei cetățenești, inclusiv numărul minim de state membre din care trebuie să provină cetățenii care iau parte la această inițiativă, trebuie stabilite de către Parlamentul European și Consiliu printr-un regulament, în conformitate cu procedura legislativă adecvată (articolul 24 primul paragraf din TFUE);

| H. | întrucât la adoptarea și aplicarea acestui regulament trebuie garantate, în special, drepturile fundamentale la egalitate, bună administrare și protecție juridică; |
| --- | --- |

H.

întrucât la adoptarea și aplicarea acestui regulament trebuie garantate, în special, drepturile fundamentale la egalitate, bună administrare și protecție juridică;

| I. | întrucât în ceea ce privește „numărul minim de state membre din care trebuie să provină cetățenii care prezintă o astfel de inițiativă” (articolul 24 primul paragraf TFUE), acesta trebuie să reprezinte un „număr semnificativ de state membre” (articolul 11 alineatul (4) TUE.); |
| --- | --- |

I.

întrucât în ceea ce privește „numărul minim de state membre din care trebuie să provină cetățenii care prezintă o astfel de inițiativă” (articolul 24 primul paragraf TFUE), acesta trebuie să reprezinte un „număr semnificativ de state membre” (articolul 11 alineatul (4) TUE.);

| J. | întrucât stabilirea numărului minim de state membre nu poate fi arbitrară, ci trebuie să fie orientată în funcție de scopul regulamentului și interpretată în conformitate cu alte dispoziții ale tratatului, pentru a evita interpretările contradictorii; |
| --- | --- |

J.

întrucât stabilirea numărului minim de state membre nu poate fi arbitrară, ci trebuie să fie orientată în funcție de scopul regulamentului și interpretată în conformitate cu alte dispoziții ale tratatului, pentru a evita interpretările contradictorii;

| K. | întrucât scopul regulamentului este acela de a garanta că procesul legislativ european nu se bazează pe interesele particulare ale unor state membre, ci pe interesul european general; |
| --- | --- |

K.

întrucât scopul regulamentului este acela de a garanta că procesul legislativ european nu se bazează pe interesele particulare ale unor state membre, ci pe interesul european general;

| L. | întrucât articolul 76 TFUE indică că, dacă o propunere legislativă este susținută de un sfert dintre statele membre, se poate presupune că aceasta ia în considerare în mod suficient interesul european general; întrucât, ca atare, un astfel de număr minim poate fi considerat de necombătut; |
| --- | --- |

L.

întrucât articolul 76 TFUE indică că, dacă o propunere legislativă este susținută de un sfert dintre statele membre, se poate presupune că aceasta ia în considerare în mod suficient interesul european general; întrucât, ca atare, un astfel de număr minim poate fi considerat de necombătut;

| M. | întrucât scopul regulamentului va fi atins numai în cazul în care acesta este asociat cu un număr minim de declarații de susținere provenite din fiecare dintre aceste state membre; |
| --- | --- |

M.

întrucât scopul regulamentului va fi atins numai în cazul în care acesta este asociat cu un număr minim de declarații de susținere provenite din fiecare dintre aceste state membre;

| N. | întrucât se poate ajunge la concluzia ca urmare a articolului 11 alineatul (4) TUE, care menționează cifra de un milion de resortisanți ai Uniunii, dintr-o populație de aproximativ 500 milioane de cetățeni, că proporția de 1/500 din populație poate fi considerată drept reprezentativă; |
| --- | --- |

N.

întrucât se poate ajunge la concluzia ca urmare a articolului 11 alineatul (4) TUE, care menționează cifra de un milion de resortisanți ai Uniunii, dintr-o populație de aproximativ 500 milioane de cetățeni, că proporția de 1/500 din populație poate fi considerată drept reprezentativă;

| O. | întrucât articolul 11 alineatul (4) TUE se aplică tuturor cetățenilor Uniunii; |
| --- | --- |

O.

întrucât articolul 11 alineatul (4) TUE se aplică tuturor cetățenilor Uniunii;

| P. | întrucât, cu toate acestea, orice tip de îngrădire a dreptului la participare democratică și orice tratament inegal pe motiv de vârstă trebuie să respecte principiul proporționalității; |
| --- | --- |

P.

întrucât, cu toate acestea, orice tip de îngrădire a dreptului la participare democratică și orice tratament inegal pe motiv de vârstă trebuie să respecte principiul proporționalității;

| Q. | întrucât, în plus, este de dorit să se evite interpretările contradictorii care ar apărea, de exemplu în cazul în care vârsta minimă de participare la alegerile europene într-un stat membru ar fi inferioară vârstei minime de participare la inițiativa cetățenească; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în plus, este de dorit să se evite interpretările contradictorii care ar apărea, de exemplu în cazul în care vârsta minimă de participare la alegerile europene într-un stat membru ar fi inferioară vârstei minime de participare la inițiativa cetățenească;

| R. | întrucât succesul unei inițiative cetățenești obligă Comisia să analizeze preocupările acesteia și să ia decizii dacă și în ce măsură va prezenta o propunere de act legislativ în consecință; |
| --- | --- |

R.

întrucât succesul unei inițiative cetățenești obligă Comisia să analizeze preocupările acesteia și să ia decizii dacă și în ce măsură va prezenta o propunere de act legislativ în consecință;

| S. | întrucât, pentru prezentarea propunerii de act legislativ de către Comisie, este recomandabil ca inițiativele să facă referire la unul sau mai multe temeiuri juridice; |
| --- | --- |

S.

întrucât, pentru prezentarea propunerii de act legislativ de către Comisie, este recomandabil ca inițiativele să facă referire la unul sau mai multe temeiuri juridice;

| T. | întrucât o inițiativă cetățenească poate continua numai în cazul în care este admisibilă în măsura în care:






  — | conține a solicitare adresată Comisiei de a prezenta o propunere de act legislativ al Uniunii, |
| --- | --- | --- |

T.

întrucât o inițiativă cetățenească poate continua numai în cazul în care este admisibilă în măsura în care:

—

conține a solicitare adresată Comisiei de a prezenta o propunere de act legislativ al Uniunii,

| — | Uniunea deține competența legislativă în acest domeniu, iar Comisia are dreptul de a prezenta o propunere privind materiile în cauză, și |
| --- | --- |

—

Uniunea deține competența legislativă în acest domeniu, iar Comisia are dreptul de a prezenta o propunere privind materiile în cauză, și

| — | actul legislativ solicitat nu este în mod evident contrar principiilor generale de drept aplicate în Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

actul legislativ solicitat nu este în mod evident contrar principiilor generale de drept aplicate în Uniunea Europeană,

| U. | întrucât o inițiativă cetățenească se bucură de succes în cazul în care este admisibilă în sensul de mai sus și reprezentativă, respectiv este susținută de cel puțin un milion de cetățeni, resortisanți ai unui număr semnificativ de state membre; |
| --- | --- |

U.

întrucât o inițiativă cetățenească se bucură de succes în cazul în care este admisibilă în sensul de mai sus și reprezentativă, respectiv este susținută de cel puțin un milion de cetățeni, resortisanți ai unui număr semnificativ de state membre;

| V. | întrucât este sarcina Comisiei de a verifica dacă sunt îndeplinite condițiile pentru o inițiativă cetățenească de succes; |
| --- | --- |

V.

întrucât este sarcina Comisiei de a verifica dacă sunt îndeplinite condițiile pentru o inițiativă cetățenească de succes;

| W. | întrucât, în vederea organizării unei inițiative cetățenești, este de dorit, încă înaintea strângerii declarațiilor de susținere, stabilirea securității juridice în ceea ce privește admisibilitatea inițiativei cetățenești; |
| --- | --- |

W.

întrucât, în vederea organizării unei inițiative cetățenești, este de dorit, încă înaintea strângerii declarațiilor de susținere, stabilirea securității juridice în ceea ce privește admisibilitatea inițiativei cetățenești;

| X. | întrucât sarcina verificării autenticității declarațiilor de susținere nu poate fi îndeplinită de către Comisie și trebuie preluată așadar de către statele membre; întrucât, cu toate acestea, obligațiile statelor membre în acest sens se referă doar la inițiativele în temeiul articolului 11 alineatul (4) din TUE și în niciun caz la inițiative considerate inadmisibile pentru temeiurile prezentate anterior; întrucât, prin urmare, este necesar ca statele membre să aibă, chiar înainte de a demara strângerea declarațiilor de susținere, securitatea juridică în ceea ce privește admisibilitatea inițiativei cetățenești; |
| --- | --- |

X.

întrucât sarcina verificării autenticității declarațiilor de susținere nu poate fi îndeplinită de către Comisie și trebuie preluată așadar de către statele membre; întrucât, cu toate acestea, obligațiile statelor membre în acest sens se referă doar la inițiativele în temeiul articolului 11 alineatul (4) din TUE și în niciun caz la inițiative considerate inadmisibile pentru temeiurile prezentate anterior; întrucât, prin urmare, este necesar ca statele membre să aibă, chiar înainte de a demara strângerea declarațiilor de susținere, securitatea juridică în ceea ce privește admisibilitatea inițiativei cetățenești;

| Y. | întrucât verificarea admisibilității inițiativei cetățenești de către Comisie se limitează totuși exclusiv la temeiurile juridice menționate anterior și nu poate, sub nicio formă, include considerații privind oportunitatea politică; întrucât acest lucru va garanta faptul că Comisia nu este liberă să decidă, pe baza propriilor considerații politice, dacă o inițiativă cetățenească poate fi declarată admisibilă sau nu; |
| --- | --- |

Y.

întrucât verificarea admisibilității inițiativei cetățenești de către Comisie se limitează totuși exclusiv la temeiurile juridice menționate anterior și nu poate, sub nicio formă, include considerații privind oportunitatea politică; întrucât acest lucru va garanta faptul că Comisia nu este liberă să decidă, pe baza propriilor considerații politice, dacă o inițiativă cetățenească poate fi declarată admisibilă sau nu;

| Z. | întrucât este oportună structurarea procedurii inițiativei cetățenești în următoarele cinci etape:






  — | înregistrarea inițiativei, |
| --- | --- | --- |

Z.

întrucât este oportună structurarea procedurii inițiativei cetățenești în următoarele cinci etape:

—

înregistrarea inițiativei,

| — | strângerea declarațiilor de susținere, |
| --- | --- |

—

strângerea declarațiilor de susținere,

| — | prezentarea inițiativei, |
| --- | --- |

—

prezentarea inițiativei,

| — | prezentarea poziției Comisiei |
| --- | --- |

—

prezentarea poziției Comisiei

| — | verificarea conformității cu tratatele a actului legislativ solicitat. |
| --- | --- |

—

verificarea conformității cu tratatele a actului legislativ solicitat.

| AA. | întrucât inițiativa cetățenească reprezintă o modalitate de exercitare a autorității publice suverane în domeniul legislației și se supune, ca atare, principiului transparenței; întrucât acest lucru presupune ca organizatorii inițiativei cetățenești să își asume public responsabilitatea pentru finanțarea sa, inclusiv sursele acestei finanțări; |
| --- | --- |

AA.

întrucât inițiativa cetățenească reprezintă o modalitate de exercitare a autorității publice suverane în domeniul legislației și se supune, ca atare, principiului transparenței; întrucât acest lucru presupune ca organizatorii inițiativei cetățenești să își asume public responsabilitatea pentru finanțarea sa, inclusiv sursele acestei finanțări;

| AB. | întrucât este sarcina politică a Parlamentului să monitorizeze procesul unei inițiative cetățenești; |
| --- | --- |

AB.

întrucât este sarcina politică a Parlamentului să monitorizeze procesul unei inițiative cetățenești;

| AC. | întrucât această responsabilitate cuprinde aplicarea regulamentului privind atât inițiativa cetățenească, dar și poziția politică a Comisiei în ceea ce privește solicitarea prezentată prin inițiativa cetățenească; |
| --- | --- |

AC.

întrucât această responsabilitate cuprinde aplicarea regulamentului privind atât inițiativa cetățenească, dar și poziția politică a Comisiei în ceea ce privește solicitarea prezentată prin inițiativa cetățenească;

| AD. | întrucât este important să se asigure compatibilitatea între solicitările adresate Comisiei printr-o inițiativă cetățenească și prioritățile și propunerile aprobate în mod democratic de Parlamentul European; |
| --- | --- |

AD.

întrucât este important să se asigure compatibilitatea între solicitările adresate Comisiei printr-o inițiativă cetățenească și prioritățile și propunerile aprobate în mod democratic de Parlamentul European;

| 1. | solicită Comisiei să prezinte, imediat după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, o propunere de regulament privind inițiativa cetățenească, pe baza articolului 24 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

1.

solicită Comisiei să prezinte, imediat după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, o propunere de regulament privind inițiativa cetățenească, pe baza articolului 24 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 2. | solicită Comisiei să țină cont în mod corespunzător de recomandările prevăzute în anexa prezentei rezoluții; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să țină cont în mod corespunzător de recomandările prevăzute în anexa prezentei rezoluții;

| 3. | solicită ca regulamentul să fie clar, simplu și ușor de utilizat, incluzând elemente practice legate de definirea inițiativei cetățenești, astfel încât aceasta să nu fie confundată cu dreptul de a adresa petiții; |
| --- | --- |

3.

solicită ca regulamentul să fie clar, simplu și ușor de utilizat, incluzând elemente practice legate de definirea inițiativei cetățenești, astfel încât aceasta să nu fie confundată cu dreptul de a adresa petiții;

| 4. | decide examinarea, imediat după adoptarea respectivului regulament, a instituirii unui sistem eficient de monitorizare a procesului inițiativei cetățenești; |
| --- | --- |

4.

decide examinarea, imediat după adoptarea respectivului regulament, a instituirii unui sistem eficient de monitorizare a procesului inițiativei cetățenești;

*

* *

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 310, 16.12.2004, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0055.

(3)  JO C 287 E, 24.11.2006, p. 306.

---

Joi, 7 mai 2009ANEXĂ

RECOMANDĂRI REFERITOARE LA CONȚINUTUL PROPUNERII COMISIEI DE REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI PRIVIND PROCEDURA ȘI CONDIȚIILE INIȚIATIVEI CETĂȚENEȘTI

Stabilirea numărului minim de state membre

| 1. | Numărul minim de state membre din care trebuie să provină cetățenii Uniunii care participă la inițiativa cetățenească reprezintă un sfert dintre statele membre. |
| --- | --- |

1.

Numărul minim de state membre din care trebuie să provină cetățenii Uniunii care participă la inițiativa cetățenească reprezintă un sfert dintre statele membre.

| 2. | Această cerință este îndeplinită numai în cazul în care cel puțin 1/500 din populația fiecăruia dintre statele respective susține inițiativa. |
| --- | --- |

2.

Această cerință este îndeplinită numai în cazul în care cel puțin 1/500 din populația fiecăruia dintre statele respective susține inițiativa.

Stabilirea vârstei minime a participanților

| 3. | Fiecare cetățean al Uniunii care are drept de vot în conformitate cu legislația din statul său membru de origine poate participa la inițiativa cetățenească. |
| --- | --- |

3.

Fiecare cetățean al Uniunii care are drept de vot în conformitate cu legislația din statul său membru de origine poate participa la inițiativa cetățenească.

Stabilirea procedurii

| 4. | Procedura inițiativei cetățenești cuprinde următoarele cinci etape:






  — | înregistrarea inițiativei, |
| --- | --- | --- |

4.

Procedura inițiativei cetățenești cuprinde următoarele cinci etape:

—

înregistrarea inițiativei,

| — | strângerea declarațiilor de susținere, |
| --- | --- |

—

strângerea declarațiilor de susținere,

| — | prezentarea inițiativei, |
| --- | --- |

—

prezentarea inițiativei,

| — | prezentarea poziției Comisiei, |
| --- | --- |

—

prezentarea poziției Comisiei,

| — | verificarea conformității cu tratatele a actului legislativ solicitat. |
| --- | --- |

—

verificarea conformității cu tratatele a actului legislativ solicitat.

| 5. | Prima etapă a inițiativei cetățenești începe cu înregistrarea inițiativei la Comisie, de către organizatori, și se încheie cu decizia formală a Comisiei cu privire la succesul înregistrării inițiativei cetățenești. Aceasta are următoarele caracteristici:






  (a) | O inițiativă cetățenească trebuie înregistrată în mod adecvat la Comisie de către organizatori. Înregistrarea trebuie să conțină numele, data nașterii, cetățenia și adresa fiecărui organizator, precum și textul exact al inițiativei cetățenești într-una dintre limbile oficiale ale Uniunii. |
| --- | --- | --- |

5.

Prima etapă a inițiativei cetățenești începe cu înregistrarea inițiativei la Comisie, de către organizatori, și se încheie cu decizia formală a Comisiei cu privire la succesul înregistrării inițiativei cetățenești. Aceasta are următoarele caracteristici:

(a)

O inițiativă cetățenească trebuie înregistrată în mod adecvat la Comisie de către organizatori. Înregistrarea trebuie să conțină numele, data nașterii, cetățenia și adresa fiecărui organizator, precum și textul exact al inițiativei cetățenești într-una dintre limbile oficiale ale Uniunii.

| (b) | Comisia verifică admisibilitatea formală a inițiativei cetățenești înregistrate. O inițiativă cetățenească este admisibilă din punct de vedere formal dacă îndeplinește următoarele patru condiții:






  — | Conține o solicitare adresată Comisiei Europene de a prezenta o propunere de adoptare a unui act legislativ al Uniunii. |
| --- | --- | --- |

(b)

Comisia verifică admisibilitatea formală a inițiativei cetățenești înregistrate. O inițiativă cetățenească este admisibilă din punct de vedere formal dacă îndeplinește următoarele patru condiții:

—

Conține o solicitare adresată Comisiei Europene de a prezenta o propunere de adoptare a unui act legislativ al Uniunii.

| — | Uniunea deține competența în temeiul tratatelor pe care se întemeiază, de a adopta un astfel de act legislativ. |
| --- | --- |

—

Uniunea deține competența în temeiul tratatelor pe care se întemeiază, de a adopta un astfel de act legislativ.

| — | Uniunea deține competența în temeiul tratatelor pe care se întemeiază, de a prezenta o propunere de act legislativ privind materiile în cauză. |
| --- | --- |

—

Uniunea deține competența în temeiul tratatelor pe care se întemeiază, de a prezenta o propunere de act legislativ privind materiile în cauză.

| — | actul legislativ solicitat nu este în mod evident contrar principiilor generale de drept aplicate în Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

actul legislativ solicitat nu este în mod evident contrar principiilor generale de drept aplicate în Uniunea Europeană,

Comisia se asigură de faptul că organizatorii obțin toată susținerea necesarăîn conformitate cu articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, mai ales în scopul de a asigura că inițiativele înregistrate sunt admisibile. În plus, Comisia informează organizatorii despre proiectele legislative în curs sau propuse, legate de materiile tratate în cadrul respectivei inițiative cetățenești, precum și despre inițiative cetățenești înregistrate cu succes, care se referă, în totalitate sau parțial, la aceleași aspecte.

| (c) | În termen de două luni după înregistrarea inițiativei cetățenești, Comisia trebuie să ia o decizie cu privire la admisibilitatea și posibilitatea de înregistrare a inițiativei. Înregistrarea poate fi refuzată numai din motive juridice și în niciun caz din motive de oportunitate politică. |
| --- | --- |

(c)

În termen de două luni după înregistrarea inițiativei cetățenești, Comisia trebuie să ia o decizie cu privire la admisibilitatea și posibilitatea de înregistrare a inițiativei. Înregistrarea poate fi refuzată numai din motive juridice și în niciun caz din motive de oportunitate politică.

| (d) | Decizia se adresează atât organizatorilor, în mod individual, cât și publicului larg. Decizia este comunicată organizatorilor și publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Parlamentul European, Consiliul și statele membre sunt informate imediat cu privire la decizia luată. |
| --- | --- |

(d)

Decizia se adresează atât organizatorilor, în mod individual, cât și publicului larg. Decizia este comunicată organizatorilor și publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Parlamentul European, Consiliul și statele membre sunt informate imediat cu privire la decizia luată.

| (e) | Decizia este supusă verificării de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene, precum și de către Ombudsman European, în conformitate cu dispozițiile corespunzătoare ale dreptului UE. Acest lucru se aplică mutatis mutandis, în cazul în care Comisia se abține de la adoptarea unei astfel de decizii. |
| --- | --- |

(e)

Decizia este supusă verificării de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene, precum și de către Ombudsman European, în conformitate cu dispozițiile corespunzătoare ale dreptului UE. Acest lucru se aplică mutatis mutandis, în cazul în care Comisia se abține de la adoptarea unei astfel de decizii.

| (f) | Comisia publică pe pagina sa de internet o listă cu toate inițiativele cetățenești depuse cu succes. |
| --- | --- |

(f)

Comisia publică pe pagina sa de internet o listă cu toate inițiativele cetățenești depuse cu succes.

| (g) | Organizatorii unui inițiative cetățenești pot retrage inițiativa în orice moment. În acest caz, inițiativa se consideră a fi neînregistrată, fiind eliminată de pe lista Comisiei mai sus menționată. |
| --- | --- |

(g)

Organizatorii unui inițiative cetățenești pot retrage inițiativa în orice moment. În acest caz, inițiativa se consideră a fi neînregistrată, fiind eliminată de pe lista Comisiei mai sus menționată.

| 6. | A doua etapă a inițiativei cetățenești europene cuprinde colectarea de declarații individuale de susținere pentru inițiativa cetățenească înregistrată cu succes, precum și confirmarea oficială de către statele membre cu privire la rezultatul colectării declarațiilor individuale de susținere. Aceasta are următoarele caracteristici:






  (a) | Statele membre stabilesc o procedură eficientă de colectare a declarațiilor valide de susținere pentru o inițiativă cetățenească și de confirmare oficială a rezultatelor acestei colectări. |
| --- | --- | --- |

6.

A doua etapă a inițiativei cetățenești europene cuprinde colectarea de declarații individuale de susținere pentru inițiativa cetățenească înregistrată cu succes, precum și confirmarea oficială de către statele membre cu privire la rezultatul colectării declarațiilor individuale de susținere. Aceasta are următoarele caracteristici:

(a)

Statele membre stabilesc o procedură eficientă de colectare a declarațiilor valide de susținere pentru o inițiativă cetățenească și de confirmare oficială a rezultatelor acestei colectări.

| (b) | O declarație de susținere este considerată validă dacă este anunțată, respectând normele juridice corespunzătoare ale statelor membre în cauză și dreptul UE, în termenul prevăzut pentru colectarea declarațiilor de susținere. Termenul pentru colectarea declarațiilor de susținere este de un an. Acesta începe în prima zi a celei de-a treia luni după decizia privind înregistrarea inițiativei cetățenești. |
| --- | --- |

(b)

O declarație de susținere este considerată validă dacă este anunțată, respectând normele juridice corespunzătoare ale statelor membre în cauză și dreptul UE, în termenul prevăzut pentru colectarea declarațiilor de susținere. Termenul pentru colectarea declarațiilor de susținere este de un an. Acesta începe în prima zi a celei de-a treia luni după decizia privind înregistrarea inițiativei cetățenești.

| (c) | Fiecare susținător își declară în mod individual susținerea, de regulă prin semnătură personală (de mână sau electronică, dacă este cazul). Declarația de susținere a unei persoane trebuie să conțină cel puțin numele, data nașterii, adresa și cetățenia acesteia. În cazul în care persoana respectivă deține mai multe cetățenii, aceasta menționează, la alegere, numai una dintre ele.
  Datele cu caracter personal sunt protejate, organizatorii inițiativei cetățenești fiind ținuți responsabili. |
| --- | --- |

(c)

Fiecare susținător își declară în mod individual susținerea, de regulă prin semnătură personală (de mână sau electronică, dacă este cazul). Declarația de susținere a unei persoane trebuie să conțină cel puțin numele, data nașterii, adresa și cetățenia acesteia. În cazul în care persoana respectivă deține mai multe cetățenii, aceasta menționează, la alegere, numai una dintre ele.

Datele cu caracter personal sunt protejate, organizatorii inițiativei cetățenești fiind ținuți responsabili.

| (d) | Declarația de susținere a unei inițiative cetățenești poate fi realizată o singură dată. Fiecare declarație de susținere conține o declarație solemnă separată a persoanei respective, prin care aceasta asigură faptul că nu și-a manifestat susținerea anterior pentru aceeași inițiativă cetățenească. |
| --- | --- |

(d)

Declarația de susținere a unei inițiative cetățenești poate fi realizată o singură dată. Fiecare declarație de susținere conține o declarație solemnă separată a persoanei respective, prin care aceasta asigură faptul că nu și-a manifestat susținerea anterior pentru aceeași inițiativă cetățenească.

| (e) | Fiecare declarație de susținere poate fi retrasă până la expirarea perioadei de colectare a declarațiilor de susținere. Astfel, susținerea exprimată inițial este considerată nulă. Organizatorii trebuie să informeze fiecare susținător al declarației cu privire la această opțiune. Fiecare declarație de susținere trebuie să conțină o declarație separată a persoanei respective, prin care aceasta să asigure faptul că a luat la cunoștință această opțiune. |
| --- | --- |

(e)

Fiecare declarație de susținere poate fi retrasă până la expirarea perioadei de colectare a declarațiilor de susținere. Astfel, susținerea exprimată inițial este considerată nulă. Organizatorii trebuie să informeze fiecare susținător al declarației cu privire la această opțiune. Fiecare declarație de susținere trebuie să conțină o declarație separată a persoanei respective, prin care aceasta să asigure faptul că a luat la cunoștință această opțiune.

| (f) | Toate persoanele care și-au manifestat susținerea vor obține de la organizatori o copie a declarației lor de susținere, inclusiv a declarației solemne, precum și a declarației referitoare la luarea la cunoștință a opțiunii de retragere. |
| --- | --- |

(f)

Toate persoanele care și-au manifestat susținerea vor obține de la organizatori o copie a declarației lor de susținere, inclusiv a declarației solemne, precum și a declarației referitoare la luarea la cunoștință a opțiunii de retragere.

| (g) | Statele membre vor elibera în termen de două luni, în urma verificării declarațiilor de susținere, o confirmare oficială cu privire la numărul declarațiilor de susținere valide, menționate în ordinea cetățeniei persoanelor care și-au manifestat susținerea. Această confirmare va fi adresată organizatorilor inițiativei cetățenești. Statele membre garantează, prin intermediul unor măsuri adecvate, faptul că fiecare declarație de susținere va fi confirmată o singură dată de către un stat membru și că astfel se vor evita în mod eficient confirmările multiple efectuate de diferite state membre sau de diferite agenții ale aceluiași stat membru.
  Datele cu caracter personal sunt protejate, autoritățile relevante ale statelor membre fiind ținute responsabile. |
| --- | --- |

(g)

Statele membre vor elibera în termen de două luni, în urma verificării declarațiilor de susținere, o confirmare oficială cu privire la numărul declarațiilor de susținere valide, menționate în ordinea cetățeniei persoanelor care și-au manifestat susținerea. Această confirmare va fi adresată organizatorilor inițiativei cetățenești. Statele membre garantează, prin intermediul unor măsuri adecvate, faptul că fiecare declarație de susținere va fi confirmată o singură dată de către un stat membru și că astfel se vor evita în mod eficient confirmările multiple efectuate de diferite state membre sau de diferite agenții ale aceluiași stat membru.

Datele cu caracter personal sunt protejate, autoritățile relevante ale statelor membre fiind ținute responsabile.

| 7. | Cea de a treia etapă a inițiativei cetățenești europene începe cu prezentarea inițiativei la Comisie, de către organizatori, și se încheie cu decizia formală a Comisiei cu privire la succesul prezentării inițiativei cetățenești. Aceasta are următoarele caracteristici:






  (a) | O inițiativă cetățenească trebuie prezentată Comisiei de către organizatori în conformitate cu cerințele legale. La prezentarea inițiativei trebuie prezentate confirmările statelor membre privind numărul declarațiilor de susținere. |
| --- | --- | --- |

7.

Cea de a treia etapă a inițiativei cetățenești europene începe cu prezentarea inițiativei la Comisie, de către organizatori, și se încheie cu decizia formală a Comisiei cu privire la succesul prezentării inițiativei cetățenești. Aceasta are următoarele caracteristici:

(a)

O inițiativă cetățenească trebuie prezentată Comisiei de către organizatori în conformitate cu cerințele legale. La prezentarea inițiativei trebuie prezentate confirmările statelor membre privind numărul declarațiilor de susținere.

| (b) | Comisia verifică reprezentativitatea inițiativei cetățenești prezentate. O inițiativă cetățenească este reprezentativă dacă îndeplinește următoarele criterii:






  — | este susținută de cel puțin un milion de cetățeni ai Uniunii, |
| --- | --- | --- |

(b)

Comisia verifică reprezentativitatea inițiativei cetățenești prezentate. O inițiativă cetățenească este reprezentativă dacă îndeplinește următoarele criterii:

—

este susținută de cel puțin un milion de cetățeni ai Uniunii,

| — | incluzând resortisanți a cel puțin un sfert dintre statele membre, |
| --- | --- |

—

incluzând resortisanți a cel puțin un sfert dintre statele membre,

| — | numărul resortisanților fiecărui stat membru reprezintă cel puțin 1/500 din populația statului respectiv. |
| --- | --- |

—

numărul resortisanților fiecărui stat membru reprezintă cel puțin 1/500 din populația statului respectiv.

| (c) | În termen de două luni după depunerea inițiativei cetățenești, Comisia trebuie să decidă dacă depunerea inițiativei a avut loc în mod satisfăcător. Decizia trebuie să includă și o declarație privind reprezentativitatea inițiativei. Depunerea inițiativei poate fi refuzată numai din motive juridice și în niciun caz din motive de oportunitate politică. |
| --- | --- |

(c)

În termen de două luni după depunerea inițiativei cetățenești, Comisia trebuie să decidă dacă depunerea inițiativei a avut loc în mod satisfăcător. Decizia trebuie să includă și o declarație privind reprezentativitatea inițiativei. Depunerea inițiativei poate fi refuzată numai din motive juridice și în niciun caz din motive de oportunitate politică.

| (d) | Decizia se adresează atât organizatorilor, în mod individual, cât și publicului larg. Decizia este comunicată organizatorilor și publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Parlamentul European, Consiliul și statele membre sunt informate imediat cu privire la decizia luată. |
| --- | --- |

(d)

Decizia se adresează atât organizatorilor, în mod individual, cât și publicului larg. Decizia este comunicată organizatorilor și publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Parlamentul European, Consiliul și statele membre sunt informate imediat cu privire la decizia luată.

| (e) | Decizia este supusă controlului de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene, precum și de către Ombudsman European, în conformitate cu dispozițiile corespunzătoare ale dreptului UE. Acest lucru se aplică mutatis mutandis, în cazul în care Comisia se abține de la adoptarea unei astfel de decizii. |
| --- | --- |

(e)

Decizia este supusă controlului de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene, precum și de către Ombudsman European, în conformitate cu dispozițiile corespunzătoare ale dreptului UE. Acest lucru se aplică mutatis mutandis, în cazul în care Comisia se abține de la adoptarea unei astfel de decizii.

| (f) | Comisia publică pe pagina sa de internet o listă cu toate inițiativele cetățenești depuse cu succes. |
| --- | --- |

(f)

Comisia publică pe pagina sa de internet o listă cu toate inițiativele cetățenești depuse cu succes.

| 8. | Cea de a patra etapă a inițiativei cetățenești cuprinde examinarea detaliată de către Comisie a revendicărilor inițiativei cetățenești și se încheie cu prezentarea formală a poziției Comisiei cu privire la solicitarea formulată în inițiativa cetățenească de a prezenta o propunere de act legislativ. Aceasta are următoarele caracteristici:






  (a) | O inițiativă cetățenească depusă cu succes obligă Comisia să evalueze materiile tratate în cadrul inițiativei cetățenești. |
| --- | --- | --- |

8.

Cea de a patra etapă a inițiativei cetățenești cuprinde examinarea detaliată de către Comisie a revendicărilor inițiativei cetățenești și se încheie cu prezentarea formală a poziției Comisiei cu privire la solicitarea formulată în inițiativa cetățenească de a prezenta o propunere de act legislativ. Aceasta are următoarele caracteristici:

(a)

O inițiativă cetățenească depusă cu succes obligă Comisia să evalueze materiile tratate în cadrul inițiativei cetățenești.

| (b) | În acest scop, Comisia audiază organizatorii inițiativei cetățenești și le oferă acestora posibilitatea de a-și prezenta sub formă detaliată materiile prezentate în inițiativă. |
| --- | --- |

(b)

În acest scop, Comisia audiază organizatorii inițiativei cetățenești și le oferă acestora posibilitatea de a-și prezenta sub formă detaliată materiile prezentate în inițiativă.

| (c) | Comisia ia o decizie cu privire la solicitarea conținută în inițiativa cetățenească în termen de trei luni. În cazul în care nu intenționează să prezinte o propunere, Comisia explică Parlamentului și organizatorilor motivele sale care justifică această decizie. |
| --- | --- |

(c)

Comisia ia o decizie cu privire la solicitarea conținută în inițiativa cetățenească în termen de trei luni. În cazul în care nu intenționează să prezinte o propunere, Comisia explică Parlamentului și organizatorilor motivele sale care justifică această decizie.

| (d) | Decizia se adresează atât organizatorilor, în mod individual, cât și publicului larg. Decizia este comunicată organizatorilor și publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Parlamentul European, Consiliul și statele membre sunt informate imediat cu privire la decizia luată. |
| --- | --- |

(d)

Decizia se adresează atât organizatorilor, în mod individual, cât și publicului larg. Decizia este comunicată organizatorilor și publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Parlamentul European, Consiliul și statele membre sunt informate imediat cu privire la decizia luată.

| (e) | În cazul în care Comisia se abține să hotărască cu privire la solicitarea prezentată în cadrul inițiativei cetățenești, acest lucru va fi supus controlului de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene, precum și de către Ombudsmanul European, în conformitate cu dispozițiile corespunzătoare ale dreptului UE. |
| --- | --- |

(e)

În cazul în care Comisia se abține să hotărască cu privire la solicitarea prezentată în cadrul inițiativei cetățenești, acest lucru va fi supus controlului de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene, precum și de către Ombudsmanul European, în conformitate cu dispozițiile corespunzătoare ale dreptului UE.

Principiul transparenței

| 9. | Organizatorilor unei inițiative cetățenești înregistrate cu succes li se solicită, într-un termen adecvat, ulterior încheierii procedurii, să prezinte Comisiei un raport privind finanțarea inițiativei, care să includă sursele de finanțare (raport de transparență). Raportul este examinat de către Comisie și publicat împreună cu un aviz. |
| --- | --- |

9.

Organizatorilor unei inițiative cetățenești înregistrate cu succes li se solicită, într-un termen adecvat, ulterior încheierii procedurii, să prezinte Comisiei un raport privind finanțarea inițiativei, care să includă sursele de finanțare (raport de transparență). Raportul este examinat de către Comisie și publicat împreună cu un aviz.

| 10. | Ca regulă generală, Comisia ar trebui să înceapă să examineze conținutul unei inițiative cetățenești doar după prezentarea unui raport de transparență într-o formă corespunzătoare. |
| --- | --- |

10.

Ca regulă generală, Comisia ar trebui să înceapă să examineze conținutul unei inițiative cetățenești doar după prezentarea unui raport de transparență într-o formă corespunzătoare.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/106 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/106

---

Joi, 7 mai 2009Proiect de regulament al Comisiei privind (REACH), în ceea ce privește anexa XVII

P6_TA(2009)0390

Rezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 privind proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) în ceea ce privește anexa XVII

2010/C 212 E/15

Parlamentul European,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) și de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice (1), în special articolul 131,

având în vedere Directiva 83/477/CEE a Consiliului din 19 septembrie 1983 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la azbest la locul de muncă (a doua directivă specială în sensul articolului 8 din Directiva 80/1107/CEE) (2),

având în vedere Directiva 96/59/CE a Consiliului din 16 septembrie 1996 privind eliminarea bifenililor policlorurați și a terfenililor policlorurați (PCB/TPC) (3),

având în vedere proiectul de regulament al Comisiei modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) în ceea ce privește anexa XVII („proiectul de regulament al Comisiei”),

având în vedere avizul prezentat de către comitetul menționat la articolul 133 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006,

având în vedere articolul 5a alineatul(3) litera (b) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (4),

având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 abrogă și modifică Directiva 76/769/CEE a Consiliului din 27 iulie 1976 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre referitoare la restricțiile privind introducerea pe piață și utilizarea anumitor substanțe și preparate periculoase, cu începere de la 1 iunie 2009; |
| --- | --- |

A.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 abrogă și modifică Directiva 76/769/CEE a Consiliului din 27 iulie 1976 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre referitoare la restricțiile privind introducerea pe piață și utilizarea anumitor substanțe și preparate periculoase, cu începere de la 1 iunie 2009;

| B. | întrucât anexa XVII la regulamentul (CE) nr. 1907/2006, astfel cum este modificată prin proiectul de regulament al Comisiei, ar trebui să înlocuiască anexa I la Directiva 76/769/CEE, instituind restricții pentru anumite substanțe și preparate periculoase; |
| --- | --- |

B.

întrucât anexa XVII la regulamentul (CE) nr. 1907/2006, astfel cum este modificată prin proiectul de regulament al Comisiei, ar trebui să înlocuiască anexa I la Directiva 76/769/CEE, instituind restricții pentru anumite substanțe și preparate periculoase;

| C. | întrucât articolul 67 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 dispune că substanțele, amestecurile sau articolele nu pot fi produse, introduse pe piață sau utilizate decât în cazul în care respectă condițiile prevăzute de restricțiile care se aplică în acest sens în anexa XVII; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 67 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 dispune că substanțele, amestecurile sau articolele nu pot fi produse, introduse pe piață sau utilizate decât în cazul în care respectă condițiile prevăzute de restricțiile care se aplică în acest sens în anexa XVII;

| D. | întrucât punctul 2 elementul 6 din anexa la proiectul de regulament al Comisiei vizează extinderea interdicției în vigoare privind introducerea pe piață și utilizarea fibrelor de azbest și a produselor care le conțin la fabricarea fibrelor respective și la articolele care conțin fibre de azbest; |
| --- | --- |

D.

întrucât punctul 2 elementul 6 din anexa la proiectul de regulament al Comisiei vizează extinderea interdicției în vigoare privind introducerea pe piață și utilizarea fibrelor de azbest și a produselor care le conțin la fabricarea fibrelor respective și la articolele care conțin fibre de azbest;

| E. | întrucât punctul 2 elementul 6 din anexa la proiectul de regulament al Comisiei menține derogări privind interdicția privind fibrele de azbest:






  — | pentru articolele care conțin fibre de azbest care au fost deja instalate sau erau funcționale înainte de 1 ianuarie 2005 în condiții specifice, care garantează un nivel înalt de protecție al sănătății umane; și |
| --- | --- | --- |

E.

întrucât punctul 2 elementul 6 din anexa la proiectul de regulament al Comisiei menține derogări privind interdicția privind fibrele de azbest:

—

pentru articolele care conțin fibre de azbest care au fost deja instalate sau erau funcționale înainte de 1 ianuarie 2005 în condiții specifice, care garantează un nivel înalt de protecție al sănătății umane; și

| — | pentru diafragmele care conțin crisolit în instalațiile existente de electroliză; |
| --- | --- |

—

pentru diafragmele care conțin crisolit în instalațiile existente de electroliză;

| F. | întrucât nu se poate introduce mai mult azbest pe piața comunitară, cu excepția diafragmelor pentru electroliză, și întrucât există dispoziții comunitare specifice pentru protejarea lucrătorilor de riscurile legate de expunerea la azbest la locul de muncă în timpul operațiunilor de îndepărtare a azbestului și întrucât din păcate nu există dispoziții comunitare privind decontaminarea articolelor care conțin azbest, acest domeniu fiind de competența statelor membre; |
| --- | --- |

F.

întrucât nu se poate introduce mai mult azbest pe piața comunitară, cu excepția diafragmelor pentru electroliză, și întrucât există dispoziții comunitare specifice pentru protejarea lucrătorilor de riscurile legate de expunerea la azbest la locul de muncă în timpul operațiunilor de îndepărtare a azbestului și întrucât din păcate nu există dispoziții comunitare privind decontaminarea articolelor care conțin azbest, acest domeniu fiind de competența statelor membre;

| G. | întrucât azbestul rămâne responsabil pentru un număr substanțial de boli datorită expunerii la fibre de azbest; |
| --- | --- |

G.

întrucât azbestul rămâne responsabil pentru un număr substanțial de boli datorită expunerii la fibre de azbest;

| H. | întrucât Directiva 96/59/CE a instituit obligații pentru statele membre privind decontaminarea sau eliminarea echipamentelor care conțin PCB și/sau eliminarea compușilor PCB folosiți în vederea eliminării lor complete; întrucât Comunitatea ar trebui să ia măsuri similare cu privire la fibrele de azbest; |
| --- | --- |

H.

întrucât Directiva 96/59/CE a instituit obligații pentru statele membre privind decontaminarea sau eliminarea echipamentelor care conțin PCB și/sau eliminarea compușilor PCB folosiți în vederea eliminării lor complete; întrucât Comunitatea ar trebui să ia măsuri similare cu privire la fibrele de azbest;

| I. | întrucât legislația comunitară acoperă șase minerale de azbest (crocidolit, amosit, antofilit, actinolit, tremolit și crisotil), dar nu acoperă încă mineralele azbestiforme cum ar fi rihteritul și winchita, deși se poate considera că acestea nu sunt mai puțin periculoase decât tremolitul, amositul sau crocidolitul și deși ar putea fi folosite în mod similar în materialele izolatoare; |
| --- | --- |

I.

întrucât legislația comunitară acoperă șase minerale de azbest (crocidolit, amosit, antofilit, actinolit, tremolit și crisotil), dar nu acoperă încă mineralele azbestiforme cum ar fi rihteritul și winchita, deși se poate considera că acestea nu sunt mai puțin periculoase decât tremolitul, amositul sau crocidolitul și deși ar putea fi folosite în mod similar în materialele izolatoare;

| J. | întrucât după primirea rapoartelor statelor membre care se prevalează de excepția referitoare la diafragme, Comisia va reexamina excepția și va solicita Agenției să pregătească un dosar în conformitate cu articolul 69 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 în vederea interzicerii introducerii pe piață și a utilizării diafragmelor care conțin crisolit; |
| --- | --- |

J.

întrucât după primirea rapoartelor statelor membre care se prevalează de excepția referitoare la diafragme, Comisia va reexamina excepția și va solicita Agenției să pregătească un dosar în conformitate cu articolul 69 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 în vederea interzicerii introducerii pe piață și a utilizării diafragmelor care conțin crisolit;

| K. | întrucât unele părți interesate susțin că derogarea ar trebui să nu mai existe în prezent, dat fiind că deja există tehnologii de substituție (membrane fără azbest), care sunt deja folosite de majoritatea fabricanților europeni de produse chimice; |
| --- | --- |

K.

întrucât unele părți interesate susțin că derogarea ar trebui să nu mai existe în prezent, dat fiind că deja există tehnologii de substituție (membrane fără azbest), care sunt deja folosite de majoritatea fabricanților europeni de produse chimice;

| L. | întrucât modalitatea cea mai eficientă de protejare a sănătății umane ar fi, într-adevăr, interzicerea utilizării fibrelor de azbest crisotil și a produselor care le conțin, fără excepție; |
| --- | --- |

L.

întrucât modalitatea cea mai eficientă de protejare a sănătății umane ar fi, într-adevăr, interzicerea utilizării fibrelor de azbest crisotil și a produselor care le conțin, fără excepție;

| M. | întrucât în momentul de față pentru azbestul crisotil există în majoritatea cazurilor produse alternative sau de substituție care nu sunt clasificate drept carcinogene și sunt considerate mai puțin periculoase; |
| --- | --- |

M.

întrucât în momentul de față pentru azbestul crisotil există în majoritatea cazurilor produse alternative sau de substituție care nu sunt clasificate drept carcinogene și sunt considerate mai puțin periculoase;

| N. | întrucât în cadrul revizuiri derogării privind diafragmele din azbest crisotil (5) efectuată în temeiul Directivei 76/769/CEE au fost examinate și luate în considerare atât efectele asupra sănătății, cât și impactul economic în abordarea diferențiată a Comisiei cuprinsă în proiectul de regulament al Comisiei, această abordare fiind sprijinită de marea majoritate a statelor membre, |
| --- | --- |

N.

întrucât în cadrul revizuiri derogării privind diafragmele din azbest crisotil (5) efectuată în temeiul Directivei 76/769/CEE au fost examinate și luate în considerare atât efectele asupra sănătății, cât și impactul economic în abordarea diferențiată a Comisiei cuprinsă în proiectul de regulament al Comisiei, această abordare fiind sprijinită de marea majoritate a statelor membre,

| 1. | Având în vedere






  — | perspectiva abordată de proiectul de regulament al Comisiei, care prevede eliminarea utilizării fibrelor de azbest pe termen mediu; |
| --- | --- | --- |

1.

Având în vedere

—

perspectiva abordată de proiectul de regulament al Comisiei, care prevede eliminarea utilizării fibrelor de azbest pe termen mediu;

| — | revizuirea derogării privind diafragmele din azbest crisotil, efectuată în temeiul Directivei 1999/77/CE a Comisiei, și |
| --- | --- |

—

revizuirea derogării privind diafragmele din azbest crisotil, efectuată în temeiul Directivei 1999/77/CE a Comisiei, și

| — | declarația Comisiei cu ocazia adoptării proiectului de regulament al Comisiei în cadrul comitetului menționat la articolul 133 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 la 20 februarie 2008, |
| --- | --- |

—

declarația Comisiei cu ocazia adoptării proiectului de regulament al Comisiei în cadrul comitetului menționat la articolul 133 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 la 20 februarie 2008,

nu se opune adoptării proiectului de regulament al Comisiei;

| 2. | ia act de revizuirea derogării privind diafragmele din azbest crisotil și subliniază că instalațiile de înaltă tensiune pot fi operate fără probleme cu materiale de substituție, precum și că unele dintre instalațiile de acest tip din UE au fost deja convertite; |
| --- | --- |

2.

ia act de revizuirea derogării privind diafragmele din azbest crisotil și subliniază că instalațiile de înaltă tensiune pot fi operate fără probleme cu materiale de substituție, precum și că unele dintre instalațiile de acest tip din UE au fost deja convertite;

| 3. | subliniază că, în momentul de față, patru state membre folosesc încă diafragme de azbest în instalații de joasă tensiune pentru care nu există materiale de substituție pentru diafragmă, în ciuda unui important program de cercetare desfășurat de societățile implicate; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în momentul de față, patru state membre folosesc încă diafragme de azbest în instalații de joasă tensiune pentru care nu există materiale de substituție pentru diafragmă, în ciuda unui important program de cercetare desfășurat de societățile implicate;

| 4. | subliniază că, în conformitate cu revizuirea derogării privind diafragmele din azbest crisotil, lucrătorii pot fi expuși doar în momentul în care trebuie înlocuite diafragmele (care au o durată de viață de până la 10 ani), dat fiind că celulele de electroliză sunt închise ermetic pe durata de funcționare pentru a conserva gazul de clor, iar în sector se raportează că limitele de expunere a lucrătorilor la crisotil sunt respectate întru totul; |
| --- | --- |

4.

subliniază că, în conformitate cu revizuirea derogării privind diafragmele din azbest crisotil, lucrătorii pot fi expuși doar în momentul în care trebuie înlocuite diafragmele (care au o durată de viață de până la 10 ani), dat fiind că celulele de electroliză sunt închise ermetic pe durata de funcționare pentru a conserva gazul de clor, iar în sector se raportează că limitele de expunere a lucrătorilor la crisotil sunt respectate întru totul;

| 5. | solicită statelor membre și Comisiei să asigure aplicarea strictă a Directivei 83/477/CEE; |
| --- | --- |

5.

solicită statelor membre și Comisiei să asigure aplicarea strictă a Directivei 83/477/CEE;

| 6. | regretă că, până în prezent, a fost imposibilă crearea unei liste europene de articole în cazul cărora să se aplice o derogare de la interdicție, în conformitate cu punctul 2 elementul 6 din anexa la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexei XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 (REACH); |
| --- | --- |

6.

regretă că, până în prezent, a fost imposibilă crearea unei liste europene de articole în cazul cărora să se aplice o derogare de la interdicție, în conformitate cu punctul 2 elementul 6 din anexa la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexei XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 (REACH);

| 7. | solicită Comisiei să redacteze o astfel de listă imediat după comunicarea măsurilor naționale aplicabile, cel târziu la 1 ianuarie 2012; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei să redacteze o astfel de listă imediat după comunicarea măsurilor naționale aplicabile, cel târziu la 1 ianuarie 2012;

| 8. | îndeamnă Comisia să prezinte o propunere legislativă înainte de sfârșitul anului 2009 privind eliminarea controlată a fibrelor de azbest și decontaminarea sau eliminarea echipamentelor care conțin fibre de azbest în vederea eliminării lor complete; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă Comisia să prezinte o propunere legislativă înainte de sfârșitul anului 2009 privind eliminarea controlată a fibrelor de azbest și decontaminarea sau eliminarea echipamentelor care conțin fibre de azbest în vederea eliminării lor complete;

| 9. | îndeamnă de asemenea Comisia să instituie până în 2015 o strategie pentru interzicerea tuturor formelor de azbest și a tuturor utilizărilor date fibrelor de azbest, inclusiv cerințe corespunzătoare la export în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2006 privind transferurile de deșeuri și ținând seama de principiul proximității stabilit în Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile, dat fiind că azbestul continuă să fie responsabil pentru un număr substanțial de boli datorate expunerii la fibrele de azbest; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă de asemenea Comisia să instituie până în 2015 o strategie pentru interzicerea tuturor formelor de azbest și a tuturor utilizărilor date fibrelor de azbest, inclusiv cerințe corespunzătoare la export în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2006 privind transferurile de deșeuri și ținând seama de principiul proximității stabilit în Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile, dat fiind că azbestul continuă să fie responsabil pentru un număr substanțial de boli datorate expunerii la fibrele de azbest;

| 10. | solicită Comisiei să transmită Parlamentului rapoarte regulate privind aplicarea proiectului de regulament al Comisiei; |
| --- | --- |

10.

solicită Comisiei să transmită Parlamentului rapoarte regulate privind aplicarea proiectului de regulament al Comisiei;

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

11.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 396, 30.12.2006, p. 1.

(2)  JO L 263, 24.9.1983, p. 25.

(3)  JO L 243, 24.9.1996, p. 31.

(4)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

(5)  http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/markrestr/index_en.htm

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/109 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/109

---

Joi, 7 mai 2009Iran: cazul Roxana Saberi

P6_TA(2009)0391

Rezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 privind Iranul: cazul Roxana Saberi

2010/C 212 E/16

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Iran, în special cele legate de drepturile omului,

având în vedere Rezoluția 63/191 din 18 decembrie 2008 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, cu privire la situația drepturilor omului din Republica Islamică Iran,

având în vedere Raportul Secretarului General al ONU din 1 octombrie 2008 cu privire la situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran,

având în vedere Declarația Președinției UE din 10 aprilie 2009 privind evoluția situației în cazul Roxana Saberi și Declarația Președinției în numele UE din 20 aprilie 2009 referitor la condamnarea Roxanei Saberi,

având în vedere Pactul internațional privind drepturile civile și politice, Declarația universală a drepturilor omului și Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, la care Iranul este parte,

având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la 18 aprilie 2009 Tribunalul revoluționar iranian a pronunțat o sentință de condamnare la opt ani de închisoare pentru spionaj a Roxanei Saberi, ziaristă de origine americană și iraniană care lucra pentru numeroase organizații, inclusiv radio ABC, BBC, South African Broadcasting și NPR; |
| --- | --- |

A.

întrucât la 18 aprilie 2009 Tribunalul revoluționar iranian a pronunțat o sentință de condamnare la opt ani de închisoare pentru spionaj a Roxanei Saberi, ziaristă de origine americană și iraniană care lucra pentru numeroase organizații, inclusiv radio ABC, BBC, South African Broadcasting și NPR;

| B. | întrucât Roxana Saberi nu a avut acces la serviciile unui avocat timp de cinci săptămâni și nu a beneficiat de un proces echitabil și transparent; |
| --- | --- |

B.

întrucât Roxana Saberi nu a avut acces la serviciile unui avocat timp de cinci săptămâni și nu a beneficiat de un proces echitabil și transparent;

| C. | întrucât avocatul Roxanei Saberi a introdus recurs împotriva condamnării acesteia, deoarece pârâta susține că este nevinovată în privința tuturor capetelor de acuzare; |
| --- | --- |

C.

întrucât avocatul Roxanei Saberi a introdus recurs împotriva condamnării acesteia, deoarece pârâta susține că este nevinovată în privința tuturor capetelor de acuzare;

| D. | întrucât Roxana Saberi a intrat în greva foamei, a fost internată la spitalul închisorii Evin la 1 mai 2009, se pare într-o formă fizică foarte fragilă; |
| --- | --- |

D.

întrucât Roxana Saberi a intrat în greva foamei, a fost internată la spitalul închisorii Evin la 1 mai 2009, se pare într-o formă fizică foarte fragilă;

| E. | întrucât ziarista Maryam Malek, membră a Campaniei pentru egalitate „Un milion de semnături”, a fost arestată la 25 aprilie 2009, ca mulți alți membri ai campaniei înaintea acesteia și întrucât familia sa nu își poate permite să plătească suma de 200 milioane riali (peste 10 000 EUR) impusă pentru liberarea condiționată a acesteia; |
| --- | --- |

E.

întrucât ziarista Maryam Malek, membră a Campaniei pentru egalitate „Un milion de semnături”, a fost arestată la 25 aprilie 2009, ca mulți alți membri ai campaniei înaintea acesteia și întrucât familia sa nu își poate permite să plătească suma de 200 milioane riali (peste 10 000 EUR) impusă pentru liberarea condiționată a acesteia;

| F. | întrucât la 1 mai 2009, Ziua internațională a muncii, forțele de securitate și poliție au reprimat în mod violent demonstrațiile pașnice organizate în diverse locuri din Iran de zece sindicate independente și întrucât se pare că peste 100 de persoane au fost arestate; |
| --- | --- |

F.

întrucât la 1 mai 2009, Ziua internațională a muncii, forțele de securitate și poliție au reprimat în mod violent demonstrațiile pașnice organizate în diverse locuri din Iran de zece sindicate independente și întrucât se pare că peste 100 de persoane au fost arestate;

| G. | întrucât la 1 mai 2009 autoritățile iraniene au executat-o pe Delara Darabi la închisoarea centrală din Rasht, după o amânare de două luni a execuției acordată la 19 aprilie 2009 de șeful sistemului judiciar, și întrucât aceasta este încă o persoană executată anul acesta, în urma condamnării pentru o crimă pe care s-a presupus că o comisese pe vremea când era încă minoră; |
| --- | --- |

G.

întrucât la 1 mai 2009 autoritățile iraniene au executat-o pe Delara Darabi la închisoarea centrală din Rasht, după o amânare de două luni a execuției acordată la 19 aprilie 2009 de șeful sistemului judiciar, și întrucât aceasta este încă o persoană executată anul acesta, în urma condamnării pentru o crimă pe care s-a presupus că o comisese pe vremea când era încă minoră;

| H. | întrucât situația generală a drepturilor omului din Iran continuă să se înrăutățească, din 2005, în toate domeniile, în special în domeniul drepturilor civile și libertăților politice, în ciuda faptului că Iranul s-a angajat să promoveze și să protejeze drepturile omului și libertățile fundamentale, în conformitate cu diferitele instrumente internaționale în acest domeniu, |
| --- | --- |

H.

întrucât situația generală a drepturilor omului din Iran continuă să se înrăutățească, din 2005, în toate domeniile, în special în domeniul drepturilor civile și libertăților politice, în ciuda faptului că Iranul s-a angajat să promoveze și să protejeze drepturile omului și libertățile fundamentale, în conformitate cu diferitele instrumente internaționale în acest domeniu,

| 1. | condamnă sentința nejustificată pronunțată de Tribunalul revoluționar iranian la 18 aprilie 2009 împotriva Roxanei Saberi; |
| --- | --- |

1.

condamnă sentința nejustificată pronunțată de Tribunalul revoluționar iranian la 18 aprilie 2009 împotriva Roxanei Saberi;

| 2. | își exprimă adânca îngrijorare cu privire la înrăutățirea stării de sănătate a Roxanei Saberi; |
| --- | --- |

2.

își exprimă adânca îngrijorare cu privire la înrăutățirea stării de sănătate a Roxanei Saberi;

| 3. | îndeamnă Curtea de Apel ca la termenul din 12 mai 2009 să o elibereze imediat și în mod necondiționat pe Roxana Saberi, în baza faptului că procesul s-a ținut cu ușile închise, fără respectarea procedurilor judiciare corespunzătoare conforme normelor internaționale și să retragă toate acuzațiile împotriva acesteia; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă Curtea de Apel ca la termenul din 12 mai 2009 să o elibereze imediat și în mod necondiționat pe Roxana Saberi, în baza faptului că procesul s-a ținut cu ușile închise, fără respectarea procedurilor judiciare corespunzătoare conforme normelor internaționale și să retragă toate acuzațiile împotriva acesteia;

| 4. | este șocat de procesul inechitabil și de execuția Dilarei Darabi și este consternat de continuarea execuțiilor delincvenților minori, cu ignorarea normelor dreptului internațional și în ciuda asigurărilor date de autoritățile iraniene cu privire la faptul că Iranul a pus capăt acestei practici inumane; invită autoritățile iraniene să își onoreze angajamentul de a stopa execuțiile delincvenților minori; |
| --- | --- |

4.

este șocat de procesul inechitabil și de execuția Dilarei Darabi și este consternat de continuarea execuțiilor delincvenților minori, cu ignorarea normelor dreptului internațional și în ciuda asigurărilor date de autoritățile iraniene cu privire la faptul că Iranul a pus capăt acestei practici inumane; invită autoritățile iraniene să își onoreze angajamentul de a stopa execuțiile delincvenților minori;

| 5. | condamnă sistemul de eliberare condiționată practicat de autoritățile iraniene în încercarea de a suprima toate declarațiile publice ale criticilor sau mișcările de reformă pașnice și solicită eliberarea imediată a lui Maryam Malek; |
| --- | --- |

5.

condamnă sistemul de eliberare condiționată practicat de autoritățile iraniene în încercarea de a suprima toate declarațiile publice ale criticilor sau mișcările de reformă pașnice și solicită eliberarea imediată a lui Maryam Malek;

| 6. | reamintește faptul că numeroși militanți pentru drepturile lucrătorilor, inclusiv pe Mansour Osanloo, Ebrahim Maddadi, Farzad Kamangar și Ghaleb Hosseini sunt în continuare închiși numai pentru că sprijină practicile echitabile în materie de drepturi ale lucrătorilor și își reiterează apelul pentru eliberarea imediată a acestora; |
| --- | --- |

6.

reamintește faptul că numeroși militanți pentru drepturile lucrătorilor, inclusiv pe Mansour Osanloo, Ebrahim Maddadi, Farzad Kamangar și Ghaleb Hosseini sunt în continuare închiși numai pentru că sprijină practicile echitabile în materie de drepturi ale lucrătorilor și își reiterează apelul pentru eliberarea imediată a acestora;

| 7. | îndeamnă autoritățile iraniene să respecte toate instrumentele internaționale în materie de drepturile omului ratificate de Iran, în special Pactul internațional privind drepturile civile și politice și Declarația universală a drepturilor omului, ambele garantând dreptul la un proces echitabil; în acest context insistă ca autoritățile din Republica Islamică Iran să abolească urgent practica lapidării; condamnă cu vehemență recenta execuție prin lapidare a lui Vali Azad, și își exprimă îngrijorarea cu privire la execuția pendinte a lui Mohammad Ali Navid Khamami și a lui Ashraf Kalhori; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă autoritățile iraniene să respecte toate instrumentele internaționale în materie de drepturile omului ratificate de Iran, în special Pactul internațional privind drepturile civile și politice și Declarația universală a drepturilor omului, ambele garantând dreptul la un proces echitabil; în acest context insistă ca autoritățile din Republica Islamică Iran să abolească urgent practica lapidării; condamnă cu vehemență recenta execuție prin lapidare a lui Vali Azad, și își exprimă îngrijorarea cu privire la execuția pendinte a lui Mohammad Ali Navid Khamami și a lui Ashraf Kalhori;

| 8. | invită Președinția Consiliului și pe reprezentanții diplomatici ai statelor membre în Iran să ia de urgență măsuri concertate cu privire la toate aceste cazuri; |
| --- | --- |

8.

invită Președinția Consiliului și pe reprezentanții diplomatici ai statelor membre în Iran să ia de urgență măsuri concertate cu privire la toate aceste cazuri;

| 9. | își reiterează solicitarea adresată Consiliului și Comisiei de a continua examinarea situației drepturilor omului în Iran și de a-i prezenta un raport cuprinzător în această privință în prima jumătate a anului 2009; |
| --- | --- |

9.

își reiterează solicitarea adresată Consiliului și Comisiei de a continua examinarea situației drepturilor omului în Iran și de a-i prezenta un raport cuprinzător în această privință în prima jumătate a anului 2009;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, șefului sistemului judiciar din Iran, precum și guvernului și parlamentului Republicii Islamice Iran. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, șefului sistemului judiciar din Iran, precum și guvernului și parlamentului Republicii Islamice Iran.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/111 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/111

---

Joi, 7 mai 2009Madagascar

P6_TA(2009)0392

Rezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 privind situația din Madagascar

2010/C 212 E/17

Parlamentul European,

având în vedere declarațiile Președinției în numele UE din 17 și 20 martie 2009,

având în vedere loviturile de stat militare din Mauritania și Guineea-Conakry din ultimele luni și sancțiunile ulterioare impuse de comunitatea internațională,

având în vedere reuniunea consultativă inaugurală a Grupului internațional de contact pentru Madagascar, ce a avut loc la Addis Abeba la 30 aprilie 2009,

având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, după două luni de lupte înverșunate, în Madagascar a avut loc, la 17 martie 2009, o lovitură de stat militară sub conducerea lui Andry Rajoelina, fost primar al capitalei malgașe (Antananarivo); |
| --- | --- |

A.

întrucât, după două luni de lupte înverșunate, în Madagascar a avut loc, la 17 martie 2009, o lovitură de stat militară sub conducerea lui Andry Rajoelina, fost primar al capitalei malgașe (Antananarivo);

| B. | întrucât o auto-intitulată Înaltă Autoritate pentru Tranziție, condusă de Andry Rajoelina, a suspendat Adunarea Națională și Senatul, iar, sub presiunea rebelilor, președintele ales în mod democratic, Marc Ravalomanana, a fost forțat să părăsească Madagascarul; |
| --- | --- |

B.

întrucât o auto-intitulată Înaltă Autoritate pentru Tranziție, condusă de Andry Rajoelina, a suspendat Adunarea Națională și Senatul, iar, sub presiunea rebelilor, președintele ales în mod democratic, Marc Ravalomanana, a fost forțat să părăsească Madagascarul;

| C. | întrucât Andry Rajoelina, care a fost ales în decembrie 2007 în funcția de primar al capitalei Antananarivo, a fost înlăturat cu forța din funcție în luna februarie 2009 de către fostul guvern; |
| --- | --- |

C.

întrucât Andry Rajoelina, care a fost ales în decembrie 2007 în funcția de primar al capitalei Antananarivo, a fost înlăturat cu forța din funcție în luna februarie 2009 de către fostul guvern;

| D. | întrucât mânia publică a fost exacerbată de un plan al fostului guvern, potrivit căruia o suprafață de un milion de acri situată în sudul țării urma să fie concesionată unei firme coreene pentru agricultură intensivă; |
| --- | --- |

D.

întrucât mânia publică a fost exacerbată de un plan al fostului guvern, potrivit căruia o suprafață de un milion de acri situată în sudul țării urma să fie concesionată unei firme coreene pentru agricultură intensivă;

| E. | întrucât această schimbare neconstituțională de guvern reprezintă încă un regres important în cadrul procesului de democratizare ce are loc pe continentul african, sporind îngrijorările cu privire la recrudescența loviturilor de stat în Africa, fapt subliniat cu ocazia celei de-a 12-a sesiuni ordinare a Adunării Uniunii Africane, care a avut loc la Addis Abeba între 1 și 4 februarie 2009; |
| --- | --- |

E.

întrucât această schimbare neconstituțională de guvern reprezintă încă un regres important în cadrul procesului de democratizare ce are loc pe continentul african, sporind îngrijorările cu privire la recrudescența loviturilor de stat în Africa, fapt subliniat cu ocazia celei de-a 12-a sesiuni ordinare a Adunării Uniunii Africane, care a avut loc la Addis Abeba între 1 și 4 februarie 2009;

| F. | întrucât Primul-ministru Manandafy-Rakotonirina, numit în funcție de președintele ales, precum și un alt membru al guvernului au fost arestați în mod arbitrar; |
| --- | --- |

F.

întrucât Primul-ministru Manandafy-Rakotonirina, numit în funcție de președintele ales, precum și un alt membru al guvernului au fost arestați în mod arbitrar;

| G. | întrucât Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite și organizațiile internaționale din care Madagascarul face parte nu recunosc acest regim de facto și solicită restaurarea guvernului constituțional; |
| --- | --- |

G.

întrucât Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite și organizațiile internaționale din care Madagascarul face parte nu recunosc acest regim de facto și solicită restaurarea guvernului constituțional;

| H. | întrucât Madagascarul este suspendat din organizațiile regionale - Uniunea Africană (UA), Comunitatea de Dezvoltare a Africii de Sud (SADC) - din care face parte, precum și din Organizația internațională a țărilor francofone și Uniunea Interparlamentară; întrucât Uniunea Europeană, Statele Unite ale Americii, Norvegia și Franța au condamnat încălcarea statului de drept și a ordinii constituționale prin lovitura de stat și au întrerupt asistența; |
| --- | --- |

H.

întrucât Madagascarul este suspendat din organizațiile regionale - Uniunea Africană (UA), Comunitatea de Dezvoltare a Africii de Sud (SADC) - din care face parte, precum și din Organizația internațională a țărilor francofone și Uniunea Interparlamentară; întrucât Uniunea Europeană, Statele Unite ale Americii, Norvegia și Franța au condamnat încălcarea statului de drept și a ordinii constituționale prin lovitura de stat și au întrerupt asistența;

| I. | întrucât, în cadrul Dialogului Africa-UE, cea de-a 12-a reuniune ministerială a troicilor africane și UE, care a avut loc în Luxemburg la 28 aprilie 2009, a solicitat organizarea rapidă de alegeri naționale și restaurarea ordinii constituționale; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în cadrul Dialogului Africa-UE, cea de-a 12-a reuniune ministerială a troicilor africane și UE, care a avut loc în Luxemburg la 28 aprilie 2009, a solicitat organizarea rapidă de alegeri naționale și restaurarea ordinii constituționale;

| J. | întrucât, începând cu ziua în care Andry Rajoelina a fost de facto instalat ca șef de stat, în capitală au avut loc în mod continuu demonstrații pașnice, la care au participat zeci de mii de oameni și care au fost reprimate violent de către forțele militare malgașe; |
| --- | --- |

J.

întrucât, începând cu ziua în care Andry Rajoelina a fost de facto instalat ca șef de stat, în capitală au avut loc în mod continuu demonstrații pașnice, la care au participat zeci de mii de oameni și care au fost reprimate violent de către forțele militare malgașe;

| K. | întrucât restaurarea ordinii constituționale ar trebui să se bazeze pe următoarele obiective și principii: un calendar clar pentru organizarea de alegeri libere, corecte și transparente; implicarea tuturor actorilor politici și sociali din țară, inclusiv a președintelui Marc Ravalomanana și a altor personalități; promovarea unui consens între partidele malgașe; respectarea constituției și a angajamentelor internaționale ale Madagascarului, precum și a instrumentelor relevante ale UA; |
| --- | --- |

K.

întrucât restaurarea ordinii constituționale ar trebui să se bazeze pe următoarele obiective și principii: un calendar clar pentru organizarea de alegeri libere, corecte și transparente; implicarea tuturor actorilor politici și sociali din țară, inclusiv a președintelui Marc Ravalomanana și a altor personalități; promovarea unui consens între partidele malgașe; respectarea constituției și a angajamentelor internaționale ale Madagascarului, precum și a instrumentelor relevante ale UA;

| L. | întrucât la reuniunea consultativă inaugurală a Grupului internațional de contact pentru Madagascar, menționată anterior, au participat reprezentanți ai ONU, UA și UE, precum și multe organizații și țări din regiune, cu scopul de a coordona eforturile comunității internaționale în vederea restaurării rapide a ordinii constituționale în Madagascar; |
| --- | --- |

L.

întrucât la reuniunea consultativă inaugurală a Grupului internațional de contact pentru Madagascar, menționată anterior, au participat reprezentanți ai ONU, UA și UE, precum și multe organizații și țări din regiune, cu scopul de a coordona eforturile comunității internaționale în vederea restaurării rapide a ordinii constituționale în Madagascar;

| M. | întrucât ONU a lansat un apel pentru colectarea unui ajutor umanitar în valoare de 35,7 milioane USD pentru această țară, anticipând penuria de alimente din acest an, ca urmare a perturbărilor cauzate de criza politică; |
| --- | --- |

M.

întrucât ONU a lansat un apel pentru colectarea unui ajutor umanitar în valoare de 35,7 milioane USD pentru această țară, anticipând penuria de alimente din acest an, ca urmare a perturbărilor cauzate de criza politică;

| N. | întrucât faptul că majoritatea populației trăiește cu mai puțin de 1 USD pe zi, precum și veniturile scăzute, au redus posibilitatea majorității gospodăriilor de a avea acces la alimente, apă și servicii sanitare, îngrijire medicală și educație; |
| --- | --- |

N.

întrucât faptul că majoritatea populației trăiește cu mai puțin de 1 USD pe zi, precum și veniturile scăzute, au redus posibilitatea majorității gospodăriilor de a avea acces la alimente, apă și servicii sanitare, îngrijire medicală și educație;

| O. | întrucât țara a fost afectată de trei ani consecutivi de secetă, recolte slabe, prețuri tot mai ridicate la alimente și o insecuritate alimentară cronică, precum și de cicloni, |
| --- | --- |

O.

întrucât țara a fost afectată de trei ani consecutivi de secetă, recolte slabe, prețuri tot mai ridicate la alimente și o insecuritate alimentară cronică, precum și de cicloni,

| 1. | condamnă ferm lovitura de stat, precum și toate încercările de acaparare a puterii prin mijloace nedemocratice; |
| --- | --- |

1.

condamnă ferm lovitura de stat, precum și toate încercările de acaparare a puterii prin mijloace nedemocratice;

| 2. | îndeamnă la o restaurare imediată a ordinii de drept și constituționale în țară și solicită partidelor malgașe să respecte pe deplin prevederile constituției Madagascarului în rezolvarea acestei crize; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă la o restaurare imediată a ordinii de drept și constituționale în țară și solicită partidelor malgașe să respecte pe deplin prevederile constituției Madagascarului în rezolvarea acestei crize;

| 3. | regretă suspendarea Adunării Naționale și a Senatului și solicită reinstaurarea promptă a acestora, precum și respectarea mandatelor și a imunităților parlamentare până la organizarea unor noi alegeri parlamentare democratice; |
| --- | --- |

3.

regretă suspendarea Adunării Naționale și a Senatului și solicită reinstaurarea promptă a acestora, precum și respectarea mandatelor și a imunităților parlamentare până la organizarea unor noi alegeri parlamentare democratice;

| 4. | îndeamnă comunitatea internațională să își sporească eforturile pentru a pune capăt violenței politice din Madagascar; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă comunitatea internațională să își sporească eforturile pentru a pune capăt violenței politice din Madagascar;

| 5. | consideră că stabilitatea, prosperitatea și libertățile democratice pot fi garantate numai prin intermediul unui proces consensual și incluziv bazat pe dialog, care să abordeze cauzele principale ce se află la originea nenumăratelor probleme de ordin economic, social, politic și de mediu cu care se confruntă țara și care este acceptat de către toate partidele și are drept rezultat consultarea directă populației malgașe; |
| --- | --- |

5.

consideră că stabilitatea, prosperitatea și libertățile democratice pot fi garantate numai prin intermediul unui proces consensual și incluziv bazat pe dialog, care să abordeze cauzele principale ce se află la originea nenumăratelor probleme de ordin economic, social, politic și de mediu cu care se confruntă țara și care este acceptat de către toate partidele și are drept rezultat consultarea directă populației malgașe;

| 6. | solicită tuturor actorilor politici să aibă drept prioritate buna guvernanță și combaterea sărăciei, în vederea ameliorării modului în care este distribuită bogăția și a nivelului de trai al populației, prin introducerea unei politici de dezvoltare viabile și durabile, care să cuprindă îngrijirile medicale de bază, educația, crearea de noi locuri de muncă etc.; |
| --- | --- |

6.

solicită tuturor actorilor politici să aibă drept prioritate buna guvernanță și combaterea sărăciei, în vederea ameliorării modului în care este distribuită bogăția și a nivelului de trai al populației, prin introducerea unei politici de dezvoltare viabile și durabile, care să cuprindă îngrijirile medicale de bază, educația, crearea de noi locuri de muncă etc.;

| 7. | sprijină inițiativele organizațiilor regionale, precum și decizia UA de a institui un departament operațional al Grupului internațional de contact pentru Madagascar la Antananarivo, prezidat de către trimisul special al președintelui Comisiei UA, Ablassé Ouedraogo; |
| --- | --- |

7.

sprijină inițiativele organizațiilor regionale, precum și decizia UA de a institui un departament operațional al Grupului internațional de contact pentru Madagascar la Antananarivo, prezidat de către trimisul special al președintelui Comisiei UA, Ablassé Ouedraogo;

| 8. | solicită trimisului special al UA pentru Madagascar ca, în cooperare cu reprezentanții comunității internaționale din Antananarivo și în lumina discuțiilor începute deja sub egida UA și ONU, să contacteze toate partidele malgașe pentru a ajunge la un acord cu acestea cu privire la modalitățile prin care să se restaureze rapid ordinea constituțională; |
| --- | --- |

8.

solicită trimisului special al UA pentru Madagascar ca, în cooperare cu reprezentanții comunității internaționale din Antananarivo și în lumina discuțiilor începute deja sub egida UA și ONU, să contacteze toate partidele malgașe pentru a ajunge la un acord cu acestea cu privire la modalitățile prin care să se restaureze rapid ordinea constituțională;

| 9. | atrage atenția asupra situației umanitare aflate în continuă deteriorare din această țară, situație exacerbată de actualele evoluții politice, și îndeamnă comunitatea internațională și, în special, UE să asigure o asistență umanitară sporită, pentru a alina suferința populației din Madagascar; |
| --- | --- |

9.

atrage atenția asupra situației umanitare aflate în continuă deteriorare din această țară, situație exacerbată de actualele evoluții politice, și îndeamnă comunitatea internațională și, în special, UE să asigure o asistență umanitară sporită, pentru a alina suferința populației din Madagascar;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre, autorităților legitime din Republica Madagascar, Înaltei Autorități pentru Tranziție, Secretarului General al ONU, Uniunii Africane, SADC, Oficiului pentru Ajutor Umanitar al Comisiei Europene, Fondului central de răspuns în situații de urgență al ONU și Oficiului ONU pentru Coordonarea Afacerilor Umanitare. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre, autorităților legitime din Republica Madagascar, Înaltei Autorități pentru Tranziție, Secretarului General al ONU, Uniunii Africane, SADC, Oficiului pentru Ajutor Umanitar al Comisiei Europene, Fondului central de răspuns în situații de urgență al ONU și Oficiului ONU pentru Coordonarea Afacerilor Umanitare.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/113 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/113

---

Joi, 7 mai 2009Cazul Manuel Rosales din Venezuela

P6_TA(2009)0393

Rezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la cazul Manuel Rosales din Venezuela

2010/C 212 E/18

Parlamentul European,

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Venezuela, în special rezoluția sa din 24 mai 2007 privind Cazul lanțului Radio Caracas TV în Venezuela (1) și rezoluția din 23 octombrie 2008 referitoare la pierderea drepturilor politice în Venezuela (2),

având în vedere articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Venezuela trece printr-o situație politică tensionată, înregistrându-se în ultima vreme un derapaj îngrijorător către autoritarism care se manifestă prin hărțuiri, amenințări, intimidări și persecuții politice și urmăriri penale împotriva opoziției, a primarilor și guvernatorilor săi aleși în mod democratic, a mișcării studențești și a jurnaliștilor, puse în practică prin schimbarea regulilor specifice democrației, lipsa totală de independență a puterilor în stat și nerespectarea legilor și a Constituției Republicii Bolivariene a Venezuelei; |
| --- | --- |

A.

întrucât Venezuela trece printr-o situație politică tensionată, înregistrându-se în ultima vreme un derapaj îngrijorător către autoritarism care se manifestă prin hărțuiri, amenințări, intimidări și persecuții politice și urmăriri penale împotriva opoziției, a primarilor și guvernatorilor săi aleși în mod democratic, a mișcării studențești și a jurnaliștilor, puse în practică prin schimbarea regulilor specifice democrației, lipsa totală de independență a puterilor în stat și nerespectarea legilor și a Constituției Republicii Bolivariene a Venezuelei;

| B. | întrucât cazul lui Manuel Rosales, lider al opoziției, fost candidat la președinție, fost guvernator al statului Zulia și actual primar ales în mod democratic al orașului Maracaibo, pe care președintele Chávez l-a amenințat în mod public în mai multe rânduri cu trimiterea în închisoare, și împotriva căruia s-a inițiat în cele din urmă o procedură judiciară în temeiul unei plângeri din 2004 cu privire la o presupusă neconcordanță în declarația de venit din perioada în care a fost guvernatorul statului Zulia, procedură care are, pe de altă parte, aspectul unui caz clar de persecuție politică, având în vedere că nu se respectă normele procesuale relevante și nici nu se acordă garanții jurisdicționale suficiente și în care s-a dictat dinainte o sentință de condamnare în mod evident politică; |
| --- | --- |

B.

întrucât cazul lui Manuel Rosales, lider al opoziției, fost candidat la președinție, fost guvernator al statului Zulia și actual primar ales în mod democratic al orașului Maracaibo, pe care președintele Chávez l-a amenințat în mod public în mai multe rânduri cu trimiterea în închisoare, și împotriva căruia s-a inițiat în cele din urmă o procedură judiciară în temeiul unei plângeri din 2004 cu privire la o presupusă neconcordanță în declarația de venit din perioada în care a fost guvernatorul statului Zulia, procedură care are, pe de altă parte, aspectul unui caz clar de persecuție politică, având în vedere că nu se respectă normele procesuale relevante și nici nu se acordă garanții jurisdicționale suficiente și în care s-a dictat dinainte o sentință de condamnare în mod evident politică;

| C. | întrucât Manuel Rosales a solicitat, ca urmare a persecuției politice suferite, azil politic în țara vecină, Republica Peru, și întrucât acest azil i-a fost acordat, din motivele politice și umanitare presupuse de acest caz, ceea ce a provocat retragerea imediată a ambasadorului Venezuelei în Peru; |
| --- | --- |

C.

întrucât Manuel Rosales a solicitat, ca urmare a persecuției politice suferite, azil politic în țara vecină, Republica Peru, și întrucât acest azil i-a fost acordat, din motivele politice și umanitare presupuse de acest caz, ceea ce a provocat retragerea imediată a ambasadorului Venezuelei în Peru;

| D. | întrucât aceste acuzații împotriva liderului opoziției au o evidentă motivație politică și întrucât, în plus, executivul controlează în mare măsură puterea judecătorească; întrucât guvernul venezuelean elaborează noi măsuri care vor contribui la reducerea independenței puterii judecătorești, astfel încât este dificil să se întrevadă un proces echitabil în Venezuela; |
| --- | --- |

D.

întrucât aceste acuzații împotriva liderului opoziției au o evidentă motivație politică și întrucât, în plus, executivul controlează în mare măsură puterea judecătorească; întrucât guvernul venezuelean elaborează noi măsuri care vor contribui la reducerea independenței puterii judecătorești, astfel încât este dificil să se întrevadă un proces echitabil în Venezuela;

| E. | întrucât la 2 aprilie 2009 a fost arestat, sub amenințarea armelor, de către agenți ai serviciilor de informații militare, generalul în rezervă Raúl Isaías Baduel, fost, până de curând, ministru al apărării în guvernul Chávez și care a devenit ulterior membru al opoziției; întrucât a fost acuzat, acum, când face parte din opoziție, de o presupusă sustragere de fonduri ale forțelor armate, faptă care ar fi fost comisă în timpul mandatului său de ministru al apărării; |
| --- | --- |

E.

întrucât la 2 aprilie 2009 a fost arestat, sub amenințarea armelor, de către agenți ai serviciilor de informații militare, generalul în rezervă Raúl Isaías Baduel, fost, până de curând, ministru al apărării în guvernul Chávez și care a devenit ulterior membru al opoziției; întrucât a fost acuzat, acum, când face parte din opoziție, de o presupusă sustragere de fonduri ale forțelor armate, faptă care ar fi fost comisă în timpul mandatului său de ministru al apărării;

| F. | întrucât liderul opoziției, primarul general al orașului Caracas, Antonio Ledezma, ales în mod democratic la 23 noiembrie 2008, nu a putut să își preia funcția deoarece sediul Primăriei Caracas din Palatul Guvernului a fost ocupat ilegal de organizațiile bolivariene, fără ca autoritățile Ministerului venezuelean de Interne să întreprindă vreo acțiune pentru eliberarea sediului până în prezent; întrucât președintele Chávez a promulgat de curând legea capitalei, care afectează în mod direct competențele primarului general, numindu-se, prin desemnare de către președintele republicii, un superior ierarhic în calitate de șef al guvernului statului Caracas, de care va depinde primarul general al orașului Caracas, care va fi lipsit practic de toate competențele, cum ar fi administrarea finanțelor publice, elaborarea și executarea planurilor de dezvoltare, precum și competențele asupra regiilor administrației descentralizate a capitalei; |
| --- | --- |

F.

întrucât liderul opoziției, primarul general al orașului Caracas, Antonio Ledezma, ales în mod democratic la 23 noiembrie 2008, nu a putut să își preia funcția deoarece sediul Primăriei Caracas din Palatul Guvernului a fost ocupat ilegal de organizațiile bolivariene, fără ca autoritățile Ministerului venezuelean de Interne să întreprindă vreo acțiune pentru eliberarea sediului până în prezent; întrucât președintele Chávez a promulgat de curând legea capitalei, care afectează în mod direct competențele primarului general, numindu-se, prin desemnare de către președintele republicii, un superior ierarhic în calitate de șef al guvernului statului Caracas, de care va depinde primarul general al orașului Caracas, care va fi lipsit practic de toate competențele, cum ar fi administrarea finanțelor publice, elaborarea și executarea planurilor de dezvoltare, precum și competențele asupra regiilor administrației descentralizate a capitalei;

| G. | întrucât primarul general al orașului Caracas, în afară de pierderea tuturor competențelor sale, este ținta unei campanii agresive de hărțuire, amenințări, insulte și intimidări instigată în mod direct de către președintele republicii; |
| --- | --- |

G.

întrucât primarul general al orașului Caracas, în afară de pierderea tuturor competențelor sale, este ținta unei campanii agresive de hărțuire, amenințări, insulte și intimidări instigată în mod direct de către președintele republicii;

| H. | întrucât în luna martie 2009, la ordinele președintelui republicii, a avut loc ocuparea militară a numeroase porturi și aeroporturi, majoritatea acestora în regiuni în care guvernează membrii ai opoziției, în temeiul unei legi care reinstaura controlul executivului venezuelean asupra acestor obiective; întrucât prin respectiva măsură se urmărește limitarea resurselor financiare și sufocarea economică a adversarilor politici; întrucât în temeiul articolului 164-10 din Constituția Republicii Bolivariene a Venezuelei, administrarea porturilor, aeroporturilor, șoselelor și autostrăzilor este competența exclusivă a administrațiilor regionale în coordonare cu administrația centrală, dar în niciun caz competența exclusivă a acesteia din urmă; |
| --- | --- |

H.

întrucât în luna martie 2009, la ordinele președintelui republicii, a avut loc ocuparea militară a numeroase porturi și aeroporturi, majoritatea acestora în regiuni în care guvernează membrii ai opoziției, în temeiul unei legi care reinstaura controlul executivului venezuelean asupra acestor obiective; întrucât prin respectiva măsură se urmărește limitarea resurselor financiare și sufocarea economică a adversarilor politici; întrucât în temeiul articolului 164-10 din Constituția Republicii Bolivariene a Venezuelei, administrarea porturilor, aeroporturilor, șoselelor și autostrăzilor este competența exclusivă a administrațiilor regionale în coordonare cu administrația centrală, dar în niciun caz competența exclusivă a acesteia din urmă;

| I. | întrucât, într-o recentă sentință politică fără precedent dictată de către judecătoarea Marjori Calderón, soția unui conducător marcant al PSUV, comisarii de poliție Ivan Simonovis, Lázaro Forero și Henry Vivas, precum și opt ofițeri ai poliției metropolitane au fost condamnați, fără nicio probă concludentă, la 30 de ani de închisoare, pedeapsa maximă prevăzută de Codul penal venezuelean; întrucât aceste persoane s-au aflat în arest preventiv timp de mai mult de cinci ani în spații ale poliției lipsite de lumina zilei; întrucât condamnarea a fost pronunțată în urma celui mai lung proces din istoria Venezuelei, proces viciat de nereguli, în care nu au fost respectate cele mai elementare drepturi procesuale ale acuzaților; întrucât, în plus, majoritatea celor nouăsprezece infracțiuni comise la 11 aprilie 2002, pentru trei dintre acestea acuzații fiind condamnați fără nicio probă, au rămas nepedepsite în ciuda numeroaselor mărturii, imagini de televiziune și probe existente care demonstrează responsabilitatea membrilor înarmați ai organizațiilor bolivariene perfect identificabili; |
| --- | --- |

I.

întrucât, într-o recentă sentință politică fără precedent dictată de către judecătoarea Marjori Calderón, soția unui conducător marcant al PSUV, comisarii de poliție Ivan Simonovis, Lázaro Forero și Henry Vivas, precum și opt ofițeri ai poliției metropolitane au fost condamnați, fără nicio probă concludentă, la 30 de ani de închisoare, pedeapsa maximă prevăzută de Codul penal venezuelean; întrucât aceste persoane s-au aflat în arest preventiv timp de mai mult de cinci ani în spații ale poliției lipsite de lumina zilei; întrucât condamnarea a fost pronunțată în urma celui mai lung proces din istoria Venezuelei, proces viciat de nereguli, în care nu au fost respectate cele mai elementare drepturi procesuale ale acuzaților; întrucât, în plus, majoritatea celor nouăsprezece infracțiuni comise la 11 aprilie 2002, pentru trei dintre acestea acuzații fiind condamnați fără nicio probă, au rămas nepedepsite în ciuda numeroaselor mărturii, imagini de televiziune și probe existente care demonstrează responsabilitatea membrilor înarmați ai organizațiilor bolivariene perfect identificabili;

| J. | întrucât, în numeroase ocazii, președintele republicii a adus injurii și insulte la adresa unui număr mare de demnitari străini și întrucât, cu toate acestea, atunci când a fost ținta criticilor în propria țară a reacționat prin decretarea expulzării imediate a cetățenilor străini care au îndrăznit să îl critice, inclusiv expulzarea violentă a unui deputat în Parlamentul European; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în numeroase ocazii, președintele republicii a adus injurii și insulte la adresa unui număr mare de demnitari străini și întrucât, cu toate acestea, atunci când a fost ținta criticilor în propria țară a reacționat prin decretarea expulzării imediate a cetățenilor străini care au îndrăznit să îl critice, inclusiv expulzarea violentă a unui deputat în Parlamentul European;

| K. | întrucât președintele Chávez a forțat desfășurarea unui al doilea referendum în februarie 2009 pentru a aproba realegerea pe o perioadă nedeterminată a președintelui și a tuturor funcționarilor publici aleși, în pofida faptului că a pierdut referendumul privind reforma constituțională din decembrie 2007, care includea aceeași propunere, încălcând astfel constituția venezueleană care interzice prezentarea aceluiași proiect de reformă de mai multe ori în cadrul aceleași legislaturi parlamentare; |
| --- | --- |

K.

întrucât președintele Chávez a forțat desfășurarea unui al doilea referendum în februarie 2009 pentru a aproba realegerea pe o perioadă nedeterminată a președintelui și a tuturor funcționarilor publici aleși, în pofida faptului că a pierdut referendumul privind reforma constituțională din decembrie 2007, care includea aceeași propunere, încălcând astfel constituția venezueleană care interzice prezentarea aceluiași proiect de reformă de mai multe ori în cadrul aceleași legislaturi parlamentare;

| L. | întrucât autoritățile din Venezuela au considerat indezirabilă prezența unei delegații oficiale a Parlamentului European, care avea prevăzută o vizită în această țară în prima săptămână a lunii martie 2009, vizită care urma să aibă loc după multe amânări nejustificate din partea autorităților venezuelene, |
| --- | --- |

L.

întrucât autoritățile din Venezuela au considerat indezirabilă prezența unei delegații oficiale a Parlamentului European, care avea prevăzută o vizită în această țară în prima săptămână a lunii martie 2009, vizită care urma să aibă loc după multe amânări nejustificate din partea autorităților venezuelene,

| 1. | își exprimă profunda preocupare cu privire la deteriorarea situației și a calității democrației în Venezuela, care se confruntă cu un risc grav de colaps ca urmare a concentrării puterii și a atitudinii tot mai autoritariste a președintelui republicii; |
| --- | --- |

1.

își exprimă profunda preocupare cu privire la deteriorarea situației și a calității democrației în Venezuela, care se confruntă cu un risc grav de colaps ca urmare a concentrării puterii și a atitudinii tot mai autoritariste a președintelui republicii;

| 2. | își exprimă solidaritatea față de toate persoanele persecutate politic în Venezuela, această persecuției fiind personificată în acest moment de Manuel Rosales; salută decizia adoptată de guvernul peruan de a-i acorda azil politic lui Manuel Rosales; respinge cu fermitate amenințările, violența, abuzul de putere, insultele și utilizarea organelor judiciare ca arme politice având scopul de a intimida și elimina adversarii; |
| --- | --- |

2.

își exprimă solidaritatea față de toate persoanele persecutate politic în Venezuela, această persecuției fiind personificată în acest moment de Manuel Rosales; salută decizia adoptată de guvernul peruan de a-i acorda azil politic lui Manuel Rosales; respinge cu fermitate amenințările, violența, abuzul de putere, insultele și utilizarea organelor judiciare ca arme politice având scopul de a intimida și elimina adversarii;

| 3. | reamintește faptul că, astfel cum stabilește Carta democratică interamericană a Organizației Statelor Americane, într-o democrație, pe lângă legitimitatea incontestabilă a procesului de a accede la putere, dovedită și obținută în cadrul alegerilor, trebuie să existe și o legitimitate de exercitare a puterii, care trebuie să fie bazată pe respectarea regulilor stabilite, a constituției în vigoare și a legislației, precum și a statului de drept ca garanție a unei funcționări pe deplin democratice și care trebuie în mod obligatoriu să includă respectul pentru adversarii politici pașnici și democratici, în special în cazul în care aceștia au fost aleși și învestiți în funcții prin votul poporului; |
| --- | --- |

3.

reamintește faptul că, astfel cum stabilește Carta democratică interamericană a Organizației Statelor Americane, într-o democrație, pe lângă legitimitatea incontestabilă a procesului de a accede la putere, dovedită și obținută în cadrul alegerilor, trebuie să existe și o legitimitate de exercitare a puterii, care trebuie să fie bazată pe respectarea regulilor stabilite, a constituției în vigoare și a legislației, precum și a statului de drept ca garanție a unei funcționări pe deplin democratice și care trebuie în mod obligatoriu să includă respectul pentru adversarii politici pașnici și democratici, în special în cazul în care aceștia au fost aleși și învestiți în funcții prin votul poporului;

| 4. | solicită autorităților țării, în special președintelui republicii, să-și orienteze acțiunea politică pe calea dialogului, a respectării statului de drept și a legalității constituționale, precum și a toleranței față de adversarii politici, astfel încât diferitele opțiuni politice alese și dorite de societatea venezueleană să poată participa și să fie reprezentate în mod adecvat în cadrul vieții publice; |
| --- | --- |

4.

solicită autorităților țării, în special președintelui republicii, să-și orienteze acțiunea politică pe calea dialogului, a respectării statului de drept și a legalității constituționale, precum și a toleranței față de adversarii politici, astfel încât diferitele opțiuni politice alese și dorite de societatea venezueleană să poată participa și să fie reprezentate în mod adecvat în cadrul vieții publice;

| 5. | îndeamnă, de asemenea, guvernul venezuelean să respecte acordurile internaționale semnate și ratificate de Venezuela, inclusiv Convenția americană privind drepturile omului, cu privire în special la dispozițiile privind drepturile politice prevăzute la articolul 23 alineatul (1) și la articolele 2 și 25 din Pactul internațional privind drepturile civile și politice; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă, de asemenea, guvernul venezuelean să respecte acordurile internaționale semnate și ratificate de Venezuela, inclusiv Convenția americană privind drepturile omului, cu privire în special la dispozițiile privind drepturile politice prevăzute la articolul 23 alineatul (1) și la articolele 2 și 25 din Pactul internațional privind drepturile civile și politice;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, Secretarului General al Organizației Statelor Americane, Adunării Parlamentare Euro-Latino-Americane, Parlamentului Mercosur și Guvernului și Parlamentului Republicii Bolivariene a Venezuelei. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, Secretarului General al Organizației Statelor Americane, Adunării Parlamentare Euro-Latino-Americane, Parlamentului Mercosur și Guvernului și Parlamentului Republicii Bolivariene a Venezuelei.

---

(1)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 484.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0525.

---

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/116

---

Joi, 7 mai 2009Crearea unui spațiu UE al justiției penale

P6_TA(2009)0386

Recomandarea Parlamentului European din 7 mai 2009 adresată Consiliului privind crearea unui spațiu UE al justiției penale (2009/2012(INI))

2010/C 212 E/19

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului prezentată de Panayiotis Demetriou în numele Grupului PPE-DE privind crearea unui spațiu UE al justiției penale (B6-0335/2008),

având în vedere articolele 6 și 29, articolul 31 alineatul (1) și articolul 34 alineatul (2) literele (a) și (b) din Tratatul UE, Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 47, 48, 49 și 50 și Convenția europeană pentru protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în special articolele 5, 6, 7 și 13,

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 19 februarie 2003 privind garanțiile procedurale acordate suspecților și inculpaților în procedurile penale pe teritoriul Uniunii Europene (COM(2003)0075) și Cartea verde din 26 aprilie 2006 privind prezumția de nevinovăție (COM(2006)0174), propunerea Comisiei de decizie-cadru a Consiliului privind anumite drepturi procedurale în procedurile penale de pe teritoriul Uniunii Europene (COM(2004)0328) și avizul Parlamentului European din 12 aprilie 2005 (1),

având în vedere recomandarea Parlamentului European din 9 martie 2004 privind drepturile deținuților în Uniunea Europeană (2),

având în vedere Decizia-cadru 2008/909/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind aplicarea principiului recunoașterii reciproce a hotărârilor judecătorești în materie penală care impun pedepse de condamnare sau măsuri privative de libertate în scopul executării lor în cadrul Uniunii Europene (3) și poziția Parlamentului European din 2 septembrie 2008 (4) cu privire la aceasta,

având în vedere Raportul din 2008 al Comisiei Europene pentru eficientizarea justiției (CEPEJ) din cadrul Consiliului Europei „Sistemele juridice europene: Eficiența justiției”,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 4 februarie 2008 privind crearea unui forum de discuții cu privire la politicile și practicile UE în domeniul justiției (COM(2008)0038),

având în vedere Concluziile Consiliului JAI din 27-28 noiembrie 2008 privind crearea unei rețele de cooperare legislativă între ministerele de justiție ale statelor membre în Uniunea Europeană,

având în vedere Inițiativa Republicii Franceze în vederea adoptării unei Decizii a Consiliului privind crearea unei Rețele Europene de Formare Judiciară (5), poziția Parlamentului din 24 septembrie 2002 cu privire la aceasta (6), Comunicarea Comisiei din 29 iunie 2006 privind formarea judiciară în Uniunea Europeană (COM(2006)0356), precum și Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului privind formarea profesională a judecătorilor, a procurorilor și a personalului din justiție în cadrul Uniunii Europene (7),

având în vedere rezoluția sa din 9 iulie 2008 privind rolul judecătorului național în sistemul jurisdicțional al Uniunii Europene (8) în vederea creării unei adevărate culturi judiciare comunitare,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 octombrie 2007 privind rolul Eurojust și al Rețelei Judiciare Europene în cadrul luptei împotriva criminalității organizate și a terorismului în Uniunea Europeană (COM(2007)0644), versiunea consolidată a Deciziei Consiliului privind consolidarea Eurojust și de modificare a Deciziei 2002/187/JAI a Consiliului de instituire a Eurojust în scopul consolidării luptei împotriva formelor grave de infracționalitate (5347/2009), Decizia Consiliului 2008/976/JAI din 16 decembrie 2008 privind Rețeaua Judiciară Europeană (9), precum și pozițiile Parlamentului din 2 septembrie 2008 cu privire la acestea (10),

având în vedere Decizia-cadru a Consiliului 2008/978/JHA din 18 decembrie 2008 privind mandatul european de obținere a probelor în scopul obținerii de obiecte, documente și date în vederea utilizării acestora în cadrul procedurilor în materie penală (11) și poziția Parlamentului din 21 octombrie 2008 (12),

având în vedere studiul intitulat „Analysis of the future of mutual recognition in criminal matters in the European Union” (Analiza viitorului recunoașterii reciproce în materie penală în Uniunea Europeană) (13), publicat recent de Universitatea Liberă din Bruxelles,

având în vedere propunerea de decizie-cadru a Consiliului privind aplicarea principiului recunoașterii reciproce a deciziilor privind măsurile de supraveghere judiciară între statele membre ale Uniunii Europene, ca alternativă la detenția preventivă (17506/2008),

având în vedere rapoartele de evaluare privind aplicarea Deciziei-cadru 2002/584/JAI privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre (14),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2008 intitulată „Produsele crimei organizate - garantarea că «infracțunea nu rentează»” (COM(2008)0766),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 mai 2008, intitulată „Către o strategie europeană în domeniul e-justiției”(COM(2008)0329), concluziile Consiliului privind strategia privind e-justiția, rezoluția Parlamentului din 18 decembrie 2008, conținând recomandări către Comisie privind e-justiția (15), precum și poziția Parlamentului din 9 octombrie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de instituire a sistemului european de informații cu privire la cazierele judiciare (ECRIS) și de punere în aplicare a articolului 11 din Decizia-cadru 2008/XX/JAI (16), concluziile Consiliului referitoare la raportul privind progresele înregistrate de Președinția franceză în domeniul e-justiției, adoptate de Consiliul JAI din 27-28 noiembrie 2008,

având în vedere recomandările anterioare adresate (17) Consiliului,

având în vedere Tratatul de la Lisabona, în special capitolul 4, articolele 82-86 (cooperarea judiciară în materie penală) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere necesitatea identificării celei mai optime modalități pentru crearea unui spațiu UE al justiției penale,

având în vedere elaborarea viitorului program de la Stockholm,

având în vedere necesitatea intensificării dialogului asupra acestor chestiuni cu parlamentele naționale, societatea civilă și autoritățile judiciare,

având în vedere articolul 114 alineatul (3) și articolul 94 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0262/2009),

| A. | întrucât administrarea justiției se înscrie în sfera competențelor naționale ale statelor membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât administrarea justiției se înscrie în sfera competențelor naționale ale statelor membre;

| B. | întrucât, în perspectiva Tratatului de la Lisabona, ar trebui subliniat faptul că, odată ce va intra în vigoare, acesta ar urma să extindă competențele Uniunii Europene în domeniul cooperării judiciare în materie penală și să introducă procedura legislativă de codecizie în acest domeniu, desființând sistemul pilonilor; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în perspectiva Tratatului de la Lisabona, ar trebui subliniat faptul că, odată ce va intra în vigoare, acesta ar urma să extindă competențele Uniunii Europene în domeniul cooperării judiciare în materie penală și să introducă procedura legislativă de codecizie în acest domeniu, desființând sistemul pilonilor;

| C. | întrucât Programul de la Haga, la fel ca și Programul de la Tampere, a declarat prioritară crearea unui spațiu european de justiție și a subliniat că, pentru consolidarea justiției, este necesar să se stabilească relații de încredere reciprocă, să se aplice un program de recunoaștere reciprocă, să fie create standarde echivalente pentru drepturile procedurale în cadrul procedurii penale, să se alinieze actele cu putere de lege pentru a nu permite infractorilor să profite de diferențele dintre sistemele juridice și pentru a garanta cetățenilor posibilitatea de a beneficia de protecție indiferent de locul unde se află pe teritoriul UE, precum și în vederea dezvoltării în continuare a Eurojust; |
| --- | --- |

C.

întrucât Programul de la Haga, la fel ca și Programul de la Tampere, a declarat prioritară crearea unui spațiu european de justiție și a subliniat că, pentru consolidarea justiției, este necesar să se stabilească relații de încredere reciprocă, să se aplice un program de recunoaștere reciprocă, să fie create standarde echivalente pentru drepturile procedurale în cadrul procedurii penale, să se alinieze actele cu putere de lege pentru a nu permite infractorilor să profite de diferențele dintre sistemele juridice și pentru a garanta cetățenilor posibilitatea de a beneficia de protecție indiferent de locul unde se află pe teritoriul UE, precum și în vederea dezvoltării în continuare a Eurojust;

| D. | întrucât, potrivit Raportului Comisiei din 2 iulie 2008 privind punerea în aplicare a Programului de la Haga pe anul 2007 (COM(2008)0373), rezultatele obținute în domeniul cooperării judiciare în materie penală au fost mai degrabă modeste, cu blocaje la nivel politic și întârzieri care au avut ca rezultat diminuarea numărului de instrumente adoptate, în timp ce alte domenii, precum cooperarea în materie civilă, gestionarea frontierelor, migrația legală și ilegală și politicile de azil, au evoluat în mod satisfăcător; |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit Raportului Comisiei din 2 iulie 2008 privind punerea în aplicare a Programului de la Haga pe anul 2007 (COM(2008)0373), rezultatele obținute în domeniul cooperării judiciare în materie penală au fost mai degrabă modeste, cu blocaje la nivel politic și întârzieri care au avut ca rezultat diminuarea numărului de instrumente adoptate, în timp ce alte domenii, precum cooperarea în materie civilă, gestionarea frontierelor, migrația legală și ilegală și politicile de azil, au evoluat în mod satisfăcător;

| E. | întrucât procedurile penale au numeroase implicații importante asupra libertăților fundamentale ale victimelor infracțiunilor, dar și ale suspecților și inculpaților; |
| --- | --- |

E.

întrucât procedurile penale au numeroase implicații importante asupra libertăților fundamentale ale victimelor infracțiunilor, dar și ale suspecților și inculpaților;

| F. | întrucât protecția drepturilor, precum dreptul la un proces echitabil, prezumția de nevinovăție, dreptul la apărare, drepturile victimelor infracțiunilor, principiul ne bis in idem și garanțiile procedurale minime în ceea ce privește arestul preventiv, sunt de o importanță primordială în procedurile penale; |
| --- | --- |

F.

întrucât protecția drepturilor, precum dreptul la un proces echitabil, prezumția de nevinovăție, dreptul la apărare, drepturile victimelor infracțiunilor, principiul ne bis in idem și garanțiile procedurale minime în ceea ce privește arestul preventiv, sunt de o importanță primordială în procedurile penale;

| G. | întrucât cooperarea judiciară cotidiană în materie penală este încă bazată pe instrumente de asistență reciprocă precum Convenția din 2000 privind asistența reciprocă în materie penală și Convenția Consiliului Europei privind asistența reciprocă în materie penală; |
| --- | --- |

G.

întrucât cooperarea judiciară cotidiană în materie penală este încă bazată pe instrumente de asistență reciprocă precum Convenția din 2000 privind asistența reciprocă în materie penală și Convenția Consiliului Europei privind asistența reciprocă în materie penală;

| H. | întrucât, în limitele stabilite de obiectivele și principiile dreptului european, principiul recunoașterii reciproce implică faptul că, în momentul transmiterii unei decizii de către autoritatea judiciară competentă dintr-un stat membru, aceasta devine direct și pe deplin aplicabilă pe teritoriul Uniunii, iar autoritățile judiciare din statul membru pe al cărui teritoriu decizia poate fi aplicabilă oferă asistență pentru punerea acesteia în aplicare ca și cum ar fi fost o decizie emisă de autoritatea competență din acel stat membru, cu excepția cazului în care instrumentul în cadrul căreia este aplicată limitează executarea acesteia; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în limitele stabilite de obiectivele și principiile dreptului european, principiul recunoașterii reciproce implică faptul că, în momentul transmiterii unei decizii de către autoritatea judiciară competentă dintr-un stat membru, aceasta devine direct și pe deplin aplicabilă pe teritoriul Uniunii, iar autoritățile judiciare din statul membru pe al cărui teritoriu decizia poate fi aplicabilă oferă asistență pentru punerea acesteia în aplicare ca și cum ar fi fost o decizie emisă de autoritatea competență din acel stat membru, cu excepția cazului în care instrumentul în cadrul căreia este aplicată limitează executarea acesteia;

| I. | întrucât implementarea principiului recunoașterii reciproce, considerat drept piatra de temelie a cooperării judiciare de la Consiliul European de la Tampere până în prezent, rămâne un obiectiv departe de a fi atins și trebuie să fie dublat de un set uniform de garanții și protecții procedurale; |
| --- | --- |

I.

întrucât implementarea principiului recunoașterii reciproce, considerat drept piatra de temelie a cooperării judiciare de la Consiliul European de la Tampere până în prezent, rămâne un obiectiv departe de a fi atins și trebuie să fie dublat de un set uniform de garanții și protecții procedurale;

| J. | I. întrucât, atunci când a fost aplicat, așa cum este cazul mandatului european de arestare, principiul recunoașterii reciproce și-a demonstrat capacitatea de a aduce o contribuție importantă cooperării judiciare pe teritoriul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

J.

I. întrucât, atunci când a fost aplicat, așa cum este cazul mandatului european de arestare, principiul recunoașterii reciproce și-a demonstrat capacitatea de a aduce o contribuție importantă cooperării judiciare pe teritoriul Uniunii Europene;

| K. | întrucât, pentru a atinge un nivel maxim de eficiență, principiul recunoașterii reciproce depinde în mare măsură de crearea unei culturi judiciare europene comune bazate pe încredere reciprocă, principii comune, cooperare și un anumit nivel de armonizare, de exemplu, în ceea ce privește definirea anumitor infracțiuni și a sancțiunilor, și de protecția concretă a drepturilor fundamentale, îndeosebi în ceea ce privește drepturile procedurale, standardele minime referitoare la condițiile și revizuirea politicilor de detenție, drepturile prizonierilor și mecanismele accesibile de acordare a despăgubirilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât, pentru a atinge un nivel maxim de eficiență, principiul recunoașterii reciproce depinde în mare măsură de crearea unei culturi judiciare europene comune bazate pe încredere reciprocă, principii comune, cooperare și un anumit nivel de armonizare, de exemplu, în ceea ce privește definirea anumitor infracțiuni și a sancțiunilor, și de protecția concretă a drepturilor fundamentale, îndeosebi în ceea ce privește drepturile procedurale, standardele minime referitoare la condițiile și revizuirea politicilor de detenție, drepturile prizonierilor și mecanismele accesibile de acordare a despăgubirilor;

| L. | întrucât formarea judecătorilor, procurorilor, avocaților apărării și a celorlalte persoane implicate în administrarea justiției, joacă un rol crucial în edificarea încrederii reciproce și în crearea unei culturi judiciare europene comune, permițând în același timp păstrarea unui just echilibrul între interesele parchetelor și cele ale apărării și asigurând continuitatea și apărarea eficientă în cazurile transfrontaliere; |
| --- | --- |

L.

întrucât formarea judecătorilor, procurorilor, avocaților apărării și a celorlalte persoane implicate în administrarea justiției, joacă un rol crucial în edificarea încrederii reciproce și în crearea unei culturi judiciare europene comune, permițând în același timp păstrarea unui just echilibrul între interesele parchetelor și cele ale apărării și asigurând continuitatea și apărarea eficientă în cazurile transfrontaliere;

| M. | întrucât au fost realizate numeroase progrese în domeniul formării judiciare, în special datorită contribuției aduse de Rețeaua Europeană de Formare Judiciară (REFJ) și activitățile acesteia; |
| --- | --- |

M.

întrucât au fost realizate numeroase progrese în domeniul formării judiciare, în special datorită contribuției aduse de Rețeaua Europeană de Formare Judiciară (REFJ) și activitățile acesteia;

| N. | întrucât, în pofida rezultatelor importante obținute până în prezent, rolul REFJ a fost limitat de constrângerile legate de structura sa organizatorică și de lipsa unor resurse suficiente; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în pofida rezultatelor importante obținute până în prezent, rolul REFJ a fost limitat de constrângerile legate de structura sa organizatorică și de lipsa unor resurse suficiente;

| O. | întrucât, având în vedere situația expusă mai sus, autoritățile judiciare nu beneficiază în prezent de instrumentele de formare de care au nevoie pentru a aplica în mod corespunzător legislația Uniunii Europene și doar un număr restrâns de magistrați au acces la o formare judiciară axată pe Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

O.

întrucât, având în vedere situația expusă mai sus, autoritățile judiciare nu beneficiază în prezent de instrumentele de formare de care au nevoie pentru a aplica în mod corespunzător legislația Uniunii Europene și doar un număr restrâns de magistrați au acces la o formare judiciară axată pe Uniunea Europeană;

| P. | întrucât acțiunile ulterioare având drept obiectiv dezvoltarea spațiului european de justiție penală nu se pot baza decât pe o monitorizare obiectivă, imparțială, transparentă, precisă și continuă a punerii în aplicare a politicilor și instrumentelor juridice ale UE, precum și a calității și eficienței justiției din statele membre; |
| --- | --- |

P.

întrucât acțiunile ulterioare având drept obiectiv dezvoltarea spațiului european de justiție penală nu se pot baza decât pe o monitorizare obiectivă, imparțială, transparentă, precisă și continuă a punerii în aplicare a politicilor și instrumentelor juridice ale UE, precum și a calității și eficienței justiției din statele membre;

| Q. | întrucât nu se efectuează în prezent nicio monitorizare completă, constantă și clară a politicilor Uniunii Europene în domeniul justiției penale, nici a calității și eficienței justiției în UE; |
| --- | --- |

Q.

întrucât nu se efectuează în prezent nicio monitorizare completă, constantă și clară a politicilor Uniunii Europene în domeniul justiției penale, nici a calității și eficienței justiției în UE;

| R. | întrucât o asemenea monitorizare ar fi esențială pentru „factorii de decizie ai UE” pentru stabilirea celor mai adecvate acțiuni legislative, consolidând totodată încrederea reciprocă în sistemele judiciare ale statelor membre; |
| --- | --- |

R.

întrucât o asemenea monitorizare ar fi esențială pentru „factorii de decizie ai UE” pentru stabilirea celor mai adecvate acțiuni legislative, consolidând totodată încrederea reciprocă în sistemele judiciare ale statelor membre;

| S. | întrucât acest sistem de evaluare ar trebui să întocmească un bilanț al sistemelor de evaluare existente, evitând suprapunerea eforturilor sau a rezultatelor, și să acorde un rol activ Parlamentului; |
| --- | --- |

S.

întrucât acest sistem de evaluare ar trebui să întocmească un bilanț al sistemelor de evaluare existente, evitând suprapunerea eforturilor sau a rezultatelor, și să acorde un rol activ Parlamentului;

| T. | întrucât „Forumul justiției”, recent creat, și-ar putea aduce o contribuție importantă în faza de evaluare ex-ante a inițiativelor legislative ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

T.

întrucât „Forumul justiției”, recent creat, și-ar putea aduce o contribuție importantă în faza de evaluare ex-ante a inițiativelor legislative ale Uniunii Europene;

| U. | întrucât, pentru a garanta coerența și consecvența acțiunii UE, apărând în același timp drepturile fundamentale, ar trebui lansat un proces de consultare publică utilizând procedurile adecvate, inclusiv studii de impact, înainte ca statele membre sau Comisia să depună propuneri sau inițiative pentru adoptarea instrumentelor legislative ale UE; |
| --- | --- |

U.

întrucât, pentru a garanta coerența și consecvența acțiunii UE, apărând în același timp drepturile fundamentale, ar trebui lansat un proces de consultare publică utilizând procedurile adecvate, inclusiv studii de impact, înainte ca statele membre sau Comisia să depună propuneri sau inițiative pentru adoptarea instrumentelor legislative ale UE;

| V. | întrucât un schimb constant de informații, practici și experiență între autoritățile judiciare din statele membre are o contribuție fundamentală la dezvoltarea unui mediu bazat pe încredere reciprocă, după cum demonstrează rezultatele remarcabile obținute în urma programului de schimburi pentru autoritățile judiciare; |
| --- | --- |

V.

întrucât un schimb constant de informații, practici și experiență între autoritățile judiciare din statele membre are o contribuție fundamentală la dezvoltarea unui mediu bazat pe încredere reciprocă, după cum demonstrează rezultatele remarcabile obținute în urma programului de schimburi pentru autoritățile judiciare;

| W. | întrucât, în domeniul cooperării judiciare în materie penală lipsește un sistem general corespunzător de protecție a datelor, în absența acestuia drepturile persoanelor la aceste date necesitând o reglementare atentă de către fiecare instrument legislativ; |
| --- | --- |

W.

întrucât, în domeniul cooperării judiciare în materie penală lipsește un sistem general corespunzător de protecție a datelor, în absența acestuia drepturile persoanelor la aceste date necesitând o reglementare atentă de către fiecare instrument legislativ;

| X. | întrucât, pentru a fi eficient, spațiul de justiție penală al Uniunii Europene trebuie să valorifice avantajele oferite de noile tehnologii, cu respectarea drepturilor fundamentale, și să utilizeze mijloacele oferite de internet pentru a pune în aplicare politicile UE, precum și în vederea diseminării și discutării informațiilor și a propunerilor; |
| --- | --- |

X.

întrucât, pentru a fi eficient, spațiul de justiție penală al Uniunii Europene trebuie să valorifice avantajele oferite de noile tehnologii, cu respectarea drepturilor fundamentale, și să utilizeze mijloacele oferite de internet pentru a pune în aplicare politicile UE, precum și în vederea diseminării și discutării informațiilor și a propunerilor;

| Y. | întrucât rolul instanțelor naționale devine din ce în ce mai important în combaterea infracționalității transnaționale și, totodată, în protecția drepturilor și a libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

Y.

întrucât rolul instanțelor naționale devine din ce în ce mai important în combaterea infracționalității transnaționale și, totodată, în protecția drepturilor și a libertăților fundamentale;

| Z. | întrucât organele de coordonare, precum Eurojust, au demonstrat un plus de valoare prin propria contribuție, iar activitatea lor de combatere a criminalității transnaționale a înregistrat o creștere remarcabilă, deși competențele lor sunt încă supuse unor limitări prea mari, iar anumite state membre au dat dovadă de reticență față de utilizarea în comun a informațiilor în acest context, |
| --- | --- |

Z.

întrucât organele de coordonare, precum Eurojust, au demonstrat un plus de valoare prin propria contribuție, iar activitatea lor de combatere a criminalității transnaționale a înregistrat o creștere remarcabilă, deși competențele lor sunt încă supuse unor limitări prea mari, iar anumite state membre au dat dovadă de reticență față de utilizarea în comun a informațiilor în acest context,

| AA. | întrucât coordonarea între avocații apărării lipsește și ar trebui, prin urmare, susținută și consolidată la nivel european; |
| --- | --- |

AA.

întrucât coordonarea între avocații apărării lipsește și ar trebui, prin urmare, susținută și consolidată la nivel european;

| AB. | întrucât mafia și crima organizată în general au devenit un fenomen transnațional, cu un impact social, cultural, economic și politic asupra statelor membre și a țărilor limitrofe, făcând necesară combaterea acestora și la nivel social, în cooperare cu societatea civilă și cu instituțiile democratice, |
| --- | --- |

AB.

întrucât mafia și crima organizată în general au devenit un fenomen transnațional, cu un impact social, cultural, economic și politic asupra statelor membre și a țărilor limitrofe, făcând necesară combaterea acestora și la nivel social, în cooperare cu societatea civilă și cu instituțiile democratice,

| 1. | adresează Consiliului recomandările următoare:






  (a) | având în vedere că spațiul european de justiție penală trebuie să se bazeze pe respectarea drepturilor fundamentale, să își reia activitatea consacrată protejării drepturilor fundamentale și, în special, să adopte fără întârziere:






  — | un instrument juridic ambițios privind garanțiile procedurale în procedurile penale, bazat pe principiul prezumției de nevinovăție, cum ar fi dreptul la o „comunicare în scris a drepturilor”, dreptul la consiliere juridică, dreptul la consiliere juridică gratuită atunci când este necesar, atât înainte, cât și pe parcursul procesului, dreptul de a aduce probe, de a fi informat într-o limbă pe care suspectul/inculpatul o înțelege, în legătură cu natura și/sau bazele acuzațiilor și/sau motivele de suspiciune, dreptul de acces la toate documentele pertinente într-o limbă pe care suspectul/inculpatul o înțelege, dreptul la un interpret, dreptul la o audiere și dreptul la apărare, protecția suspecților/inculpaților care nu pot înțelege sau urmări procedura, asigurarea unor standarde minime de detenție, a condițiilor de protecție a suspecților/inculpaților juvenili, precum și a unor mecanisme eficiente și accesibile de recurs; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

adresează Consiliului recomandările următoare:

(a)

având în vedere că spațiul european de justiție penală trebuie să se bazeze pe respectarea drepturilor fundamentale, să își reia activitatea consacrată protejării drepturilor fundamentale și, în special, să adopte fără întârziere:

—

un instrument juridic ambițios privind garanțiile procedurale în procedurile penale, bazat pe principiul prezumției de nevinovăție, cum ar fi dreptul la o „comunicare în scris a drepturilor”, dreptul la consiliere juridică, dreptul la consiliere juridică gratuită atunci când este necesar, atât înainte, cât și pe parcursul procesului, dreptul de a aduce probe, de a fi informat într-o limbă pe care suspectul/inculpatul o înțelege, în legătură cu natura și/sau bazele acuzațiilor și/sau motivele de suspiciune, dreptul de acces la toate documentele pertinente într-o limbă pe care suspectul/inculpatul o înțelege, dreptul la un interpret, dreptul la o audiere și dreptul la apărare, protecția suspecților/inculpaților care nu pot înțelege sau urmări procedura, asigurarea unor standarde minime de detenție, a condițiilor de protecție a suspecților/inculpaților juvenili, precum și a unor mecanisme eficiente și accesibile de recurs;

| — | un cadru juridic complet, care să ofere victimelor infracțiunilor o protecție maximă, prevăzând inclusiv o compensație adecvată și protecția martorilor, în special în cadrul cazurilor de criminalitate organizată; |
| --- | --- |

—

un cadru juridic complet, care să ofere victimelor infracțiunilor o protecție maximă, prevăzând inclusiv o compensație adecvată și protecția martorilor, în special în cadrul cazurilor de criminalitate organizată;

| — | un instrument juridic privitor la admisibilitatea probelor în procedurile penale; |
| --- | --- |

—

un instrument juridic privitor la admisibilitatea probelor în procedurile penale;

| — | măsuri de instituire a unor standarde minime privind condițiile de detenție și o serie comună de drepturi ale deținuților la nivelul Uniunii Europene, inclusiv, printre altele, dreptul la comunicare și asistență consulară; |
| --- | --- |

—

măsuri de instituire a unor standarde minime privind condițiile de detenție și o serie comună de drepturi ale deținuților la nivelul Uniunii Europene, inclusiv, printre altele, dreptul la comunicare și asistență consulară;

| — | măsuri pentru a juca un rol de principal factor de schimbare și susținător al societății civile și al instituțiilor în eforturile lor de combatere a mafiei și pentru a lua măsuri în vederea adoptării unui instrument legislativ cu privire la confiscarea activelor financiare și a bunurilor organizațiilor internaționale criminale și reutilizarea acestora în scopuri sociale; |
| --- | --- |

—

măsuri pentru a juca un rol de principal factor de schimbare și susținător al societății civile și al instituțiilor în eforturile lor de combatere a mafiei și pentru a lua măsuri în vederea adoptării unui instrument legislativ cu privire la confiscarea activelor financiare și a bunurilor organizațiilor internaționale criminale și reutilizarea acestora în scopuri sociale;

| (b) | având în vedere că principiul recunoașterii reciproce constituie piatra de temelie pe care se bazează cooperarea judiciară în materie penală, să adopte în cel mai scurt termen posibil instrumentele juridice comunitare care sunt încă necesare pentru a finaliza punerea în aplicare a principiului respectiv și să creeze standarde echivalente pentru drepturile procedurale și apropierea normelor minime referitoare la anumite aspecte de procedură penală; |
| --- | --- |

(b)

având în vedere că principiul recunoașterii reciproce constituie piatra de temelie pe care se bazează cooperarea judiciară în materie penală, să adopte în cel mai scurt termen posibil instrumentele juridice comunitare care sunt încă necesare pentru a finaliza punerea în aplicare a principiului respectiv și să creeze standarde echivalente pentru drepturile procedurale și apropierea normelor minime referitoare la anumite aspecte de procedură penală;

| (c) | să aplice în mod concret, împreună cu statele membre, principiul recunoașterii reciproce în domeniul justiției penale, acordând atenția cuvenită dificultăților întâmpinate și succeselor obținute în executarea și aplicarea constantă a mandatului european de arestare, și să se asigure că aplicarea acestui principiu de către statele membre se realizează cu respectarea drepturilor fundamentale și aplicarea principiilor generale de drept, astfel cum sunt stabilite la articolul 6 din Tratatul UE; |
| --- | --- |

(c)

să aplice în mod concret, împreună cu statele membre, principiul recunoașterii reciproce în domeniul justiției penale, acordând atenția cuvenită dificultăților întâmpinate și succeselor obținute în executarea și aplicarea constantă a mandatului european de arestare, și să se asigure că aplicarea acestui principiu de către statele membre se realizează cu respectarea drepturilor fundamentale și aplicarea principiilor generale de drept, astfel cum sunt stabilite la articolul 6 din Tratatul UE;

| (d) | să solicite statelor membre să aplice principiul proporționalității la punerea în aplicare a deciziei-cadru privind mandatul european de arestare și să atragă atenția asupra altor instrumente juridice, precum audierile prin videoconferință, care s-ar putea dovedi adecvate în cazuri specifice, pe baza unor garanții corespunzătoare; |
| --- | --- |

(d)

să solicite statelor membre să aplice principiul proporționalității la punerea în aplicare a deciziei-cadru privind mandatul european de arestare și să atragă atenția asupra altor instrumente juridice, precum audierile prin videoconferință, care s-ar putea dovedi adecvate în cazuri specifice, pe baza unor garanții corespunzătoare;

| (e) | să întocmească, în cooperare cu Parlamentul European, un bilanț al stadiului actual al cooperării judiciare în materie penală la nivelul Uniunii Europene, examinând atât lacunele, cât și progresele; |
| --- | --- |

(e)

să întocmească, în cooperare cu Parlamentul European, un bilanț al stadiului actual al cooperării judiciare în materie penală la nivelul Uniunii Europene, examinând atât lacunele, cât și progresele;

| (f) | să creeze, împreună cu Comisia și Parlamentul, un comitet de experți (juriști) care să aibă drept sarcină pregătirea unui studiu privind similitudinile și diferențele dintre sistemele de drept penal ale tuturor statelor membre și să prezinte propuneri de dezvoltare a unui adevărat spațiu al justiției penale în Uniunea Europeană care să sigure un echilibru între eficacitatea procedurilor penale și garantarea drepturilor individuale; |
| --- | --- |

(f)

să creeze, împreună cu Comisia și Parlamentul, un comitet de experți (juriști) care să aibă drept sarcină pregătirea unui studiu privind similitudinile și diferențele dintre sistemele de drept penal ale tuturor statelor membre și să prezinte propuneri de dezvoltare a unui adevărat spațiu al justiției penale în Uniunea Europeană care să sigure un echilibru între eficacitatea procedurilor penale și garantarea drepturilor individuale;

| (g) | să creeze, împreună cu Comisia și Parlamentul și în cooperare cu comisiile respective ale Consiliului Europei, precum CEPEJ, și cu rețelele care sunt deja active la nivel european în domeniul dreptului penal, un sistem obiectiv, imparțial, transparent, complet, orizontal și permanent de monitorizare și evaluare a implementării politicilor și a instrumentelor juridice ale UE din acest domeniu, precum și calitatea și eficiența, integritatea și echitatea justiției, ținând seama și de nivelul punerii în aplicare a jurisprudenței CEJ și CEDO de către statele membre, după modelul de evaluare reciprocă, și care să aibă capacitatea de a elabora rapoarte fiabile cel puțin o dată pe an; acest sistem de evaluare ar trebui, în mod deosebit:






  — | să constituie o rețea de evaluare, care să includă atât un nivel politic, cât și unul tehnic; |
| --- | --- | --- |

(g)

să creeze, împreună cu Comisia și Parlamentul și în cooperare cu comisiile respective ale Consiliului Europei, precum CEPEJ, și cu rețelele care sunt deja active la nivel european în domeniul dreptului penal, un sistem obiectiv, imparțial, transparent, complet, orizontal și permanent de monitorizare și evaluare a implementării politicilor și a instrumentelor juridice ale UE din acest domeniu, precum și calitatea și eficiența, integritatea și echitatea justiției, ținând seama și de nivelul punerii în aplicare a jurisprudenței CEJ și CEDO de către statele membre, după modelul de evaluare reciprocă, și care să aibă capacitatea de a elabora rapoarte fiabile cel puțin o dată pe an; acest sistem de evaluare ar trebui, în mod deosebit:

—

să constituie o rețea de evaluare, care să includă atât un nivel politic, cât și unul tehnic;

| — | să identifice, pe baza unei examinări a sistemelor de evaluare deja existente: prioritățile, domeniul de aplicare, criteriile și metodele, ținând seama de faptul că evaluarea nu ar trebui să fie teoretică, ci să se axeze mai degrabă pe impactul politicilor Uniunii Europene la nivel concret și asupra administrării curente a justiției, evaluând, de asemenea, calitatea, eficiența, integritatea și echitatea acesteia, ținând seama și de nivelul punerii în aplicare a jurisprudenței CEJ și CEDO de către statele membre; |
| --- | --- |

—

să identifice, pe baza unei examinări a sistemelor de evaluare deja existente: prioritățile, domeniul de aplicare, criteriile și metodele, ținând seama de faptul că evaluarea nu ar trebui să fie teoretică, ci să se axeze mai degrabă pe impactul politicilor Uniunii Europene la nivel concret și asupra administrării curente a justiției, evaluând, de asemenea, calitatea, eficiența, integritatea și echitatea acesteia, ținând seama și de nivelul punerii în aplicare a jurisprudenței CEJ și CEDO de către statele membre;

| — | să evite suprapunerea și să stimuleze sinergiile cu sistemele de evaluare existente; |
| --- | --- |

—

să evite suprapunerea și să stimuleze sinergiile cu sistemele de evaluare existente;

| — | să aplice o abordare mixtă, bazată atât pe informații statistice, cât și pe informații legislative, precum și pe evaluarea concretă a aplicării instrumentelor UE; |
| --- | --- |

—

să aplice o abordare mixtă, bazată atât pe informații statistice, cât și pe informații legislative, precum și pe evaluarea concretă a aplicării instrumentelor UE;

| — | să culeagă date comparabile și să întocmească, în măsura posibilului, un inventar al datelor deja disponibile; |
| --- | --- |

—

să culeagă date comparabile și să întocmească, în măsura posibilului, un inventar al datelor deja disponibile;

| — | să implice Parlamentul în nivelurile politice, dar și tehnice ale sistemului de evaluare; |
| --- | --- |

—

să implice Parlamentul în nivelurile politice, dar și tehnice ale sistemului de evaluare;

| (h) | să întocmească, împreună cu Comisia și cu Parlamentul, un bilanț al stadiului actual al formării judiciare în Uniunea Europeană, reliefând deficiențele și nevoile acesteia și să ia măsuri imediate,
  evitând orice duplicare nenecesară a eforturilor,
  pentru a da naștere unei veritabile culturi judiciare europene prin înființarea unei Școli Judiciare Europene pentru judecători, procurori, avocați și alte persoane implicate în administrarea justiției, care ar trebui:






  — | să fie construită pornind de la actuala EJTN și în perspectiva evoluției către un Institut european, conectat cu agențiile existente, care să aibă o structură solidă și corespunzătoare, în cadrul căruia școlile naționale de magistratură, rețelele judiciare și
  alte organizații, cum ar fi Academia de Drept European și
  organizațiile de apărare a drepturilor persoanelor să aibă un rol preponderent, și în colaborare cu Comisia; |
| --- | --- | --- |

(h)

să întocmească, împreună cu Comisia și cu Parlamentul, un bilanț al stadiului actual al formării judiciare în Uniunea Europeană, reliefând deficiențele și nevoile acesteia și să ia măsuri imediate,
  evitând orice duplicare nenecesară a eforturilor,
  pentru a da naștere unei veritabile culturi judiciare europene prin înființarea unei Școli Judiciare Europene pentru judecători, procurori, avocați și alte persoane implicate în administrarea justiției, care ar trebui:

—

să fie construită pornind de la actuala EJTN și în perspectiva evoluției către un Institut european, conectat cu agențiile existente, care să aibă o structură solidă și corespunzătoare, în cadrul căruia școlile naționale de magistratură, rețelele judiciare și
  alte organizații, cum ar fi Academia de Drept European și
  organizațiile de apărare a drepturilor persoanelor să aibă un rol preponderent, și în colaborare cu Comisia;

| — | să gestioneze și să dezvolte în continuare programul de schimburi destinat autorităților judiciare; |
| --- | --- |

—

să gestioneze și să dezvolte în continuare programul de schimburi destinat autorităților judiciare;

| — | să stabilească programe de studiu comune pentru formarea judiciară, asigurându-se că dimensiunea europeană este prezentă, în funcție de diferitele domenii juridice; |
| --- | --- |

—

să stabilească programe de studiu comune pentru formarea judiciară, asigurându-se că dimensiunea europeană este prezentă, în funcție de diferitele domenii juridice;

| — | să ofere, pe bază voluntară, formare inițială dar și continuă judecătorilor, procurorilor și avocaților apărării europeni; |
| --- | --- |

—

să ofere, pe bază voluntară, formare inițială dar și continuă judecătorilor, procurorilor și avocaților apărării europeni;

| — | să consolideze competențele lingvistice ale autorităților judiciare, ale avocaților și ale celorlalți actori implicați; |
| --- | --- |

—

să consolideze competențele lingvistice ale autorităților judiciare, ale avocaților și ale celorlalți actori implicați;

| — | să ofere asemenea programe de formare și țărilor candidate și altor state cu care UE a încheiat acorduri de cooperare și parteneriat; |
| --- | --- |

—

să ofere asemenea programe de formare și țărilor candidate și altor state cu care UE a încheiat acorduri de cooperare și parteneriat;

| (i) | îndeamnă statele membre să pună pe deplin în aplicare, în cel mai scurt termen posibil, Decizia Consiliului privind consolidarea Eurojust și de modificare a Deciziei 2002/187/JAI (5613/2008) (18) a Consiliului, să încurajeze autoritățile naționale să implice Eurojust în etapele inițiale ale procedurilor de cooperare, să treacă peste reticențele față de utilizarea în comun a informațiilor și deplina cooperare, manifestate la nivel național, și să asocieze pe deplin Parlamentul, împreună cu Comisia și Eurojust, la viitoarele activități organizate în scopul punerii corecte în aplicare a deciziei privind Eurojust; |
| --- | --- |

(i)

îndeamnă statele membre să pună pe deplin în aplicare, în cel mai scurt termen posibil, Decizia Consiliului privind consolidarea Eurojust și de modificare a Deciziei 2002/187/JAI (5613/2008) (18) a Consiliului, să încurajeze autoritățile naționale să implice Eurojust în etapele inițiale ale procedurilor de cooperare, să treacă peste reticențele față de utilizarea în comun a informațiilor și deplina cooperare, manifestate la nivel național, și să asocieze pe deplin Parlamentul, împreună cu Comisia și Eurojust, la viitoarele activități organizate în scopul punerii corecte în aplicare a deciziei privind Eurojust;

| (j) | să stabilească un plan de punere în aplicare a deciziei menționate mai sus, în special în ceea ce privește competențele Eurojust referitoare la:






  — | soluționarea conflictelor de competență; |
| --- | --- | --- |

(j)

să stabilească un plan de punere în aplicare a deciziei menționate mai sus, în special în ceea ce privește competențele Eurojust referitoare la:

—

soluționarea conflictelor de competență;

| — | competența de a întreprinde anchete sau acțiuni de urmărire penală; |
| --- | --- |

—

competența de a întreprinde anchete sau acțiuni de urmărire penală;

| (k) | să ia măsuri în vederea publicării anuale a unui raport complet privind infracționalitatea în Uniunea Europeană, care să unifice rapoartele referitoare la domenii specifice, precum OCTA (Evaluarea amenințării pe care o reprezintă criminalitatea organizată), raportul anual al Eurojust etc.; |
| --- | --- |

(k)

să ia măsuri în vederea publicării anuale a unui raport complet privind infracționalitatea în Uniunea Europeană, care să unifice rapoartele referitoare la domenii specifice, precum OCTA (Evaluarea amenințării pe care o reprezintă criminalitatea organizată), raportul anual al Eurojust etc.;

| (l) | să invite statele membre să lucreze în continuare la inițiativa Republicii Cehe, a Republicii Polonia, a Republicii Slovenia, a Republicii Slovace și a Regatului Suediei referitoare la o decizie-cadru a Consiliului privind prevenirea și soluționarea conflictelor de competență în cadrul procedurilor penale (5208/2009), respectând dreptul suspectului sau al inculpatului de a fi informat și implicat în toate etapele procedurii în fața jurisdicției penale, și să consulte Parlamentul din nou, pe baza progreselor înregistrate în cursul negocierilor din cadrul Consiliului; |
| --- | --- |

(l)

să invite statele membre să lucreze în continuare la inițiativa Republicii Cehe, a Republicii Polonia, a Republicii Slovenia, a Republicii Slovace și a Regatului Suediei referitoare la o decizie-cadru a Consiliului privind prevenirea și soluționarea conflictelor de competență în cadrul procedurilor penale (5208/2009), respectând dreptul suspectului sau al inculpatului de a fi informat și implicat în toate etapele procedurii în fața jurisdicției penale, și să consulte Parlamentul din nou, pe baza progreselor înregistrate în cursul negocierilor din cadrul Consiliului;

| (m) | să acorde atenția cuvenită avantajelor oferite de noile tehnologii pentru a garanta un nivel ridicat de siguranță publică și a valorifica pe deplin posibilitățile de difuzare a informațiilor prin intermediul internetului, pentru a consolida rolul nou creatului „Forum al justiției”, a încuraja elaborarea unor noi metode de învățare (e-învățarea), a grupa și a utiliza în comun informațiile, actualizând și consolidând bazele de date existente, precum cele din domeniul vamal, care sunt de o importanță vitală în combaterea contrabandei și a traficului de persoane, garantând în același timp respectarea drepturilor fundamentale și în special un nivel ridicat de protecție a vieții private în ceea ce privește procesarea datelor cu caracter personal în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală; |
| --- | --- |

(m)

să acorde atenția cuvenită avantajelor oferite de noile tehnologii pentru a garanta un nivel ridicat de siguranță publică și a valorifica pe deplin posibilitățile de difuzare a informațiilor prin intermediul internetului, pentru a consolida rolul nou creatului „Forum al justiției”, a încuraja elaborarea unor noi metode de învățare (e-învățarea), a grupa și a utiliza în comun informațiile, actualizând și consolidând bazele de date existente, precum cele din domeniul vamal, care sunt de o importanță vitală în combaterea contrabandei și a traficului de persoane, garantând în același timp respectarea drepturilor fundamentale și în special un nivel ridicat de protecție a vieții private în ceea ce privește procesarea datelor cu caracter personal în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului și, spre informare, Comisiei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului și, spre informare, Comisiei.

---

(1)  JO C 33 E, 9.2.2006, p. 159.

(2)  JO C 102 E, 28.4.2004, p. 154.

(3)  JO L 327, 5.12.2008, p. 27.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0381.

(5)  JO C 18, 19.1.2001, p. 9.

(6)  JO C 273 E, 14.11.2003, p. 99.

(7)  JO C 299, 22.11.2008, p. 1.

(8)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0352.

(9)  JO L 348, 24.12.2008, p. 130.

(10)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0384 și P6_TA(2008)0380.

(11)  JO L 350, 30.12.2008, p. 72.

(12)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0486.

(13)  Gisèle Vernimmen-Van Tiggelen și Laura Surano, Institute for European Studies, Université Libre de Bruxelles ECLAN – European Criminal Law Academic Network.

(14)  COM(2006)0008, și documentele Consiliului 8409/2008, 10330/1/2008, 7024/1/2008, 7301/2/2008, 9617/2/2008, 9927/2/2008, 13416/2/2008, 15691/2/2008 și 17220/1/2008.

(15)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0637.

(16)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0465.

(17)  Recomandarea din 14 octombrie 2004 adresată Consiliului și Consiliului European privind viitorul spațiu de libertate, securitate și justiție, precum și măsurile necesare pentru a consolida legitimitatea și eficiența acestuia, (JO C 166 E, 7.7.2005, p. 58) și recomandareaa din 22 februarie 2005 adresată Consiliului privind calitatea justiției penale și armonizarea dreptului penal în statele membre, (JO C 304 E, 1.12.2005, p. 109).

(18)  Nepublicată încă în Jurnalul Oficial.

---

AVIZE

Parlamentul European

Marți, 5 mai 2009

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/123 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/123

---

Marți, 5 mai 2009Special Olympics în Uniunea Europeană

P6_TA(2009)0347

Declarația Parlamentului European privind sprijinul pentru programul Special Olympics în Uniunea Europeană

2010/C 212 E/20

Parlamentul European,

având în vedere articolul 116 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât programul Special Olympics Europa oferă oportunități de practicare a sportului și oportunități sociale pentru adulții și copiii cu dizabilități intelectuale; |
| --- | --- |

A.

întrucât programul Special Olympics Europa oferă oportunități de practicare a sportului și oportunități sociale pentru adulții și copiii cu dizabilități intelectuale;

| B. | întrucât programe de tip Special Olympics se desfășoară în fiecare stat membru UE, cu participarea a jumătate de milion de atleți; |
| --- | --- |

B.

întrucât programe de tip Special Olympics se desfășoară în fiecare stat membru UE, cu participarea a jumătate de milion de atleți;

| C. | întrucât prin intermediul programelor Special Olympics este pusă cotidian în aplicare politica UE, prin promovarea sportului și voluntariatului dincolo de frontiere, demolând stereotipurile despre dizabilități, prin promovarea sănătății publice și prin includerea persoanelor marginalizate în activitățile sociale; |
| --- | --- |

C.

întrucât prin intermediul programelor Special Olympics este pusă cotidian în aplicare politica UE, prin promovarea sportului și voluntariatului dincolo de frontiere, demolând stereotipurile despre dizabilități, prin promovarea sănătății publice și prin includerea persoanelor marginalizate în activitățile sociale;

| D. | întrucât programul Special Olympics Europa va găzdui două evenimente majore viitoare: în 2010, Jocurile Olimpice Speciale de Vară Europene, care vor avea loc la Varșovia, Polonia, și în 2011, Jocurile Olimpice Speciale de Vară Mondiale, care vor avea loc la Atena, Grecia; |
| --- | --- |

D.

întrucât programul Special Olympics Europa va găzdui două evenimente majore viitoare: în 2010, Jocurile Olimpice Speciale de Vară Europene, care vor avea loc la Varșovia, Polonia, și în 2011, Jocurile Olimpice Speciale de Vară Mondiale, care vor avea loc la Atena, Grecia;

| E. | întrucât UE a susținut financiar Jocurile Olimpice Speciale de Vară Mondiale din Irlanda; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE a susținut financiar Jocurile Olimpice Speciale de Vară Mondiale din Irlanda;

| 1. | consideră că oferirea de servicii pentru programele Special Olympics la nivel local, național și internațional necesită o finanțare consistentă; |
| --- | --- |

1.

consideră că oferirea de servicii pentru programele Special Olympics la nivel local, național și internațional necesită o finanțare consistentă;

| 2. | observă că programul Special Olympics Europa urmărește să obțină asistență financiară de la Comisie pentru a finanța Jocurile Olimpice Speciale de Vară Europene de la Varșovia din 2010 și Jocurile Olimpice Speciale de Vară Mondiale de la Atena din 2011; |
| --- | --- |

2.

observă că programul Special Olympics Europa urmărește să obțină asistență financiară de la Comisie pentru a finanța Jocurile Olimpice Speciale de Vară Europene de la Varșovia din 2010 și Jocurile Olimpice Speciale de Vară Mondiale de la Atena din 2011;

| 3. | recunoaște beneficiile care vor rezulta din organizarea acestor jocuri în Europa, pentru atleți, familiile acestora și, în general, pentru comunitate; |
| --- | --- |

3.

recunoaște beneficiile care vor rezulta din organizarea acestor jocuri în Europa, pentru atleți, familiile acestora și, în general, pentru comunitate;

| 4. | invită Comisia să sprijine jocurile de la Varșovia din 2010 și pe cele de la Atena din 2011; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să sprijine jocurile de la Varșovia din 2010 și pe cele de la Atena din 2011;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, împreună cu numele semnatarilor, Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, împreună cu numele semnatarilor, Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 5 mai 2009

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/124 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/124

---

Marți, 5 mai 2009Cerere de apărare a imunității lui Aldo Patriciello

P6_TA(2009)0337

Decizia Parlamentului European din 5 mai 2009 privind cererea de apărare a imunității și privilegiilor lui Aldo Patriciello (2009/2021(IMM))

2010/C 212 E/21

Parlamentul European,

având în vedere cererea lui Aldo Patriciello de apărare a propriei imunități în legătură cu ancheta în curs efectuată de Parchetul de pe lângă Tribunalul districtual Isernia, comunicată în ședința plenară la 9 martie 2009,

având în vedere articolele 9 și 10 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene din 8 aprilie 1965, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Comunităților Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986 și din 21 octombrie 2008 (1),

având în vedere articolul 6 alineatul (3) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0286/2009),

| 1. | hotărăște să apere imunitatea și privilegiile lui Aldo Patriciello; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să apere imunitatea și privilegiile lui Aldo Patriciello;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților în cauză ale Republicii Italiene. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților în cauză ale Republicii Italiene.

---

(1)  Cauza 101/63, Wagner/Fohrmann și Krier, Rec. 1964, p. 383, cauza 149/85, Wybot/Faure și alții, Rec. 1986, p. 2 391 și cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, Marra/De Gregorio și Clemente, care nu au fost încă incluse în Rapoartele Curții Europene.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/125 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/125

---

Marți, 5 mai 2009Cerere de apărare a imunității lui Umberto Bossi

P6_TA(2009)0338

Decizia Parlamentului European din 5 mai 2009 privind cererea de apărare a imunității și privilegiilor lui Umberto Bossi (2009/2020(IMM))

2010/C 212 E/22

Parlamentul European,

având în vedere cererea lui Umberto Bossi de apărare a propriei imunități referitoare la ancheta în curs efectuată de Procuratura de pe lângă Tribunalul districtual Verbania, datată 19 februarie 2009 și comunicată în ședința plenară la 9 martie 2009,

având în vedere articolele 9 și 10 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene din 8 aprilie 1965, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Comunităților Europene din 12 mai 1964, din 10 iulie 1986 și din 21 octombrie 2008 (1),

având în vedere articolul 6 alineatul (3) și articolul 7 din Regulamentul de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0269/2009),

| 1. | hotărăște să apere imunitatea și privilegiile lui Umberto Bossi; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să apere imunitatea și privilegiile lui Umberto Bossi;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților în cauză ale Republicii Italiene. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților în cauză ale Republicii Italiene.

---

(1)  Cauza 101/63, Wagner/Fohrmann și Krier, Rec. 1964, p. 383, cauza 149/85, Wybot/Faure și alții, Rec. 1986, p. 2391 și cauzele conexe C-200/07 și C-201/07 Marra/De Gregorio și Clemente, care nu au fost încă incluse în Rapoartele Curții Europene.

---

Miercuri, 6 mai 2009

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/126 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/126

---

Miercuri, 6 mai 2009Atribuțiile comisiilor parlamentare

P6_TA(2009)0348

Decizia Parlamentului European din 6 mai 2009 privind competențele și atribuțiile comisiilor permanente

2010/C 212 E/23

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Conferinței președinților,

având în vedere articolul 174 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | Decide să constituie următoarele comisii permanente:






  I. | Comisia pentru afaceri externe |
| --- | --- | --- |

1.

Decide să constituie următoarele comisii permanente:

I.

Comisia pentru afaceri externe

| II. | Comisia pentru dezvoltare |
| --- | --- |

II.

Comisia pentru dezvoltare

| III. | Comisia pentru comerț internațional |
| --- | --- |

III.

Comisia pentru comerț internațional

| IV. | Comisia pentru bugete |
| --- | --- |

IV.

Comisia pentru bugete

| V. | Comisia pentru control bugetar |
| --- | --- |

V.

Comisia pentru control bugetar

| VI. | Comisia pentru afaceri economice și monetare |
| --- | --- |

VI.

Comisia pentru afaceri economice și monetare

| VII. | Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale |
| --- | --- |

VII.

Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale

| VIII. | Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară |
| --- | --- |

VIII.

Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară

| IX. | Comisia pentru industrie, cercetare și energie |
| --- | --- |

IX.

Comisia pentru industrie, cercetare și energie

| X. | Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor |
| --- | --- |

X.

Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor

| XI. | Comisia pentru transport și turism |
| --- | --- |

XI.

Comisia pentru transport și turism

| XII. | Comisia pentru dezvoltare regională |
| --- | --- |

XII.

Comisia pentru dezvoltare regională

| XIII. | Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală |
| --- | --- |

XIII.

Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală

| XIV. | Comisia pentru pescuit |
| --- | --- |

XIV.

Comisia pentru pescuit

| XV. | Comisia pentru cultură și educație |
| --- | --- |

XV.

Comisia pentru cultură și educație

| XVI. | Comisia pentru afaceri juridice |
| --- | --- |

XVI.

Comisia pentru afaceri juridice

| XVII. | Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne |
| --- | --- |

XVII.

Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne

| XVIII. | Comisia pentru afaceri constituționale |
| --- | --- |

XVIII.

Comisia pentru afaceri constituționale

| XIX. | Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen |
| --- | --- |

XIX.

Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen

| XX. | Comisia pentru petiții |
| --- | --- |

XX.

Comisia pentru petiții

| 2. | Decide să înlocuiască anexa VI la Regulamentul său de procedură cu următorul text:

  Miercuri, 6 mai 2009„ANEXA VI
  Competențele și atribuțiile comisiilor permanente


  I.
     
  Comisia pentru afaceri externe


  Această comisie este competentă în chestiuni privind:






  (1) | politica externă și de securitate comună (PESC) și politica europeană de securitate și de apărare (PESA). În acest context, comisia este asistată de subcomisia pentru securitate și apărare; |
| --- | --- | --- |

2.

Decide să înlocuiască anexa VI la Regulamentul său de procedură cu următorul text:

Miercuri, 6 mai 2009„ANEXA VI

Competențele și atribuțiile comisiilor permanente

I.
     
  Comisia pentru afaceri externe

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

(1)

politica externă și de securitate comună (PESC) și politica europeană de securitate și de apărare (PESA). În acest context, comisia este asistată de subcomisia pentru securitate și apărare;

| (2) | relațiile cu celelalte instituții și organe ale Uniunii Europene, cu Organizația Națiunilor Unite și cu celelalte organizații internaționale și adunări interparlamentare pentru chestiunile din domeniul său de competență; |
| --- | --- |

(2)

relațiile cu celelalte instituții și organe ale Uniunii Europene, cu Organizația Națiunilor Unite și cu celelalte organizații internaționale și adunări interparlamentare pentru chestiunile din domeniul său de competență;

| (3) | consolidarea relațiilor politice cu țările terțe, în special cu cele situate în imediata vecinătate a Uniunii, prin programe de cooperare și asistență sau prin acorduri internaționale cum ar fi acordurile de asociere și de parteneriat; |
| --- | --- |

(3)

consolidarea relațiilor politice cu țările terțe, în special cu cele situate în imediata vecinătate a Uniunii, prin programe de cooperare și asistență sau prin acorduri internaționale cum ar fi acordurile de asociere și de parteneriat;

| (4) | deschiderea, monitorizarea și încheierea negocierilor privind aderarea statelor europene la Uniune; |
| --- | --- |

(4)

deschiderea, monitorizarea și încheierea negocierilor privind aderarea statelor europene la Uniune;

| (5) | drepturile omului, protecția minorităților și promovarea valorilor democratice în țările terțe. În acest context, comisia este asistată de subcomisia pentru drepturile omului. Fără a aduce atingere normelor aplicabile, membrii altor comisii și organe care exercită responsabilități în acest domeniu sunt invitați să asiste la reuniunile subcomisiei. |
| --- | --- |

(5)

drepturile omului, protecția minorităților și promovarea valorilor democratice în țările terțe. În acest context, comisia este asistată de subcomisia pentru drepturile omului. Fără a aduce atingere normelor aplicabile, membrii altor comisii și organe care exercită responsabilități în acest domeniu sunt invitați să asiste la reuniunile subcomisiei.

Comisia asigură coordonarea lucrărilor comisiilor parlamentare mixte și de cooperare, precum și ale delegațiilor interparlamentare, ale delegațiilor ad hoc și ale misiunilor de observare electorală care intră în domeniul său de competență.

II.
     
  Comisia pentru dezvoltare

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| (1) | promovarea, punerea în aplicare și controlul politicii de dezvoltare și de cooperare a Uniunii Europene, inclusiv în ceea ce privește:






  (a) | dialogul politic cu țările în curs de dezvoltare, atât la nivel bilateral, cât și în cadrul organizațiilor și organismelor interparlamentare internaționale pertinente, |
| --- | --- | --- |

(1)

promovarea, punerea în aplicare și controlul politicii de dezvoltare și de cooperare a Uniunii Europene, inclusiv în ceea ce privește:

(a)

dialogul politic cu țările în curs de dezvoltare, atât la nivel bilateral, cât și în cadrul organizațiilor și organismelor interparlamentare internaționale pertinente,

| (b) | ajutorul acordat țărilor în curs de dezvoltare și acordurile de cooperare cu acestea, |
| --- | --- |

(b)

ajutorul acordat țărilor în curs de dezvoltare și acordurile de cooperare cu acestea,

| (c) | promovarea valorilor democratice, a bunei guvernări și a drepturilor omului în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

(c)

promovarea valorilor democratice, a bunei guvernări și a drepturilor omului în țările în curs de dezvoltare;

| (2) | Acordul de parteneriat ACP-UE și relațiile cu organismele competente; |
| --- | --- |

(2)

Acordul de parteneriat ACP-UE și relațiile cu organismele competente;

| (3) | participarea Parlamentului la misiuni de observare electorală, dacă este necesar, în cooperare cu alte comisii și delegații pertinente. |
| --- | --- |

(3)

participarea Parlamentului la misiuni de observare electorală, dacă este necesar, în cooperare cu alte comisii și delegații pertinente.

Comisia asigură coordonarea lucrărilor delegațiilor interparlamentare și ad hoc care intră în atribuțiile sale.

III.
     
  Comisia pentru comerț internațional

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

definirea și punerea în aplicare a politicii comerciale comune a Uniunii și a relațiilor sale economice externe, în special:

| (1) | relațiile financiare, economice și comerciale cu țări terțe și cu organizații regionale; |
| --- | --- |

(1)

relațiile financiare, economice și comerciale cu țări terțe și cu organizații regionale;

| (2) | măsurile de armonizare sau de standardizare tehnică în domeniile reglementate de instrumentele de drept internațional; |
| --- | --- |

(2)

măsurile de armonizare sau de standardizare tehnică în domeniile reglementate de instrumentele de drept internațional;

| (3) | relațiile cu organizațiile internaționale pertinente și cu organizațiile de promovare a integrării economice și comerciale regionale în afara granițelor Uniunii; |
| --- | --- |

(3)

relațiile cu organizațiile internaționale pertinente și cu organizațiile de promovare a integrării economice și comerciale regionale în afara granițelor Uniunii;

| (4) | relațiile cu Organizația Mondială a Comerțului, inclusiv cu dimensiunea sa parlamentară. |
| --- | --- |

(4)

relațiile cu Organizația Mondială a Comerțului, inclusiv cu dimensiunea sa parlamentară.

Comisia asigură legătura cu delegațiile interparlamentare și ad hoc competente în ceea ce privește aspectele economice și comerciale în relațiile cu țările terțe.

IV.
     
  Comisia pentru bugete

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| (1) | cadrul financiar multianual de venituri și cheltuieli al Uniunii și sistemul resurselor proprii ale Uniunii; |
| --- | --- |

(1)

cadrul financiar multianual de venituri și cheltuieli al Uniunii și sistemul resurselor proprii ale Uniunii;

| (2) | competențele bugetare ale Parlamentului, adică bugetul Uniunii, precum și negocierea și aplicarea acordurilor interinstituționale în acest domeniu; |
| --- | --- |

(2)

competențele bugetare ale Parlamentului, adică bugetul Uniunii, precum și negocierea și aplicarea acordurilor interinstituționale în acest domeniu;

| (3) | estimarea bugetului Parlamentului, în conformitate cu procedura prevăzută de regulament; |
| --- | --- |

(3)

estimarea bugetului Parlamentului, în conformitate cu procedura prevăzută de regulament;

| (4) | bugetul organelor descentralizate; |
| --- | --- |

(4)

bugetul organelor descentralizate;

| (5) | activitățile financiare ale Băncii Europene de Investiții; |
| --- | --- |

(5)

activitățile financiare ale Băncii Europene de Investiții;

| (6) | includerea în buget a Fondului European de Dezvoltare, fără a aduce atingere competențelor comisiei competente pentru Acordul de parteneriat ACP-UE; |
| --- | --- |

(6)

includerea în buget a Fondului European de Dezvoltare, fără a aduce atingere competențelor comisiei competente pentru Acordul de parteneriat ACP-UE;

| (7) | implicațiile financiare ale tuturor actelor comunitare și compatibilitatea acestora cu cadrul financiar multianual, fără a aduce atingere competențelor comisiilor pertinente; |
| --- | --- |

(7)

implicațiile financiare ale tuturor actelor comunitare și compatibilitatea acestora cu cadrul financiar multianual, fără a aduce atingere competențelor comisiilor pertinente;

| (8) | monitorizarea și evaluarea execuției bugetului aferent exercițiului financiar în curs, sub rezerva articolului 72 alineatul (1), transferurile de credite, procedurile privind organigramele, creditele de funcționare și avizele cu privire la proiecte referitoare la clădiri cu implicații financiare importante; |
| --- | --- |

(8)

monitorizarea și evaluarea execuției bugetului aferent exercițiului financiar în curs, sub rezerva articolului 72 alineatul (1), transferurile de credite, procedurile privind organigramele, creditele de funcționare și avizele cu privire la proiecte referitoare la clădiri cu implicații financiare importante;

| (9) | Regulamentul financiar, cu excepția chestiunilor privind execuția, gestiunea și controlul bugetar. |
| --- | --- |

(9)

Regulamentul financiar, cu excepția chestiunilor privind execuția, gestiunea și controlul bugetar.

V.
     
  Comisia pentru control bugetar

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| (1) | controlul execuției bugetului Uniunii și al Fondului European de Dezvoltare, precum și deciziile de descărcare de gestiune care trebuie luate de Parlament, inclusiv procedura internă de descărcare de gestiune, și orice altă măsură de însoțire sau de executare a acestor decizii; |
| --- | --- |

(1)

controlul execuției bugetului Uniunii și al Fondului European de Dezvoltare, precum și deciziile de descărcare de gestiune care trebuie luate de Parlament, inclusiv procedura internă de descărcare de gestiune, și orice altă măsură de însoțire sau de executare a acestor decizii;

| (2) | închiderea, prezentarea și controlul conturilor și bilanțurilor Uniunii, ale instituțiilor acesteia și ale oricărui organism care beneficiază de finanțarea acesteia, inclusiv stabilirea creditelor care urmează a fi reportate și fixarea soldurilor; |
| --- | --- |

(2)

închiderea, prezentarea și controlul conturilor și bilanțurilor Uniunii, ale instituțiilor acesteia și ale oricărui organism care beneficiază de finanțarea acesteia, inclusiv stabilirea creditelor care urmează a fi reportate și fixarea soldurilor;

| (3) | controlul activităților financiare ale Băncii Europene de Investiții; |
| --- | --- |

(3)

controlul activităților financiare ale Băncii Europene de Investiții;

| (4) | evaluarea raportului costuri-beneficii al diferitelor finanțări comunitare pentru executarea politicilor Uniunii; |
| --- | --- |

(4)

evaluarea raportului costuri-beneficii al diferitelor finanțări comunitare pentru executarea politicilor Uniunii;

| (5) | examinarea fraudelor și neregulilor care aduc atingere execuției bugetului Uniunii, acțiunile care vizează prevenirea acestor acte și declanșarea procedurii judiciare, precum și protecția intereselor financiare ale Uniunii în general; |
| --- | --- |

(5)

examinarea fraudelor și neregulilor care aduc atingere execuției bugetului Uniunii, acțiunile care vizează prevenirea acestor acte și declanșarea procedurii judiciare, precum și protecția intereselor financiare ale Uniunii în general;

| (6) | relațiile cu Curtea de Conturi, numirea membrilor și analizarea rapoartelor acesteia; |
| --- | --- |

(6)

relațiile cu Curtea de Conturi, numirea membrilor și analizarea rapoartelor acesteia;

| (7) | Regulamentul financiar pentru chestiunile privind execuția, gestiunea și controlul bugetar. |
| --- | --- |

(7)

Regulamentul financiar pentru chestiunile privind execuția, gestiunea și controlul bugetar.

VI.
     
  Comisia pentru afaceri economice și monetare

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| (1) | politicile economice și monetare ale Uniunii, funcționarea Uniunii Economice și Monetare și Sistemul Monetar și Financiar European, inclusiv relațiile cu instituțiile sau organizațiile pertinente; |
| --- | --- |

(1)

politicile economice și monetare ale Uniunii, funcționarea Uniunii Economice și Monetare și Sistemul Monetar și Financiar European, inclusiv relațiile cu instituțiile sau organizațiile pertinente;

| (2) | libera circulație a capitalurilor și plăților (plăți transfrontaliere, Spațiul Unic de Plăți, balanța de plăți, fluxurile de capital și politicile de împrumut și creditare, controlul fluxurilor de capital provenite din țări terțe, măsuri de încurajare a exporturilor de capital din Uniune); |
| --- | --- |

(2)

libera circulație a capitalurilor și plăților (plăți transfrontaliere, Spațiul Unic de Plăți, balanța de plăți, fluxurile de capital și politicile de împrumut și creditare, controlul fluxurilor de capital provenite din țări terțe, măsuri de încurajare a exporturilor de capital din Uniune);

| (3) | sistemul monetar și financiar internațional, inclusiv relațiile cu instituțiile și organizațiile financiare și monetare; |
| --- | --- |

(3)

sistemul monetar și financiar internațional, inclusiv relațiile cu instituțiile și organizațiile financiare și monetare;

| (4) | regulile privind concurența, ajutoarele de stat sau ajutoarele publice; |
| --- | --- |

(4)

regulile privind concurența, ajutoarele de stat sau ajutoarele publice;

| (5) | reglementarea în domeniul fiscal; |
| --- | --- |

(5)

reglementarea în domeniul fiscal;

| (6) | reglementarea și supravegherea serviciilor, instituțiilor și piețelor financiare, inclusiv rapoartele financiare, verificările contabile, regulile de contabilitate, conducerea întreprinderilor și alte chestiuni din domeniul dreptului societăților comerciale privind în special serviciile financiare. |
| --- | --- |

(6)

reglementarea și supravegherea serviciilor, instituțiilor și piețelor financiare, inclusiv rapoartele financiare, verificările contabile, regulile de contabilitate, conducerea întreprinderilor și alte chestiuni din domeniul dreptului societăților comerciale privind în special serviciile financiare.

VII.
     
  Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| (1) | politica ocupării forței de muncă și toate aspectele de politică socială, cum ar fi condițiile de muncă, securitatea socială și protecția socială; |
| --- | --- |

(1)

politica ocupării forței de muncă și toate aspectele de politică socială, cum ar fi condițiile de muncă, securitatea socială și protecția socială;

| (2) | măsurile de garantare a sănătății și securității la locul de muncă; |
| --- | --- |

(2)

măsurile de garantare a sănătății și securității la locul de muncă;

| (3) | Fondul Social European; |
| --- | --- |

(3)

Fondul Social European;

| (4) | politica de formare profesională, inclusiv calificările profesionale; |
| --- | --- |

(4)

politica de formare profesională, inclusiv calificările profesionale;

| (5) | libera circulație a lucrătorilor și pensionarilor; |
| --- | --- |

(5)

libera circulație a lucrătorilor și pensionarilor;

| (6) | dialogul social; |
| --- | --- |

(6)

dialogul social;

| (7) | toate formele de discriminare la locul de muncă și pe piața ocupării forței de muncă, altele decât cele fondate pe gen; |
| --- | --- |

(7)

toate formele de discriminare la locul de muncă și pe piața ocupării forței de muncă, altele decât cele fondate pe gen;

| (8) | relațiile cu:






  — | Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop), |
| --- | --- | --- |

(8)

relațiile cu:

—

Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop),

| — | Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă, |
| --- | --- |

—

Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă,

| — | Fundația Europeană de Formare, |
| --- | --- |

—

Fundația Europeană de Formare,

| — | Agenția Europeană pentru Sănătate și Securitate în Muncă, |
| --- | --- |

—

Agenția Europeană pentru Sănătate și Securitate în Muncă,

precum și relațiile cu alte organisme ale Uniunii Europene și organizații internaționale pertinente.

VIII.
     
  Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| (1) | politica de mediu și măsurile de protecție a mediului, privind în special:






  (a) | poluarea aerului, a solului și a apei, gestionarea și reciclarea deșeurilor, substanțele și preparatele periculoase, nivelul sonor, schimbarea climatică și protecția biodiversității, |
| --- | --- | --- |

(1)

politica de mediu și măsurile de protecție a mediului, privind în special:

(a)

poluarea aerului, a solului și a apei, gestionarea și reciclarea deșeurilor, substanțele și preparatele periculoase, nivelul sonor, schimbarea climatică și protecția biodiversității,

| (b) | dezvoltarea durabilă, |
| --- | --- |

(b)

dezvoltarea durabilă,

| (c) | măsurile și convențiile internaționale și regionale în vederea conservării mediului, |
| --- | --- |

(c)

măsurile și convențiile internaționale și regionale în vederea conservării mediului,

| (d) | repararea prejudiciilor cauzate mediului, |
| --- | --- |

(d)

repararea prejudiciilor cauzate mediului,

| (e) | protecția civilă, |
| --- | --- |

(e)

protecția civilă,

| (f) | Agenția Europeană de Mediu; |
| --- | --- |

(f)

Agenția Europeană de Mediu;

| (fa) | Agenția Europeană pentru Produse Chimice; |
| --- | --- |

(fa)

Agenția Europeană pentru Produse Chimice;

| (2) | sănătatea publică, privind în special:






  (a) | programele și acțiunile specifice în domeniul sănătății publice, |
| --- | --- | --- |

(2)

sănătatea publică, privind în special:

(a)

programele și acțiunile specifice în domeniul sănătății publice,

| (b) | produsele farmaceutice și cosmetice, |
| --- | --- |

(b)

produsele farmaceutice și cosmetice,

| (c) | aspectele sanitare ale terorismului biologic, |
| --- | --- |

(c)

aspectele sanitare ale terorismului biologic,

| (d) | Agenția Europeană pentru Medicamente și Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor; |
| --- | --- |

(d)

Agenția Europeană pentru Medicamente și Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor;

| (3) | aspectele privind siguranța alimentară, în special:






  (a) | etichetarea și siguranța produselor alimentare, |
| --- | --- | --- |

(3)

aspectele privind siguranța alimentară, în special:

(a)

etichetarea și siguranța produselor alimentare,

| (b) | legislația veterinară privind protecția împotriva riscurilor pentru sănătatea umană, controalele de sănătate publică ale produselor alimentare și sistemele de producție alimentară, |
| --- | --- |

(b)

legislația veterinară privind protecția împotriva riscurilor pentru sănătatea umană, controalele de sănătate publică ale produselor alimentare și sistemele de producție alimentară,

| (c) | Agenția Europeană pentru Siguranța Alimentară și Oficiul Alimentar și Veterinar European; |
| --- | --- |

(c)

Agenția Europeană pentru Siguranța Alimentară și Oficiul Alimentar și Veterinar European;

IX.
     
  Comisia pentru industrie, cercetare și energie

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| (1) | politica industrială a Uniunii și aplicarea noilor tehnologii, în special în ceea ce privește măsurile privind întreprinderile mici și mijlocii; |
| --- | --- |

(1)

politica industrială a Uniunii și aplicarea noilor tehnologii, în special în ceea ce privește măsurile privind întreprinderile mici și mijlocii;

| (2) | politica de cercetare a Uniunii, inclusiv difuzarea și exploatarea rezultatelor cercetării; |
| --- | --- |

(2)

politica de cercetare a Uniunii, inclusiv difuzarea și exploatarea rezultatelor cercetării;

| (3) | politica spațială; |
| --- | --- |

(3)

politica spațială;

| (4) | activitățile Centrului comun de cercetare și ale Biroului central de măsurări nucleare, JET, ITER și celelalte proiecte aparținând aceluiași domeniu; |
| --- | --- |

(4)

activitățile Centrului comun de cercetare și ale Biroului central de măsurări nucleare, JET, ITER și celelalte proiecte aparținând aceluiași domeniu;

| (5) | măsurile comunitare în domeniul politicii energetice în general, securitatea aprovizionării cu energie și eficiența energetică, în special stabilirea și dezvoltarea de rețele transeuropene în sectorul infrastructurilor energetice; |
| --- | --- |

(5)

măsurile comunitare în domeniul politicii energetice în general, securitatea aprovizionării cu energie și eficiența energetică, în special stabilirea și dezvoltarea de rețele transeuropene în sectorul infrastructurilor energetice;

| (6) | Tratatul Euratom și Agenția de Aprovizionare a Euratom (AAE), securitatea nucleară, dezafectarea instalațiilor și eliminarea deșeurilor în domeniul nuclear; |
| --- | --- |

(6)

Tratatul Euratom și Agenția de Aprovizionare a Euratom (AAE), securitatea nucleară, dezafectarea instalațiilor și eliminarea deșeurilor în domeniul nuclear;

| (7) | societatea informațională și tehnologiile informației, inclusiv stabilirea și dezvoltarea de rețele transeuropene în sectorul infrastructurilor de telecomunicații. |
| --- | --- |

(7)

societatea informațională și tehnologiile informației, inclusiv stabilirea și dezvoltarea de rețele transeuropene în sectorul infrastructurilor de telecomunicații.

X.
     
  Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| (1) | coordonarea, în plan comunitar, a legislațiilor naționale în domeniul pieței interne și a Uniunii vamale, în special în ceea ce privește:






  (a) | libera circulație a mărfurilor, inclusiv armonizarea standardelor tehnice, |
| --- | --- | --- |

(1)

coordonarea, în plan comunitar, a legislațiilor naționale în domeniul pieței interne și a Uniunii vamale, în special în ceea ce privește:

(a)

libera circulație a mărfurilor, inclusiv armonizarea standardelor tehnice,

| (b) | libertatea de stabilire, |
| --- | --- |

(b)

libertatea de stabilire,

| (c) | libertatea de a presta servicii, cu excepția sectorului financiar și poștal; |
| --- | --- |

(c)

libertatea de a presta servicii, cu excepția sectorului financiar și poștal;

| (2) | măsurile de identificare și eliminare a potențialelor obstacole în funcționarea pieței interne; |
| --- | --- |

(2)

măsurile de identificare și eliminare a potențialelor obstacole în funcționarea pieței interne;

| (3) | promovarea și protecția intereselor economice ale consumatorilor, cu excepția chestiunilor privind sănătatea publică și siguranța alimentară, în cadrul creării pieței interne. |
| --- | --- |

(3)

promovarea și protecția intereselor economice ale consumatorilor, cu excepția chestiunilor privind sănătatea publică și siguranța alimentară, în cadrul creării pieței interne.

XI.
     
  Comisia pentru transport și turism

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| (1) | dezvoltarea unei politici comune privind transportul feroviar, rutier și pe cale navigabilă, precum și pe cale maritimă și aeriană, în special:






  (a) | normele comune aplicabile transporturilor pe teritoriul Uniunii Europene, |
| --- | --- | --- |

(1)

dezvoltarea unei politici comune privind transportul feroviar, rutier și pe cale navigabilă, precum și pe cale maritimă și aeriană, în special:

(a)

normele comune aplicabile transporturilor pe teritoriul Uniunii Europene,

| (b) | stabilirea și dezvoltarea de rețele transeuropene în sectorul infrastructurilor de transport, |
| --- | --- |

(b)

stabilirea și dezvoltarea de rețele transeuropene în sectorul infrastructurilor de transport,

| (c) | furnizarea serviciilor de transport și relațiile cu țările terțe în domeniul transporturilor, |
| --- | --- |

(c)

furnizarea serviciilor de transport și relațiile cu țările terțe în domeniul transporturilor,

| (d) | securitatea transporturilor, |
| --- | --- |

(d)

securitatea transporturilor,

| (e) | relațiile cu organizațiile internaționale de transport; |
| --- | --- |

(e)

relațiile cu organizațiile internaționale de transport;

| (2) | serviciile poștale; |
| --- | --- |

(2)

serviciile poștale;

| (3) | turismul. |
| --- | --- |

(3)

turismul.

XII.
     
  Comisia pentru dezvoltare regională

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

politica regională și de coeziune, în special:

| (a) | Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul de Coeziune și celelalte instrumente de politică regională ale Uniunii, |
| --- | --- |

(a)

Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul de Coeziune și celelalte instrumente de politică regională ale Uniunii,

| (b) | evaluarea efectelor celorlalte politici ale Uniunii privind coeziunea economică și socială, |
| --- | --- |

(b)

evaluarea efectelor celorlalte politici ale Uniunii privind coeziunea economică și socială,

| (c) | coordonarea instrumentelor structurale ale Uniunii, |
| --- | --- |

(c)

coordonarea instrumentelor structurale ale Uniunii,

| (d) | regiunile ultraperiferice și insulele, precum și cooperarea transfrontalieră și interregională, |
| --- | --- |

(d)

regiunile ultraperiferice și insulele, precum și cooperarea transfrontalieră și interregională,

| (e) | relațiile cu Comitetul Regiunilor, organizațiile de cooperare interregională și autoritățile locale și regionale. |
| --- | --- |

(e)

relațiile cu Comitetul Regiunilor, organizațiile de cooperare interregională și autoritățile locale și regionale.

XIII.
     
  Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| (1) | funcționarea și dezvoltarea politicii agricole comune; |
| --- | --- |

(1)

funcționarea și dezvoltarea politicii agricole comune;

| (2) | dezvoltarea rurală, inclusiv activitățile instrumentelor financiare pertinente; |
| --- | --- |

(2)

dezvoltarea rurală, inclusiv activitățile instrumentelor financiare pertinente;

| (3) | legislația în domeniile:






  (a) | veterinar și fitosanitar, alimentația animalelor, cu condiția ca aceste măsuri să nu aibă drept scop protecția împotriva riscurilor pentru sănătatea umană, |
| --- | --- | --- |

(3)

legislația în domeniile:

(a)

veterinar și fitosanitar, alimentația animalelor, cu condiția ca aceste măsuri să nu aibă drept scop protecția împotriva riscurilor pentru sănătatea umană,

| (b) | creșterea și bunăstarea animalelor; |
| --- | --- |

(b)

creșterea și bunăstarea animalelor;

| (4) | îmbunătățirea calității produselor agricole; |
| --- | --- |

(4)

îmbunătățirea calității produselor agricole;

| (5) | aprovizionarea cu materii prime agricole; |
| --- | --- |

(5)

aprovizionarea cu materii prime agricole;

| (6) | Oficiul Comunitar pentru Soiuri de Plante; |
| --- | --- |

(6)

Oficiul Comunitar pentru Soiuri de Plante;

| (7) | silvicultura. |
| --- | --- |

(7)

silvicultura.

XIV.
     
  Comisia pentru pescuit

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| (1) | funcționarea și dezvoltarea politicii comune în domeniul pescuitului și gestionarea acesteia; |
| --- | --- |

(1)

funcționarea și dezvoltarea politicii comune în domeniul pescuitului și gestionarea acesteia;

| (2) | conservarea resurselor de pescuit; |
| --- | --- |

(2)

conservarea resurselor de pescuit;

| (3) | organizarea comună a pieței produselor pescărești; |
| --- | --- |

(3)

organizarea comună a pieței produselor pescărești;

| (4) | politica structurală în sectoarele pescuitului și acvaculturii, inclusiv instrumentele financiare de orientare în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

(4)

politica structurală în sectoarele pescuitului și acvaculturii, inclusiv instrumentele financiare de orientare în domeniul pescuitului;

| (5) | acordurile internaționale privind pescuitul. |
| --- | --- |

(5)

acordurile internaționale privind pescuitul.

XV.
     
  Comisia pentru cultură și educație

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| (1) | aspectele culturale ale Uniunii Europene, în special:






  (a) | îmbunătățirea cunoașterii și difuzării culturii, |
| --- | --- | --- |

(1)

aspectele culturale ale Uniunii Europene, în special:

(a)

îmbunătățirea cunoașterii și difuzării culturii,

| (b) | apărarea și promovarea diversității culturale și lingvistice, |
| --- | --- |

(b)

apărarea și promovarea diversității culturale și lingvistice,

| (c) | conservarea și protejarea patrimoniului cultural, schimburile culturale și creația artistică; |
| --- | --- |

(c)

conservarea și protejarea patrimoniului cultural, schimburile culturale și creația artistică;

| (2) | politica educațională a Uniunii Europene, inclusiv domeniul învățământului superior în Europa și promovarea sistemului de școli europene și de formare pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

(2)

politica educațională a Uniunii Europene, inclusiv domeniul învățământului superior în Europa și promovarea sistemului de școli europene și de formare pe tot parcursul vieții;

| (3) | politica în domeniul audiovizual și aspectele culturale și educative ale societății informaționale; |
| --- | --- |

(3)

politica în domeniul audiovizual și aspectele culturale și educative ale societății informaționale;

| (4) | politica în domeniul tineretului și dezvoltarea unei politici în domeniul sportului și al activităților recreative; |
| --- | --- |

(4)

politica în domeniul tineretului și dezvoltarea unei politici în domeniul sportului și al activităților recreative;

| (5) | politica informațională și politica în domeniul mass-media; |
| --- | --- |

(5)

politica informațională și politica în domeniul mass-media;

| (6) | cooperarea cu țările terțe în domeniile culturii și al educației și relațiile cu organizațiile și instituțiile internaționale pertinente. |
| --- | --- |

(6)

cooperarea cu țările terțe în domeniile culturii și al educației și relațiile cu organizațiile și instituțiile internaționale pertinente.

XVI.
     
  Comisia pentru afaceri juridice

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| (1) | interpretarea și aplicarea dreptului Uniunii Europene, conformitatea actelor Uniunii Europene cu legislația primară, inclusiv alegerea temeiurilor juridice și respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

(1)

interpretarea și aplicarea dreptului Uniunii Europene, conformitatea actelor Uniunii Europene cu legislația primară, inclusiv alegerea temeiurilor juridice și respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității;

| (2) | interpretarea și aplicarea dreptului internațional, cu condiția ca Uniunea Europeană să fie vizată; |
| --- | --- |

(2)

interpretarea și aplicarea dreptului internațional, cu condiția ca Uniunea Europeană să fie vizată;

| (3) | simplificarea dreptului comunitar, în special a propunerilor legislative în vederea codificării oficiale; |
| --- | --- |

(3)

simplificarea dreptului comunitar, în special a propunerilor legislative în vederea codificării oficiale;

| (4) | protecția juridică a drepturilor și competențelor Parlamentului, în special participarea Parlamentului la procedurile în fața Curții de Justiție și a Tribunalului de Primă Instanță; |
| --- | --- |

(4)

protecția juridică a drepturilor și competențelor Parlamentului, în special participarea Parlamentului la procedurile în fața Curții de Justiție și a Tribunalului de Primă Instanță;

| (5) | actele comunitare care influențează ordinea juridică a statelor membre, în special în domeniile următoare:






  (a) | dreptul civil și comercial, |
| --- | --- | --- |

(5)

actele comunitare care influențează ordinea juridică a statelor membre, în special în domeniile următoare:

(a)

dreptul civil și comercial,

| (b) | dreptul societăților comerciale, |
| --- | --- |

(b)

dreptul societăților comerciale,

| (c) | dreptul de proprietate intelectuală, |
| --- | --- |

(c)

dreptul de proprietate intelectuală,

| (d) | dreptul procedural; |
| --- | --- |

(d)

dreptul procedural;

| (6) | măsuri privind cooperarea judiciară și administrativă în materie civilă; |
| --- | --- |

(6)

măsuri privind cooperarea judiciară și administrativă în materie civilă;

| (7) | răspunderea pentru prejudiciul cauzat mediului și sancțiunile care se aplică în contextul infracțiunilor împotriva mediului; |
| --- | --- |

(7)

răspunderea pentru prejudiciul cauzat mediului și sancțiunile care se aplică în contextul infracțiunilor împotriva mediului;

| (8) | chestiunile etice privind noile tehnologii, în aplicarea procedurii comisiilor asociate cu comisiile competente; |
| --- | --- |

(8)

chestiunile etice privind noile tehnologii, în aplicarea procedurii comisiilor asociate cu comisiile competente;

| (9) | statutul deputaților și statutul personalului Comunităților Europene; |
| --- | --- |

(9)

statutul deputaților și statutul personalului Comunităților Europene;

| (10) | privilegii și imunități, precum și verificarea prerogativelor deputaților; |
| --- | --- |

(10)

privilegii și imunități, precum și verificarea prerogativelor deputaților;

| (11) | organizarea și statutul Curții de Justiție; |
| --- | --- |

(11)

organizarea și statutul Curții de Justiție;

| (12) | Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne. |
| --- | --- |

(12)

Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne.

XVII.
     
  Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| (1) | protecția, pe teritoriul Uniunii Europene, a drepturilor cetățenilor, a drepturilor omului și a drepturilor fundamentale, inclusiv protecția minorităților, astfel cum sunt enunțate în Tratatele și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

(1)

protecția, pe teritoriul Uniunii Europene, a drepturilor cetățenilor, a drepturilor omului și a drepturilor fundamentale, inclusiv protecția minorităților, astfel cum sunt enunțate în Tratatele și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

| (2) | măsurile necesare pentru combaterea oricăror forme de discriminare, altele decât cele pe fondate pe gen, sau cele care se produc la locul de muncă și pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

(2)

măsurile necesare pentru combaterea oricăror forme de discriminare, altele decât cele pe fondate pe gen, sau cele care se produc la locul de muncă și pe piața forței de muncă;

| (3) | legislația în domeniul transparenței și protecției persoanelor fizice în cazul prelucrării datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(3)

legislația în domeniul transparenței și protecției persoanelor fizice în cazul prelucrării datelor cu caracter personal;

| (4) | aplicarea și dezvoltarea unui spațiu de libertate, securitate și justiție, în special:






  (a) | prin măsuri privind intrarea și circulația persoanelor, politica privind azilul și migrația, |
| --- | --- | --- |

(4)

aplicarea și dezvoltarea unui spațiu de libertate, securitate și justiție, în special:

(a)

prin măsuri privind intrarea și circulația persoanelor, politica privind azilul și migrația,

| (b) | prin măsuri privind gestionarea integrată a frontierelor externe, |
| --- | --- |

(b)

prin măsuri privind gestionarea integrată a frontierelor externe,

| (c) | prin măsuri privind cooperarea polițienească și judiciară în materie penală; |
| --- | --- |

(c)

prin măsuri privind cooperarea polițienească și judiciară în materie penală;

| (5) | Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie și Observatorul European al Fenomenelor Rasiste și Xenofobe, Europol, Eurojust, CEPOL, precum și alte organe și agenții care operează în aceste domenii; |
| --- | --- |

(5)

Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie și Observatorul European al Fenomenelor Rasiste și Xenofobe, Europol, Eurojust, CEPOL, precum și alte organe și agenții care operează în aceste domenii;

| (6) | constatarea unui risc evident de încălcare gravă, de către un stat membru, a principiilor comune statelor membre. |
| --- | --- |

(6)

constatarea unui risc evident de încălcare gravă, de către un stat membru, a principiilor comune statelor membre.

XVIII.
     
  Comisia pentru afaceri constituționale

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| (1) | aspectele instituționale ale procesului de integrare europeană, în special în cadrul pregătirii și desfășurării convențiilor și conferințelor interguvernamentale; |
| --- | --- |

(1)

aspectele instituționale ale procesului de integrare europeană, în special în cadrul pregătirii și desfășurării convențiilor și conferințelor interguvernamentale;

| (2) | aplicarea Tratatului UE și evaluarea funcționării acestuia; |
| --- | --- |

(2)

aplicarea Tratatului UE și evaluarea funcționării acestuia;

| (3) | consecințele instituționale ale negocierilor privind extinderea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

(3)

consecințele instituționale ale negocierilor privind extinderea Uniunii Europene;

| (4) | relațiile interinstituționale, inclusiv examinarea acordurilor interinstituționale prevăzute la articolul 120 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, în vederea aprobării acestora de către Parlament; |
| --- | --- |

(4)

relațiile interinstituționale, inclusiv examinarea acordurilor interinstituționale prevăzute la articolul 120 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, în vederea aprobării acestora de către Parlament;

| (5) | procedura electorală uniformă; |
| --- | --- |

(5)

procedura electorală uniformă;

| (6) | partidele politice la nivel european, fără a aduce atingere competențelor Biroului; |
| --- | --- |

(6)

partidele politice la nivel european, fără a aduce atingere competențelor Biroului;

| (7) | constatarea existenței unei încălcări grave și persistente, de către un stat membru a principiilor comune statelor membre; |
| --- | --- |

(7)

constatarea existenței unei încălcări grave și persistente, de către un stat membru a principiilor comune statelor membre;

| (8) | interpretarea și aplicarea regulamentului Parlamentului, precum și propunerile de modificare a regulamentului. |
| --- | --- |

(8)

interpretarea și aplicarea regulamentului Parlamentului, precum și propunerile de modificare a regulamentului.

XIX.
     
  Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| (1) | definirea, promovarea și apărarea drepturilor femeii în Uniune și măsurile luate în acest scop de către Comunitate; |
| --- | --- |

(1)

definirea, promovarea și apărarea drepturilor femeii în Uniune și măsurile luate în acest scop de către Comunitate;

| (2) | promovarea drepturilor femeii în țările terțe; |
| --- | --- |

(2)

promovarea drepturilor femeii în țările terțe;

| (3) | politica de egalitate de șanse, inclusiv egalitatea între femei și bărbați în ceea ce privește șansele pe piața forței de muncă și tratamentul la locul de muncă; |
| --- | --- |

(3)

politica de egalitate de șanse, inclusiv egalitatea între femei și bărbați în ceea ce privește șansele pe piața forței de muncă și tratamentul la locul de muncă;

| (4) | eliminarea oricărei forme de discriminare fondate pe gen; |
| --- | --- |

(4)

eliminarea oricărei forme de discriminare fondate pe gen;

| (5) | punerea în aplicare și continuarea integrării perspectivei de gen în toate sectoarele; |
| --- | --- |

(5)

punerea în aplicare și continuarea integrării perspectivei de gen în toate sectoarele;

| (6) | monitorizarea și aplicarea acordurilor și convențiilor internaționale privind drepturile femeii; |
| --- | --- |

(6)

monitorizarea și aplicarea acordurilor și convențiilor internaționale privind drepturile femeii;

| (7) | politica de informare cu privire la femei. |
| --- | --- |

(7)

politica de informare cu privire la femei.

XX.
     
  Comisia pentru petiții

Această comisie este competentă în chestiuni privind:

| (1) | petițiile; |
| --- | --- |

(1)

petițiile;

| (2) | relațiile cu Ombudsmanul European.” |
| --- | --- |

(2)

relațiile cu Ombudsmanul European.”

| 3. | hotărăște că prezenta decizie va intra în vigoare în prima zi a primei perioade de sesiune a celei de-a șaptea legislaturi; |
| --- | --- |

3.

hotărăște că prezenta decizie va intra în vigoare în prima zi a primei perioade de sesiune a celei de-a șaptea legislaturi;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/136 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/136

---

Miercuri, 6 mai 2009Numărul delegațiilor interparlamentare, al delegațiilor la comisiile parlamentare mixte și al delegațiilor la comisiile parlamentare de cooperare și la adunările parlamentare multilaterale

P6_TA(2009)0349

Decizia Parlamentului European din 6 mai 2009 privind numărul delegațiilor interparlamentare, al delegațiilor la comisiile parlamentare mixte, al delegațiilor la comisiile parlamentare de cooperare și la adunările parlamentare multilaterale

2010/C 212 E/24

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Conferinței președinților,

având în vedere articolele 188 și 190 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere acordurile de asociere, cooperare și de altă natură încheiate de Uniunea Europeană cu țări care nu sunt membre ale Uniunii Europene;

doritor să consolideze democrația parlamentară prin încurajarea unui dialog interparlamentar continuu,

| 1. | decide ca numărul delegațiilor și al grupărilor lor regionale să fie după cum urmează:

  (a)   Europa, Balcanii de Vest și Turcia

  Delegații la:






  — | Comisia parlamentară mixtă UE-Croația |
| --- | --- | --- |

1.

decide ca numărul delegațiilor și al grupărilor lor regionale să fie după cum urmează:

(a)   Europa, Balcanii de Vest și Turcia

Delegații la:

—

Comisia parlamentară mixtă UE-Croația

| — | Comisia parlamentară mixtă UE- Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei |
| --- | --- |

—

Comisia parlamentară mixtă UE- Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei

| — | Comisia parlamentară mixtă UE-Turcia |
| --- | --- |

—

Comisia parlamentară mixtă UE-Turcia

Delegația pentru relațiile cu Elveția, Islanda și Norvegia și la Comisia parlamentară mixtă a Spațiului Economic European (SEE)

Delegația pentru relațiile cu Albania, Bosnia și Herțegovina, Serbia, Muntenegru și Kosovo

(b)   Rusia, statele membre ale Parteneriatului estic, Asia Centrală și Mongolia

Delegația la Comisia parlamentară de cooperare UE-Rusia

Delegația la Comisia parlamentară de cooperare UE-Ucraina

Delegația la Comisia parlamentară de cooperare UE-Moldova

Delegația pentru relațiile cu Belarus

Delegația la comisiile parlamentare de cooperare UE-Armenia, UE-Azerbaidjan și UE-Georgia

Delegația la comisiile parlamentare de cooperare UE-Kazahstan, UE- Kârgâzstan și UE-Uzbekistan și pentru relațiile cu Tadjikistan, Turkmenistan și Mongolia

(c)   Maghreb, Mashrek, Israel, Palestina

Delegația pentru relațiile cu:

| — | Israel |
| --- | --- |

—

Israel

| — | Consiliul Legislativ Palestinian |
| --- | --- |

—

Consiliul Legislativ Palestinian

| — | țările din Maghreb și cu Uniunea Maghrebului Arab |
| --- | --- |

—

țările din Maghreb și cu Uniunea Maghrebului Arab

| — | țările din Mashrek |
| --- | --- |

—

țările din Mashrek

(d)   Peninsula Arabică, Irak, Iran

Delegația pentru relațiile cu:

| — | Peninsula Arabică |
| --- | --- |

—

Peninsula Arabică

| — | Irak |
| --- | --- |

—

Irak

| — | Iran |
| --- | --- |

—

Iran

(e)   America de Nord și America de Sud

Delegația pentru relațiile cu:

| — | Statele Unite ale Americii |
| --- | --- |

—

Statele Unite ale Americii

| — | Canada |
| --- | --- |

—

Canada

| — | țările din America Centrală |
| --- | --- |

—

țările din America Centrală

| — | țările din Comunitatea Andină |
| --- | --- |

—

țările din Comunitatea Andină

| — | Mercosur |
| --- | --- |

—

Mercosur

Delegația la Comisia parlamentară mixtă UE-Mexic

Delegația la Comisia parlamentară mixtă UE-Chile

(f)   Asia/Pacific

Delegația pentru relațiile cu:

| — | Japonia |
| --- | --- |

—

Japonia

| — | Republica Populară Chineză |
| --- | --- |

—

Republica Populară Chineză

| — | India |
| --- | --- |

—

India

| — | Afganistan |
| --- | --- |

—

Afganistan

| — | țările din Asia de Sud |
| --- | --- |

—

țările din Asia de Sud

| — | țările din Asia de Sud-Est și cu Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) |
| --- | --- |

—

țările din Asia de Sud-Est și cu Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN)

| — | Peninsula Coreeană |
| --- | --- |

—

Peninsula Coreeană

| — | Australia și Noua Zeelandă |
| --- | --- |

—

Australia și Noua Zeelandă

(g)   Africa

Delegația pentru relațiile cu:

| — | cu Africa de Sud |
| --- | --- |

—

cu Africa de Sud

| — | Parlamentul Panafrican |
| --- | --- |

—

Parlamentul Panafrican

(h)   adunări multilaterale

Delegația la Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE

Delegația la Adunarea Parlamentară Euro-Mediteraneeană

Delegația la Adunarea Parlamentară Euro-Latinoamericană

Delegația la Adunarea Parlamentară Euronest

Delegația pentru relațiile cu Adunarea Parlamentară a NATO (care va consta din membri ai Subcomisiei pentru securitate și apărare).

| 2. | (a) | decide că membrii comisiilor parlamentare APE să fie aleși exclusiv din cadrul Comisiei pentru comerț internațional și al Comisiei pentru dezvoltare, asigurând menținerea rolului coordonator al Comisiei pentru comerț internațional, competentă în fond, precum și că aceștia ar trebui să-și coordoneze strâns activitatea cu Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

decide că membrii comisiilor parlamentare APE să fie aleși exclusiv din cadrul Comisiei pentru comerț internațional și al Comisiei pentru dezvoltare, asigurând menținerea rolului coordonator al Comisiei pentru comerț internațional, competentă în fond, precum și că aceștia ar trebui să-și coordoneze strâns activitatea cu Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE;

| (b) | decide că membrii adunărilor parlamentare Euromediteraneană, Euro-Latino-Americană și Euronest să fie aleși exclusiv din delegațiile bilaterale sau subregionale din cadrul fiecărei adunări; |
| --- | --- |

(b)

decide că membrii adunărilor parlamentare Euromediteraneană, Euro-Latino-Americană și Euronest să fie aleși exclusiv din delegațiile bilaterale sau subregionale din cadrul fiecărei adunări;

| 3. | reamintește decizia Conferinței Președinților de a stabili o Adunare Parlamentară Euronest care să asocieze Parlamentul European cu parlamentele Ucrainei, Moldovei, Belarusului, Armeniei, Azerbaidjanului și Georgiei; decide că,în ceea ce privește Belarus, Conferința Președinților va face propuneri privind reprezentarea Belarusului în Adunarea Parlamentară Euronest; |
| --- | --- |

3.

reamintește decizia Conferinței Președinților de a stabili o Adunare Parlamentară Euronest care să asocieze Parlamentul European cu parlamentele Ucrainei, Moldovei, Belarusului, Armeniei, Azerbaidjanului și Georgiei; decide că,în ceea ce privește Belarus, Conferința Președinților va face propuneri privind reprezentarea Belarusului în Adunarea Parlamentară Euronest;

| 4. | decide că Conferința președinților de delegație ar trebui să redacteze un proiect de calendar anual, care ar urma să fie adoptat de Conferința președinților după consultarea Comisiei pentru afaceri externe, a Comisiei pentru dezvoltare și a Comisiei pentru comerț internațional, cu condiția ca Conferința președinților să poată modifica calendarul în cauză pentru a răspunde unor evenimente politice; |
| --- | --- |

4.

decide că Conferința președinților de delegație ar trebui să redacteze un proiect de calendar anual, care ar urma să fie adoptat de Conferința președinților după consultarea Comisiei pentru afaceri externe, a Comisiei pentru dezvoltare și a Comisiei pentru comerț internațional, cu condiția ca Conferința președinților să poată modifica calendarul în cauză pentru a răspunde unor evenimente politice;

| 5. | decide ca grupurile politice și deputații neafiliați să numească supleanți permanenți care vor activa în fiecare tip de delegație și ca numărul acestor supleanți să nu poată depăși numărul membrilor titulari care reprezintă grupurile sau deputații neafiliați; |
| --- | --- |

5.

decide ca grupurile politice și deputații neafiliați să numească supleanți permanenți care vor activa în fiecare tip de delegație și ca numărul acestor supleanți să nu poată depăși numărul membrilor titulari care reprezintă grupurile sau deputații neafiliați;

| 6. | decide să intensifice cooperarea cu comisiile implicate în activitatea delegațiilor și să le consulte mai des prin organizarea unor reuniuni comune între aceste organisme, la locurile obișnuite de desfășurare a activității; |
| --- | --- |

6.

decide să intensifice cooperarea cu comisiile implicate în activitatea delegațiilor și să le consulte mai des prin organizarea unor reuniuni comune între aceste organisme, la locurile obișnuite de desfășurare a activității;

| 7. | va încerca să asigure la nivel practic că unul sau mai mulți dintre raportorii/președinții comisiilor vor putea să ia parte și ei la reuniunile delegațiilor, ale comisiilor parlamentare de cooperare, ale comisiilor parlamentare mixte și ale adunărilor parlamentare multilaterale; decide, de asemenea, ca Președintele, la cererea comună a președintelui delegației și a președintelui comisiei implicate, să autorizeze misiuni de acest tip; |
| --- | --- |

7.

va încerca să asigure la nivel practic că unul sau mai mulți dintre raportorii/președinții comisiilor vor putea să ia parte și ei la reuniunile delegațiilor, ale comisiilor parlamentare de cooperare, ale comisiilor parlamentare mixte și ale adunărilor parlamentare multilaterale; decide, de asemenea, ca Președintele, la cererea comună a președintelui delegației și a președintelui comisiei implicate, să autorizeze misiuni de acest tip;

| 8. | decide ca prezenta decizie să intre în vigoare în prima perioadă de sesiune a celei de-a șaptea legislaturi parlamentare. |
| --- | --- |

8.

decide ca prezenta decizie să intre în vigoare în prima perioadă de sesiune a celei de-a șaptea legislaturi parlamentare.

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/140 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/140

---

Miercuri, 6 mai 2009Procedura privind petițiile (modificarea titlului VIII din Regulamentul de procedură)

P6_TA(2009)0353

Decizia Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la revizuirea Regulamentului de procedură cu privire la procedura privind petițiile (2006/2209(REG))

2010/C 212 E/25

Parlamentul European,

având în vedere scrisoarea Președintelui din 20 iulie 2006,

având în vedere articolele 201 și 202 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și avizul Comisiei pentru petiții (A6-0027/2009),

| 1. | hotărăște să aducă Regulamentului de procedură modificările de mai jos; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să aducă Regulamentului de procedură modificările de mai jos;

| 2. | evidențiază faptul că modificările vor intra în vigoare în prima zi a următoarei perioade de sesiune, cu excepția amendamentului la articolul 193a (nou), care va intra în vigoare în prima zi după intrarea în vigoare a dispozițiilor pertinente din Tratat; |
| --- | --- |

2.

evidențiază faptul că modificările vor intra în vigoare în prima zi a următoarei perioade de sesiune, cu excepția amendamentului la articolul 193a (nou), care va intra în vigoare în prima zi după intrarea în vigoare a dispozițiilor pertinente din Tratat;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

| TEXTUL ÎN VIGOARE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Regulamentul de procedură al Parlamentului European


  Articolul 191 – alineatul 2a (nou) |
| | (2a) | În cazul în care o petiție este semnată de mai multe persoane fizice sau juridice, semnatarii desemnează un reprezentant și reprezentanți supleanți care, în scopul prezentului titlu, sunt considerați a fi petiționari.



  În lipsa unei asemenea desemnări, primul semnatar sau o altă persoană adecvată este considerată a fi petiționarul. |

TEXTUL ÎN VIGOARE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 191 – alineatul 2a (nou)

(2a)

În lipsa unei asemenea desemnări, primul semnatar sau o altă persoană adecvată este considerată a fi petiționarul.

Amendamentul 2

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 191 – alineatul 2b (nou)

| (2b) | Fiecare petiționar își poate retrage sprijinul pentru petiție în orice moment.



  După retragerea sprijinului de către toți petiționarii, petiția devine nulă și lipsită de efecte. |
| --- | --- |

(2b)

După retragerea sprijinului de către toți petiționarii, petiția devine nulă și lipsită de efecte.

Amendamentul 3

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 191 – alineatul 3

| (3) | Petițiile trebuie redactate
  într-una dintre limbile
  oficiale ale Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(3)

Petițiile trebuie redactate
  într-una dintre limbile
  oficiale ale Uniunii Europene.

| (3) | Petițiile trebuie redactate
  într-o limbă
  oficială a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(3)

Petițiile trebuie redactate
  într-o limbă
  oficială a Uniunii Europene.

Petițiile redactate într-o altă limbă sunt examinate numai dacă petiționarul a anexat o traducere
  sau un rezumat
  într-o limbă oficială
  a Uniunii Europene
  ,
  acestea servind Parlamentului ca bază de lucru.
  În corespondența sa cu petiționarul, Parlamentul utilizează limba oficială în care sunt redactate traducerea sau rezumatul
  .

Petițiile redactate într-o altă limbă sunt examinate numai dacă petiționarul a anexat o traducere într-o limbă oficială. În corespondența sa cu petiționarul, Parlamentul utilizează limba oficială în care a fost tradusă petiția.

Biroul poate decide ca petițiile și corespondența cu petiționarii să poată fi redactate în alte limbi utilizate într-un stat membru.

Amendamentul 4

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 191 – alineatul 5

| (5) | Președintele trimite petițiile înscrise în registrul general comisiei competente care
  examinează
  dacă acestea
  intră în domeniile de activitate ale Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(5)

Președintele trimite petițiile înscrise în registrul general comisiei competente care
  examinează
  dacă acestea
  intră în domeniile de activitate ale Uniunii Europene.

| (5) | Președintele trimite petițiile înscrise în registrul general comisiei competente care
  stabilește în primul rând dacă acestea
  sunt admisibile sau ia o decizie diferită în conformitate cu articolul 194 dinTratatul CE.




  În cazul în care comisia competentă nu reușește să ajungă la un consens privind admisibilitatea petiției, aceasta este declarată admisibilă la cererea a cel puțin un sfert din membrii comisiei. |
| --- | --- |

(5)

Președintele trimite petițiile înscrise în registrul general comisiei competente care
  stabilește în primul rând dacă acestea
  sunt admisibile sau ia o decizie diferită în conformitate cu articolul 194 dinTratatul CE.

În cazul în care comisia competentă nu reușește să ajungă la un consens privind admisibilitatea petiției, aceasta este declarată admisibilă la cererea a cel puțin un sfert din membrii comisiei.

Amendamentul 5

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 191 – alineatul 6

| (6) | Petițiile declarate inadmisibile de către comisie se arhivează. Decizia motivată se notifică petiționarului. |
| --- | --- |

(6)

Petițiile declarate inadmisibile de către comisie se arhivează. Decizia motivată se notifică petiționarului.

| (6) | Petițiile declarate inadmisibile de către comisie se arhivează. Decizia motivată se notifică petiționarului.
  În cazul în care este posibil, pot fi recomandate modalități alternative de soluționare. |
| --- | --- |

(6)

Petițiile declarate inadmisibile de către comisie se arhivează. Decizia motivată se notifică petiționarului.
  În cazul în care este posibil, pot fi recomandate modalități alternative de soluționare.

Amendamentul 6

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 191 – alineatul 7

| (7) | În cazul prevăzut la alineatul precedent, comisia poate sugera petiționarului să se adreseze autorității competente a statului membru interesat sau autorității competente a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(7)

eliminat

Amendamentul 7

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 191 – alineatul 8

| (8) | Petiția se înscrie într-un registru public, cu excepția cazului în care petiționarul dorește examinarea confidențială a petiției sale. |
| --- | --- |

(8)

| (8) | Odată înregistrate, petițiile devin, în general, documente publice, iar numele petiționarului și conținutul petiției pot fi publicate de Parlament din motive de transparență. |
| --- | --- |

(8)

Amendamentul 8

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 191 – alineatul 8a (nou)

| (8a) | Fără a aduce atingere dispozițiilor alineatului (8), petiționarul poate solicita ca numele său să nu fie divulgat pentru a i se proteja viața privată, iar Parlamentul trebuie, în acest caz, să respecte această solicitare.



  În cazul în care reclamația petiționarului nu poate fi cercetată din motive de anonimitate, petiționarul este consultat cu privire la următoarele etape care trebuie parcurse. |
| --- | --- |

(8a)

În cazul în care reclamația petiționarului nu poate fi cercetată din motive de anonimitate, petiționarul este consultat cu privire la următoarele etape care trebuie parcurse.

Amendamentul 9

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 191 – alineatul 8b (nou)

| (8b) | Petiționarul poate solicita ca petiția sa să fie tratată confidențial, iar în acest caz, Parlamentul ia precauțiile necesare pentru a garanta că nu este făcut public conținutul acesteia. Petiționarul este informat cu privire la condițiile exacte în care se aplică această dispoziție. |
| --- | --- |

(8b)

Amendamentul 10

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 192 – alineatul -1 (nou)

| (-1) | Petițiile admisibile sunt examinate de către comisia competentă în cursul activității sale obișnuite, fie printr-o discuție în cadrul unei reuniuni ordinare, fie printr-o procedură scrisă. Petiționarii pot fi invitați să participe la reuniuni ale comisiei dacă petiția acestora face obiectul discuției sau pot solicita să fie prezenți. Președintele acordă petiționarilor, în mod discreționar, dreptul de a lua cuvântul. |
| --- | --- |

(-1)

Amendamentul 11

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 192 – alineatul 1

| (1) | Comisia
  competentă
  poate decide
  elaborarea unor rapoarte sau se poate pronunța în orice alt mod cu privire la petițiile pe care le-a declarat admisibile
  . |
| --- | --- |

(1)

Comisia
  competentă
  poate decide
  elaborarea unor rapoarte sau se poate pronunța în orice alt mod cu privire la petițiile pe care le-a declarat admisibile
  .

| (1) | În cazul unei petiții admisibile
  , comisia poate decide
  să elaboreze un raport din proprie inițiativă
  ,
  în conformitate cu articolul 45 alineatul (1), sau să depună o scurtă propunere de rezoluție în Parlament, dacă nu există obiecții din partea Conferinței președinților. Astfel de propuneri de rezoluție se înscriu în proiectul de ordine de zi a perioadei de sesiune care are loc nu mai târziu de opt săptămâni de la adoptarea lor în comisie. Acestea se supun votului unic și, de asemenea, fără dezbatere, cu excepția cazului în care Conferința președinților decide în mod excepțional să aplice articolul 131a. |
| --- | --- |

(1)

În cazul unei petiții admisibile
  , comisia poate decide
  să elaboreze un raport din proprie inițiativă
  ,
  în conformitate cu articolul 45 alineatul (1), sau să depună o scurtă propunere de rezoluție în Parlament, dacă nu există obiecții din partea Conferinței președinților. Astfel de propuneri de rezoluție se înscriu în proiectul de ordine de zi a perioadei de sesiune care are loc nu mai târziu de opt săptămâni de la adoptarea lor în comisie. Acestea se supun votului unic și, de asemenea, fără dezbatere, cu excepția cazului în care Conferința președinților decide în mod excepțional să aplice articolul 131a.

Comisia poate solicita avizul unei alte comisii, în conformitate cu articolul 46,
  în special în cazul petițiilor care vizează modificarea dispozițiilor legislative în vigoare.

Comisia poate solicita avizul unei alte comisii,
  care are competențe specifice legate de chestiunea examinată
  , în conformitate cu articolul 46
  și anexa VI.

Amendamentul 12

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 192 – alineatul 2

| (2) | Se stabilește un registru electronic în care cetățenii se pot asocia cu petiționarul, punându-și semnătura electronică la sfârșitul petiției declarate admisibilă și înscrise în registru. |
| --- | --- |

(2)

Se stabilește un registru electronic în care cetățenii se pot asocia cu petiționarul, punându-și semnătura electronică la sfârșitul petiției declarate admisibilă și înscrise în registru.

| (2) | Se stabilește un registru electronic în care cetățenii își pot exprima sau retrage sprijinul față de petiționar, punându-și semnătura electronică la sfârșitul petiției declarate admisibilă și înscrise în registru. |
| --- | --- |

(2)

Se stabilește un registru electronic în care cetățenii își pot exprima sau retrage sprijinul față de petiționar, punându-și semnătura electronică la sfârșitul petiției declarate admisibilă și înscrise în registru.

Amendamentul 13

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 192 – alineatul 3

| (3) | În cadrul
  examinării
  petițiilor
  sau
  al constatării faptelor, comisia poate să
  audieze petiționarii, să organizeze audieri generale sau să trimită membri la fața locului pentru constatarea faptelor. |
| --- | --- |

(3)

În cadrul
  examinării
  petițiilor
  sau
  al constatării faptelor, comisia poate să
  audieze petiționarii, să organizeze audieri generale sau să trimită membri la fața locului pentru constatarea faptelor.

| (3) | În cadrul
  cercetării
  petițiilor
  ,
  al constatării faptelor
  sau cautării de soluții
  , comisia poate
  organiza vizite destinate informării la fața locului în statul membru sau în regiunea în cauză.




  Rapoartele asupra vizitelor sunt elaborate de participanții la acestea. Rapoartele se transmit Președintelui după aprobarea de către comisie. |
| --- | --- |

(3)

În cadrul
  cercetării
  petițiilor
  ,
  al constatării faptelor
  sau cautării de soluții
  , comisia poate
  organiza vizite destinate informării la fața locului în statul membru sau în regiunea în cauză.

Rapoartele asupra vizitelor sunt elaborate de participanții la acestea. Rapoartele se transmit Președintelui după aprobarea de către comisie.

Amendamentul 14

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 192 – alineatul 4

| (4) | În vederea pregătirii avizului
  , comisia poate solicita Comisiei
  să-i prezinte documente, să-i comunice informații sau să-i permită accesul la serviciile sale
  . |
| --- | --- |

(4)

În vederea pregătirii avizului
  , comisia poate solicita Comisiei
  să-i prezinte documente, să-i comunice informații sau să-i permită accesul la serviciile sale
  .

| (4) | Comisia
  poate solicita
  asistență
  Comisiei
  , în special în ceea ce privește furnizarea unor informații cu privire la aplicarea dreptului comunitar sau la respectarea acestuia, precum și a oricăror informații sau documente relevante pentru petiție. Reprezentanții Comisiei Europene sunt invitați să asiste la reuniunile comisiei. |
| --- | --- |

(4)

Comisia
  poate solicita
  asistență
  Comisiei
  , în special în ceea ce privește furnizarea unor informații cu privire la aplicarea dreptului comunitar sau la respectarea acestuia, precum și a oricăror informații sau documente relevante pentru petiție. Reprezentanții Comisiei Europene sunt invitați să asiste la reuniunile comisiei.

Amendamentul 15

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 192 – alineatul 5

| (5) | Dacă este necesar
  , comisia
  supune votului Parlamentului propunerile de rezoluție privind petițiile pe care le-a examinat. |
| --- | --- |

(5)

Dacă este necesar
  , comisia
  supune votului Parlamentului propunerile de rezoluție privind petițiile pe care le-a examinat.

| (5) | Comisia
  poate să solicite Președintelui să transmită avizul sau recomandarea sa Comisiei, Consiliului sau autorității competente a statului membru în cauză, pentru a se formula un răspuns sau a se întreprinde o acțiune. |
| --- | --- |

(5)

Comisia
  poate să solicite Președintelui să transmită avizul sau recomandarea sa Comisiei, Consiliului sau autorității competente a statului membru în cauză, pentru a se formula un răspuns sau a se întreprinde o acțiune.

De asemenea, comisia poate solicita ca avizul său să fie transmis de către Președintele Parlamentului, Comisiei sau Consiliului.

Amendamentul 16

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 192 – alineatul 7

| (7) | Petiționarii sunt informați de către Președintele Parlamentului
  cu privire la
  deciziile luate și la
  motivele
  acestora
  . |
| --- | --- |

(7)

Petiționarii sunt informați de către Președintele Parlamentului
  cu privire la
  deciziile luate și la
  motivele
  acestora
  .

| (7) | Petiționarul este informat
  cu privire la
  decizia luată de comisie și
  motivele
  care o justifică.




  Atunci când examinarea unei petiții admisibile s-a încheiat, aceasta este declarată închisă, iar petiționarul este informat. |
| --- | --- |

(7)

Petiționarul este informat
  cu privire la
  decizia luată de comisie și
  motivele
  care o justifică.

Atunci când examinarea unei petiții admisibile s-a încheiat, aceasta este declarată închisă, iar petiționarul este informat.

Amendamentul 17

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 193a (nou)

Amendamentul 193a

Inițiativa cetățenilor

În momentul în care Parlamentul este informat că Comisia a fost invitată să prezinte o propunere de act juridic în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din Tratatul UE, Comisia pentru petiții examinează dacă acest fapt îi poate afecta activitatea și, dacă este necesar, informează petiționarii care au adresat o petiție pe teme conexe.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/145 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/145

---

Miercuri, 6 mai 2009Revizuirea generală a Regulamentului de procedură

P6_TA(2009)0359

Decizia Parlamentului European din 6 mai 2009 privind revizuirea generală a Regulamentului de procedură al Parlamentului (2007/2124(REG))

2010/C 212 E/26

Parlamentul European,

având în vedere articolele 201 și 202 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A6-0273/2009),

| 1. | hotărăște să aducă Regulamentului său de procedură modificările de mai jos; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să aducă Regulamentului său de procedură modificările de mai jos;

| 2. | hotărăște să introducă Codul de conduită pentru negocierea dosarelor de codecizie, astfel cum a fost aprobat de Conferința președinților la 18 septembrie 2008, în Regulamentul de procedură, ca anexa XVIe; |
| --- | --- |

2.

hotărăște să introducă Codul de conduită pentru negocierea dosarelor de codecizie, astfel cum a fost aprobat de Conferința președinților la 18 septembrie 2008, în Regulamentul de procedură, ca anexa XVIe;

| 3. | hotărăște ca amendamentele să intre în vigoare în prima zi a celei de-a șaptea legislaturi parlamentare; |
| --- | --- |

3.

hotărăște ca amendamentele să intre în vigoare în prima zi a celei de-a șaptea legislaturi parlamentare;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

| TEXTUL ÎN VIGOARE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Regulamentul de procedură al Parlamentului European


  Articolul 9 – alineatul 1 – paragraful 1 |
| (1) | Parlamentul
  poate elabora
  norme în materie de transparență privind interesele financiare ale membrilor săi, care sunt anexate la prezentul regulament. |

TEXTUL ÎN VIGOARE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 9 – alineatul 1 – paragraful 1

(1)

Parlamentul
  poate elabora
  norme în materie de transparență privind interesele financiare ale membrilor săi, care sunt anexate la prezentul regulament.

| (1) | Parlamentul
  elaborează
  norme în materie de transparență privind interesele financiare ale membrilor săi, care sunt anexate la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(1)

Parlamentul
  elaborează
  norme în materie de transparență privind interesele financiare ale membrilor săi, care sunt anexate la prezentul regulament.

Amendamentul 2

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 10a (nou)

Articolul 10a

Observatori

| (1) | În cazul semnării unui tratat de aderare a unui stat la Uniunea Europeană, Președintele poate, după ce a obținut acordul Conferinței președinților, să invite parlamentul statului aderent să desemneze dintre membrii săi un număr de observatori egal cu numărul de locuri în Parlamentul European atribuite în viitor statului respectiv. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Observatorii respectivi iau parte la lucrările Parlamentului, până la intrarea în vigoare a tratatului de aderare, și au dreptul de a lua cuvântul în cadrul comisiilor și al grupurilor politice. Ei nu au drept de vot sau dreptul de a participa la alegeri pentru funcții în cadrul Parlamentului. Participarea lor nu are niciun efect juridic asupra lucrărilor Parlamentului. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Modalitatea de tratament în cazul acestora va fi similară cu cea a unui deputat în Parlament în ceea ce privește utilizarea facilităților Parlamentului și rambursarea costurilor ocazionate de activitățile lor în calitate de observatori. |
| --- | --- |

(3)

Amendamentul 51

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 11

Decanul de vârstă

Președintele provizoriu

| (1) | În cadrul ședinței prevăzute la articolul 127 alineatul (2), precum și în orice altă ședință consacrată alegerii Președintelui și Biroului,
  cel mai în vârstă dintre deputații prezenți îndeplinește funcțiile de președinte,
  cu titlul de decan de vârstă,
  până la proclamarea alegerii Președintelui. |
| --- | --- |

(1)

În cadrul ședinței prevăzute la articolul 127 alineatul (2), precum și în orice altă ședință consacrată alegerii Președintelui și Biroului,
  cel mai în vârstă dintre deputații prezenți îndeplinește funcțiile de președinte,
  cu titlul de decan de vârstă,
  până la proclamarea alegerii Președintelui.

| (1) | În cadrul ședinței prevăzute la articolul 127 alineatul (2), precum și în orice altă ședință consacrată alegerii Președintelui și Biroului,
  Președintele aflat la sfârșit de mandat, sau, în lipsa acestuia sau acesteia, unul dintre vicepreședinții aflați la sfârșit de mandat în ordinea precedenței, sau, în lipsa unuia dintre aceștia, deputatul care a deținut mandatul pentru perioada cea mai lungă ocupă funcția de președinte, până la declararea alegerii Președintelui. |
| --- | --- |

(1)

În cadrul ședinței prevăzute la articolul 127 alineatul (2), precum și în orice altă ședință consacrată alegerii Președintelui și Biroului,
  Președintele aflat la sfârșit de mandat, sau, în lipsa acestuia sau acesteia, unul dintre vicepreședinții aflați la sfârșit de mandat în ordinea precedenței, sau, în lipsa unuia dintre aceștia, deputatul care a deținut mandatul pentru perioada cea mai lungă ocupă funcția de președinte, până la declararea alegerii Președintelui.

| (2) | Sub președinția
  decanului de vârstă
  nu se poate desfășura nicio altă dezbatere decât cea privind alegerea Președintelui sau verificarea prerogativelor. |
| --- | --- |

(2)

Sub președinția
  decanului de vârstă
  nu se poate desfășura nicio altă dezbatere decât cea privind alegerea Președintelui sau verificarea prerogativelor.

| (2) | Sub președinția
  deputatului care ocupă funcția în mod provizoriuîn temeiul alineatului (1)
  nu se poate desfășura nicio altă dezbatere decât cea privind alegerea Președintelui sau verificarea prerogativelor. |
| --- | --- |

(2)

Sub președinția
  deputatului care ocupă funcția în mod provizoriuîn temeiul alineatului (1)
  nu se poate desfășura nicio altă dezbatere decât cea privind alegerea Președintelui sau verificarea prerogativelor.

Decanul de vârstă exercită competențele Președintelui menționate la articolul 3 alineatul (2) al doilea paragraf. Orice altă chestiune legată de verificarea prerogativelor care se ridică sub președinția decanului este trimisă comisiei competente cu verificarea prerogativelor.

Deputatul care ocupă funcția de Președinte în mod provizoriu în temeiul alineatului (1) exercită competențele Președintelui menționate la articolul 3 alineatul (2) al doilea paragraf. Orice altă chestiune legată de verificarea prerogativelor care se ridică sub președinția acestuia sau acesteia este trimisă comisiei competente pentru verificarea prerogativelor.

Amendamentul 52

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 13

| (1) | Se procedează mai întâi la alegerea Președintelui. Înainte de fiecare tur de scrutin, candidaturile trebuie prezentate
  decanului de vârstă
  , care le aduce la cunoștința Parlamentului. În cazul în care, după trei tururi de scrutin, niciun candidat nu întrunește majoritatea absolută a voturilor exprimate, în al patrulea tur de scrutin, pot candida numai primii doi clasați, care au întrunit cel mai mare număr de voturi la al treilea tur de scrutin; în cazul în care numărul de voturi este egal, este proclamat ales candidatul cel mai în vârstă. |
| --- | --- |

(1)

Se procedează mai întâi la alegerea Președintelui. Înainte de fiecare tur de scrutin, candidaturile trebuie prezentate
  decanului de vârstă
  , care le aduce la cunoștința Parlamentului. În cazul în care, după trei tururi de scrutin, niciun candidat nu întrunește majoritatea absolută a voturilor exprimate, în al patrulea tur de scrutin, pot candida numai primii doi clasați, care au întrunit cel mai mare număr de voturi la al treilea tur de scrutin; în cazul în care numărul de voturi este egal, este proclamat ales candidatul cel mai în vârstă.

| (1) | Se procedează mai întâi la alegerea Președintelui. Înainte de fiecare tur de scrutin, candidaturile trebuie prezentate
  deputatului care ocupă funcția de Președinte în mod provizoriu în temeiul articolului 11,
  care le aduce la cunoștința Parlamentului. În cazul în care, după trei tururi de scrutin, niciun candidat nu întrunește majoritatea absolută a voturilor exprimate, la al patrulea tur de scrutin, pot candida numai primii doi clasați, care au întrunit cel mai mare număr de voturi la al treilea tur de scrutin. În cazul în care numărul de voturi este egal, este declarat ales candidatul cel mai în vârstă. |
| --- | --- |

(1)

Se procedează mai întâi la alegerea Președintelui. Înainte de fiecare tur de scrutin, candidaturile trebuie prezentate
  deputatului care ocupă funcția de Președinte în mod provizoriu în temeiul articolului 11,
  care le aduce la cunoștința Parlamentului. În cazul în care, după trei tururi de scrutin, niciun candidat nu întrunește majoritatea absolută a voturilor exprimate, la al patrulea tur de scrutin, pot candida numai primii doi clasați, care au întrunit cel mai mare număr de voturi la al treilea tur de scrutin. În cazul în care numărul de voturi este egal, este declarat ales candidatul cel mai în vârstă.

| (2) | Imediat după alegerea Președintelui,
  decanul de vârstă
  îi cedează locul. Numai Președintele ales poate pronunța un discurs inaugural. |
| --- | --- |

(2)

Imediat după alegerea Președintelui,
  decanul de vârstă
  îi cedează locul. Numai Președintele ales poate pronunța un discurs inaugural.

| (2) | Imediat după alegerea Președintelui,
  deputatul care ocupă funcția de Președinte în mod provizoriu în temeiul articolului 11
  îi cedează locul. Numai Președintele ales poate pronunța un discurs inaugural. |
| --- | --- |

(2)

Imediat după alegerea Președintelui,
  deputatul care ocupă funcția de Președinte în mod provizoriu în temeiul articolului 11
  îi cedează locul. Numai Președintele ales poate pronunța un discurs inaugural.

Amendamentul 3

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 24 – alineatul 4a (nou)

| (4a) | Conferința președinților este organul competent în ceea ce privește organizarea unor consultări structurate cu societatea civilă europeană asupra unor chestiuni de mare însemnătate. Aceasta poate include organizarea de dezbateri publice, deschise participării cetățenilor interesați, pe marginea unor subiecte de interes general european. Biroul numește un vicepreședinte responsabil cu desfășurarea acestor consultări, care prezintă un raport Conferinței președinților. |
| --- | --- |

(4a)

Amendamentul 4

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 28 – alineatul 2

| (2) | Orice deputat poate pune întrebări în legătură cu activitățile Biroului, ale Conferinței președinților și ale chestorilor. Aceste întrebări sunt prezentate în scris Președintelui; întrebările sunt publicate, însoțite de răspunsuri,
  în Buletinul
  Parlamentului în termen de treizeci de zile de la prezentare. |
| --- | --- |

(2)

Orice deputat poate pune întrebări în legătură cu activitățile Biroului, ale Conferinței președinților și ale chestorilor. Aceste întrebări sunt prezentate în scris Președintelui; întrebările sunt publicate, însoțite de răspunsuri,
  în Buletinul
  Parlamentului în termen de treizeci de zile de la prezentare.

| (2) | Orice deputat poate adresa întrebări în legătură cu activitățile Biroului, ale Conferinței președinților și ale chestorilor. Aceste întrebări sunt prezentate în scris Președintelui,
  notificate deputaților și
  publicate, însoțite de răspunsuri,
  pe site-ul internet al
  Parlamentului în termen de 30 de zile de la prezentare. |
| --- | --- |

(2)

Orice deputat poate adresa întrebări în legătură cu activitățile Biroului, ale Conferinței președinților și ale chestorilor. Aceste întrebări sunt prezentate în scris Președintelui,
  notificate deputaților și
  publicate, însoțite de răspunsuri,
  pe site-ul internet al
  Parlamentului în termen de 30 de zile de la prezentare.

Amendamentul 5

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 30a (nou)

Articolul 30a

Intergrupurile

| (1) | Deputații individuali pot forma intergrupuri sau alte grupări neoficiale ale deputaților pentru a organiza schimburi de opinii informale în legătură cu chestiuni specifice între diferite grupuri politice, cu atragerea membrilor unor comisii parlamentare diferite, și pentru a promova contactul între deputați și societatea civilă. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Grupările de acest tip nu se pot implica în activități care pot genera confuzii în raport cu activitățile oficiale ale Parlamentului sau ale organelor sale. Sub rezerva respectării condițiilor prevăzute în normele privind constituirea unor astfel de grupări, astfel cum au fost adoptate de Birou, grupurile politice pot facilita activitățile intergrupurilor punându-le la dispoziție sprijin logistic. Astfel de grupări declară orice sprijin extern, în conformitate cu anexa I. |
| --- | --- |

(2)

Amendamentul 6

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 36 – alineatul 1

| (1) | Fără a aduce atingere articolului 40, comisia competentă verifică, pentru orice propunere a Comisiei sau orice alt document cu caracter legislativ, compatibilitatea financiară a actului cu
  perspectivele financiare
  . |
| --- | --- |

(1)

Fără a aduce atingere articolului 40, comisia competentă verifică, pentru orice propunere a Comisiei sau orice alt document cu caracter legislativ, compatibilitatea financiară a actului cu
  perspectivele financiare
  .

| (1) | Fără a aduce atingere articolului 40, comisia competentă pentru subiectul în cauză verifică, pentru orice propunere a Comisiei sau orice alt document cu caracter legislativ, compatibilitatea financiară a actului cu
  cadrul financiar multianual
  . |
| --- | --- |

(1)

Fără a aduce atingere articolului 40, comisia competentă pentru subiectul în cauză verifică, pentru orice propunere a Comisiei sau orice alt document cu caracter legislativ, compatibilitatea financiară a actului cu
  cadrul financiar multianual
  .

(Amendament orizontal: sintagma „perspectivă financiară” se înlocuiește în tot textul Regulamentului de procedură cu sintagma „cadru financiar multianual”)

Amendamentul 7

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 39 – alineatul 1

| (1) | Parlamentul poate solicita Comisiei, în conformitate cu articolul 192 paragraful (2) din Tratatul CE, să îi prezinte orice propunere adecvată în vederea adoptării unui act nou sau a modificării unui act existent, prin adoptarea unei rezoluții pe baza unui raport din proprie inițiativă al comisiei competente. Rezoluția se adoptă cu majoritatea membrilor care compun Parlamentul. În același timp, Parlamentul poate fixa un termen pentru prezentarea propunerii. |
| --- | --- |

(1)

Parlamentul poate solicita Comisiei, în conformitate cu articolul 192 paragraful (2) din Tratatul CE, să îi prezinte orice propunere adecvată în vederea adoptării unui act nou sau a modificării unui act existent, prin adoptarea unei rezoluții pe baza unui raport din proprie inițiativă al comisiei competente. Rezoluția se adoptă cu majoritatea membrilor care compun Parlamentul. În același timp, Parlamentul poate fixa un termen pentru prezentarea propunerii.

| (1) | Parlamentul poate solicita Comisiei, în conformitate cu articolul 192 paragraful (2) din Tratatul CE, să îi prezinte orice propunere adecvată în vederea adoptării unui act nou sau a modificării unui act existent, prin adoptarea unei rezoluții pe baza unui raport din proprie inițiativă al comisiei competente. Rezoluția se adoptă
  la votul final
  cu majoritatea membrilor care compun Parlamentul. În același timp, Parlamentul poate fixa un termen pentru prezentarea propunerii. |
| --- | --- |

(1)

Parlamentul poate solicita Comisiei, în conformitate cu articolul 192 paragraful (2) din Tratatul CE, să îi prezinte orice propunere adecvată în vederea adoptării unui act nou sau a modificării unui act existent, prin adoptarea unei rezoluții pe baza unui raport din proprie inițiativă al comisiei competente. Rezoluția se adoptă
  la votul final
  cu majoritatea membrilor care compun Parlamentul. În același timp, Parlamentul poate fixa un termen pentru prezentarea propunerii.

Amendamentul 8

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 45 – alineatul 2

| (2) | Propunerile de rezoluție conținute în rapoartele din proprie inițiativă sunt examinate de Parlament, în conformitate cu procedura prezentării succinte, prevăzută la articolul 131a. Amendamentele la astfel de propuneri de rezoluție
  nu
  sunt admisibile în vederea examinării în plen
  , cu excepția cazului în care
  au fost depuse de raportor pentru a fi luate în considerare informații noi,
  dar pot fi depuse
  propuneri de rezoluție de înlocuire, în conformitate cu articolul 151 alineatul (4). Dispozițiile prezentului alineat nu se aplică în cazul în care obiectul raportului necesită o dezbatere prioritară în plen, în cazul în care raportul este întocmit în temeiul dreptului de inițiativă menționat la articolul 38a sau la articolul 39, sau în cazul în care raportul poate fi considerat un raport strategic, în conformitate cu criteriile stabilite de Conferința președinților. |
| --- | --- |

(2)

Propunerile de rezoluție conținute în rapoartele din proprie inițiativă sunt examinate de Parlament, în conformitate cu procedura prezentării succinte, prevăzută la articolul 131a. Amendamentele la astfel de propuneri de rezoluție
  nu
  sunt admisibile în vederea examinării în plen
  , cu excepția cazului în care
  au fost depuse de raportor pentru a fi luate în considerare informații noi,
  dar pot fi depuse
  propuneri de rezoluție de înlocuire, în conformitate cu articolul 151 alineatul (4). Dispozițiile prezentului alineat nu se aplică în cazul în care obiectul raportului necesită o dezbatere prioritară în plen, în cazul în care raportul este întocmit în temeiul dreptului de inițiativă menționat la articolul 38a sau la articolul 39, sau în cazul în care raportul poate fi considerat un raport strategic, în conformitate cu criteriile stabilite de Conferința președinților.

| (2) | Propunerile de rezoluție conținute în rapoartele din proprie inițiativă sunt examinate de Parlament, în conformitate cu procedura prezentării succinte, prevăzută la articolul 131a. Amendamentele la astfel de propuneri de rezoluție sunt admisibile în vederea examinării în plen
  doar dacă
  au fost depuse de raportor pentru a fi luate în considerare informații noi
  sau au fost depuse de cel puțin o zecime dintre deputați
  .
  Grupurile politice pot prezenta
  propuneri de rezoluție de înlocuire, în conformitate cu articolul 151 alineatul (4). Dispozițiile prezentului alineat nu se aplică în cazul în care obiectul raportului necesită o dezbatere prioritară în plen, în cazul în care raportul este întocmit în temeiul dreptului de inițiativă menționat la articolul 38a sau la articolul 39, sau în cazul în care raportul poate fi considerat un raport strategic, în conformitate cu criteriile stabilite de Conferința președinților. |
| --- | --- |

(2)

Propunerile de rezoluție conținute în rapoartele din proprie inițiativă sunt examinate de Parlament, în conformitate cu procedura prezentării succinte, prevăzută la articolul 131a. Amendamentele la astfel de propuneri de rezoluție sunt admisibile în vederea examinării în plen
  doar dacă
  au fost depuse de raportor pentru a fi luate în considerare informații noi
  sau au fost depuse de cel puțin o zecime dintre deputați
  .
  Grupurile politice pot prezenta
  propuneri de rezoluție de înlocuire, în conformitate cu articolul 151 alineatul (4). Dispozițiile prezentului alineat nu se aplică în cazul în care obiectul raportului necesită o dezbatere prioritară în plen, în cazul în care raportul este întocmit în temeiul dreptului de inițiativă menționat la articolul 38a sau la articolul 39, sau în cazul în care raportul poate fi considerat un raport strategic, în conformitate cu criteriile stabilite de Conferința președinților.

Amendamentul 9

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 47 - liniuța 3

| — | președintele, raportorul și raportorii pentru aviz respectivi încearcă să identifice
  împreună acele părți din text care intră în competențele lor exclusive sau comune și să convină asupra modalităților precise ale cooperării lor, |
| --- | --- |

—

președintele, raportorul și raportorii pentru aviz respectivi încearcă să identifice
  împreună acele părți din text care intră în competențele lor exclusive sau comune și să convină asupra modalităților precise ale cooperării lor,

| — | președinții și raportorii în cauză identifică
  împreună părțile din text care intră în competențele lor exclusive sau comune și convin asupra modalităților precise de cooperare.
  În cazul unui dezacord cu privire la delimitarea competențelor, chestiunea este supusă, la cererea uneia dintre comisiile implicate, Conferinței președinților, care poate decide cu privire la competențele respective sau cu privire la aplicarea procedurii reuniunilor comune ale comisiilor, în conformitate cu articolul 47a; articolul 179 alineatul (2) a doua și a treia teză se aplică mutatis mutandis; |
| --- | --- |

—

președinții și raportorii în cauză identifică
  împreună părțile din text care intră în competențele lor exclusive sau comune și convin asupra modalităților precise de cooperare.
  În cazul unui dezacord cu privire la delimitarea competențelor, chestiunea este supusă, la cererea uneia dintre comisiile implicate, Conferinței președinților, care poate decide cu privire la competențele respective sau cu privire la aplicarea procedurii reuniunilor comune ale comisiilor, în conformitate cu articolul 47a; articolul 179 alineatul (2) a doua și a treia teză se aplică mutatis mutandis;

Amendamentul 10

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 47 - liniuța 4

| — | comisia competentă în fond acceptă fără a supune la vot amendamentele unei comisii asociate în cazul în care acestea se referă la aspecte pe care președintele comisiei competente în fond, în temeiul anexei VI și după consultarea președintelui comisiei asociate, le consideră a fi de competența exclusivă a comisiei asociate și care nu sunt în contradicție cu alte elemente ale raportului
  .
  Președintele comisiei competente în fond ia în considerare orice înțelegere la care se ajunge în temeiul celor prevăzute la a treia liniuță, |
| --- | --- |

—

comisia competentă în fond acceptă fără a supune la vot amendamentele unei comisii asociate în cazul în care acestea se referă la aspecte pe care președintele comisiei competente în fond, în temeiul anexei VI și după consultarea președintelui comisiei asociate, le consideră a fi de competența exclusivă a comisiei asociate și care nu sunt în contradicție cu alte elemente ale raportului
  .
  Președintele comisiei competente în fond ia în considerare orice înțelegere la care se ajunge în temeiul celor prevăzute la a treia liniuță,

| — | comisia competentă acceptă fără a supune la vot amendamentele unei comisii asociate în cazul în care acestea se referă la subiecte ce sunt de competența exclusivă a comisiei asociate. În cazul în care amendamentele care privesc subiecte care intră în competența comună a comisiei competente și a unei comisii asociate sunt respinse de prima dintre acestea, cealaltă comisie poate prezenta amendamentele direct plenului; |
| --- | --- |

—

comisia competentă acceptă fără a supune la vot amendamentele unei comisii asociate în cazul în care acestea se referă la subiecte ce sunt de competența exclusivă a comisiei asociate. În cazul în care amendamentele care privesc subiecte care intră în competența comună a comisiei competente și a unei comisii asociate sunt respinse de prima dintre acestea, cealaltă comisie poate prezenta amendamentele direct plenului;

Amendamentul 11

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 47a (nou)

Articolul 47a

Procedura reuniunilor comune ale comisiilor

În cazul în care condițiile menționate la articolul 46 alineatul (1) și la articolul 47 sunt îndeplinite, Conferința președinților poate decide, în cazul în care consideră că această chestiune este de importanță majoră, aplicarea unei proceduri a reuniunilor comune ale comisiilor și cu vot comun. În acest caz, raportorii respectivi întocmesc un singur proiect de raport, care este examinat și votat de comisiile implicate în cadrul unor reuniuni comune prezidate în comun de președinții comisiilor în cauză. Comisiile implicate pot institui grupuri de lucru între comisii pentru a pregăti reuniunile și voturile comune.

Amendamentul 12

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 51 – alineatul 2 – paragraful 2

Adoptarea proiectului de rezoluție legislativă încheie
  procedura de consultare
  . În cazul în care Parlamentul nu adoptă rezoluția legislativă, propunerea se retrimite comisiei competente.

Adoptarea proiectului de rezoluție legislativă încheie
  prima lectură
  . În cazul în care Parlamentul nu adoptă rezoluția legislativă, propunerea se retrimite comisiei competente.

Amendamentul 13

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 51 – alineatul 3

| (3) | Președintele transmite Consiliului și Comisiei, sub formă de
  aviz
  al Parlamentului, textul propunerii în versiunea adoptată de Parlament, însoțit de rezoluția aferentă. |
| --- | --- |

(3)

Președintele transmite Consiliului și Comisiei, sub formă de
  aviz
  al Parlamentului, textul propunerii în versiunea adoptată de Parlament, însoțit de rezoluția aferentă.

| (3) | Președintele transmite Consiliului și Comisiei, sub formă de
  poziție
  a Parlamentului, textul propunerii în versiunea adoptată de Parlament, însoțit de rezoluția aferentă. |
| --- | --- |

(3)

Președintele transmite Consiliului și Comisiei, sub formă de
  poziție
  a Parlamentului, textul propunerii în versiunea adoptată de Parlament, însoțit de rezoluția aferentă.

(Amendament orizontal: în toate dispozițiile referitoare la procedura de codecizie, expresia „avizul Parlamentului” se înlocuiește în tot textul Regulamentului de procedură cu „poziția Parlamentului”.)

Amendamentul 14

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 52 – alineatul 1

| (1) | În cazul în care o propunere a Comisiei nu întrunește majoritatea voturilor exprimate, Președintele invită Comisia să-și retragă propunerea înainte ca Parlamentul să voteze proiectul de rezoluție legislativă. |
| --- | --- |

(1)

În cazul în care o propunere a Comisiei nu întrunește majoritatea voturilor exprimate, Președintele invită Comisia să-și retragă propunerea înainte ca Parlamentul să voteze proiectul de rezoluție legislativă.

| (1) | În cazul în care o propunere a Comisiei nu întrunește majoritatea voturilor exprimate
  sau în cazul în care se adoptă o propunere de respingere a acesteia, care poate fi depusă de comisia competentă sau de cel puțin 40 de deputați
  , Președintele invită Comisia să-și retragă propunerea înainte ca Parlamentul să voteze proiectul de rezoluție legislativă. |
| --- | --- |

(1)

În cazul în care o propunere a Comisiei nu întrunește majoritatea voturilor exprimate
  sau în cazul în care se adoptă o propunere de respingere a acesteia, care poate fi depusă de comisia competentă sau de cel puțin 40 de deputați
  , Președintele invită Comisia să-și retragă propunerea înainte ca Parlamentul să voteze proiectul de rezoluție legislativă.

Amendamentul 15

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 52 – alineatul 2

| (2) | În cazul în care Comisia își retrage propunerea, Președintele
  constată că
  procedura
  de consultare aferentă a rămas fără obiect
  și informează Consiliul cu privire la aceasta. |
| --- | --- |

(2)

În cazul în care Comisia își retrage propunerea, Președintele
  constată că
  procedura
  de consultare aferentă a rămas fără obiect
  și informează Consiliul cu privire la aceasta.

| (2) | În cazul în care Comisia își retrage propunerea, Președintele
  declară
  procedura
  încheiată
  și informează Consiliul cu privire la aceasta. |
| --- | --- |

(2)

În cazul în care Comisia își retrage propunerea, Președintele
  declară
  procedura
  încheiată
  și informează Consiliul cu privire la aceasta.

Amendamentul 16

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 52 – alineatul 3

| (3) | În cazul în care Comisia nu își retrage propunerea, Parlamentul o retrimite comisiei competente fără a vota proiectul de rezoluție legislativă. |
| --- | --- |

(3)

În cazul în care Comisia nu își retrage propunerea, Parlamentul o retrimite comisiei competente fără a vota proiectul de rezoluție legislativă.

| (3) | În cazul în care Comisia nu își retrage propunerea, Parlamentul o retrimite comisiei competente fără a vota proiectul de rezoluție legislativă
  , cu excepția cazului în care, la propunerea președintelui sau a raportorului comisiei competente, a unui grup politic sau a unui număr de cel puțin 40 de deputați, Parlamentul supune la vot proiectul de rezoluție legislativă
  . |
| --- | --- |

(3)

În cazul în care Comisia nu își retrage propunerea, Parlamentul o retrimite comisiei competente fără a vota proiectul de rezoluție legislativă
  , cu excepția cazului în care, la propunerea președintelui sau a raportorului comisiei competente, a unui grup politic sau a unui număr de cel puțin 40 de deputați, Parlamentul supune la vot proiectul de rezoluție legislativă
  .

În acest caz
  , comisia competentă redactează un nou raport pe care îl prezintă oral sau în scris Parlamentului, în termenul stabilit de acesta, care nu poate să depășească două luni.

În cazul unei retrimiteri
  , comisia competentă redactează un nou raport pe care îl prezintă oral sau în scris Parlamentului, în termenul stabilit de acesta, care nu poate să depășească două luni.

Amendamentul 59

Articolul 65a (nou) (a se introduce la Capitolul 6: Încheierea procedurii legislative)

Articolul 65a

Negocierile interinstituționale din cadrul procedurilor legislative

| (1) | Negocierile cu celelalte instituții în scopul ajungerii la un acord în cursul unei proceduri legislative se desfășoară ținând seama de Codul de conduită pentru negocieri în contextul procedurilor de codecizie (anexa XVIe). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Înainte de deschiderea unor astfel de negocieri, comisia competentă ar trebui, în principiu, să hotărască cu majoritatea membrilor care o compun și să adopte un mandat și o serie de orientări sau priorități. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | În cazul în care negocierile conduc la un compromis cu Consiliul în urma adoptării raportului respectiv în comisie, aceasta din urmă este, în orice caz, consultată din nou înainte de votul în plen. |
| --- | --- |

(3)

Amendamentul 18

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 66

| (1) | În cazul în care, în conformitate cu articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE, Consiliul informează Parlamentul că a aprobat
  amendamentele
  acestuia,
  dar nu a adus nicio altă modificare propunerii Comisiei sau dacă niciuna dintre cele două instituții nu a modificat propunerea Comisiei
  , Președintele anunță în plen că propunerea este
  definitiv
  adoptată. |
| --- | --- |

(1)

În cazul în care, în conformitate cu articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE, Consiliul informează Parlamentul că a aprobat
  amendamentele
  acestuia,
  dar nu a adus nicio altă modificare propunerii Comisiei sau dacă niciuna dintre cele două instituții nu a modificat propunerea Comisiei
  , Președintele anunță în plen că propunerea este
  definitiv
  adoptată.

În cazul în care, în conformitate cu articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE, Consiliul informează Parlamentul că a aprobat
  poziția
  acestuia,
  după finalizarea în conformitate cu articolul 172a
  , Președintele anunță în plen că propunerea este adoptată
  cu formularea care corespunde poziției Parlamentului
  .

| (2) | Înainte de a anunța acest lucru, Președintele verifică dacă eventualele adaptări tehnice aduse propunerii de către Consiliu nu aduc atingere fondului acesteia. În cazul în care există îndoieli, Președintele consultă comisia competentă. În cazul în care rezultă că anumite modificări aduc atingere fondului, Președintele informează Consiliul despre faptul că Parlamentul va proceda la o a doua lectură de îndată ce vor fi îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 57. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | După anunțul prevăzut la alineatul (1), Președintele, împreună cu Președintele Consiliului, procedează la semnarea actului propus și asigură publicarea lui în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în conformitate cu articolul 68. |
| --- | --- |

(3)

Amendamentul 19

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 68 – titlu

Amendamentul 20

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 68 – alineatul 1

| (1) | Textul actelor adoptate în comun de către Parlament și Consiliu poartă semnătura Președintelui și a Secretarului General, după verificarea îndeplinirii tuturor procedurilor. |
| --- | --- |

(1)

eliminat

Amendamentul 21

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 68 – alineatul 7

| (7) | Actele menționate se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene prin grija Secretarilor Generali ai Parlamentului și Consiliului. |
| --- | --- |

(7)

eliminat

Amendamentul 22

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 68 a (nou) (urmează să fie introdus în capitolul 6: Încheierea procedurii legislative)

Articolul 68a

Semnarea actelor adoptate

După finalizarea textului adoptat în conformitate cu articolul 172a și după verificarea îndeplinirii tuturor procedurilor, actele adoptate în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din Tratatul CE se semnează de Președinte și de Secretarul General și se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene prin grija secretarilor generali ai Parlamentului și Consiliului.

Amendamentul 68

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 80a – alineatul 3 – paragraful 3

Totuși, amendamentele la părțile care au rămas neschimbate pot fi admise cu titlu excepțional și, de la caz la caz, de către președintele respectivei comisii dacă acesta consideră că, din motive imperative de coerență internă a textului sau de conexitate cu alte amendamente admisibile, acest lucru este necesar. Aceste motive trebuie să figureze într-o justificare scrisă a amendamentelor.

Cu toate acestea, în cazul în care, în conformitate cu punctul 8 din Acordul interinstituțional, comisia competentă intenționează să depună amendamente referitoare la părțile codificate ale propunerii Comisiei, aceasta notifică imediat intenția sa Consiliului și Comisiei, iar aceasta din urmă informează comisia, înainte de votul în temeiul articolului 50, cu privire la poziția sa privind aceste amendamente și dacă intenționează sau nu să retragă propunerea de reformare.

Amendamentul 23

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 83 – alineatul 1

| (1) | În cazul în care se intenționează deschiderea negocierilor privind încheierea, reînnoirea sau modificarea unui acord internațional, care poate fi un acord într-un domeniu specific, cum ar fi chestiunile monetare sau comerțul, comisia competentă
  ia măsuri pentru ca Parlamentul să fie complet informat de către Comisie
  , în mod confidențial, dacă este necesar, cu privire la recomandările sale privind mandatul de negociere. |
| --- | --- |

(1)

În cazul în care se intenționează deschiderea negocierilor privind încheierea, reînnoirea sau modificarea unui acord internațional, care poate fi un acord într-un domeniu specific, cum ar fi chestiunile monetare sau comerțul, comisia competentă
  ia măsuri pentru ca Parlamentul să fie complet informat de către Comisie
  , în mod confidențial, dacă este necesar, cu privire la recomandările sale privind mandatul de negociere.

| (1) | În cazul în care se intenționează deschiderea negocierilor privind încheierea, reînnoirea sau modificarea unui acord internațional, care poate fi un acord într-un domeniu specific, cum ar fi chestiunile monetare sau comerțul, comisia competentă
  poate decide să redacteze un raport sau să monitorizeze în alt fel procedura și să informeze Conferința președinților de comisie cu privire la respectiva decizie
  .
  Atunci când este cazul, poate fi solicitat avizul altor comisii, în conformitate cu articolul 46 alineatul (1). După caz, se aplică articolul 179 alineatul (2), articolul 47 sau articolul 47a. |
| --- | --- |

(1)

În cazul în care se intenționează deschiderea negocierilor privind încheierea, reînnoirea sau modificarea unui acord internațional, care poate fi un acord într-un domeniu specific, cum ar fi chestiunile monetare sau comerțul, comisia competentă
  poate decide să redacteze un raport sau să monitorizeze în alt fel procedura și să informeze Conferința președinților de comisie cu privire la respectiva decizie
  .
  Atunci când este cazul, poate fi solicitat avizul altor comisii, în conformitate cu articolul 46 alineatul (1). După caz, se aplică articolul 179 alineatul (2), articolul 47 sau articolul 47a.

Președinții și raportorii comisiei competente și, după caz, ai comisiilor asociate adoptă împreună măsuri adecvate pentru a garanta că Parlamentului i se furnizează informații complete de către Comisie,
  în mod confidențial, dacă este necesar, cu privire la recomandările sale privind mandatul de negociere
  , precum și informațiile menționate la alineatele (3) și (4).

Amendamentul 24

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 83 – alineatul 6a (nou)

| (6a) | Înainte de votul privind aprobarea, comisia competentă, un grup politic sau cel puțin o zecime dintre deputați pot propune ca Parlamentul să solicite avizul Curții de Justiție cu privire la compatibilitatea acordului internațional cu tratatele. Dacă Parlamentul aprobă propunerea, votul privind aprobarea se amână până la emiterea avizului Curții. |
| --- | --- |

(6a)

Amendamentul 25

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 97 – alineatul 3

| (3) | Parlamentul întocmește un registru de documente ale Parlamentului. Documentele legislative și
  de altă natură menționate în anexă
  sunt, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, direct accesibile prin intermediul registrului Parlamentului. Trimiterile la alte documente ale Parlamentului sunt, în măsura posibilului, menționate în registru. |
| --- | --- |

(3)

Parlamentul întocmește un registru de documente ale Parlamentului. Documentele legislative și
  de altă natură menționate în anexă
  sunt, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, direct accesibile prin intermediul registrului Parlamentului. Trimiterile la alte documente ale Parlamentului sunt, în măsura posibilului, menționate în registru.

| (3) | Parlamentul ține un registru al documentelor Parlamentului. Documentele legislative și
  anumite alte categorii de documente
  sunt, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, direct accesibile prin intermediul registrului Parlamentului. Trimiterile la alte documente ale Parlamentului sunt, în măsura posibilului, menționate în registru. |
| --- | --- |

(3)

Parlamentul ține un registru al documentelor Parlamentului. Documentele legislative și
  anumite alte categorii de documente
  sunt, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, direct accesibile prin intermediul registrului Parlamentului. Trimiterile la alte documente ale Parlamentului sunt, în măsura posibilului, menționate în registru.

Categoriile de documente direct accesibile sunt enumerate într-o listă adoptată de
  Parlament și prevăzută în anexă
  . Această listă nu limitează dreptul de acces la documentele care nu se înscriu în categoriile enumerate.

Categoriile de documente direct accesibile sunt enumerate într-o listă adoptată de
  Birou și publicată pe site-ul internet al Parlamentului
  . Această listă nu limitează dreptul de acces la documentele care nu se înscriu în categoriile enumerate și care sunt disponibile pe bază de cerere scrisă.

Documentele Parlamentului care nu sunt direct accesibile prin intermediul registrului
  sunt disponibile pe bază de cerere scrisă.

Biroul poate adopta dispoziții de reglementare a modalităților de acces, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, care sunt publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Biroul poate adopta dispoziții de reglementare a modalităților de acces, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, care sunt publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(Anexa XV se elimină.)

Amendamentul 26

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 103 – alineatul 1

| (1) | Membrii Comisiei, ai Consiliului și ai Consiliului European pot solicita Președintelui, în orice moment, să le fie dat cuvântul pentru a prezenta o declarație. Președintele hotărăște când poate fi prezentată declarația și dacă aceasta poate fi urmată de o dezbatere aprofundată sau de treizeci de minute de întrebări scurte și precise din partea deputaților. |
| --- | --- |

(1)

Membrii Comisiei, ai Consiliului și ai Consiliului European pot solicita Președintelui, în orice moment, să le fie dat cuvântul pentru a prezenta o declarație. Președintele hotărăște când poate fi prezentată declarația și dacă aceasta poate fi urmată de o dezbatere aprofundată sau de treizeci de minute de întrebări scurte și precise din partea deputaților.

| (1) | Membrii Comisiei, ai Consiliului și ai Consiliului European pot solicita Președintelui
  Parlamentului
  , în orice moment, să le fie dat cuvântul pentru a prezenta o declarație.
  Președintele Consiliului European face o declarație după fiecare reuniune a acestuia.
  Președintele
  Parlamentului
  hotărăște când poate fi prezentată declarația și dacă aceasta poate fi urmată de o dezbatere aprofundată sau de 30 de minute de întrebări scurte și precise din partea deputaților. |
| --- | --- |

(1)

Membrii Comisiei, ai Consiliului și ai Consiliului European pot solicita Președintelui
  Parlamentului
  , în orice moment, să le fie dat cuvântul pentru a prezenta o declarație.
  Președintele Consiliului European face o declarație după fiecare reuniune a acestuia.
  Președintele
  Parlamentului
  hotărăște când poate fi prezentată declarația și dacă aceasta poate fi urmată de o dezbatere aprofundată sau de 30 de minute de întrebări scurte și precise din partea deputaților.

Amendamentul 60

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 116 – alineatul 1

| (1) | Cel mult cinci deputați pot prezenta o declarație scrisă de cel mult 200 de cuvinte, privind un subiect care se înscrie
  în cadrul activităților
  Uniunii Europene. Declarațiile scrise se tipăresc în limbile oficiale și se distribuie. Ele sunt înscrise într-un registru împreună cu numele semnatarilor. Acest registru este public și se păstrează în exteriorul intrării în hemiciclu în perioadele de sesiune, iar între perioadele de sesiune într-un loc adecvat, care urmează a fi stabilit de Colegiul chestorilor. |
| --- | --- |

(1)

Cel mult cinci deputați pot prezenta o declarație scrisă de cel mult 200 de cuvinte, privind un subiect care se înscrie
  în cadrul activităților
  Uniunii Europene. Declarațiile scrise se tipăresc în limbile oficiale și se distribuie. Ele sunt înscrise într-un registru împreună cu numele semnatarilor. Acest registru este public și se păstrează în exteriorul intrării în hemiciclu în perioadele de sesiune, iar între perioadele de sesiune într-un loc adecvat, care urmează a fi stabilit de Colegiul chestorilor.

| (1) | Cel mult cinci deputați pot prezenta o declarație scrisă de cel mult 200 de cuvinte privind un subiect care se înscrie în
  competențele
  Uniunii Europene
  și care nu abordează chestiuni ce fac obiectul unei proceduri legislative în curs
  .
  Autorizația se acordă de Președinte de la caz la caz
  . Declarațiile scrise se tipăresc în limbile oficiale și se distribuie. Ele sunt înscrise într-un registru împreună cu numele semnatarilor. Acest registru este public și se păstrează în fața intrării în hemiciclu în perioadele de sesiune, iar între perioadele de sesiune într-un loc adecvat, care urmează a fi stabilit de Colegiul chestorilor. |
| --- | --- |

(1)

Cel mult cinci deputați pot prezenta o declarație scrisă de cel mult 200 de cuvinte privind un subiect care se înscrie în
  competențele
  Uniunii Europene
  și care nu abordează chestiuni ce fac obiectul unei proceduri legislative în curs
  .
  Autorizația se acordă de Președinte de la caz la caz
  . Declarațiile scrise se tipăresc în limbile oficiale și se distribuie. Ele sunt înscrise într-un registru împreună cu numele semnatarilor. Acest registru este public și se păstrează în fața intrării în hemiciclu în perioadele de sesiune, iar între perioadele de sesiune într-un loc adecvat, care urmează a fi stabilit de Colegiul chestorilor.

Amendamentul 27

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 116 – alineatul 3

| (3) | În cazul în care o declarație este semnată de majoritatea membrilor care compun Parlamentul, Președintele informează Parlamentul cu privire la aceasta
  și
  înscrie numele semnatarilor în procesul-verbal. |
| --- | --- |

(3)

În cazul în care o declarație este semnată de majoritatea membrilor care compun Parlamentul, Președintele informează Parlamentul cu privire la aceasta
  și
  înscrie numele semnatarilor în procesul-verbal.

| (3) | În cazul în care o declarație este semnată de majoritatea membrilor care compun Parlamentul, Președintele informează Parlamentul cu privire la aceasta, înscrie numele semnatarilor în procesul-verbal
  și asigură publicarea declarației ca text adoptat
  . |
| --- | --- |

(3)

În cazul în care o declarație este semnată de majoritatea membrilor care compun Parlamentul, Președintele informează Parlamentul cu privire la aceasta, înscrie numele semnatarilor în procesul-verbal
  și asigură publicarea declarației ca text adoptat
  .

Amendamentul 28

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 116 – alineatul 4

| (4) | O astfel de declarație se trimite
  , la sfârșitul perioadei de sesiune,
  instituțiilor pe care le menționează,
  indicând numele semnatarilor.
  Declarația se înscrie în procesul-verbal al ședinței în cursul căreia este anunțată. Această publicare marchează încheierea procedurii. |
| --- | --- |

(4)

O astfel de declarație se trimite
  , la sfârșitul perioadei de sesiune,
  instituțiilor pe care le menționează,
  indicând numele semnatarilor.
  Declarația se înscrie în procesul-verbal al ședinței în cursul căreia este anunțată. Această publicare marchează încheierea procedurii.

| (4) | Procedura se încheie prin transmiterea către destinatari a declarației
  , la sfârșitul perioadei de sesiune, indicând numele semnatarilor. |
| --- | --- |

(4)

Procedura se încheie prin transmiterea către destinatari a declarației
  , la sfârșitul perioadei de sesiune, indicând numele semnatarilor.

Amendamentul 29

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 131a

La cererea raportorului sau la propunerea Conferinței președinților, Parlamentul poate decide, de asemenea, ca un punct care nu necesită o dezbatere amplă să fie examinat în plen, printr-o prezentare succintă realizată de raportor. În acest caz, Comisia are posibilitatea să
  intervină și orice deputat are dreptul să reacționeze prin prezentarea unei declarații scrise suplimentare, în conformitate cu articolul 142 alineatul (7)
  .

La cererea raportorului sau la propunerea Conferinței președinților, Parlamentul poate decide, de asemenea, ca un punct care nu necesită o dezbatere amplă să fie examinat în plen, printr-o prezentare succintă realizată de raportor. În acest caz, Comisia are posibilitatea să
  răspundă, moment urmat de o perioadă de dezbatere de până la 10 minute, în cursul căreia Președintele poate da cuvântul, pentru intervenții cu durata de cel mult un minut fiecare, deputaților care îi solicită acest lucru („catch the eye”)
  .

Amendamentul 30 și 66

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 142

Repartizarea timpului afectat luărilor de cuvânt

Repartizarea timpului afectat luărilor de cuvânt
  și lista vorbitorilor

| (1) | Conferința Președinților poate propune, în vederea derulării unei dezbateri, repartizarea timpului afectat luărilor de cuvânt. Parlamentul hotărăște fără dezbatere asupra acestei propuneri. |
| --- | --- |

(1)

Conferința Președinților poate propune, în vederea derulării unei dezbateri, repartizarea timpului afectat luărilor de cuvânt. Parlamentul hotărăște fără dezbatere asupra acestei propuneri.

| (1) | Conferința Președinților poate propune, în vederea derulării unei dezbateri, repartizarea timpului afectat luărilor de cuvânt. Parlamentul hotărăște fără dezbatere asupra acestei propuneri. |
| --- | --- |

(1)

Conferința Președinților poate propune, în vederea derulării unei dezbateri, repartizarea timpului afectat luărilor de cuvânt. Parlamentul hotărăște fără dezbatere asupra acestei propuneri.

| (1a) | Niciun deputat nu poate lua cuvântul dacă nu a fost invitat de Președinte. Vorbitorul ia cuvântul de la locul său și se adresează Președintelui. În cazul în care un vorbitor se îndepărtează de la subiect, Președintele îi atrage atenția cu privire la aceasta. |
| --- | --- |

(1a)

| (1b) | Președintele poate întocmi, pentru prima parte a unei anumite dezbateri, o listă a vorbitorilor care să includă una sau mai multe runde de vorbitori de la fiecare grup politic care dorește să ia cuvântul, în ordinea mărimii lor, și un vorbitor din partea deputaților neafiliați. |
| --- | --- |

(1b)

| (2) | Timpul afectat luărilor de cuvânt se repartizează în funcție de următoarele criterii: |
| --- | --- |

(2)

Timpul afectat luărilor de cuvânt se repartizează în funcție de următoarele criterii:

| (2) | Timpul afectat luărilor de cuvânt
  pentru această parte a dezbaterii
  se repartizează în funcție de următoarele criterii: |
| --- | --- |

(2)

Timpul afectat luărilor de cuvânt
  pentru această parte a dezbaterii
  se repartizează în funcție de următoarele criterii:

| (a) | o primă fracțiune din timpul afectat luărilor de cuvânt se repartizează în mod egal între toate grupurile politice, |
| --- | --- |

(a)

o primă fracțiune din timpul afectat luărilor de cuvânt se repartizează în mod egal între toate grupurile politice,

| (a) | o primă fracțiune din timpul afectat luărilor de cuvânt se repartizează în mod egal între toate grupurile politice, |
| --- | --- |

(a)

o primă fracțiune din timpul afectat luărilor de cuvânt se repartizează în mod egal între toate grupurile politice,

| (b) | o a doua fracțiune se repartizează între grupurile politice proporțional cu numărul lor total de membri, |
| --- | --- |

(b)

o a doua fracțiune se repartizează între grupurile politice proporțional cu numărul lor total de membri,

| (b) | o a doua fracțiune se repartizează între grupurile politice proporțional cu numărul lor total de membri, |
| --- | --- |

(b)

o a doua fracțiune se repartizează între grupurile politice proporțional cu numărul lor total de membri,

| (c) | deputaților neafiliați li se atribuie global un timp afectat luărilor de cuvânt calculat în funcție de fracțiunile de timp atribuite fiecărui grup politic, în conformitate cu literele (a) și (b). |
| --- | --- |

(c)

deputaților neafiliați li se atribuie global un timp afectat luărilor de cuvânt calculat în funcție de fracțiunile de timp atribuite fiecărui grup politic, în conformitate cu literele (a) și (b).

| (c) | deputaților neafiliați li se atribuie global un timp afectat luărilor de cuvânt calculat în funcție de fracțiunile de timp atribuite fiecărui grup politic, în conformitate cu literele (a) și (b). |
| --- | --- |

(c)

deputaților neafiliați li se atribuie global un timp afectat luărilor de cuvânt calculat în funcție de fracțiunile de timp atribuite fiecărui grup politic, în conformitate cu literele (a) și (b).

| (3) | În cazul în care, pentru mai multe puncte de pe ordinea de zi, se stabilește o repartizare globală a timpului afectat luărilor de cuvânt, Președintele este informat de către grupurile politice cu privire la fracțiunea de timp pe care au intenția să o consacre fiecăruia dintre aceste puncte. Președintele asigură respectarea timpului afectat luărilor de cuvânt astfel repartizat. |
| --- | --- |

(3)

În cazul în care, pentru mai multe puncte de pe ordinea de zi, se stabilește o repartizare globală a timpului afectat luărilor de cuvânt, Președintele este informat de către grupurile politice cu privire la fracțiunea de timp pe care au intenția să o consacre fiecăruia dintre aceste puncte. Președintele asigură respectarea timpului afectat luărilor de cuvânt astfel repartizat.

| (3) | În cazul în care, pentru mai multe puncte de pe ordinea de zi, se stabilește o repartizare globală a timpului afectat luărilor de cuvânt, Președintele este informat de către grupurile politice cu privire la fracțiunea de timp pe care au intenția să o consacre fiecăruia dintre aceste puncte. Președintele asigură respectarea timpului afectat luărilor de cuvânt astfel repartizat. |
| --- | --- |

(3)

În cazul în care, pentru mai multe puncte de pe ordinea de zi, se stabilește o repartizare globală a timpului afectat luărilor de cuvânt, Președintele este informat de către grupurile politice cu privire la fracțiunea de timp pe care au intenția să o consacre fiecăruia dintre aceste puncte. Președintele asigură respectarea timpului afectat luărilor de cuvânt astfel repartizat.

| (3a) | Restul timpului afectat luărilor de cuvânt pentru o dezbatere nu se repartizează în prealabil. În schimb, ca regulă generală, Președintele dă cuvântul deputaților pentru cel mult un minut. Președintele se asigură, în măsura posibilului, că intervin alternativ vorbitori reprezentând curente politice diferite și provenind din state membre diferite. |
| --- | --- |

(3a)

| (3b) | La cerere, se poate acorda prioritar cuvântul președintelui sau raportorului comisiei competente și președinților de grupuri politice care se exprimă în numele grupului lor sau vorbitorilor care îi înlocuiesc. |
| --- | --- |

(3b)

| (3c) | Președintele poate da cuvântul deputaților care indică, prin ridicarea unui cartonaș albastru, dorința lor de a adresa o întrebare cu o durată de cel mult o jumătate de minut unui alt deputat, în timpul luării de cuvânt a acestuia din urmă, dacă vorbitorul este de acord și dacă Președintele este convins că acest lucru nu va întrerupe dezbaterea |
| --- | --- |

(3c)

| (4) | Timpul afectat luărilor de cuvânt se limitează la un minut pentru intervențiile privind procesul-verbal, moțiunile de procedură, intervențiile privind modificările proiectului definitiv de ordine de zi sau ale ordinii de zi. |
| --- | --- |

(4)

Timpul afectat luărilor de cuvânt se limitează la un minut pentru intervențiile privind procesul-verbal, moțiunile de procedură, intervențiile privind modificările proiectului definitiv de ordine de zi sau ale ordinii de zi.

| (4) | Timpul afectat luărilor de cuvânt se limitează la un minut pentru intervențiile privind procesul-verbal
  al ședinței
  , moțiunile de procedură și intervențiile privind modificările proiectului definitiv de ordine de zi sau ale ordinii de zi. |
| --- | --- |

(4)

Timpul afectat luărilor de cuvânt se limitează la un minut pentru intervențiile privind procesul-verbal
  al ședinței
  , moțiunile de procedură și intervențiile privind modificările proiectului definitiv de ordine de zi sau ale ordinii de zi.

| (4a) | Fără a aduce atingere celorlalte competențe disciplinare de care dispune, Președintele poate hotărî să suprime, din stenogramele ședințelor, intervențiile deputaților care nu au obținut în prealabil cuvântul sau care depășesc timpul atribuit. |
| --- | --- |

(4a)

| (5) | În cursul dezbaterii unui raport, Comisia și Consiliul sunt audiate, în general, imediat după prezentarea raportului de către raportor. Comisia, Consiliul și raportorul pot lua din nou cuvântul, în special pentru a răspunde la intervențiile deputaților. |
| --- | --- |

(5)

În cursul dezbaterii unui raport, Comisia și Consiliul sunt audiate, în general, imediat după prezentarea raportului de către raportor. Comisia, Consiliul și raportorul pot lua din nou cuvântul, în special pentru a răspunde la intervențiile deputaților.

| (5) | În cursul dezbaterii unui raport, Comisia și Consiliul sunt audiate, în general, imediat după prezentarea raportului de către raportor. Comisia, Consiliul și raportorul pot lua din nou cuvântul, în special pentru a răspunde la intervențiile deputaților. |
| --- | --- |

(5)

În cursul dezbaterii unui raport, Comisia și Consiliul sunt audiate, în general, imediat după prezentarea raportului de către raportor. Comisia, Consiliul și raportorul pot lua din nou cuvântul, în special pentru a răspunde la intervențiile deputaților.

| (6) | Fără a aduce atingere articolului 197 din Tratatul CE, Președintele încearcă să ajungă la un acord cu Comisia și Consiliul privind repartizarea adecvată a timpului afectat acestora pentru luările de cuvânt. |
| --- | --- |

(6)

Fără a aduce atingere articolului 197 din Tratatul CE, Președintele încearcă să ajungă la un acord cu Comisia și Consiliul privind repartizarea adecvată a timpului afectat acestora pentru luările de cuvânt.

| (6) | Fără a aduce atingere articolului 197 din Tratatul CE, Președintele încearcă să ajungă la un acord cu Comisia și Consiliul privind repartizarea adecvată a timpului afectat acestora pentru luările de cuvânt. |
| --- | --- |

(6)

Fără a aduce atingere articolului 197 din Tratatul CE, Președintele încearcă să ajungă la un acord cu Comisia și Consiliul privind repartizarea adecvată a timpului afectat acestora pentru luările de cuvânt.

| (7) | Deputații care nu au luat cuvântul în cursul unei dezbateri pot preda, cel mult o dată în timpul unei perioade de sesiune, o declarație scrisă de cel mult 200 de cuvinte, care va fi anexată la stenograma dezbaterii. |
| --- | --- |

(7)

Deputații care nu au luat cuvântul în cursul unei dezbateri pot preda, cel mult o dată în timpul unei perioade de sesiune, o declarație scrisă de cel mult 200 de cuvinte, care va fi anexată la stenograma dezbaterii.

| (7) | Deputații care nu au luat cuvântul în cursul unei dezbateri pot preda, cel mult o dată în timpul unei perioade de sesiune, o declarație scrisă de cel mult 200 de cuvinte, care va fi anexată la stenograma dezbaterii. |
| --- | --- |

(7)

Deputații care nu au luat cuvântul în cursul unei dezbateri pot preda, cel mult o dată în timpul unei perioade de sesiune, o declarație scrisă de cel mult 200 de cuvinte, care va fi anexată la stenograma dezbaterii.

(Articolele 141 și 143 sunt eliminate.)

Amendamentul 32

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 150 – alineatul 6 – paragraful 2a (nou)

În cazul în care sunt prezenți mai puțin de 100 de deputați, Parlamentul nu poate adopta o decizie contrară dacă cel puțin o zecime dintre deputații prezenți se opun.

Amendamentul 33

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 156

În cazul în care au fost depuse peste cincizeci de amendamente pentru un raport în vederea examinării în plen, Președintele poate invita comisia competentă, după consultarea președintelui acesteia, să se reunească în vederea examinării. Amendamentul care în această etapă nu întrunește votul favorabil al unei zecimi dintre membrii comisiei nu se supune la vot în plen.

În cazul în care au fost depuse peste 50 de amendamente
  și cereri de vot separat sau pe părți
  pentru un raport în vederea examinării în plen, Președintele poate invita comisia competentă, după consultarea președintelui acesteia, să se reunească în vederea examinării
  amendamentelor sau a cererilor în cauză
  . Amendamentul
  sau cererea de vot separat sau pe părți
  care în această etapă nu întrunește votul favorabil al unei zecimi dintre membrii comisiei nu se supune la vot în plen.

Amendamentul 34

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 157 – alineatul 1

| (1) | Votul pe părți poate fi solicitat de un grup politic sau de un număr de cel puțin patruzeci de deputați în cazul în care textul care trebuie supus la vot conține mai multe dispoziții, se referă la mai multe chestiuni sau poate fi divizat în mai multe părți,
  fiecare având
  un sens
  logic sau
  o valoare normativă proprie. |
| --- | --- |

(1)

Votul pe părți poate fi solicitat de un grup politic sau de un număr de cel puțin patruzeci de deputați în cazul în care textul care trebuie supus la vot conține mai multe dispoziții, se referă la mai multe chestiuni sau poate fi divizat în mai multe părți,
  fiecare având
  un sens
  logic sau
  o valoare normativă proprie.

| (1) | Votul pe părți poate fi solicitat de un grup politic sau de un număr de cel puțin 40 de deputați în cazul în care textul care trebuie supus la vot conține mai multe dispoziții, se referă la mai multe chestiuni sau poate fi divizat în mai multe părți
  care au
  un sens
  diferit și/sau
  o valoare normativă proprie. |
| --- | --- |

(1)

Votul pe părți poate fi solicitat de un grup politic sau de un număr de cel puțin 40 de deputați în cazul în care textul care trebuie supus la vot conține mai multe dispoziții, se referă la mai multe chestiuni sau poate fi divizat în mai multe părți
  care au
  un sens
  diferit și/sau
  o valoare normativă proprie.

Amendamentul 35

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 159a (nou)

Articolul 159a

Votul final

La votarea oricărei propuneri de act legislativ, indiferent dacă aceasta se face prin vot unic și/sau vot final, Parlamentul votează prin apel nominal, utilizând sistemul electronic de votare.

Amendamentul 36

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 160 – alineatul 1

| (1) | În plus față de cazurile prevăzute la articolul 99 alineatul (4)
  și
  articolul 100 alineatul (5), se procedează la vot prin apel nominal în cazul în care un grup politic sau un număr de cel puțin patruzeci de deputați au cerut în scris acest lucru în seara precedentă votului, cu excepția cazului în care Președintele a hotărât un alt termen. |
| --- | --- |

(1)

În plus față de cazurile prevăzute la articolul 99 alineatul (4)
  și
  articolul 100 alineatul (5), se procedează la vot prin apel nominal în cazul în care un grup politic sau un număr de cel puțin patruzeci de deputați au cerut în scris acest lucru în seara precedentă votului, cu excepția cazului în care Președintele a hotărât un alt termen.

| (1) | În plus față de cazurile prevăzute la articolul 99 alineatul (4), articolul 100 alineatul (5)
  și articolul 159a
  , se procedează la vot prin apel nominal în cazul în care un grup politic sau un număr de cel puțin 40 de deputați au cerut în scris acest lucru în seara precedentă votului, cu excepția cazului în care Președintele a hotărât un alt termen. |
| --- | --- |

(1)

În plus față de cazurile prevăzute la articolul 99 alineatul (4), articolul 100 alineatul (5)
  și articolul 159a
  , se procedează la vot prin apel nominal în cazul în care un grup politic sau un număr de cel puțin 40 de deputați au cerut în scris acest lucru în seara precedentă votului, cu excepția cazului în care Președintele a hotărât un alt termen.

Amendamentul 37

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 160 – alineatul 2 – paragraful 1

| (2) | Apelul nominal se face în ordine alfabetică și începe cu numele deputatului tras la sorți. Președintele votează ultimul. |
| --- | --- |

(2)

Apelul nominal se face în ordine alfabetică și începe cu numele deputatului tras la sorți. Președintele votează ultimul.

| (2) | Votul prin apel nominal se efectuează prin sistemul electronic de votare. În cazul în care, din motive tehnice, acesta din urmă nu poate fi utilizat,
  apelul nominal se face în ordine alfabetică și începe cu numele deputatului tras la sorți. Președintele votează ultimul. |
| --- | --- |

(2)

Votul prin apel nominal se efectuează prin sistemul electronic de votare. În cazul în care, din motive tehnice, acesta din urmă nu poate fi utilizat,
  apelul nominal se face în ordine alfabetică și începe cu numele deputatului tras la sorți. Președintele votează ultimul.

Amendamentul 38

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 162 – alineatul 4 – paragraful 1

| (4) | Numărarea voturilor exprimate în cazul votului secret se face de către doi până la
  șase
  observatori trași la sorți dintre deputați. |
| --- | --- |

(4)

Numărarea voturilor exprimate în cazul votului secret se face de către doi până la
  șase
  observatori trași la sorți dintre deputați.

| (4) | Numărarea voturilor exprimate în cazul votului secret se face de către doi până la
  opt
  observatori trași la sorți dintre deputați
  , cu excepția cazurilor în care se votează electronic
  . |
| --- | --- |

(4)

Numărarea voturilor exprimate în cazul votului secret se face de către doi până la
  opt
  observatori trași la sorți dintre deputați
  , cu excepția cazurilor în care se votează electronic
  .

Amendamentul 39

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 172

| (1) | Procesul-verbal al fiecărei ședințe,
  cuprinzând
  deciziile Parlamentului și numele vorbitorilor, se distribuie cu cel puțin o jumătate de oră înainte de începutul următoarei ședințe de după-amiază. |
| --- | --- |

(1)

Procesul-verbal al fiecărei ședințe,
  cuprinzând
  deciziile Parlamentului și numele vorbitorilor, se distribuie cu cel puțin o jumătate de oră înainte de începutul următoarei ședințe de după-amiază.

| (1) | Procesul-verbal al fiecărei ședințe,
  care prezintă procedurile
  , deciziile Parlamentului și numele vorbitorilor, se distribuie cu cel puțin o jumătate de oră înainte de începutul următoarei ședințe de după-amiază. |
| --- | --- |

(1)

Procesul-verbal al fiecărei ședințe,
  care prezintă procedurile
  , deciziile Parlamentului și numele vorbitorilor, se distribuie cu cel puțin o jumătate de oră înainte de începutul următoarei ședințe de după-amiază.

Se consideră, de asemenea, „decizii”, în cadrul procedurilor legislative, toate amendamentele adoptate de Parlament, chiar și în cazul respingerii finale a propunerii Comisiei, în conformitate cu articolul 52 alineatul (1), sau a poziției
  comune a
  Consiliului, în conformitate cu articolul 61 alineatul (3).

Se consideră, de asemenea, „decizii”, în cadrul procedurilor legislative, în sensul prezentei dispoziții, toate amendamentele adoptate de Parlament, chiar și în cazul respingerii finale a propunerii Comisiei, în conformitate cu articolul 52 alineatul (1), sau a poziției Consiliului, în conformitate cu articolul 61 alineatul (3).

Textele adoptate de către Parlament se distribuie separat. În cazul în care textele cu caracter legislativ adoptate de către Parlament conțin amendamente, acestea se publică în versiunea consolidată.

| (2) | La începutul după-amiezii fiecărei ședințe, Președintele supune aprobării Parlamentului procesul-verbal al ședinței precedente. |
| --- | --- |

(2)

La începutul după-amiezii fiecărei ședințe, Președintele supune aprobării Parlamentului procesul-verbal al ședinței precedente.

| (2) | La începutul după-amiezii fiecărei ședințe, Președintele supune aprobării Parlamentului procesul-verbal al ședinței precedente. |
| --- | --- |

(2)

La începutul după-amiezii fiecărei ședințe, Președintele supune aprobării Parlamentului procesul-verbal al ședinței precedente.

| (3) | În cazul în care procesul-verbal este contestat, Parlamentul hotărăște, dacă este necesar, asupra luării în considerare a modificărilor cerute. Niciun deputat nu poate interveni mai mult de un minut asupra
  procesului-verbal
  . |
| --- | --- |

(3)

În cazul în care procesul-verbal este contestat, Parlamentul hotărăște, dacă este necesar, asupra luării în considerare a modificărilor cerute. Niciun deputat nu poate interveni mai mult de un minut asupra
  procesului-verbal
  .

| (3) | În cazul în care procesul-verbal este contestat, Parlamentul hotărăște, dacă este necesar, asupra luării în considerare a modificărilor cerute. Niciun deputat nu poate interveni mai mult de un minut asupra
  subiectului
  . |
| --- | --- |

(3)

În cazul în care procesul-verbal este contestat, Parlamentul hotărăște, dacă este necesar, asupra luării în considerare a modificărilor cerute. Niciun deputat nu poate interveni mai mult de un minut asupra
  subiectului
  .

| (4) | Procesul-verbal poartă semnătura Președintelui și a Secretarului General și se păstrează în arhivele Parlamentului. Procesul-verbal trebuie publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
  în termen de o lună
  . |
| --- | --- |

(4)

Procesul-verbal poartă semnătura Președintelui și a Secretarului General și se păstrează în arhivele Parlamentului. Procesul-verbal trebuie publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
  în termen de o lună
  .

| (4) | Procesul-verbal poartă semnătura Președintelui și a Secretarului General și se păstrează în arhivele Parlamentului. Procesul-verbal trebuie publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(4)

Procesul-verbal poartă semnătura Președintelui și a Secretarului General și se păstrează în arhivele Parlamentului. Procesul-verbal trebuie publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Amendamentul 40

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 172a (nou)

Articolul 172a

Textele adoptate

| (1) | Textele adoptate de Parlament sunt publicate imediat după vot. Acestea sunt puse la dispoziția Parlamentului împreună cu procesul verbal al ședinței respective și sunt păstrate în arhivele Parlamentului. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Textele adoptate de Parlament fac obiectul unei finalizări juridico-lingvistice sub responsabilitatea Președintelui. În cazul în care textele în cauză sunt adoptate în baza unui acord încheiat între Parlament și Consiliu, finalizarea este efectuată de cele două instituții în strânsă cooperare și de comun acord. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Procedura prevăzută la articolul 204a se aplică atunci când, pentru a asigura coerența și calitatea textului în conformitate cu dorința exprimată de Parlament, sunt necesare adaptări care depășesc nivelul corectării greșelilor de dactilografiere sau al corecturilor menite să asigure concordanța între toate versiunile lingvistice, precum și corectitudinea lingvistică și coerența terminologică a acestora. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Pozițiile adoptate de Parlament în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din Tratatul CE se prezintă sub forma unui text consolidat. În cazul în care votul Parlamentului nu a avut la bază un acord cu Consiliul, textul consolidat identifică toate amendamentele adoptate. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | După finalizare, textele adoptate se semnează de către Președinte și de Secretarul General și sunt publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(5)

Amendamentul 41

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 175

Constituirea comisiilor
  temporare

Constituirea comisiilor
  speciale

La propunerea Conferinței președinților, Parlamentul poate constitui, în orice moment, comisii
  temporare
  , ale căror atribuții, componență și mandat sunt stabilite în același timp cu decizia de constituire a acestora; mandatul acestor comisii este de cel mult douăsprezece luni, cu excepția cazului în care, la sfârșitul acestei perioade, Parlamentul hotărăște prelungirea mandatului.

La propunerea Conferinței președinților, Parlamentul poate constitui, în orice moment, comisii
  speciale
  , ale căror atribuții, componență și mandat sunt stabilite în același timp cu decizia de constituire a acestora; mandatul acestor comisii este de cel mult 12 luni, cu excepția cazului în care, la sfârșitul acestei perioade, Parlamentul hotărăște prelungirea mandatului.

Întrucât atribuțiile, componența și mandatul comisiilor
  temporare
  sunt stabilite în același timp cu decizia de constituire a acestora, Parlamentul nu poate decide ulterior modificarea atribuțiilor, nici în sensul restrângerii, nici în sensul extinderii acestora.

Întrucât atribuțiile, componența și mandatul comisiilor
  speciale
  sunt stabilite în același timp cu decizia de constituire a acestora, Parlamentul nu poate decide ulterior modificarea atribuțiilor, nici în sensul restrângerii, nici în sensul extinderii acestora.

Amendamentul 42

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 177 – alineatul 1 – interpretare (nouă)

Proporționalitatea între grupurile politice trebuie să respecte numărul întreg cel mai apropiat. Dacă un grup decide să nu ocupe locuri într-o comisie, locurile respective rămân vacante, iar comisia își reduce dimensiunile cu numărul corespunzător. Nu este permis schimbul de locuri între grupurile politice.

Amendamentul 43

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 179 – alineatul 2

| (2) | În cazul în care o comisie permanentă declară că nu are competență pentru examinarea unei chestiuni sau în cazul conflictului de competență între două sau mai multe comisii permanente, Conferința președinților este sesizată cu privire la chestiunea competenței în termen de patru săptămâni de activitate de la anunțarea în plen a sesizării comisiei. Conferința președinților
  de comisii este informată cu privire la aceasta și poate emite o recomandare la adresa Conferinței președinților
  .
  Aceasta
  hotărăște în termen de șase săptămâni
  de activitate de la sesizarea cu privire la chestiunea competenței
  .
  În caz contrar, chestiunea se înscrie, în vederea luării unei decizii, pe ordinea de zi a perioadei de sesiune următoare. |
| --- | --- |

(2)

În cazul în care o comisie permanentă declară că nu are competență pentru examinarea unei chestiuni sau în cazul conflictului de competență între două sau mai multe comisii permanente, Conferința președinților este sesizată cu privire la chestiunea competenței în termen de patru săptămâni de activitate de la anunțarea în plen a sesizării comisiei. Conferința președinților
  de comisii este informată cu privire la aceasta și poate emite o recomandare la adresa Conferinței președinților
  .
  Aceasta
  hotărăște în termen de șase săptămâni
  de activitate de la sesizarea cu privire la chestiunea competenței
  .
  În caz contrar, chestiunea se înscrie, în vederea luării unei decizii, pe ordinea de zi a perioadei de sesiune următoare.

| (2) | În cazul în care o comisie permanentă declară că nu are competență pentru examinarea unei chestiuni sau în cazul conflictului de competență între două sau mai multe comisii permanente, Conferința președinților este sesizată cu privire la chestiunea competenței în termen de patru săptămâni de activitate de la anunțarea în plen a sesizării comisiei. Conferința președinților hotărăște în termen de șase săptămâni
  în temeiul recomandării Conferinței președinților de comisie sau, în lipsă, a președintelui acesteia din urmă. În cazul în care Conferința președinților nu a luat nicio decizie în termenul stabilit, recomandarea este considerată ca fiind aprobată. |
| --- | --- |

(2)

În cazul în care o comisie permanentă declară că nu are competență pentru examinarea unei chestiuni sau în cazul conflictului de competență între două sau mai multe comisii permanente, Conferința președinților este sesizată cu privire la chestiunea competenței în termen de patru săptămâni de activitate de la anunțarea în plen a sesizării comisiei. Conferința președinților hotărăște în termen de șase săptămâni
  în temeiul recomandării Conferinței președinților de comisie sau, în lipsă, a președintelui acesteia din urmă. În cazul în care Conferința președinților nu a luat nicio decizie în termenul stabilit, recomandarea este considerată ca fiind aprobată.

Amendamentul 44

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 179 – alineatul 2 – interpretare (nouă)

Președinții de comisie pot încheia acorduri cu alți președinți de comisie cu privire la alocarea unui subiect unei comisii anume, sub rezerva autorizării, dacă este necesar, a procedurii comisiilor asociate, în conformitate cu articolul 47.

Amendamentul 45

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 182a (nou)

Articolul 182a

Coordonatori în cadrul comisiei și raportori alternativi

| (1) | Grupurile politice pot desemna pe unul dintre membrii lor în calitate de coordonator. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Dacă este cazul, coordonatorii din cadrul unei comisii sunt convocați de către președintele comisiei pentru a pregăti deciziile care urmează a fi luate de către comisie, în special în cazul deciziilor privind procedura sau numirea raportorilor. Comisia poate să delege coordonatorilor competența de a lua anumite decizii, cu excepția deciziilor referitoare la adoptarea rapoartelor, avizelor și amendamentelor. Vicepreședinții pot fi invitați să participe la reuniunile coordonatorilor din cadrul comisiei, cu rol consultativ. Coordonatorii se străduiesc să ajungă la un consens. Atunci când nu se poate ajunge la un consens, aceștia pot hotărî doar cu o majoritate care reprezintă clar o majoritate largă a comisiei, ținând seama de reprezentarea proporțională a fiecărui grup politic. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Grupurile politice pot să desemneze, pentru fiecare raport, un raportor alternativ care să urmărească evoluția raportului respectiv și să obțină compromisuri în cadrul comisiei în numele grupului său. Numele raportorilor alternativi sunt comunicate președintelui comisiei. La propunerea coordonatorilor, comisia poate decide în special să implice raportorii alternativi în eforturile de a ajunge la un acord cu Consiliul în procedurile de codecizie. |
| --- | --- |

(3)

Amendamentul 46

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 184

Procesul-verbal al fiecărei reuniuni a comisiei se distribuie tuturor membrilor comisiei și se supune aprobării acesteia
  la următoarea reuniune
  .

Procesul-verbal al fiecărei reuniuni a comisiei se distribuie tuturor membrilor comisiei și se supune aprobării acesteia.

Amendamentul 47

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 186

Articolele 11, 12, 13, 16, 17, 140, 141, 143 alineatul (1), articolele 146, 148, 150-153, 155, 157 alineatul (1), articolele 158, 159, 161, 162, 164-167, 170 și 171 se aplică mutatis mutandis reuniunilor comisiilor.

Articolele 11, 12, 13, 16, 17,
  34-41,
  140, 141, 143 alineatul (1), articolele 146, 148, 150-153, 155, 157 alineatul (1), articolele 158, 159, 161, 162, 164-167, 170 și 171 se aplică mutatis mutandis reuniunilor comisiilor.

Amendamentul 48

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 188 – alineatul 6a (nou)

| (6a) | Președintelui unei delegații i se oferă posibilitatea de a fi audiat de către o comisie atunci când pe ordinea de zi se află un punct care ține de domeniul de competență al delegației. Același lucru se aplică președintelui sau raportorului unei comisii în cazul reuniunilor unei delegații. |
| --- | --- |

(6a)

Amendamentul 49

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 192 – alineatul 1a (nou)

| (1a) | Atunci când raportul abordează în special aplicarea sau interpretarea legislației Uniunii Europene sau modificări propuse la legislația în vigoare, comisia competentă este asociată în conformitate cu articolul 46 alineatul (1) și articolul 47 prima și a doua liniuță. Comisia competentă acceptă fără vot sugestiile primite de la comisia competentă referitoare la părțile din propunerea de rezoluție care abordează aplicarea sau interpretarea legislației Uniunii Europene, sau modificări ale legislației în vigoare. În cazul în care comisia competentă nu acceptă aceste sugestii, comisia asociată le poate prezenta direct în plen. |
| --- | --- |

(1a)

Amendamentul 50

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 204 – litera ca (nouă)

| (ca) | orientări și coduri de conduită adoptate de organele relevante ale Parlamentului (anexele XVIa, XVIb și XVIe). |
| --- | --- |

(ca)

orientări și coduri de conduită adoptate de organele relevante ale Parlamentului (anexele XVIa, XVIb și XVIe).

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 5 mai 2009

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/162 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/162

---

Marți, 5 mai 2009Modificarea Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole, în ceea ce privește standardele de comercializare a cărnii de pasăre *

P6_TA(2009)0336

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole, în ceea ce privește standardele de comercializare a cărnii de pasăre (COM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS))

2010/C 212 E/27

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0336),

având în vedere articolul 37 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6–0247/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6–0223/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul, în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul, în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament – act de modificare


  Considerentul 5 |
| (5) | În definiția „cărnii de pasăre”, trimiterea exclusivă la tratarea la rece este prea restrictivă în raport cu evoluția tehnologică. Prin urmare, este necesar să se adapteze această definiție. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 5

(5)

În definiția „cărnii de pasăre”, trimiterea exclusivă la tratarea la rece este prea restrictivă în raport cu evoluția tehnologică. Prin urmare, este necesar să se adapteze această definiție.

eliminat

Amendamentul 2

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 6 a (nou)

| (6a) | Indicarea obligatorie a originii sau a sursei cărnii permite consumatorului să facă o alegere în deplină cunoștință de cauză. |
| --- | --- |

(6a)

Indicarea obligatorie a originii sau a sursei cărnii permite consumatorului să facă o alegere în deplină cunoștință de cauză.

Amendamentul 3

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 6 b (nou)

| (6b) | Pentru a oferi consumatorului informații optime, ar trebui să fie obligatorie indicarea datei sacrificării păsării pe etichetele tuturor produselor pe bază de carne de pasăre. |
| --- | --- |

(6b)

Pentru a oferi consumatorului informații optime, ar trebui să fie obligatorie indicarea datei sacrificării păsării pe etichetele tuturor produselor pe bază de carne de pasăre.

Amendamentul 4

Propunere de regulament – act de modificare

Anexă – punctul 2

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Anexa XIV – titlul B – partea II - punctul 1

| 1. | „carne de pasăre” înseamnă
  părțile comestibile ale păsărilor de crescătorie având codul NC 0105; |
| --- | --- |

1.

„carne de pasăre” înseamnă
  părțile comestibile ale păsărilor de crescătorie având codul NC 0105;

| 1. | „carne de pasăre” înseamnă
  carne de pasăre adecvată consumului uman, care nu a fost tratată decât la rece; |
| --- | --- |

1.

„carne de pasăre” înseamnă
  carne de pasăre adecvată consumului uman, care nu a fost tratată decât la rece;

Amendamentul 5

Propunere de regulament – act de modificare

Anexă – punctul 2

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Anexa XIV – partea B – partea II - punctul 2

| 2. | „carne proaspătă de pasăre” înseamnă carne de pasăre nedurificată în niciun moment prin procesul de răcire înainte de a fi păstrată permanent la o temperatură de cel puțin –2°C și de cel mult 4°C; totuși,
  statele membre pot fixa cerințe de conservare diferite, pentru o perioadă scurtă, pentru tranșarea și depozitarea cărnii proaspete
  de pasăre
  în magazinele cu amănuntul sau în incinte adiacente punctelor de vânzare, unde tranșarea și depozitarea sunt efectuate exclusiv în vederea vânzării directe, la fața locului, către consumator
  ; |
| --- | --- |

2.

„carne proaspătă de pasăre” înseamnă carne de pasăre nedurificată în niciun moment prin procesul de răcire înainte de a fi păstrată permanent la o temperatură de cel puțin –2°C și de cel mult 4°C; totuși,
  statele membre pot fixa cerințe de conservare diferite, pentru o perioadă scurtă, pentru tranșarea și depozitarea cărnii proaspete
  de pasăre
  în magazinele cu amănuntul sau în incinte adiacente punctelor de vânzare, unde tranșarea și depozitarea sunt efectuate exclusiv în vederea vânzării directe, la fața locului, către consumator
  ;

| 2. | „carne proaspătă de pasăre” înseamnă carne de pasăre neîntărită în niciun moment prin procesul de răcire înainte de a fi păstrată permanent la o temperatură de minimum –2°C și de maximum 4°C; cu toate acestea,
  atunci când este destinată producției de preparate pe bază de carne, carnea proaspătă
  de pasăre
  poate fi supusă pe o scurtă perioadă unui proces de durificare la temperaturi inferioare pragului de 2° C; indicarea datei sacrificării este obligatorie pentru toate produsele pe bază de carne de pasăre; |
| --- | --- |

2.

„carne proaspătă de pasăre” înseamnă carne de pasăre neîntărită în niciun moment prin procesul de răcire înainte de a fi păstrată permanent la o temperatură de minimum –2°C și de maximum 4°C; cu toate acestea,
  atunci când este destinată producției de preparate pe bază de carne, carnea proaspătă
  de pasăre
  poate fi supusă pe o scurtă perioadă unui proces de durificare la temperaturi inferioare pragului de 2° C; indicarea datei sacrificării este obligatorie pentru toate produsele pe bază de carne de pasăre;

Amendamentul 6

Propunere de regulament – act de modificare

Anexă - punctul 3 a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Anexa XIV – partea B – partea IIIa (nouă)

| 3a) | Se adaugă următoarea parte:



  „IIIa.
     
  Informații obligatorii pe etichetă




  Denumirea produsului alimentar de pe eticheta oricărui produs pe bază de carne de pasăre include o mențiune referitoare la:










  a) | orice ingredient adăugat, de origine animală diferită de restul cărnii; și |
| --- | --- | --- |

3a)

„IIIa.
     
  Informații obligatorii pe etichetă

Denumirea produsului alimentar de pe eticheta oricărui produs pe bază de carne de pasăre include o mențiune referitoare la:

a)

orice ingredient adăugat, de origine animală diferită de restul cărnii; și

| b) | orice adaos de apă în proporție de peste 5 % din greutatea produsului”. |
| --- | --- |

b)

orice adaos de apă în proporție de peste 5 % din greutatea produsului”.

Amendamentul 7

Propunere de regulament – act de modificare

Anexă - punctul 3b (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1234/2007

Anexa XIV – partea B – partea IIIb (nouă)

| 3b) | Se adaugă următoarea parte:



  „IIIb.
     
  Indicarea prețului




  Prețul pe kilogram al alimentului se bazează exclusiv pe greutatea netă după scurgere.” |
| --- | --- |

3b)

„IIIb.
     
  Indicarea prețului

Prețul pe kilogram al alimentului se bazează exclusiv pe greutatea netă după scurgere.”

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/165 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/165

---

Marți, 5 mai 2009Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare

P6_TA(2009)0339

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI))

2010/C 212 E/28

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0150 – C6-0115/2009),

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A6-0266/2009),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a elaborat instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care suferă de pe urma consecințelor schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a elaborat instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care suferă de pe urma consecințelor schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de concertare din 17 iulie 2008, precum și cu respectarea dispozițiilor Acordului interinstituțional din 17 mai 2006 cu privire la adoptarea deciziilor de mobilizare a Fondului; |
| --- | --- |

B.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de concertare din 17 iulie 2008, precum și cu respectarea dispozițiilor Acordului interinstituțional din 17 mai 2006 cu privire la adoptarea deciziilor de mobilizare a Fondului;

| C. | întrucât Spania a solicitat asistență în ceea ce privește disponibilizările din sectorul automobilelor în comunitățile autonome Castilla y Leon și Aragón (3) și a îndeplinit criteriile de eligibilitate instituite prin Regulamentul FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât Spania a solicitat asistență în ceea ce privește disponibilizările din sectorul automobilelor în comunitățile autonome Castilla y Leon și Aragón (3) și a îndeplinit criteriile de eligibilitate instituite prin Regulamentul FEG;

| D. | întrucât articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul FEG prevede că o cotă de până la 0,35 % din suma anuală poate fi utilizată pentru a finanța activitățile de monitorizare, informare, sprijin administrativ și tehnic, audit, control și evaluare necesare pentru a pune în aplicare Regulamentul FEG; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul FEG prevede că o cotă de până la 0,35 % din suma anuală poate fi utilizată pentru a finanța activitățile de monitorizare, informare, sprijin administrativ și tehnic, audit, control și evaluare necesare pentru a pune în aplicare Regulamentul FEG;

| E. | întrucât, în temeiul acestui articol, Comisia a propus mobilizarea Fondului pentru a crea site-ul internet al FEG destinat oferirii de informații referitoare la Fondul european de ajustare la globalizare în toate limbile Uniunii Europene, completat de publicații, activități audio-vizuale, precum și de rețeaua de schimburi de bune practici între statele membre (4), ceea ce corespunde voinței Parlamentului European de a-i sensibiliza pe cetățeni la acțiunile UE, |
| --- | --- |

E.

întrucât, în temeiul acestui articol, Comisia a propus mobilizarea Fondului pentru a crea site-ul internet al FEG destinat oferirii de informații referitoare la Fondul european de ajustare la globalizare în toate limbile Uniunii Europene, completat de publicații, activități audio-vizuale, precum și de rețeaua de schimburi de bune practici între statele membre (4), ceea ce corespunde voinței Parlamentului European de a-i sensibiliza pe cetățeni la acțiunile UE,

| 1. | solicită instituțiilor implicate în procesul decizional și de punere în aplicare să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării Fondului; |
| --- | --- |

1.

solicită instituțiilor implicate în procesul decizional și de punere în aplicare să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării Fondului;

| 2. | reamintește că Uniunea Europeană ar trebui să depună toate eforturile pentru a aborda, în vederea soluționării, consecințele crizei economice și financiare mondiale; observă, în acest sens, că Fondul poate juca un rol crucial în reintegrarea lucrătorilor disponibilizați pe piața muncii; |
| --- | --- |

2.

reamintește că Uniunea Europeană ar trebui să depună toate eforturile pentru a aborda, în vederea soluționării, consecințele crizei economice și financiare mondiale; observă, în acest sens, că Fondul poate juca un rol crucial în reintegrarea lucrătorilor disponibilizați pe piața muncii;

| 3. | salută inițiativa Comisiei de a oferi cetățenilor Uniunii Europene un site internet transparent, ușor de utilizat și actualizat; |
| --- | --- |

3.

salută inițiativa Comisiei de a oferi cetățenilor Uniunii Europene un site internet transparent, ușor de utilizat și actualizat;

| 4. | subliniază că mobilizarea Fondului în credite de plată nu ar trebui să pună în pericol finanțarea Fondului social european; |
| --- | --- |

4.

subliniază că mobilizarea Fondului în credite de plată nu ar trebui să pună în pericol finanțarea Fondului social european;

| 5. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

5.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a semna decizia împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a semna decizia împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  Cazul EGF/2008/004 ES/Castilla y Leon și Aragón.

(4)  SEC(2008)2986.

---

Marți, 5 mai 2009ANEXĂ

Marți, 5 mai 2009ANEXĂ DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

referitoare la mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2), în special articolul 12 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei,

întrucât:

| (1) | Fondul european de ajustare la globalizare (denumit în continuare „fondul”) a fost creat pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care suferă de pe urma consecințelor schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii. |
| --- | --- |

(1)

Fondul european de ajustare la globalizare (denumit în continuare „fondul”) a fost creat pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care suferă de pe urma consecințelor schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii.

| (2) | Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea fondului în limita unui plafon anual de 500 milioane EUR. |
| --- | --- |

(2)

Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea fondului în limita unui plafon anual de 500 milioane EUR.

| (3) | La 29 decembrie 2008, Spania a prezentat o solicitare de mobilizare a fondului în ceea ce privește concedierile din sectorul autovehiculelor. Solicitarea îndeplinește condițiile pentru fixarea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt enunțate la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. În consecință, Comisia propune mobilizarea unei sume de 2 694 300 EUR. |
| --- | --- |

(3)

La 29 decembrie 2008, Spania a prezentat o solicitare de mobilizare a fondului în ceea ce privește concedierile din sectorul autovehiculelor. Solicitarea îndeplinește condițiile pentru fixarea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt enunțate la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. În consecință, Comisia propune mobilizarea unei sume de 2 694 300 EUR.

| (4) | Mai mult, Comisia propune mobilizarea unei sume de 690 000 EUR din cadrul fondului în vederea acordării de asistență tehnică în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. |
| --- | --- |

(4)

Mai mult, Comisia propune mobilizarea unei sume de 690 000 EUR din cadrul fondului în vederea acordării de asistență tehnică în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006.

| (5) | În consecință, fondul ar trebui să fie mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară aferentă solicitării depuse de Spania, precum și pentru a răspunde necesității acordării de asistență tehnică, |
| --- | --- |

(5)

În consecință, fondul ar trebui să fie mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară aferentă solicitării depuse de Spania, precum și pentru a răspunde necesității acordării de asistență tehnică,

DECID:

Articolul 1

În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2009, Fondul european de ajustare la globalizare este mobilizat pentru a oferi suma de 3 384 300 EUR în credite de angajament și de plată.

Articolul 2

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Strasbourg,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

1

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

2

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/168 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/168

---

Marți, 5 mai 2009Recuperarea vaporilor de benzină în timpul alimentării autoturismelor la stațiile de benzină ***I

P6_TA(2009)0341

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind etapa a II-a de recuperare a vaporilor de benzină în timpul alimentării autoturismelor la stațiile de benzină (COM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD))

2010/C 212 E/29

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0812),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 175 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0470/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0208/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Marți, 5 mai 2009P6_TC1-COD(2008)0229

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2009 în vederea adoptării Directivei (CE) nr. .../2009 a Parlamentului European și a Consiliului privind etapa a II-a de recuperare a vaporilor de benzină în timpul alimentării autovehiculelor la stațiile de benzină

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2009/126/CE.)

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/169

---

Marți, 5 mai 2009Comerțul cu produse derivate din focă ***I

P6_TA(2009)0342

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European ți al Consiliului privind comerțul cu produse derivate din focă (COM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD))

2010/C 212 E/30

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0469),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolele 95 și 133 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0295/2008),

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

având în vedere declarația sa privind interzicerea produselor derivate din focă în Uniunea Europeană (1),

având în vedere angajamentul exprimat de reprezentantul Consiliului în scrisoarea din 24 aprilie 2009, de a aproba propunerea astfel cum a fost modificată, în conformitate cu articolul 251 alineatul (2) al doilea paragraf prima liniuță din Tratatul CE

având în vedere articolele 51 și 35 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A6-0118/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 306 E, 15.12.2006, p. 194.

---

Marți, 5 mai 2009P6_TC1-COD(2008)0160

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind comerțul cu produse derivate din focă

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. 1007/2009.)

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/170 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/170

---

Marți, 5 mai 2009Protecția animalelor utilizate în scopuri științifice ***I

P6_TA(2009)0343

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția animalelor utilizate în scopuri științifice (COM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD))

2010/C 212 E/31

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0543),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0391/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și cel al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0240/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Marți, 5 mai 2009P6_TC1-COD(2008)0211

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția animalelor utilizate în scopuri științifice

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 95,

având în vedere propunerea Comisiei ║,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor ║,

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (2),

întrucât:

| (1) | Bunăstarea animalelor constituie o valoare comunitară consacrată în Protocolul privind protecția și bunăstarea animalelor, anexat la Tratat. |
| --- | --- |

(1)

Bunăstarea animalelor constituie o valoare comunitară consacrată în Protocolul privind protecția și bunăstarea animalelor, anexat la Tratat.

| (2) | La 23 martie 1998, Consiliul a adoptat Decizia 1999/575/CE privind încheierea de către Comunitate a Convenției europene privind protecția animalelor vertebrate utilizate în scopuri experimentale sau în alte scopuri științifice (3). Devenind parte a respectivei Convenții, Comunitatea recunoaște importanța protecției și bunăstării animalelor utilizate în scopuri științifice la nivel internațional. |
| --- | --- |

(2)

La 23 martie 1998, Consiliul a adoptat Decizia 1999/575/CE privind încheierea de către Comunitate a Convenției europene privind protecția animalelor vertebrate utilizate în scopuri experimentale sau în alte scopuri științifice (3). Devenind parte a respectivei Convenții, Comunitatea recunoaște importanța protecției și bunăstării animalelor utilizate în scopuri științifice la nivel internațional.

| (3) | La 24 noiembrie 1986, Consiliul a adoptat Directiva 86/609/CEE (4) pentru a elimina discrepanțele dintre actele cu putere de lege și actele administrative ale statelor membre în ceea ce privește protecția animalelor utilizate în scopuri experimentale și în alte scopuri științifice. De la adoptarea respectivei directive, discrepanțele dintre statele membre s-au accentuat. Anumite state membre au adoptat măsuri naționale de implementare care garantează un nivel ridicat de protecție a animalelor utilizate în scopuri științifice, în vreme ce altele aplică doar cerințele minime stabilite prin Directiva 86/609/CEE. În consecință, este necesar ca prezenta directivă să prevadă norme mai detaliate, pentru a reduce aceste diferențe și pentru a asigura funcționarea adecvată a pieței interne. |
| --- | --- |

(3)

La 24 noiembrie 1986, Consiliul a adoptat Directiva 86/609/CEE (4) pentru a elimina discrepanțele dintre actele cu putere de lege și actele administrative ale statelor membre în ceea ce privește protecția animalelor utilizate în scopuri experimentale și în alte scopuri științifice. De la adoptarea respectivei directive, discrepanțele dintre statele membre s-au accentuat. Anumite state membre au adoptat măsuri naționale de implementare care garantează un nivel ridicat de protecție a animalelor utilizate în scopuri științifice, în vreme ce altele aplică doar cerințele minime stabilite prin Directiva 86/609/CEE. În consecință, este necesar ca prezenta directivă să prevadă norme mai detaliate, pentru a reduce aceste diferențe și pentru a asigura funcționarea adecvată a pieței interne.

| (4) | Parlamentul European, în raportul său din ║ 5 decembrie ║ 2002 privind Directiva 86/609/CEE, ║ a solicitat Comisiei să prezinte o propunere de revizuire a respectivei directive, cu măsuri mai prescriptive și mai transparente în domeniul experimentelor pe animale. |
| --- | --- |

(4)

Parlamentul European, în raportul său din ║ 5 decembrie ║ 2002 privind Directiva 86/609/CEE, ║ a solicitat Comisiei să prezinte o propunere de revizuire a respectivei directive, cu măsuri mai prescriptive și mai transparente în domeniul experimentelor pe animale.

| (5) | Noi informații științifice sunt disponibile cu privire la factorii care influențează bunăstarea animalelor, precum și capacitatea animalelor de a simți și de a-și manifesta durerea, stresul și vătămările de durată. Prin urmare, este necesar să se amelioreze bunăstarea animalelor utilizate în experimente științifice prin creșterea standardelor minime de protecție a respectivelor animale în conformitate cu cele mai recente progrese științifice. |
| --- | --- |

(5)

Noi informații științifice sunt disponibile cu privire la factorii care influențează bunăstarea animalelor, precum și capacitatea animalelor de a simți și de a-și manifesta durerea, stresul și vătămările de durată. Prin urmare, este necesar să se amelioreze bunăstarea animalelor utilizate în experimente științifice prin creșterea standardelor minime de protecție a respectivelor animale în conformitate cu cele mai recente progrese științifice.

| (6) | Este
  de dorit
  ca în domeniul de aplicare a prezentei directive să se includă anumite specii nevertebrate,
  în cazul în care
  există dovezi științifice cu privire la capacitatea potențială a acestor specii de a simți durerea, suferința, stresul și vătămările de durată. |
| --- | --- |

(6)

Este
  de dorit
  ca în domeniul de aplicare a prezentei directive să se includă anumite specii nevertebrate,
  în cazul în care
  există dovezi științifice cu privire la capacitatea potențială a acestor specii de a simți durerea, suferința, stresul și vătămările de durată.

| (7) | Prezenta directivă ar trebui să includă, de asemenea, formele embrionare și fetale ale animalelor vertebrate,
  în cazurile în care
  există dovezi științifice care arată că astfel de forme prezintă în ultimul trimestru al dezvoltării lor un risc mărit de a simți durerea, suferința și stresul, ceea ce ar putea de asemenea afecta în mod negativ dezvoltarea lor ulterioară. Dovezile științifice arată, de asemenea, că experimentele efectuate pe formele embrionare și fetale ale speciilor de mamifere
  într-o etapă incipientă a dezvoltării ar putea provoca durere, suferință, stres sau vătămări de durată, în cazul în care aceste forme ar fi ținute în viață după cel de-al doilea trimestru al dezvoltării lor. |
| --- | --- |

(7)

Prezenta directivă ar trebui să includă, de asemenea, formele embrionare și fetale ale animalelor vertebrate,
  în cazurile în care
  există dovezi științifice care arată că astfel de forme prezintă în ultimul trimestru al dezvoltării lor un risc mărit de a simți durerea, suferința și stresul, ceea ce ar putea de asemenea afecta în mod negativ dezvoltarea lor ulterioară. Dovezile științifice arată, de asemenea, că experimentele efectuate pe formele embrionare și fetale ale speciilor de mamifere
  într-o etapă incipientă a dezvoltării ar putea provoca durere, suferință, stres sau vătămări de durată, în cazul în care aceste forme ar fi ținute în viață după cel de-al doilea trimestru al dezvoltării lor.

| (8) | ▐Utilizarea animalelor vii ▐este în continuare necesară pentru protecția sănătății umane și animale
  ,
  precum și a mediului înconjurător
  , în cadrul limitelor științifice actuale. Cu toate acestea, prezenta directivă reprezintă un pas important către realizarea obiectivului de a înlocui complet experimentele pe animale vii în scopuri științifice, imediat ce acest lucru devine posibil din punct de vedere științific. În acest scop, prezenta directivă urmărește să faciliteze și să promoveze dezvoltarea unor metode alternative și să garanteze un nivel ridicat de protecție a animalelor utilizate în experimente. Prezenta directivă ar trebui revizuită periodic, pentru a ține cont de progresele științifice și de măsurile de protecție a animalelor. |
| --- | --- |

(8)

▐Utilizarea animalelor vii ▐este în continuare necesară pentru protecția sănătății umane și animale
  ,
  precum și a mediului înconjurător
  , în cadrul limitelor științifice actuale. Cu toate acestea, prezenta directivă reprezintă un pas important către realizarea obiectivului de a înlocui complet experimentele pe animale vii în scopuri științifice, imediat ce acest lucru devine posibil din punct de vedere științific. În acest scop, prezenta directivă urmărește să faciliteze și să promoveze dezvoltarea unor metode alternative și să garanteze un nivel ridicat de protecție a animalelor utilizate în experimente. Prezenta directivă ar trebui revizuită periodic, pentru a ține cont de progresele științifice și de măsurile de protecție a animalelor.

| (9) | În lumina progresului științific, experimentele pe animale rămân una din modalitățile importante de atingere a unui standard foarte ridicat al cercetării în domeniul sănătății publice. |
| --- | --- |

(9)

În lumina progresului științific, experimentele pe animale rămân una din modalitățile importante de atingere a unui standard foarte ridicat al cercetării în domeniul sănătății publice.

| (10) | Îngrijirea și utilizarea animalelor vii în scopuri științifice este guvernată de principiile stabilite pe plan internațional privind înlocuirea, reducerea și perfecționarea. În momentul punerii în aplicare a prezentei directive, înlocuirea, reducerea și perfecționarea ar trebui avute în vedere în mod sistematic pentru a garanta că modul în care animalele sunt crescute, îngrijite și utilizate în experimentele din Comunitate este în conformitate cu alte standarde naționale și internaționale din afara Comunității.
  Comisia garantează un nivel ridicat de transparență în ceea ce privește utilizarea animalelor și informarea publicului cu privire la aplicarea măsurilor de protecție a animalelor și la progresele înregistrate în legătură cu înlocuirea metodelor care implică utilizarea animalelor. |
| --- | --- |

(10)

Îngrijirea și utilizarea animalelor vii în scopuri științifice este guvernată de principiile stabilite pe plan internațional privind înlocuirea, reducerea și perfecționarea. În momentul punerii în aplicare a prezentei directive, înlocuirea, reducerea și perfecționarea ar trebui avute în vedere în mod sistematic pentru a garanta că modul în care animalele sunt crescute, îngrijite și utilizate în experimentele din Comunitate este în conformitate cu alte standarde naționale și internaționale din afara Comunității.
  Comisia garantează un nivel ridicat de transparență în ceea ce privește utilizarea animalelor și informarea publicului cu privire la aplicarea măsurilor de protecție a animalelor și la progresele înregistrate în legătură cu înlocuirea metodelor care implică utilizarea animalelor.

| (11) | Animalele au în sine o valoare intrinsecă care trebuie respectată. Există, de asemenea, și rațiuni de ordin etic ale opiniei publice care privesc utilizarea animalelor în experimente. Prin urmare, animalele ar trebui întotdeauna tratate ca ființe sensibile
  ,
  iar utilizarea lor în experimente științifice ar trebui restricționată la domenii care determină progresul științei și
  al cunoștințelor fundamentale
  ,
  deoarece acest lucru poate aduce,
  în ultimă instanță, beneficii sănătății umane sau animale sau mediului înconjurător.
  Prin urmare,utilizarea animalelor în experimente științifice ar trebui luată în considerare numai în cazul în care nu există o alternativă care să nu implice utilizarea animalelor.
  Utilizarea animalelor în experimentele științifice din alte domenii aflate în competența Comunității ar trebui să fie interzisă. |
| --- | --- |

(11)

Animalele au în sine o valoare intrinsecă care trebuie respectată. Există, de asemenea, și rațiuni de ordin etic ale opiniei publice care privesc utilizarea animalelor în experimente. Prin urmare, animalele ar trebui întotdeauna tratate ca ființe sensibile
  ,
  iar utilizarea lor în experimente științifice ar trebui restricționată la domenii care determină progresul științei și
  al cunoștințelor fundamentale
  ,
  deoarece acest lucru poate aduce,
  în ultimă instanță, beneficii sănătății umane sau animale sau mediului înconjurător.
  Prin urmare,utilizarea animalelor în experimente științifice ar trebui luată în considerare numai în cazul în care nu există o alternativă care să nu implice utilizarea animalelor.
  Utilizarea animalelor în experimentele științifice din alte domenii aflate în competența Comunității ar trebui să fie interzisă.

| (12) | Principiile înlocuirii, reducerii și perfecționării trebuie puse în aplicare printr-o ierarhie strictă a cerinței de utilizare a metodelor alternative. Acolo unde metodele alternative nu sunt recunoscute de către legislația comunitară, numărul animalelor poate fi redus prin apelarea la alte metode disponibile în mod practic și rezonabil precum și prin aplicarea a strategiilor de testare, precum cea in vitro și a altor metode care au potențialul de a reduce și perfecționa utilizarea animalelor. |
| --- | --- |

(12)

Principiile înlocuirii, reducerii și perfecționării trebuie puse în aplicare printr-o ierarhie strictă a cerinței de utilizare a metodelor alternative. Acolo unde metodele alternative nu sunt recunoscute de către legislația comunitară, numărul animalelor poate fi redus prin apelarea la alte metode disponibile în mod practic și rezonabil precum și prin aplicarea a strategiilor de testare, precum cea in vitro și a altor metode care au potențialul de a reduce și perfecționa utilizarea animalelor.

| (13) | În conformitate cu obiectivele Comunicării Comisiei din 23 ianuarie 2006 către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Planul de acțiune comunitar privind protecția și bunăstarea animalelor 2006-2010”, Comisia ar trebui să depună eforturi pentru a promova bunăstarea animalelor utilizate în scopuri științifice pe plan internațional și, în mod special, să promoveze înlocuirea, reducerea și perfecționarea experimentelor care implică animale prin intermediul Organizației Internaționale pentru Sănătatea Animală (OIE) și prin includerea normelor de bunăstare a animalelor în cadrul criteriilor supuse evaluării în procesul de stabilire a conformității cu bunele practici de laborator (BPL). |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu obiectivele Comunicării Comisiei din 23 ianuarie 2006 către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Planul de acțiune comunitar privind protecția și bunăstarea animalelor 2006-2010”, Comisia ar trebui să depună eforturi pentru a promova bunăstarea animalelor utilizate în scopuri științifice pe plan internațional și, în mod special, să promoveze înlocuirea, reducerea și perfecționarea experimentelor care implică animale prin intermediul Organizației Internaționale pentru Sănătatea Animală (OIE) și prin includerea normelor de bunăstare a animalelor în cadrul criteriilor supuse evaluării în procesul de stabilire a conformității cu bunele practici de laborator (BPL).

| (14) | Alegerea metodelor și a speciilor care vor fi utilizate are un impact direct atât asupra numărului de animale utilizate cât și asupra bunăstării acestora. Alegerea metodelor ar trebui, prin urmare, să asigure selectarea acelei metodei care să furnizeze cele mai adecvate rezultate și care să producă cât mai puțină durere, suferință sau stres. Aceste metode selectate ar trebui să utilizeze numărul minim de animale care ar furniza rezultate fiabile ▐ și să aleagă specii cu cel mai mic grad de sensibilitate neuropsihologică și care sunt optime pentru extrapolarea la speciile țintă. |
| --- | --- |

(14)

Alegerea metodelor și a speciilor care vor fi utilizate are un impact direct atât asupra numărului de animale utilizate cât și asupra bunăstării acestora. Alegerea metodelor ar trebui, prin urmare, să asigure selectarea acelei metodei care să furnizeze cele mai adecvate rezultate și care să producă cât mai puțină durere, suferință sau stres. Aceste metode selectate ar trebui să utilizeze numărul minim de animale care ar furniza rezultate fiabile ▐ și să aleagă specii cu cel mai mic grad de sensibilitate neuropsihologică și care sunt optime pentru extrapolarea la speciile țintă.

| (15) | Metodele selectate ar trebui să evite, pe cât posibil, decesul, ca rezultat final al suferinței accentuate cauzate de decesul iminent. Acolo unde este posibil, sfârșitul ar trebui umanizat prin luarea în considerare a semnelor clinice care determină decesul previzibil, permițând astfel ca animalul să fie sacrificat printr-o metodă umană fără a i se provoca alte suferințe. |
| --- | --- |

(15)

Metodele selectate ar trebui să evite, pe cât posibil, decesul, ca rezultat final al suferinței accentuate cauzate de decesul iminent. Acolo unde este posibil, sfârșitul ar trebui umanizat prin luarea în considerare a semnelor clinice care determină decesul previzibil, permițând astfel ca animalul să fie sacrificat printr-o metodă umană fără a i se provoca alte suferințe.

| (16) | Folosirea unor metode neadecvate pentru sacrificarea animalului poate cauza durere, stres și suferință semnificative animalului. Nivelul de pregătire al persoanei care efectuează respectiva operațiune este de asemenea foarte important. Prin urmare, animalele ar trebui sacrificate numai de către persoane autorizate și care dispun de formarea corespunzătoare
  , printr-o metodă umană considerată adecvată speciei. |
| --- | --- |

(16)

Folosirea unor metode neadecvate pentru sacrificarea animalului poate cauza durere, stres și suferință semnificative animalului. Nivelul de pregătire al persoanei care efectuează respectiva operațiune este de asemenea foarte important. Prin urmare, animalele ar trebui sacrificate numai de către persoane autorizate și care dispun de formarea corespunzătoare
  , printr-o metodă umană considerată adecvată speciei.

| (17) | Utilizarea animalelor în experimente nu ar trebui să reprezinte un pericol pentru biodiversitate. Prin urmare, utilizarea în experimente a speciilor pe cale de dispariție ar trebui limitată strict la minimul necesar în scopuri biomedicale ║ și de cercetare, în scopul conservării respectivelor specii. |
| --- | --- |

(17)

Utilizarea animalelor în experimente nu ar trebui să reprezinte un pericol pentru biodiversitate. Prin urmare, utilizarea în experimente a speciilor pe cale de dispariție ar trebui limitată strict la minimul necesar în scopuri biomedicale ║ și de cercetare, în scopul conservării respectivelor specii.

| (18) | Cunoștințele științifice actuale nu permit încă renunțarea la utilizarea primatelor neumane în cercetarea biomedicală. Datorită înrudirii lor genetice cu ființele umane și a aptitudinilor sociale dezvoltate ale acestei specii, utilizarea primatelor neumane în experimente științifice ridică anumite probleme de ordin etic și practic în ceea ce privește satisfacerea nevoilor lor comportamentale, sociale și ambientale în mediul de laborator. În plus, utilizarea primatelor neumane este una dintre preocupările publice majore. Prin urmare, utilizarea primatelor neumane ar trebui permisă numai în domenii biomedicale esențiale pentru beneficiul oamenilor și pentru care încă nu există metode alternative disponibile ▐ sau în scopul conservării respectivei specii de primate neumane. Cercetarea fundamentală în unele ramuri ale științelor biomedicale poate furniza importante informații noi și relevante, într-o etapă viitoare
  , pentru numeroase boli mortale sau invalidante care pot apărea la om. ▐ |
| --- | --- |

(18)

Cunoștințele științifice actuale nu permit încă renunțarea la utilizarea primatelor neumane în cercetarea biomedicală. Datorită înrudirii lor genetice cu ființele umane și a aptitudinilor sociale dezvoltate ale acestei specii, utilizarea primatelor neumane în experimente științifice ridică anumite probleme de ordin etic și practic în ceea ce privește satisfacerea nevoilor lor comportamentale, sociale și ambientale în mediul de laborator. În plus, utilizarea primatelor neumane este una dintre preocupările publice majore. Prin urmare, utilizarea primatelor neumane ar trebui permisă numai în domenii biomedicale esențiale pentru beneficiul oamenilor și pentru care încă nu există metode alternative disponibile ▐ sau în scopul conservării respectivei specii de primate neumane. Cercetarea fundamentală în unele ramuri ale științelor biomedicale poate furniza importante informații noi și relevante, într-o etapă viitoare
  , pentru numeroase boli mortale sau invalidante care pot apărea la om. ▐

| (19) | Utilizarea maimuțelor mari, care fac parte din cea mai apropiată specie de cea a omului și care dețin cele mai avansate aptitudini sociale și comportamentale, ar trebui să fie permisă numai în cazul cercetărilor efectuate în scopul conservării respectivelor specii și în cazul în care se impun măsuri cu privire la o boală mortală sau invalidantă care poate apărea la om și nicio altă specie sau metodă alternativă nu ar putea răspunde nevoilor experimentului. Statele membre care invocă o astfel de necesitate ar trebui să furnizeze Comisiei informațiile necesare care să îi permită acesteia să ia o decizie. |
| --- | --- |

(19)

Utilizarea maimuțelor mari, care fac parte din cea mai apropiată specie de cea a omului și care dețin cele mai avansate aptitudini sociale și comportamentale, ar trebui să fie permisă numai în cazul cercetărilor efectuate în scopul conservării respectivelor specii și în cazul în care se impun măsuri cu privire la o boală mortală sau invalidantă care poate apărea la om și nicio altă specie sau metodă alternativă nu ar putea răspunde nevoilor experimentului. Statele membre care invocă o astfel de necesitate ar trebui să furnizeze Comisiei informațiile necesare care să îi permită acesteia să ia o decizie.

| (20) | ▐Pentru a se pune capăt, în mod treptat și cât mai curând posibil, capturării animalelor din sălbăticie în scopuri de reproducere,
  ar trebui realizat un studiu științific cupriinzător, cât mai curând posibil, pentru a examina posibilitatea de a utiliza exclusiv animale provenite din colonii autonome.
  Unitățile care cresc și furnizează primate neumane ar trebui, prin urmare, să pună la cale o strategie pentru a susține și a facilita realizarea progresivă a acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(20)

▐Pentru a se pune capăt, în mod treptat și cât mai curând posibil, capturării animalelor din sălbăticie în scopuri de reproducere,
  ar trebui realizat un studiu științific cupriinzător, cât mai curând posibil, pentru a examina posibilitatea de a utiliza exclusiv animale provenite din colonii autonome.
  Unitățile care cresc și furnizează primate neumane ar trebui, prin urmare, să pună la cale o strategie pentru a susține și a facilita realizarea progresivă a acestui obiectiv.

| (21) | Este necesar ca anumite animale vertebrate care urmează a fi utilizate în experimente să fie crescute special în acest scop, astfel încât trecutul lor genetic, biologic și comportamental să fie bine cunoscut persoanelor care efectuează experimentele. Astfel de cunoștințe măresc atât calitatea științifică cât și fiabilitatea rezultatelor, reducând variabilitatea, ceea ce în final conduce la reducerea numărului de experimente și a utilizării animalelor. În plus, din motive de bunăstare și conservare a animalelor, utilizarea în experimente a animalelor luate din sălbăticie ar trebu limitată numai la cazurile în care scopul experimentelor nu poate fi atins prin utilizarea animalelor crescute special în acest scop. |
| --- | --- |

(21)

Este necesar ca anumite animale vertebrate care urmează a fi utilizate în experimente să fie crescute special în acest scop, astfel încât trecutul lor genetic, biologic și comportamental să fie bine cunoscut persoanelor care efectuează experimentele. Astfel de cunoștințe măresc atât calitatea științifică cât și fiabilitatea rezultatelor, reducând variabilitatea, ceea ce în final conduce la reducerea numărului de experimente și a utilizării animalelor. În plus, din motive de bunăstare și conservare a animalelor, utilizarea în experimente a animalelor luate din sălbăticie ar trebu limitată numai la cazurile în care scopul experimentelor nu poate fi atins prin utilizarea animalelor crescute special în acest scop.

| (22) | Deoarece nu se cunoaște trecutul animalelor domestice rătăcite sau sălbăticite, iar capturarea și plasarea acestora în unități le sporește sentimentul de stres, aceste animale nu ar trebui utilizate în experimente. |
| --- | --- |

(22)

Deoarece nu se cunoaște trecutul animalelor domestice rătăcite sau sălbăticite, iar capturarea și plasarea acestora în unități le sporește sentimentul de stres, aceste animale nu ar trebui utilizate în experimente.

| (23) | Pentru a îmbunătăți transparența, a facilita procesul de autorizare a proiectelor și pentru a furniza instrumente pentru monitorizarea conformității, ar trebui introdusă o clasificare a severității experimentelor, clasificare bazată pe nivelul estimat al durerii, al suferinței, al spaimei și al vătămărilor de durată cauzate animalelor. ▐ |
| --- | --- |

(23)

Pentru a îmbunătăți transparența, a facilita procesul de autorizare a proiectelor și pentru a furniza instrumente pentru monitorizarea conformității, ar trebui introdusă o clasificare a severității experimentelor, clasificare bazată pe nivelul estimat al durerii, al suferinței, al spaimei și al vătămărilor de durată cauzate animalelor. ▐

| (24) | Din punct de vedere etic, ar trebui să existe o limită superioară a durerii, a suferinței și a spaimei, limită peste care animalele nu ar trebui să fie supuse în cadrul experimentelor științifice. În acest sens,
  nu ar trebui permisă, de regulă,
  efectuarea de experimente care cauzează durere, suferință sau stres severe și care tind să se prelungească. La elaborarea formatului comun utilizat pentru raportare, este necesar să se ia în considerare gradul real de severitate suportat de animal, și nu gradul de severitate estimat la momentul evaluării etice. |
| --- | --- |

(24)

Din punct de vedere etic, ar trebui să existe o limită superioară a durerii, a suferinței și a spaimei, limită peste care animalele nu ar trebui să fie supuse în cadrul experimentelor științifice. În acest sens,
  nu ar trebui permisă, de regulă,
  efectuarea de experimente care cauzează durere, suferință sau stres severe și care tind să se prelungească. La elaborarea formatului comun utilizat pentru raportare, este necesar să se ia în considerare gradul real de severitate suportat de animal, și nu gradul de severitate estimat la momentul evaluării etice.

| (25) | Numărul animalelor utilizate în experimente ar putea fi redus prin efectuarea repetată a experimentelor pe același animal, atât timp cât acest fapt nu împiedică atingerea obiectivului științific și nu cauzează înrăutățirea gradului de bunăstare a animalului. Cu toate acestea, reutilizarea animalelor ar trebui gândită astfel încât să minimizeze orice reacție secundară asupra bunăstării acestora, luând în considerare bunăstarea animalelor pe toată durata vieții acestora în parte. Drept rezultat al acestui potențial conflict, reutilizarea animalelor ar trebui aleasă ca opțiune de la caz la caz și limitată numai la acele experimente în care durerea, stresul și suferința
  cumulate
  sunt
  justificate din punct de vedere etic
  . |
| --- | --- |

(25)

Numărul animalelor utilizate în experimente ar putea fi redus prin efectuarea repetată a experimentelor pe același animal, atât timp cât acest fapt nu împiedică atingerea obiectivului științific și nu cauzează înrăutățirea gradului de bunăstare a animalului. Cu toate acestea, reutilizarea animalelor ar trebui gândită astfel încât să minimizeze orice reacție secundară asupra bunăstării acestora, luând în considerare bunăstarea animalelor pe toată durata vieții acestora în parte. Drept rezultat al acestui potențial conflict, reutilizarea animalelor ar trebui aleasă ca opțiune de la caz la caz și limitată numai la acele experimente în care durerea, stresul și suferința
  cumulate
  sunt
  justificate din punct de vedere etic
  .

| (26) | La sfârșitul
  unui experiment autorizat ar trebui luată cea mai bună hotărâre privind viitorul animalului, în funcție de bunăstarea acestuia și de potențialele riscuri pentru mediul înconjurător. Animalele a căror bunăstare ar fi compromisă ar trebui sacrificate prin utilizarea unei metode umane. În unele cazuri animalele ar trebui eliberate sau, în cazul pisicilor și câinilor, reintegrate în cadrul familiilor de adopție, deoarece există o preocupare publică foarte mare pentru soarta acestor animale. În cazul în care unitățile permit reintegrarea în familii de adopție, este esențial să existe un program care să asigure socializarea respectivelor animale în scopul de a promova
  o reintegrare reușită, precum și de a evita stresul inutil al animalelor și de a garanta siguranța publică. |
| --- | --- |

(26)

La sfârșitul
  unui experiment autorizat ar trebui luată cea mai bună hotărâre privind viitorul animalului, în funcție de bunăstarea acestuia și de potențialele riscuri pentru mediul înconjurător. Animalele a căror bunăstare ar fi compromisă ar trebui sacrificate prin utilizarea unei metode umane. În unele cazuri animalele ar trebui eliberate sau, în cazul pisicilor și câinilor, reintegrate în cadrul familiilor de adopție, deoarece există o preocupare publică foarte mare pentru soarta acestor animale. În cazul în care unitățile permit reintegrarea în familii de adopție, este esențial să existe un program care să asigure socializarea respectivelor animale în scopul de a promova
  o reintegrare reușită, precum și de a evita stresul inutil al animalelor și de a garanta siguranța publică.

| (27) | Pentru desfășurarea metodelor in vitro se utilizează țesuturi și organe de animale. Pentru punerea în aplicare a principiului reducerii,
  este de dorit ca
  statele membre să instituie programe de utilizare în comun a organelor și a țesuturilor animalelor sacrificate prin metode umane. |
| --- | --- |

(27)

Pentru desfășurarea metodelor in vitro se utilizează țesuturi și organe de animale. Pentru punerea în aplicare a principiului reducerii,
  este de dorit ca
  statele membre să instituie programe de utilizare în comun a organelor și a țesuturilor animalelor sacrificate prin metode umane.

| (28) | Bunăstarea animalelor utilizate în experimente depinde în mod semnificativ de calitatea și competența profesională a personalului care supraveghează experimentele, precum și a celui care efectuează experimentele sau supraveghează pe cei care îngrijesc animalele zilnic. Pentru a asigura un grad adecvat de competență al persoanelor care se ocupă de animale și de experimentele care presupun animale, aceste activități ar trebui efectuate
  numai în unități și
  de către persoane autorizate de către autoritățile competente. Accentul primordial ar trebui pus pe obținerea și menținerea unui nivel de competență care ar trebui demonstrat înaintea autorizării sau reautorizării respectivelor persoane.
  Autorizarea de către o autoritate competentă și dovada finalizării cu succes a cursurilor de formare relevante ar trebui să fie recunoscute reciproc de către toate statele membre. |
| --- | --- |

(28)

Bunăstarea animalelor utilizate în experimente depinde în mod semnificativ de calitatea și competența profesională a personalului care supraveghează experimentele, precum și a celui care efectuează experimentele sau supraveghează pe cei care îngrijesc animalele zilnic. Pentru a asigura un grad adecvat de competență al persoanelor care se ocupă de animale și de experimentele care presupun animale, aceste activități ar trebui efectuate
  numai în unități și
  de către persoane autorizate de către autoritățile competente. Accentul primordial ar trebui pus pe obținerea și menținerea unui nivel de competență care ar trebui demonstrat înaintea autorizării sau reautorizării respectivelor persoane.
  Autorizarea de către o autoritate competentă și dovada finalizării cu succes a cursurilor de formare relevante ar trebui să fie recunoscute reciproc de către toate statele membre.

| (29) | Unitățile ar trebui să dispună de instalații și echipament adecvate, care respectă cerințele de adăpostire a speciilor de animale în cauză și care permit efectuarea experimentelor în mod eficient și provoacă cel mai scăzut nivel de stres
  atât
  animalelor
  direct afectate de experiment, cât și celorlalte animale din apropierea acestora.
  Unitățile nu ar trebui să funcționeze în lipsa autorizării de către autoritățile competente. |
| --- | --- |

(29)

Unitățile ar trebui să dispună de instalații și echipament adecvate, care respectă cerințele de adăpostire a speciilor de animale în cauză și care permit efectuarea experimentelor în mod eficient și provoacă cel mai scăzut nivel de stres
  atât
  animalelor
  direct afectate de experiment, cât și celorlalte animale din apropierea acestora.
  Unitățile nu ar trebui să funcționeze în lipsa autorizării de către autoritățile competente.

| (30) | Pentru a asigura o supraveghere continuă a cerințelor de bunăstare a animalelor, ar trebui asigurată în permanență îngrijire veterinară corespunzătoare și fiecare unitate ar trebui să desemneze, dintre membrii personalului, o persoană responsabilă de îngrijirea și bunăstarea animalelor. |
| --- | --- |

(30)

Pentru a asigura o supraveghere continuă a cerințelor de bunăstare a animalelor, ar trebui asigurată în permanență îngrijire veterinară corespunzătoare și fiecare unitate ar trebui să desemneze, dintre membrii personalului, o persoană responsabilă de îngrijirea și bunăstarea animalelor.

| (31) | În contextul ținerii, reproducerii și utilizării animalelor, considerațiile privind bunăstarea animalelor ar trebui să fie de maximă prioritate. Prin urmare, fiecare unitate ar trebui să dispună de un organism ▐permanent de evaluare etică, având ca sarcină principală dezbaterile etice la nivel de unitate, promovarea unui climat de atenție și grijă față de animale și furnizarea instrumentelor pentru aplicarea practică și implementarea rapidă a celor mai noi progrese tehnice și științifice privind principiile înlocuirii, reducerii și perfecționării, cu scopul de a îmbunătăți traiul animalelor pe toată durata vieții acestora. Deciziile organismului etic permanent ar trebui justificate corespunzător pe bază de documente și ar trebui să poată fi verificate în cadrul inspecțiilor. |
| --- | --- |

(31)

În contextul ținerii, reproducerii și utilizării animalelor, considerațiile privind bunăstarea animalelor ar trebui să fie de maximă prioritate. Prin urmare, fiecare unitate ar trebui să dispună de un organism ▐permanent de evaluare etică, având ca sarcină principală dezbaterile etice la nivel de unitate, promovarea unui climat de atenție și grijă față de animale și furnizarea instrumentelor pentru aplicarea practică și implementarea rapidă a celor mai noi progrese tehnice și științifice privind principiile înlocuirii, reducerii și perfecționării, cu scopul de a îmbunătăți traiul animalelor pe toată durata vieții acestora. Deciziile organismului etic permanent ar trebui justificate corespunzător pe bază de documente și ar trebui să poată fi verificate în cadrul inspecțiilor.

| (32) | Pentru a permite autorităților competente să monitorizeze conformitatea cu prezenta directivă, fiecare unitate ar trebui să țină
  , dacă este posibil,
  o evidență exactă a datelor privind numărul animalelor, originea și soarta acestora ║. |
| --- | --- |

(32)

Pentru a permite autorităților competente să monitorizeze conformitatea cu prezenta directivă, fiecare unitate ar trebui să țină
  , dacă este posibil,
  o evidență exactă a datelor privind numărul animalelor, originea și soarta acestora ║.

| (33) | Primatele neumane cu aptitudini sociale foarte dezvoltate
  , precum și câinii și pisicile, ar trebui să aibă un dosar personal cu istoricul lor de la naștere pentru a putea beneficia de îngrijire, adăpostire și tratament în funcție de nevoile și caracteristicile individuale. |
| --- | --- |

(33)

Primatele neumane cu aptitudini sociale foarte dezvoltate
  , precum și câinii și pisicile, ar trebui să aibă un dosar personal cu istoricul lor de la naștere pentru a putea beneficia de îngrijire, adăpostire și tratament în funcție de nevoile și caracteristicile individuale.

| (34) | Adăpostirea și îngrijirea animalelor ar trebui să se realizeze în funcție de nevoile și caracteristicile individuale ale fiecărei specii. |
| --- | --- |

(34)

Adăpostirea și îngrijirea animalelor ar trebui să se realizeze în funcție de nevoile și caracteristicile individuale ale fiecărei specii.

| (35) | La 15 iunie 2006, cea de-a patra consultare multilaterală a părților la Convenția Europeană pentru protecția animalelor vertebrate utilizate în scopuri experimentale și alte scopuri științifice a adoptat Apendicele A revizuit, care stabilește îndrumările privind adăpostirea și îngrijirea animalelor experimentale. Recomandarea 2007/526/CE a Comisiei din 18 iunie 2007 privind orientările pentru adăpostirea și îngrijirea animalelor utilizate în scopuri experimentale și în alte scopuri științifice (5) include aceste îndrumări. |
| --- | --- |

(35)

La 15 iunie 2006, cea de-a patra consultare multilaterală a părților la Convenția Europeană pentru protecția animalelor vertebrate utilizate în scopuri experimentale și alte scopuri științifice a adoptat Apendicele A revizuit, care stabilește îndrumările privind adăpostirea și îngrijirea animalelor experimentale. Recomandarea 2007/526/CE a Comisiei din 18 iunie 2007 privind orientările pentru adăpostirea și îngrijirea animalelor utilizate în scopuri experimentale și în alte scopuri științifice (5) include aceste îndrumări.

| (36) | La nivelul statelor membre există diferențe între cerințele privind adăpostirea și îngrijirea animalelor, diferențe care contribuie la denaturarea pieței interne. În plus, unele dintre aceste cerințe nu mai reflectă cele mai recente cunoștințe privind impactul condițiilor de adăpostire și îngrijire atât asupra bunăstării animalelor cât și asupra rezultatelor științifice ale experimentelor. Prin urmare, este necesar ca în prezenta directivă să se stabilească cerințele minime privind adăpostirea și îngrijirea,
  de fiecare dată sub rezerva progreselor bazate pe noi dovezi științifice. |
| --- | --- |

(36)

La nivelul statelor membre există diferențe între cerințele privind adăpostirea și îngrijirea animalelor, diferențe care contribuie la denaturarea pieței interne. În plus, unele dintre aceste cerințe nu mai reflectă cele mai recente cunoștințe privind impactul condițiilor de adăpostire și îngrijire atât asupra bunăstării animalelor cât și asupra rezultatelor științifice ale experimentelor. Prin urmare, este necesar ca în prezenta directivă să se stabilească cerințele minime privind adăpostirea și îngrijirea,
  de fiecare dată sub rezerva progreselor bazate pe noi dovezi științifice.

| (37) | Pentru a monitoriza respectarea prezentei directive, statele membre ar trebui să efectueze cel puțin o inspecție pe an în fiecare unitate. Pentru a obține încrederea publicului și pentru promovarea transparenței, cel puțin o inspecție ar trebui să fie inopinată. Statele membre ar trebui să înființeze programe de inspecții mixte pentru a stimula crearea unui mediu în care se face schimb de experiență și bune practici. |
| --- | --- |

(37)

Pentru a monitoriza respectarea prezentei directive, statele membre ar trebui să efectueze cel puțin o inspecție pe an în fiecare unitate. Pentru a obține încrederea publicului și pentru promovarea transparenței, cel puțin o inspecție ar trebui să fie inopinată. Statele membre ar trebui să înființeze programe de inspecții mixte pentru a stimula crearea unui mediu în care se face schimb de experiență și bune practici.

| (38) | Pentru a asista statele membre în implementarea prezentei directive și, după caz, pe baza constatărilor din rapoartele privind funcționarea inspecțiilor naționale, Comisia ar trebui să efectueze controale ale sistemelor de inspecție naționale, acolo unde este necesar. Statele membre ar trebui să soluționeze toate punctele slabe constatate în urma acestor controale. |
| --- | --- |

(38)

Pentru a asista statele membre în implementarea prezentei directive și, după caz, pe baza constatărilor din rapoartele privind funcționarea inspecțiilor naționale, Comisia ar trebui să efectueze controale ale sistemelor de inspecție naționale, acolo unde este necesar. Statele membre ar trebui să soluționeze toate punctele slabe constatate în urma acestor controale.

| (39) | Evaluarea etică cuprinzătoare a proiectelor care utilizează animale, evaluare ce stă la baza autorizării proiectelor, ar trebui să garanteze aplicarea principiilor înlocuirii, reducerii și perfecționării în cadrul respectivelor proiecte. |
| --- | --- |

(39)

Evaluarea etică cuprinzătoare a proiectelor care utilizează animale, evaluare ce stă la baza autorizării proiectelor, ar trebui să garanteze aplicarea principiilor înlocuirii, reducerii și perfecționării în cadrul respectivelor proiecte.

| (40) | Este de asemenea esențial să se ia măsuri care să garanteze că, atât din punct de vedere moral, cât și din punct de vedere științific, utilizarea animalelor este atent evaluată în ceea ce privește validitatea, utilitatea și pertinența utilizării respective. Vătămările eventuale cauzate animalelor ar trebui puse în balanță cu beneficiile preconizate în urma proiectului. Prin urmare, în cadrul procesului de autorizare a proiectelor care implică utilizarea animalelor vii ar trebui efectuată o evaluare etică, independentă de responsabilii studiului.
  Implementarea efectivă a procedurii de evaluare etică ar trebui să permită, în același timp, o evaluare a utilizării unor tehnici ║ experimentale noi, pe măsură ce acestea sunt disponibile. |
| --- | --- |

(40)

Este de asemenea esențial să se ia măsuri care să garanteze că, atât din punct de vedere moral, cât și din punct de vedere științific, utilizarea animalelor este atent evaluată în ceea ce privește validitatea, utilitatea și pertinența utilizării respective. Vătămările eventuale cauzate animalelor ar trebui puse în balanță cu beneficiile preconizate în urma proiectului. Prin urmare, în cadrul procesului de autorizare a proiectelor care implică utilizarea animalelor vii ar trebui efectuată o evaluare etică, independentă de responsabilii studiului.
  Implementarea efectivă a procedurii de evaluare etică ar trebui să permită, în același timp, o evaluare a utilizării unor tehnici ║ experimentale noi, pe măsură ce acestea sunt disponibile.

| (41) | Datorită naturii proiectelor, tipului de specii utilizate și probabilității de realizare a obiectivelor dorite, în anumite cazuri
  ar putea fi
  necesară efectuarea unei evaluări retroactive. Dat fiind că proiectele pot varia în mod semnificativ în ceea ce privește complexitatea, durata precum și perioada necesară obținerii rezultatelor, decizia de efectuare a evaluării retroactive ar trebui să se bazeze pe toate aspectele de mai sus. |
| --- | --- |

(41)

Datorită naturii proiectelor, tipului de specii utilizate și probabilității de realizare a obiectivelor dorite, în anumite cazuri
  ar putea fi
  necesară efectuarea unei evaluări retroactive. Dat fiind că proiectele pot varia în mod semnificativ în ceea ce privește complexitatea, durata precum și perioada necesară obținerii rezultatelor, decizia de efectuare a evaluării retroactive ar trebui să se bazeze pe toate aspectele de mai sus.

| (42) | Pentru ca publicul să fie informat, este important să se publice informații obiective privind utilizarea animalelor vii. Formatul respectivelor informații nu ar trebui să violeze drepturile de autor sau să divulge informații confidențiale. Prin urmare, unitățile utilizatoare ar trebui să furnizeze
  autorității competente date calitative și/sau cantitative privind utilizarea animalelor vii
  și să le facă publice. |
| --- | --- |

(42)

Pentru ca publicul să fie informat, este important să se publice informații obiective privind utilizarea animalelor vii. Formatul respectivelor informații nu ar trebui să violeze drepturile de autor sau să divulge informații confidențiale. Prin urmare, unitățile utilizatoare ar trebui să furnizeze
  autorității competente date calitative și/sau cantitative privind utilizarea animalelor vii
  și să le facă publice.

| (43) | Pentru gestionarea riscurilor privind sănătate umană și animală precum și a riscurilor privind mediul înconjurător, legislația comunitară prevede că substanțele și produsele pot fi comercializate numai după prezentarea corectă a datelor privind eficacitatea și siguranța acestora. O parte din cerințele respective pot fi îndeplinite numai prin apelarea la testarea pe animale, denumită în continuare „testare reglementară”. Pentru a mări gradul de utilizare a abordărilor alternative și pentru a elimina dublarea inutilă a testărilor reglementare, este necesar să se introducă măsuri specifice. În acest scop, statele membre ar trebui să recunoască validitatea datelor testării rezultate prin utilizarea metodelor de testare prevăzute în legislația comunitară. |
| --- | --- |

(43)

Pentru gestionarea riscurilor privind sănătate umană și animală precum și a riscurilor privind mediul înconjurător, legislația comunitară prevede că substanțele și produsele pot fi comercializate numai după prezentarea corectă a datelor privind eficacitatea și siguranța acestora. O parte din cerințele respective pot fi îndeplinite numai prin apelarea la testarea pe animale, denumită în continuare „testare reglementară”. Pentru a mări gradul de utilizare a abordărilor alternative și pentru a elimina dublarea inutilă a testărilor reglementare, este necesar să se introducă măsuri specifice. În acest scop, statele membre ar trebui să recunoască validitatea datelor testării rezultate prin utilizarea metodelor de testare prevăzute în legislația comunitară.

| (44) | Pentru a reduce volumul de muncă administrativă și pentru a îmbunătăți competitivitatea cercetării și industriei comunitare ar trebui făcută posibilă autorizarea procedurilor multiple de testare reglementară în cadrul unei singure autorizări de grup, însă fără ca aceste proceduri să fie ║ scutite de evaluare etică. |
| --- | --- |

(44)

Pentru a reduce volumul de muncă administrativă și pentru a îmbunătăți competitivitatea cercetării și industriei comunitare ar trebui făcută posibilă autorizarea procedurilor multiple de testare reglementară în cadrul unei singure autorizări de grup, însă fără ca aceste proceduri să fie ║ scutite de evaluare etică.

| (45) | Pentru a asigura examinarea efectivă a solicitărilor de autorizare și pentru a îmbunătăți competitivitatea cercetării și industriei comunitare, ar trebui stabilit un termen limită în cadrul căruia autoritățile competente să evalueze propunerile de proiecte și să ia decizii privind autorizarea respectivelor proiecte. Pentru a nu se compromite calitatea evaluării etice, există posibilitatea prelungirii termenului pentru propunerile de proiecte mai complexe datorită numărului mare de discipline implicate, caracteristicilor de noutate și tehnicilor complexe ale proiectului propus. În orice caz, prelungirea termenelor limită pentru evaluarea etică ar trebui să rămână o excepție. |
| --- | --- |

(45)

Pentru a asigura examinarea efectivă a solicitărilor de autorizare și pentru a îmbunătăți competitivitatea cercetării și industriei comunitare, ar trebui stabilit un termen limită în cadrul căruia autoritățile competente să evalueze propunerile de proiecte și să ia decizii privind autorizarea respectivelor proiecte. Pentru a nu se compromite calitatea evaluării etice, există posibilitatea prelungirii termenului pentru propunerile de proiecte mai complexe datorită numărului mare de discipline implicate, caracteristicilor de noutate și tehnicilor complexe ale proiectului propus. În orice caz, prelungirea termenelor limită pentru evaluarea etică ar trebui să rămână o excepție.

| (46) | Disponibilitatea metodelor alternative depinde în mare măsură de progresul cercetării pentru elaborarea de metode alternative. Programele-cadru comunitare pentru cercetare și dezvoltare tehnologică furnizează tot mai multe fonduri pentru proiectele care au ca scop înlocuirea, reducerea și perfecționarea utilizării animalelor în experimente. Prin urmare, pentru a stimula competitivitatea cercetării și industriei din Comunitate, Comisia și statele membre ar trebui să contribuie la dezvoltarea și validarea abordărilor alternative. |
| --- | --- |

(46)

Disponibilitatea metodelor alternative depinde în mare măsură de progresul cercetării pentru elaborarea de metode alternative. Programele-cadru comunitare pentru cercetare și dezvoltare tehnologică furnizează tot mai multe fonduri pentru proiectele care au ca scop înlocuirea, reducerea și perfecționarea utilizării animalelor în experimente. Prin urmare, pentru a stimula competitivitatea cercetării și industriei din Comunitate, Comisia și statele membre ar trebui să contribuie la dezvoltarea și validarea abordărilor alternative.

| (47) | Centrul european pentru validarea metodelor alternative, înființat în cadrul Centrului Comun de Cercetare al Comisiei, coordonează validarea metodelor alternative din cadrul Comunității. Cu toate acestea, continuă să existe o nevoie tot mai mare de metode noi care să fie elaborate și propuse pentru validare. În vederea asigurării mecanismelor necesare la nivelul statelor membre, fiecare stat membru ar trebui să desemneze un laborator de referință pentru validarea metodelor alternative. Statele membre ar trebui să desemneze laboratoare de referință care să fie acreditate în conformitate cu Directiva 2004/10/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 februarie 2004 privind armonizarea actelor cu putere de lege și a actelor administrative referitoare la aplicarea principiilor bunei practici de laborator și verificarea aplicării acestora la testele efectuate asupra substanțelor chimice (6) pentru a asigura o calitate coerentă și comparabilă a rezultatelor.
  În plus, mandatul Centrului european pentru validarea metodelor alternative ar trebui extins astfel încât să includă coordonarea și promovarea dezvoltării și utilizării unor alternative la experimentele pe animale. |
| --- | --- |

(47)

Centrul european pentru validarea metodelor alternative, înființat în cadrul Centrului Comun de Cercetare al Comisiei, coordonează validarea metodelor alternative din cadrul Comunității. Cu toate acestea, continuă să existe o nevoie tot mai mare de metode noi care să fie elaborate și propuse pentru validare. În vederea asigurării mecanismelor necesare la nivelul statelor membre, fiecare stat membru ar trebui să desemneze un laborator de referință pentru validarea metodelor alternative. Statele membre ar trebui să desemneze laboratoare de referință care să fie acreditate în conformitate cu Directiva 2004/10/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 februarie 2004 privind armonizarea actelor cu putere de lege și a actelor administrative referitoare la aplicarea principiilor bunei practici de laborator și verificarea aplicării acestora la testele efectuate asupra substanțelor chimice (6) pentru a asigura o calitate coerentă și comparabilă a rezultatelor.
  În plus, mandatul Centrului european pentru validarea metodelor alternative ar trebui extins astfel încât să includă coordonarea și promovarea dezvoltării și utilizării unor alternative la experimentele pe animale.

| (48) | Este nevoie să se asigure o abordare coerentă a evaluării etice și a strategiilor de reexaminare etică la nivel național. Statele membre ar trebui să înființeze comisii naționale pentru etică și bunăstarea animalelor, care să ofere îndrumare autorităților competente și organismelor permanente de evaluare a unităților în scopul promovării principiilor înlocuirii, reducerii și perfecționării. Prin urmare, rețeaua comisiilor naționale pentru etică și bunăstarea animalelor ar trebui să joace un rol în schimbul de cele mai bune practici la nivel comunitar. |
| --- | --- |

(48)

Este nevoie să se asigure o abordare coerentă a evaluării etice și a strategiilor de reexaminare etică la nivel național. Statele membre ar trebui să înființeze comisii naționale pentru etică și bunăstarea animalelor, care să ofere îndrumare autorităților competente și organismelor permanente de evaluare a unităților în scopul promovării principiilor înlocuirii, reducerii și perfecționării. Prin urmare, rețeaua comisiilor naționale pentru etică și bunăstarea animalelor ar trebui să joace un rol în schimbul de cele mai bune practici la nivel comunitar.

| (49) | Progresele tehnice și științifice din cadrul cercetării biomedicale pot fi la fel de rapide ca și creșterea cunoștințelor privind factorii care influențează bunăstarea animală. Prin urmare, prezenta directivă ar trebui să fie revizuită. O astfel de revizuire,
  bazată pe rezultatele unor studii științifice evaluate la nivel de omologi
  , ar trebui să examineze posibila înlocuire a utilizării animalelor și în special a primatelor neumane, considerată drept o prioritate acolo unde este posibil, având în vedere progresul științific. |
| --- | --- |

(49)

Progresele tehnice și științifice din cadrul cercetării biomedicale pot fi la fel de rapide ca și creșterea cunoștințelor privind factorii care influențează bunăstarea animală. Prin urmare, prezenta directivă ar trebui să fie revizuită. O astfel de revizuire,
  bazată pe rezultatele unor studii științifice evaluate la nivel de omologi
  , ar trebui să examineze posibila înlocuire a utilizării animalelor și în special a primatelor neumane, considerată drept o prioritate acolo unde este posibil, având în vedere progresul științific.

| (50) | Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei directive ar trebui să se adopte în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (7). |
| --- | --- |

(50)

Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei directive ar trebui să se adopte în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (7).

| (51) | Comisia ar trebui, în special, să fie împuternicită să stbilească criteriile de clasificare a experimentelor și de adaptare a anexelor II -IX la progresul tehnic și științific. Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive sau să o completeze prin adăugarea de noi elemente neesențiale, acestea trebuie să se adopte în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE. |
| --- | --- |

(51)

Comisia ar trebui, în special, să fie împuternicită să stbilească criteriile de clasificare a experimentelor și de adaptare a anexelor II -IX la progresul tehnic și științific. Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive sau să o completeze prin adăugarea de noi elemente neesențiale, acestea trebuie să se adopte în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE.

| (52) | Statele membre ar trebui să stabilească norme privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor prezentei directive și ar trebui să garanteze faptul că acestea sunt puse în aplicare. Sancțiunile respective ar trebui să fie eficace, proporționale și disuasive. |
| --- | --- |

(52)

Statele membre ar trebui să stabilească norme privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor prezentei directive și ar trebui să garanteze faptul că acestea sunt puse în aplicare. Sancțiunile respective ar trebui să fie eficace, proporționale și disuasive.

| (53) | Prin urmare, este necesară abrogarea Directivei 86/609/CEE. |
| --- | --- |

(53)

Prin urmare, este necesară abrogarea Directivei 86/609/CEE.

| (54) | Beneficiile aduse bunăstării animalelor în urma autorizării retroactive a proiectelor, precum și costurile administrative aferente pot fi justificate numai în cazul proiectelor pe termen lung aflate în derulare. Prin urmare, este necesară includerea de măsuri tranzitorii cu privire la proiectele pe termen scurt și mediu aflate în derulare, pentru a evita necesitatea unei autorizări retroactive, care ar avea beneficii limitate. |
| --- | --- |

(54)

Beneficiile aduse bunăstării animalelor în urma autorizării retroactive a proiectelor, precum și costurile administrative aferente pot fi justificate numai în cazul proiectelor pe termen lung aflate în derulare. Prin urmare, este necesară includerea de măsuri tranzitorii cu privire la proiectele pe termen scurt și mediu aflate în derulare, pentru a evita necesitatea unei autorizări retroactive, care ar avea beneficii limitate.

| (55) | Deoarece obiectivele prezentei directive, și anume armonizarea legislației privind utilizarea animalelor în scopuri științifice, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și ║, prin urmare, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Comunității; aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar în vederea atingerii acestor obiective, |
| --- | --- |

(55)

Deoarece obiectivele prezentei directive, și anume armonizarea legislației privind utilizarea animalelor în scopuri științifice, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și ║, prin urmare, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Comunității; aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar în vederea atingerii acestor obiective,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiectul

Prezenta directivă instituie măsuri de protecție a animalelor utilizate sau destinate utilizării în scopuri științifice.

În acest scop, prevede norme privind următoarele:

| 1. | înlocuirea și reducerea utilizării animalelor în experimente și perfecționarea metodelor de creștere, adăpostire, îngrijire și utilizare a animalelor în experimente; |
| --- | --- |

1.

înlocuirea și reducerea utilizării animalelor în experimente și perfecționarea metodelor de creștere, adăpostire, îngrijire și utilizare a animalelor în experimente;

| 2. | originea, reproducerea, marcarea, îngrijirea și adăpostirea animalelor; |
| --- | --- |

2.

originea, reproducerea, marcarea, îngrijirea și adăpostirea animalelor;

| 3. | funcționarea unităților de creștere, furnizare și utilizare; |
| --- | --- |

3.

funcționarea unităților de creștere, furnizare și utilizare;

| 4. | evaluarea și autorizarea proiectelor care implică utilizarea animalelor în experimente. |
| --- | --- |

4.

evaluarea și autorizarea proiectelor care implică utilizarea animalelor în experimente.

Articolul 2

Domeniul de aplicare

(1)   Directiva se aplică în cazul
  adăpostirii și creșterii
  animalelor utilizate sau destinate utilizării în experimente sau în cazul animalelor crescute special în vederea utilizării în scopuri științifice a organelor sau țesuturilor acestora
  și vizează orice utilizare a animalelor în experimente care le-ar putea cauza durere, suferință, stres sau vătămări de durată.

În cazul în care există durere, suferință, stres sau vătămări
  de durată
  , eliminarea acestora
  prin utilizarea eficace a metodelor anestezice, analgezice sau a altora similare nu exclude din domeniul de aplicare a prezentei directive utilizarea animalului în experimente.

(2)   Directiva se aplică în cazul următoarelor animale:

| (a) | animale ║ vertebrate vii, inclusiv forme larvare autonome și forme embrionare sau fetale ale speciilor de mamifere
  începând cu ultimul trimestru al stadiului lor normal de dezvoltare; |
| --- | --- |

(a)

animale ║ vertebrate vii, inclusiv forme larvare autonome și forme embrionare sau fetale ale speciilor de mamifere
  începând cu ultimul trimestru al stadiului lor normal de dezvoltare;

| (b) | animale nevertebrate vii ▐ din speciile din ordinele
  enumerate în anexa I. |
| --- | --- |

(b)

animale nevertebrate vii ▐ din speciile din ordinele
  enumerate în anexa I.

(3)   Prezenta directivă se aplică în cazul animalelor utilizate în experimente și care se află într-un stadiu de dezvoltare mai timpuriu decât cel menționat la alineatul (2) litera (a), dacă animalul urmează să fie lăsat în viață și este probabil să prezinte durere, suferință, stres sau vătămări de durată după ce a ajuns la acest stadiu de dezvoltare.

(4)   
  În afară de verificările generale ale spațiilor de reproducere, prezenta directivă nu se aplică cu privire la:

| (a) | acte și studii efectuate în unități agricole sau în clinici în scopuri veterinare; |
| --- | --- |

(a)

acte și studii efectuate în unități agricole sau în clinici în scopuri veterinare;

| (b) | acte efectuate în cadrul practicilor recunoscute de creștere a animalelor; |
| --- | --- |

(b)

acte efectuate în cadrul practicilor recunoscute de creștere a animalelor;

| (c) | acte efectuate în scopul principal de marcare a animalelor; |
| --- | --- |

(c)

acte efectuate în scopul principal de marcare a animalelor;

| (d) | practici care
  nu cauzează durere, suferință, stres sau vătămări de durată. |
| --- | --- |

(d)

practici care
  nu cauzează durere, suferință, stres sau vătămări de durată.

(5)   Prezenta directivă nu aduce atingere Directivei 76/768/CEE a Consiliului din 27 iulie 1976 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la produsele cosmetice (8)
  .

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „experiment” înseamnă orice utilizare a animalului în scopuri experimentale sau în alte scopuri științifice cu rezultat cunoscut sau necunoscut, care pot cauza
  sau nu
  durere, suferință, stres sau vătămări de durată,
  și care include
  orice acțiune destinată, sau care ar putea să aibă ca rezultat nașterea unui animal în oricare din aceste condiții sau crearea unei noi linii de animale modificate genetic; |
| --- | --- |

1.

„experiment” înseamnă orice utilizare a animalului în scopuri experimentale sau în alte scopuri științifice cu rezultat cunoscut sau necunoscut, care pot cauza
  sau nu
  durere, suferință, stres sau vătămări de durată,
  și care include
  orice acțiune destinată, sau care ar putea să aibă ca rezultat nașterea unui animal în oricare din aceste condiții sau crearea unei noi linii de animale modificate genetic;

| 2. | „proiect” înseamnă un program de lucru cu obiective științifice definite și care presupune folosirea uneia sau a mai multor experimente; |
| --- | --- |

2.

„proiect” înseamnă un program de lucru cu obiective științifice definite și care presupune folosirea uneia sau a mai multor experimente;

| 3. | „unitate” înseamnă orice stabiliment, orice clădire, orice grup de clădiri sau orice alt spațiu și poate include un loc care nu este complet închis sau acoperit, precum și instalații mobile; |
| --- | --- |

3.

„unitate” înseamnă orice stabiliment, orice clădire, orice grup de clădiri sau orice alt spațiu și poate include un loc care nu este complet închis sau acoperit, precum și instalații mobile;

| 4. | „unitate de creștere” înseamnă orice unitate în care animalele sunt crescute pentru a fi utilizate în experimente sau pentru utilizarea în scopuri științifice a țesuturilor sau organelor care provin de la acestea; |
| --- | --- |

4.

„unitate de creștere” înseamnă orice unitate în care animalele sunt crescute pentru a fi utilizate în experimente sau pentru utilizarea în scopuri științifice a țesuturilor sau organelor care provin de la acestea;

| 5. | „unitate furnizoare” înseamnă orice unitate, alta decât cea de creștere, care furnizează animale pentru a fi utilizate în experimente sau pentru utilizarea în scopuri științifice a țesuturilor sau organelor care provin de la acestea; |
| --- | --- |

5.

„unitate furnizoare” înseamnă orice unitate, alta decât cea de creștere, care furnizează animale pentru a fi utilizate în experimente sau pentru utilizarea în scopuri științifice a țesuturilor sau organelor care provin de la acestea;

| 6. | „unitate utilizatoare” înseamnă orice unitate unde animalele sunt utilizate în experimente; |
| --- | --- |

6.

„unitate utilizatoare” înseamnă orice unitate unde animalele sunt utilizate în experimente;

| 7. | „autoritate competentă” înseamnă autoritatea sau autoritățile responsabile desemnate de fiecare stat membru pentru supravegherea punerii în aplicare a prezentei directive; |
| --- | --- |

7.

„autoritate competentă” înseamnă autoritatea sau autoritățile responsabile desemnate de fiecare stat membru pentru supravegherea punerii în aplicare a prezentei directive;

| 8. | „abordare etică” înseamnă abordarea care precedă experimentul și care constă în evaluarea motivelor științifice și societale ce stau la baza utilizării animalelor, ținând cont de datoria care îi revine omului de a respecta animalele în calitatea lor de ființe vii, simțitoare; |
| --- | --- |

8.

„abordare etică” înseamnă abordarea care precedă experimentul și care constă în evaluarea motivelor științifice și societale ce stau la baza utilizării animalelor, ținând cont de datoria care îi revine omului de a respecta animalele în calitatea lor de ființe vii, simțitoare;

| 9. | „persoană competentă” înseamnă orice persoană care este considerată de un stat membru ca fiind competentă pentru îndeplinirea sarcinilor prevăzute de prezenta directivă; |
| --- | --- |

9.

„persoană competentă” înseamnă orice persoană care este considerată de un stat membru ca fiind competentă pentru îndeplinirea sarcinilor prevăzute de prezenta directivă;

| 10. | „creștere” înseamnă toate acele activități care sunt necesare pentru reproducerea și menținerea animalelor normale din punct de vedere fenotipic, fie în scop științific, fie în alte scopuri, dar care nu constituie experimente în sine; |
| --- | --- |

10.

„creștere” înseamnă toate acele activități care sunt necesare pentru reproducerea și menținerea animalelor normale din punct de vedere fenotipic, fie în scop științific, fie în alte scopuri, dar care nu constituie experimente în sine;

| 11. | „practici” înseamnă orice activitate neexperimentală sau orice activitate științifică ce nu constituie un experiment; |
| --- | --- |

11.

„practici” înseamnă orice activitate neexperimentală sau orice activitate științifică ce nu constituie un experiment;

| 12. | „anesteziat corect” înseamnă lipsit de senzitivitate prin intermediul unei anestezii fie locală, fie generală, la fel de eficientă ca și cele folosite în bunele practici veterinare; |
| --- | --- |

12.

„anesteziat corect” înseamnă lipsit de senzitivitate prin intermediul unei anestezii fie locală, fie generală, la fel de eficientă ca și cele folosite în bunele practici veterinare;

| 13. | „protocol” înseamnă o serie de proceduri care constituie un experiment cu un obiectiv bine definit; |
| --- | --- |

13.

„protocol” înseamnă o serie de proceduri care constituie un experiment cu un obiectiv bine definit;

| 14. | „experiment reglementat” înseamnă orice procedură experimentală sau științifică care ar putea avea efectul de a cauza unui animal protejat durere, suferință, stres sau vătămări de durată; |
| --- | --- |

14.

„experiment reglementat” înseamnă orice procedură experimentală sau științifică care ar putea avea efectul de a cauza unui animal protejat durere, suferință, stres sau vătămări de durată;

| 15. | „reutilizarea” înseamnă utilizarea unui animal care a fost deja utilizat într-un experiment, atunci când s-ar putea utiliza și un animal diferit pe care nu s-a efectuat niciun experiment; |
| --- | --- |

15.

„reutilizarea” înseamnă utilizarea unui animal care a fost deja utilizat într-un experiment, atunci când s-ar putea utiliza și un animal diferit pe care nu s-a efectuat niciun experiment;

| 16. | „informații confidențiale” înseamnă informații a căror divulgare neconsimțită ar putea aduce atingere intereselor legitime, comerciale sau de altă natură, ale proprietarului acestora sau unui terț. |
| --- | --- |

16.

„informații confidențiale” înseamnă informații a căror divulgare neconsimțită ar putea aduce atingere intereselor legitime, comerciale sau de altă natură, ale proprietarului acestora sau unui terț.

Articolul 4

Înlocuire, reducere și perfecționare

(1)   În cazul în care există o metodă de testare
  , experimentare sau altă activitate științifică care nu implică utilizarea animalelor
  vii
  și care
  , din punct de vedere științific, reprezintă o metodă sau o strategie de testare satisfăcătoare pentru obținerea rezultatului urmărit și
  poate fi utilizată în locul unui experiment, statele membre iau măsuri pentru ca metoda respectivă să fie utilizată
  , cu condiția ca aceasta să nu fie interzisă în statul membru respectiv. În conformitate cu prezenta directivă, nu sunt considerate alternative metodele de testare care implică utilizarea celulelor embrionare sau fetale umane, fiind astfel la latitudinea statelor membre să ia decizii etice individuale referitoare la utilizarea acestor metode de testare.

(2)   Statele membre garantează că numărul de animale utilizate în proiecte să fie redus la minim fără a compromite obiectivele proiectului.

(3)   Statele membre garantează perfecționarea condițiilor de creștere, adăpostire și îngrijire, precum și a metodelor utilizate în cadrul experimentelor, prin eliminarea sau reducerea la minim a durerii, a suferinței, a stresului sau a vătămărilor de durată ce pot fi cauzate animalelor.

(4)
     
  Statele membre garantează finanțarea formării, cercetării, dezvoltării și implementării metodelor sau strategiilor de testare satisfăcătoare din punct de vedere științific care nu implică utilizarea animalelor.

(5)
     
  Atunci când examinează proiectele în vederea autorizării, statele membre garantează că obiectivul prevăzut la alineatul (1) este urmărit de către autoritatea competentă.

(6)
     
  Statele membre garantează formarea persoanelor și instituțiilor adecvate cu privire la folosirea metodelor sau strategiilor de testare satisfăcătoare din punct de vedere științific, care nu implică utilizarea animalelor, și promovează aceste metode sau strategii de testare.

Articolul 5

Scopurile experimentelor

Experimentele pot fi desfășurate numai cu următoarele scopuri:

| 1. | cercetare fundamentală pentru progresul științelor biologice și comportamentale; |
| --- | --- |

1.

cercetare fundamentală pentru progresul științelor biologice și comportamentale;

| 2. | cercetare transferabilă sau aplicată care urmărește unul dintre următoarele scopuri:






  (a) | prevenirea, profilaxia, diagnosticarea sau tratarea bolilor, a stărilor de sănătate precare sau a altor anomalii sau a efectelor acestora la oameni, animale sau plante; |
| --- | --- | --- |

2.

cercetare transferabilă sau aplicată care urmărește unul dintre următoarele scopuri:

(a)

prevenirea, profilaxia, diagnosticarea sau tratarea bolilor, a stărilor de sănătate precare sau a altor anomalii sau a efectelor acestora la oameni, animale sau plante;

| (b) | evaluarea, detectarea, controlul sau modificarea bolilor fiziologice la oameni, animale sau plante; |
| --- | --- |

(b)

evaluarea, detectarea, controlul sau modificarea bolilor fiziologice la oameni, animale sau plante;

| (c) | îmbunătățirea condițiilor de producție și de bunăstare a animalelor crescute în scopuri agricole. |
| --- | --- |

(c)

îmbunătățirea condițiilor de producție și de bunăstare a animalelor crescute în scopuri agricole.

| 3. | dezvoltarea, producerea și testarea calității, eficacității și siguranței medicamentelor, a produselor alimentare și a hranei pentru animale și a altor substanțe sau produse destinate oricăruia dintre scopurile menționate la punctul (2); |
| --- | --- |

3.

dezvoltarea, producerea și testarea calității, eficacității și siguranței medicamentelor, a produselor alimentare și a hranei pentru animale și a altor substanțe sau produse destinate oricăruia dintre scopurile menționate la punctul (2);

| 4. | protecția mediului natural în interesul sănătății sau bunăstării oamenilor sau animalelor; |
| --- | --- |

4.

protecția mediului natural în interesul sănătății sau bunăstării oamenilor sau animalelor;

| 5. | protejarea sănătății umane în contextul expunerii lucrătorilor sau consumatorilor la substanțe chimice; |
| --- | --- |

5.

protejarea sănătății umane în contextul expunerii lucrătorilor sau consumatorilor la substanțe chimice;

| 6. | cercetare în scopul conservării speciilor
  și al sănătății și bunăstării acestora
  ; |
| --- | --- |

6.

cercetare în scopul conservării speciilor
  și al sănătății și bunăstării acestora
  ;

| 7. | învățământ superior sau formare profesională; |
| --- | --- |

7.

învățământ superior sau formare profesională;

| 8. | investigații medico-legale. |
| --- | --- |

8.

investigații medico-legale.

Articolul 6

Metode de sacrificare umanizate

(1)   Statele membre iau măsuri pentru ca animalele să fie sacrificate de o persoană autorizată într-o unitate autorizată, prin metode care implică un grad minim de durere, suferință și stres, precum și, în cazul speciilor incluse în anexa VI, prin utilizarea unei metode de sacrificare adecvate, astfel cum este stabilit în anexa respectivă,
  sau prin alte metode care, științific, s-au dovedit a fi cel puțin la fel de umane. În cazul în care există posibilitatea unei metode de sacrificare mai umane și aceasta este disponibilă de îndată, metoda respectivă poate fi utilizată chiar dacă nu este inclusă în anexa VI.

Cu toate acestea, în cazul unui studiu de teren, animalul poate fi sacrificat și în alt loc decât în incinta unei unități autorizate.

(2)   Autoritățile competente pot acorda derogări de la alineatul (1) în baza unei justificări științifice care dovedește imposibilitatea utilizării unei metode de sacrificare care reduce suferința animalelor pentru a se atinge scopul experimentului
  sau care dovedește că au fost dezvoltate alte metode care oferă o mai bună protecție a animalelor. Fără a se aduce atingere niciunei derogări, animalele sunt sacrificate cu un minimum de durere, suferință și stres.

(3)   Alineatul (1) nu se aplică în cazul unui animal care trebuie sacrificat în circumstanțe urgente legate de bunăstarea animală ║.

Statele membre determină circumstanțele urgente menționate la primul paragraf.

Articolul 7

Măsuri naționale

Prezenta directivă nu împiedică statele membre să aplice sau să adopte măsuri naționale mai stricte care urmăresc ameliorarea bunăstării și a protecției animalelor utilizate în scopuri științifice.

CAPITOLUL II

DISPOZIȚII PRIVIND UTILIZAREA ANUMITOR ANIMALE ÎN EXPERIMENTE

Articolul 8

Specii pe cale de dispariție, altele decât primatele neumane

(1)   Speciile pe cale de dispariție enumerate în anexa A din Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului (9) nu se utilizează decât în experimente care îndeplinesc următoarele condiții:

| (a) | experimentul urmărește unul dintre scopurile menționate la punctul (2) litera (a), punctul (3) sau punctul (6) din articolul 5; |
| --- | --- |

(a)

experimentul urmărește unul dintre scopurile menționate la punctul (2) litera (a), punctul (3) sau punctul (6) din articolul 5;

| (b) | există o justificare științifică conform căreia scopul experimentului nu poate fi atins prin utilizarea altor specii decât a celor enumerate în respectiva anexă; |
| --- | --- |

(b)

există o justificare științifică conform căreia scopul experimentului nu poate fi atins prin utilizarea altor specii decât a celor enumerate în respectiva anexă;

| (c) | în măsura posibilităților, animalele utilizate ar trebui să fie crescute special în scopul efectuării de experimente. |
| --- | --- |

(c)

în măsura posibilităților, animalele utilizate ar trebui să fie crescute special în scopul efectuării de experimente.

(2)   Prezentul articol nu se aplică cu privire la speciile de primate neumane.

Articolul 9

Primatele neumane

(1)   
  Dat fiind nivelul ridicat al sensibilității neurofiziologice și al dezvoltării lor cognitive,
  speciile de primate neumane nu se utilizează în experimente, cu excepția cazului în care experimentele îndeplinesc următoarele condiții:

| (a) | experimentul urmărește unul dintre scopurile menționate la articolul 5 punctul 1, punctul 2 litera (a)
  ,
  punctul 3
  sau
  punctul 6; |
| --- | --- |

(a)

experimentul urmărește unul dintre scopurile menționate la articolul 5 punctul 1, punctul 2 litera (a)
  ,
  punctul 3
  sau
  punctul 6;

| (b) | solicitantul prezintă
  o justificare științifică
  și etică
  conform căreia scopul experimentului nu poate fi atins prin utilizarea altor specii decât a primatelor neumane. |
| --- | --- |

(b)

solicitantul prezintă
  o justificare științifică
  și etică
  conform căreia scopul experimentului nu poate fi atins prin utilizarea altor specii decât a primatelor neumane.

(2)   Fără a aduce atingere alineatului (1) maimuțele mari nu sunt utilizate în experimente, sub rezerva recurgerii la clauza de salvgardare prevăzută la articolul 53.

(3)
     
  Comisia, în colaborare cu statele membre, realizează la fiecare doi ani, și pentru prima oară la ...

   (10)

  , o analiză a utilizării primatelor neumane în experimente și publică rezultatele analizei. Analiza examinează impactul evoluțiilor cunoștințelor din domeniul tehnologic, științific și cel al bunăstării animalelor și stabilește obiective pentru aplicarea metodelor alternative validate.

Articolul 10

Animalele capturate din sălbăticie

(1)   Animalele capturate din sălbăticie nu se utilizează în experimente.

(2)   Autoritățile competente pot acorda derogări de la alineatul (1) în baza unei justificări științifice care demonstrează că scopul unui experiment nu poate fi atins prin utilizarea unui animal crescut pentru experimente.

Articolul 11

Animalele crescute în scopul utilizării în experimente

(1)
     
  La ...

   (11)

  , Comisia efectuează o evaluare a bunăstării animalelor și un studiu de fezabilitate privind aplicarea cerințelor prevăzute la primul și la al doilea paragraf.

Statele membre se asigură că animalele care aparțin speciilor enumerate în anexa II pot fi utilizate în experimente numai în cazul în care au fost crescute în acest scop.

Dacă s-a determinat fezabilitatea, în conformitate cu datele stabilite în anexa III
  în lumina evaluării menționate la primul paragraf
  , statele membre se asigură că primatele neumane enumerate în respectiva anexă pot fi utilizate în experimente numai în cazul în care
  provin din colonii autonome
  .

(2)   În baza unei justificări
  veterinare referitoare la bunăstarea animalelor sau a unei justificări științifice, autoritățile competente pot acorda derogări de la alineatul (1) al doilea și al treilea paragraf.

Articolul 12

Animale rătăcite și nedomesticite din specii domestic

Nu se pot utiliza în experimente animalele rătăcite și nedomesticite din specii domestice.

Articolul 13

Utilizarea cadavrelor, țesuturilor și a organelor animalelor în scopuri de formare profesională

Cadavrele, țesuturile și organele animalelor pot fi utilizate în domeniul educației și formării profesionale numai dacă provin de la animale sacrificate în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Consiliului din ... [privind protecția animalelor în momentul uciderii]

   (12)

  .

CAPITOLUL III

EXPERIMENTE

Articolul 14

Experimente

(1)   Statele membre garantează efectuarea experimentelor exclusiv în unitățile definite la articolul 3.

Autoritățile competente pot acorda o derogare de la primul paragraf pe baza unei justificări științifice.

(2)   Experimentele se pot desfășura doar în cadrul unui proiect.

Articolul 15

Metode utilizate în experimente

(1)   Statele membre se asigură că experimentul nu este efectuat în cazul în care există o altă metodă științifică sau o altă strategie de testare satisfăcătoare pentru obținerea rezultatului dorit, care este recunoscută de legislația comunitară și care nu presupune utilizarea animalelor În absența unei astfel de metode, un experiment nu poate fi efectuat atâta timp cât există o metodă științifică sau o strategie de testare satisfăcătoare pentru obținerea rezultatului dorit, inclusiv metode bazate pe calculator, in vitro sau altele care nu implică utilizarea animalelor și care sunt disponibile în mod rezonabil și practic.

(2)   Atunci când se optează între experimente, se selectează cele care utilizează cel mai mic număr ║ de animale, care implică animale cu cel mai scăzut grad de sensibilitate neurofiziologică, care cauzează cea mai puțină durere, suferință, stres sau vătămări de durată și care oferă, cel mai probabil, rezultate satisfăcătoare.

(3)   Decesul, ca punct final al unui experiment, trebuie să fie pe cât posibil evitat și înlocuit cu sacrificarea timpurie și prin metode umanizate. Dacă decesul ca punct final este inevitabil, experimentul trebuie să fie astfel conceput încât să conducă la un număr cât mai mic de decese posibile ale animalelor.

Articolul 16

Anestezia

(1)   Statele membre se asigură că
  , acolo unde este cazul,
  toate experimentele se realizează sub anestezie generală sau locală
  sau folosind alte metode care ar putea atenua durerea sau reduce suferința.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), experimentele pot fi efectuate fără anestezie în următoarele condiții:

| (a) | când anestezia este considerată ca fiind mai traumatizantă pentru animal decât experimentul însuși; |
| --- | --- |

(a)

când anestezia este considerată ca fiind mai traumatizantă pentru animal decât experimentul însuși;

| (b) | când se utilizează analgezice pentru prevenirea sau controlul unei posibile dureri acute; |
| --- | --- |

(b)

când se utilizează analgezice pentru prevenirea sau controlul unei posibile dureri acute;

| (c) | când anestezia este incompatibilă cu scopul experimentului, în afara cazului în care experimentul implică vătămări grave ce pot cauza durere intensă. |
| --- | --- |

(c)

când anestezia este incompatibilă cu scopul experimentului, în afara cazului în care experimentul implică vătămări grave ce pot cauza durere intensă.

(3)   Atunci când experimentul este realizat fără anestezie, se folosesc analgezice sau alte metode adecvate,
  ori de câte ori aceasta ar fi în beneficiul animalelor,
  pentru a minimiza durerea, suferința și stresul inevitabile.

(4)   Statele membre garantează că animalele ║ nu primesc niciun medicament care să le împiedice sau să le restricționeze manifestarea durerii fără un grad adecvat de anesteziere sau analgezie.

În aceste cazuri se va furniza o justificare științifică, însoțită de detalii privind schema de anestezie sau analgezie.

(5)   Un animal care poate suferi de durere ▐ odată ce dispare efectul anesteziei este tratat cu analgezice preventive și postoperatorii sau cu alte metode adecvate de alinare a durerii, cu condiția ca acestea să fie compatibile cu scopul experimentului. În cazul în care tratamentul cu analgezice nu este posibil ║, animalul este ║ sacrificat imediat prin metode umanizate.

Articolul 17

Clasificarea severității experimentelor

(1)   Statele membre se asigură că experimentele sunt clasificate drept „blânde”, „moderate”
  sau
  „severe”,
  în conformitate cu anexa IX
  .

(2)   Statele membre se asigură că experimentele clasificate drept „severe”
  sunt justificate din punct de vedere științific și sunt monitorizate pe criterii etice,
  dacă durerea, suferința sau stresul tind să
  fie mai mult decât temporare
  .
  Asemenea experimente trebuie efectuate în mod excepțional și fac obiectul unei analize specifice a vătămării în raport cu beneficiile și al unui control din partea autorității competente
  .

(3)   Experimentele realizate sub anestezie generală și la finalul cărora animalul, neavând posibilitatea de a-și recăpăta cunoștința este sacrificat prin utilizarea metodelor umanizate, se clasifică drept „distructive fără reanimare”.

(4)   
  În termen de ...

   (13)

  , Comisia stabilește
  criteriile de clasificare a experimentelor
  , astfel cum se menționează în anexa IXa, pe baza clasificărilor internaționale și în concordanță cu cele mai bune practici dezvoltate în Uniunea Europeană. Criteriile respective includ o limită superioară de severitate, dincolo de care experimentele pe animale trebuie să fie interzise.

Măsurile respective, destinate să modifice elementele neesențiale ale prezentei directive sau să o completeze, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 54 alineatul (4) în termen de ... (14)
  .

Articolul 18

Reutilizarea

(1)   Statele membre se asigură că
  , atunci când
  un animal
  pe
  care
  s-a efectuat deja un experiment ar putea fi înlocuit de un alt animal pe care
  nu a fost
  efectuat niciun experiment pregătitor sau de orice altă natură, primul animal poate fi reutilizat în noi experimente ulterioare, care nu au legătură cu cel inițial, numai dacă sunt
  îndeplinite următoarele
  condiții
  :

| (a) | experimentul anterior să fie clasificat drept ║ până la „moderat”; |
| --- | --- |

(a)

experimentul anterior să fie clasificat drept ║ până la „moderat”;

| (b) | este demonstrat că starea ║ generală de sănătate și bunăstarea animalului este complet refăcută; |
| --- | --- |

(b)

este demonstrat că starea ║ generală de sănătate și bunăstarea animalului este complet refăcută;

| (c) | experimentul ulterior este clasificat drept ║ până la „moderat” sau „distructiv fără reanimare”.
  Reutilizarea animalelor este însoțită de examene veterinare. |
| --- | --- |

(c)

experimentul ulterior este clasificat drept ║ până la „moderat” sau „distructiv fără reanimare”.
  Reutilizarea animalelor este însoțită de examene veterinare.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), autoritatea competentă poate permite, în baza unei justificări științifice, reutilizarea unui animal
  dacă experimentul anterior efectuat asupra animalului este
  clasificat drept
  până la „moderat” și dacă
  experimentul ulterior este clasificat drept ║ până la „moderat”, sau „distructiv fără reanimare”.

Articolul 19

Finalul experimentului

(1)   Un experiment este considerat finalizat atunci când nu mai există alte observații de făcut sau, în cazul noilor linii genetice modificate ale animalului, atunci când lipsa reacțiilor adverse ale animalelor poate fi științific demonstrată.

(2)   La finalul unui experiment medicul veterinar sau o altă persoană competentă ia o decizie privind ținerea în viață a animalului sau sacrificarea acestuia printr-o metodă umană.

(3)   
  La sfârșitul unui experiment, animalul este sacrificat printr-o metodă umanizată, atunci când este posibil ca animalul să rămână ║ cu dureri sau vătămări de durată.

(4)   În cazul în care animalul este ținut în viață, acesta trebuie să primească îngrijirea și adăpostul adecvate stării sale de sănătate și trebuie să fie plasat sub supravegherea unui medic veterinar sau a unei alte persoane competente.

Articolul 20

Utilizarea în comun a organelor și a țesuturilor

Statele membre
  încurajează stabilirea unor
  programe de utilizare în comun a organelor și a țesuturilor de la animale sacrificate prin metode umanizate.

Articolul 21

Eliberarea și relocarea animalelor

Statele membre pot permite ca animalele utilizate în experimente sau destinate utilizării în experimente să fie eliberate
  în habitatul lor original, reintroduse într-un sistem standard de creștere adecvat speciei
  sau să fie relocate, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | starea de sănătate a animalului permite acest lucru; |
| --- | --- |

(a)

starea de sănătate a animalului permite acest lucru;

| (b) | nu există niciun pericol pentru sănătatea publică sau pentru mediul înconjurător; |
| --- | --- |

(b)

nu există niciun pericol pentru sănătatea publică sau pentru mediul înconjurător;

| (c) | au fost luate toate măsurile posibile pentru protejarea bunăstării animalului
  , inclusiv o evaluare a comportamentului animalului și a capacității acestuia de a se adapta la condiții de mediu extrem de schimbătoare; |
| --- | --- |

(c)

au fost luate toate măsurile posibile pentru protejarea bunăstării animalului
  , inclusiv o evaluare a comportamentului animalului și a capacității acestuia de a se adapta la condiții de mediu extrem de schimbătoare;

| (d) | animalele în cauză nu sunt animale modificate genetic pentru experimente și nici primate neumane. |
| --- | --- |

(d)

animalele în cauză nu sunt animale modificate genetic pentru experimente și nici primate neumane.

CAPITOLUL IV

AUTORIZAREA

Secțiunea 1

Autorizarea persoanelor

Articolul 22

Autorizarea persoanelor

(1)   Statele membre se garantează că, înainte de îndeplinirea oricărora dintre următoarele funcții, persoanele respective sunt autorizate de către autoritatea competentă
  sau de către autoritatea delegată
  :

| (a) | efectuarea experimentelor asupra animalelor, inclusiv sacrificarea acestora prin metode umanizate; |
| --- | --- |

(a)

efectuarea experimentelor asupra animalelor, inclusiv sacrificarea acestora prin metode umanizate;

| (b) | supravegherea sau conceperea experimentelor și a proiectelor; |
| --- | --- |

(b)

supravegherea sau conceperea experimentelor și a proiectelor;

| (c) | supravegherea celor care îngrijesc animalele. |
| --- | --- |

(c)

supravegherea celor care îngrijesc animalele.

(2)   Pentru acordarea autorizației, statele membre garantează că persoanele menționate la alineatul (1) au dobândit pregătirea profesională și formarea corespunzătoare
  în domeniul veterinar
  și
  științific și dețin documente care atestă
  ║ competența necesară.

Persoanele care îndeplinesc funcțiile menționate la alineatul (1) litera (b) ║ trebuie să fi beneficiat de formare într-o disciplină științifică relevantă pentru munca prestată și trebuie să fie capabile să manipuleze și să îngrijească speciile în cauză.

(3)   Toate autorizațiile se acordă persoanelor respective pentru o perioadă limitată ▐, care nu depășește cinci ani. Statele membre garantează că reînnoirea autorizației acestor persoane se acordă numai pe baza
  dovedirii
  competențelor necesare.
  Statele membre garantează recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale și de formare și a autorizațiilor de a efectua anumite experimente.

(4)   Statele membre publică, în baza elementelor stabilite în anexa VII, cerințele minime privind ║ pregătirea profesională și formarea, precum și cerințele pentru obținerea, menținerea și demonstrarea competenței necesare.

Secțiunea 2

Cerințele pentru unități

Articolul 23

Autorizarea unităților

(1)   Statele membre se asigură că toate unitățile de creștere, furnizare și utilizare sunt autorizate și înregistrate la autoritatea competentă.

O unitate va putea primi autorizație numai după ce a fost inspectată de către autoritatea competentă și s-a stabilit că îndeplinește cerințele stabilite de prezenta directivă.

(2)   În autorizație se va specifica tipul unității și persoana care răspunde de unitate și de respectarea dispozițiilor din prezenta directivă.

Articolul 24

Suspendarea și retragerea autorizației

(1)   În cazul în care o unitate nu mai îndeplinește cerințele stabilite în prezenta directivă, autoritatea competentă
  este abilitată să suspende sau să retragă autorizația
  , sau să adopte măsurile adecvate de remediere ori să solicite adoptarea acestor măsuri. Se elaborează proceduri adecvate care să permită titularilor de autorizații să exercite o cale de atac împotriva deciziilor respective.

(2)   În cazul suspendării sau retragerii autorizației, statele membre garantează că bunăstarea animalelor adăpostite în unitate nu este afectată în mod negativ.

Articolul 25

Cerințe privind instalațiile și echipamentele

(1)   Statele membre se asigură ca toate unitățile de creștere, furnizare și utilizare dețin instalații și echipamente adecvate atât pentru speciile de animale adăpostite cât și pentru performanța experimentelor, în cazul în care efectuează experimente.

(2)   Concepția, construirea și modul de funcționare ale instalațiilor și ║ echipamentelor menționate la alineatul (1) garantează că experimentele se realizează într-un mod cât mai eficace ▐, cu un număr minim de animale și cu un grad minim de durere, suferință, stres sau vătămări de durată.

Articolul 26

Cerințe privind personalul din cadrul unităților

Fiecare unitate de creștere, furnizare și utilizare dispune de personal calificat suficient, inclusiv un minim de:

| 1. | persoane responsabile la fața locului pentru bunăstarea și îngrijirea animalelor crescute, ținute sau utilizate în cadrul unității, care se asigură că:






  (a) | personalul care se ocupă de animale are acces la informațiile specifice privind speciile adăpostite în cadrul unității; |
| --- | --- | --- |

1.

persoane responsabile la fața locului pentru bunăstarea și îngrijirea animalelor crescute, ținute sau utilizate în cadrul unității, care se asigură că:

(a)

personalul care se ocupă de animale are acces la informațiile specifice privind speciile adăpostite în cadrul unității;

| (b) | proiectele se derulează în conformitate cu autorizația proiectului; |
| --- | --- |

(b)

proiectele se derulează în conformitate cu autorizația proiectului;

| (c) | este oprit orice experiment în cursul căreia animalul simte stres, durere sau suferință; |
| --- | --- |

(c)

este oprit orice experiment în cursul căreia animalul simte stres, durere sau suferință;

| (d) | în cazul nerespectării autorizației de proiect sunt luate măsurile de rectificare a nerespectării, înregistrate și raportate organului permanent de evaluare etică. |
| --- | --- |

(d)

în cazul nerespectării autorizației de proiect sunt luate măsurile de rectificare a nerespectării, înregistrate și raportate organului permanent de evaluare etică.

| 2. | un medic veterinar numit, cu expertiză în medicina animalelor de laborator, însărcinat cu atribuții de consiliere privind bunăstarea animalelor și tratamentul acestora. |
| --- | --- |

2.

un medic veterinar numit, cu expertiză în medicina animalelor de laborator, însărcinat cu atribuții de consiliere privind bunăstarea animalelor și tratamentul acestora.

Fără a aduce atingere caracterului general al punctului 1, fiecare unitate de creștere, unitate furnizoare și unitate utilizatoare se asigură că este disponibilă în permanență cel puțin o persoană care dispune de formarea necesară care să se ocupe de bunăstarea animalelor.

Articolul 27

Organul permanent de evaluare etică

(1)   Statele membre se asigură că fiecare unitate de creștere, furnizare și utilizare înființează un organ permanent de evaluare etică.

(2)   Organul permanent de evaluare etică are în componență
  cel puțin
  un medic veterinar numit, una sau mai multe persoane responsabile pentru bunăstarea și îngrijirea animalelor din cadrul unității și, în cazul unității utilizatoare, un membru științific
  , precum și un membru expert în aplicarea principiilor înlocuirii, reducerii și perfecționării
  .

Articolul 28

Sarcinile organului permanent de evaluare etică

(1)   
  Având în vedere obiectivele prezentei directive, și în special articolul 4,
  organul permanent de evaluare etică îndeplinește următoarele sarcini:

| (a) | oferă personalului care se ocupă de animale îndrumare etică în probleme legate de bunăstarea animalelor în timpul achiziției, adăpostirii, îngrijirii și utilizării acestor animale; |
| --- | --- |

(a)

oferă personalului care se ocupă de animale îndrumare etică în probleme legate de bunăstarea animalelor în timpul achiziției, adăpostirii, îngrijirii și utilizării acestor animale;

| (b) | acordă consiliere personalului unității cu privire la aplicarea cerinței de înlocuire, reducere și perfecționare și îl ține informat cu privire la cele mai noi progrese tehnice și științifice privind aplicarea respectivelor cerințe; |
| --- | --- |

(b)

acordă consiliere personalului unității cu privire la aplicarea cerinței de înlocuire, reducere și perfecționare și îl ține informat cu privire la cele mai noi progrese tehnice și științifice privind aplicarea respectivelor cerințe;

| (c) | instituie și evaluează procesele operaționale interne privind monitorizarea, raportarea și acțiunile ulterioare necesare bunăstării animalelor adăpostite în cadrul unității; |
| --- | --- |

(c)

instituie și evaluează procesele operaționale interne privind monitorizarea, raportarea și acțiunile ulterioare necesare bunăstării animalelor adăpostite în cadrul unității;

| (d) | examinează în fiecare an toate proiectele
  clasificate drept „severe” sau cele care vizează primate neumane și la fiecare trei ani toate celelalte proiecte
  cu o durată mai mare de 12 luni, concentrându-și atenția în special pe:






  — | numărul, speciile și etapele de viață ale animalelor utilizate în anul precedent; |
| --- | --- | --- |

(d)

examinează în fiecare an toate proiectele
  clasificate drept „severe” sau cele care vizează primate neumane și la fiecare trei ani toate celelalte proiecte
  cu o durată mai mare de 12 luni, concentrându-și atenția în special pe:

—

numărul, speciile și etapele de viață ale animalelor utilizate în anul precedent;

| — | justificarea numărului, speciilor și etapelor de viață ale animalelor necesare pentru anul următor; |
| --- | --- |

—

justificarea numărului, speciilor și etapelor de viață ale animalelor necesare pentru anul următor;

| — | progresul științific al proiectului; |
| --- | --- |

—

progresul științific al proiectului;

| — | utilizarea metodelor umane de sacrificare și modul în care s-a ținut cont de cele mai noi progrese în domeniul utilizării animalelor în experimente; |
| --- | --- |

—

utilizarea metodelor umane de sacrificare și modul în care s-a ținut cont de cele mai noi progrese în domeniul utilizării animalelor în experimente;

| (e) | în baza examinării menționate la litera (d) sau, în cazul devierii de la autorizația de proiect, verifică dacă autorizația de proiect trebuie înaintată pentru modificare sau înnoire; |
| --- | --- |

(e)

în baza examinării menționate la litera (d) sau, în cazul devierii de la autorizația de proiect, verifică dacă autorizația de proiect trebuie înaintată pentru modificare sau înnoire;

| (f) | acordă consiliere pentru programele de relocare, în special privind socializarea adecvată a animalelor ce urmează a fi relocate. |
| --- | --- |

(f)

acordă consiliere pentru programele de relocare, în special privind socializarea adecvată a animalelor ce urmează a fi relocate.

(2)   Statele membre garantează păstrarea unei evidențe în care sunt înregistrate recomandările făcute unității de către organul permanent de evaluare etică precum și deciziile luate în legătură cu aceste recomandări.

La cerere, înregistrările
  sunt puse la dispoziția
  autorității competente.
  Statele membre acordă o atenție deosebită culegerii, colaționării și publicării înregistrărilor legate de proiecte clasificate drept „severe” sau care vizează primate neumane, pentru a furniza informații care pot îmbunătăți bunăstarea animalelor și care promovează principiile înlocuirii, reducerii și perfecționării.

Articolul 29

Strategia de creștere a primatelor neumane

(1)   Statele membre garantează că unitățile de creștere și furnizare a primatelor neumane
  din UE
  dispun de o strategie pentru creșterea procentului de animale care sunt urmașe ale primatelor neumane crescute în captivitate.
  În cazurile în care este autorizată utilizarea primatelor neumane, Comisia și statele membre iau toate măsurile necesare pentru a asigura transportarea în condiții adecvate.

(2)   Unitățile
  din UE
  care achiziționează primate neumane prezintă autorității competente, la cerere, un document doveditor care să demonstreze că unitatea de la care achiziționează animalele dispune de o strategie de creștere a acestora.

Articolul 30

Programul de relocare

În cazul în care statele membre permit relocarea menționată la articolul 21, unitățile de creștere, furnizare și utilizare de la care pleacă animalele propuse pentru relocare au obligația de a dispune de un program de relocare care vizează socializarea animalelor care sunt relocate.

Articolul 31

Evidența animalelor

(1)   
  Ori de câte ori este posibil,
  statele membre iau măsuri pentru a garanta că toate unitățile de creștere, furnizare și utilizare păstrează registre care conțin următoarele date:

| (a) | numărul și speciile de animale
  vertebrate
  crescute, achiziționate, furnizate, eliberate sau relocate; |
| --- | --- |

(a)

numărul și speciile de animale
  vertebrate
  crescute, achiziționate, furnizate, eliberate sau relocate;

| (b) | originea animalelor, inclusiv dacă acestea au fost crescute în scopul utilizării în experimente; |
| --- | --- |

(b)

originea animalelor, inclusiv dacă acestea au fost crescute în scopul utilizării în experimente;

| (c) | datele la care animalele au fost achiziționate, furnizate, eliberate sau relocate; |
| --- | --- |

(c)

datele la care animalele au fost achiziționate, furnizate, eliberate sau relocate;

| (d) | numele și adresa unității furnizoare precum și data sosirii animalelor; |
| --- | --- |

(d)

numele și adresa unității furnizoare precum și data sosirii animalelor;

| (e) | numele și adresa
  unității care primește animalele
  ; |
| --- | --- |

(e)

numele și adresa
  unității care primește animalele
  ;

| (f) | numărul și speciile animalelor care au decedat sau care au fost sacrificate prin utilizarea unei metode umane în cadrul unității. |
| --- | --- |

(f)

numărul și speciile animalelor care au decedat sau care au fost sacrificate prin utilizarea unei metode umane în cadrul unității.

(2)   Registrele menționate la alineatul (1) se păstrează timp de minim trei ani și, la cerere, se prezintă autorității competente.

Articolul 32

Informații privind câinii, pisicile și primatele neumane

(1)   Statele membre iau măsuri care garantează că toate unitățile de creștere, furnizare și utilizare păstrează registre cu următoarele informații privind fiecare câine, pisică și primat neuman:

| (a) | identitatea; |
| --- | --- |

(a)

identitatea;

| (b) | locul nașterii; |
| --- | --- |

(b)

locul nașterii;

| (c) | dacă este crescut pentru utilizarea în experimente; |
| --- | --- |

(c)

dacă este crescut pentru utilizarea în experimente;

| (d) | dacă este urmaș al primatelor neumane crescute în captivitate, în cazul primatelor neumane. |
| --- | --- |

(d)

dacă este urmaș al primatelor neumane crescute în captivitate, în cazul primatelor neumane.

(2)   Fiecare
  câine, pisică și
  primat neuman trebuie să aibă un dosar individual, care urmărește animalul pe durata întregii sale vieți.
  Statele membre garantează aplicarea corespunzătoare și coerentă a prezentei directive.

Dosarul se întocmește la naștere și cuprinde
  orice
  informații
  relevante
  privind antecedentele reproductive, medicale și sociale ale acelui animal.

(3)   Informațiile menționate la alineatul (1) se păstrează cel puțin trei ani după moartea animalului și, la cerere, se prezintă autorității competente.

Articolul 33

Marcarea

(1)   Fiecare câine, pisică și primat neuman din unitățile de creștere, unitățile de furnizare sau unitățile de utilizare, cu excepția cazurilor menționate la alineatul (2), primește, înainte de a fi înțărcat, o marcă de identificare individuală în modul cel mai puțin dureros posibil.

(2)   Atunci când un câine, o pisică sau un primat neuman este transferat dintr-o unitate într-o alta înainte de a fi înțărcat și, din motive practice, nu poate fi marcat în prealabil, unitatea destinatară trebuie să țină, până la marcarea animalului, un registru documentar complet, în care se precizează în special identitatea mamei animalului.

(3)   Atunci când un câine, o pisică sau un primat neuman nemarcat este introdus pentru prima dată într-o unitate, acesta este marcat cât mai curând posibil.

(4)   Unitatea prezintă, la cererea autorității competente, justificările necesare în cazul existenței de animale nemarcate.

Articolul 34

Îngrijirea și adăpostirea

(1)   În ceea ce privește îngrijirea și adăpostirea animalelor, statele membre iau măsuri care să garanteze că:

| (a) | toate animalele beneficiază de adăpost, de mediu înconjurător, de ▐libertate de mișcare, hrană, apă și îngrijire corespunzătoare pentru sănătatea și bunăstarea lor
  , care să le permită satisfacerea nevoilor etologice și fizice
  ; |
| --- | --- |

(a)

toate animalele beneficiază de adăpost, de mediu înconjurător, de ▐libertate de mișcare, hrană, apă și îngrijire corespunzătoare pentru sănătatea și bunăstarea lor
  , care să le permită satisfacerea nevoilor etologice și fizice
  ;

| (b) | restricțiile privind măsura în care un animal poate să-și satisfacă nevoile fiziologice și etologice trebuie limitate la minim; |
| --- | --- |

(b)

restricțiile privind măsura în care un animal poate să-și satisfacă nevoile fiziologice și etologice trebuie limitate la minim;

| (c) | condițiile fizice în care sunt crescute, ținute sau utilizate animalele se verifică zilnic; |
| --- | --- |

(c)

condițiile fizice în care sunt crescute, ținute sau utilizate animalele se verifică zilnic;

| (d) | bunăstarea și starea de sănătate a animalelor se verifică de către o persoană competentă
  cel puțin o dată pe zi,
  pentru a preveni orice durere, suferință, stres sau vătămare de durată inutile; |
| --- | --- |

(d)

bunăstarea și starea de sănătate a animalelor se verifică de către o persoană competentă
  cel puțin o dată pe zi,
  pentru a preveni orice durere, suferință, stres sau vătămare de durată inutile;

| (e) | se iau măsuri pentru ca orice deficiență sau suferință constatate
  și care pot fi evitate
  să fie eliminate în cel mai scurt timp. |
| --- | --- |

(e)

se iau măsuri pentru ca orice deficiență sau suferință constatate
  și care pot fi evitate
  să fie eliminate în cel mai scurt timp.

(2)   În aplicarea literelor (a) și (b) de la alineatul (1), statele membre aplică standardele de îngrijire și adăpostire prezentate în anexa IV începând cu data stabilită în respectiva anexă.

(3)   Statele membre pot acorda derogări de la alineatul (2) din motive de ordin științific, veterinar sau din considerente legate de bunăstarea animală.

(4)
     
  În cadrul experimentelor al căror scop este descris la articolul 5 punctul 2 litera (c), animalele care aparțin unor specii de interes agricol enumerate în anexa V pot fi adăpostite în condiții normale de creștere, astfel cum sunt definite de către practicile agricole curente din statele membre și de reglementările aplicabile.

Secțiunea 3

Inspecțiile

Articolul 35

Inspecțiile naționale

(1)   Statele membre ║ garantează că toate unitățile de creștere, unitățile furnizoare și unitățile de utilizare sunt supuse inspecțiilor pentru verificarea respectării dispozițiilor din prezenta directivă.

(2)   Inspecțiile naționale se efectuează de către autoritatea competentă
  în medie o dată
  pe an
  , frecvența inspecțiilor fiind adaptată de autoritatea competentă pe baza unei analize a riscurilor pentru fiecare unitate.

Cel puțin una dintre inspecții este inopinată.

(3)   Statele membre ║ garantează că frecvența și acoperirea inspecțiilor corespund numărului de animale și de specii adăpostite, informațiilor legate de istoricul conformității unității cu prezenta directivă și, în cazul unităților de utilizare, numărului și tipului de proiecte care se desfășoară în respectivele unități.
  Statele membre adoptă măsurile necesare pentru a garanta că aceste inspecții nu periclitează calitatea științifică a proiectelor și bunăstarea animalelor și că se desfășoară în condiții conforme cu celelalte reglementări în vigoare.

(4)   Registrele inspecțiilor,
  inclusiv evidențele detaliate privind nerespectarea cerințelor din prezenta directivă,
  se păstrează
  de către autoritatea competentă din fiecare stat membru
  cel puțin pentru o perioadă de cinci ani
  .

(5)   Statele membre iau măsuri care garantează existența unei infrastructuri de inspecție adecvate, cu un număr suficient de inspectori instruiți.

(6)   Statele membre pun în aplicare programe în cadrul cărora se efectuează inspecții comune.

Articolul 36

Controale ale inspecțiilor naționale

(1)   Comisia
  efectuează
  controale asupra infrastructurii și funcționării inspecțiilor naționale
  , precum și asupra aplicării corecte a categoriilor de severitate
  din cadrul statelor membre.
  În acest scop, Comisia instituie în fiecare stat membru un sistem de verificare a inspecțiilor și a aplicării prezentei directive, în medie o dată la trei ani, pentru a asigura practici armonizate pentru utilizarea și îngrijirea animalelor utilizate sau destinate utilizării în experimente științifice.

(2)   Statul membru pe al cărui teritoriu are loc controlul are obligația de a acorda toată asistența necesară experților Comisiei în desfășurarea sarcinilor acestora. Comisia informează autoritatea competentă a statului membru în cauză cu privire la rezultatele controlului.

(3)   Autoritatea competentă a statului membru ia toate măsurile necesare pentru ca rezultatele controlului să fie luate în considerare.

Secțiunea 4

Cerințe referitoare la proiecte

Articolul 37

Autorizarea proiectelor

(1)   Statele membre iau măsuri prin care să garanteze că proiectele
  clasificate ca fiind „moderate” sau „severe” sau orice proiecte care implică primate neumane
  nu se desfășoară fără o autorizare prealabilă din partea autorității competente.
  Toate celelalte proiecte sunt notificate în prealabil autorității competente în urma unei evaluări etice de către organul permanent de evaluare etică al instituției.

(2)   Acordarea autorizației este condiționată de o evaluare etică
  și științifică
  favorabilă
  independentă
  efectuată de către autoritatea competentă.

Articolul 38

Cererea de autorizare a proiectelor

(1)   Când este necesar, unitatea utilizatoare sau persoana responsabilă pentru proiect din punct de vedere științific
  înaintează o cerere pentru autorizarea proiectului, care include următoarele:

| (a) | propunerea de proiect; |
| --- | --- |

(a)

propunerea de proiect;

| (b) | rezumatul cu caracter nontehnic al proiectului; |
| --- | --- |

(b)

rezumatul cu caracter nontehnic al proiectului;

| (c) | informații privind elementele prevăzute în anexa VIII; |
| --- | --- |

(c)

informații privind elementele prevăzute în anexa VIII;

| (d) | o declarație susținută de argumente științifice, prin care se demonstrează că proiectul de cercetare este indispensabil și acceptabil din punct de vedere etic și că obiectivul urmărit nu poate fi atins prin alte metode sau experimente. |
| --- | --- |

(d)

o declarație susținută de argumente științifice, prin care se demonstrează că proiectul de cercetare este indispensabil și acceptabil din punct de vedere etic și că obiectivul urmărit nu poate fi atins prin alte metode sau experimente.

(2)   Statele membre pot renunța la cerința stabilită la alineatul (1) litera (b) și pot permite unității de utilizare să prezinte o propunere sumară de proiect care să acopere doar evaluarea etică și elementele enumerate la articolul 43 alineatul (2), cu condiția ca proiectul să presupună numai experimente clasificate drept ║ până la „moderate” și să nu utilizeze primate neumane.

Articolul 39

Evaluarea etică

(1)   Evaluarea etică verifică dacă proiectele îndeplinesc următoarele criterii:

| (a) | proiectul este justificat din punct de vedere științific
  , este indispensabil și acceptabil din punct de vedere etic
  ; |
| --- | --- |

(a)

proiectul este justificat din punct de vedere științific
  , este indispensabil și acceptabil din punct de vedere etic
  ;

| (b) | scopurile proiectului justifică utilizarea animalelor
  și nu pot fi atinse prin alte metode sau experimente
  ; |
| --- | --- |

(b)

scopurile proiectului justifică utilizarea animalelor
  și nu pot fi atinse prin alte metode sau experimente
  ;

| (c) | proiectul este astfel conceput încât să permită efectuarea experimentelor
  respectându-se la maximum bunăstarea animalelor și mediul înconjurător
  . |
| --- | --- |

(c)

proiectul este astfel conceput încât să permită efectuarea experimentelor
  respectându-se la maximum bunăstarea animalelor și mediul înconjurător
  .

(2)   Evaluarea etică ia în calcul în special următoarele elemente:

| (a) | o evaluare a obiectivelor proiectului, a posibilelor beneficii științifice sau a valorii sale educative; |
| --- | --- |

(a)

o evaluare a obiectivelor proiectului, a posibilelor beneficii științifice sau a valorii sale educative;

| (b) | o evaluare a conformității proiectului cu cerințele privind înlocuirea, reducerea și perfecționarea; |
| --- | --- |

(b)

o evaluare a conformității proiectului cu cerințele privind înlocuirea, reducerea și perfecționarea;

| (c) | o evaluare a clasificării severității experimentelor; |
| --- | --- |

(c)

o evaluare a clasificării severității experimentelor;

| (d) | o analiză prejudiciu - beneficiu a proiectului, pentru a evalua dacă răul cauzat animalelor precum suferința, durerea și stresul sau, după caz, cel cauzat mediului înconjurător, este
  acceptabil din punct de vedere etic în lumina progresului științific estimat de care
  ,
  în final
  ,
  ar beneficia oamenii, animalele sau mediul înconjurător; |
| --- | --- |

(d)

o analiză prejudiciu - beneficiu a proiectului, pentru a evalua dacă răul cauzat animalelor precum suferința, durerea și stresul sau, după caz, cel cauzat mediului înconjurător, este
  acceptabil din punct de vedere etic în lumina progresului științific estimat de care
  ,
  în final
  ,
  ar beneficia oamenii, animalele sau mediul înconjurător;

| (e) | o evaluare a oricărei justificări științifice menționate la articolele 6, 8, 9, 10, 11, 14, 16 și 18. |
| --- | --- |

(e)

o evaluare a oricărei justificări științifice menționate la articolele 6, 8, 9, 10, 11, 14, 16 și 18.

(3)   Autoritatea competentă care efectuează evaluarea etică
  are în vedere competențele specializate corespunzătoare în special din
  următoarele domenii:

| (a) | domeniile de aplicare științifică pentru care se utilizează animalele; |
| --- | --- |

(a)

domeniile de aplicare științifică pentru care se utilizează animalele;

| (b) | conceperea de experimente, inclusiv statistici, acolo unde este necesar; |
| --- | --- |

(b)

conceperea de experimente, inclusiv statistici, acolo unde este necesar;

| (c) | practică veterinară în știința animalelor de laborator sau, după caz, practică veterinară în știința faunei sălbatice; |
| --- | --- |

(c)

practică veterinară în știința animalelor de laborator sau, după caz, practică veterinară în știința faunei sălbatice;

| (d) | creșterea și îngrijirea animalelor din specia care urmează să fie utilizată; |
| --- | --- |

(d)

creșterea și îngrijirea animalelor din specia care urmează să fie utilizată;

| (e) | aplicarea practică a cerinței privind înlocuirea, reducerea și perfecționarea; |
| --- | --- |

(e)

aplicarea practică a cerinței privind înlocuirea, reducerea și perfecționarea;

| (f) | etica aplicată; |
| --- | --- |

(f)

etica aplicată;

| (g) | știința mediului înconjurător, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(g)

știința mediului înconjurător, dacă este cazul.

(4)   Evaluarea etică se efectuează într-o manieră transparentă, prin integrarea avizului unor părți independente
  , asigurându-se respectarea proprietății intelectuale și a confidențialității informațiilor și, de asemenea, a siguranței bunurilor și a persoanelor
  .

Articolul 40

Evaluarea retroactivă

(1)   
  Autoritatea competentă care efectuează
  evaluarea etică stabilește, în baza analizei prejudiciu-beneficiu menționate la articolul 39 alineatul (2) litera (d), dacă mai trebuie realizată o evaluare retroactivă a proiectului, odată ce acesta a fost finalizat ▐.

Dacă se consideră că o evaluare retroactivă ar fi adecvată, evaluarea etică a proiectului în cauză va stabili termenul limită până la care trebuie efectuată evaluarea retroactivă.

(2)   Evaluarea retroactivă
  stabilește
  următoarele:

| (a) | dacă au fost îndeplinite obiectivele proiectului; |
| --- | --- |

(a)

dacă au fost îndeplinite obiectivele proiectului;

| (b) | răul cauzat animalelor, inclusiv numărul și speciile de animale utilizate precum și severitatea experimentelor; |
| --- | --- |

(b)

răul cauzat animalelor, inclusiv numărul și speciile de animale utilizate precum și severitatea experimentelor;

| (c) | dacă există
  elemente care ar putea contribui la consolidarea aplicării cerinței privind înlocuirea, reducerea și perfecționarea. |
| --- | --- |

(c)

dacă există
  elemente care ar putea contribui la consolidarea aplicării cerinței privind înlocuirea, reducerea și perfecționarea.

(3)   Toate proiectele care utilizează primate neumane se supun unei evaluări retroactive.

(4)   ▐ Toate proiectele care presupun doar experimente clasificate drept ║ până la „moderate” sunt scutite de obligația evaluării retroactive.

Articolul 41

Registrele evaluării etice

(1)   Unitatea păstrează rezultatele evaluării etice timp de cel puțin trei ani de la data expirării autorizației proiectului și le prezintă, la cerere, autorității competente.

(2)   Cu toate acestea, documentele care fac dovada evaluării etice a proiectelor care necesită și evaluare retroactivă se păstrează până la finalizarea evaluării retroactive.

Articolul 42

Rezumatele cu caracter nontehnic ale proiectelor

(1)   Sub rezerva salvgardării informațiilor confidențiale,
  a detaliilor referitoare la unitate sau personal,
  rezumatul cu caracter nontehnic al proiectului prezintă:

| (a) | informații privind obiectivele proiectului, inclusiv probabilitatea de realizare a acestora, răul potențial cauzat animalelor și detalii privind numărul și tipurile de animale care sunt utilizate; |
| --- | --- |

(a)

informații privind obiectivele proiectului, inclusiv probabilitatea de realizare a acestora, răul potențial cauzat animalelor și detalii privind numărul și tipurile de animale care sunt utilizate;

| (b) | o demonstrare a
  respectării, acolo unde este posibil, a principiilor
  privind înlocuirea, reducerea și perfecționarea. |
| --- | --- |

(b)

o demonstrare a
  respectării, acolo unde este posibil, a principiilor
  privind înlocuirea, reducerea și perfecționarea.

(2)   În baza rezultatelor evaluării etice, unitatea de utilizare specifică în rezumatul cu caracter nontehnic al proiectului dacă acesta urmează să fie supus evaluării retroactive, precum și termenul limită pentru aceasta.

(3)   Unitatea de utilizare actualizează rezumatul cu caracter nontehnic al proiectului în funcție de rezultatele evaluării retroactive.

(4)   Statele membre publică
  versiuni anonime ale rezumatelor
  cu caracter nontehnic ale proiectelor autorizate precum și toate actualizările aduse acestora.

(5)
     
  Sub rezerva protejării informațiilor confidențiale și personale, statele membre publică informații fără caracter personal referitoare la cazurile de încălcare a prezentei directive, a dispozițiilor din legislația națională și a autorizațiilor.

Articolul 43

Acordarea autorizației de proiect

(1)   Autorizația de proiect se limitează la experimentele care au fost supuse unei evaluări etice și la gradele de severitate alocate experimentelor respective.

(2)   Autorizația de proiect identifică următoarele:

| (a) | persoanele din cadrul unității însărcinate cu implementarea generală a proiectului; |
| --- | --- |

(a)

persoanele din cadrul unității însărcinate cu implementarea generală a proiectului;

| (b) | unitățile de utilizare în care se va derula proiectul; |
| --- | --- |

(b)

unitățile de utilizare în care se va derula proiectul;

| (c) | unitatea de utilizare responsabilă de proiect, în cazul studiilor de teren; |
| --- | --- |

(c)

unitatea de utilizare responsabilă de proiect, în cazul studiilor de teren;

| (d) | cel puțin o persoană care posedă cunoștințe specifice demonstrate privind specia în cauză. |
| --- | --- |

(d)

cel puțin o persoană care posedă cunoștințe specifice demonstrate privind specia în cauză.

(3)   Autorizațiile de proiect se acordă pentru o perioadă de maxim
  cinci
  ani.

(4)   Statele membre pot permite autorizarea unor proiecte multiple atunci când acestea sunt cerute de
  lege sau atunci când se aplică proceduri standardizate, a căror evaluare etică a avut deja un rezultat pozitiv
  .

(5)   Unitățile de utilizare păstrează documentele referitoare la autorizații timp de cel puțin trei ani de la data expirării autorizației și le prezintă, la cerere, autorității competente.

Articolul 44

Modificarea, reînnoirea și retragerea autorizației de proiect

(1)   La cererea unității utilizatoare sau a persoanei responsabile de proiect,
  autoritatea competentă poate modifica sau reînnoi autorizația de proiect.

(2)   Orice modificare sau reînnoire a autorizației de proiect se acordă sub rezerva unei evaluări etice ▐suplimentare.

(3)
     
  Modificările aduse experimentelor blânde sau moderate care nu sporesc severitatea experimentului pot fi realizate de organul permanent de evaluare etică, dar trebuie comunicate autorității competente în termen de o săptămână de la efectuarea modificării.

(4)   În cazul în care proiectul nu se derulează conform autorizației de proiect
  și ar putea cauza o deteriorare a standardelor de bunăstare a animalelor
  , autoritatea competentă poate retrage autorizația de proiect.

(5)   În cazul retragerii autorizației de proiect, se va avea în vedere ca bunăstarea animalelor utilizate sau destinate utilizării în proiect să nu fie afectată în mod negativ.

(6)   Statele membre hotărăsc și publică condițiile detaliate pentru modificarea și reînnoirea autorizațiilor de proiect.

Articolul 45

Deciziile de autorizare

║ Statele membre iau măsuri pentru a garanta că decizia de acordare a unei autorizații se ia ║ și se comunică unității de utilizare în decurs de cel mult 30 zile de la înaintarea cererii. În situația în care un stat membru nu ia nicio decizie în cadrul acestei perioade, autorizația se consideră acordată pentru proiectele care presupun doar experimente clasificate drept ║ până la „moderate” și care nu utilizează primate neumane. Această prezumție nu se aplică n niciun alt caz.

▐

CAPITOLUL V

EVITAREA DUBLĂRII ȘI ABORDAREA ALTERNATIVĂ

Articolul 46

Dublarea inutilă a experimentelor

(1)   Fiecare stat membru acceptă ▐de
  la
  alt stat membru
  date generate
  în urma unor experimente recunoscute de către legislația comunitară ║ sau
  derulate în temeiul acesteia
  .

(2)
     
  Sub rezerva protejării informațiilor confidențiale, statele membre asigură schimbul de date obținute în urma experimentelor, inclusiv a celor care s-au derulat în Uniunea Europeană înainte de intrarea în vigoare a prezentei directive. Orice persoană care dorește să se bazeze pe date aflate în proprietatea unei alte persoane contribuie, după caz, la costurile intrinseci pentru obținerea datelor respective.

(3)
     
  Înainte de a depune o cerere în vederea obținerii unei autorizații de proiect, persoana care intenționează să deruleze un experiment trebuie să ia toate măsurile rezonabile pentru a verifica dacă datele relevante pentru proiectul propus există deja și, în caz afirmativ, pentru a le accesa (inclusiv contribuind la costurile acestora), iar statele membre verifică, de asemenea, înainte de a acorda o autorizație, dacă aceste date există.

(4)
     
  Statele membre nu autorizează un experiment atunci când o persoană nu a luat măsurile rezonabile prevăzute la alineatul (3).

(5)
     
  În cazul în care există date relevante, care se pot obține în condiții rezonabile, statele membre acordă o autorizație de proiect numai în cazul în care acesta este necesar pentru protejarea populației.

Articolul 47

Abordările alternative

Comisia și statele membre contribuie
  financiar și în alt mod
  la dezvoltarea și
  , dacă este cazul, la
  validarea
  științifică a
  abordărilor alternative
  menite să asigure un
  nivel de informații
  comparabil cu
  cel obținut din experimentele efectuate pe animale, dar care nu presupune utilizarea de animale sau utilizează mai puține animale sau care implică experimente mai puțin dureroase și întreprind orice alte acțiuni pe care le consideră necesare pentru a încuraja cercetarea în acest domeniu.
  Este oportună crearea unor bănci biologice veterinare de mari dimensiuni, care să sprijine principiile înlocuirii, reducerii și perfecționării prin utilizarea țesuturilor prelevate în exces în cadrul procedurilor clinice.

Articolul 48

Centrul European pentru Validarea Metodelor Alternative

Domeniul de competențe ale Centrului European pentru Validarea Metodelor Alternative este extins pentru a include coordonarea și promovarea dezvoltării și utilizării de alternative la experimentele pe animale, inclusiv cercetarea biomedicală fundamentală și aplicată, cercetarea veterinară și testarea reglementară, prin îndeplinirea următoarelor funcții:

| (a) | coordonarea cercetărilor efectuate în vederea facilitării dezvoltării de alternative la experimentele pe animale de către centrele naționale pentru metode alternative descrise la articolul 49; |
| --- | --- |

(a)

coordonarea cercetărilor efectuate în vederea facilitării dezvoltării de alternative la experimentele pe animale de către centrele naționale pentru metode alternative descrise la articolul 49;

| (b) | efectuarea de cercetări pentru a facilita dezvoltarea de alternative la experimentele pe animale; |
| --- | --- |

(b)

efectuarea de cercetări pentru a facilita dezvoltarea de alternative la experimentele pe animale;

| (c) | comandarea de cercetări în domenii capabile să furnizeze informații care vor facilita înlocuirea, reducerea și perfecționarea experimentelor pe animale; |
| --- | --- |

(c)

comandarea de cercetări în domenii capabile să furnizeze informații care vor facilita înlocuirea, reducerea și perfecționarea experimentelor pe animale;

| (d) | elaborarea și implementarea strategiilor de înlocuire, reducere și perfecționare a experimentelor pe animale, cu consultarea părților interesate reprezentative; |
| --- | --- |

(d)

elaborarea și implementarea strategiilor de înlocuire, reducere și perfecționare a experimentelor pe animale, cu consultarea părților interesate reprezentative;

| (e) | publicarea informațiilor privind alternativele la experimentele pe animale, prin prezentarea de rapoarte periodice către populație, părțile interesate și autoritățile statelor membre; |
| --- | --- |

(e)

publicarea informațiilor privind alternativele la experimentele pe animale, prin prezentarea de rapoarte periodice către populație, părțile interesate și autoritățile statelor membre;

| (f) | punerea la dispoziție a unor baze de date, în vederea facilitării schimbului de informații relevante, inclusiv informații despre metodele alternative disponibile și informații furnizate voluntar de cercetători, care altfel ar rămâne nepublicate, și care ar putea evita dublarea studiilor nereușite pe animale; |
| --- | --- |

(f)

punerea la dispoziție a unor baze de date, în vederea facilitării schimbului de informații relevante, inclusiv informații despre metodele alternative disponibile și informații furnizate voluntar de cercetători, care altfel ar rămâne nepublicate, și care ar putea evita dublarea studiilor nereușite pe animale;

| (g) | coordonarea studiilor de pre-validare și de validare efectuate de centrele naționale pentru metode alternative în conformitate cu articolul 49 din prezenta directivă; |
| --- | --- |

(g)

coordonarea studiilor de pre-validare și de validare efectuate de centrele naționale pentru metode alternative în conformitate cu articolul 49 din prezenta directivă;

| (h) | efectuarea de studii de pre-validare și validare, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(h)

efectuarea de studii de pre-validare și validare, dacă este cazul;

| (i) | elaborarea și implementarea de strategii de înlocuire, reducere și perfecționare a experimentelor pe animale utilizate în scopuri de reglementare, cu consultarea autorităților de reglementare și a părților interesate reprezentative; |
| --- | --- |

(i)

elaborarea și implementarea de strategii de înlocuire, reducere și perfecționare a experimentelor pe animale utilizate în scopuri de reglementare, cu consultarea autorităților de reglementare și a părților interesate reprezentative;

| (j) | facilitarea acceptării științifice și a aprobării normative a alternativelor la testele pe animale utilizate în scopuri normative; |
| --- | --- |

(j)

facilitarea acceptării științifice și a aprobării normative a alternativelor la testele pe animale utilizate în scopuri normative;

| (k) | informarea autorităților de reglementare despre începerea studiilor de pre-validare și validare și în legătură cu momentul în care metodele de testare alternative dobândesc avizul științific favorabil și acceptul autorităților de reglementare și punerea acestor informații la dispoziția publicului și a părților interesate prin intermediul site-urilor de internet dedicate. |
| --- | --- |

(k)

informarea autorităților de reglementare despre începerea studiilor de pre-validare și validare și în legătură cu momentul în care metodele de testare alternative dobândesc avizul științific favorabil și acceptul autorităților de reglementare și punerea acestor informații la dispoziția publicului și a părților interesate prin intermediul site-urilor de internet dedicate.

Articolul 49

Laboratoarele naționale de referință pentru metode alternative

(1)   În termen de ...
   (15)
  , fiecare stat membru desemnează un
  centru responsabil de sprijinirea dezvoltării, validării și a promovării metodelor alternative la testarea pe animale folosite în scopuri normative, precum și unități pentru dezvoltarea și promovarea folosirii metodelor alternative la experimentele pe animale realizate în alte scopuri, cum ar fi cercetarea biomedicală fundamentală și aplicată și cercetarea veterinară
  .

(2)   Statele membre pot desemna ca laboratoare naționale de referință numai acele laboratoare care sunt acreditate în conformitate cu Directiva 2004/10/CE.

(3)   Laboratoarele naționale de referință îndeplinesc următoarele cerințe:

| (a) | dispun de personal calificat corespunzător, cu formare profesională adecvată în domeniul metodelor alternative și în procese de validare precum și în tehnicile aplicate în respectivul domeniu de competență; |
| --- | --- |

(a)

dispun de personal calificat corespunzător, cu formare profesională adecvată în domeniul metodelor alternative și în procese de validare precum și în tehnicile aplicate în respectivul domeniu de competență;

| (b) | dispun de echipamentele și de produsele necesare pentru îndeplinirea sarcinilor atribuite; |
| --- | --- |

(b)

dispun de echipamentele și de produsele necesare pentru îndeplinirea sarcinilor atribuite;

| (c) | dispun de o infrastructură administrativă corespunzătoare; |
| --- | --- |

(c)

dispun de o infrastructură administrativă corespunzătoare;

| (d) | garantează că personalul respectă regulile privind confidențialitatea. |
| --- | --- |

(d)

garantează că personalul respectă regulile privind confidențialitatea.

(4)   Laboratoarele naționale de referință îndeplinesc următoarele funcții:

| (a) | cooperarea cu Comisia în domeniul lor de competență
  și îndeplinirea atribuțiilor pentru a avansa strategiile de înlocuire a experimentelor pe animale
  ; |
| --- | --- |

(a)

cooperarea cu Comisia în domeniul lor de competență
  și îndeplinirea atribuțiilor pentru a avansa strategiile de înlocuire a experimentelor pe animale
  ;

| (b) | participarea la pre-validarea și validarea metodelor alternative
  , acolo unde este cazul,
  sub coordonarea Comisiei; |
| --- | --- |

(b)

participarea la pre-validarea și validarea metodelor alternative
  , acolo unde este cazul,
  sub coordonarea Comisiei;

| (c) | comunicarea informațiilor primite de la Comisie privind disponibilitatea și aplicarea metodelor alternative către autoritățile competente din statele membre; |
| --- | --- |

(c)

comunicarea informațiilor primite de la Comisie privind disponibilitatea și aplicarea metodelor alternative către autoritățile competente din statele membre;

| (d) | furnizarea asistenței științifice și tehnice autorităților competente
  și unităților de utilizare din și dintre
  statele membre, în vederea acceptării și punerii în aplicare a metodelor alternative; |
| --- | --- |

(d)

furnizarea asistenței științifice și tehnice autorităților competente
  și unităților de utilizare din și dintre
  statele membre, în vederea acceptării și punerii în aplicare a metodelor alternative;

| (e) | furnizarea de programe de instruire în metode alternative persoanelor menționate la articolul 22 alineatul (1) și, dacă este necesar, unităților de utilizare
  ; |
| --- | --- |

(e)

furnizarea de programe de instruire în metode alternative persoanelor menționate la articolul 22 alineatul (1) și, dacă este necesar, unităților de utilizare
  ;

| (f) | comunicarea progreselor privind metodele alternative și informarea publicului cu privire la rezultatele pozitive și negative
  . |
| --- | --- |

(f)

comunicarea progreselor privind metodele alternative și informarea publicului cu privire la rezultatele pozitive și negative
  .

(5)
     
  Centrele naționale cooperează cu toate părțile interesate relevante pentru a promova obiectivul de a înlocui toate experimentele pe animale.

(6)   Laboratoarele naționale de referință fac public orice conflict de interese privind sarcinile întreprinse.

(7)   Fiecare stat membru comunică Comisiei numele și adresa laboratorului său de referință. Comisia face publică lista cu laboratoarele naționale de referință.

(8)   În urma consultării cu laboratoarele naționale de referință, Comisia stabilește prioritățile pentru studiile de validare și alocă sarcini respectivelor laboratoare pentru efectuarea acestor studii.

Articolul 50

Comisia națională pentru etică și bunăstarea animalelor

(1)   Fiecare stat membru instituie o comisie națională pentru etică și bunăstarea animalelor care oferă consultanță autorităților competente și organelor permanente de evaluare etică privind aspecte legate de achiziția, creșterea, adăpostirea, îngrijirea și utilizarea animalelor în experimente și asigură schimbul de cele mai bune practici.

(2)   Comisiile naționale pentru etică și bunăstarea animalelor fac schimb de informații privind funcționarea organelor permanente de evaluare etică, a evaluării etice în sine, precum și schimb de cele mai bune practici în cadrul Comunității.

CAPITOLUL VI

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 51

Adaptarea anexelor la progresul tehnic

Comisia poate adapta Anexele II și IX la progresul tehnico-științific.

Măsurile respective, destinate să modifice elementele neesențiale ale prezentei directive, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 54 alineatul (4).

Articolul 52

Raportarea

(1)   În termen de ...
   (16) și, ulterior, la fiecare cinci ani, statele membre transmit Comisiei informațiile privind punerea în aplicare a prezentei directive și în mod special a articolelor 11 alineatul (1), 27, 29, 35, 39, 40, 42 și 46 din aceasta.

(2)   Statele membre colectează și fac publice, anual, informații statistice privind utilizarea animalelor în experimente, inclusiv informații privind severitatea experimentelor, precum și originea și speciile de primate neumane utilizate în experimente.

În termen de ... (17) și, ulterior,
  la intervale de cel mult doi ani
  , statele membre
  publică și
  înaintează Comisiei aceste informații statistice.

(3)   În termen de ...
   (18), Comisia stabilește un format comun pentru prezentarea informațiilor menționate la alineatul (2) în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 54 alineatul (2).

Articolul 53

Clauza de protecție

(1)   În situația în care un stat membru are motive întemeiate pentru a considera că este esențial să ia măsuri pentru conservarea speciilor sau în legătură cu o epidemie neașteptată a unei boli mortale sau invalidante care apare la om, respectivul stat membru poate autoriza utilizarea maimuțelor mari în experimente desfășurate în unul dintre scopurile menționate la articolul 5 punctul (2) litera (a), articolul 5 punctul (3) sau articolul (5) punctul (6), cu condiția ca scopul experimentelor în cauză să nu poată fi atins prin utilizarea altor specii decât maimuțele mari sau prin folosirea de metode alternative. Cu toate acestea, trimiterea la articolul 5 punctul (2) litera (a) nu se interpretează ca făcând referire la animale și la plante.

(2)   Statele membre informează fără întârziere Comisia și celelalte state membre, prezentând motivele deciziei luate și dovezile care probează situația de tipul celor descrise la alineatul (1) care stau la baza măsurii provizorii.

(3)   Comisia decide în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 54 alineatul (2) în termen de 60 de zile de la primirea informațiilor de la statul membru în cauză. Decizia Comisiei:

| (a) | autorizează măsura provizorie pentru o anumită perioadă pe care o definește în decizie; sau |
| --- | --- |

(a)

autorizează măsura provizorie pentru o anumită perioadă pe care o definește în decizie; sau

| (b) | solicită statului membru să revoce măsura provizorie. |
| --- | --- |

(b)

solicită statului membru să revoce măsura provizorie.

Articolul 54

Comitetul

(1)   Comisia este asistată de un Comitet.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 5 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie.

(3)   Perioada prevăzută la articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE se stabilește la trei luni.

(4)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5a alineatele (1) - (4) și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie.

Articolul 55

Raportul Comisiei

(1)   În baza informațiilor primite de la statele membre în conformitate cu articolul 52 alineatul (1), Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentei directive, în termen de ... (19) și, ulterior, la fiecare cinci ani.

(2)   În baza informațiilor statistice înaintate de statele membre în conformitate cu articolului 52 alineatul (2), Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului un raport de sinteză privind respectivele informații, în termen de ... (19) și, ulterior, la fiecare trei ani.

Articolul 56

Revizuirea

Comisia revizuiește prezenta directivă în termen de ...
   (20)
  , luând în considerare progresele privind metodele alternative care nu implică utilizarea animalelor și în special a primatelor neumane și propune modificări, acolo unde este necesar.

Articolul 57

Evaluarea tematică

Comisia realizează, la ...

   (21)

  , și apoi la fiecare doi ani, în colaborare cu statele membre și cu părțile interesate reprezentative, o evaluare tematică a utilizării animalelor în experimente. Evaluarea respectivă examinează impactul evoluțiilor cunoștințelor din domeniul tehnologic, științific și al bunăstării animalelor și stabilește obiective pentru aplicarea metodelor alternative validate.

Cu ocazia evaluărilor periodice, Comisia acordă prioritate reducerii și eliminării experimentelor care cauzează cel mai intens nivel admisibil de durere, suferință, stres sau vătămare de durată și care nu sunt destinate să atenueze unele condiții clinice mortale sau invalidante care apar la om, în vederea eliminării tuturor experimentelor de acest tip. În cadrul evaluărilor periodice, Comisia ia în considerare evoluția opiniei publice privind utilizarea animalelor în experimente.

Articolul 58

Autoritățile competente

(1)   Fiecare stat membru desemnează autoritatea sau autoritățile competente responsabile pentru punerea în aplicare a prezentei directive.

Statele membre pot desemna alte organisme decât cele publice pentru punerea în aplicare a prezentei directive. Organismele astfel desemnate sunt considerate autorități competente în sensul prezentei directive.

(2)   Statele membre informează Comisia cu privire la numele și adresele autorităților competente în termen de ...
   (22). Statele membre informează Comisia cu privire la orice schimbări privind denumirile și adresele autorităților competente.

Comisia publică lista cu autoritățile competente.

Articolul 59

Sancțiuni

Statele membre stabilesc normele privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor naționale adoptate ca urmare a prezentei directive și iau toate măsurile necesare pentru a garanta faptul că acestea sunt puse în aplicare. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficace, proporționale și disuasive. Statele membre notifică respectivele dispoziții Comisiei până cel târziu la ... (23) și notifică fără întârziere orice modificare ulterioară care le afectează.

Articolul 60

Transpunerea

(1)   Statele membre adoptă și fac publice actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive, până cel târziu la data de ... (24). Statele membre comunică de îndată Comisiei textul acestor dispoziții și un tabel de corespondență între acele dispoziții și prezenta directivă.

Statele membre aplică dispozițiile respective cu începere de la ... (25).

Atunci când statele membre adoptă dispozițiile respective, acestea includ o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării ║ oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre comunică Comisiei dispozițiile de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 61

Abrogarea

Directiva 86/609/CEE se abrogă începând cu ... (26).

Trimiterile la directiva abrogată se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă.

Articolul 62

Dispoziții tranzitorii

(1)   ║ Statele membre nu pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative adoptate în conformitate cu articolele 37 – 45 cu privire la proiectele demarate anterior datei de ... (26) și a căror durată nu depășește data de ║ trei ani după ... (26).

(2)   Proiectele demarate înainte de ... (26) și a căror durată se extinde după ... (26) primesc autorizația de proiect până la ║ trei ani după ... (26).

Articolul 63

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în cea de-a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene.

Articolul 64

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la ║,

Pentru Parlamentul European

Președinte

Pentru Consiliu

Președinte

---

(1)  Avizul din 13 mai 2009 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

Avizul din 13 mai 2009 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial)

(2)  Poziția Parlamentului European din 5 mai 2009.

2

Poziția Parlamentului European din 5 mai 2009.

(3)  JO L 222, 24.8.1999, p. 29.

3

(4)  JO L 358, 18.12.1986, p. 1. ║.

4

(5)  JO L 197, 30.7.2007, p. 1.

5

(6)  JO L 50, 20.2.2004, p. 44.

6

(7)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23. ║.

7

(8)  
  JO L 262, 27.9.1976, p. 169.

8

JO L 262, 27.9.1976, p. 169.

(9)  JO L 61, 3.3.1997, p. 1.

9

(10)  
  Doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

10

Doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

(11)  
  Cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

11

Cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

(12)  
  JO L ...

12

JO L ...

(13)  
  12 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

13

12 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

(14)  18 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

14

18 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

(15)  Un an de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

15

Un an de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

(16)  Șase ani de la data transpunerii.

16

Șase ani de la data transpunerii.

(17)  Trei ani de la data transpunerii.

17

Trei ani de la data transpunerii.

(18)  18 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

18

18 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

(19)  Șapte ani de la data transpunerii.

19

Șapte ani de la data transpunerii.

(20)  
  Cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

20

Cinci ani

(21)  
  Doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

21

Doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

(22)  Trei luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

22

Trei luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

(23)  Data specificată la articolul 60 alineatul (1) primul paragraf.

23

Data specificată la articolul 60 alineatul (1) primul paragraf.

(24)  18 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

24

18 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

(25)  1 ianuarie a anului care urmează datei de transpunere menționate la articolul 60 alineatul (1) primul paragraf.

25

1 ianuarie a anului care urmează datei de transpunere menționate la articolul 60 alineatul (1) primul paragraf.

(26)  Data menționată la articolul 60 alineatul (1) al doilea paragraf.

26

Data menționată la articolul 60 alineatul (1) al doilea paragraf.

Marți, 5 mai 2009ANEXA I

Ordine de
  nevertebrate menționate la articolul 2 alineatul (2) litera (b)

▐

| — | Cefalopode |
| --- | --- |

—

Cefalopode

| — | Crustacee decapode
  din infraordinele Brachyura și Astacidea |
| --- | --- |

—

Crustacee decapode
  din infraordinele Brachyura și Astacidea

Marți, 5 mai 2009ANEXA II

Lista animalelor menționate la articolul 11 alineatul (1) al doilea paragraf

| 1. | Broască [Xenopus (laevis, tropicalis), Rana (temporaria, pipiens)] |
| --- | --- |

1.

Broască [Xenopus (laevis, tropicalis), Rana (temporaria, pipiens)]

| 2. | Șoarece (Mus musculus) |
| --- | --- |

2.

Șoarece (Mus musculus)

| 3. | Șobolan (Rattus norvegicus) |
| --- | --- |

3.

Șobolan (Rattus norvegicus)

| 4. | Cobai (Cavia porcellus) |
| --- | --- |

4.

Cobai (Cavia porcellus)

| 5. | Hamster sirian (auriu) (Mesocricetus auratus) |
| --- | --- |

5.

Hamster sirian (auriu) (Mesocricetus auratus)

| 6. | Hamster chinezesc (Cricetulus griseus) |
| --- | --- |

6.

Hamster chinezesc (Cricetulus griseus)

| 7. | Gerbil mongol (Meriones unguiculatus)
  ▐ |
| --- | --- |

7.

Gerbil mongol (Meriones unguiculatus)

▐

| 8. | Câine (Canis familiaris) |
| --- | --- |

8.

Câine (Canis familiaris)

| 9. | Pisică (Felis catus) |
| --- | --- |

9.

Pisică (Felis catus)

| 10. | Toate speciile de primate neumane |
| --- | --- |

10.

Toate speciile de primate neumane

| 11. | Peștele zebră (Danio Danio) |
| --- | --- |

11.

Peștele zebră (Danio Danio)

Marți, 5 mai 2009ANEXA III

Lista primatelor neumane și datele menționate la articolul 11 alineatul (1) al treilea paragraf

| Specii | Date |
| --- | --- |
| Marmosete (Callithrix jacchus) | [data aplicării mnționată în articolul privind transpunerea, alineatul (1) al doilea paragraf] |
| Maimuțe cynomolgus (Macaca fascicularis) | [10
  ani după transpunerea directivei] |
| Maimuțe rhesus (Macace mulatta) | [10
  ani după transpunerea directivei] |
| Alte specii de primate neumane | [10 ani după transpunerea directivei] |

Specii

Date

Marmosete (Callithrix jacchus)

[data aplicării mnționată în articolul privind transpunerea, alineatul (1) al doilea paragraf]

Maimuțe cynomolgus (Macaca fascicularis)

[10
  ani după transpunerea directivei]

Maimuțe rhesus (Macace mulatta)

[10
  ani după transpunerea directivei]

Alte specii de primate neumane

[10 ani după transpunerea directivei]

Marți, 5 mai 2009ANEXA IV

Standardele de îngrijire și de adăpostire menționate la articolul 34

SECȚIUNEAA:   SECȚIUNE GENERALĂ

Îngrijirea și condițiile de adăpostire trebuie să fie adaptate la obiectivul științific.

1.   INSTALAȚII

Condițiile de adăpostire trebuie să fie adaptate la obiectivul științific.

1.1.   Funcții și proiectare generală

| (a) | Toate instalațiile trebuie construite astfel încât să asigure un mediu corespunzător pentru speciile adăpostite ținând seama de nevoile lor fiziologice și etologice. De asemenea, instalațiile trebuie să fie proiectate și administrate astfel încât să împiedice accesul persoanelor neautorizate și intrarea sau evadarea animalelor. |
| --- | --- |

(a)

Toate instalațiile trebuie construite astfel încât să asigure un mediu corespunzător pentru speciile adăpostite ținând seama de nevoile lor fiziologice și etologice. De asemenea, instalațiile trebuie să fie proiectate și administrate astfel încât să împiedice accesul persoanelor neautorizate și intrarea sau evadarea animalelor.

| (b) | Instalațiile trebuie să aibă un program activ de întreținere pentru a se evita și remedia orice deficiențe ale clădirilor sau echipamentelor. |
| --- | --- |

(b)

Instalațiile trebuie să aibă un program activ de întreținere pentru a se evita și remedia orice deficiențe ale clădirilor sau echipamentelor.

1.2.   Spații de adăpostire

| (a) | Instalațiile trebuie să dispună de un program regulat și eficient de curățare a încăperilor și de menținere a unor standarde satisfăcătoare de igienă. |
| --- | --- |

(a)

Instalațiile trebuie să dispună de un program regulat și eficient de curățare a încăperilor și de menținere a unor standarde satisfăcătoare de igienă.

| (b) | În spațiile în care animalele sunt lăsate să se plimbe libere, pereții și podelele trebuie acoperite cu materiale rezistente la uzura cauzată de animale și de procesul de curățare. Materialul nu trebuie să dăuneze sănătății animalelor și nu trebuie să provoace rănirea acestora. Fiecare echipament sau accesoriu trebuie să aibă o protecție suplimentară astfel încât să nu fie deteriorate de animale sau să rănească animalele. |
| --- | --- |

(b)

În spațiile în care animalele sunt lăsate să se plimbe libere, pereții și podelele trebuie acoperite cu materiale rezistente la uzura cauzată de animale și de procesul de curățare. Materialul nu trebuie să dăuneze sănătății animalelor și nu trebuie să provoace rănirea acestora. Fiecare echipament sau accesoriu trebuie să aibă o protecție suplimentară astfel încât să nu fie deteriorate de animale sau să rănească animalele.

| (c) | Speciile incompatibile, spre exemplu prădător și pradă, sau animalele care necesită condiții de mediu diferite nu trebuie adăpostite în același spațiu, iar în cazul combinației prădător și pradă, animalele nu trebuie adăpostite în aceleași limite vizuale, olfactive sau auditive. |
| --- | --- |

(c)

Speciile incompatibile, spre exemplu prădător și pradă, sau animalele care necesită condiții de mediu diferite nu trebuie adăpostite în același spațiu, iar în cazul combinației prădător și pradă, animalele nu trebuie adăpostite în aceleași limite vizuale, olfactive sau auditive.

1.3.   Spații pentru experimente generale și specifice

| (a) | Toate unitățile trebuie să aibă instalații de laborator pentru efectuarea unor diagnosticări simple, examinări post-mortem și/sau prelevarea de probe care urmează să facă obiectul unor examene de laborator mai aprofundate în altă parte. |
| --- | --- |

(a)

Toate unitățile trebuie să aibă instalații de laborator pentru efectuarea unor diagnosticări simple, examinări post-mortem și/sau prelevarea de probe care urmează să facă obiectul unor examene de laborator mai aprofundate în altă parte.

| (b) | Pentru izolarea animalelor nou-sosite trebuie puse la dispoziție spații speciale până la stabilirea stării lor de sănătate și până când riscul potențial de sănătate pentru celelalte animale este evaluat și redus la minimum. |
| --- | --- |

(b)

Pentru izolarea animalelor nou-sosite trebuie puse la dispoziție spații speciale până la stabilirea stării lor de sănătate și până când riscul potențial de sănătate pentru celelalte animale este evaluat și redus la minimum.

| (c) | Trebuie să se asigure spații separate pentru adăpostirea animalelor bolnave sau rănite. |
| --- | --- |

(c)

Trebuie să se asigure spații separate pentru adăpostirea animalelor bolnave sau rănite.

1.4.   Spații de serviciu

| (a) | Spațiile de depozitare sunt proiectate, utilizate și întreținute astfel încât să păstreze calitatea hranei și a așternutului. Aceste spații nu trebuie să conțină paraziți sau insecte. Materialele care pot fi contaminate sau care prezintă pericol pentru animale sau personal trebuie depozitate separat. |
| --- | --- |

(a)

Spațiile de depozitare sunt proiectate, utilizate și întreținute astfel încât să păstreze calitatea hranei și a așternutului. Aceste spații nu trebuie să conțină paraziți sau insecte. Materialele care pot fi contaminate sau care prezintă pericol pentru animale sau personal trebuie depozitate separat.

| (b) | Spațiile de curățare și de spălare trebuie să fie suficient de încăpătoare pentru instalațiile necesare decontaminării și curățării echipamentelor folosite. Procesul de curățare este astfel realizat încât să separe fluxul materialului curat de cel al materialului murdar, pentru a preveni contaminarea echipamentului proaspăt curățat. |
| --- | --- |

(b)

Spațiile de curățare și de spălare trebuie să fie suficient de încăpătoare pentru instalațiile necesare decontaminării și curățării echipamentelor folosite. Procesul de curățare este astfel realizat încât să separe fluxul materialului curat de cel al materialului murdar, pentru a preveni contaminarea echipamentului proaspăt curățat.

| (c) | Unitățile asigură depozitarea și eliminarea în condiții de igienă a cadavrelor și deșeurilor animale. Unitățile trebuie să dispună de măsuri specifice pentru manipularea, depozitarea și evacuarea deșeurilor toxice, radioactive sau infecțioase. |
| --- | --- |

(c)

Unitățile asigură depozitarea și eliminarea în condiții de igienă a cadavrelor și deșeurilor animale. Unitățile trebuie să dispună de măsuri specifice pentru manipularea, depozitarea și evacuarea deșeurilor toxice, radioactive sau infecțioase.

2.   MEDIUL ȘI CONTROLUL ACESTUIA

2.1.   Ventilarea

| (a) | Spațiile de adăpostire și incintele pentru animale trebuie să aibă un sistem de ventilație adecvat, care să satisfacă cerințele speciilor adăpostite. |
| --- | --- |

(a)

Spațiile de adăpostire și incintele pentru animale trebuie să aibă un sistem de ventilație adecvat, care să satisfacă cerințele speciilor adăpostite.

| (b) | Aerul din încăpere trebuie împrospătat frecvent. |
| --- | --- |

(b)

Aerul din încăpere trebuie împrospătat frecvent.

| (c) | Sistemul de ventilație trebuie proiectat astfel încât să se evite curenții dăunători de aer și zgomotele nocive. |
| --- | --- |

(c)

Sistemul de ventilație trebuie proiectat astfel încât să se evite curenții dăunători de aer și zgomotele nocive.

| (d) | Fumatul este interzis în încăperile unde sunt adăpostite animale. |
| --- | --- |

(d)

Fumatul este interzis în încăperile unde sunt adăpostite animale.

2.2.   Temperatura

| (a) | Temperatura din spațiile de adăpostire trebuie să fie adaptată speciilor adăpostite. Temperatura din spațiile de adăpostire trebuie măsurată și înregistrată zilnic. |
| --- | --- |

(a)

Temperatura din spațiile de adăpostire trebuie să fie adaptată speciilor adăpostite. Temperatura din spațiile de adăpostire trebuie măsurată și înregistrată zilnic.

| (b) | Animalele nu trebuie izolate în spații exterioare în condiții climatice care le pot dăuna. |
| --- | --- |

(b)

Animalele nu trebuie izolate în spații exterioare în condiții climatice care le pot dăuna.

2.3.   Umiditatea

Nivelurile de umiditate din spațiile de adăpostire trebuie să fie adaptate speciilor adăpostite.

2.4.   Iluminatul

| (a) | În cazul în care lumina naturală nu furnizează un ciclu corespunzător de lumină-întuneric, se asigură o iluminare controlată pentru satisfacerea necesităților biologice ale animalelor și pentru asigurarea unui mediu satisfăcător de lucru. |
| --- | --- |

(a)

În cazul în care lumina naturală nu furnizează un ciclu corespunzător de lumină-întuneric, se asigură o iluminare controlată pentru satisfacerea necesităților biologice ale animalelor și pentru asigurarea unui mediu satisfăcător de lucru.

| (b) | Iluminatul trebuie să satisfacă nevoile pentru creșterea și controlul animalelor. |
| --- | --- |

(b)

Iluminatul trebuie să satisfacă nevoile pentru creșterea și controlul animalelor.

| (c) | Este obligatoriu să se asigure perioade regulate de lumină și o intensitate a luminii adaptate speciilor. |
| --- | --- |

(c)

Este obligatoriu să se asigure perioade regulate de lumină și o intensitate a luminii adaptate speciilor.

| (d) | Atunci când sunt adăpostite animale albinoase, trebuie să se țină cont de sensibilitatea la lumină a acestora. |
| --- | --- |

(d)

Atunci când sunt adăpostite animale albinoase, trebuie să se țină cont de sensibilitatea la lumină a acestora.

2.5.   Zgomotul

| (a) | Nivelurile de zgomot din spectrul de percepție al animalelor, inclusiv ultrasunetele, trebuie reduse la minimum în special pe durata odihnei. |
| --- | --- |

(a)

Nivelurile de zgomot din spectrul de percepție al animalelor, inclusiv ultrasunetele, trebuie reduse la minimum în special pe durata odihnei.

| (b) | Unitățile trebuie să aibă sisteme de alarmă care să emită sunete aflate în afara spectrului de percepție sonoră a animalelor, în cazul în care acest lucru nu împiedică percepția sunetelor respective de către oameni. |
| --- | --- |

(b)

Unitățile trebuie să aibă sisteme de alarmă care să emită sunete aflate în afara spectrului de percepție sonoră a animalelor, în cazul în care acest lucru nu împiedică percepția sunetelor respective de către oameni.

| (c) | Spațiile de adăpostire trebuie să dispună de izolare fonică și de materiale care absorb zgomotul. |
| --- | --- |

(c)

Spațiile de adăpostire trebuie să dispună de izolare fonică și de materiale care absorb zgomotul.

2.6.   Sistemele de alarmă

| (a) | Unitățile care depind de echipamente electrice sau mecanice pentru controlul și protecția mediului trebuie să dispună de un sistem de rezervă care să asigure funcționarea serviciilor esențiale, a sistemelor de iluminare de urgență și a sistemelor de alarmă; |
| --- | --- |

(a)

Unitățile care depind de echipamente electrice sau mecanice pentru controlul și protecția mediului trebuie să dispună de un sistem de rezervă care să asigure funcționarea serviciilor esențiale, a sistemelor de iluminare de urgență și a sistemelor de alarmă;

| (b) | Sistemele de încălzire și de ventilație trebuie echipate cu dispozitive de supraveghere și cu alarme; |
| --- | --- |

(b)

Sistemele de încălzire și de ventilație trebuie echipate cu dispozitive de supraveghere și cu alarme;

| (c) | Este obligatoriu să se afișeze vizibil instrucțiuni clare privind procedurile în caz de urgență. |
| --- | --- |

(c)

Este obligatoriu să se afișeze vizibil instrucțiuni clare privind procedurile în caz de urgență.

3.   ÎNGRIJIREA

Îngrijirea trebuie să fie adaptată la obiectivul științific.

3.1.   Sănătatea

| (a) | În unități trebuie pusă în aplicare o strategie care să asigure menținerea unei stări de sănătate corespunzătoare care garantează bunăstarea animalelor și respectă cerințele științifice. Această strategie trebuie să cuprindă un program de supraveghere microbiologică, planuri de acțiune pentru probleme de sănătate și trebuie să definească parametri și proceduri de control sanitar în cazul introducerii de animale noi. |
| --- | --- |

(a)

În unități trebuie pusă în aplicare o strategie care să asigure menținerea unei stări de sănătate corespunzătoare care garantează bunăstarea animalelor și respectă cerințele științifice. Această strategie trebuie să cuprindă un program de supraveghere microbiologică, planuri de acțiune pentru probleme de sănătate și trebuie să definească parametri și proceduri de control sanitar în cazul introducerii de animale noi.

| (b) | Inspecțiile animalelor trebuie realizate cel puțin zilnic de persoana care răspunde în unitate de bunăstarea și îngrijirea animalelor. Inspecțiile includ supravegherea animalelor pentru a asigura că toate animalele bolnave sau rănite sunt identificate și că sunt luate măsurile corespunzătoare. |
| --- | --- |

(b)

Inspecțiile animalelor trebuie realizate cel puțin zilnic de persoana care răspunde în unitate de bunăstarea și îngrijirea animalelor. Inspecțiile includ supravegherea animalelor pentru a asigura că toate animalele bolnave sau rănite sunt identificate și că sunt luate măsurile corespunzătoare.

3.2.   Capturarea din mediul natural

| (a) | Atunci când este necesară capturarea animalelor, trebuie să se recurgă exclusiv la metode care reduc la maximum suferința animalelor și la persoane competente să aplice aceste metode. Impactul procedurilor de capturare asupra faunei și habitatului trebuie redus la minimum. |
| --- | --- |

(a)

Atunci când este necesară capturarea animalelor, trebuie să se recurgă exclusiv la metode care reduc la maximum suferința animalelor și la persoane competente să aplice aceste metode. Impactul procedurilor de capturare asupra faunei și habitatului trebuie redus la minimum.

| (b) | Orice animal identificat, în timpul sau în urma capturării, ca fiind rănit sau într-o stare precară de sănătate trebuie examinat cât mai repede posibil, de către o persoană competentă și trebuie luate măsuri corespunzătoare în vederea reducerii la minimum a suferinței, prioritatea constând în restabilirea stării de sănătate a animalului. |
| --- | --- |

(b)

Orice animal identificat, în timpul sau în urma capturării, ca fiind rănit sau într-o stare precară de sănătate trebuie examinat cât mai repede posibil, de către o persoană competentă și trebuie luate măsuri corespunzătoare în vederea reducerii la minimum a suferinței, prioritatea constând în restabilirea stării de sănătate a animalului.

| (c) | Containere de transport și mijloace de transport adaptate speciilor respective trebuie să fie disponibile la locurile de capturare, în cazul în care animalele trebuie deplasate pentru examinare sau tratament. |
| --- | --- |

(c)

Containere de transport și mijloace de transport adaptate speciilor respective trebuie să fie disponibile la locurile de capturare, în cazul în care animalele trebuie deplasate pentru examinare sau tratament.

| (d) | O atenție deosebită trebuie acordată aclimatizării, carantinei, adăpostirii, creșterii și îngrijirii animalelor sălbatice capturate. |
| --- | --- |

(d)

O atenție deosebită trebuie acordată aclimatizării, carantinei, adăpostirii, creșterii și îngrijirii animalelor sălbatice capturate.

3.3.   Adăpostirea și îmbogățirea mediului de viață

(a)   Adăpostirea

Animalele, cu excepția acelora care sunt în mod natural solitare, trebuie adăpostite în grupuri stabile de indivizi compatibili. În cazurile în care este permisă adăpostirea individuală pe baza unei justificări științifice excepționale din motive veterinare și/sau de bunăstare susținute de o evaluare etică favorabilă, durata trebuie limitată la perioada minimă necesară și trebuie să se mențină contactul vizual, auditiv, olfactiv și tactil cu celelalte animale. Introducerea sau reintroducerea animalelor în grupuri stabile trebuie să fie supravegheată cu atenție astfel încât să se evite problemele de incompatibilitate și perturbarea relațiilor sociale.

(b)   Îmbogățirea mediului de viață

Toate animalele trebuie să dispună de un spațiu cu o complexitate suficientă, de natură să permită manifestarea unei game largi de comportamente normale. Animalele trebuie să beneficieze de un anumit grad de control asupra mediului lor și de o anumită libertate de alegere, pentru a reduce astfel comportamentul indus de stres. Unitățile trebuie să dispună de tehnici de îmbogățire a mediului de viață care lărgesc gama de activități disponibile pentru animale și intensifică activitățile de adaptare ale acestora, inclusiv exercițiul fizic, căutarea hranei, activitățile de manipulare și cognitive corespunzătoare speciilor. Îmbogățirea mediului de viață în incintele pentru animale trebuie să se adapteze nevoilor speciei precum și nevoilor individuale ale animalelor respective. Strategiile de îmbogățire a mediului de viață în unități trebuie revizuite și actualizate periodic.

(c)   Incintele pentru animale

Incintele pentru animale nu trebuie să fie făcute din materiale de natură să dăuneze sănătății animalelor. Proiectarea și construcția lor trebuie efectuate astfel încât să nu rănească animalele. Exceptând cazul în care sunt de unică folosință, incintele trebuie să fie construite din materiale care rezistă la tehnicile de curățare și decontaminare. Proiectarea podelelor din incintele pentru animale trebuie să se adapteze speciilor și vârstei animalelor și acestea trebuie să fie concepute astfel încât să faciliteze îndepărtarea dejecțiilor.

3.4.   Hrănirea

| (a) | Forma, conținutul și prezentarea dietei trebuie să respecte necesitățile nutriționale și comportamentale ale animalului. |
| --- | --- |

(a)

Forma, conținutul și prezentarea dietei trebuie să respecte necesitățile nutriționale și comportamentale ale animalului.

| (b) | Hrana animalelor trebuie să fie gustoasă și necontaminată. La selectarea materiilor prime, respectiv la producerea și prezentarea hranei, unitățile trebuie să ia măsuri în vederea reducerii la minimum a contaminării chimice, fizice și microbiologice. |
| --- | --- |

(b)

Hrana animalelor trebuie să fie gustoasă și necontaminată. La selectarea materiilor prime, respectiv la producerea și prezentarea hranei, unitățile trebuie să ia măsuri în vederea reducerii la minimum a contaminării chimice, fizice și microbiologice.

| (c) | Ambalarea, transportul și depozitarea trebuie realizate astfel încât să se evite contaminarea, deteriorarea sau distrugerea. Toate magaziile pentru hrană, recipientele și celelalte ustensile folosite pentru hrănirea animalelor trebuie să fie curățate periodic și, în cazul în care este necesar, sterilizate. |
| --- | --- |

(c)

Ambalarea, transportul și depozitarea trebuie realizate astfel încât să se evite contaminarea, deteriorarea sau distrugerea. Toate magaziile pentru hrană, recipientele și celelalte ustensile folosite pentru hrănirea animalelor trebuie să fie curățate periodic și, în cazul în care este necesar, sterilizate.

| (d) | Toate animalele trebuie să aibă acces la hrană și să dispună de suficient spațiu pentru a limita competiția cu alte animale. |
| --- | --- |

(d)

Toate animalele trebuie să aibă acces la hrană și să dispună de suficient spațiu pentru a limita competiția cu alte animale.

3.5.   Adăparea

| (a) | Animalele trebuie să beneficieze în permanență de apă potabilă necontaminată. |
| --- | --- |

(a)

Animalele trebuie să beneficieze în permanență de apă potabilă necontaminată.

| (b) | Atunci când se folosesc sisteme automate de adăpare, trebuie verificată periodic funcționarea acestora, trebuie întreținute și curățate periodic pentru a se evita accidentele. În cazul în care sunt utilizate cuști cu fund solid, o atenție deosebită trebuie acordată limitării riscului de inundare. |
| --- | --- |

(b)

Atunci când se folosesc sisteme automate de adăpare, trebuie verificată periodic funcționarea acestora, trebuie întreținute și curățate periodic pentru a se evita accidentele. În cazul în care sunt utilizate cuști cu fund solid, o atenție deosebită trebuie acordată limitării riscului de inundare.

| (c) | Trebuie prevăzută adaptarea alimentării cu apă a acvariilor și bazinelor la nevoile și limitele de toleranță ale speciilor individuale de pești, amfibii și reptile. |
| --- | --- |

(c)

Trebuie prevăzută adaptarea alimentării cu apă a acvariilor și bazinelor la nevoile și limitele de toleranță ale speciilor individuale de pești, amfibii și reptile.

3.6.   Pardoseala, substratul, litiera, materialul pentru așternut și cuiburi

| (a) | Animalele trebuie să dispună în permanență de materiale pentru așternut sau de structuri de dormit adaptate speciilor, inclusiv materiale pentru cuiburi sau structuri pentru animalele de reproducere. |
| --- | --- |

(a)

Animalele trebuie să dispună în permanență de materiale pentru așternut sau de structuri de dormit adaptate speciilor, inclusiv materiale pentru cuiburi sau structuri pentru animalele de reproducere.

| (b) | În interiorul incintelor pentru animale, pardoseala trebuie să asigure o zonă de odihnă solidă și confortabilă pentru toate animalele. Toate zonele de dormit trebuie să fie păstrate curate și uscate. |
| --- | --- |

(b)

În interiorul incintelor pentru animale, pardoseala trebuie să asigure o zonă de odihnă solidă și confortabilă pentru toate animalele. Toate zonele de dormit trebuie să fie păstrate curate și uscate.

3.7.   Manipularea

Unitățile trebuie să stabilească programe de dresaj pentru încurajarea cooperării animalelor în timpul experimentelor. Programele de dresaj trebuie să fie adaptate speciilor și originii lor, experimentelor și duratei proiectului. Contactul social cu oamenii trebuie să fie o prioritate și trebuie să se adapteze speciilor și originii acestora, experimentelor și duratei proiectului.

SECȚIUNEA B:   SPECII – SECȚIUNI SPECIFICE

1.   Șoareci, șobolani, gerbili, hamsteri și cobai

În acest tabel și în toate tabelele următoare referitoare la șoareci, șobolani, gerbili, hamsteri și cobai, „înălțimea incintei” înseamnă distanța verticală dintre podeaua incintei și acoperișul incintei și această înălțime se aplică la peste 50 % din suprafața minimă a podelei incintei înainte de adăugarea dispozitivelor de îmbogățire a mediului de viață.

La elaborarea experimentelor, trebuie să se țină seama de creșterea potențială a animalelor astfel încât să se asigure un spațiu adecvat (după cum este detaliat în tabelele 1.1 – 1.5) pe toată durata studiului.

Tabelul 1.1.   Șoareci

| | Greutate corporală
  (g) | Suprafața minimă a incintei
  (cm2) | Suprafața podelei per animal
  (cm2) | Înălțimea minimă a incintei
  (cm) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cazare normală și în timpul experimentelor | până la 20 inclusiv | 330 | 60 | 12 | [ianuarie 2012] |
| peste 20 și până la 25 inclusiv | 330 | 70 | 12 |
| peste 25 și până la 30 inclusiv | 330 | 80 | 12 |
| peste 30 | 330 | 100 | 12 |
| Reproducție | | 330
  Pentru o pereche monogamă (înrudite sau nu) sau un trio (înrudite). Pentru fiecare femelă suplimentară cu puii ei trebuie să se adauge 180 cm2. | | 12 |
| Cazare normală la crescători (1)

  Dimensiunea incintei 950 cm2 | sub 20 | 950 | 40 | 12 |
| Dimensiunea incintei 1 500 cm2 | sub 20 | 1 500 | 30 | 12 |

Greutate corporală

(g)

Suprafața minimă a incintei

(cm2)

Suprafața podelei per animal

(cm2)

Înălțimea minimă a incintei

(cm)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

Cazare normală și în timpul experimentelor

până la 20 inclusiv

330

60

12

[ianuarie 2012]

peste 20 și până la 25 inclusiv

330

70

12

peste 25 și până la 30 inclusiv

330

80

12

peste 30

330

100

12

Reproducție

330

Pentru o pereche monogamă (înrudite sau nu) sau un trio (înrudite). Pentru fiecare femelă suplimentară cu puii ei trebuie să se adauge 180 cm2.

12

Cazare normală la crescători (1)

Dimensiunea incintei 950 cm2

sub 20

950

40

12

Dimensiunea incintei 1 500 cm2

sub 20

1 500

30

12

Tabelul 1.2.   Șobolani

| | Greutate corporală
  (g) | Suprafața minimă a incintei
  (cm2) | Suprafața podelei per animal
  (cm2) | Înălțimea minimă a incintei
  (cm) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cazare normală și în timpul experimentelor (2) | până la 200 inclusiv | 800 | 200 | 18 | [ianuarie 2012] |
| peste 200 și până la 300 inclusiv | 800 | 250 | 18 |
| peste 300 și până la 400 inclusiv | 800 | 350 | 18 |
| peste 400 și până la 600 inclusiv | 800 | 450 | 18 |
| peste 600 | 1 500 | 600 | 18 |
| Reproducție | | 800
  Mama și puii ei. Pentru fiecare animal adult suplimentar, se adaugă permanent 400 cm2. | | 18 |
| Cazare normală la crescători (3)

  Dimensiunea Incintei 1 500 cm2 | până la 50 inclusiv | 1 500 | 100 | 18 |
| peste 50 și până la 100 inclusiv | 1 500 | 125 | 18 |
| peste 100 și până la 150 inclusiv | 1 500 | 150 | 18 |
| peste 150 și până la 200 inclusiv | 1 500 | 175 | 18 |
| Cazare normală la crescători (3)

  Dimensiunea incintei 2 500 cm2 | până la 100 inclusiv | 2 500 | 100 | 18 |
| peste 100 și până la 150 inclusiv | 2 500 | 125 | 18 |
| peste 150 și până la 200 inclusiv | 2 500 | 150 | 18 |

Greutate corporală

(g)

Suprafața minimă a incintei

(cm2)

Suprafața podelei per animal

(cm2)

Înălțimea minimă a incintei

(cm)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

Cazare normală și în timpul experimentelor (2)

până la 200 inclusiv

800

200

18

[ianuarie 2012]

peste 200 și până la 300 inclusiv

800

250

18

peste 300 și până la 400 inclusiv

800

350

18

peste 400 și până la 600 inclusiv

800

450

18

peste 600

1 500

600

18

Reproducție

800

Mama și puii ei. Pentru fiecare animal adult suplimentar, se adaugă permanent 400 cm2.

18

Cazare normală la crescători (3)

Dimensiunea Incintei 1 500 cm2

până la 50 inclusiv

1 500

100

18

peste 50 și până la 100 inclusiv

1 500

125

18

peste 100 și până la 150 inclusiv

1 500

150

18

peste 150 și până la 200 inclusiv

1 500

175

18

Cazare normală la crescători (3)

Dimensiunea incintei 2 500 cm2

până la 100 inclusiv

2 500

100

18

peste 100 și până la 150 inclusiv

2 500

125

18

peste 150 și până la 200 inclusiv

2 500

150

18

Tabelul 1.3.   Gerbili

| | Greutate corporală
  (g) | Suprafața minimă a incintei
  (cm2) | Suprafața podelei per animal
  (cm2) | Înălțimea minimă a incintei
  (cm) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cazare normală și în timpul experimente-lor | până la 40 inclusiv | 1 200 | 150 | 18 | [ianuarie 2012] |
| peste 40 | 1 200 | 250 | 18 |
| Reproducție | | 1 200 Pereche monogamă sau trio cu pui | | 18 |

Greutate corporală

(g)

Suprafața minimă a incintei

(cm2)

Suprafața podelei per animal

(cm2)

Înălțimea minimă a incintei

(cm)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

Cazare normală și în timpul experimente-lor

până la 40 inclusiv

1 200

150

18

[ianuarie 2012]

peste 40

1 200

250

18

Reproducție

1 200 Pereche monogamă sau trio cu pui

18

Tabelul 1.4.   Hamsteri

| | Greutate corporală
  (g) | Suprafața minimă a incintei
  (cm2) | Suprafața podelei per animal
  (cm2) | Înălțimea minimă a incintei
  (cm) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cazare normală și în timpul experimente-lor | până la 60 inclusiv | 800 | 150 | 14 | [ianuarie 2012] |
| peste 60 și până la 100 inclusiv | 800 | 200 | 14 |
| peste 100 | 800 | 250 | 14 |
| Reproducție | | 800
  Mamă sau pereche monogamă cu pui | | 14 |
| Cazare normală la crescători (4) | sub 60 | 1 500 | 100 | 14 |

Greutate corporală

(g)

Suprafața minimă a incintei

(cm2)

Suprafața podelei per animal

(cm2)

Înălțimea minimă a incintei

(cm)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

Cazare normală și în timpul experimente-lor

până la 60 inclusiv

800

150

14

[ianuarie 2012]

peste 60 și până la 100 inclusiv

800

200

14

peste 100

800

250

14

Reproducție

800

Mamă sau pereche monogamă cu pui

14

Cazare normală la crescători (4)

sub 60

1 500

100

14

Tabelul 1.5.   Cobai

| | Greutate corporală
  (g) | Suprafața minimă a incintei
  (cm2) | Suprafața podelei per animal
  (cm2) | Înălțimea minimă a incintei
  (cm) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cazare normală și în timpul experimentelor | până la 200 inclusiv | 1 800 | 200 | 23 | [ianuarie 2012] |
| peste 200 și până la 300 inclusiv | 1 800 | 350 | 23 |
| peste 300 și până la 450 inclusiv | 1 800 | 500 | 23 |
| peste 450 și până la 700 inclusiv | 2 500 | 700 | 23 |
| peste 700 | 2 500 | 900 | 23 |
| Reproducție | | 2 500
  Pereche cu pui. Pentru fiecare femelă de reproducție suplimentară trebuie să se adauge 1 000 cm2. | | 23 |

Greutate corporală

(g)

Suprafața minimă a incintei

(cm2)

Suprafața podelei per animal

(cm2)

Înălțimea minimă a incintei

(cm)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

Cazare normală și în timpul experimentelor

până la 200 inclusiv

1 800

200

23

[ianuarie 2012]

peste 200 și până la 300 inclusiv

1 800

350

23

peste 300 și până la 450 inclusiv

1 800

500

23

peste 450 și până la 700 inclusiv

2 500

700

23

peste 700

2 500

900

23

Reproducție

2 500

Pereche cu pui. Pentru fiecare femelă de reproducție suplimentară trebuie să se adauge 1 000 cm2.

23

2.   Iepuri

În cadrul incintei trebuie să existe o suprafață mai înaltă. Această suprafață trebuie să le permită animalelor să se întindă, să se așeze și să se deplaseze cu ușurință dedesubt, și nu trebuie să acopere mai mult de 40 % din suprafața podelei. În cazul unor rațiuni științifice sau veterinare excepționale de a nu folosi o astfel de platformă, incinta trebuie să fie cu 33 % mai mare pentru un iepure singur și cu 60 % mai mare pentru doi iepuri. În cazul în care se asigură o suprafață mai înaltă pentru iepurii cu vârsta mai mică de 10 săptămâni, dimensiunea suprafeței mai înalte trebuie să fie de cel puțin 55 × 25 cm, iar înălțimea față de suprafața podelei trebuie să fie astfel încât animalele să poată utiliza toată suprafața acesteia.

Tabelul 2.1.   Iepuri cu vârsta de peste 10 săptămâni

Tabelul 2.1 este valabil atât pentru cuști cât și pentru țarcuri. Suprafața suplimentară a podelei este de minim 3 000 cm2/iepure pentru al treilea, al patrulea, al cincilea și al șaselea iepure, și trebuie adăugați minim 2 500 cm2 pentru fiecare iepure suplimentar în cazul în care există mai mult de șase iepuri.

| Greutatea finală a corpului
  (kg) | Suprafața minimă a podelei pentru unul sau două animale armonioase din punct de vedere social
  (cm2) | Înălțimea minimă
  (cm) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| sub 3 | 3 500 | 45 | [ianuarie 2012] |
| între 3 și 5 inclusiv | 4 200 | 45 |
| peste 5 | 5 400 | 60 |

Greutatea finală a corpului

(kg)

Suprafața minimă a podelei pentru unul sau două animale armonioase din punct de vedere social

(cm2)

Înălțimea minimă

(cm)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

sub 3

3 500

45

[ianuarie 2012]

între 3 și 5 inclusiv

4 200

45

peste 5

5 400

60

Tabelul 2.2.   Femelă cu pui

| Greutatea femelei
  (kg) | Suprafața minimă a incintei
  (cm2) | Supliment pentru cuiburi de fătare
  (cm2) | Înălțimea minimă
  (cm) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| sub 3 | 3 500 | 1 000 | 45 | [ianuarie 2012] |
| între 3 și 5 inclusiv | 4 200 | 1 200 | 45 |
| Peste 5 | 5 400 | 1 400 | 60 |

Greutatea femelei

(kg)

Suprafața minimă a incintei

(cm2)

Supliment pentru cuiburi de fătare

(cm2)

Înălțimea minimă

(cm)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

sub 3

3 500

1 000

45

[ianuarie 2012]

între 3 și 5 inclusiv

4 200

1 200

45

Peste 5

5 400

1 400

60

Tabelul 2.3.   Iepuri cu vârsta mai mică de 10 săptămâni

Tabelul 2.3 este valabil atât pentru cuști cât și pentru țarcuri.

| Vârsta | Suprafața minimă a incintei
  (cm2) | Suprafața minimă a podelei per animal
  (cm2) | Înălțimea minimă
  (cm) |
| --- | --- | --- | --- |
| De la înțărcare până la 7 săptămâni | 4 000 | 800 | 40 |
| între 7 și 10 săptămâni | 4 000 | 1 200 | 40 |

Vârsta

Suprafața minimă a incintei

(cm2)

Suprafața minimă a podelei per animal

(cm2)

Înălțimea minimă

(cm)

De la înțărcare până la 7 săptămâni

4 000

800

40

între 7 și 10 săptămâni

4 000

1 200

40

Tabelul 2.4.   Iepuri: Dimensiuni optime pentru suprafețele mai înalte din incintele cu dimensiunile indicate în tabelul 2.1.

| Vârsta în săptămâni | Greutatea finală a corpului
  (kg) | Dimensiunea optimă
  (cm × cm) | Înălțimea optimă de la podeaua incintei
  (cm) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| peste 10 | sub 3 | 55 x 25 | 25 | [ianuarie 2012] |
| între 3 și 5 inclusiv | 55 x 30 | 25 |
| peste 5 | 60 x 35 | 30 |

Vârsta în săptămâni

Greutatea finală a corpului

(kg)

Dimensiunea optimă

(cm × cm)

Înălțimea optimă de la podeaua incintei

(cm)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

peste 10

sub 3

55 x 25

25

[ianuarie 2012]

între 3 și 5 inclusiv

55 x 30

25

peste 5

60 x 35

30

3.   Pisici

Tabelul 3.1.   Pisici

Spațiul minim în care poate fi ținută femela cu puii săi este spațiul pentru o pisică singură, care trebuie mărit în mod treptat, astfel încât, la vârsta de patru luni, puii să fi fost relocați conform standardelor de spațiu pentru adulți.

Zonele pentru hrănire și litiere nu trebuie să fie situate la mai puțin de 50 cm distanță și nu trebuie să fie schimbate între ele.

| | Podea (m2) (5)

  (m2) | Rafturi
  (m2) | Înălțime
  (m) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suprafața minimă pentru un animal adult | 1,5 | 0,5 | 2 | [ianuarie 2017] |
| Pentru fiecare animal suplimentar, se adaugă: | 0,75 | 0,25 | – |

Podea (m2) (5)

(m2)

Rafturi

(m2)

Înălțime

(m)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

Suprafața minimă pentru un animal adult

1,5

0,5

2

[ianuarie 2017]

Pentru fiecare animal suplimentar, se adaugă:

0,75

0,25

–

4.   Câini

Incintele interioare trebuie să reprezinte cel puțin de 50 % din spațiul minim disponibil pentru câini, astfel cum este detaliat în tabelul 4.1 prezentat în continuare

Standardele de spațiu detaliate în continuare se bazează pe valorile necesare pentru câinii de rasă Beagle, dar rasele de talie mare, precum Saint Bernard sau ogarul irlandez, trebuie să dispună de spații cu dimensiuni mult mai mari decât cele detaliate în tabelul 4.1. Pentru alte rase decât Beagle de laborator, standardele de spațiu trebuie convenite prin consultarea cu personalul veterinar.

Tabelul 4.1.   Câini

Câinii adăpostiți în pereche sau în grup pot fi restricționați fiecare la jumătate din spațiul total disponibil (2 m2 pentru un câine sub 20 kg, 4 m2 pentru un câine peste 20 kg) atunci când fac obiectul unor experimente în sensul prezentei directive, în cazul în care această izolare este esențială în scopuri științifice.

O femelă care alăptează și puii săi trebuie să beneficieze de aceleași standarde de spațiu ca o femelă singură cu o greutate echivalentă. Boxele de fătare trebuie proiectate astfel încât femela să se poată deplasa într-o boxă suplimentară sau o zonă înălțată, departe de pui.

| Greutate
  (kg) | Suprafața minimă a incintei
  (m2) | Suprafața minimă a podelei pentru unul sau două animale
  (m2) | Pentru fiecare animal suplimentar, se adaugă un minim de
  (m2): | Înălțimea minimă
  (m) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 20 inclusiv | 4 | 4 | 2 | 2 | [ianuarie 2017] |
| peste 20 | 8 | 8 | 4 | 2 |

Greutate

(kg)

Suprafața minimă a incintei

(m2)

Suprafața minimă a podelei pentru unul sau două animale

(m2)

Pentru fiecare animal suplimentar, se adaugă un minim de

(m2):

Înălțimea minimă

(m)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

până la 20 inclusiv

4

4

2

2

[ianuarie 2017]

peste 20

8

8

4

2

Tabelul 4.2.   Câini – rezerva după înțărcare

| Greutatea câinelui
  (kg) | Suprafața minimă a incintei
  (m2) | Suprafața minimă a podelei/animal
  (m2) | Înălțimea minimă
  (m) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Până la 5 inclusiv | 4 | 0,5 | 2 | [ianuarie 2017] |
| peste 5 și până la 10 inclusiv | 4 | 1,0 | 2 |
| peste 10 și până la 15 inclusiv | 4 | 1,5 | 2 |
| peste 15 și până la 20 inclusiv | 4 | 2 | 2 |
| peste 20 | 8 | 4 | 2 |

Greutatea câinelui

(kg)

Suprafața minimă a incintei

(m2)

Suprafața minimă a podelei/animal

(m2)

Înălțimea minimă

(m)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

Până la 5 inclusiv

4

0,5

2

[ianuarie 2017]

peste 5 și până la 10 inclusiv

4

1,0

2

peste 10 și până la 15 inclusiv

4

1,5

2

peste 15 și până la 20 inclusiv

4

2

2

peste 20

8

4

2

5.   Dihori

Tabelul 5.   Dihori

| | Suprafața minimă a incintei
  (cm2) | Suprafața minimă a podelei per animal
  (cm2) | Înălțimea minimă
  (cm) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Animale până la 600g inclusiv | 4 500 | 1 500 | 50 | [ianuarie 2012] |
| Animale peste 600g | 4 500 | 3 000 | 50 |
| Masculi adulți | 6 000 | 6 000 | 50 |
| Femelă și puii săi | 5 400 | 5 400 | 50 |

Suprafața minimă a incintei

(cm2)

Suprafața minimă a podelei per animal

(cm2)

Înălțimea minimă

(cm)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

Animale până la 600g inclusiv

4 500

1 500

50

[ianuarie 2012]

Animale peste 600g

4 500

3 000

50

Masculi adulți

6 000

6 000

50

Femelă și puii săi

5 400

5 400

50

6.   Primate neumane

Tabelul 6.1.   Marmoseți și tamarini

| | Suprafața minimă a incintelor pentru 1 (6) sau 2 animale, plus puii lor cu vârsta mai mică de 5 luni
  (m2) | Volumul minim pentru fiecare animal suplimentar cu vârsta peste 5 luni
  (m2) | Înălțimea minimă a incintei
  (m) (7) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marmoseți | 0,5 | 0,2 | 1,5 | [ianuarie 2017] |
| Maimuțe tamarin | 1,5 | 0,2 | 1,5 |

Suprafața minimă a incintelor pentru 1 (6) sau 2 animale, plus puii lor cu vârsta mai mică de 5 luni

(m2)

Volumul minim pentru fiecare animal suplimentar cu vârsta peste 5 luni

(m2)

Înălțimea minimă a incintei

(m) (7)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

Marmoseți

0,5

0,2

1,5

[ianuarie 2017]

Maimuțe tamarin

1,5

0,2

1,5

Tabelul 6.2.   Maimuțele veverițe

| Suprafața minimă a podelei pentru 1 (8) sau 2 animale
  (m2) | Volumul minim pentru fiecare animal suplimentar cu vârsta peste 6 luni
  (m3) | Înălțimea minimă a incintei
  (m) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2,0 | 0,5 | 1,8 | [ianuarie 2017] |

Suprafața minimă a podelei pentru 1 (8) sau 2 animale

(m2)

Volumul minim pentru fiecare animal suplimentar cu vârsta peste 6 luni

(m3)

Înălțimea minimă a incintei

(m)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

2,0

0,5

1,8

[ianuarie 2017]

Tabelul 6.3.   Macaci și maimuțe verzi africane (9)

| | Suprafața minimă a incintei
  (m2) | Volumul minim al incintei
  (m3) | Volumul minim per animal
  (m3) | Înălțimea minimă a incintei
  (m) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Animale cu vârsta până în 3 ani inclusiv (10) | 2,0 | 3,6 | 1,0 | 1,8 | [ianuarie 2017] |
| Animale cu vârsta peste 3 ani (11) | 2,0 | 3,6 | 1,8 | 1,8 |
| Animale crescute în scopul reproducerii (12) | | | 3,5 | 2,0 |

Suprafața minimă a incintei

(m2)

Volumul minim al incintei

(m3)

Volumul minim per animal

(m3)

Înălțimea minimă a incintei

(m)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

Animale cu vârsta până în 3 ani inclusiv (10)

2,0

3,6

1,0

1,8

[ianuarie 2017]

Animale cu vârsta peste 3 ani (11)

2,0

3,6

1,8

1,8

Animale crescute în scopul reproducerii (12)

3,5

2,0

Tabelul 6.4.   Babuini (13)

| | Suprafața minimă a incintei
  (m2) | Volumul minim al incintei
  (m3) | Volumul minim per animal
  (m3) | Înălțimea minimă a incintei
  (m) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Animale (14) cu vârsta până la 4 ani inclusiv** | 4,0 | 7,2 | 3,0 | 1,8 | [ianuarie 2017] |
| Animale (14) cu vârsta peste 4 ani | 7,0 | 12,6 | 6,0 | 1,8 |
| Animale crescute în scopul reproducerii (15) | | | 12,0 | 2,0 |

Suprafața minimă a incintei

(m2)

Volumul minim al incintei

(m3)

Volumul minim per animal

(m3)

Înălțimea minimă a incintei

(m)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

Animale (14) cu vârsta până la 4 ani inclusiv**

4,0

7,2

3,0

1,8

[ianuarie 2017]

Animale (14) cu vârsta peste 4 ani

7,0

12,6

6,0

1,8

Animale crescute în scopul reproducerii (15)

12,0

2,0

7.   Animale de fermă

Tabelul 7.1.   Bovine

| Greutate corporală
  (kg) | Suprafața minimă a incintei
  (m2) | Suprafața minimă a podelei/animal
  (m2/animal) | Dimensiunea recipientului pentru hrănirea ad-libitum a bovinelor fără coarne
  (m/animal) | Dimensiunea recipientului pentru rația de hrană a bovinelor fără coarne
  (m/animal) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 100 inclusiv | 2,50 | 2,30 | 0,10 | 0,30 | [ianuarie 2017] |
| peste 100 și până la 200 inclusiv | 4,25 | 3,40 | 0,15 | 0,50 |
| peste 200 și până la 400 inclusiv | 6,00 | 4,80 | 0,18 | 0,60 |
| peste 400 și până la 600 inclusiv | 9,00 | 7,50 | 0,21 | 0,70 |
| peste 600 și până la 800 inclusiv | 11,00 | 8,75 | 0,24 | 0,80 |
| peste 800 | 16,00 | 10,00 | 0,30 | 1,00 |

Greutate corporală

(kg)

Suprafața minimă a incintei

(m2)

Suprafața minimă a podelei/animal

(m2/animal)

Dimensiunea recipientului pentru hrănirea ad-libitum a bovinelor fără coarne

(m/animal)

Dimensiunea recipientului pentru rația de hrană a bovinelor fără coarne

(m/animal)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

până la 100 inclusiv

2,50

2,30

0,10

0,30

[ianuarie 2017]

peste 100 și până la 200 inclusiv

4,25

3,40

0,15

0,50

peste 200 și până la 400 inclusiv

6,00

4,80

0,18

0,60

peste 400 și până la 600 inclusiv

9,00

7,50

0,21

0,70

peste 600 și până la 800 inclusiv

11,00

8,75

0,24

0,80

peste 800

16,00

10,00

0,30

1,00

Tabelul 7.2.   Ovine și caprine

| Greutate corporală
  (kg) | Suprafața minimă a incintei
  (m2) | Suprafața minimă a podelei/animal
  (m2/animal) | Înălțimea minimă a boxelor
  (m) | Dimensiunea recipientului pentru hrănirea la ad-libitum
  (m/animal) | Dimensiunea recipientului pentru rația de hrană
  (m/animal) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| sub 20 | 1,0 | 0,7 | 1,0 | 0,10 | 0,25 | [ianuarie 2017] |
| peste 20 și până la 35 inclusiv | 1,5 | 1,0 | 1,2 | 0,10 | 0,30 |
| peste 35 și până la 60 inclusiv | 2,0 | 1,5 | 1,2 | 0,12 | 0,40 |
| peste 60 | 3,0 | 1,8 | 1,5 | 0,12 | 0,50 |

Greutate corporală

(kg)

Suprafața minimă a incintei

(m2)

Suprafața minimă a podelei/animal

(m2/animal)

Înălțimea minimă a boxelor

(m)

Dimensiunea recipientului pentru hrănirea la ad-libitum

(m/animal)

Dimensiunea recipientului pentru rația de hrană

(m/animal)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

sub 20

1,0

0,7

1,0

0,10

0,25

[ianuarie 2017]

peste 20 și până la 35 inclusiv

1,5

1,0

1,2

0,10

0,30

peste 35 și până la 60 inclusiv

2,0

1,5

1,2

0,12

0,40

peste 60

3,0

1,8

1,5

0,12

0,50

Tabelul 7.3.   Porcine și porcușori de laborator

| Greutate vie
  (kg) | Suprafața minimă a incintei (16)

  (m2) | Suprafața minimă a podelei per animal
  (m2/animal) | Suprafața minimă d odihnă per animal (în condiții neutre din punct de vedere termic)
  (m2/animal) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 5 inclusiv | 2,0 | 0,20 | 0,10 | [ianuarie 2017] |
| peste 5 și până la 10 inclusiv | 2,0 | 0,25 | 0,11 |
| peste 10 și până la 20 inclusiv | 2,0 | 0,35 | 0,18 |
| peste 20 și până la 30 inclusiv | 2,0 | 0,50 | 0,24 |
| peste 30 și până la 50 inclusiv | 2,0 | 0,70 | 0,33 |
| peste 50 și până la 70 inclusiv | 3,0 | 0,80 | 0,41 |
| peste 70 și până la 100 inclusiv | 3,0 | 1,00 | 0,53 |
| peste 100 și până la 150 inclusiv | 4,0 | 1,35 | 0,70 |
| peste 150 | 5,0 | 2,50 | 0,95 |
| Masculi adulți (exemplare obișnuite) | 7,5 | | 1,30 |

Greutate vie

(kg)

Suprafața minimă a incintei (16)

(m2)

Suprafața minimă a podelei per animal

(m2/animal)

Suprafața minimă d odihnă per animal (în condiții neutre din punct de vedere termic)

(m2/animal)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

până la 5 inclusiv

2,0

0,20

0,10

[ianuarie 2017]

peste 5 și până la 10 inclusiv

2,0

0,25

0,11

peste 10 și până la 20 inclusiv

2,0

0,35

0,18

peste 20 și până la 30 inclusiv

2,0

0,50

0,24

peste 30 și până la 50 inclusiv

2,0

0,70

0,33

peste 50 și până la 70 inclusiv

3,0

0,80

0,41

peste 70 și până la 100 inclusiv

3,0

1,00

0,53

peste 100 și până la 150 inclusiv

4,0

1,35

0,70

peste 150

5,0

2,50

0,95

Masculi adulți (exemplare obișnuite)

7,5

1,30

Tabelul 7.4.   Cabaline

Latura cea mai joasă este de minim 1,5 ori × înălțimea la greabăn a animalului. Înălțimea amplasamentelor interioare permite animalelor să se ridice pe picioarele din spate, atingând înălțimea lor totală.

| Înălțimea la greabăn
  (m) | Suprafața minimă a podelei/animal
  (m2/animal) | Înălțimea minimă a incintei
  (m) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pentru fiecare animal adăpostit individual sau în grupuri de până la 3 animale | Pentru fiecare animal adăpostit în grupuri de 4 sau mai multe animale | Boxe de fătare / iapă cu mânz |
| 1,00 până la 1,40 | 9,0 | 6,0 | 16 | 3,00 | [ianuarie 2017] |
| peste 1,40 și până la 1,60 inclusiv | 12,0 | 9,0 | 20 | 3,00 |
| peste 1,60 | 16,0 | (2 × IG)2
   (17) | 20 | 3,00 |

Înălțimea la greabăn

(m)

Suprafața minimă a podelei/animal

(m2/animal)

Înălțimea minimă a incintei

(m)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

Pentru fiecare animal adăpostit individual sau în grupuri de până la 3 animale

Pentru fiecare animal adăpostit în grupuri de 4 sau mai multe animale

Boxe de fătare / iapă cu mânz

1,00 până la 1,40

9,0

6,0

16

3,00

[ianuarie 2017]

peste 1,40 și până la 1,60 inclusiv

12,0

9,0

20

3,00

peste 1,60

16,0

(2 × IG)2
   (17)

20

3,00

8.   Păsări

Tabelul 8.1.   Păsări de curte

Dacă aceste dimensiuni minime nu pot fi asigurate din motive științifice, durata izolării trebuie justificată de către persoana care face experimentul împreună cu personalul veterinar. În aceste circumstanțe, păsările pot fi ținute în compartimente mai mici, cu o îmbogățire potrivită a mediului de viață și cu o suprafață minimă a podelei de 0,75 m2.

| Greutatea corpului
  (g) | Suprafața minimă a incintei
  (m2) | Suprafața minimă per pasăre
  (m2) | Înălțimea minimă
  (cm) | Lungimea minimă a jgheabului de alimentare per pasăre
  (cm) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 200 inclusiv | 1,00 | 0,025 | 30 | 3 | [ianuarie 2012] |
| peste 200 și până la 300 inclusiv | 1,00 | 0,03 | 30 | 3 |
| peste 300 și până la 600 inclusiv | 1,00 | 0,05 | 40 | 7 |
| peste 600 și până la 1 200 inclusiv | 2,00 | 0,09 | 50 | 15 |
| peste 1 200 și până la 1 800 inclusiv | 2,00 | 0,11 | 75 | 15 |
| peste 1 800 și până la 2 400 inclusiv | 2,00 | 0,13 | 75 | 15 |
| peste 2 400 | 2,00 | 0,21 | 75 | 15 |

Greutatea corpului

(g)

Suprafața minimă a incintei

(m2)

Suprafața minimă per pasăre

(m2)

Înălțimea minimă

(cm)

Lungimea minimă a jgheabului de alimentare per pasăre

(cm)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

până la 200 inclusiv

1,00

0,025

30

3

[ianuarie 2012]

peste 200 și până la 300 inclusiv

1,00

0,03

30

3

peste 300 și până la 600 inclusiv

1,00

0,05

40

7

peste 600 și până la 1 200 inclusiv

2,00

0,09

50

15

peste 1 200 și până la 1 800 inclusiv

2,00

0,11

75

15

peste 1 800 și până la 2 400 inclusiv

2,00

0,13

75

15

peste 2 400

2,00

0,21

75

15

Tabelul 8.2.   Curcan domestic

Laturile incintei vor avea lungimea minimă de 1,5 m. Dacă aceste dimensiuni minime nu pot fi asigurate din motive științifice, durata izolării trebuie justificată de către persoana care face experimentul împreună cu personalul veterinar. În aceste condiții, păsările pot fi adăpostite în spații mai mici, în care există o îmbogățire potrivită a mediului de viață, și care au o suprafață minimă a podelei de 0,75 m2 și o înălțime minimă de 50 cm pentru păsările sub 0,6 kg, 75 cm pentru păsările sub 4 kg, respectiv 100 cm pentru păsările peste 4 kg. Aceste spații pot fi utilizate pentru adăpostirea de grupuri mici de păsări în conformitate cu dimensiunile prevăzute în tabelul 8.2.

| Greutatea corpului
  (kg) | Suprafața minimă a incintei
  (m2) | Suprafața minimă per pasăre (m2)
  (m2) | Înălțimea minimă
  (cm) | Lungimea minimă a jgheabului de alimentare per pasăre
  (cm) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 0,3 inclusiv | 2,00 | 0,13 | 50 | 3 | [ianuarie 2012] |
| peste 0,3 și până la 0,6 inclusiv | 2,00 | 0,17 | 50 | 7 |
| peste 0,6 și până la 1 inclusiv | 2,00 | 0,30 | 100 | 15 |
| peste 1 și până la 4 inclusiv | 2,00 | 0,35 | 100 | 15 |
| peste 4 și până la 8 inclusiv | 2,00 | 0,40 | 100 | 15 |
| peste 8 și până la 12 inclusiv | 2,00 | 0,50 | 150 | 20 |
| peste 12 și până la 16 inclusiv | 2,00 | 0,55 | 150 | 20 |
| peste 16 și până la 20 inclusiv | 2,00 | 0,60 | 150 | 20 |
| peste 20 | 3,00 | 1,00 | 150 | 20 |

Greutatea corpului

(kg)

Suprafața minimă a incintei

(m2)

Suprafața minimă per pasăre (m2)

(m2)

Înălțimea minimă

(cm)

Lungimea minimă a jgheabului de alimentare per pasăre

(cm)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

până la 0,3 inclusiv

2,00

0,13

50

3

[ianuarie 2012]

peste 0,3 și până la 0,6 inclusiv

2,00

0,17

50

7

peste 0,6 și până la 1 inclusiv

2,00

0,30

100

15

peste 1 și până la 4 inclusiv

2,00

0,35

100

15

peste 4 și până la 8 inclusiv

2,00

0,40

100

15

peste 8 și până la 12 inclusiv

2,00

0,50

150

20

peste 12 și până la 16 inclusiv

2,00

0,55

150

20

peste 16 și până la 20 inclusiv

2,00

0,60

150

20

peste 20

3,00

1,00

150

20

Tabelul 8.3.   Prepelițe

| Greutatea corpului
  (g) | Suprafața minimă a incintei
  (m2) | Suprafața minimă per pasăre adăpostită în pereche
  (m2) | Suprafața per pasăre suplimentară adăpostită în grup
  (m2) | Înălțimea minimă
  (cm) | Lungimea minimă a jgheabului de alimentare per pasăre
  (cm) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 150 inclusiv | 1,00 | 0,5 | 0,10 | 20 | 4 | [ianuarie 2012] |
| peste 150 | 1,00 | 0,6 | 0,15 | 30 | 4 |

Greutatea corpului

(g)

Suprafața minimă a incintei

(m2)

Suprafața minimă per pasăre adăpostită în pereche

(m2)

Suprafața per pasăre suplimentară adăpostită în grup

(m2)

Înălțimea minimă

(cm)

Lungimea minimă a jgheabului de alimentare per pasăre

(cm)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

până la 150 inclusiv

1,00

0,5

0,10

20

4

[ianuarie 2012]

peste 150

1,00

0,6

0,15

30

4

Tabelul 8.4.   Rațe și gâște

Dacă aceste dimensiuni minime nu pot fi asigurate din motive științifice, durata izolării trebuie justificată de către persoana care face experimentul împreună cu personalul veterinar. În aceste circumstanțe, păsările pot fi ținute în compartimente mai mici, cu o îmbogățire potrivită a mediului de viață și cu o suprafață minimă a podelei de 0,75 m2. Aceste spații pot fi utilizate pentru a adăposti grupuri mici de păsări, în conformitate cu standardele de spațiu indicate în tabelul 8.4.

| Greutatea corpului
  (g) | Suprafața minimă a incintei
  (m2) | Suprafața per pasăre
  (m2) (18) | Înălțimea minimă
  (cm) | Lungimea minimă a jgheabului de alimentare per pasăre
  (cm) | Data la care se face referire articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rațe | | [ianuarie 2012 ] |
| până la 300 inclusiv | 2,00 | 0,10 | 50 | 10 |
| peste 300 și până la 1 200 inclusiv (19) | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| peste 1 200 și până la 3 500 inclusiv | 2,00 | 0,25 | 200 | 15 |
| peste 3 500 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |
| Gâște | |
| până la 500 inclusiv | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| peste 500 și până la 2 000 inclusiv | 2,00 | 0,33 | 200 | 15 |
| peste 2 000 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |

Greutatea corpului

(g)

Suprafața minimă a incintei

(m2)

Suprafața per pasăre

(m2) (18)

Înălțimea minimă

(cm)

Lungimea minimă a jgheabului de alimentare per pasăre

(cm)

Data la care se face referire articolul 34 alineatul (2)

Rațe

[ianuarie 2012 ]

până la 300 inclusiv

2,00

0,10

50

10

peste 300 și până la 1 200 inclusiv (19)

2,00

0,20

200

10

peste 1 200 și până la 3 500 inclusiv

2,00

0,25

200

15

peste 3 500

2,00

0,50

200

15

Gâște

până la 500 inclusiv

2,00

0,20

200

10

peste 500 și până la 2 000 inclusiv

2,00

0,33

200

15

peste 2 000

2,00

0,50

200

15

Tabelul 8.5.   Rațe și gâște: Dimensiunile minime ale bazinului (20)

| | Suprafața
  (m2) | Adâncimea
  (cm) |
| --- | --- | --- |
| Rațe | 0,5 | 30 |
| Gâște | 0,5 | între 10 și 30 inclusiv |

Suprafața

(m2)

Adâncimea

(cm)

Rațe

0,5

30

Gâște

0,5

între 10 și 30 inclusiv

Tabelul 8.6.   Porumbei

Incintele trebuie să fie lungi și înguste (de exemplu 2 m × 1 m) mai degrabă decât pătrate, astfel încât păsările să poată efectua zboruri scurte.

| Mărimea grupului | Suprafața minimă a incintei
  (m2) | Înălțimea minimă
  (cm) | Lungimea minimă a jgheabului de alimentare per pasăre
  (cm) | Lungimea minimă a stinghiei per pasăre
  (cm) | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 6 inclusiv | 2 | 200 | 5 | 30 | [ianuarie 2012] |
| între 7 și 12 inclusiv | 3 | 200 | 5 | 30 |
| Pentru fiecare pasăre suplimentară peste 12 | 0,15 | | 5 | 30 |

Mărimea grupului

Suprafața minimă a incintei

(m2)

Înălțimea minimă

(cm)

Lungimea minimă a jgheabului de alimentare per pasăre

(cm)

Lungimea minimă a stinghiei per pasăre

(cm)

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

până la 6 inclusiv

2

200

5

30

[ianuarie 2012]

între 7 și 12 inclusiv

3

200

5

30

Pentru fiecare pasăre suplimentară peste 12

0,15

5

30

Tabelul 8.7.   Cinteza zebră

Incintele trebuie să fie lungi și înguste (spre exemplu, 2 m × 1 m), astfel încât păsările să poată efectua zboruri scurte. Pentru studiile de reproducție, cuplurile pot fi adăpostite în adăposturi mai mici cu îmbogățire potrivită și o suprafață minimă a podelei de 0,5 m2 și o înălțime minimă de 40 cm. Durata izolării trebuie justificată de către experimentator și determinată după consultare cu personalul veterinar.

| Mărimea grupului | Suprafața minimă a incintei
  (m2) | Înălțimea minimă
  (cm) | Numărul minim de alimentatoare | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 6 inclusiv | 1,0 | 100 | 2 | [ianuarie 2012] |
| 7 până la 12 | 1,5 | 200 | 2 |
| 13 până la 20 | 2,0 | 200 | 3 |
| pentru fiecare pasăre suplimentară peste 20 | 0,05 | | 1 per 6 păsări |

Mărimea grupului

Suprafața minimă a incintei

(m2)

Înălțimea minimă

(cm)

Numărul minim de alimentatoare

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

până la 6 inclusiv

1,0

100

2

[ianuarie 2012]

7 până la 12

1,5

200

2

13 până la 20

2,0

200

3

pentru fiecare pasăre suplimentară peste 20

0,05

1 per 6 păsări

9.   Amfibieni

Tabelul 9.1.   Urodele acvatice

| Lungimea corpului (21)

  (cm) | Suprafața minimă a zonei cu apă
  (cm2) | Suprafața minimă a zonei cu apă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup
  (cm2) | Adâncimea minimă a apei
  (cm) | Temperatura optimă | Umiditate relativă | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 10 inclusiv | 262,5 | 50 | 13 | 15°C-22°C | 100 % | [ianuarie 2012 |
| peste 10 și până la 15 inclusiv | 525 | 110 | 13 |
| peste 15 și până la 20 inclusiv | 875 | 200 | 15 |
| peste 20 și până la 30 inclusiv | 1 837,5 | 440 | 15 |
| peste 30 | 3 150 | 800 | 20 |

Lungimea corpului (21)

(cm)

Suprafața minimă a zonei cu apă

(cm2)

Suprafața minimă a zonei cu apă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup

(cm2)

Adâncimea minimă a apei

(cm)

Temperatura optimă

Umiditate relativă

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

până la 10 inclusiv

262,5

50

13

15°C-22°C

100 %

[ianuarie 2012

peste 10 și până la 15 inclusiv

525

110

13

peste 15 și până la 20 inclusiv

875

200

15

peste 20 și până la 30 inclusiv

1 837,5

440

15

peste 30

3 150

800

20

Tabelul 9.2.   Anuri acvatici (22)

| Lungimea corpului (23)

  (cm) | Suprafața minimă a zonei cu apă
  (cm2) | Suprafața minimă a zonei cu apă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup
  (cm2) | Adâncimea minimă a apei
  (cm) | Tempera-tura optimă | Umidi-tate relativă | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| sub 6 | 160 | 40 | 6 | 18°C-22°C | 100 % | [ianuarie 2012] |
| între 6 și 9 inclusiv | 300 | 75 | 8 |
| peste 9 și până la 12 inclusiv | 600 | 150 | 10 |
| peste 12 | 920 | 230 | 12,5 |

Lungimea corpului (23)

(cm)

Suprafața minimă a zonei cu apă

(cm2)

Suprafața minimă a zonei cu apă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup

(cm2)

Adâncimea minimă a apei

(cm)

Tempera-tura optimă

Umidi-tate relativă

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

sub 6

160

40

6

18°C-22°C

100 %

[ianuarie 2012]

între 6 și 9 inclusiv

300

75

8

peste 9 și până la 12 inclusiv

600

150

10

peste 12

920

230

12,5

Tabelul 9.3.   Anuri semiacvatici

| Lungimea corpului (24)

  (cm) | Suprafața minimă a incintei (25)

  (cm2) | Suprafața minimă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup
  (cm2) | Înălțimea minimă a incintei (26)

  (cm) | Adân-cimea minimă a apei
  (cm) | Tempera-tura optimă | Umi-ditate relati-vă | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 5,0 inclusiv | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 10oC-15oC | 50-80 % | [ianuarie 2012] |
| peste 5,0 și până la 7,5 inclusiv | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| peste 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Lungimea corpului (24)

(cm)

Suprafața minimă a incintei (25)

(cm2)

Suprafața minimă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup

(cm2)

Înălțimea minimă a incintei (26)

(cm)

Adân-cimea minimă a apei

(cm)

Tempera-tura optimă

Umi-ditate relati-vă

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

până la 5,0 inclusiv

1 500

200

20

10

10oC-15oC

50-80 %

[ianuarie 2012]

peste 5,0 și până la 7,5 inclusiv

3 500

500

30

10

peste 7,5

4 000

700

30

15

Tabelul 9.4.   Anuri semitereștri

| Lungimea corpului (27)

  (cm) | Suprafața minimă a incintei (28)

  (cm2) | Suprafața minimă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup
  (cm2) | Înălțimea minimă a incin-tei (29)

  (cm) | Adân-cimea minimă a apei
  (cm) | Tempe-ratura optimă | Umidita-te relativă | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 5,0 inclusiv | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 23oC-27oC | 50-80 % | [ianuarie 2012] |
| peste 5,0 și până la 7,5 inclusiv | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| peste 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Lungimea corpului (27)

(cm)

Suprafața minimă a incintei (28)

(cm2)

Suprafața minimă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup

(cm2)

Înălțimea minimă a incin-tei (29)

(cm)

Adân-cimea minimă a apei

(cm)

Tempe-ratura optimă

Umidita-te relativă

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

până la 5,0 inclusiv

1 500

200

20

10

23oC-27oC

50-80 %

[ianuarie 2012]

peste 5,0 și până la 7,5 inclusiv

3 500

500

30

10

peste 7,5

4 000

700

30

15

Tabelul 9.5.   Anuri arboricoli

| Lungimea corpului (30)

  (cm) | Suprafața minimă a incintei (31)

  (cm2) | Suprafața minimă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup
  (cm2) | Înălțimea minimă a incintei (32)

  (cm) | Tempe-ratura optimă | Umiditate relativă | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 3,0 inclusiv | 900 | 100 | 30 | 18oC-25oC | 50-70 % | [ianuarie 2012] |
| peste 3,0 | 1 500 | 200 | 30 |

Lungimea corpului (30)

(cm)

Suprafața minimă a incintei (31)

(cm2)

Suprafața minimă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup

(cm2)

Înălțimea minimă a incintei (32)

(cm)

Tempe-ratura optimă

Umiditate relativă

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

până la 3,0 inclusiv

900

100

30

18oC-25oC

50-70 %

[ianuarie 2012]

peste 3,0

1 500

200

30

10.   Reptile

Tabelul 10.1.   Broaște țestoase acvatice

| Lungimea corpului (33)

  (cm) | Suprafața minimă a zonei cu apă
  (cm2) | Suprafața minimă a zonei cu apă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup
  (cm2) | Adânci-mea minimă a apei
  (cm) | Tempe-ratura optimă | Umidi-tate relativă | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 5 inclusiv | 600 | 100 | 10 | 20oC-25oC | 80-70 % | [ianuarie 2012] |
| peste 5 și până la 10 inclusiv | 1 600 | 300 | 15 |
| peste 10 și până la 15 inclusiv | 3 500 | 600 | 20 |
| peste 15 și până la 20 inclusiv | 6 000 | 1 200 | 30 |
| peste 20 și până la 30 inclusiv | 10 000 | 2 000 | 35 |
| peste 30 | 20 000 | 5 000 | 40 |

Lungimea corpului (33)

(cm)

Suprafața minimă a zonei cu apă

(cm2)

Suprafața minimă a zonei cu apă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup

(cm2)

Adânci-mea minimă a apei

(cm)

Tempe-ratura optimă

Umidi-tate relativă

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

până la 5 inclusiv

600

100

10

20oC-25oC

80-70 %

[ianuarie 2012]

peste 5 și până la 10 inclusiv

1 600

300

15

peste 10 și până la 15 inclusiv

3 500

600

20

peste 15 și până la 20 inclusiv

6 000

1 200

30

peste 20 și până la 30 inclusiv

10 000

2 000

35

peste 30

20 000

5 000

40

Tabelul 10.2.   Șerpi tereștri

| Lungimea corpului (34)

  (cm) | Suprafața minimă a podelei
  (cm2) | Suprafața minimă pentru fiecare animal suplimentar adăpostit în grup
  (cm2) | Înălțimea minimă a incintei (35)

  (cm) | Tempe-ratura optimă | Umidi-tate relativă | Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 30 inclusiv | 300 | 150 | 10 | 22oC-27oC | 60-80 % | [ianuarie 2012] |
| peste 30 și până la 40 inclusiv | 400 | 200 | 12 |
| peste 40 și până la 50 inclusiv | 600 | 300 | 15 |
| peste 50 și până la 75 inclusiv | 1 200 | 600 | 20 |
| peste 75 | 2 500 | 1 200 | 28 |

Lungimea corpului (34)

(cm)

Suprafața minimă a podelei

(cm2)

Suprafața minimă pentru fiecare animal suplimentar adăpostit în grup

(cm2)

Înălțimea minimă a incintei (35)

(cm)

Tempe-ratura optimă

Umidi-tate relativă

Data la care se face referire în articolul 34 alineatul (2)

până la 30 inclusiv

300

150

10

22oC-27oC

60-80 %

[ianuarie 2012]

peste 30 și până la 40 inclusiv

400

200

12

peste 40 și până la 50 inclusiv

600

300

15

peste 50 și până la 75 inclusiv

1 200

600

20

peste 75

2 500

1 200

28

---

(1)  Șoarecii înțărcați pot fi ținuți în condițiile acestor densități mai mari ale stocului, pentru o scurtă perioadă după înțărcare până la expediere cu condiția ca animalele să fie adăpostite în spații mai mari care beneficiază de o îmbogățire adecvată a mediului de viață. Aceste condiții de adăpostire nu trebuie să cauzeze nicio deficiență de bunăstare, precum: niveluri crescute de agresivitate, morbiditate sau mortalitate, stereotipii și alte deficiențe comportamentale, pierderea în greutate sau alte reacții de stres fiziologic sau comportamental.

(2)  În cazul studiilor desfășurate pe toată perioada de viață a animalelor, acestora trebuie să li se asigure spații de dimensiuni corespunzătoare pentru a permite adăpostirea în grupuri. În cazul în care dimensiunile spațiilor individuale de care dispun animalele sunt situate sub valorile indicate mai sus, trebuie să se acorde prioritate menținerii unor structuri sociale stabile.

(3)  Șobolanii înțărcați pot fi ținuți în condițiile acestor densități ale stocului, pentru o scurtă perioadă după înțărcare până la expediere cu condiția ca animalele să fie adăpostite în spații mai mari care beneficiază de o îmbogățire adecvată a mediului de viață. Aceste condiții de adăpostire nu trebuie să cauzeze nicio deficiență de bunăstare, precum: niveluri crescute de agresivitate, morbiditate sau mortalitate, stereotipii și alte deficiențe comportamentale, pierderea în greutate sau alte reacții de stres fiziologic sau comportamental.

(4)  Hamsterii înțărcați pot fi ținuți în condițiile acestor densități ale stocului, pentru o scurtă perioadă după înțărcare până la expediere cu condiția ca animalele să fie adăpostite în spații mai mari care beneficiază de o îmbogățire adecvată a mediului de viață. Aceste condiții de adăpostire nu trebuie să cauzeze nicio deficiență de bunăstare, precum: niveluri crescute de agresivitate, morbiditate sau mortalitate, stereotipii și alte deficiențe comportamentale, pierderea în greutate sau alte reacții de stres fiziologic sau comportamental.

(5)  Notă: Suprafața podelei fără rafturi înălțate.

(6)  Animalele trebuie adăpostite individual numai în situații excepționale.

(7)  Punctul cel mai înalt al incintei trebuie să fie la cel puțin 1,8 m față de podea.

(8)  Animalele trebuie adăpostite individual numai în situații excepționale.

(9)  Animalele trebuie adăpostite individual numai în situații excepționale.

(10)  O incintă cu dimensiuni minime poate fi folosită pentru maximum trei animale

(11)  O incintă cu dimensiuni minime poate fi folosită pentru maximum două animale.

(12)  În coloniile de reproducere, nu este necesar niciun spațiu/volum suplimentar pentru animalele tinere cu vârsta de până la 2 ani, adăpostite împreună cu mama lor.

(13)  Animalele trebuie adăpostite individual numai în situații excepționale.

(14)  O incintă cu dimensiuni minime poate fi folosită pentru maximum 2 animale.

(15)  În coloniile de reproducere, nu este necesar niciun spațiu/volum suplimentar pentru animalele tinere cu vârsta de până la 2 ani, adăpostite împreună cu mama lor.

(16)  Porcinele pot fi izolate în incinte mai mici pe perioade scurte, spre exemplu prin compartimentarea incintei principale folosind pereți despărțitori, atunci când această măsură este justificată din motive veterinare sau experimentale, de exemplu dacă este necesar consumul de hrană individuală

(17)  Pentru a asigura spațiul adecvat, standardele de spațiu pentru fiecare animal individual trebuie să se bazeze pe înălțimea la greabăn (IG).

(18)  Aceasta trebuie să cuprindă o zonă minimă de bazin de 0,5 m2 per 2 m2, cu o adâncime minimă de 30 cm. Bazinul poate ocupa până la 50 % din dimensiunea minimă a incintei.

(19)  Păsările care nu pot încă zbura pot fi adăpostite în compartimente cu o înălțime minimă de 75 cm.

(20)  Dimensiunile bazinului sunt exprimate per 2m2 de incintă. Bazinul poate ocupa până la 50 % din dimensiunea minimă a incintei.

(21)  măsurată de la cap la cloacă

(22)  aceste condiții se aplică bazinelor de creștere, dar nu și bazinelor folosite pentru împerecherea naturală și pentru supraovulație din motive de eficiență, deoarece experimentele din urmă necesită bazine individuale mai mici. Standardele de spațiu sunt stabilite pentru adulții din categoriile de dimensiunile indicate; se recomandă fie excluderea animalelor tinere și a mormolocilor, fie modificarea proporțională a dimensiunilor.

(23)  măsurată de la cap până la cloacă

(24)  măsurată de la cap la cloacă

(25)  o treime zonă de uscat, două treimi suprafață cu apă suficientă pentru ca animalele să se poată scufunda

(26)  măsurată de la zona de uscat până la partea interioară a acoperișului terariului; în afară de aceasta, înălțimea incintei trebuie adaptată la organizarea interiorului

(27)  măsurată de la cap la cloacă

(28)  două treimi zonă de uscat, o treime suprafață cu apă suficientă pentru ca animalele să se poată scufunda

(29)  măsurată de la zona de uscat până la partea interioară a acoperișului terariului; în afară de aceasta, înălțimea incintei trebuie adaptată la organizarea interiorului

(30)  măsurată de la cap la cloacă

(31)  două treimi zonă de uscat, o treime suprafață cu apă suficientă pentru ca animalele să se poată scufunda

(32)  măsurată de la zona de uscat până la partea interioară a acoperișului terariului; în afară de aceasta, înălțimea incintei trebuie adaptată la organizarea interiorului.

(33)  Măsurată în linie dreaptă de la vârful din față la vârful din spate al carapacei

(34)  măsurată de la cap la coadă

(35)  măsurată de la zona de uscat până la partea interioară a acoperișului terariului; în afară de aceasta, înălțimea incintei trebuie adaptată la organizarea interiorului.

Marți, 5 mai 2009ANEXA V

Lista animalelor menționate la articolul 34 alineatul (4)

| 1. | Bovine (Bos taurus și Bos indicus); |
| --- | --- |

1.

Bovine (Bos taurus și Bos indicus);

| 2. | Ovine și caprine (Ovis aries și Capra hircus); |
| --- | --- |

2.

Ovine și caprine (Ovis aries și Capra hircus);

| 3. | Porcine (Sus scrofa); |
| --- | --- |

3.

Porcine (Sus scrofa);

| 4. | Ecvidee (Equus caballus și Equus asinus); |
| --- | --- |

4.

Ecvidee (Equus caballus și Equus asinus);

| 5. | Găina domestică (Gallus gallus domesticus); |
| --- | --- |

5.

Găina domestică (Gallus gallus domesticus);

| 6. | Curcan domestic (Meleagris gallopavo); |
| --- | --- |

6.

Curcan domestic (Meleagris gallopavo);

| 7. | Rața și gâscă (Anas platyrhynchos, Anser anser domesticus, Cairina moschata); |
| --- | --- |

7.

Rața și gâscă (Anas platyrhynchos, Anser anser domesticus, Cairina moschata);

| 8. | Prepeliță domestică (Coturnix spp); |
| --- | --- |

8.

Prepeliță domestică (Coturnix spp);

| 9. | Porumbel (Colombia livia); |
| --- | --- |

9.

Porumbel (Colombia livia);

| 10. | Iepure de casă (Oryctolagus cuniculus) |
| --- | --- |

10.

Iepure de casă (Oryctolagus cuniculus)

Marți, 5 mai 2009ANEXA VI

Sacrificarea animalelor prin metode umanizate

Tabelul 1 –   Sacrificarea peștilor prin metode umanizate, inclusiv a celor din clasele gnatostoma și ciclostoma

| Agent | Rapiditate | Eficacitate | Ușurința de folosire | Siguranța operatorului | Valoare estetică | Apreciere per ansamblu
  (1-5) | Observații |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Supradoză de anestezic | ++ | ++ | ++ | +la ++ | ++ | 4 până la 5 (1) | Se poate folosi cu sedarea prealabilă a animalului |
| Asomare electrică | ++ | + | + | + | ++ | 4 | Este necesar un echipament special.
  Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |
| Macerare | ++ | ++ | ++ | ++ | + | 4 | Numai pentru pești care au lungimea sub 2 cm. |
| Comoție | ++ | + | + | ++ | - | 3 | Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |
| Dislocare cervicală | ++ | ++ | + | ++ | - | 2 – dacă animalul este conștient
  5 – dacă animalul este inconștient | Nu se folosește la pești cu greutate 500g. Trebuie urmată de distrugerea creierului. |

Agent

Rapiditate

Eficacitate

Ușurința de folosire

Siguranța operatorului

Valoare estetică

Apreciere per ansamblu

(1-5)

Observații

Supradoză de anestezic

++

++

++

+la ++

++

4 până la 5 (1)

Se poate folosi cu sedarea prealabilă a animalului

Asomare electrică

++

+

+

+

++

4

Este necesar un echipament special.

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Macerare

++

++

++

++

+

4

Numai pentru pești care au lungimea sub 2 cm.

Comoție

++

+

+

++

-

3

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Dislocare cervicală

++

++

+

++

-

2 – dacă animalul este conștient

5 – dacă animalul este inconștient

Nu se folosește la pești cu greutate 500g. Trebuie urmată de distrugerea creierului.

Se pot folosi și alte metode pentru pești inconștienți, cu condiția ca animalul să nu redevină conștient înaintea morții.

Rapiditate: ++ foarte rapid, + rapid, - lent. Eficacitate: ++ foarte eficient, + eficient, - ineficient. Ușurința de folosire: ++ ușor de folosit, + necesită expertiză, - necesită instruire din partea unui specialist. Siguranța operatorului: ++ niciun pericol, + pericol scăzut, - periculos. Valoare estetică: ++ valoare estetică bună, + acceptabil pentru majoritatea oamenilor, - inacceptabil pentru mulți oameni. Apreciere: Între 1 și 5, unde 5 este cel mai satisfăcător.

Tabelul 2 –   Sacrificarea amfibienilor prin metode umanizate

| Agent | Rapiditate | Eficacitate | Ușurința de folosire | Siguranța operatorului | Valoare estetică | Apreciere per ansamblu
  (1-5) | Observații |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Supradoză de anestezic | ++ | ++ | ++ | ++ | ++ | 5 | Se poate folosi cu sedarea prealabilă a animalului |
| Comoție | ++ | ++ | + | ++ | - | 3 | Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |
| –ABN/amestecuri anestezice (2) | + | ++ | - | + | + | 3 | Se injectează intravenos, de aceea necesită expertiză. |
| Iradiere cu microunde | ++ | ++ | - | + | ++ | 3 | Este necesar un echipament special.
  Pentru amfibieni mici. |
| Asomare electrică | + | + | + | - | - | 2 | Este necesar un echipament special.
  Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |

Agent

Rapiditate

Eficacitate

Ușurința de folosire

Siguranța operatorului

Valoare estetică

Apreciere per ansamblu

(1-5)

Observații

Supradoză de anestezic

++

++

++

++

++

5

Se poate folosi cu sedarea prealabilă a animalului

Comoție

++

++

+

++

-

3

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

–ABN/amestecuri anestezice (2)

+

++

-

+

+

3

Se injectează intravenos, de aceea necesită expertiză.

Iradiere cu microunde

++

++

-

+

++

3

Este necesar un echipament special.

Pentru amfibieni mici.

Asomare electrică

+

+

+

-

-

2

Este necesar un echipament special.

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Se pot folosi și alte metode pentru amfibieni inconștienți, cu condiția ca animalul să nu redevină conștient înaintea morții.

Rapiditate: ++ foarte rapid, + rapid, - lent. Eficacitate: ++ foarte eficient, + eficient, - ineficient. Ușurința de folosire: ++ ușor de folosit, + necesită expertiză, - necesită instruire din partea unui specialist. Siguranța operatorului: ++ niciun pericol, + pericol scăzut, - periculos. Valoare estetică: ++ valoare estetică bună, + acceptabil pentru majoritatea oamenilor, - inacceptabil pentru mulți oameni. Apreciere: Între 1 și 5, unde 5 este cel mai satisfăcător.

Tabelul 3 –   Sacrificarea reptilelor prin metode umanizate

| Agent | Rapiditate | Eficacitate | Ușurința de folosire | Siguranța operatorului | Valoare estetică | Apreciere per ansamblu
  (1-5) | Observații |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Supradoză de anestezic | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Se poate folosi cu sedarea prealabilă a animalului |
| Tijă perforantă | ++ | ++ | ++ | + | + | 5 | Pentru reptile mari.
  Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |
| Împușcare | ++ | ++ | ++ | - | + | 4 | Trebuie folosită de către trăgători experimentați. Poate necesita o metodă de provocare a morții. Trebuie folosită pe teren. |
| Comoție | + | + | + | ++ | - | 3 | Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |

Agent

Rapiditate

Eficacitate

Ușurința de folosire

Siguranța operatorului

Valoare estetică

Apreciere per ansamblu

(1-5)

Observații

Supradoză de anestezic

++

++

++

+

++

5

Se poate folosi cu sedarea prealabilă a animalului

Tijă perforantă

++

++

++

+

+

5

Pentru reptile mari.

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Împușcare

++

++

++

-

+

4

Trebuie folosită de către trăgători experimentați. Poate necesita o metodă de provocare a morții. Trebuie folosită pe teren.

Comoție

+

+

+

++

-

3

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Se pot folosi și alte metode pentru reptile inconștiente, cu condiția ca animalul să nu redevină conștient înaintea morții.

Rapiditate: ++ foarte rapid, + rapid, - lent. Eficacitate: ++ foarte eficient, + eficient, - ineficient. Ușurința de folosire: ++ ușor de folosit, + necesită expertiză, - necesită instruire din partea unui specialist. Siguranța operatorului: ++ niciun pericol, + pericol scăzut, - periculos. Valoare estetică: ++ valoare estetică bună, + acceptabil pentru majoritatea oamenilor, - inacceptabil pentru mulți oameni. Apreciere: Între 1 și 5, unde 5 este cel mai satisfăcător.

Tabelul 4 –   Sacrificarea păsărilor prin metode umanizate

| Agent | Rapiditate | Eficacitate | Ușurința de folosire | Siguranța operatorului | Valoare estetică | Apreciere per ansamblu
  (1-5) | Observații |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ABN/amestecuri anestezice | ++ | ++ | + | + | ++ | 4 | Se injectează intravenos, de aceea necesită expertiză. |
| Gaze inerte (Ar, N2) | ++ | ++ | ++ | ++ | + | 4 | Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |
| Macerare | ++ | ++ | ++ | ++ | - | 4 | Pentru pui cu vârsta de până la 72 de ore. |
| Dislocare cervicală | ++ | ++ | - | ++ | - | 1/3 – dacă animalul este conștient
  5 – dacă animalul este inconștient | Pentru păsări mici și tinere (sub 250 g).
  Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |
| Iradiere cu microunde | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Este necesar un echipament special. |
| Comoție | ++ | ++ | - | ++ | - | 3 | Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |
| Asomare electrică | ++ | ++ | + | - | - | 3 | Este necesar un echipament special.
  Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |
| Monoxid de carbon | + | + | ++ | - | - | 1 | Pericol pentru operator. |

Agent

Rapiditate

Eficacitate

Ușurința de folosire

Siguranța operatorului

Valoare estetică

Apreciere per ansamblu

(1-5)

Observații

ABN/amestecuri anestezice

++

++

+

+

++

4

Se injectează intravenos, de aceea necesită expertiză.

Gaze inerte (Ar, N2)

++

++

++

++

+

4

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Macerare

++

++

++

++

-

4

Pentru pui cu vârsta de până la 72 de ore.

Dislocare cervicală

++

++

-

++

-

1/3 – dacă animalul este conștient

5 – dacă animalul este inconștient

Pentru păsări mici și tinere (sub 250 g).

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Iradiere cu microunde

++

++

-

++

+

3

Este necesar un echipament special.

Comoție

++

++

-

++

-

3

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Asomare electrică

++

++

+

-

-

3

Este necesar un echipament special.

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Monoxid de carbon

+

+

++

-

-

1

Pericol pentru operator.

Se pot folosi și alte metode pentru păsările inconștiente, cu condiția ca animalul să nu redevină conștient înaintea morții.

Rapiditate: ++ foarte rapid, + rapid, - lent. Eficacitate: ++ foarte eficient, + eficient, - ineficient. Ușurința de folosire: ++ ușor de folosit, + necesită expertiză, - necesită instruire din partea unui specialist. Siguranța operatorului: ++ niciun pericol, + pericol scăzut, - periculos. Valoare estetică: ++ valoare estetică bună, + acceptabil pentru majoritatea oamenilor, - inacceptabil pentru mulți oameni. Apreciere: Între 1 și 5, unde 5 este cel mai satisfăcător.

Tabelul 5 –   Sacrificarea rozătoarelor prin metode umanizate

| Agent | Rapidi-tate | Efica-citate | Ușu-rința de folosire | Siguranța operato-rului | Valoa-re este-tică | Apreciere per ansamblu
  (1-5) | Observații |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Supradoză de anestezic | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Se poate folosi cu sedarea prealabilă a animalului |
| –ABN/amestecuri anestezice | ++ | ++ | - | + | ++ | 4 | Se injectează intravenos, de aceea necesită expertiză. |
| Gaze inerte (Ar) | ++ | + | ++ | + | + | 4 | Trebuie să fie urmate imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode enumerate. |
| Comoție | ++ | ++ | + | ++ | - | 3 | În cazul rozătoarelor de sub 1 kg. Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |
| Dislocare cervicală | ++ | ++ | + | ++ | - | 2/3 – dacă animalul este conștient
  5 – dacă animalul este inconștient | Pentru rozătoare sub 150g.
  Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |
| Iradiere cu microunde | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Este necesar un echipament special. |
| Decapitare | + | + | + | ++ | - | 1/2 – dacă animalul este conștient
  5 – dacă animalul este inconștient | |
| Dioxid carbon | + | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Trebuie folosit numai cu umplere gradată. |
| Monoxid de carbon | + | + | + | - | ++ | 1 | Pericol pentru operator. |

Agent

Rapidi-tate

Efica-citate

Ușu-rința de folosire

Siguranța operato-rului

Valoa-re este-tică

Apreciere per ansamblu

(1-5)

Observații

Supradoză de anestezic

++

++

++

+

++

5

Se poate folosi cu sedarea prealabilă a animalului

–ABN/amestecuri anestezice

++

++

-

+

++

4

Se injectează intravenos, de aceea necesită expertiză.

Gaze inerte (Ar)

++

+

++

+

+

4

Trebuie să fie urmate imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode enumerate.

Comoție

++

++

+

++

-

3

În cazul rozătoarelor de sub 1 kg. Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Dislocare cervicală

++

++

+

++

-

2/3 – dacă animalul este conștient

5 – dacă animalul este inconștient

Pentru rozătoare sub 150g.

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Iradiere cu microunde

++

++

-

++

+

3

Este necesar un echipament special.

Decapitare

+

+

+

++

-

1/2 – dacă animalul este conștient

5 – dacă animalul este inconștient

Dioxid carbon

+

++

++

+

++

5

Trebuie folosit numai cu umplere gradată.

Monoxid de carbon

+

+

+

-

++

1

Pericol pentru operator.

Se pot folosi și alte metode pentru rozătoare inconștiente, cu condiția ca animalul să nu redevină conștient înaintea morții.

Rapiditate: ++ foarte rapid, + rapid, - lent. Eficacitate: ++ foarte eficient, + eficient, - ineficient. Ușurința de folosire: ++ ușor de folosit, + necesită expertiză, - necesită instruire din partea unui specialist. Siguranța operatorului: ++ niciun pericol, + pericol scăzut, - periculos. Valoare estetică: ++ valoare estetică bună, + acceptabil pentru majoritatea oamenilor, - inacceptabil pentru mulți oameni. Apreciere: Între 1 și 5, unde 5 este cel mai satisfăcător.

Tabelul 6 –   Sacrificarea iepurilor prin metode umanizate

| Agent | Rapiditate | Eficacitate | Ușurința de folosire | Siguranța operatorului | Valoare estetică | Apreciere per ansamblu
  (1-5) | Observații |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Supradoză de anestezic | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Se poate folosi cu sedarea prealabilă a animalului |
| –ABN/amestecuri anestezice | ++ | ++ | - | + | ++ | 4 | Se injectează intravenos, de aceea necesită expertiză. |
| Tijă perforantă | ++ | ++ | - | + | + | 4 | Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |
| Dislocare cervicală | ++ | ++ | - | ++ | - | 3 – dacă animalul este conștient
  5 – dacă animalul este inconștient | Acceptabil pentru iepurii sub 1 kg.
  Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |
| Comoție | ++ | + | - | ++ | - | 3 | Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |
| Asomare electrică | ++ | + | ++ | - | + | 3 | Este necesar un echipament special.
  Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |
| Iradiere cu microunde | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Este necesar un echipament special. |
| Decapitare | + | + | + | - | - | 1 – dacă animalul este conștient
  5 – dacă animalul este incon-știent | Pentru iepurii sub 1 kg. |
| Monoxid de carbon | + | + | ++ | - | ++ | 1 | Pericol pentru operator. |
| Congelare rapidă | + | + | ++ | ++ | + | 1 | Se folosește pentru fetuși sub 4 g. |

Agent

Rapiditate

Eficacitate

Ușurința de folosire

Siguranța operatorului

Valoare estetică

Apreciere per ansamblu

(1-5)

Observații

Supradoză de anestezic

++

++

++

+

++

5

Se poate folosi cu sedarea prealabilă a animalului

–ABN/amestecuri anestezice

++

++

-

+

++

4

Se injectează intravenos, de aceea necesită expertiză.

Tijă perforantă

++

++

-

+

+

4

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Dislocare cervicală

++

++

-

++

-

3 – dacă animalul este conștient

5 – dacă animalul este inconștient

Acceptabil pentru iepurii sub 1 kg.

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Comoție

++

+

-

++

-

3

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Asomare electrică

++

+

++

-

+

3

Este necesar un echipament special.

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Iradiere cu microunde

++

++

-

++

+

3

Este necesar un echipament special.

Decapitare

+

+

+

-

-

1 – dacă animalul este conștient

5 – dacă animalul este incon-știent

Pentru iepurii sub 1 kg.

Monoxid de carbon

+

+

++

-

++

1

Pericol pentru operator.

Congelare rapidă

+

+

++

++

+

1

Se folosește pentru fetuși sub 4 g.

Se pot folosi și alte metode pentru iepuri inconștienți, cu condiția ca animalul să nu redevină conștient înaintea morții.

Rapiditate: ++ foarte rapid, + rapid, - lent. Eficacitate: ++ foarte eficient, + eficient, - ineficient. Ușurința de folosire: ++ ușor de folosit, + necesită expertiză, - necesită instruire din partea unui specialist. Siguranța operatorului: ++ niciun pericol, + pericol scăzut, - periculos. Valoare estetică: ++ valoare estetică bună, + acceptabil pentru majoritatea oamenilor, - inacceptabil pentru mulți oameni. Apreciere: Între 1 și 5, unde 5 este cel mai satisfăcător.

Tabelul 7 –   Sacrificarea câinilor, pisicilor, dihorilor și vulpilor prin metode umanizate

| Agent | Rapiditate | Eficacitate | Ușurința de folosire | Siguranța operatorului | Valoare estetică | Apreciere per ansamblu
  (1-5) | Observații |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Supradoză de anestezic | ++ | ++ | - | + | ++ | 5 | Se poate folosi cu sedarea prealabilă a animalului |
| –ABN/amestecuri anestezice | ++ | ++ | - | + | + | 4 | Se injectează intravenos, de aceea necesită expertiză. |
| Împușcare cu glonț liber cu ajutorul unor carabine potrivite, a unor pistoale potrivite și cu muniția potrivită. | ++ | ++ | - | - | - | 4 | Trebuie folosită de către trăgători experimentați. Poate necesita o metodă de provocare a morții. |
| Tijă perforantă | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |
| Asomare electrică | ++ | ++ | - | - | - | 3 | Este necesar un echipament special.
  Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |
| Comoție | ++ | ++ | + | ++ | - | 2 | Se folosește pe nou-născuți.
  Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |

Agent

Rapiditate

Eficacitate

Ușurința de folosire

Siguranța operatorului

Valoare estetică

Apreciere per ansamblu

(1-5)

Observații

Supradoză de anestezic

++

++

-

+

++

5

Se poate folosi cu sedarea prealabilă a animalului

–ABN/amestecuri anestezice

++

++

-

+

+

4

Se injectează intravenos, de aceea necesită expertiză.

Împușcare cu glonț liber cu ajutorul unor carabine potrivite, a unor pistoale potrivite și cu muniția potrivită.

++

++

-

-

-

4

Trebuie folosită de către trăgători experimentați. Poate necesita o metodă de provocare a morții.

Tijă perforantă

++

++

-

++

+

3

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Asomare electrică

++

++

-

-

-

3

Este necesar un echipament special.

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Comoție

++

++

+

++

-

2

Se folosește pe nou-născuți.

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Se pot folosi alte și metode pentru câini, pisici, dihori sau vulpi inconștiente, cu condiția ca animalul să nu redevină conștient înaintea morții.

Rapiditate: ++ foarte rapid, + rapid, - lent. Eficacitate: ++ foarte eficient, + eficient, - ineficient. Ușurința de folosire: ++ ușor de folosit, + necesită expertiză, - necesită instruire din partea unui specialist. Siguranța operatorului: ++ niciun pericol, + pericol scăzut, - periculos. Valoare estetică: ++ valoare estetică bună, + acceptabil pentru majoritatea oamenilor, - inacceptabil pentru mulți oameni. Apreciere: Între 1 și 5, unde 5 este cel mai satisfăcător.

Tabelul 8 –   Sacrificarea mamiferelor mari prin metode umanizate

| Agent | Rapiditate | Eficacitate | Ușu-rința de folosire | Siguranța operatorului | Valoare estetică | Apreciere per ansamblu
  (1-5) | Observații |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Supradoză de anestezic | ++ | ++ | - | + | ++ | 5 | Se poate folosi cu sedarea prealabilă a animalului |
| Tijă perforantă | ++ | ++ | + | + | + | 5 | Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |
| Împușcare cu glonț liber cu ajutorul unor carabine potrivite, a unor pistoale potrivite și cu muniția potrivită. | ++ | ++ | + | - | + | 4 | Trebuie folosită de către trăgători experimentați. Poate necesita o metodă de provocare a morții. Trebuie folosită pe teren. |
| –ABN/amestecuri anestezice | ++ | ++ | - | + | ++ | 4 | Se injectează intravenos, de aceea necesită expertiză. |
| Gaze inerte (Ar) | ++ | ++ | + | + | + | 4 | Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.
  Acceptabil pentru porcine. |
| Asomare electrică | ++ | ++ | + | - | - | 3 | Este necesar un echipament special.
  Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |
| Comoție | ++ | + | - | + | + | 3 – dacă animalul este conștient
  5 – dacă animalul este inconștient | Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode. |

Agent

Rapiditate

Eficacitate

Ușu-rința de folosire

Siguranța operatorului

Valoare estetică

Apreciere per ansamblu

(1-5)

Observații

Supradoză de anestezic

++

++

-

+

++

5

Se poate folosi cu sedarea prealabilă a animalului

Tijă perforantă

++

++

+

+

+

5

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Împușcare cu glonț liber cu ajutorul unor carabine potrivite, a unor pistoale potrivite și cu muniția potrivită.

++

++

+

-

+

4

Trebuie folosită de către trăgători experimentați. Poate necesita o metodă de provocare a morții. Trebuie folosită pe teren.

–ABN/amestecuri anestezice

++

++

-

+

++

4

Se injectează intravenos, de aceea necesită expertiză.

Gaze inerte (Ar)

++

++

+

+

+

4

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Acceptabil pentru porcine.

Asomare electrică

++

++

+

-

-

3

Este necesar un echipament special.

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Comoție

++

+

-

+

+

3 – dacă animalul este conștient

5 – dacă animalul este inconștient

Trebuie să fie urmată imediat de exsangvinare sau de distrugerea imediată a creierului, sau moartea trebuie să survină prin alte metode.

Se pot folosi și alte metode pentru alte mamifere mari inconștiente, cu condiția ca animalul să nu redevină conștient înaintea morții.

Rapiditate: ++ foarte rapid, + rapid, - lent. Eficacitate: ++ foarte eficient, + eficient, - ineficient. Ușurința de folosire: ++ ușor de folosit, + necesită expertiză, - necesită instruire din partea unui specialist. Siguranța operatorului: ++ niciun pericol, + pericol scăzut, - periculos. Valoare estetică: ++ valoare estetică bună, + acceptabil pentru majoritatea oamenilor, - inacceptabil pentru mulți oameni. Apreciere: Între 1 și 5, unde 5 este cel mai satisfăcător.

Tabelul 9 –   Sacrificarea primatelor neumane prin metode umanizate

| Agent | Rapiditate | Eficacitate | Ușurința de folosire | Siguranța operato-rului | Valoare estetică | Apreciere per ansamblu
  (1-5) | Observații |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Supradoză de anestezic | ++ | ++ | - | + | ++ | 5 | Se poate folosi cu sedarea prealabilă a animalului |

Agent

Rapiditate

Eficacitate

Ușurința de folosire

Siguranța operato-rului

Valoare estetică

Apreciere per ansamblu

(1-5)

Observații

Supradoză de anestezic

++

++

-

+

++

5

Se poate folosi cu sedarea prealabilă a animalului

Se pot folosi și alte metode pentru primatele neumane inconștiente, cu condiția ca animalul să nu redevină conștient înaintea morții.

Rapiditate: ++ foarte rapid, + rapid, - lent. Eficacitate: ++ foarte eficient, + eficient, - ineficient. Ușurința de folosire: ++ ușor de folosit, + necesită expertiză, - necesită instruire din partea unui specialist. Siguranța operatorului: ++ niciun pericol, + pericol scăzut, - periculos. Valoare estetică: ++ valoare estetică bună, + acceptabil pentru majoritatea oamenilor, - inacceptabil pentru mulți oameni. Apreciere: Între 1 și 5, unde 5 este cel mai satisfăcător.

---

(1)  Unele anestezice pot provoca iritarea pielii atunci când sunt folosite la pești.*

(2)  Agent de blocare neuromusculară, ABN

Marți, 5 mai 2009ANEXA VII

Lista elementelor menționate la articolul 22 alineatul (4)

| 1. | Legislația națională în vigoare pertinentă pentru achiziționarea, creșterea, îngrijirea și folosirea animalelor în experimente științifice. |
| --- | --- |

1.

Legislația națională în vigoare pertinentă pentru achiziționarea, creșterea, îngrijirea și folosirea animalelor în experimente științifice.

| 2. | Etica aplicabilă relației animal – om, valoarea intrinsecă a vieții și argumentele pro și contra folosirii animalelor în experimente științifice. |
| --- | --- |

2.

Etica aplicabilă relației animal – om, valoarea intrinsecă a vieții și argumentele pro și contra folosirii animalelor în experimente științifice.

| 3. | Biologia fundamentală corelată cu anatomia, caracteristicile fiziologice, reproducerea, genetica și modificările genetice. |
| --- | --- |

3.

Biologia fundamentală corelată cu anatomia, caracteristicile fiziologice, reproducerea, genetica și modificările genetice.

| 4. | Comportamentul animalelor, tehnici de creștere și îmbunătățirea mediului de viață al acestora. |
| --- | --- |

4.

Comportamentul animalelor, tehnici de creștere și îmbunătățirea mediului de viață al acestora.

| 5. | Gestionarea sănătății animalelor și igienă. |
| --- | --- |

5.

Gestionarea sănătății animalelor și igienă.

| 6. | Recunoașterea manifestărilor de stres, durere și suferință specifice celor mai comune specii. |
| --- | --- |

6.

Recunoașterea manifestărilor de stres, durere și suferință specifice celor mai comune specii.

| 7. | Anestezia, metodele de atenuare a durerii și eutanasia. |
| --- | --- |

7.

Anestezia, metodele de atenuare a durerii și eutanasia.

| 8. | Sacrificarea prin metode umanizate. |
| --- | --- |

8.

Sacrificarea prin metode umanizate.

| 9. | Cerințele legate de înlocuire, reducere și perfecționare. |
| --- | --- |

9.

Cerințele legate de înlocuire, reducere și perfecționare.

Marți, 5 mai 2009ANEXA VIII

Lista elementelor menționate la articolul 38 alineatul (1) litera(c)

| 1. | Pertinența și justificarea următoarelor aspecte:






  (a) | utilizarea animalelor, inclusiv originea animalelor necesare, numărul estimat, speciile și etapele de viață; |
| --- | --- | --- |

1.

Pertinența și justificarea următoarelor aspecte:

(a)

utilizarea animalelor, inclusiv originea animalelor necesare, numărul estimat, speciile și etapele de viață;

| (b) | experimente. |
| --- | --- |

(b)

experimente.

| 2. | Demonstrarea aplicării metodelor existente de înlocuire, reducere și perfecționare în cazul experimentelor pe animale. |
| --- | --- |

2.

Demonstrarea aplicării metodelor existente de înlocuire, reducere și perfecționare în cazul experimentelor pe animale.

| 3. | Demonstrarea competenței persoanelor implicate în proiect. |
| --- | --- |

3.

Demonstrarea competenței persoanelor implicate în proiect.

| 4. | Folosirea planificată a anesteziei, analgeziei și a altor metode de atenuare a durerii. |
| --- | --- |

4.

Folosirea planificată a anesteziei, analgeziei și a altor metode de atenuare a durerii.

| 5. | Reducerea, evitarea și alinarea oricărei forme de suferință a animalelor de la naștere până la moarte. |
| --- | --- |

5.

Reducerea, evitarea și alinarea oricărei forme de suferință a animalelor de la naștere până la moarte.

| 6. | Condițiile de adăpostire, creștere și îngrijire a animalelor. |
| --- | --- |

6.

Condițiile de adăpostire, creștere și îngrijire a animalelor.

| 7. | Recursul la puncte finale timpurii și prin metode umanizate. |
| --- | --- |

7.

Recursul la puncte finale timpurii și prin metode umanizate.

| 8. | Strategia experimentală sau observațională și proiectarea statistică în vederea reducerii la minim a numărului de animale, a suferinței și a impactului asupra mediului. |
| --- | --- |

8.

Strategia experimentală sau observațională și proiectarea statistică în vederea reducerii la minim a numărului de animale, a suferinței și a impactului asupra mediului.

| 9. | Bunăstarea animalelor pe parcursul întregii vieți a acestora și refolosirea animalelor. |
| --- | --- |

9.

Bunăstarea animalelor pe parcursul întregii vieți a acestora și refolosirea animalelor.

| 10. | Evitarea duplicării inutile a experimentelor. |
| --- | --- |

10.

Evitarea duplicării inutile a experimentelor.

Marți, 5 mai 2009ANEXA IX

Definiții generale ale nivelelor de severitate menționate la articolul 17 alineatul (1)

În general:

Cu excepția cazului în care se cunoaște sau se dovedește contrariul, se presupune că experimentele care provoacă durere oamenilor provoacă durere și animalelor.

Durere inexistentă sau durere slabă: nivelul de severitate 1

Intervenții și manipulări asupra animalelor în scop experimental, în urma cărora animalele nu resimt durere sau resimt doar o durere slabă, suferință, stres sau vătămări, care sunt de scurtă durată, iar starea lor generală nu este grav afectată.

Exemple:

| — | studii efectuate cu animale hrănite cu alimente cu compoziții diferite sau supuse unui regim alimentar nefiziologic, cu semne sau simptome clinice minore; |
| --- | --- |

—

studii efectuate cu animale hrănite cu alimente cu compoziții diferite sau supuse unui regim alimentar nefiziologic, cu semne sau simptome clinice minore;

| — | prelevarea unor probe de sânge sau injectarea (s.c., i.m., i.p., i.v.) unui medicament; |
| --- | --- |

—

prelevarea unor probe de sânge sau injectarea (s.c., i.m., i.p., i.v.) unui medicament;

| — | biopsii ale țesuturilor superficiale, sub anestezie; |
| --- | --- |

—

biopsii ale țesuturilor superficiale, sub anestezie;

| — | tehnici de scanare neinvazive, cu sau fără sedarea sau anestezierea animalelor; |
| --- | --- |

—

tehnici de scanare neinvazive, cu sau fără sedarea sau anestezierea animalelor;

| — | studii de tolerabilitate, la care se pot anticipa reacții minore, locale sau sistemice, de scurtă durată; |
| --- | --- |

—

studii de tolerabilitate, la care se pot anticipa reacții minore, locale sau sistemice, de scurtă durată;

| — | înregistrări ECG la animale în stare conștientă; |
| --- | --- |

—

înregistrări ECG la animale în stare conștientă;

| — | studii de observare, ca de exemplu teste în câmp deschis, testul labirintului sau testul treptelor; |
| --- | --- |

—

studii de observare, ca de exemplu teste în câmp deschis, testul labirintului sau testul treptelor;

| — | experimente sub anestezie generală, fără recuperare. |
| --- | --- |

—

experimente sub anestezie generală, fără recuperare.

Moderat: nivelul de severitate 2

Intervenții și manipulări asupra animalelor în scop experimental în contextul cărora animalele sunt supuse unui stres moderat de scurtă durată sau unui episod de stres, durere, suferință sau vătămare de intensitate redusă, cu o durată moderată sau prelungită, sau cu înrăutățirea semnificativă a stării generale.

Exemple:

| — | operație chirurgicală sub anestezie și analgezie adecvată; |
| --- | --- |

—

operație chirurgicală sub anestezie și analgezie adecvată;

| — | implantarea unor dispozitive precum catetere, transmițătoare telemetrice, minipompe, sub anestezie generală; |
| --- | --- |

—

implantarea unor dispozitive precum catetere, transmițătoare telemetrice, minipompe, sub anestezie generală;

| — | studii în care se aplică un regim alimentar nefiziologic, cu semne clinice sau simptome de diabet zaharat netratat; |
| --- | --- |

—

studii în care se aplică un regim alimentar nefiziologic, cu semne clinice sau simptome de diabet zaharat netratat;

| — | recoltarea sângelui sau administrarea repetată și frecventă a unor substanțe; |
| --- | --- |

—

recoltarea sângelui sau administrarea repetată și frecventă a unor substanțe;

| — | inducerea stării de anxietate la modele animale; |
| --- | --- |

—

inducerea stării de anxietate la modele animale;

| — | teste de toxicitate acută, teste de tolerabilitate acută, studii de determinare a intervalului de dozare, teste de toxicitate/carcinogenicitate cronică, care nu duc la moartea animalului; |
| --- | --- |

—

teste de toxicitate acută, teste de tolerabilitate acută, studii de determinare a intervalului de dozare, teste de toxicitate/carcinogenicitate cronică, care nu duc la moartea animalului;

| — | modele de atacuri de apoplexie, de exemplu studii privind epilepsia; |
| --- | --- |

—

modele de atacuri de apoplexie, de exemplu studii privind epilepsia;

| — | modele animale neletale de cancer, de exemplu studii de xenogrefare; |
| --- | --- |

—

modele animale neletale de cancer, de exemplu studii de xenogrefare;

Sever: nivelul de severitate 3

Intervenții și manipulări asupra animalelor în scop experimental în contextul cărora animalele sunt supuse unui stres sever sau extrem de sever sau unui episod de durată moderată sau prelungită de stres moderat, durere intensă, suferință prelungită sau vătămare gravă sau înrăutățirea semnificativă și persistentă a stării generale.

Exemple:

| — | infecții bacteriale sau virale letale; |
| --- | --- |

—

infecții bacteriale sau virale letale;

| — | modele cronice de artrită reumatoidă; |
| --- | --- |

—

modele cronice de artrită reumatoidă;

| — | animale modificate genetic cu fenotipuri letale (ex. oncogene), fără încetarea timpurie a experimentului; |
| --- | --- |

—

animale modificate genetic cu fenotipuri letale (ex. oncogene), fără încetarea timpurie a experimentului;

| — | transplantul de organe (ex. rinichi, pancreas); |
| --- | --- |

—

transplantul de organe (ex. rinichi, pancreas);

| — | modele cronice ale unor afecțiuni neurologice severe, de exemplu maladia Parkinson. |
| --- | --- |

—

modele cronice ale unor afecțiuni neurologice severe, de exemplu maladia Parkinson.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/228 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/228

---

Marți, 5 mai 2009Poluarea cauzată de nave și sancțiuni în caz de încălcare ***I

P6_TA(2009)0344

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2005/35/CE privind poluarea cauzată de nave și introducerea unor sancțiuni în caz de încălcare (COM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD))

2010/C 212 E/32

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0134),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 80 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0142/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și cel al Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0080/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Marți, 5 mai 2009P6_TC1-COD(2008)0055

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2005/35/CE privind poluarea cauzată de nave și introducerea unor sancțiuni în caz de încălcare

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2009/123/CE.)

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/229 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/229

---

Marți, 5 mai 2009Indicarea, prin etichetare și informații standard despre produse, a consumului de energie (reformare) ***I

P6_TA(2009)0345

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic (reformare) (COM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD))

2010/C 212 E/33

(Procedura de codecizie - reformare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0778),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0412/2008),

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1),

având în vedere scrisoarea din 11 martie 2009 a Comisiei pentru afaceri juridice, adresată Comisiei pentru industrie, cercetare și energie în conformitate cu articolul 80a alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere articolele 80a și 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0146/2009),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice din cadrul Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice din cadrul Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

Marți, 5 mai 2009P6_TC1-COD(2008)0222

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic (reformare)

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității ║ Europene, în special articolul 95,

având în vedere propunerea Comisiei ║,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | Directiva 92/75/CEE a Consiliului din 22 septembrie 1992 privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse la aparatele de uz casnic (4) a fost modificată de mai multe ori în mod substanțial (5). Întrucât sunt necesare noi modificări substanțiale, directiva respectivă ar trebui să fie reformată din motive de claritate. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 92/75/CEE a Consiliului din 22 septembrie 1992 privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse la aparatele de uz casnic (4) a fost modificată de mai multe ori în mod substanțial (5). Întrucât sunt necesare noi modificări substanțiale, directiva respectivă ar trebui să fie reformată din motive de claritate.

| (2) | Domeniul de aplicare al Directivei 92/75/CEE ║ se limitează la aparatele de uz casnic. Comunicarea Comisiei din 16 iulie 2008 privind Planul de acțiune privind consumul și producția durabile și politica industrială durabilă a demonstrat că extinderea domeniului de aplicare al Directivei 92/75/CEE la produsele cu impact energetic
  , inclusiv produsele de construcție,
  care au un impact
  direct sau indirect semnificativ
  asupra consumului de energie în faza de utilizare ar putea consolida eventualele sinergii dintre dispozițiile legislative existente, și în special cu Directiva 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2005 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor consumatoare de energie (6) ║.
  Prezenta directivă ar trebui să completeze aplicarea Directivei 2005/32/CE, neaducându-i atingere sub nicio formă. Vizând o abordare globală și generând economii suplimentare de energie și efecte benefice asupra mediului, prezenta directivă ar trebui să fie percepută ca parte a unui cadru legislativ și mai amplu, care cuprinde Regulamentul (CE) nr. 1980/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iulie 2000 privind sistemul comunitar revizuit de acordare a etichetei ecologice

   (7)

  și Directiva 2002/91/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2002 privind performanța energetică a clădirilor

   (8)

  . |
| --- | --- |

(2)

Domeniul de aplicare al Directivei 92/75/CEE ║ se limitează la aparatele de uz casnic. Comunicarea Comisiei din 16 iulie 2008 privind Planul de acțiune privind consumul și producția durabile și politica industrială durabilă a demonstrat că extinderea domeniului de aplicare al Directivei 92/75/CEE la produsele cu impact energetic
  , inclusiv produsele de construcție,
  care au un impact
  direct sau indirect semnificativ
  asupra consumului de energie în faza de utilizare ar putea consolida eventualele sinergii dintre dispozițiile legislative existente, și în special cu Directiva 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2005 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor consumatoare de energie (6) ║.
  Prezenta directivă ar trebui să completeze aplicarea Directivei 2005/32/CE, neaducându-i atingere sub nicio formă. Vizând o abordare globală și generând economii suplimentare de energie și efecte benefice asupra mediului, prezenta directivă ar trebui să fie percepută ca parte a unui cadru legislativ și mai amplu, care cuprinde Regulamentul (CE) nr. 1980/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iulie 2000 privind sistemul comunitar revizuit de acordare a etichetei ecologice

   (7)

  și Directiva 2002/91/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2002 privind performanța energetică a clădirilor

   (8)

  .

| (3) | Concluziile Președinției Consiliului European din 8 și 9 martie 2007 au subliniat necesitatea de a spori eficiența energetică în Comunitate, astfel încât să se atingă obiectivul de reducere cu 20 % a consumului energetic al UE până în 2020 și au solicitat o punere în aplicare rapidă și integrală a domeniilor cheie identificate în Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2006 intitulată „Planul de acțiune pentru eficiența energetică: realizarea potențialului”. Planul de acțiune a pus în evidență posibilitățile enorme de economisire a energiei în sectorul produselor. |
| --- | --- |

(3)

Concluziile Președinției Consiliului European din 8 și 9 martie 2007 au subliniat necesitatea de a spori eficiența energetică în Comunitate, astfel încât să se atingă obiectivul de reducere cu 20 % a consumului energetic al UE până în 2020 și au solicitat o punere în aplicare rapidă și integrală a domeniilor cheie identificate în Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2006 intitulată „Planul de acțiune pentru eficiența energetică: realizarea potențialului”. Planul de acțiune a pus în evidență posibilitățile enorme de economisire a energiei în sectorul produselor.

| (4) | Pentru a promova eficiența energetică și economisirea energiei, este esențial, de asemenea, ca UE și statele membre să confere caracter obligatoriu din punct de vedere juridic obiectivului de reducere cu 20 % a consumului de energie până în 2020 și să propună și să pună în aplicare măsuri consecvente pentru a asigura îndeplinirea acestuia. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a promova eficiența energetică și economisirea energiei, este esențial, de asemenea, ca UE și statele membre să confere caracter obligatoriu din punct de vedere juridic obiectivului de reducere cu 20 % a consumului de energie până în 2020 și să propună și să pună în aplicare măsuri consecvente pentru a asigura îndeplinirea acestuia.

| (5) | Îmbunătățirea eficienței produselor energetice prin efectuarea unei alegeri în cunoștință de cauză de către consumator este în avantajul economiei UE în ansamblul său, precum și al industriei respective, prin reducerea prețului emisiilor în sistemul de comercializare a cotelor de emisii de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

(5)

Îmbunătățirea eficienței produselor energetice prin efectuarea unei alegeri în cunoștință de cauză de către consumator este în avantajul economiei UE în ansamblul său, precum și al industriei respective, prin reducerea prețului emisiilor în sistemul de comercializare a cotelor de emisii de gaze cu efect de seră.

| (6) | Furnizarea de informații exacte, relevante și comparabile privind consumul specific de energie al produselor cu impact energetic
  ar trebui să influențeze
  opțiunea utilizatorilor finali în favoarea produselor care consumă, direct sau indirect, mai puțină energie și alte resurse esențiale în faza de utilizare, stimulând astfel fabricanții să ia măsuri de reducere a consumului de energie și de alte resurse esențiale al produselor pe care le fabrică. Aceasta ar trebui să încurajeze totodată, în mod indirect, utilizarea eficientă a produselor respective
  , în vederea realizării unui aport la atingerea obiectivului de 20 % al UE în materie de eficiență energetică
  . În lipsa acestor informații, numai acțiunea forțelor pieței nu va reuși să promoveze utilizarea rațională a energiei și a altor resurse esențiale pentru aceste produse. |
| --- | --- |

(6)

Furnizarea de informații exacte, relevante și comparabile privind consumul specific de energie al produselor cu impact energetic
  ar trebui să influențeze
  opțiunea utilizatorilor finali în favoarea produselor care consumă, direct sau indirect, mai puțină energie și alte resurse esențiale în faza de utilizare, stimulând astfel fabricanții să ia măsuri de reducere a consumului de energie și de alte resurse esențiale al produselor pe care le fabrică. Aceasta ar trebui să încurajeze totodată, în mod indirect, utilizarea eficientă a produselor respective
  , în vederea realizării unui aport la atingerea obiectivului de 20 % al UE în materie de eficiență energetică
  . În lipsa acestor informații, numai acțiunea forțelor pieței nu va reuși să promoveze utilizarea rațională a energiei și a altor resurse esențiale pentru aceste produse.

| (7) | Întrucât clădirile sunt responsabile pentru 40 % din totalul energiei consumate în UE, iar revizuirea Directivei 2002/91/CE vizează promovarea îmbunătățirii rentabile a performanței energetice globale a clădirilor, includerea în acest context a anumitor produse de construcție cu impact energetic în domeniul de aplicare al prezentei directive ar putea facilita alegerea de către consumatorii casnici a celui mai rentabil și eficient din punct de vedere energetic produs atunci când își renovează clădirile. |
| --- | --- |

(7)

Întrucât clădirile sunt responsabile pentru 40 % din totalul energiei consumate în UE, iar revizuirea Directivei 2002/91/CE vizează promovarea îmbunătățirii rentabile a performanței energetice globale a clădirilor, includerea în acest context a anumitor produse de construcție cu impact energetic în domeniul de aplicare al prezentei directive ar putea facilita alegerea de către consumatorii casnici a celui mai rentabil și eficient din punct de vedere energetic produs atunci când își renovează clădirile.

| (8) | Pentru asigurarea predictibilității pentru producători și a clarității pentru utilizatorii finali, Comisia ar trebui să întocmească o listă de priorități cuprinzând produsele energetice, inclusiv produsele utilizate în construcții, care intră în sfera de aplicare a prezentei directive și care, drept urmare, vor face obiectul măsurilor de punere în aplicare adoptate de statele membre și de Comisie. |
| --- | --- |

(8)

Pentru asigurarea predictibilității pentru producători și a clarității pentru utilizatorii finali, Comisia ar trebui să întocmească o listă de priorități cuprinzând produsele energetice, inclusiv produsele utilizate în construcții, care intră în sfera de aplicare a prezentei directive și care, drept urmare, vor face obiectul măsurilor de punere în aplicare adoptate de statele membre și de Comisie.

| (9) | Informația joacă un rol cheie în acțiunea forțelor pieței și, de aceea, este necesar să se introducă o etichetă uniformă pentru toate produsele de același tip, pentru a pune la dispoziția cumpărătorilor potențiali informații standardizate suplimentare privind costurile acestor produse din punctul de vedere al energiei consumate și al consumului de alte resurse esențiale și pentru a lua măsuri care să asigure accesul la aceste informații și utilizatorilor finali potențiali care nu văd produsul expus, neavând astfel posibilitatea de a vedea eticheta ; pentru a fi eficientă și pentru a-și atinge scopul, eticheta ar trebui să fie simplă, concisă și ușor de recunoscut de către utilizatorii finali ║. În acest scop,
  formatul actual al etichetei ar trebui păstrat ca bază pentru a informa utilizatorii finali cu privire la eficiența energetică a produselor.
  Consumul de energie și alte informații relevante cu privire la produse ar trebui să fie măsurate în conformitate cu standardele și metodele armonizate. |
| --- | --- |

(9)

Informația joacă un rol cheie în acțiunea forțelor pieței și, de aceea, este necesar să se introducă o etichetă uniformă pentru toate produsele de același tip, pentru a pune la dispoziția cumpărătorilor potențiali informații standardizate suplimentare privind costurile acestor produse din punctul de vedere al energiei consumate și al consumului de alte resurse esențiale și pentru a lua măsuri care să asigure accesul la aceste informații și utilizatorilor finali potențiali care nu văd produsul expus, neavând astfel posibilitatea de a vedea eticheta ; pentru a fi eficientă și pentru a-și atinge scopul, eticheta ar trebui să fie simplă, concisă și ușor de recunoscut de către utilizatorii finali ║. În acest scop,
  formatul actual al etichetei ar trebui păstrat ca bază pentru a informa utilizatorii finali cu privire la eficiența energetică a produselor.
  Consumul de energie și alte informații relevante cu privire la produse ar trebui să fie măsurate în conformitate cu standardele și metodele armonizate.

| (10) | După cum subliniază Comisia în documentul de evaluare a impactului ce însoțește propunerea sa de directivă, schema originală și de succes de etichetare de la A la G a fost utilizată drept model și în alte țări, precum Africa de Sud, Argentina, Brazilia, Chile, China, Iran si Israel. |
| --- | --- |

(10)

După cum subliniază Comisia în documentul de evaluare a impactului ce însoțește propunerea sa de directivă, schema originală și de succes de etichetare de la A la G a fost utilizată drept model și în alte țări, precum Africa de Sud, Argentina, Brazilia, Chile, China, Iran si Israel.

| (11) | Statele membre ar trebui să monitorizeze
  cu regularitate
  respectarea dispozițiilor prezentei directive
  și să includă informațiile relevante în raportul bienal pe care sunt obligate să îl înainteze Comisiei în temeiul prezentei directive
  , acordând o atenție deosebită responsabilităților furnizorilor și distribuitorilor. |
| --- | --- |

(11)

Statele membre ar trebui să monitorizeze
  cu regularitate
  respectarea dispozițiilor prezentei directive
  și să includă informațiile relevante în raportul bienal pe care sunt obligate să îl înainteze Comisiei în temeiul prezentei directive
  , acordând o atenție deosebită responsabilităților furnizorilor și distribuitorilor.

| (12) | Un sistem în întregime voluntar ar însemna ca numai unele produse să fie etichetate sau furnizate împreună cu informații standard despre produs, cu riscul ca acest fapt să genereze confuzii
  sau chiar dezinformare
  în rândul unor utilizatori finali. Sistemul actual ar trebui, prin urmare, să asigure indicarea consumului de energie și de alte resurse esențiale prin etichetare
  obligatorie
  și fișe standard ale produselor pentru toate produsele implicate. |
| --- | --- |

(12)

Un sistem în întregime voluntar ar însemna ca numai unele produse să fie etichetate sau furnizate împreună cu informații standard despre produs, cu riscul ca acest fapt să genereze confuzii
  sau chiar dezinformare
  în rândul unor utilizatori finali. Sistemul actual ar trebui, prin urmare, să asigure indicarea consumului de energie și de alte resurse esențiale prin etichetare
  obligatorie
  și fișe standard ale produselor pentru toate produsele implicate.

| (13) | Produsele cu impact energetic au, în faza de utilizare, un efect
  direct sau indirect
  asupra consumului de energie într-o mare varietate de forme, dintre care energia electrică și gazul sunt cele mai importante. Prin urmare, prezenta directivă ar trebui să vizeze produsele cu impact energetic care au un impact
  direct sau indirect
  ,
  în faza de utilizare,
  asupra consumului de orice formă de energie
  , în conformitate cu obiectivele UE privind îmbunătățirea eficienței energetice, promovarea surselor de energie regenerabile (SER) și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră
  . |
| --- | --- |

(13)

Produsele cu impact energetic au, în faza de utilizare, un efect
  direct sau indirect
  asupra consumului de energie într-o mare varietate de forme, dintre care energia electrică și gazul sunt cele mai importante. Prin urmare, prezenta directivă ar trebui să vizeze produsele cu impact energetic care au un impact
  direct sau indirect
  ,
  în faza de utilizare,
  asupra consumului de orice formă de energie
  , în conformitate cu obiectivele UE privind îmbunătățirea eficienței energetice, promovarea surselor de energie regenerabile (SER) și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră
  .

| (14) | ▐ Produsele cu impact energetic care au un impact semnificativ
  direct sau indirect
  asupra consumului de energie sau, după caz, de resurse esențiale în faza de utilizare ▐ ar trebui să facă obiectul unei dispoziții de punere în aplicare, în cazul în care furnizarea de informații prin intermediul etichetării i-ar putea stimula pe utilizatorii finali să achiziționeze produse mai eficiente. |
| --- | --- |

(14)

▐ Produsele cu impact energetic care au un impact semnificativ
  direct sau indirect
  asupra consumului de energie sau, după caz, de resurse esențiale în faza de utilizare ▐ ar trebui să facă obiectul unei dispoziții de punere în aplicare, în cazul în care furnizarea de informații prin intermediul etichetării i-ar putea stimula pe utilizatorii finali să achiziționeze produse mai eficiente.

| (15) | Întrucât clădirile sunt responsabile pentru 40 % din consumul total de energie din UE, iar, în contextul angajamentelor sale din cadrul Protocolului de la Kyoto, UE a stabilit un obiectiv de ameliorare cu 20 % a eficienței sale energetice până în 2020, este esențial să se acorde prioritate dezvoltării măsurilor de punere în aplicare referitoare la produsele de construcție, cum ar fi ferestrele. |
| --- | --- |

(15)

Întrucât clădirile sunt responsabile pentru 40 % din consumul total de energie din UE, iar, în contextul angajamentelor sale din cadrul Protocolului de la Kyoto, UE a stabilit un obiectiv de ameliorare cu 20 % a eficienței sale energetice până în 2020, este esențial să se acorde prioritate dezvoltării măsurilor de punere în aplicare referitoare la produsele de construcție, cum ar fi ferestrele.

| (16) | Numărul statelor
  membre în care sunt în vigoare norme privind achizițiile publice care le impun autorităților contractante să achiziționeze produse eficiente din punct de vedere energetic
  ar trebui să fie mărit în mod continuu, până ajunge să acopere întreg teritoriul Uniunii Europene
  .
  Același lucru ar trebui să fie valabil pentru statele
  membre
  care
  au pus în aplicare măsuri de stimulare a produselor eficiente din punct de vedere energetic.
  Pentru a se evita denaturarea pieței și chiar dacă
  criteriile care ar trebui îndeplinite pentru ca produsele să fie eligibile pentru procedura de achiziții publice și pentru ca acestea să beneficieze de măsurile de stimulare pot să varieze considerabil de la un stat membru la altul
  , acestea ar trebui să fie în conformitate cu obiectivele strategice ale Uniunii Europene privind eficiența energetică
  . Stabilirea de clase sau niveluri de performanță pentru anumite produse, conform măsurilor de punere în aplicare a directivei, poate reduce fragmentarea achizițiilor publice și a măsurilor de stimulare și poate favoriza consumul de produse eficiente din punct de vedere energetic. |
| --- | --- |

(16)

Numărul statelor
  membre în care sunt în vigoare norme privind achizițiile publice care le impun autorităților contractante să achiziționeze produse eficiente din punct de vedere energetic
  ar trebui să fie mărit în mod continuu, până ajunge să acopere întreg teritoriul Uniunii Europene
  .
  Același lucru ar trebui să fie valabil pentru statele
  membre
  care
  au pus în aplicare măsuri de stimulare a produselor eficiente din punct de vedere energetic.
  Pentru a se evita denaturarea pieței și chiar dacă
  criteriile care ar trebui îndeplinite pentru ca produsele să fie eligibile pentru procedura de achiziții publice și pentru ca acestea să beneficieze de măsurile de stimulare pot să varieze considerabil de la un stat membru la altul
  , acestea ar trebui să fie în conformitate cu obiectivele strategice ale Uniunii Europene privind eficiența energetică
  . Stabilirea de clase sau niveluri de performanță pentru anumite produse, conform măsurilor de punere în aplicare a directivei, poate reduce fragmentarea achizițiilor publice și a măsurilor de stimulare și poate favoriza consumul de produse eficiente din punct de vedere energetic.

| (17) | În momentul elaborării de dispoziții privind achizițiile publice în cadrul măsurilor de implementare ale prezentei directive, ar trebui stabilite limite proporționale în ceea ce privește valoarea și volumul achizițiilor publice, ținând seama de sarcinile administrative și de aplicabilitatea unor astfel de norme pentru statele membre. |
| --- | --- |

(17)

În momentul elaborării de dispoziții privind achizițiile publice în cadrul măsurilor de implementare ale prezentei directive, ar trebui stabilite limite proporționale în ceea ce privește valoarea și volumul achizițiilor publice, ținând seama de sarcinile administrative și de aplicabilitatea unor astfel de norme pentru statele membre.

| (18) | Măsurile de stimulare pe care statele membre ar putea să le pună la dispoziție pentru promovarea unor produse eficiente ar putea constitui ajutoare de stat. Prezenta directivă nu aduce atingere rezultatelor niciunei proceduri viitoare în materie de ajutoare de stat care ar putea fi întreprinsă ║ în conformitate cu articolele 87 și 88 din tratat.
  Cu toate acestea, ajutorul de stat pentru protecția mediului și, în mod deosebit, pentru reducerea consumului de energie, care servește unui interes european comun, face obiectul unor derogări în temeiul diferitor instrumente comunitare și cu respectarea condițiilor prevăzute în acestea în conformitate cu orientările comunitare în materie de ajutoare de stat pentru protecția mediului

   (9)

  . |
| --- | --- |

(18)

Măsurile de stimulare pe care statele membre ar putea să le pună la dispoziție pentru promovarea unor produse eficiente ar putea constitui ajutoare de stat. Prezenta directivă nu aduce atingere rezultatelor niciunei proceduri viitoare în materie de ajutoare de stat care ar putea fi întreprinsă ║ în conformitate cu articolele 87 și 88 din tratat.
  Cu toate acestea, ajutorul de stat pentru protecția mediului și, în mod deosebit, pentru reducerea consumului de energie, care servește unui interes european comun, face obiectul unor derogări în temeiul diferitor instrumente comunitare și cu respectarea condițiilor prevăzute în acestea în conformitate cu orientările comunitare în materie de ajutoare de stat pentru protecția mediului

   (9)

  .

| (19) | Promovarea produselor eficiente din punct de vedere energetic prin intermediul etichetării, al achizițiilor publice și al măsurilor de stimulare nu ar trebui să aibă loc în detrimentul performanței ecologice globale a acestora. |
| --- | --- |

(19)

Promovarea produselor eficiente din punct de vedere energetic prin intermediul etichetării, al achizițiilor publice și al măsurilor de stimulare nu ar trebui să aibă loc în detrimentul performanței ecologice globale a acestora.

| (20) | Dispozițiile prezentei directive referitoare la conținutul publicității ar trebui avute în vedere doar ca măsură extraordinară. Aceste dispoziții nu ar trebui, prin urmare, să limiteze publicitatea în niciun alt fel în temeiul niciunei alte dispoziții legislative comunitare. |
| --- | --- |

(20)

Dispozițiile prezentei directive referitoare la conținutul publicității ar trebui avute în vedere doar ca măsură extraordinară. Aceste dispoziții nu ar trebui, prin urmare, să limiteze publicitatea în niciun alt fel în temeiul niciunei alte dispoziții legislative comunitare.

| (21) | Dispozițiile necesare punerii în aplicare a prezentei directive ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (10). |
| --- | --- |

(21)

Dispozițiile necesare punerii în aplicare a prezentei directive ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (10).

| (22) | În special, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte măsuri de punere în aplicare în ceea ce privește etichetarea și informațiile standard despre produs referitoare la consumul de energie și de alte resurse esențiale al produselor cu impact energetic
  în faza de utilizare
  .
  Pentru crearea unui sistem care să fie predictibil pentru producători și inteligibil pentru consumatori, Comisiei ar trebui să-i revină sarcina de a stabili o perioadă
  având
  o durată fixă pentru clasificarea (clasificările) legate de eticheta energetică și pentru actualizarea recurentă și regulată a pragurilor de clasificare a indicelui de eficiență. Deoarece
  aceste dispoziții au un domeniu de aplicare general și că vizează modificarea unor elemente neesențiale din prezenta directivă prin completarea acesteia, ele sunt adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE.
  Din doi în doi ani, Comisia ar trebui să înainteze Parlamentului European un raport referitor la UE și la fiecare stat membru în parte, cuprinzând informații detaliate privind adoptarea măsurilor de punere în aplicare, precum și informații standard despre produse. |
| --- | --- |

(22)

În special, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte măsuri de punere în aplicare în ceea ce privește etichetarea și informațiile standard despre produs referitoare la consumul de energie și de alte resurse esențiale al produselor cu impact energetic
  în faza de utilizare
  .
  Pentru crearea unui sistem care să fie predictibil pentru producători și inteligibil pentru consumatori, Comisiei ar trebui să-i revină sarcina de a stabili o perioadă
  având
  o durată fixă pentru clasificarea (clasificările) legate de eticheta energetică și pentru actualizarea recurentă și regulată a pragurilor de clasificare a indicelui de eficiență. Deoarece
  aceste dispoziții au un domeniu de aplicare general și că vizează modificarea unor elemente neesențiale din prezenta directivă prin completarea acesteia, ele sunt adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE.
  Din doi în doi ani, Comisia ar trebui să înainteze Parlamentului European un raport referitor la UE și la fiecare stat membru în parte, cuprinzând informații detaliate privind adoptarea măsurilor de punere în aplicare, precum și informații standard despre produse.

| (23) | Obligația de a transpune prezenta directivă în dreptul intern ar trebui să se limiteze la dispozițiile care reprezintă o modificare de fond în raport cu directiva anterioară. Obligația de a transpune dispozițiile neschimbate rezultă din directiva anterioară. |
| --- | --- |

(23)

Obligația de a transpune prezenta directivă în dreptul intern ar trebui să se limiteze la dispozițiile care reprezintă o modificare de fond în raport cu directiva anterioară. Obligația de a transpune dispozițiile neschimbate rezultă din directiva anterioară.

| (24) | Atunci când statele membre pun în aplicare dispozițiile relevante din prezenta directivă, acestea ar trebui să urmărească să evite măsuri care ar putea impune obligații inutil de birocratice și de greoaie întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și, în măsura în care acest lucru este fezabil, ar trebui să țină seama de nevoile speciale, precum și de limitele financiare și administrative ale IMM-urilor. |
| --- | --- |

(24)

Atunci când statele membre pun în aplicare dispozițiile relevante din prezenta directivă, acestea ar trebui să urmărească să evite măsuri care ar putea impune obligații inutil de birocratice și de greoaie întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și, în măsura în care acest lucru este fezabil, ar trebui să țină seama de nevoile speciale, precum și de limitele financiare și administrative ale IMM-urilor.

| (25) | Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpunere în dreptul intern și de aplicare a directivei menționate în anexa I partea B, |
| --- | --- |

(25)

Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpunere în dreptul intern și de aplicare a directivei menționate în anexa I partea B,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Domeniu de aplicare

(1)   Prezenta directivă stabilește cadrul pentru armonizarea măsurilor interne privind informațiile destinate utilizatorilor finali, în special prin etichetare și informații despre produs, privind consumul de energie și de alte resurse esențiale
  în faza de utilizare
  , precum și informații suplimentare referitoare la produse cu impact energetic, dând astfel posibilitatea utilizatorilor finali de a opta pentru produse mai eficiente.

(2)   Prezenta directivă se aplică produselor cu impact energetic
  , inclusiv produselor de construcție,
  care au un impact
  direct sau indirect
  semnificativ asupra consumului de energie și, după caz, de alte resurse esențiale în faza de utilizare.

(3)   Prezenta directivă nu se aplică:

| (a) | produselor de ocazie; |
| --- | --- |

(a)

produselor de ocazie;

| (b) | mijloacelor de transport de persoane sau mărfuri; |
| --- | --- |

(b)

mijloacelor de transport de persoane sau mărfuri;

| (c) | plăcuței indicatoare a caracteristicilor tehnice sau echivalentului său atașat pe produse din rațiuni de securitate. |
| --- | --- |

(c)

plăcuței indicatoare a caracteristicilor tehnice sau echivalentului său atașat pe produse din rațiuni de securitate.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentei directive:

| — | „produs cu impact energetic”, („produs”), înseamnă orice bun care are un impact asupra consumului de energie în faza de utilizare, care este introdus pe piață și/sau pus în funcțiune pe teritoriul Comunității, inclusiv părți destinate spre a fi integrate în produsele cu impact energetic care fac obiectul prezentei directive, care sunt introduse pe piață și/sau puse în funcțiune ca părți individuale pentru consumatorii finali și a căror performanță ecologică poate fi evaluată în mod independent; |
| --- | --- |

—

„produs cu impact energetic”, („produs”), înseamnă orice bun care are un impact asupra consumului de energie în faza de utilizare, care este introdus pe piață și/sau pus în funcțiune pe teritoriul Comunității, inclusiv părți destinate spre a fi integrate în produsele cu impact energetic care fac obiectul prezentei directive, care sunt introduse pe piață și/sau puse în funcțiune ca părți individuale pentru consumatorii finali și a căror performanță ecologică poate fi evaluată în mod independent;

| — | „produs de construcție” înseamnă un produs cu impact energetic, folosit la construcția sau renovarea clădirilor; |
| --- | --- |

—

„produs de construcție” înseamnă un produs cu impact energetic, folosit la construcția sau renovarea clădirilor;

| — | „fișă” înseamnă un tabel standard cu informații referitoare la un produs; |
| --- | --- |

—

„fișă” înseamnă un tabel standard cu informații referitoare la un produs;

| — | „alte resurse esențiale” înseamnă apă,
  materii prime
  sau orice altă substanță pe care o consumă produsul în cursul utilizării sale normale; |
| --- | --- |

—

„alte resurse esențiale” înseamnă apă,
  materii prime
  sau orice altă substanță pe care o consumă produsul în cursul utilizării sale normale;

| — | „informații suplimentare” înseamnă alte informații privitoare la funcționarea și caracteristicile unui produs, care se referă la utilizarea energiei
  pe unitate de timp
  sau a altor resurse esențiale
  , pe baza datelor cuantificabile, inclusiv a celor pentru fabricarea sa sau a oricăror altor aspecte semnificative legate de mediu,
  sau care ajută la evaluarea acestei utilizări; |
| --- | --- |

—

„informații suplimentare” înseamnă alte informații privitoare la funcționarea și caracteristicile unui produs, care se referă la utilizarea energiei
  pe unitate de timp
  sau a altor resurse esențiale
  , pe baza datelor cuantificabile, inclusiv a celor pentru fabricarea sa sau a oricăror altor aspecte semnificative legate de mediu,
  sau care ajută la evaluarea acestei utilizări;

| — | „aspecte semnificative de mediu” înseamnă acele aspecte considerate ca fiind semnificative pentru un produs cu impact energetic în cadrul unei măsuri de punere în aplicare adoptată în temeiul Directivei 2005/32/CE în ceea ce privește produsul respectiv; |
| --- | --- |

—

„aspecte semnificative de mediu” înseamnă acele aspecte considerate ca fiind semnificative pentru un produs cu impact energetic în cadrul unei măsuri de punere în aplicare adoptată în temeiul Directivei 2005/32/CE în ceea ce privește produsul respectiv;

| — | „impact direct” înseamnă impactul produselor care sunt efectiv consumatoare de energie; |
| --- | --- |

—

„impact direct” înseamnă impactul produselor care sunt efectiv consumatoare de energie;

| — | „impact indirect” înseamnă impactul produselor care nu sunt consumatoare de energie, dar contribuie la consumul de energie, fapt pentru care evaluarea performanței acestor produse se bazează pe parametri obiectivi și independenți, care nu implică o variație climatică; |
| --- | --- |

—

„impact indirect” înseamnă impactul produselor care nu sunt consumatoare de energie, dar contribuie la consumul de energie, fapt pentru care evaluarea performanței acestor produse se bazează pe parametri obiectivi și independenți, care nu implică o variație climatică;

| — | „distribuitor” înseamnă un detailist sau o altă persoană care vinde, închiriază, oferă spre cumpărare în rate sau expune produse utilizatorilor finali; |
| --- | --- |

—

„distribuitor” înseamnă un detailist sau o altă persoană care vinde, închiriază, oferă spre cumpărare în rate sau expune produse utilizatorilor finali;

| — | „furnizor” înseamnă fabricantul, importatorul sau reprezentantul său autorizat din Comunitate sau persoana care introduce produsul pe piața comunitară; |
| --- | --- |

—

„furnizor” înseamnă fabricantul, importatorul sau reprezentantul său autorizat din Comunitate sau persoana care introduce produsul pe piața comunitară;

| — | „utilizator final” înseamnă persoana juridică sau fizică care utilizează produsul în scop profesional sau personal. Această persoană reprezintă consumatorul final al unui produs, în special persoana pentru care a fost conceput produsul, și poate fi diferită de persoana care achiziționează produsul. Această definiție vizează consumatorii particulari și grupurile de consumatori. Atunci când achiziționează produse cu impact energetic, autoritățile publice sunt, de asemenea, considerate „utilizatori finali” în sensul prezentei directive. |
| --- | --- |

—

„utilizator final” înseamnă persoana juridică sau fizică care utilizează produsul în scop profesional sau personal. Această persoană reprezintă consumatorul final al unui produs, în special persoana pentru care a fost conceput produsul, și poate fi diferită de persoana care achiziționează produsul. Această definiție vizează consumatorii particulari și grupurile de consumatori. Atunci când achiziționează produse cu impact energetic, autoritățile publice sunt, de asemenea, considerate „utilizatori finali” în sensul prezentei directive.

Articolul 3

Responsabilitățile statelor membre

(1)   Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a garanta că:

| (a) | toți furnizorii și distribuitorii de pe teritoriul lor își îndeplinesc obligațiile stabilite la articolele 5 și 6
  și ale articolului 10 alineatele (3) și (4)
  din prezenta directivă; |
| --- | --- |

(a)

toți furnizorii și distribuitorii de pe teritoriul lor își îndeplinesc obligațiile stabilite la articolele 5 și 6
  și ale articolului 10 alineatele (3) și (4)
  din prezenta directivă;

| (b) | în ceea ce privește produsele vizate de prezenta directivă, dacă există probabilitatea inducerii în eroare a utilizatorilor finali sau a creării de confuzie în rândul acestora, se interzice afișarea altor etichete, marcaje, simboluri sau inscripții care nu respectă cerințele prezentei directive și pe cele ale măsurilor de punere în aplicare din domeniu cu privire la consumul de energie sau, după caz, de alte resurse esențiale
  în faza de utilizare
  ; |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește produsele vizate de prezenta directivă, dacă există probabilitatea inducerii în eroare a utilizatorilor finali sau a creării de confuzie în rândul acestora, se interzice afișarea altor etichete, marcaje, simboluri sau inscripții care nu respectă cerințele prezentei directive și pe cele ale măsurilor de punere în aplicare din domeniu cu privire la consumul de energie sau, după caz, de alte resurse esențiale
  în faza de utilizare
  ;

| (c) | că introducerea sistemului de etichete și fișe referitoare la consumul sau la conservarea de energie este însoțită de campanii de informare educaționale și promoționale, menite să
  promoveze eficiența energetică și
  utilizarea mai responsabilă a energiei de către utilizatorii finali; |
| --- | --- |

(c)

că introducerea sistemului de etichete și fișe referitoare la consumul sau la conservarea de energie este însoțită de campanii de informare educaționale și promoționale, menite să
  promoveze eficiența energetică și
  utilizarea mai responsabilă a energiei de către utilizatorii finali;

| (d) | sunt luate măsuri corespunzătoare pentru a încuraja
  Comisia și
  autoritățile
  naționale
  responsabile cu implementarea prezentei directive să coopereze și să își furnizeze reciproc informații în vederea sprijinirii aplicării prezentei directive.
  Cooperarea administrativă și schimbul de informații trebuie să beneficieze pe cât posibil de mijloacele electronice de comunicare și pot fi sprijinite de programe comunitare relevante. O astfel de cooperare garantează securitatea și confidențialitatea procesării și protejării informațiilor sensibile furnizate în timpul procedurii respective, după caz. Comisia ia măsurile necesare pentru a încuraja și contribui la cooperarea dintre statele membre ║. |
| --- | --- |

(d)

sunt luate măsuri corespunzătoare pentru a încuraja
  Comisia și
  autoritățile
  naționale
  responsabile cu implementarea prezentei directive să coopereze și să își furnizeze reciproc informații în vederea sprijinirii aplicării prezentei directive.

Cooperarea administrativă și schimbul de informații trebuie să beneficieze pe cât posibil de mijloacele electronice de comunicare și pot fi sprijinite de programe comunitare relevante. O astfel de cooperare garantează securitatea și confidențialitatea procesării și protejării informațiilor sensibile furnizate în timpul procedurii respective, după caz. Comisia ia măsurile necesare pentru a încuraja și contribui la cooperarea dintre statele membre ║.

(2)   În cazul în care un stat membru constată că un produs nu respectă toate dispozițiile pertinente prevăzute de prezenta directivă și de măsurile sale de implementare referitoare la etichetă și la fișă, furnizorul se asigură că produsul este în conformitate cu dispozițiile respective și cu
  condițiile
  eficiente și proporționale
  stabilite de statul membru în cauză.
  În ceea ce privește produsele care au fost deja achiziționate, consumatorii beneficiază de drepturile deja prevăzute în legislația comunitară și națională privind protecția consumatorilor, inclusiv dreptul la compensație.

În cazul în care există suficiente dovezi că produsul este neconform, statul membru în cauză ia
  , într-un termen stabilit,
  măsurile preventive care se impun
  pentru a garanta respectarea cerințelor prevăzute în prezenta directivă, luând în considerare toate daunele aduse ca rezultat al nerespectării
  .

În cazul
  unei neconformități persistente
  , statul membru ia o decizie de restricționare sau de interzicere a introducerii pe piață și/sau a punerii în funcțiune a produsului în cauză sau de garantare a retragerii de pe piață a acestuia. În cazul
  unei restricții, al
  retragerii de pe piață a produsului sau al interzicerii introducerii pe piață a acestuia, Comisia și celelalte state membre sunt informate imediat.

(3)   La fiecare doi ani, statele membre prezintă Comisiei un raport în care oferă detalii referitoare la activitățile lor de control al implementării și la nivelul de conformare de pe teritoriul lor.

Comisia poate face precizări cu privire la detaliile conținutului comun al acestor rapoarte
  prin stabilirea unor cerințe minime pentru un model armonizat
  . Astfel de măsuri, menite să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 11 alineatul (2).

Articolul 4

Cerințe de informare

Statele membre se asigură că:

| (1) | informațiile privind consumul de energie electrică, de alte forme de energie și resurse esențiale
  în faza de utilizare
  , precum și informațiile suplimentare sunt aduse la cunoștința utilizatorilor finali, în conformitate cu măsurile de punere în aplicare ale prezentei directive, prin intermediul unei fișe și al unei etichete referitoare la produsele oferite utilizatorilor finali spre vânzare, închiriere, cumpărare în rate sau expuse direct sau indirect prin intermediul vânzării la distanță, inclusiv pe internet; |
| --- | --- |

(1)

informațiile privind consumul de energie electrică, de alte forme de energie și resurse esențiale
  în faza de utilizare
  , precum și informațiile suplimentare sunt aduse la cunoștința utilizatorilor finali, în conformitate cu măsurile de punere în aplicare ale prezentei directive, prin intermediul unei fișe și al unei etichete referitoare la produsele oferite utilizatorilor finali spre vânzare, închiriere, cumpărare în rate sau expuse direct sau indirect prin intermediul vânzării la distanță, inclusiv pe internet;

| (2) | în ceea ce privește produsele integrate sau instalate, informațiile menționate la punctul (1) trebuie furnizate în cazul în care acest lucru este prevăzut de dispoziția de aplicare aferentă; |
| --- | --- |

(2)

în ceea ce privește produsele integrate sau instalate, informațiile menționate la punctul (1) trebuie furnizate în cazul în care acest lucru este prevăzut de dispoziția de aplicare aferentă;

| (3) | orice anunț publicitar privind un model concret al produselor cu impact energetic care fac obiectul unei măsuri de punere în aplicare în temeiul prezentei directive, în cadrul căruia sunt divulgate specificații tehnice, oferă utilizatorilor finali informațiile necesare referitoare la consumul de energie sau la economisirea de energie sau menționează clasa energetică a produsului; |
| --- | --- |

(3)

orice anunț publicitar privind un model concret al produselor cu impact energetic care fac obiectul unei măsuri de punere în aplicare în temeiul prezentei directive, în cadrul căruia sunt divulgate specificații tehnice, oferă utilizatorilor finali informațiile necesare referitoare la consumul de energie sau la economisirea de energie sau menționează clasa energetică a produsului;

| (4) | orice documentație promoțională tehnică pentru produse cu impact energetic, care descrie parametrii tehnici specifici ai unui produs, cum ar fi manualele tehnice și broșurile producătorilor, fie în formă tipărită sau pusă la dispoziție pe internet, oferă utilizatorilor finali informațiile necesare referitoare la consumul de energie sau includ o trimitere la eticheta energetică a produsului. |
| --- | --- |

(4)

orice documentație promoțională tehnică pentru produse cu impact energetic, care descrie parametrii tehnici specifici ai unui produs, cum ar fi manualele tehnice și broșurile producătorilor, fie în formă tipărită sau pusă la dispoziție pe internet, oferă utilizatorilor finali informațiile necesare referitoare la consumul de energie sau includ o trimitere la eticheta energetică a produsului.

Articolul 5

Responsabilitățile furnizorilor

Statele membre se asigură că:

| (1) | furnizorii care introduc pe piață sau pun în funcțiune produsele care fac obiectul dispoziției de punere în aplicare furnizează o etichetă și o fișă în conformitate cu prezenta directivă și cu orice astfel de dispoziție de aplicare; |
| --- | --- |

(1)

furnizorii care introduc pe piață sau pun în funcțiune produsele care fac obiectul dispoziției de punere în aplicare furnizează o etichetă și o fișă în conformitate cu prezenta directivă și cu orice astfel de dispoziție de aplicare;

| (2) | Furnizorii elaborează o documentație tehnică suficientă pentru a permite evaluarea exactității informațiilor conținute în etichetă și fișă. Documentația tehnică include:






  (a) | descrierea generală a produsului; |
| --- | --- | --- |

(2)

Furnizorii elaborează o documentație tehnică suficientă pentru a permite evaluarea exactității informațiilor conținute în etichetă și fișă. Documentația tehnică include:

(a)

descrierea generală a produsului;

| (b) | rezultatele calculelor de proiectare efectuate; ║ |
| --- | --- |

(b)

rezultatele calculelor de proiectare efectuate; ║

| (c) | rapoartele testărilor, dacă sunt disponibile, inclusiv cele efectuate de organismele notificate competente, definite în temeiul altor acte legislative comunitare, |
| --- | --- |

(c)

rapoartele testărilor, dacă sunt disponibile, inclusiv cele efectuate de organismele notificate competente, definite în temeiul altor acte legislative comunitare,

| (d) | dacă valorile sunt utilizate pentru modele similare, trimiterile care permit identificarea acestor modele. |
| --- | --- |

(d)

dacă valorile sunt utilizate pentru modele similare, trimiterile care permit identificarea acestor modele.

În acest scop, furnizorii pot folosi documentația deja stabilită în conformitate cu dispozițiile legislației comunitare în domeniu;

| (3) | furnizorii pun la dispoziție documentația tehnică, în vederea inspecțiilor, timp de cinci ani de la fabricarea ultimului produs vizat.
  Furnizorii pun documentația tehnică în format electronic la dispoziția autorităților de supraveghere a pieței din statele membre și din cadrul Comisiei, la solicitarea acestora; |
| --- | --- |

(3)

furnizorii pun la dispoziție documentația tehnică, în vederea inspecțiilor, timp de cinci ani de la fabricarea ultimului produs vizat.

Furnizorii pun documentația tehnică în format electronic la dispoziția autorităților de supraveghere a pieței din statele membre și din cadrul Comisiei, la solicitarea acestora;

| (4) | în ceea ce privește etichetarea și informațiile despre produs, furnizorii pun gratuit etichetele la dispoziția distribuitorilor. Fără a aduce atingere sistemului ales de distribuitori pentru livrarea etichetelor, furnizorii furnizează prompt etichetele, la solicitarea distribuitorilor; |
| --- | --- |

(4)

în ceea ce privește etichetarea și informațiile despre produs, furnizorii pun gratuit etichetele la dispoziția distribuitorilor. Fără a aduce atingere sistemului ales de distribuitori pentru livrarea etichetelor, furnizorii furnizează prompt etichetele, la solicitarea distribuitorilor;

| (5) | pe lângă etichete, furnizorii oferă o fișă a produsului ▐; |
| --- | --- |

(5)

pe lângă etichete, furnizorii oferă o fișă a produsului ▐;

| (6) | furnizorii includ o fișă a produsului în toate broșurile produselor. Dacă furnizorul nu oferă broșuri despre produs, acesta furnizează fișele împreună cu un alt document furnizat împreună cu produsul; |
| --- | --- |

(6)

furnizorii includ o fișă a produsului în toate broșurile produselor. Dacă furnizorul nu oferă broșuri despre produs, acesta furnizează fișele împreună cu un alt document furnizat împreună cu produsul;

| (7) | furnizorii sunt răspunzători pentru exactitatea etichetelor și a fișelor pe care le furnizează; |
| --- | --- |

(7)

furnizorii sunt răspunzători pentru exactitatea etichetelor și a fișelor pe care le furnizează;

| (8) | se consideră că furnizorii și-au dat consimțământul pentru publicarea informațiilor de pe etichetă sau din fișă. |
| --- | --- |

(8)

se consideră că furnizorii și-au dat consimțământul pentru publicarea informațiilor de pe etichetă sau din fișă.

Articolul 6

Responsabilitățile distribuitorilor

Statele membre se asigură că:

| (1) | distribuitorii afișează etichetele într-un mod adecvat
  , vizibil și lizibil,
  și includ fișa în broșura despre produs sau în alte documente care însoțesc produsul în momentul vânzării acestuia utilizatorilor finali; |
| --- | --- |

(1)

distribuitorii afișează etichetele într-un mod adecvat
  , vizibil și lizibil,
  și includ fișa în broșura despre produs sau în alte documente care însoțesc produsul în momentul vânzării acestuia utilizatorilor finali;

| (2) | în ceea ce privește etichetarea și informațiile despre produs, de fiecare dată când se expune un produs specificat într-o măsură de punere în aplicare, distribuitorii atașează
  ultima versiune a etichetei adecvate la expirarea perioadei de valabilitate a etichetei vechi
  , în poziția vizibilă specificată în măsura de punere în aplicare aplicabilă și în versiunea lingvistică pertinentă. |
| --- | --- |

(2)

în ceea ce privește etichetarea și informațiile despre produs, de fiecare dată când se expune un produs specificat într-o măsură de punere în aplicare, distribuitorii atașează
  ultima versiune a etichetei adecvate la expirarea perioadei de valabilitate a etichetei vechi
  , în poziția vizibilă specificată în măsura de punere în aplicare aplicabilă și în versiunea lingvistică pertinentă.

Articolul 7

Vânzarea la distanță

Dacă produsele sunt oferite spre vânzare, închiriere sau cumpărare în rate prin comandă poștală, prin catalog, prin internet,
  prin telemarketing
  sau prin orice alt mijloc care implică faptul că eventualul utilizator final nu are posibilitatea de a vedea produsul expus, dispozițiile de punere în aplicare trebuie să prevadă faptul că acestor utilizatori finali potențiali li se asigură informațiile specificate pe
  ultima versiune de
  etichetă
  a produsului
  și în fișă înainte de cumpărarea produsului.
  În cazul vânzării la distanță, dispozițiile de punere în aplicare menționează felul în care sunt afișate eticheta și fișa.

Articolul 8

Libera circulație

(1)   Statele membre nu pot să interzică, să limiteze sau să împiedice introducerea pe piață sau punerea în funcțiune, pe teritoriile lor, a produselor care intră sub incidența și sunt conforme
  în totalitate
  cu
  prezenta directivă și cu dispozițiile aplicabile
  de punere în aplicare.

(2)   
  În condițiile în care statele membre monitorizează în mod regulat piața și
  până la proba contrarie,
  acestea
  consideră că etichetele și fișele sunt conforme cu dispozițiile prezentei directive și cu cele ale dispozițiilor de punere în aplicare. Statele membre solicită furnizorilor să ofere dovezi în înțelesul articolului 5 cu privire la corectitudinea informațiilor furnizate pe etichete sau în fișe, dacă există suspiciuni întemeiate că acestea sunt incorecte.

Articolul 9

Achiziții publice și măsuri de stimulare

(1)   Autoritățile contractante care încheie contracte publice de aprovizionare, de lucrări sau de servicii în conformitate cu Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11), care nu sunt excluse în temeiul articolelor 12-18 din directiva respectivă, nu achiziționează produse care nu îndeplinesc nivelurile minime de performanță prevăzute de dispoziția aplicabilă de punere în aplicare
  , vizând cea mai înaltă clasă de eficiență, și care nu îndeplinesc criteriile prevăzute la alineatul (2)
  .

(2)   În cadrul măsurilor de punere în aplicare, criteriile de stabilire a nivelurilor minime de performanță pentru achizițiile publice sunt următoarele:

| (a) | rentabilitatea în ceea ce privește finanțele publice, |
| --- | --- |

(a)

rentabilitatea în ceea ce privește finanțele publice,

| (b) | relevanța produselor pentru achizițiile publice, |
| --- | --- |

(b)

relevanța produselor pentru achizițiile publice,

| (c) | potențialul de economisire a energiei, |
| --- | --- |

(c)

potențialul de economisire a energiei,

| (d) | promovarea inovării, în conformitate cu Strategia de la Lisabona, |
| --- | --- |

(d)

promovarea inovării, în conformitate cu Strategia de la Lisabona,

| (e) | capacitatea de stimulare a evoluției pieței către produse mai performante, |
| --- | --- |

(e)

capacitatea de stimulare a evoluției pieței către produse mai performante,

| (f) | necesitatea garantării unei concurențe suficiente. |
| --- | --- |

(f)

necesitatea garantării unei concurențe suficiente.

(3)   Alineatul (1) se aplică contractelor a căror valoare fără valoarea pe taxă adăugată (TVA) este, conform estimărilor, mai mare sau egală cu 15 000 EUR. Măsurile de punere în aplicare pot stabili o limită mai mare de 15 000 EUR fără TVA, ținând seama de prețurile și volumele de achiziție normale.

(4)   Statele membre nu oferă măsuri de stimulare pentru produsele care nu îndeplinesc niveluri minime de performanță prevăzute de dispoziția aplicabilă de punere în aplicare.

(5)   În cazul în care statele membre achiziționează prin achiziții publice sau oferă măsuri de stimulare pentru produse, acestea exprimă nivelurile de performanță sub formă de clase de performanță, în conformitate cu dispoziția aplicabilă de punere în aplicare.

Măsurile de stimulare pot include, printre altele, credite fiscale atât pentru utilizatorii finali care folosesc produse eficiente din punct de vedere energetic, cât și pentru întreprinderile care promovează și produc astfel de produse, precum și o cotă redusă a TVA pentru materialele și componentele care duc la îmbunătățirea eficienței energetice. Măsurile de stimulare oferite de statele membre trebuie să fie eficace și eficiente.

Articolul 10

Revizuirea clasificării(lor) pentru etichetele energetice

(1)
     
  Comisia urmează să fie răspunzătoare pentru revizuirea recurentă și regulată a clasificării(lor) pentru etichetele energetice, cu respectarea duratei stabilite pentru clasificare(i ) prin măsurile de punere în aplicare în conformitate cu articolul 12.

(2)
     
  Comisia revizuiește pragurile de clasificare a indicelui de eficiență în conformitate cu cele mai recente date disponibile, luând în considerație ritmul progresului tehnic în cazul produsului respectiv și organizează, cu suficient de mult timp înainte de revizuire, consultări adecvate cu părțile interesate, în conformitate cu articolul 12 alineatul (3).

(3)
     
  Furnizorii sunt obligați să pună la dispoziția comercianților cea mai recentă versiune a etichetei, cel mai târziu la expirarea perioadei de validitate a etichetei vechi.

(4)
     
  Comercianții sunt obligați să înlocuiască vechea etichetă cu eticheta energetică conținând clasificările revizuite aparținând produsului în cauză în aceeași zi în care expiră perioada de valabilitate a etichetei vechi, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2).

Articolul 11

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul articol, se aplică articolul 5a alineatul (1) și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, cu respectarea dispozițiilor articolului 8 al acesteia.

Articolul 12

Măsuri de punere în aplicare

(1)   Detaliile referitoare la etichetă și la fișă sunt prevăzute de măsurile de punere în aplicare. Aceste măsuri de punere în aplicare, menite să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 11 alineatul (2), cu privire la fiecare tip de produs care face obiectul dispozițiilor prezentului articol.

În cazul în care un produs îndeplinește criteriile enumerate la alineatul (2), acesta face obiectul unei dispoziții de punere în aplicare în conformitate cu alineatul (4).

Dispozițiile măsurilor de punere în aplicare referitoare la informații care figurează pe etichetă și în fișă privind consumul de energie și de alte resurse esențiale în faza de utilizare le permit utilizatorilor finali să fie ia decizii de achiziționare mai bune, iar autorităților de supraveghere a pieței le permit să verifice dacă produsele sunt conforme cu informațiile furnizate.

În cazul în care o măsură de punere în aplicare prevede dispoziții atât cu privire la eficiența energetică cât și la consumul de resurse esențiale al unui produs, formatul și conținutul etichetei trebuie să evidențieze eficiența energetică a produsului respectiv.

Măsurile de aplicare actualmente în vigoare, care au fost adoptate anterior intrării în vigoare a prezentei Directive, se aliniază cu dispozițiile prezentei directive, îndeosebi în ceea ce privește formatul, design-ul, categoriile sau alte caracteristici ale etichetei energetice până la ...

   (12)

  .

(2)   Criteriile menționate la alineatul (1) sunt următoarele:

| (a) | în conformitate cu cele mai recente cifre disponibile și ținând seama de cantitățile introduse pe piața comunitară, produsele trebuie să dețină un potențial semnificativ de economisire de energie și, după caz, de alte resurse esențiale; |
| --- | --- |

(a)

în conformitate cu cele mai recente cifre disponibile și ținând seama de cantitățile introduse pe piața comunitară, produsele trebuie să dețină un potențial semnificativ de economisire de energie și, după caz, de alte resurse esențiale;

| (b) | niveluri de performanță pertinente foarte variate ale acestor produse în comparație cu produse care prezintă funcționalități echivalente disponibile pe piață; |
| --- | --- |

(b)

niveluri de performanță pertinente foarte variate ale acestor produse în comparație cu produse care prezintă funcționalități echivalente disponibile pe piață;

| (c) | Comisia ține seama de legislația comunitară și de măsurile de autoreglementare pertinente, cum ar fi acordurile voluntare,
  atunci când acestea
  vizează să atingă obiectivele de politică mai rapid sau cu costuri mai mici decât dispozițiile obligatorii. |
| --- | --- |

(c)

Comisia ține seama de legislația comunitară și de măsurile de autoreglementare pertinente, cum ar fi acordurile voluntare,
  atunci când acestea
  vizează să atingă obiectivele de politică mai rapid sau cu costuri mai mici decât dispozițiile obligatorii.

(3)   La elaborarea unui proiect de măsură de implementare, Comisia:

| (a) | ține seama de parametrii de mediu stabiliți în anexa I partea 1 la Directiva 2005/32/CE care sunt considerați ca fiind semnificativi în cadrul măsurii pertinente de punere în aplicare adoptată în temeiul Directivei 2005/32/CE și care sunt relevanți pentru utilizatorul final în faza de utilizare; |
| --- | --- |

(a)

ține seama de parametrii de mediu stabiliți în anexa I partea 1 la Directiva 2005/32/CE care sunt considerați ca fiind semnificativi în cadrul măsurii pertinente de punere în aplicare adoptată în temeiul Directivei 2005/32/CE și care sunt relevanți pentru utilizatorul final în faza de utilizare;

| (b) | evaluează impactul măsurii asupra mediului, a utilizatorilor finali și a fabricanților, inclusiv asupra IMM-urilor, în ceea ce privește concurența inclusiv pe piețe din afara Comunității, asupra inovației, a accesului la piață și a costurilor și beneficiilor; |
| --- | --- |

(b)

evaluează impactul măsurii asupra mediului, a utilizatorilor finali și a fabricanților, inclusiv asupra IMM-urilor, în ceea ce privește concurența inclusiv pe piețe din afara Comunității, asupra inovației, a accesului la piață și a costurilor și beneficiilor;

| (c) | desfășoară consultări pertinente cu părțile interesate
  , inclusiv cu producătorii și furnizorii acestora
  ; |
| --- | --- |

(c)

desfășoară consultări pertinente cu părțile interesate
  , inclusiv cu producătorii și furnizorii acestora
  ;

| (d) | stabilește data (datele) de punere în aplicare, orice măsuri sau perioade eșalonate sau tranzitorii, ținând seama în special de posibilele efecte asupra IMM-urilor sau asupra unor grupuri de produse specifice fabricate în esență de către IMM-uri. |
| --- | --- |

(d)

stabilește data (datele) de punere în aplicare, orice măsuri sau perioade eșalonate sau tranzitorii, ținând seama în special de posibilele efecte asupra IMM-urilor sau asupra unor grupuri de produse specifice fabricate în esență de către IMM-uri.

(4)   Măsurile de implementare menționează în special următoarele:

| (a) | definiția exactă a tipului de produse care urmează să fie incluse; |
| --- | --- |

(a)

definiția exactă a tipului de produse care urmează să fie incluse;

| (b) | standardele și metodele de măsurare care urmează să fie utilizate pentru obținerea informațiilor menționate la articolul 1 alineatul (1); |
| --- | --- |

(b)

standardele și metodele de măsurare care urmează să fie utilizate pentru obținerea informațiilor menționate la articolul 1 alineatul (1);

| (c) | detalii privind documentația tehnică necesară în temeiul articolului 5; |
| --- | --- |

(c)

detalii privind documentația tehnică necesară în temeiul articolului 5;

| (d) | formatul și conținutul etichetei menționate la articolul 4, care, pe cât posibil, prezintă caracteristici uniforme din punctul de vedere al formatului în cadrul tuturor grupurilor de produse
  și sunt clar vizibile și lizibile în orice situație, menținând totodată ca bază elementele principale ale etichetei actuale (clasificarea cu scară închisă de la A la G), care sunt simplu și ușor de recunoscut; eticheta indică de asemenea și perioada de valabilitate; |
| --- | --- |

(d)

formatul și conținutul etichetei menționate la articolul 4, care, pe cât posibil, prezintă caracteristici uniforme din punctul de vedere al formatului în cadrul tuturor grupurilor de produse
  și sunt clar vizibile și lizibile în orice situație, menținând totodată ca bază elementele principale ale etichetei actuale (clasificarea cu scară închisă de la A la G), care sunt simplu și ușor de recunoscut; eticheta indică de asemenea și perioada de valabilitate;

| (e) | locul unde se aplică eticheta pe produsul expus, precum și informațiile și modalitatea în care eticheta și/sau informațiile sunt furnizate în cazul punerilor în vânzare în conformitate cu articolul 7. Dacă este cazul, măsurile de punere în aplicare pot prevedea ca eticheta să fie aplicată pe produs sau imprimată pe ambalaj sau pot defini detaliile cerințelor de etichetare pentru imprimarea în cataloage, pentru vânzarea la distanță sau pentru vânzările prin internet; |
| --- | --- |

(e)

locul unde se aplică eticheta pe produsul expus, precum și informațiile și modalitatea în care eticheta și/sau informațiile sunt furnizate în cazul punerilor în vânzare în conformitate cu articolul 7. Dacă este cazul, măsurile de punere în aplicare pot prevedea ca eticheta să fie aplicată pe produs sau imprimată pe ambalaj sau pot defini detaliile cerințelor de etichetare pentru imprimarea în cataloage, pentru vânzarea la distanță sau pentru vânzările prin internet;

| (f) | conținutul și, dacă este cazul, formatul, precum și alte detalii privind fișa sau alte informații specificate la articolul 4 și articolul 5 alineatul (3). Informațiile de pe etichetă sunt incluse și în fișă; |
| --- | --- |

(f)

conținutul și, dacă este cazul, formatul, precum și alte detalii privind fișa sau alte informații specificate la articolul 4 și articolul 5 alineatul (3). Informațiile de pe etichetă sunt incluse și în fișă;

| (g) | pentru produsele relevante, nivelurile minime de performanță și, după caz, o limită mai mare de 15 000 EUR fără TVA în sensul articolului 9 alineatele (1) și (3); |
| --- | --- |

(g)

pentru produsele relevante, nivelurile minime de performanță și, după caz, o limită mai mare de 15 000 EUR fără TVA în sensul articolului 9 alineatele (1) și (3);

| (h) | pentru produsele relevante, nivelurile minime de performanță în sensul articolului 9 alineatul (4); |
| --- | --- |

(h)

pentru produsele relevante, nivelurile minime de performanță în sensul articolului 9 alineatul (4);

| (i) | conținutul specific al etichetei indicând în special, după caz, clasa energetică și alt (alte) nivel (niveluri) de performanță relevant(e) al(e) produsului în cauză, într-un mod lizibil și vizibil; |
| --- | --- |

(i)

conținutul specific al etichetei indicând în special, după caz, clasa energetică și alt (alte) nivel (niveluri) de performanță relevant(e) al(e) produsului în cauză, într-un mod lizibil și vizibil;

| (j) | durata
  fixă a
  clasificării(lor) pentru etichetare,
  care trebuie să fie de cel puțin trei ani, dar nu va depăși cinci ani, luând în considerație ritmul inovațiilor aplicabile produsului și data următoarei revizuiri a acestor clasificări, pe baza duratei fixe
  ; |
| --- | --- |

(j)

durata
  fixă a
  clasificării(lor) pentru etichetare,
  care trebuie să fie de cel puțin trei ani, dar nu va depăși cinci ani, luând în considerație ritmul inovațiilor aplicabile produsului și data următoarei revizuiri a acestor clasificări, pe baza duratei fixe
  ;

| (k) | nivelul corectitudinii declarațiilor de pe etichetă și din fișe; |
| --- | --- |

(k)

nivelul corectitudinii declarațiilor de pe etichetă și din fișe;

| (l) | data evaluării și eventualei revizuiri a măsurii de implementare, ținând seama de ritmul progresului tehnologic. |
| --- | --- |

(l)

data evaluării și eventualei revizuiri a măsurii de implementare, ținând seama de ritmul progresului tehnologic.

Articolul 13

Lista priorităților pentru punerea în aplicare

Până la ...

   (13)

  , Comisia comunică Parlamentului European și statelor membre o listă a produselor prioritare, inclusiv a produselor de construcție, care sunt propuse spre etichetare, pe baza potențialului acestora de a reduce consumul de energie.

Articolul 14

Fezabilitatea extinderii conținutului

Până în 2010, Comisia realizează un studiu de fezabilitate pentru a determina dacă, prin adoptarea măsurilor de punere în aplicare, eticheta trebuie de asemenea să ofere utilizatorilor finali informații cu privire la efectele semnificative ale produsului asupra consumului de energie și de alte resurse esențiale pe perioada întregului ciclu de viață al acestuia.

Articolul 15

Sancțiuni

Statele membre prevăd norme privind sancțiunile aplicabile încălcărilor dispozițiilor de drept intern adoptate în conformitate cu prezenta directivă și cu măsurile sale de punere în aplicare și iau măsurile necesare pentru a garanta implementarea acestora. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie efective, proporționale și disuasive.
  Statele membre iau, de asemenea, măsurile necesare pentru consolidarea protecției juridice împotriva utilizării neautorizate a etichetelor.
  Statele membre notifică aceste dispoziții Comisiei până cel târziu la data prevăzută la articolul 16 alineatul (1) și îi comunică fără întârziere orice modificare ulterioară adusă dispozițiilor în cauză.

Articolul 16

Transpunere

(1)   Statele membre pun în aplicare, până ║ la ... (14), actele cu putere de lege, regulamentele și dispozițiile administrative necesare îndeplinirii dispozițiilor prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor acte, precum și un tabel de corespondență între respectivele acte și prezenta directivă.

Statele membre aplică aceste dispoziții începând cu [...].

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. De asemenea, ele conțin o mențiune conform căreia trimiterile efectuate în cuprinsul actelor cu putere de lege și al actelor administrative în vigoare la directiva abrogată prin prezenta directivă se înțeleg ca trimiteri la prezenta directivă. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri și modul în care se formulează această mențiune.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 17

Abrogare

Directiva 92/75/CEE a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Regulamentul (CE) nr. 1882/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (15) prevăzut în anexa I partea A, se abrogă ║ de la ... (16), fără a aduce atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpunere în dreptul intern și de aplicare a directivei menționate în anexa I partea B.

Trimiterile la directiva abrogată se înțeleg ca trimiteri la prezenta directivă și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa II.

Articolul 18

Intrare în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolele ... (17) se aplică începând cu ... (18).

Articolul 19

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la ║,.

Pentru Parlamentul European

Președinte

Pentru Consiliu

Președinte

---

(1)  Avizul din 24 martie 2009.

1

Avizul din 24 martie 2009.

(2)  JO C ...

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 5 mai 2009.

3

Poziția Parlamentului European din 5 mai 2009.

(4)  JO L 297, 13.10.1992, p. 16.

4

(5)  A se vedea anexa I partea A.

5

(6)  
  JO L 191, 22.7.2005, p. 29.

6

JO L 191, 22.7.2005, p. 29.

(7)  

  JO L 237, 21.9.2000, p. 1.

7

JO L 237, 21.9.2000, p. 1.

(8)  

  JO L 1, 4.1.2003, p. 65.

8

JO L 1, 4.1.2003, p. 65.

(9)  

  JO C 82, 1.4.2008, p. 1.

9

JO C 82, 1.4.2008, p. 1.

(10)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

10

(11)  JO L 134, 30.4.2004, p. 114.

11

(12)  
  Șase luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

12

Șase luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

(13)  
  Șase luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

13

Șase luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

(14)  12 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

14

12 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

(15)  JO L 284, 31.10.2003, p. 1.

15

(16)  Ziua următoare datei prevăzute la articolul 16 alineatul (1) al doilea paragraf din prezenta directivă.

16

articolul 16 alineatul (1)

(17)  Articole considerate ca neschimbate în urma reformării în versiunea finală.

17

(18)  Ziua următoare datei prevăzute la articolul 16 alineatul (1) al doilea paragraf din prezenta directivă.

18

articolul 16 alineatul (1)

Marți, 5 mai 2009ANEXA I

Partea A

Directiva abrogată cu modificarea sa succesivă

(menționată la articolul 17)

| Directiva 92/75/CEE a Consiliului
  (JO L 297, 13.10.1992, p 16.) | |
| --- | --- |
| Regulamentul (CE) nr. 1882/2003
  (JO L 284, 31.10.2003, p 1) | Numai punctul (32) din anexa III |

Directiva 92/75/CEE a Consiliului

(JO L 297, 13.10.1992, p 16.)

Regulamentul (CE) nr. 1882/2003

(JO L 284, 31.10.2003, p 1)

Numai punctul (32) din anexa III

Partea B

Termenele de transpunere în legislația internă

(menționate la articolul 17)

| Directiva | Termenul de transpunere |
| --- | --- |
| 92/75/CEE | 1 ianuarie 1994 |
| ║ | |

Directiva

Termenul de transpunere

92/75/CEE

1 ianuarie 1994

║

Marți, 5 mai 2009ANEXA II

TABEL DE CORESPONDENȚĂ

| Directiva 92/75/CEE | Prezenta directivă |
| --- | --- |
| Articolul 1 alineatul (1), partea introductivă, prima teză | Articolul 1 alineatul (1) |
| Articolul 1 alineatul (1), partea introductivă, a doua teză | Articolul 1 alineatul (2) |
| Articolul 1 alineatul (1), de la prima la a șaptea liniuță | — |
| Articolul 1 alineatul (2) | — |
| — | Articolul 1 alineatul (3) literele (a) și (b) |
| Articolul 1 alineatul (3) | Articolul 1 alineatul (3) litera (c) |
| — | Articolul 2, prima și a treia liniuță |
| Articolul 1 alineatul (4), prima și a doua liniuță | Articolul 2, a șasea și a zecea liniuță |
| — | Articolul 2, prima liniuță |
| Articolul 1 alineatul (4), a treia liniuță | — |
| Articolul 1 alineatul (4), a patra liniuță | Articolul 2, a patra liniuță |
| Articolul 1 alineatul (4), a cincea liniuță | Articolul 2, a cincea liniuță |
| Articolul 1 alineatul (5) | — |
| Articolul 2 alineatul (1) | Articolul 4 alineatul (1) |
| Articolul 2 alineatul (2) | — |
| Articolul 2 alineatul (3) | Articolul 5 alineatul (2) |
| Articolul 2 alineatul (4) | Articolul 5 alineatele (2) și (3) |
| Articolul 3 alineatul (1) | Articolul 5 alineatul (1) |
| Articolul 3 alineatul (2) | Articolul 5 alineatele (5) și (6) |
| Articolul 3 alineatul (3) | Articolul 5 alineatul (7) |
| Articolul 3 alineatul (4) | Articolul 5 alineatul (8) |
| Articolul 4 litera (a) | Articolul 5 alineatul (4) și articolul (6) alineatul (2) |
| Articolul 4 litera (b) | — |
| Articolul 5 | Articolul 7 |
| Articolul 6 | — |
| Articolul 7 litera (a) | Articolul 3 alineatul (1) litera (a) |
| Articolul 7 litera (b) | Articolul 3 alineatul (1) litera (b) |
| Articolul 7 litera (c) | Articolul 3 alineatul (1) litera (c) |
| Articolul 8 alineatul (1) | Articolul 8 alineatul (1) |
| Articolul 8 alineatul (2) | Articolul 8 alineatul (2) |
| Articolul 9 litera (a) | — |
| Articolul 9 litera (b) | — |
| Articolul 10 alineatul (1) | Articolul 11 alineatul (1) |
| Articolul 10 alineatul (2) | Articolul 11 alineatul (2) |
| Articolul 10 alineatul (3) | — |
| Articolul 11 | — |
| Articolul 12 litera (a) | Articolul 12 alineatul (4) litera (a) |
| Articolul 12 litera (b) | Articolul 12 alineatul (4) litera (b) |
| Articolul 12 litera (c) | Articolul 12 alineatul (4) litera (c) |
| Articolul 12 litera (d) | Articolul 12 alineatul (4) litera (d) |
| Articolul 12 litera (e) | Articolul 12 alineatul (4) litera (e) |
| Articolul 12 litera (f) | Articolul 12 alineatul (4) litera (f) |
| Articolul 12 litera (g) | — |
| Articolul 13 | Articolul 17 |
| Articolul 14 | Articolul 16 |
| Articolul 15 | Articolul 19 |
| — | Articolul 3 alineatul (1) litera (d) |
| — | Articolul 3 alineatul (2) |
| — | Articolul 3 alineatul (3) |
| — | Articolul 4 alineatul (2) |
| — | Articolul 6 alineatul (1) |
| — | Articolul 9 |
| — | Articolul 12 alineatele (1) - (3) |
| — | Articolul 12 alineatul (4) literele (g)-(l) |
| — | Articolul 15 |
| — | Articolul 18 |
| — | Anexa I |
| — | Anexa II |

Directiva 92/75/CEE

Prezenta directivă

Articolul 1 alineatul (1), partea introductivă, prima teză

Articolul 1 alineatul (1)

Articolul 1 alineatul (1), partea introductivă, a doua teză

Articolul 1 alineatul (2)

Articolul 1 alineatul (1), de la prima la a șaptea liniuță

—

Articolul 1 alineatul (2)

—

—

Articolul 1 alineatul (3) literele (a) și (b)

Articolul 1 alineatul (3)

Articolul 1 alineatul (3) litera (c)

—

Articolul 2, prima și a treia liniuță

Articolul 1 alineatul (4), prima și a doua liniuță

Articolul 2, a șasea și a zecea liniuță

—

Articolul 2, prima liniuță

Articolul 1 alineatul (4), a treia liniuță

—

Articolul 1 alineatul (4), a patra liniuță

Articolul 2, a patra liniuță

Articolul 1 alineatul (4), a cincea liniuță

Articolul 2, a cincea liniuță

Articolul 1 alineatul (5)

—

Articolul 2 alineatul (1)

Articolul 4 alineatul (1)

Articolul 2 alineatul (2)

—

Articolul 2 alineatul (3)

Articolul 5 alineatul (2)

Articolul 2 alineatul (4)

Articolul 5 alineatele (2) și (3)

Articolul 3 alineatul (1)

Articolul 5 alineatul (1)

Articolul 3 alineatul (2)

Articolul 5 alineatele (5) și (6)

Articolul 3 alineatul (3)

Articolul 5 alineatul (7)

Articolul 3 alineatul (4)

Articolul 5 alineatul (8)

Articolul 4 litera (a)

Articolul 5 alineatul (4) și articolul (6) alineatul (2)

Articolul 4 litera (b)

—

Articolul 5

Articolul 7

Articolul 6

—

Articolul 7 litera (a)

Articolul 3 alineatul (1) litera (a)

Articolul 7 litera (b)

Articolul 3 alineatul (1) litera (b)

Articolul 7 litera (c)

Articolul 3 alineatul (1) litera (c)

Articolul 8 alineatul (1)

Articolul 8 alineatul (1)

Articolul 8 alineatul (2)

Articolul 8 alineatul (2)

Articolul 9 litera (a)

—

Articolul 9 litera (b)

—

Articolul 10 alineatul (1)

Articolul 11 alineatul (1)

Articolul 10 alineatul (2)

Articolul 11 alineatul (2)

Articolul 10 alineatul (3)

—

Articolul 11

—

Articolul 12 litera (a)

Articolul 12 alineatul (4) litera (a)

Articolul 12 litera (b)

Articolul 12 alineatul (4) litera (b)

Articolul 12 litera (c)

Articolul 12 alineatul (4) litera (c)

Articolul 12 litera (d)

Articolul 12 alineatul (4) litera (d)

Articolul 12 litera (e)

Articolul 12 alineatul (4) litera (e)

Articolul 12 litera (f)

Articolul 12 alineatul (4) litera (f)

Articolul 12 litera (g)

—

Articolul 13

Articolul 17

Articolul 14

Articolul 16

Articolul 15

Articolul 19

—

Articolul 3 alineatul (1) litera (d)

—

Articolul 3 alineatul (2)

—

Articolul 3 alineatul (3)

—

Articolul 4 alineatul (2)

—

Articolul 6 alineatul (1)

—

Articolul 9

—

Articolul 12 alineatele (1) - (3)

—

Articolul 12 alineatul (4) literele (g)-(l)

—

Articolul 15

—

Articolul 18

—

Anexa I

—

Anexa II

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/244 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/244

---

Marți, 5 mai 2009Estimarea bugetului Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2010

P6_TA(2009)0346

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2009 privind estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2010 (2009/2006(BUD))

2010/C 212 E/34

Parlamentul European,

având în vedere articolul 272 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1), în special articolul 31,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (2),

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2009 privind orientările referitoare la procedura bugetară 2010 – Secțiunile I, II, IV, V, VI, VII, VIII și IX (3),

având în vedere raportul prezentat Biroului de către Secretarul General privind proiectul preliminar de estimare a bugetului Parlamentului pentru exercițiul financiar 2010,

având în vedere proiectul preliminar de estimare a bugetului întocmit de Birou la 21 aprilie 2009 în conformitate cu articolul 22 alineatul (6) și articolul 73 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Parlamentului,

având în vedere proiectul de estimare a bugetului întocmit de Comisia pentru bugete în conformitate cu articolul 73 alineatul (2) din Regulamentul de procedură al Parlamentului,

având în vedere articolul 73 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A6-0275/2009),

| A. | întrucât un proces-pilot privind o cooperare consolidată între Birou și Comisia pentru bugete și o cooperare, cu începere cât mai devreme posibil, în privința tuturor aspectelor cu implicații bugetare semnificative, a fost inițiat anul trecut și menținut în cursul procedurii bugetare 2010; |
| --- | --- |

A.

întrucât un proces-pilot privind o cooperare consolidată între Birou și Comisia pentru bugete și o cooperare, cu începere cât mai devreme posibil, în privința tuturor aspectelor cu implicații bugetare semnificative, a fost inițiat anul trecut și menținut în cursul procedurii bugetare 2010;

| B. | întrucât prerogativele plenului de adoptare a estimării și a bugetului final vor fi păstrate integral în conformitate cu dispozițiile tratatului și cu Regulamentul de procedură; |
| --- | --- |

B.

întrucât prerogativele plenului de adoptare a estimării și a bugetului final vor fi păstrate integral în conformitate cu dispozițiile tratatului și cu Regulamentul de procedură;

| C. | întrucât la 25 martie 2009 și la 16 aprilie 2009 au avut loc două reuniuni de concertare prealabilă între delegațiile Biroului și Comisiei pentru bugete, în cadrul cărora au fost discutate un număr de aspecte-cheie, |
| --- | --- |

C.

întrucât la 25 martie 2009 și la 16 aprilie 2009 au avut loc două reuniuni de concertare prealabilă între delegațiile Biroului și Comisiei pentru bugete, în cadrul cărora au fost discutate un număr de aspecte-cheie,

| 1. | reamintește faptul că orientarea generală a bugetului 2010 și provocările cărora trebuie să le facă față au fost subliniate în Rezoluția sa din 10 martie 2009 privind orientările bugetare, menționată anterior; subliniază, în special, faptul că accesul optim și în mod egal la facilitățile lingvistice destinate deputaților și acțiunile legate de consolidarea rolului legislativ al Parlamentului vor constitui elemente fundamentale ale bugetului 2010; |
| --- | --- |

1.

reamintește faptul că orientarea generală a bugetului 2010 și provocările cărora trebuie să le facă față au fost subliniate în Rezoluția sa din 10 martie 2009 privind orientările bugetare, menționată anterior; subliniază, în special, faptul că accesul optim și în mod egal la facilitățile lingvistice destinate deputaților și acțiunile legate de consolidarea rolului legislativ al Parlamentului vor constitui elemente fundamentale ale bugetului 2010;

Cadru general

| 2. | constată că nivelul general al bugetului 2010, propus de Birou, ar rămâne sub cota voluntară tradițională de 20 % de la rubrica 5 (cheltuieli administrative) din cadrul financiar multianual; constată că rata de creștere propusă este de 3,98 % și că nivelul general care ar rezulta ar fi ușor mai ridicat decât în 2009, fiind de 19,67 % din creditele de la această rubrică; |
| --- | --- |

2.

constată că nivelul general al bugetului 2010, propus de Birou, ar rămâne sub cota voluntară tradițională de 20 % de la rubrica 5 (cheltuieli administrative) din cadrul financiar multianual; constată că rata de creștere propusă este de 3,98 % și că nivelul general care ar rezulta ar fi ușor mai ridicat decât în 2009, fiind de 19,67 % din creditele de la această rubrică;

| 3. | decide că, în acest moment, nivelul general al bugetului este de 1 590 012 726 EUR, ceea ce reprezintă o rată de creștere de 3,92 % pentru a permite ca noul parlament să dispună, în toamnă, de o mai mare marjă de manevră, precum și pentru a urmări realizarea tuturor economiilor posibile; decide menținerea rezervelor pentru cheltuieli neprevăzute la același nivel ca și în 2009 (10 milioane EUR); |
| --- | --- |

3.

decide că, în acest moment, nivelul general al bugetului este de 1 590 012 726 EUR, ceea ce reprezintă o rată de creștere de 3,92 % pentru a permite ca noul parlament să dispună, în toamnă, de o mai mare marjă de manevră, precum și pentru a urmări realizarea tuturor economiilor posibile; decide menținerea rezervelor pentru cheltuieli neprevăzute la același nivel ca și în 2009 (10 milioane EUR);

| 4. | consideră, având în vedere caracterul multianual al majorității posturilor de cheltuieli și al principalelor proiecte inițiate în cadrul instituției, că trebuie luată în considerare o mai bună planificare pe termen mediu a bugetului său și că aceasta trebuie să fie mai transparentă; consideră că este foarte important ca întreaga propunere bugetară sau măcar marea majoritate a acesteia să fie prezentată în estimare încă din primăvară și consideră că utilizarea așa-numitelor „scrisori rectificative” în toamnă trebuie să fie limitată doar la evenimente cu adevărat neprevăzute și/sau la actualizări de ordin tehnic; |
| --- | --- |

4.

consideră, având în vedere caracterul multianual al majorității posturilor de cheltuieli și al principalelor proiecte inițiate în cadrul instituției, că trebuie luată în considerare o mai bună planificare pe termen mediu a bugetului său și că aceasta trebuie să fie mai transparentă; consideră că este foarte important ca întreaga propunere bugetară sau măcar marea majoritate a acesteia să fie prezentată în estimare încă din primăvară și consideră că utilizarea așa-numitelor „scrisori rectificative” în toamnă trebuie să fie limitată doar la evenimente cu adevărat neprevăzute și/sau la actualizări de ordin tehnic;

| 5. | subliniază faptul că o colaborare la timp între Birou și Comisia pentru bugete, în demersul lor comun de a clarifica consecințele bugetare ale deciziilor care urmează a fi luate ar trebui să constituie o componentă fundamentală a modului în care se abordează toate chestiunile de importanță majoră, menținând totodată prerogativele oficiale ale fiecărui organism; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că o colaborare la timp între Birou și Comisia pentru bugete, în demersul lor comun de a clarifica consecințele bugetare ale deciziilor care urmează a fi luate ar trebui să constituie o componentă fundamentală a modului în care se abordează toate chestiunile de importanță majoră, menținând totodată prerogativele oficiale ale fiecărui organism;

| 6. | salută prelungirea proiectului-pilot privind consolidarea cooperării dintre Birou și Comisia pentru bugete pentru un al doilea an și reamintește că principiile încrederii și transparenței sunt fundamentale; avertizează asupra oricărei tendințe de a transforma această cooperare într-o simplă formalitate și nu un dialog real și de a lua decizii fundamentale în mod prematur; insistă ca spiritul cooperării reciproce să fie păstrat și îmbunătățit în viitor, respectând totodată prerogativele fiecărui organism; reiterează faptul că o consultare prealabilă privind chestiunile cu impact financiar important reprezintă un aspect esențial al proiectului-pilot; |
| --- | --- |

6.

salută prelungirea proiectului-pilot privind consolidarea cooperării dintre Birou și Comisia pentru bugete pentru un al doilea an și reamintește că principiile încrederii și transparenței sunt fundamentale; avertizează asupra oricărei tendințe de a transforma această cooperare într-o simplă formalitate și nu un dialog real și de a lua decizii fundamentale în mod prematur; insistă ca spiritul cooperării reciproce să fie păstrat și îmbunătățit în viitor, respectând totodată prerogativele fiecărui organism; reiterează faptul că o consultare prealabilă privind chestiunile cu impact financiar important reprezintă un aspect esențial al proiectului-pilot;

| 7. | consideră că nivelul resurselor financiare necesare pentru chestiunile de importanță majoră, inclusiv raportul dintre resursele interne și externe necesare pentru servicii și proiecte importante, este un element-cheie care trebuie să fie analizat atent din punct de vedere bugetar; îndeamnă organele sale executive să țină seama de acest lucru și să acționeze în consecință în scopul de a găsi soluții eficiente din punctul de vedere al costurilor, evitând suprapunerea eforturilor, și pe baza unei analize prealabile a elementelor de politică; |
| --- | --- |

7.

consideră că nivelul resurselor financiare necesare pentru chestiunile de importanță majoră, inclusiv raportul dintre resursele interne și externe necesare pentru servicii și proiecte importante, este un element-cheie care trebuie să fie analizat atent din punct de vedere bugetar; îndeamnă organele sale executive să țină seama de acest lucru și să acționeze în consecință în scopul de a găsi soluții eficiente din punctul de vedere al costurilor, evitând suprapunerea eforturilor, și pe baza unei analize prealabile a elementelor de politică;

Aspecte specifice

Posturi și restructurare

| 8. | ia act, în contextul majorărilor considerabile deja acordate pentru 2009, de propunerile pentru restructurarea serviciilor și de schimbările în cadrul schemei de personal care au fost propuse de Birou; subliniază dorința sa de a analiza problema resurselor bugetare conexe numai după ce va dispune de o imagine de ansamblu a tuturor cererilor efectuate, inclusiv a celor din partea grupurilor, și subliniază faptul că va fi dispus să analizeze atent pachetul la momentul respectiv, luând în considerare necesitatea de a îmbunătăți rolul legislativ sporit al Parlamentului; prin urmare, decide să nu autorizeze crearea a 30 de noi posturi în acest moment; observă că nivelul propus de redistribuire a posturilor este foarte scăzut și încurajează continuarea eforturilor în acest domeniu; |
| --- | --- |

8.

ia act, în contextul majorărilor considerabile deja acordate pentru 2009, de propunerile pentru restructurarea serviciilor și de schimbările în cadrul schemei de personal care au fost propuse de Birou; subliniază dorința sa de a analiza problema resurselor bugetare conexe numai după ce va dispune de o imagine de ansamblu a tuturor cererilor efectuate, inclusiv a celor din partea grupurilor, și subliniază faptul că va fi dispus să analizeze atent pachetul la momentul respectiv, luând în considerare necesitatea de a îmbunătăți rolul legislativ sporit al Parlamentului; prin urmare, decide să nu autorizeze crearea a 30 de noi posturi în acest moment; observă că nivelul propus de redistribuire a posturilor este foarte scăzut și încurajează continuarea eforturilor în acest domeniu;

| 9. | în acest context, ia act de faptul că la reuniunea sa din 1 aprilie 2009, Biroul a aprobat în unanimitate planul de restructurare a DG INLO în legătură cu întreținerea și gestionarea clădirilor Parlamentului și crearea de servicii centrale specializate pentru a îmbunătăți calitatea controlului bugetar și a procedurilor de achiziții publice; subliniază că deciziile finale privind nivelul corespunzător al resurselor pentru DG INLO și alte servicii țin de prima lectură a bugetului din toamnă, în conformitate cu procedurile normale; subliniază faptul că alegerea care trebuie făcută, din punct de vedere bugetar, privește nivelul de expertiză imobiliară de care Parlamentul trebuie să dispună pe plan intern pentru a se asigura că sarcinile de întreținere încredințate furnizorilor externi vor fi corect definite, iar performanța acestora va fi controlată în mod adecvat; în acest context, observă că unicul raport extern menționat se referă la chestiuni legate în special de securitatea clădirilor, dar și de întreținere și gestionare și de modul în care acestea pot fi îmbunătățite; |
| --- | --- |

9.

în acest context, ia act de faptul că la reuniunea sa din 1 aprilie 2009, Biroul a aprobat în unanimitate planul de restructurare a DG INLO în legătură cu întreținerea și gestionarea clădirilor Parlamentului și crearea de servicii centrale specializate pentru a îmbunătăți calitatea controlului bugetar și a procedurilor de achiziții publice; subliniază că deciziile finale privind nivelul corespunzător al resurselor pentru DG INLO și alte servicii țin de prima lectură a bugetului din toamnă, în conformitate cu procedurile normale; subliniază faptul că alegerea care trebuie făcută, din punct de vedere bugetar, privește nivelul de expertiză imobiliară de care Parlamentul trebuie să dispună pe plan intern pentru a se asigura că sarcinile de întreținere încredințate furnizorilor externi vor fi corect definite, iar performanța acestora va fi controlată în mod adecvat; în acest context, observă că unicul raport extern menționat se referă la chestiuni legate în special de securitatea clădirilor, dar și de întreținere și gestionare și de modul în care acestea pot fi îmbunătățite;

| 10. | consideră că este fundamental ca planul strategic pe termen mediu și lung în domeniul imobiliar să fie prezentat cu suficient timp înainte de prima lectură din toamnă pentru a se putea lua decizii bugetare; de aceea, salută călduros angajamentul Secretarului General de a prezenta un proiect Biroului cât mai curând posibil în noua legislatură; este de acord cu Biroul să reducă rezerva pentru clădiri în această etapă a procedurii bugetare la 18 500 000 EUR până la introducerea nivelului corespunzător de credite atunci când strategia în acest domeniu va fi mai clar definită; |
| --- | --- |

10.

consideră că este fundamental ca planul strategic pe termen mediu și lung în domeniul imobiliar să fie prezentat cu suficient timp înainte de prima lectură din toamnă pentru a se putea lua decizii bugetare; de aceea, salută călduros angajamentul Secretarului General de a prezenta un proiect Biroului cât mai curând posibil în noua legislatură; este de acord cu Biroul să reducă rezerva pentru clădiri în această etapă a procedurii bugetare la 18 500 000 EUR până la introducerea nivelului corespunzător de credite atunci când strategia în acest domeniu va fi mai clar definită;

| 11. | acordă importanță noii politici în domeniul securității care urmează a fi elaborată și obiectivelor care urmează a fi urmărite în acest domeniu, ținând bineînțeles seama de caracterul specific al unui parlament și de necesitatea deschiderii în contextul securității; consideră că, în funcție de respectivele necesități strategice și operaționale, resursele bugetare corespunzătoare pot fi analizate în cadrul procedurii bugetare 2010; salută declarația Biroului privind o utilizare optimă a resurselor și, în special, indicațiile sale privind un echilibru eficient din punctul de vedere al costurilor între personalul intern și agenții externi; cu toate acestea, își exprimă îngrijorarea că implicațiile operaționale și financiare pe termen mediu și lung ale creării unei noi direcții, cu patru unități, nu sunt precizate în mod clar; |
| --- | --- |

11.

acordă importanță noii politici în domeniul securității care urmează a fi elaborată și obiectivelor care urmează a fi urmărite în acest domeniu, ținând bineînțeles seama de caracterul specific al unui parlament și de necesitatea deschiderii în contextul securității; consideră că, în funcție de respectivele necesități strategice și operaționale, resursele bugetare corespunzătoare pot fi analizate în cadrul procedurii bugetare 2010; salută declarația Biroului privind o utilizare optimă a resurselor și, în special, indicațiile sale privind un echilibru eficient din punctul de vedere al costurilor între personalul intern și agenții externi; cu toate acestea, își exprimă îngrijorarea că implicațiile operaționale și financiare pe termen mediu și lung ale creării unei noi direcții, cu patru unități, nu sunt precizate în mod clar;

| 12. | așteaptă cu interes primirea, în paralel, a planului de reducere a costurilor elaborat deja de Direcția Generală Președinție, astfel cum s-a solicitat în 2008, și continuă să își exprime îngrijorarea privind evoluția costurilor pentru liniile bugetare operaționale legate de securitate și de echipamentele din domeniul securității; |
| --- | --- |

12.

așteaptă cu interes primirea, în paralel, a planului de reducere a costurilor elaborat deja de Direcția Generală Președinție, astfel cum s-a solicitat în 2008, și continuă să își exprime îngrijorarea privind evoluția costurilor pentru liniile bugetare operaționale legate de securitate și de echipamentele din domeniul securității;

| 13. | salută propunerile de reorganizare a serviciilor sale de gestionare a resurselor umane și este satisfăcut că obiectivele privind creșterea coerenței, claritatea misiunii și crearea de sinergii sunt principii directoare; salută cu căldură faptul că aceste obiective ar trebui realizate cu resursele existente, inclusiv prin redistribuire internă, dar, în același timp, ar dori să aibă garanții suplimentare cu privire la implicațiile pe termen mediu și lung; |
| --- | --- |

13.

salută propunerile de reorganizare a serviciilor sale de gestionare a resurselor umane și este satisfăcut că obiectivele privind creșterea coerenței, claritatea misiunii și crearea de sinergii sunt principii directoare; salută cu căldură faptul că aceste obiective ar trebui realizate cu resursele existente, inclusiv prin redistribuire internă, dar, în același timp, ar dori să aibă garanții suplimentare cu privire la implicațiile pe termen mediu și lung;

Multilingvism

| 14. | își reiterează dorința ca accesul în mod egal la facilitățile lingvistice destinate deputaților să fie un element esențial al bugetului 2010; este mulțumit de faptul că administrația a depus eforturi să satisfacă această dorință, dar consideră că aceste eforturi trebuie, în mod evident, să fie însoțite de cea mai bună utilizare a resurselor; |
| --- | --- |

14.

își reiterează dorința ca accesul în mod egal la facilitățile lingvistice destinate deputaților să fie un element esențial al bugetului 2010; este mulțumit de faptul că administrația a depus eforturi să satisfacă această dorință, dar consideră că aceste eforturi trebuie, în mod evident, să fie însoțite de cea mai bună utilizare a resurselor;

| 15. | invită Biroul și Comisia pentru bugete să abordeze de urgență Grupul de lucru interinstituțional privind multilingvismul în scopul de a pregăti o propunere (la nivel tehnic) care să vizeze garantarea îmbunătățirii cooperării interinstituționale în acest domeniu, în special în ceea ce privește utilizarea oricăror resurse disponibile; constată cu dezamăgire, de exemplu, faptul că sistemul existent pentru o mai bună partajare a activităților de traducere între instituții este foarte puțin folosit; așteaptă, înainte de prima lectură, o propunere privind aspectele care pot fi îmbunătățite; de asemenea, își exprimă interesul pentru noile instrumente tehnice la dispoziția serviciilor sale de traducere și solicită informații privind dezvoltarea acestora și consecințele financiare aferente pe parcursul anului 2010, inclusiv studiul privind instrumentul de traducere Euramis; ar aprecia dacă acest studiu ar cuprinde o evaluare privind posibilitatea ca acest instrument să conducă la o cooperare interinstituțională îmbunătățită în domeniul traducerii și, de asemenea, la câștiguri în materie de eficiență și la economii, care să reducă dependența de serviciile externe de traducere; |
| --- | --- |

15.

invită Biroul și Comisia pentru bugete să abordeze de urgență Grupul de lucru interinstituțional privind multilingvismul în scopul de a pregăti o propunere (la nivel tehnic) care să vizeze garantarea îmbunătățirii cooperării interinstituționale în acest domeniu, în special în ceea ce privește utilizarea oricăror resurse disponibile; constată cu dezamăgire, de exemplu, faptul că sistemul existent pentru o mai bună partajare a activităților de traducere între instituții este foarte puțin folosit; așteaptă, înainte de prima lectură, o propunere privind aspectele care pot fi îmbunătățite; de asemenea, își exprimă interesul pentru noile instrumente tehnice la dispoziția serviciilor sale de traducere și solicită informații privind dezvoltarea acestora și consecințele financiare aferente pe parcursul anului 2010, inclusiv studiul privind instrumentul de traducere Euramis; ar aprecia dacă acest studiu ar cuprinde o evaluare privind posibilitatea ca acest instrument să conducă la o cooperare interinstituțională îmbunătățită în domeniul traducerii și, de asemenea, la câștiguri în materie de eficiență și la economii, care să reducă dependența de serviciile externe de traducere;

| 16. | solicită Secretarului General să prezinte o analiză cost-beneficiu privind activitatea de traducere în perioade de vârf, inclusiv folosirea traducătorilor liber-profesioniști și o analiză a posibilității de a aplica metode de muncă alternative; |
| --- | --- |

16.

solicită Secretarului General să prezinte o analiză cost-beneficiu privind activitatea de traducere în perioade de vârf, inclusiv folosirea traducătorilor liber-profesioniști și o analiză a posibilității de a aplica metode de muncă alternative;

| 17. | solicită informații actualizate privind modul în care o astfel de partajare a resurselor ar putea fi aplicată în toate domeniile în care instituțiile dispun temporar de resurse neutilizate, fără a se diminua independența și capacitățile operaționale ale instituției (interpretare, închirierea clădirilor, servicii de copiere etc.); |
| --- | --- |

17.

solicită informații actualizate privind modul în care o astfel de partajare a resurselor ar putea fi aplicată în toate domeniile în care instituțiile dispun temporar de resurse neutilizate, fără a se diminua independența și capacitățile operaționale ale instituției (interpretare, închirierea clădirilor, servicii de copiere etc.);

Legislație

| 18. | salută faptul că propunerea Biroului urmărește principala prioritate de anul trecut, și anume activitatea legislativă, dar consideră că posturile propuse trebuie analizate în continuare și că, astfel cum se menționează anterior, acestea ar trebui analizate în contextul unui pachet general; salută faptul că aspectele legate de legislație, și de codecizie în special, au beneficiat în mare măsură de majorările bugetare din 2009; |
| --- | --- |

18.

salută faptul că propunerea Biroului urmărește principala prioritate de anul trecut, și anume activitatea legislativă, dar consideră că posturile propuse trebuie analizate în continuare și că, astfel cum se menționează anterior, acestea ar trebui analizate în contextul unui pachet general; salută faptul că aspectele legate de legislație, și de codecizie în special, au beneficiat în mare măsură de majorările bugetare din 2009;

Tehnologia informației și comunicațiilor (TIC)

| 19. | reamintește faptul că au fost solicitate clarificări în sectorul TI și așteaptă un plan clar privind o strategie generală a Parlamentului în domeniul TIC, care este fundamental pentru a valorifica cel mai bine resursele pe care le are la dispoziție; este ferm convins că un astfel de plan trebuie să fie coerent și să mențină un echilibru atent între „centralizarea” necesară și economiile de scară deja implicite creării unei noi direcții generale separate în acest domeniu, precum și necesitatea de a menține flexibilitatea necesară la nivelul celorlalte direcții generale; solicită Biroului să prevină suprapunerea eforturilor și dublarea cheltuielilor; invită Biroul să se asigure că securitatea în domeniul TIC și necesitățile grupurilor politice fac parte integrantă din acest plan; |
| --- | --- |

19.

reamintește faptul că au fost solicitate clarificări în sectorul TI și așteaptă un plan clar privind o strategie generală a Parlamentului în domeniul TIC, care este fundamental pentru a valorifica cel mai bine resursele pe care le are la dispoziție; este ferm convins că un astfel de plan trebuie să fie coerent și să mențină un echilibru atent între „centralizarea” necesară și economiile de scară deja implicite creării unei noi direcții generale separate în acest domeniu, precum și necesitatea de a menține flexibilitatea necesară la nivelul celorlalte direcții generale; solicită Biroului să prevină suprapunerea eforturilor și dublarea cheltuielilor; invită Biroul să se asigure că securitatea în domeniul TIC și necesitățile grupurilor politice fac parte integrantă din acest plan;

| 20. | remarcă de asemenea propunerea pentru o etapă finală a planului pe trei ani pentru recrutarea de specialiști în acest domeniu, reducându-se dependența de consultați externi, și propunerea de creștere a numărului de posturi; își reiterează opinia conform căreia o creștere semnificativă a personalului ar trebui să conducă la reducerea cheltuielilor cu consultanții și așteaptă cu interes o imagine de ansamblu pe trei ani a acestor costuri, corelată cu creșterile de personal aprobate și/sau propuse; |
| --- | --- |

20.

remarcă de asemenea propunerea pentru o etapă finală a planului pe trei ani pentru recrutarea de specialiști în acest domeniu, reducându-se dependența de consultați externi, și propunerea de creștere a numărului de posturi; își reiterează opinia conform căreia o creștere semnificativă a personalului ar trebui să conducă la reducerea cheltuielilor cu consultanții și așteaptă cu interes o imagine de ansamblu pe trei ani a acestor costuri, corelată cu creșterile de personal aprobate și/sau propuse;

| 21. | ia act de Planul de guvernanță TI adoptat de Birou și subliniază importanța acordată asigurării că prioritățile sunt identificate într-un mod clar și corect astfel încât să utilizeze resurse financiare limitate în cel mai bun mod cu putință pentru întregul Parlament; în această privință, solicită, de asemenea, clarificarea modului în care funcționează relația „furnizor-client” în domeniul TIC și a măsurii în care „clienții” pot specifica ce proiecte doresc să se realizeze, care sunt mijloacele de finanțare a respectivelor proiecte și, de asemenea, în final, cum se garantează că acestea se înscriu coerent în strategia globală; |
| --- | --- |

21.

ia act de Planul de guvernanță TI adoptat de Birou și subliniază importanța acordată asigurării că prioritățile sunt identificate într-un mod clar și corect astfel încât să utilizeze resurse financiare limitate în cel mai bun mod cu putință pentru întregul Parlament; în această privință, solicită, de asemenea, clarificarea modului în care funcționează relația „furnizor-client” în domeniul TIC și a măsurii în care „clienții” pot specifica ce proiecte doresc să se realizeze, care sunt mijloacele de finanțare a respectivelor proiecte și, de asemenea, în final, cum se garantează că acestea se înscriu coerent în strategia globală;

Proiecte multianuale

| 22. | își reiterează opinia conform căreia un număr mare de inițiative și proiecte importante în domeniile informării și analizei în beneficiul deputaților și al personalului, precum noul serviciu analitic din cadrul bibliotecii, departamentele tematice din cadrul comisiilor, la care se adaugă o gamă largă de alte surse/sisteme de informare disponibile, reprezintă evoluții importante în activitatea sa, care necesită, de asemenea, creșterea nivelurilor creditelor; consideră, prin urmare, că o verificare bugetară și funcțională, în scopul de a asigura coerența și buna utilizare a resurselor generale, nu poate fi decât benefică și reamintește, în acest context, decizia sa anterioară privind o prezentare pe tema respectivă; salută eforturile depuse de administrație pentru a pune în aplicare un sistem de gestionare a cunoștințelor; |
| --- | --- |

22.

își reiterează opinia conform căreia un număr mare de inițiative și proiecte importante în domeniile informării și analizei în beneficiul deputaților și al personalului, precum noul serviciu analitic din cadrul bibliotecii, departamentele tematice din cadrul comisiilor, la care se adaugă o gamă largă de alte surse/sisteme de informare disponibile, reprezintă evoluții importante în activitatea sa, care necesită, de asemenea, creșterea nivelurilor creditelor; consideră, prin urmare, că o verificare bugetară și funcțională, în scopul de a asigura coerența și buna utilizare a resurselor generale, nu poate fi decât benefică și reamintește, în acest context, decizia sa anterioară privind o prezentare pe tema respectivă; salută eforturile depuse de administrație pentru a pune în aplicare un sistem de gestionare a cunoștințelor;

| 23. | ia act de faptul că proiectul Web-TV este inclus în propunerile Biroului la un nivel deja prevăzut; ar dori, cu toate acestea, informații suplimentare privind randamentul acestei investiții, în special în ceea ce privește statisticile de audiență și perspectivele viitoare; ar aprecia, de asemenea, informații care să stabilească dacă Web-TV a redus sau va reduce necesitatea altor tipuri de informații tipărite; |
| --- | --- |

23.

ia act de faptul că proiectul Web-TV este inclus în propunerile Biroului la un nivel deja prevăzut; ar dori, cu toate acestea, informații suplimentare privind randamentul acestei investiții, în special în ceea ce privește statisticile de audiență și perspectivele viitoare; ar aprecia, de asemenea, informații care să stabilească dacă Web-TV a redus sau va reduce necesitatea altor tipuri de informații tipărite;

| 24. | ia act de propunerea Biroului de a înscrie credite specifice pentru studii ale experților privind o Casă a istoriei europene; așteaptă o prezentare clară a costurilor prevăzute pentru ansamblul proiectului, inclusiv a costurilor administrative, cel târziu cu ocazia proiectului preliminar de estimare a bugetului pentru exercițiul financiar 2011; |
| --- | --- |

24.

ia act de propunerea Biroului de a înscrie credite specifice pentru studii ale experților privind o Casă a istoriei europene; așteaptă o prezentare clară a costurilor prevăzute pentru ansamblul proiectului, inclusiv a costurilor administrative, cel târziu cu ocazia proiectului preliminar de estimare a bugetului pentru exercițiul financiar 2011;

| 25. | dorește să acorde Centrului de vizitatori o posibilitate reală de a-și continua activitatea premergătoare și de a-și începe funcționarea cât mai curând posibil, în orice caz nu mai târziu de începutul lui 2010; prin urmare, așteaptă cu interes o decizie finală privind conceptul de gestionare în vederea îndeplinirii obiectivelor declarate și, mai important, pe baza unor analize cost-beneficiu privind opțiunile existente; subliniază faptul că, de exemplu, o soluție bazată pe externalizare ar trebui să aibă efecte extrem de limitate, dacă acestea există, asupra schemei interne de personal și invers; |
| --- | --- |

25.

dorește să acorde Centrului de vizitatori o posibilitate reală de a-și continua activitatea premergătoare și de a-și începe funcționarea cât mai curând posibil, în orice caz nu mai târziu de începutul lui 2010; prin urmare, așteaptă cu interes o decizie finală privind conceptul de gestionare în vederea îndeplinirii obiectivelor declarate și, mai important, pe baza unor analize cost-beneficiu privind opțiunile existente; subliniază faptul că, de exemplu, o soluție bazată pe externalizare ar trebui să aibă efecte extrem de limitate, dacă acestea există, asupra schemei interne de personal și invers;

Considerații finale

| 26. | subliniază că ar trebui să se realizeze o analiză mai atentă a posturilor bugetare individuale înainte de prima lectură a bugetului din toamnă; prin urmare, va examina și va lua deciziile finale privind bugetul la momentul respectiv; |
| --- | --- |

26.

subliniază că ar trebui să se realizeze o analiză mai atentă a posturilor bugetare individuale înainte de prima lectură a bugetului din toamnă; prin urmare, va examina și va lua deciziile finale privind bugetul la momentul respectiv;

| 27. | având în vedere cele de mai sus, adoptă estimarea bugetului pentru exercițiul financiar și reamintește că adoptarea proiectului de buget va avea loc în primă lectură în octombrie 2009, în conformitate cu procedura de vot prevăzută în tratat; |
| --- | --- |

27.

având în vedere cele de mai sus, adoptă estimarea bugetului pentru exercițiul financiar și reamintește că adoptarea proiectului de buget va avea loc în primă lectură în octombrie 2009, în conformitate cu procedura de vot prevăzută în tratat;

*

* *

| 28. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție și estimarea bugetului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

28.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție și estimarea bugetului Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(2)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0096.

---

Miercuri, 6 mai 2009

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/249 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/249

---

Miercuri, 6 mai 2009Abrogarea unei directive și a 11 decizii caduce din domeniul politicii comune de pescuit*

P6_TA(2009)0350

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de abrogare a Directivei 83/515/CEE și a 11 decizii caduce din domeniul politicii comune de pescuit (COM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS))

2010/C 212 E/35

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2009)0088),

având în vedere articolul 37 și articolul 300 alineatul (2) și alineatul (3) primul paragraf din Tratatul CE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6-0094/2009),

având în vedere articolul 51 și articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A6-0203/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/249 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/249

---

Miercuri, 6 mai 2009Abrogarea a 14 regulamente caduce din domeniul politicii comune de pescuit *

P6_TA(2009)0351

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de abrogare a 14 regulamente caduce din domeniul politicii comune de pescuit (COM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS))

2010/C 212 E/36

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2009)0089),

având în vedere articolul 37 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0095/2009),

având în vedere articolul 51 și articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A6-0202/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/250 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/250

---

Miercuri, 6 mai 2009Sprijin pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) *

P6_TA(2009)0352

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr.1698/2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) (COM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS))

2010/C 212 E/37

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2009)0038),

având în vedere articolele 36 și 37 din Tratatul CE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C6-0051/2009),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru bugete precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A6-0259/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | recunoaște că există incertitudini privind disponibilitatea unor marje în cadrul rubricii 2; subliniază că finanțarea planului de redresare economică nu ar trebui să pericliteze viitoarele necesități din această categorie de cheltuieli; își exprimă preferința pentru utilizarea marjelor din exercițiile financiare care se apropie de final; |
| --- | --- |

2.

recunoaște că există incertitudini privind disponibilitatea unor marje în cadrul rubricii 2; subliniază că finanțarea planului de redresare economică nu ar trebui să pericliteze viitoarele necesități din această categorie de cheltuieli; își exprimă preferința pentru utilizarea marjelor din exercițiile financiare care se apropie de final;

| 3. | reamintește că valoarea anuală va fi decisă în cadrul procedurii bugetare anuale, în conformitate cu dispozițiile punctului 38 din Acordul Interinstituțional din 17 mai 2006 (1); |
| --- | --- |

3.

reamintește că valoarea anuală va fi decisă în cadrul procedurii bugetare anuale, în conformitate cu dispozițiile punctului 38 din Acordul Interinstituțional din 17 mai 2006 (1);

| 4. | invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 5. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

5.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 6. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

6.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament – act de modificare


  Considerentul 1a (nou) |
| | (1a) | Finanțarea Planului european de redresare economică ar trebui efectuată în conformitate cu dispozițiile Acordului interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (2). |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 1a (nou)

(1a)

Finanțarea Planului european de redresare economică ar trebui efectuată în conformitate cu dispozițiile Acordului interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (2).

Amendamentul 2

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 1b (nou)

| (1b) | Marjele actuale prevăzute la rubrica 2 nu pot fi tratate ca un element de la sine înțeles și orice acord privind Planul european de redresare economică nu ar trebui să pericliteze viitoarele necesități din niciuna dintre categoriile de cheltuieli. |
| --- | --- |

(1b)

Marjele actuale prevăzute la rubrica 2 nu pot fi tratate ca un element de la sine înțeles și orice acord privind Planul european de redresare economică nu ar trebui să pericliteze viitoarele necesități din niciuna dintre categoriile de cheltuieli.

Amendamentul 3

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 2

| (2) | Din cifra menționată anterior,
  1,5 miliarde EUR
  ar trebui puse la dispoziția tuturor statelor membre prin intermediul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), în vederea extinderii internetului de bandă largă în zonele rurale și a consolidării operațiunilor legate de prioritățile prevăzute la articolul 16a alineatul (1) literele (a)-(f) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (denumite în continuare „noile provocări”). |
| --- | --- |

(2)

Din cifra menționată anterior,
  1,5 miliarde EUR
  ar trebui puse la dispoziția tuturor statelor membre prin intermediul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), în vederea extinderii internetului de bandă largă în zonele rurale și a consolidării operațiunilor legate de prioritățile prevăzute la articolul 16a alineatul (1) literele (a)-(f) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (denumite în continuare „noile provocări”).

| (2) | Din cifra menționată anterior,
  1 020 milioane EUR
  ar trebui puse la dispoziția tuturor statelor membre prin intermediul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), în vederea extinderii internetului de bandă largă în zonele rurale și a consolidării operațiunilor legate de prioritățile prevăzute la articolul 16a alineatul (1) literele (a)-(f) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (denumite în continuare „noile provocări”).
  Din această sumă, 850 milioane EUR ar trebui puse la dispoziție în 2009, iar 170 milioane EUR ar trebui garantate printr-un mecanism de compensare în contextul procedurii de concertare cu privire la bugetul pe 2010, urmând să fie puse la dispoziție în 2010. |
| --- | --- |

(2)

Din cifra menționată anterior,
  1 020 milioane EUR
  ar trebui puse la dispoziția tuturor statelor membre prin intermediul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), în vederea extinderii internetului de bandă largă în zonele rurale și a consolidării operațiunilor legate de prioritățile prevăzute la articolul 16a alineatul (1) literele (a)-(f) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (denumite în continuare „noile provocări”).
  Din această sumă, 850 milioane EUR ar trebui puse la dispoziție în 2009, iar 170 milioane EUR ar trebui garantate printr-un mecanism de compensare în contextul procedurii de concertare cu privire la bugetul pe 2010, urmând să fie puse la dispoziție în 2010.

Amendamentul 4

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 2a (nou)

| (2a) | Autoritatea bugetară a mărit linia bugetară pentru dezvoltarea rurală în bugetul 2009 cu 249 840 000 EUR. Aceste noi fonduri ar trebui puse la dispoziție pentru măsurile finanțate din FEADR în cadrul Planului european de redresare economică. |
| --- | --- |

(2a)

Autoritatea bugetară a mărit linia bugetară pentru dezvoltarea rurală în bugetul 2009 cu 249 840 000 EUR. Aceste noi fonduri ar trebui puse la dispoziție pentru măsurile finanțate din FEADR în cadrul Planului european de redresare economică.

Amendamentul 5

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 4

| (4) | Pentru a asigura utilizarea contribuției comunitare suplimentare din fiecare stat membru conform obiectivelor celor două pachete politice (noile provocări și internetul de bandă largă), ar trebui ca statele membre să specifice în planurile lor strategice naționale suma orientativă care rezultă din modularea obligatorie, din fondurile neutilizate generate în temeiul articolului 136 din Regulamentul (CE) nr. ... și din creșterea angajamentelor globale prevăzute de Decizia 2006/493/CE a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia ... Aceste sume vor fi consacrate,
  pe de o parte,
  infrastructurii de internet de bandă largă din zonele rurale
  și, pe de altă parte,
  „noilor provocări”. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a asigura utilizarea contribuției comunitare suplimentare din fiecare stat membru conform obiectivelor celor două pachete politice (noile provocări și internetul de bandă largă), ar trebui ca statele membre să specifice în planurile lor strategice naționale suma orientativă care rezultă din modularea obligatorie, din fondurile neutilizate generate în temeiul articolului 136 din Regulamentul (CE) nr. ... și din creșterea angajamentelor globale prevăzute de Decizia 2006/493/CE a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia ... Aceste sume vor fi consacrate,
  pe de o parte,
  infrastructurii de internet de bandă largă din zonele rurale
  și, pe de altă parte,
  „noilor provocări”.

| (4) | Pentru a asigura utilizarea contribuției comunitare suplimentare din fiecare stat membru conform obiectivelor celor două pachete politice (noile provocări și internetul de bandă largă), ar trebui ca statele membre să specifice în planurile lor strategice naționale suma orientativă care rezultă din modularea obligatorie, din fondurile neutilizate generate în temeiul articolului 136 din Regulamentul (CE) nr. ... și din creșterea angajamentelor globale prevăzute de Decizia 2006/493/CE a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia ... Aceste sume vor fi consacrate infrastructurii de internet de bandă largă din zonele rurale, „noilor provocări”,
  precum și altor măsuri menite să sporească gradul de utilizare a fondurilor și să conducă la crearea de noi locuri de muncă
  . |
| --- | --- |

(4)

Pentru a asigura utilizarea contribuției comunitare suplimentare din fiecare stat membru conform obiectivelor celor două pachete politice (noile provocări și internetul de bandă largă), ar trebui ca statele membre să specifice în planurile lor strategice naționale suma orientativă care rezultă din modularea obligatorie, din fondurile neutilizate generate în temeiul articolului 136 din Regulamentul (CE) nr. ... și din creșterea angajamentelor globale prevăzute de Decizia 2006/493/CE a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia ... Aceste sume vor fi consacrate infrastructurii de internet de bandă largă din zonele rurale, „noilor provocări”,
  precum și altor măsuri menite să sporească gradul de utilizare a fondurilor și să conducă la crearea de noi locuri de muncă
  .

Amendamentul 6

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 4a (nou)

| (4a) | Pentru a spori rata de participare la programele lor, statele membre pot utiliza resursele suplimentare pentru un fond de garantare și de împrumut. |
| --- | --- |

(4a)

Pentru a spori rata de participare la programele lor, statele membre pot utiliza resursele suplimentare pentru un fond de garantare și de împrumut.

Amendamentul 7

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 6

| (6) | Concluziile Consiliului European din 12 decembrie 2008 reamintesc sprijinul acordat de Consiliul European în cadrul PERE, în special pentru extinderea internetului de bandă largă, inclusiv în zonele slab deservite. Întrucât zonele rurale suferă deseori din cauza accesului insuficient la internet, sprijinul pentru extinderea infrastructurilor de internet de bandă largă în zonele rurale ar trebui consolidat prin intermediul FEADR. Dată fiind importanța acestei priorități, ar trebui ca statele membre să prevadă în programele lor operațiuni legate de această prioritate până la sfârșitul anului 2009. Ar trebui elaborată o listă a tipurilor de operațiuni legate de infrastructurile de bandă largă, pentru a permite statelor membre să identifice operațiunile relevante în contextul cadrului juridic pentru dezvoltare rurală. |
| --- | --- |

(6)

Concluziile Consiliului European din 12 decembrie 2008 reamintesc sprijinul acordat de Consiliul European în cadrul PERE, în special pentru extinderea internetului de bandă largă, inclusiv în zonele slab deservite. Întrucât zonele rurale suferă deseori din cauza accesului insuficient la internet, sprijinul pentru extinderea infrastructurilor de internet de bandă largă în zonele rurale ar trebui consolidat prin intermediul FEADR. Dată fiind importanța acestei priorități, ar trebui ca statele membre să prevadă în programele lor operațiuni legate de această prioritate până la sfârșitul anului 2009. Ar trebui elaborată o listă a tipurilor de operațiuni legate de infrastructurile de bandă largă, pentru a permite statelor membre să identifice operațiunile relevante în contextul cadrului juridic pentru dezvoltare rurală.

| (6) | Concluziile Consiliului European din 12 decembrie 2008 reamintesc sprijinul acordat de Consiliul European în cadrul PERE, în special pentru extinderea internetului de bandă largă, inclusiv în zonele slab deservite. Întrucât zonele rurale suferă deseori din cauza accesului insuficient la internet, sprijinul pentru extinderea infrastructurilor de internet de bandă largă
  și a unităților de acces aferente
  în zonele rurale ar trebui consolidat prin intermediul FEADR. Dată fiind importanța acestei priorități, ar trebui ca statele membre să prevadă în programele lor operațiuni legate de această prioritate până la sfârșitul anului 2009. Ar trebui elaborată o listă a tipurilor de operațiuni legate de infrastructurile
  și unitățile de acces la internet
  de bandă largă, pentru a permite statelor membre să identifice operațiunile relevante în contextul cadrului juridic pentru dezvoltare rurală. |
| --- | --- |

(6)

Concluziile Consiliului European din 12 decembrie 2008 reamintesc sprijinul acordat de Consiliul European în cadrul PERE, în special pentru extinderea internetului de bandă largă, inclusiv în zonele slab deservite. Întrucât zonele rurale suferă deseori din cauza accesului insuficient la internet, sprijinul pentru extinderea infrastructurilor de internet de bandă largă
  și a unităților de acces aferente
  în zonele rurale ar trebui consolidat prin intermediul FEADR. Dată fiind importanța acestei priorități, ar trebui ca statele membre să prevadă în programele lor operațiuni legate de această prioritate până la sfârșitul anului 2009. Ar trebui elaborată o listă a tipurilor de operațiuni legate de infrastructurile
  și unitățile de acces la internet
  de bandă largă, pentru a permite statelor membre să identifice operațiunile relevante în contextul cadrului juridic pentru dezvoltare rurală.

Amendamentul 8

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 10

| (10) | În zonele rurale există deseori un deficit de infrastructuri de bandă largă, atât la scară mică, cât și la scară mare. Infrastructura la scară mare
  poate fi
  esențială pentru deservirea zonelor rurale mai puțin accesibile. Pentru a asigura utilizarea cea mai eficace a resurselor disponibile și pentru a permite extinderea considerabilă a internetului de bandă largă în zonele rurale, operațiunile pertinente ar trebui considerate ca fiind eligibile fără a limita dimensiunea infrastructurilor aferente. Prin urmare, limitarea actuală a dimensiunii infrastructurilor în serviciile de bază pentru economie și pentru populația rurală nu ar trebui să se aplice operațiunilor legate de infrastructurile de bandă largă. |
| --- | --- |

(10)

În zonele rurale există deseori un deficit de infrastructuri de bandă largă, atât la scară mică, cât și la scară mare. Infrastructura la scară mare
  poate fi
  esențială pentru deservirea zonelor rurale mai puțin accesibile. Pentru a asigura utilizarea cea mai eficace a resurselor disponibile și pentru a permite extinderea considerabilă a internetului de bandă largă în zonele rurale, operațiunile pertinente ar trebui considerate ca fiind eligibile fără a limita dimensiunea infrastructurilor aferente. Prin urmare, limitarea actuală a dimensiunii infrastructurilor în serviciile de bază pentru economie și pentru populația rurală nu ar trebui să se aplice operațiunilor legate de infrastructurile de bandă largă.

| (10) | În zonele rurale există deseori un deficit de infrastructuri de bandă largă, atât la scară mică, cât și la scară mare. Infrastructura la scară mare
  este
  esențială pentru deservirea zonelor rurale mai puțin accesibile,
  cum ar fi insulele și regiunile muntoase
  . Pentru a asigura utilizarea cea mai eficace a resurselor disponibile și
  a infrastructurii existente și
  pentru a permite extinderea considerabilă a internetului de bandă largă
  și a unităților de acces aferente
  în zonele rurale, operațiunile pertinente ar trebui considerate ca fiind eligibile fără a limita dimensiunea infrastructurilor
  active sau pasive
  aferente
  sau a unei părți a acestora
  . Prin urmare, limitarea actuală a dimensiunii infrastructurilor în serviciile de bază pentru economie și pentru populația rurală nu ar trebui să se aplice operațiunilor legate de infrastructurile de bandă largă. |
| --- | --- |

(10)

În zonele rurale există deseori un deficit de infrastructuri de bandă largă, atât la scară mică, cât și la scară mare. Infrastructura la scară mare
  este
  esențială pentru deservirea zonelor rurale mai puțin accesibile,
  cum ar fi insulele și regiunile muntoase
  . Pentru a asigura utilizarea cea mai eficace a resurselor disponibile și
  a infrastructurii existente și
  pentru a permite extinderea considerabilă a internetului de bandă largă
  și a unităților de acces aferente
  în zonele rurale, operațiunile pertinente ar trebui considerate ca fiind eligibile fără a limita dimensiunea infrastructurilor
  active sau pasive
  aferente
  sau a unei părți a acestora
  . Prin urmare, limitarea actuală a dimensiunii infrastructurilor în serviciile de bază pentru economie și pentru populația rurală nu ar trebui să se aplice operațiunilor legate de infrastructurile de bandă largă.

Amendamentul 9

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 11a (nou)

| (11a) | Având în vedere necesitatea unei reacții rapide la criza economică actuală, ar fi util să se planifice plăți ce pot fi efectuate în anul bugetar 2009. |
| --- | --- |

(11a)

Având în vedere necesitatea unei reacții rapide la criza economică actuală, ar fi util să se planifice plăți ce pot fi efectuate în anul bugetar 2009.

Amendamentul 10

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 13a (nou)

| (13a) | Statele membre ar trebui să garanteze disponibilitatea unor informații specifice pentru autoritățile regionale și locale și pentru beneficiarii potențiali, cu privire la noile posibilități oferite de programele de dezvoltare rurală revizuite. |
| --- | --- |

(13a)

Statele membre ar trebui să garanteze disponibilitatea unor informații specifice pentru autoritățile regionale și locale și pentru beneficiarii potențiali, cu privire la noile posibilități oferite de programele de dezvoltare rurală revizuite.

Amendamentul 11

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 13b (nou)

| (13b) | Ar trebui adoptate măsuri speciale privind organizarea de cursuri de instruire și formare axate pe utilizarea infrastructurilor și a echipamentelor de bandă largă în comunitățile rurale, acordându-se o atenție deosebită formării profesionale a specialiștilor din domeniul agriculturii, ale căror aptitudini practice ar putea fi utilizate ulterior. În acest sens, ar trebui considerată prioritară stimularea sectorului cercetării. |
| --- | --- |

(13b)

Ar trebui adoptate măsuri speciale privind organizarea de cursuri de instruire și formare axate pe utilizarea infrastructurilor și a echipamentelor de bandă largă în comunitățile rurale, acordându-se o atenție deosebită formării profesionale a specialiștilor din domeniul agriculturii, ale căror aptitudini practice ar putea fi utilizate ulterior. În acest sens, ar trebui considerată prioritară stimularea sectorului cercetării.

Amendamentul 12

Propunere de regulament – act de modificare

Articolul 1 – punctul 3

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 16a – alineatul 1 – litera g

| (g) | infrastructura de internet de bandă largă în zonele rurale
  . |
| --- | --- |

(g)

infrastructura de internet de bandă largă în zonele rurale
  .

| (g) | infrastructura de internet de bandă largă în zonele rurale
  și unitățile de acces public la internet din comunitățile rurale; |
| --- | --- |

(g)

infrastructura de internet de bandă largă în zonele rurale
  și unitățile de acces public la internet din comunitățile rurale;

Amendamentul 13

Propunere de regulament – act de modificare

Articolul 1 – punctul 3

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 16a – alineatul 1 – litera ga (nouă)

| (ga) | gestionarea crizei economice în sectorul agricol, acordându-se sprijin în special infrastructurilor și stabilirii de legături între producători și organizații; |
| --- | --- |

(ga)

gestionarea crizei economice în sectorul agricol, acordându-se sprijin în special infrastructurilor și stabilirii de legături între producători și organizații;

Amendamentul 14

Propunere de regulament – act de modificare

Articolul 1 – punctul 3

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 16a – alineatul 1 – litera gb (nouă)

| (gb) | măsuri care urmăresc păstrarea și/sau crearea de locuri de muncă în mediul rural; |
| --- | --- |

(gb)

măsuri care urmăresc păstrarea și/sau crearea de locuri de muncă în mediul rural;

Amendamentul 15

Propunere de regulament – act de modificare

Articolul 1 – punctul 3

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 16a – alineatul 1 – litera gc (nouă)

| (gc) | măsuri de sprijinire a tinerilor agricultori. |
| --- | --- |

(gc)

măsuri de sprijinire a tinerilor agricultori.

Amendamentul 16

Propunere de regulament – act de modificare

Articolul 1 – punctul 3

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 16a – alineatul 3 – litera b

| (b) | un tabel în care sunt stabilite, pentru perioada 1 ianuarie 2009 – 31 decembrie 2013, contribuția comunitară totală pentru tipurile de operațiuni prevăzute la alineatul (1) literele (a)-(f) și contribuția comunitară pentru tipurile de operațiuni prevăzute la alineatul (1) litera (g). |
| --- | --- |

(b)

un tabel în care sunt stabilite, pentru perioada 1 ianuarie 2009 – 31 decembrie 2013, contribuția comunitară totală pentru tipurile de operațiuni prevăzute la alineatul (1) literele (a)-(f) și contribuția comunitară pentru tipurile de operațiuni prevăzute la alineatul (1) litera (g).

| (b) | un tabel în care sunt stabilite, pentru perioada 1 ianuarie 2009 – 31 decembrie 2013, contribuția comunitară totală pentru tipurile de operațiuni prevăzute la alineatul (1) literele (a)-(f)
  și (ga)-(gc)
  și contribuția comunitară pentru tipurile de operațiuni prevăzute la alineatul (1) litera (g). |
| --- | --- |

(b)

un tabel în care sunt stabilite, pentru perioada 1 ianuarie 2009 – 31 decembrie 2013, contribuția comunitară totală pentru tipurile de operațiuni prevăzute la alineatul (1) literele (a)-(f)
  și (ga)-(gc)
  și contribuția comunitară pentru tipurile de operațiuni prevăzute la alineatul (1) litera (g).

Amendamentul 17

Propunere de regulament – act de modificare

Articolul 1 – punctul 6 – litera a

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 69 – alineatul 2a

„(2a)   Partea din suma menționată la alineatul (1) din prezentul articol care rezultă din creșterea angajamentelor globale prevăzute de Decizia 2006/493/CE a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia ...,
  este disponibilă
  de la 1 ianuarie 2009.
  Respectiva parte este consacrată
  tipurilor de operațiuni legate de prioritățile prevăzute la articolul 16a alineatul (1)
  și este cheltuită după cum urmează:

| (a) | o treime (0,5 miliarde EUR) pentru tipurile de operațiuni legate de prioritățile prevăzute la articolul 16a alineatul (1) literele (a)-(f); |
| --- | --- |

(a)

o treime (0,5 miliarde EUR) pentru tipurile de operațiuni legate de prioritățile prevăzute la articolul 16a alineatul (1) literele (a)-(f);

| (b) | două treimi (1 miliard EUR) pentru tipurile de operațiuni legate de prioritatea prevăzută la articolul 16a alineatul (1) litera (g);” |
| --- | --- |

(b)

două treimi (1 miliard EUR) pentru tipurile de operațiuni legate de prioritatea prevăzută la articolul 16a alineatul (1) litera (g);”

„(2a)   Partea din suma menționată la alineatul (1) din prezentul articol care rezultă din creșterea angajamentelor globale prevăzute de Decizia 2006/493/CE a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia ...,
  precum și suma de 249 840 000 EUR cu care s-a suplimentat linia bugetară 05 04 05 01 în anul bugetar 2009 sunt disponibile
  de la 1 ianuarie 2009.
  Acestea sunt consacrate
  tipurilor de operațiuni legate de prioritățile prevăzute la articolul 16a alineatul (1).”

Amendamentul 18

Amendamentul 18

Propunere de regulament – act de modificare

Propunere de regulament – act de modificare

Articolul 1 – punctul 6 – litera aa (nouă)

Articolul 1 – punctul 6 – litera aa (nouă)

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 69 – alineatul 4 - paragraful 1 a (nou)

| (aa) | La alineatul (4) se adaugă următorul paragraf:




  „Pentru suma menționată la alineatul (2a) litera (b), Comisia ține seama de diferențele existente între statele membre în ceea ce privește acoperirea cu bandă largă, în special în zonele cu acces dificil, precum și de nevoile diferite ce rezultă din acestea.” |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

La alineatul (4) se adaugă următorul paragraf:

La alineatul (4) se adaugă următorul paragraf:

„Pentru suma menționată la alineatul (2a) litera (b), Comisia ține seama de diferențele existente între statele membre în ceea ce privește acoperirea cu bandă largă, în special în zonele cu acces dificil, precum și de nevoile diferite ce rezultă din acestea.”

„Pentru suma menționată la alineatul (2a) litera (b), Comisia ține seama de diferențele existente între statele membre în ceea ce privește acoperirea cu bandă largă, în special în zonele cu acces dificil, precum și de nevoile diferite ce rezultă din acestea.”

Amendamentul 19

Amendamentul 19

Propunere de regulament – act de modificare

Propunere de regulament – act de modificare

Articolul 1 – punctul 6 – litera b

Articolul 1 – punctul 6 – litera b

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 69 – alineatul 5a – paragraful 1a (nou)

Raportul anual al Comisiei referitor la dezvoltarea rurală cuprinde o secțiune specifică care se referă la monitorizarea operațiunilor legate de prioritățile menționate la articolul 16a alineatul (1) litera (g).

Raportul anual al Comisiei referitor la dezvoltarea rurală cuprinde o secțiune specifică care se referă la monitorizarea operațiunilor legate de prioritățile menționate la articolul 16a alineatul (1) litera (g).

Amendamentul 20

Amendamentul 20

Propunere de regulament – act de modificare

Propunere de regulament – act de modificare

Articolul 1 – punctul 6 – litera b

Articolul 1 – punctul 6 – litera b

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 69 – alineatul 5b

„(5b)   În cazul în care, la încheierea programului, valoarea contribuției comunitare cheltuite efectiv pentru operațiunile prevăzute la articolul 16a alineatul (1) este mai mică decât totalul sumelor prevăzute la alineatul (5a) din prezentul articol, statul membru
  rambursează
  diferența
  la
  bugetul
  general al Comunităților Europene
  , până la suma cu care s-a depășit totalul alocărilor disponibile pentru alte operațiuni decât cele prevăzute la articolul 16a alineatul (1).

În plus, în cazul în care, la încheierea programului, valoarea contribuției comunitare cheltuite efectiv pentru operațiunile prevăzute la articolul 16a alineatul (1) literele (a)-(f) este mai mică decât suma prevăzută la alineatul (5a) din prezentul articol pentru respectivele tipuri de operațiuni, statul membru rambursează diferența la bugetul general al Comunităților Europene, până la suma cu care s-au depășit alocările disponibile pentru operațiunile prevăzute la articolul 16a alineatul (1) litera (g). Cu toate acestea, în cazul în care valoarea contribuției comunitare cheltuite efectiv pentru alte operațiuni decât cele prevăzute la articolul 16a alineatul (1) este mai mică decât alocările disponibile pentru respectivele tipuri de operațiuni, din suma care trebuie rambursată se scade respectiva diferență.

În paralel, în cazul în care, la încheierea programului, valoarea contribuției comunitare cheltuite efectiv pentru operațiunile prevăzute la articolul 16a alineatul (1) litera (g) este mai mică decât suma prevăzută la alineatul (5a) din prezentul articol pentru respectivele tipuri de operațiuni, statul membru rambursează diferența la bugetul general al Comunităților Europene, până la suma cu care s-au depășit alocările disponibile pentru operațiunile prevăzute la articolul 16a alineatul (1) literele (a)-(f). Cu toate acestea, în cazul în care valoarea contribuției comunitare cheltuite efectiv pentru alte operațiuni decât cele prevăzute la articolul 16a alineatul (1) este mai mică decât alocările disponibile pentru respectivele tipuri de operațiuni, din suma care trebuie rambursată se scade respectiva diferență.”

(5b)   În cazul în care, la încheierea programului, valoarea contribuției comunitare cheltuite efectiv pentru operațiunile prevăzute la articolul 16a alineatul (1) este mai mică decât totalul sumelor prevăzute la alineatul (5a) din prezentul articol, statul membru
  include
  diferența
  în
  bugetul
  său destinat dezvoltării rurale
  , până la suma cu care s-a depășit totalul alocărilor disponibile pentru alte operațiuni decât cele prevăzute la articolul 16a alineatul (1).

include

în

său destinat dezvoltării rurale

Amendamentul 21

Amendamentul 21

Propunere de regulament – act de modificare

Propunere de regulament – act de modificare

Articolul 1 – punctul 6 – litera ba (nouă)

Articolul 1 – punctul 6 – litera ba (nouă)

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 69 – alineatul 6a (nou)

| (ba) | Se adaugă următorul alineat:


  „(6a)   
  Din suma menționată la alineatul (2a), 250 milioane EUR se pun la dispoziție pentru efectuarea de plăți în anul bugetar 2009.” |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

Se adaugă următorul alineat:

Se adaugă următorul alineat:

„(6a)   
  Din suma menționată la alineatul (2a), 250 milioane EUR se pun la dispoziție pentru efectuarea de plăți în anul bugetar 2009.”

Din suma menționată la alineatul (2a), 250 milioane EUR se pun la dispoziție pentru efectuarea de plăți în anul bugetar 2009.”

Amendamentul 22

Amendamentul 22

Propunere de regulament – act de modificare

Propunere de regulament – act de modificare

Articolul 2 – punctul 6a (nou)

Articolul 2 – punctul 6a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 69a (nou)

| 6a. | Se introduce următorul articol:



  „Articolul 69a


  Fonduri de garantare și de împrumut



  Fără a aduce atingere dispozițiilor de la articolul 69, statele membre pot utiliza suma menționată la articolul 69 alineatul (2a) pentru fonduri de garantare și de împrumut. Pentru punerea în aplicare a prezentului articol, se aplică dispozițiile din Regulamentul (CE) nr. 1974/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltarea rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) (3), în special articolele 50, 51 și 52. |
| --- | --- |

6a.

6a.

Se introduce următorul articol:

Se introduce următorul articol:

„Articolul 69a

„Articolul 69a

Fonduri de garantare și de împrumut

Fonduri de garantare și de împrumut

Fără a aduce atingere dispozițiilor de la articolul 69, statele membre pot utiliza suma menționată la articolul 69 alineatul (2a) pentru fonduri de garantare și de împrumut. Pentru punerea în aplicare a prezentului articol, se aplică dispozițiile din Regulamentul (CE) nr. 1974/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltarea rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) (3), în special articolele 50, 51 și 52.

Fără a aduce atingere dispozițiilor de la articolul 69, statele membre pot utiliza suma menționată la articolul 69 alineatul (2a) pentru fonduri de garantare și de împrumut. Pentru punerea în aplicare a prezentului articol, se aplică dispozițiile din Regulamentul (CE) nr. 1974/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltarea rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) (3

Amendamentul 23

Amendamentul 23

Propunere de regulament – act de modificare

Propunere de regulament – act de modificare

Articolul 1 – punctul 7

Articolul 1 – punctul 7

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 70 – alineatul 4 – paragraful 2

„Fără a aduce atingere plafoanelor stabilite la alineatul (3), contribuția FEADR poate fi majorată la
  90 %
  pentru regiunile de convergență și până la 75 % pentru alte regiuni pentru operațiunile de tipul celor prevăzute la articolul 16a alineatul (1) din prezentul regulament, până la suma rezultată în urma aplicării modulării obligatorii în temeiul articolului 9 alineatul (4) și al articolului 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. ..., până la suma prevăzută la articolul 69 alineatul (2a) din prezentul regulament și, începând cu anul 2011, până la sumele generate în temeiul articolului 136 din Regulamentul (CE) nr. ...”;

90 %

„Fără a aduce atingere plafoanelor stabilite la alineatul (3), contribuția FEADR poate fi majorată la
  100 %
  pentru regiunile de convergență și până la 75 % pentru alte regiuni pentru operațiunile de tipul celor prevăzute la articolul 16a alineatul (1) din prezentul regulament, până la suma rezultată în urma aplicării modulării obligatorii în temeiul articolului 9 alineatul (4) și al articolului 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. ..., până la suma prevăzută la articolul 69 alineatul (2a) din prezentul regulament și, începând cu anul 2011, până la sumele generate în temeiul articolului 136 din Regulamentul (CE) nr. ...”;

100 %

Amendamentul 24

Amendamentul 24

Propunere de regulament – act de modificare

Propunere de regulament – act de modificare

Articolul 1 – punctul 8a (nou)

Articolul 1 – punctul 8a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Articolul 76 – alineatul 2a (nou)

| 8a. | La articolul 76 se adaugă următorul alineat:




  „(2a)
     
  Statele membre prezintă informații specifice cu privire la noile priorități menționate la articolul 16a. Informațiile respective sunt destinate autorităților regionale și locale și beneficiarilor potențiali ai măsurilor.” |
| --- | --- |

8a.

8a.

La articolul 76 se adaugă următorul alineat:

La articolul 76 se adaugă următorul alineat:

„(2a)
     
  Statele membre prezintă informații specifice cu privire la noile priorități menționate la articolul 16a. Informațiile respective sunt destinate autorităților regionale și locale și beneficiarilor potențiali ai măsurilor.”

„(2a)

Statele membre prezintă informații specifice cu privire la noile priorități menționate la articolul 16a. Informațiile respective sunt destinate autorităților regionale și locale și beneficiarilor potențiali ai măsurilor.”

Amendamentul 25

Amendamentul 25

Propunere de regulament – act de modificare

Propunere de regulament – act de modificare

Anexă

Anexă

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Anexa III - Titlu

Amendamentul 26

Amendamentul 26

Propunere de regulament – act de modificare

Propunere de regulament – act de modificare

Anexă

Anexă

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Anexa III – coloana 1 – rândul 1

Crearea unei noi infrastructuri de bandă largă, inclusiv a unor instalații de interconectare (de exemplu tehnologii de transmisie fixe, terestre radio, prin satelit sau o combinație de tehnologii)

Crearea unei noi infrastructuri de bandă largă, inclusiv a unor instalații de interconectare
  și a echipamentelor terestre
  (de exemplu tehnologii de transmisie fixe, terestre radio, prin satelit sau o combinație de tehnologii)
  și a altor forme de sprijin necesare (de exemplu instalarea și întreținerea)

și a echipamentelor terestre

și a altor forme de sprijin necesare (de exemplu instalarea și întreținerea)

Amendamentul 27

Amendamentul 27

Propunere de regulament – act de modificare

Propunere de regulament – act de modificare

Anexă

Anexă

Regulamentul (CE) nr. 1698/2005

Anexa III – rândul 3a (nou)

Asigurarea accesului public la unitățile de acces la infrastructura de bandă largă

Asigurarea accesului public la unitățile de acces la infrastructura de bandă largă

Articolul 56: servicii de bază pentru economie și pentru populația rurală

Articolul 56: servicii de bază pentru economie și pentru populația rurală

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

1

(2)  

  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

2

JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(3)  

  JO L 368, 23.12.2006, p. 15.”

3

JO L 368, 23.12.2006, p. 15.”

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/258 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/258

---

Miercuri, 6 mai 2009Proiectul de buget rectificativ nr. 4/2009

P6_TA(2009)0355

Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la proiectul de buget rectificativ nr. 4/2009 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2009, secțiunea III – Comisia (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD))

2010/C 212 E/38

Parlamentul European,

având în vedere articolul 272 din Tratatul CE și articolul 177 din Tratatul Euratom,

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1), în special articolele 37 și 38,

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2009, adoptat definitiv la 18 decembrie 2008 (2),

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3),

având în vedere proiectul preliminar de buget rectificativ nr. 4/2009 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2009, prezentat de Comisie la 8 aprilie 2009 (SEC(2009)0496),

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 4/2009 stabilit de Consiliu la 27 aprilie 2009 (9126/2009 – C6-0156/2009),

având în vedere articolul 69 și anexa IV la Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A6-0281/2009),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 4 la bugetul general 2009 vizează revizuirea plafoanelor rubricilor 1a și 2 din cadrul financiar multianual; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 4 la bugetul general 2009 vizează revizuirea plafoanelor rubricilor 1a și 2 din cadrul financiar multianual;

| B. | întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 4/2009 este de a înscrie oficial aceste ajustări în bugetul 2009, |
| --- | --- |

B.

întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 4/2009 este de a înscrie oficial aceste ajustări în bugetul 2009,

| 1. | ia notă de proiectul preliminar de buget rectificativ nr. 4/2009; |
| --- | --- |

1.

ia notă de proiectul preliminar de buget rectificativ nr. 4/2009;

| 2. | aprobă proiectul de buget rectificativ nr. 4/2009 fără modificări; |
| --- | --- |

2.

aprobă proiectul de buget rectificativ nr. 4/2009 fără modificări;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(2)  JO L 69, 13.3.2009.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/259 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/259

---

Miercuri, 6 mai 2009Proiectul de buget rectificativ nr. 5/2009

P6_TA(2009)0356

Rezoluția Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la proiectul de buget rectificativ nr. 5/2009 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2009, secțiunea III – Comisia (9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD))

2010/C 212 E/39

Parlamentul European,

având în vedere articolul 272 din Tratatul CE și articolul 177 din Tratatul Euratom,

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1), în special articolele 37 și 38,

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2009, adoptat definitiv la 18 decembrie 2008 (2),

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3),

având în vedere proiectul preliminar de buget rectificativ nr. 5/2009 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2009, prezentat de Comisie la 15 aprilie 2009 (COM(2009)0177),

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 5/2009 stabilit de Consiliu la 27 aprilie 2009 (9127/2009 – C6-0157/2009),

având în vedere articolul 69 și anexa IV la Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A6-0282/2009),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5 la bugetul general 2009 acoperă înscrierea în buget a excedentului rezultat din executarea exercițiului bugetar 2008; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5 la bugetul general 2009 acoperă înscrierea în buget a excedentului rezultat din executarea exercițiului bugetar 2008;

| B. | întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 5/2009 este de a înscrie oficial aceste ajustări în bugetul 2009, |
| --- | --- |

B.

întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 5/2009 este de a înscrie oficial aceste ajustări în bugetul 2009,

| 1. | ia notă de proiectul preliminar de buget rectificativ nr. 5/2009; |
| --- | --- |

1.

ia notă de proiectul preliminar de buget rectificativ nr. 5/2009;

| 2. | aprobă proiectul de buget rectificativ nr. 5/2009 fără modificări; |
| --- | --- |

2.

aprobă proiectul de buget rectificativ nr. 5/2009 fără modificări;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(2)  JO L 69, 13.3.2009.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/260 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/260

---

Miercuri, 6 mai 2009Rețele și servicii de comunicații electronice, protejarea vieții private și protecția consumatorilor ***II

P6_TA(2009)0360

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2002/22/CE privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile de comunicații electronice, a Directivei 2002/58/CE privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD))

2010/C 212 E/40

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (16497/1/2008 – C6-0068/2009),

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0698),

având în vedere propunerea modificată a Comisiei (COM(2008)0723),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A6-0257/2009),

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  Texte adoptate, 24.9.2008, P6_TA(2008)0452.

---

Miercuri, 6 mai 2009P6_TC2-COD(2007)0248

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2002/22/CE privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile de comunicații electronice, a Directivei 2002/58/CE privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a doua lectură corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2009/136/CE.)

Miercuri, 6 mai 2009ANEXA

Declarația Comisiei privind serviciul universal

Considerentul 3a - Serviciul universal

Comisia ia act de textul considerentului (3a) aprobat de Parlamentul European și de Consiliu.

În acest context, Comisia dorește să reafirme faptul că, după cum a declarat în Comunicarea COM (2008)0572 din data de 25 septembrie 2008 privind domeniul de aplicare a serviciului universal în rețelele și serviciile de comunicații electronice, pe parcursul anul 2009 va promova o dezbatere lărgită la nivelul UE prin care se va examina o gamă largă de abordări alternative și se va permite tuturor părților interesate să își exprime punctul de vedere.

Comisia va rezuma dezbaterea într-o comunicare adresată Parlamentului European și Consiliului și va înainta, până la data de 1 mai 2010, propuneri necesare privind Directiva privind serviciul universal.

Declarația Comisiei referitoare la notificarea încălcării confidențialității datelor

Articolul 2 litera (h) și articolul 4 alineatul (3) - Directiva privind confidențialitateași comunicațiile electronice

Reforma cadrului de reglementare pentru comunicațiile electronice introduce un nou concept privind protecția datelor în UE și norme referitoare la confidențialitate: notificarea obligatorie în cazul încălcării securității datelor cu caracter personal de către furnizorii de servicii și rețele de comunicații electronice. Acesta constituie un pas important către o securitate și protecție sporite a datelor, deși se limitează deocamdată la sectorul comunicațiilor electronice.

Comisia ia act de dorința Parlamentului European conform căreia obligativitatea notificării în cazul încălcării securității datelor cu caracter personal ar trebui să nu se limiteze la sectorul comunicațiilor electronice, ci ar trebui să se aplice deopotrivă unor entități, cum ar fi furnizorii de servicii ale societății informaționale. O astfel de abordare s-ar alinia pe deplin scopului global al politicii publice de consolidare a protecției datelor cu caracter personal ale cetățenilor UE și a posibilității acestora de a lua măsuri în cazul compromiterii unor astfel de date.

În acest context, Comisia dorește să își reafirme punctul de vedere, declarat pe parcursul negocierilor privind reforma cadrului de reglementare, conform căruia obligația, care revine furnizorilor de servicii de comunicații electronice disponibile pentru public, de notificare în caz de încălcare a securității datelor cu caracter personal este de natură să extindă dezbaterea la cerințe general aplicabile privind notificarea în caz de încălcare a securității.

Prin urmare, Comisia va iniția în mod neîntârziat lucrările pregătitoare adecvate, inclusiv consultarea cu părțile interesate, în vederea prezentării de propuneri în acest domeniu, după caz, până la sfârșitul anului 2011. În plus, Comisia se va consulta cu Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor cu privire la potențialul de aplicare, cu efect imediat, și în alte sectoare a principiilor încorporate în normele privind notificarea în caz de încălcare a securității datelor prevăzute de Directiva 2002/58/CE, indiferent de sector sau de tipul de date în cauză.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/262 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/262

---

Miercuri, 6 mai 2009Rețele și servicii de comunicații electronice ***II

P6_TA(2009)0361

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării directivei Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2002/21/CE privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice, 2002/19/CE privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora și 2002/20/CE privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD))

2010/C 212 E/41

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (16496/1/2008 – C6-0066/2009),

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0697),

având în vedere propunerea modificată a Comisiei (COM(2008)0724),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6-0272/2009),

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  Texte adoptate, 24.9.2008, P6_TA(2008)0449.

---

Miercuri, 6 mai 2009P6_TC2-COD(2007)0247

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2002/21/CE privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice, 2002/19/CE privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora și 2002/20/CE privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 95,

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | Funcționarea celor cinci directive care cuprind cadrul de reglementare UE existent pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice [Directiva 2002/21/CE („directiva-cadru”) (4), Directiva 2002/19/CE („Directiva privind accesul”) (5), Directiva 2002/20/CE („Directiva privind autorizarea”) (6), Directiva 2002/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind serviciile universale și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile electronice de comunicații („Directiva privind serviciul universal”) (7), Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice („Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (8) (denumite împreună „Directiva cadru și directivele speciale”)] face obiectul unei revizuiri periodice realizate de către Comisie, în special cu scopul de a determina necesitatea modificărilor având în vedere evoluția tehnologică și cea a pieței. |
| --- | --- |

(1)

Funcționarea celor cinci directive care cuprind cadrul de reglementare UE existent pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice [Directiva 2002/21/CE („directiva-cadru”) (4), Directiva 2002/19/CE („Directiva privind accesul”) (5), Directiva 2002/20/CE („Directiva privind autorizarea”) (6), Directiva 2002/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind serviciile universale și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile electronice de comunicații („Directiva privind serviciul universal”) (7), Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice („Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (8) (denumite împreună „Directiva cadru și directivele speciale”)] face obiectul unei revizuiri periodice realizate de către Comisie, în special cu scopul de a determina necesitatea modificărilor având în vedere evoluția tehnologică și cea a pieței.

| (2) | În această privință, Comisia și-a prezentat constatările inițiale în Comunicarea sa din 29 iunie 2006 privind revizuirea cadrului de reglementare al UE pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice. Pe baza acestor constatări inițiale, s-a desfășurat o consultare publică care a identificat lipsa în continuare a unei piețe interne a comunicațiilor electronice ca fiind cel mai important aspect care ar trebui abordat. S-a constatat că în special fragmentarea reglementărilor și lipsa de concordanță între activitățile autorităților naționale de reglementare riscă să pună în pericol nu numai competitivitatea sectorului, dar și beneficiile substanțiale ale consumatorilor care ar rezulta din concurența transfrontalieră. |
| --- | --- |

(2)

În această privință, Comisia și-a prezentat constatările inițiale în Comunicarea sa din 29 iunie 2006 privind revizuirea cadrului de reglementare al UE pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice. Pe baza acestor constatări inițiale, s-a desfășurat o consultare publică care a identificat lipsa în continuare a unei piețe interne a comunicațiilor electronice ca fiind cel mai important aspect care ar trebui abordat. S-a constatat că în special fragmentarea reglementărilor și lipsa de concordanță între activitățile autorităților naționale de reglementare riscă să pună în pericol nu numai competitivitatea sectorului, dar și beneficiile substanțiale ale consumatorilor care ar rezulta din concurența transfrontalieră.

| (3) | Reforma cadrului de reglementare al UE pentru serviciile rețelele și de comunicații electronice are scopul de a realiza piața internă pentru comunicații electronice prin consolidarea, ținând cont de piețele cheie, a mecanismului comunitar pentru operatorii de reglementare cu putere semnificativă pe piață, pentru a garanta o concurență eficientă. Această reformă este completată prin Regulamentul (CE) nr.../2009 al Parlamentului European și al Consiliului din... [de instituire a
  Organismului
  autorităților europene de reglementare în domeniul
  comunicațiilor electronice (OAREC) și a Oficiului
  ] (9). De asemenea, reforma cuprinde definirea unei strategii de gestionare eficiente și coordonate a spectrului pentru realizarea unui spațiu informațional european unic, și consolidarea dispozițiilor pentru utilizatorii cu handicap în scopul creării unei societăți informaționale accesibile tuturor. |
| --- | --- |

(3)

Reforma cadrului de reglementare al UE pentru serviciile rețelele și de comunicații electronice are scopul de a realiza piața internă pentru comunicații electronice prin consolidarea, ținând cont de piețele cheie, a mecanismului comunitar pentru operatorii de reglementare cu putere semnificativă pe piață, pentru a garanta o concurență eficientă. Această reformă este completată prin Regulamentul (CE) nr.../2009 al Parlamentului European și al Consiliului din... [de instituire a
  Organismului
  autorităților europene de reglementare în domeniul
  comunicațiilor electronice (OAREC) și a Oficiului
  ] (9). De asemenea, reforma cuprinde definirea unei strategii de gestionare eficiente și coordonate a spectrului pentru realizarea unui spațiu informațional european unic, și consolidarea dispozițiilor pentru utilizatorii cu handicap în scopul creării unei societăți informaționale accesibile tuturor.

| (4) | Prin recunoașterea faptului că internetul este un instrument esențial pentru educație și pentru exercitarea practică a libertății de expresie și a accesului la informații, orice restricție impusă asupra exercitării acestor drepturi fundamentale ar trebui să fie în conformitate cu Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale. Comisia ar trebui să inițieze o largă consultare publică referitoare la aceste aspecte. |
| --- | --- |

(4)

Prin recunoașterea faptului că internetul este un instrument esențial pentru educație și pentru exercitarea practică a libertății de expresie și a accesului la informații, orice restricție impusă asupra exercitării acestor drepturi fundamentale ar trebui să fie în conformitate cu Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale. Comisia ar trebui să inițieze o largă consultare publică referitoare la aceste aspecte.

| (5) | Se urmărește reducerea treptată a reglementărilor ex-ante specifice sectorului, pe măsură ce se intensifică concurența pe piață și, în cele din urmă, reglementarea comunicațiilor electronice doar prin dreptul concurenței. Ținând seama că piețele comunicațiilor electronice au demonstrat o dinamică concurențială puternică în ultimii ani, este esențial ca obligațiile de reglementare ex-ante să fie impuse numai atunci când nu există concurență efectivă sau durabilă. |
| --- | --- |

(5)

Se urmărește reducerea treptată a reglementărilor ex-ante specifice sectorului, pe măsură ce se intensifică concurența pe piață și, în cele din urmă, reglementarea comunicațiilor electronice doar prin dreptul concurenței. Ținând seama că piețele comunicațiilor electronice au demonstrat o dinamică concurențială puternică în ultimii ani, este esențial ca obligațiile de reglementare ex-ante să fie impuse numai atunci când nu există concurență efectivă sau durabilă.

| (6) | La efectuarea evaluărilor privind funcționarea Directivei-cadru și a Directivelor specifice, Comisia ar trebui să evalueze dacă, în urma evoluției pieței și ținând seama atât de concurență cât și de protecția consumatorului, este necesar să se mențină dispozițiile privind reglementarea ex-ante specifică sectorului menționate la articolele 8 și 13a din Directiva 2002/19/CE (Directiva privind accesul) și la articolul 17 din Directiva 2002/22/CE (Directiva privind serviciul universal) sau dacă aceste dispoziții trebuie modificate sau abrogate. |
| --- | --- |

(6)

La efectuarea evaluărilor privind funcționarea Directivei-cadru și a Directivelor specifice, Comisia ar trebui să evalueze dacă, în urma evoluției pieței și ținând seama atât de concurență cât și de protecția consumatorului, este necesar să se mențină dispozițiile privind reglementarea ex-ante specifică sectorului menționate la articolele 8 și 13a din Directiva 2002/19/CE (Directiva privind accesul) și la articolul 17 din Directiva 2002/22/CE (Directiva privind serviciul universal) sau dacă aceste dispoziții trebuie modificate sau abrogate.

| (7) | Pentru a asigura o abordare proporțională și adaptabilă asupra diverselor condiții de concurență, autoritățile naționale de reglementare
  ar trebui să poată
  defini piețele pe criterii subnaționale și ║ elimina obligațiile reglementare de pe piețele și/sau din zonele geografice în care există o concurență efectivă în ceea ce privește infrastructura. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a asigura o abordare proporțională și adaptabilă asupra diverselor condiții de concurență, autoritățile naționale de reglementare
  ar trebui să poată
  defini piețele pe criterii subnaționale și ║ elimina obligațiile reglementare de pe piețele și/sau din zonele geografice în care există o concurență efectivă în ceea ce privește infrastructura.

| (8) | Pentru a realiza obiectivele Agendei de la Lisabona, este necesară oferirea de stimulente adecvate pentru investiții
  în noi rețele de mare viteză, care să susțină inovațiile cu privire la serviciile de internet bogate în conținut și să consolideze competitivitatea Uniunii Europene la nivel internațional ▐. Astfel de rețele au un potențial enorm de a aduce beneficii consumatorilor și întreprinderilor din Uniunea Europeană. Prin urmare, este esențial să se promoveze investițiile durabile în dezvoltarea acestor noi rețele, garantând totodată concurența și sporind posibilitatea consumatorului de a alege, prin intermediul unor reglementări previzibile și consecvente. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a realiza obiectivele Agendei de la Lisabona, este necesară oferirea de stimulente adecvate pentru investiții
  în noi rețele de mare viteză, care să susțină inovațiile cu privire la serviciile de internet bogate în conținut și să consolideze competitivitatea Uniunii Europene la nivel internațional ▐. Astfel de rețele au un potențial enorm de a aduce beneficii consumatorilor și întreprinderilor din Uniunea Europeană. Prin urmare, este esențial să se promoveze investițiile durabile în dezvoltarea acestor noi rețele, garantând totodată concurența și sporind posibilitatea consumatorului de a alege, prin intermediul unor reglementări previzibile și consecvente.

| (9) | În comunicarea sa din 20 martie 2006 intitulată „Reducerea decalajelor de acces la conexiunea în bandă largă”, Comisia a recunoscut că există o divizare teritorială în Uniunea Europeană în ceea ce privește accesul la serviciile în bandă largă de mare viteză. Îmbunătățirea accesului la spectrul radio va facilita dezvoltarea serviciilor în bandă largă în regiunile îndepărtate. În ciuda creșterii generale a conectivității în bandă largă, accesul în diferite regiuni este limitat din cauza costurilor ridicate generate de densitatea scăzută a populației și de depărtare. Pentru a asigura investițiile în noile tehnologii în regiunile subdezvoltate, reglementările din domeniul comunicațiilor electronice trebuie să fie consecvente cu alte măsuri politice adoptate, precum politica ajutoarelor de stat, politica de coeziune sau obiectivele mai generale ale politicii industriale. |
| --- | --- |

(9)

În comunicarea sa din 20 martie 2006 intitulată „Reducerea decalajelor de acces la conexiunea în bandă largă”, Comisia a recunoscut că există o divizare teritorială în Uniunea Europeană în ceea ce privește accesul la serviciile în bandă largă de mare viteză. Îmbunătățirea accesului la spectrul radio va facilita dezvoltarea serviciilor în bandă largă în regiunile îndepărtate. În ciuda creșterii generale a conectivității în bandă largă, accesul în diferite regiuni este limitat din cauza costurilor ridicate generate de densitatea scăzută a populației și de depărtare. Pentru a asigura investițiile în noile tehnologii în regiunile subdezvoltate, reglementările din domeniul comunicațiilor electronice trebuie să fie consecvente cu alte măsuri politice adoptate, precum politica ajutoarelor de stat, politica de coeziune sau obiectivele mai generale ale politicii industriale.

| (10) | Investițiile publice în rețele ar trebui efectuate în conformitate cu principiul nediscriminării. În acest scop, sprijinul public ar trebui să fie acordat în urma unor proceduri deschise, transparente și bazate pe concurență. |
| --- | --- |

(10)

Investițiile publice în rețele ar trebui efectuate în conformitate cu principiul nediscriminării. În acest scop, sprijinul public ar trebui să fie acordat în urma unor proceduri deschise, transparente și bazate pe concurență.

| (11) | Pentru a permite autorităților naționale de reglementare să îndeplinească obiectivele prevăzute în directiva-cadru și în directivele speciale, în special cu privire la interoperabilitatea cap la cap, domeniul de aplicare al directivei-cadru ar trebui extins pentru a acoperi anumite aspecte ale echipamentelor radio și ale echipamentelor terminale de telecomunicații definite în Directiva 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea reciprocă a conformității acestora (10), precum și ale echipamentelor pentru consumatori folosite pentru televiziunea digitală pentru a facilita accesul utilizatorilor cu handicap. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a permite autorităților naționale de reglementare să îndeplinească obiectivele prevăzute în directiva-cadru și în directivele speciale, în special cu privire la interoperabilitatea cap la cap, domeniul de aplicare al directivei-cadru ar trebui extins pentru a acoperi anumite aspecte ale echipamentelor radio și ale echipamentelor terminale de telecomunicații definite în Directiva 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea reciprocă a conformității acestora (10), precum și ale echipamentelor pentru consumatori folosite pentru televiziunea digitală pentru a facilita accesul utilizatorilor cu handicap.

| (12) | Anumite definiții ar trebui clarificate sau modificate pentru a ține cont de evoluția tehnologică și cea a pieței și pentru a elimina ambiguitățile identificate în punerea în aplicare a cadrului de reglementare. |
| --- | --- |

(12)

Anumite definiții ar trebui clarificate sau modificate pentru a ține cont de evoluția tehnologică și cea a pieței și pentru a elimina ambiguitățile identificate în punerea în aplicare a cadrului de reglementare.

| (13) | Independența autorităților naționale de reglementare ar trebui întărită pentru a asigura o aplicare mai eficientă a cadrului de reglementare și pentru a spori autoritatea și gradul de previzibilitate al deciziilor acestora. În acest scop, ar trebui prevăzute dispoziții exprese în dreptul național pentru a se asigura faptul că, în exercitarea atribuțiilor sale, o autoritate națională de reglementare responsabilă pentru reglementarea ex-ante a pieței sau pentru soluționarea diferendelor dintre întreprinderi este protejată de intervenții externe sau de presiuni politice de natură să pună în pericol evaluarea independentă a chestiunilor înaintate acesteia. O astfel de influență din exterior face ca un organism național legislativ să fie nepotrivit pentru a acționa în calitate de autoritate națională de reglementare în temeiul cadrului de reglementare. În acest scop, ar trebui să fie stabilite în prealabil normele privind motivele revocării din funcție a conducătorului autorității naționale de reglementare pentru a înlătura orice îndoială rezonabilă legată de neutralitatea respectivei autorități și de inflexibilitatea acesteia față de factorii externi. Este important ca autoritățile naționale de reglementare responsabile pentru reglementarea ex-ante a pieței să beneficieze de propriul lor buget pentru a putea, în special, să recruteze personal suficient și calificat. Pentru garantarea transparenței, bugetul ar trebui publicat anual. |
| --- | --- |

(13)

Independența autorităților naționale de reglementare ar trebui întărită pentru a asigura o aplicare mai eficientă a cadrului de reglementare și pentru a spori autoritatea și gradul de previzibilitate al deciziilor acestora. În acest scop, ar trebui prevăzute dispoziții exprese în dreptul național pentru a se asigura faptul că, în exercitarea atribuțiilor sale, o autoritate națională de reglementare responsabilă pentru reglementarea ex-ante a pieței sau pentru soluționarea diferendelor dintre întreprinderi este protejată de intervenții externe sau de presiuni politice de natură să pună în pericol evaluarea independentă a chestiunilor înaintate acesteia. O astfel de influență din exterior face ca un organism național legislativ să fie nepotrivit pentru a acționa în calitate de autoritate națională de reglementare în temeiul cadrului de reglementare. În acest scop, ar trebui să fie stabilite în prealabil normele privind motivele revocării din funcție a conducătorului autorității naționale de reglementare pentru a înlătura orice îndoială rezonabilă legată de neutralitatea respectivei autorități și de inflexibilitatea acesteia față de factorii externi. Este important ca autoritățile naționale de reglementare responsabile pentru reglementarea ex-ante a pieței să beneficieze de propriul lor buget pentru a putea, în special, să recruteze personal suficient și calificat. Pentru garantarea transparenței, bugetul ar trebui publicat anual.

| (14) | Pentru a asigura securitatea juridică pentru operatorii de pe piață, organismele de soluționare a căilor de atac ar trebui să-și îndeplinească funcțiile în mod efectiv; în special, procedurile aferente căilor de atac nu ar trebui să aibă o durată nejustificat de mare.
  Măsuri provizorii de suspendare a efectului deciziei unei autorități naționale de reglementare ar trebui acordate doar în cazuri urgente, pentru a împiedica daune grave și ireparabile aduse părții care solicită măsurile și atunci când sunt necesare pentru echilibrul intereselor. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a asigura securitatea juridică pentru operatorii de pe piață, organismele de soluționare a căilor de atac ar trebui să-și îndeplinească funcțiile în mod efectiv; în special, procedurile aferente căilor de atac nu ar trebui să aibă o durată nejustificat de mare.
  Măsuri provizorii de suspendare a efectului deciziei unei autorități naționale de reglementare ar trebui acordate doar în cazuri urgente, pentru a împiedica daune grave și ireparabile aduse părții care solicită măsurile și atunci când sunt necesare pentru echilibrul intereselor.

| (15) | Au existat divergențe mari referitoare la modalitatea în care organismele de soluționare a căilor de atac au aplicat măsurile provizorii de suspendare a deciziilor autorităților naționale de reglementare. Pentru a obține o abordare mai coerentă, standardele comune ar trebui aplicate în concordanță cu jurisprudența comunitară. De asemenea, organismele de soluționare a căilor de atac ar trebui să aibă dreptul de a solicita informațiile disponibile publicate de
  OAREC
  . Având în vedere importanța căilor de atac asupra funcționării globale a cadrului de reglementare, ar trebui stabilit un mecanism de culegere și de raportare către Comisie a informațiilor privind căile de atac și deciziile de suspendare a deciziilor luate de autoritățile de reglementare în toate statele membre. |
| --- | --- |

(15)

Au existat divergențe mari referitoare la modalitatea în care organismele de soluționare a căilor de atac au aplicat măsurile provizorii de suspendare a deciziilor autorităților naționale de reglementare. Pentru a obține o abordare mai coerentă, standardele comune ar trebui aplicate în concordanță cu jurisprudența comunitară. De asemenea, organismele de soluționare a căilor de atac ar trebui să aibă dreptul de a solicita informațiile disponibile publicate de
  OAREC
  . Având în vedere importanța căilor de atac asupra funcționării globale a cadrului de reglementare, ar trebui stabilit un mecanism de culegere și de raportare către Comisie a informațiilor privind căile de atac și deciziile de suspendare a deciziilor luate de autoritățile de reglementare în toate statele membre.

| (16) | În scopul asigurării îndeplinirii efective a atribuțiilor de reglementare ale autorităților naționale de reglementare, datele pe care acestea le obțin ar trebui să cuprindă date contabile privind piețele cu amănuntul care sunt asociate cu piețele angro în care un operator are o putere semnificativă pe piață și ca atare sunt reglementate de autoritatea națională de reglementare. Datele ar trebui să cuprindă și informații care să permită autorității naționale de reglementare să evalueze impactul posibil al actualizărilor sau al modificărilor planificate aduse topologiei rețelei asupra dezvoltării concurenței sau asupra produselor angro puse la dispoziția altor părți. |
| --- | --- |

(16)

În scopul asigurării îndeplinirii efective a atribuțiilor de reglementare ale autorităților naționale de reglementare, datele pe care acestea le obțin ar trebui să cuprindă date contabile privind piețele cu amănuntul care sunt asociate cu piețele angro în care un operator are o putere semnificativă pe piață și ca atare sunt reglementate de autoritatea națională de reglementare. Datele ar trebui să cuprindă și informații care să permită autorității naționale de reglementare să evalueze impactul posibil al actualizărilor sau al modificărilor planificate aduse topologiei rețelei asupra dezvoltării concurenței sau asupra produselor angro puse la dispoziția altor părți.

| (17) | Consultarea națională prevăzută la articolul 6 din directiva-cadru ar trebui realizată înainte de consultarea la nivel comunitar prevăzută la
  articolele 7 și 7a
  din respectiva directivă, pentru a permite reflectarea opiniilor părților interesate în consultarea la nivel comunitar. Acest lucru ar permite evitarea unei a doua consultări la nivel comunitar în cazul unor modificări aduse unei măsuri planificate ca urmare a consultării la nivel național. |
| --- | --- |

(17)

Consultarea națională prevăzută la articolul 6 din directiva-cadru ar trebui realizată înainte de consultarea la nivel comunitar prevăzută la
  articolele 7 și 7a
  din respectiva directivă, pentru a permite reflectarea opiniilor părților interesate în consultarea la nivel comunitar. Acest lucru ar permite evitarea unei a doua consultări la nivel comunitar în cazul unor modificări aduse unei măsuri planificate ca urmare a consultării la nivel național.

| (18) | Libertatea de decizie a autorităților naționale de reglementare trebuie reconciliată cu dezvoltarea unor practici de reglementare coerente și cu aplicarea coerentă a cadrului de reglementare, pentru a contribui efectiv la dezvoltarea și finalizarea pieței interne. Autoritățile naționale de reglementare ar trebui așadar să sprijine activitățile Comisiei și ale
  OAREC
  privind piața internă. |
| --- | --- |

(18)

Libertatea de decizie a autorităților naționale de reglementare trebuie reconciliată cu dezvoltarea unor practici de reglementare coerente și cu aplicarea coerentă a cadrului de reglementare, pentru a contribui efectiv la dezvoltarea și finalizarea pieței interne. Autoritățile naționale de reglementare ar trebui așadar să sprijine activitățile Comisiei și ale
  OAREC
  privind piața internă.

| (19) | Mecanismul comunitar care permite Comisiei să solicite autorităților naționale de reglementare să retragă măsurile planificate privind definirea pieței și desemnarea operatorilor care au o putere semnificativă pe piață a contribuit considerabil la o abordare coerentă în identificarea circumstanțelor în care poate fi aplicată reglementarea ex-ante și în care operatorii fac obiectul acestei reglementări. Monitorizarea pieței de către Comisie și, în special, experiența dobândită odată cu procedura de la articolul 7 din directiva-cadru au arătat că neconcordanțele în ceea ce privește aplicarea de către autoritățile naționale de reglementare a măsurilor corective, chiar și în condiții de piață similare, ar putea submina piața internă de comunicații electronice. În consecință, Comisia poate contribui la asigurarea unui nivel de coerență mai ridicat în ceea ce privește aplicarea măsurilor corective prin adoptarea de avize referitoare la proiectele de măsuri propuse de autoritățile naționale de reglementare. Pentru a beneficia de expertiza autorităților naționale de reglementare cu privire la analiza de piață, Comisia ar trebui să consulte
  OAREC
  înainte de a adopta o decizie și/sau un aviz. |
| --- | --- |

(19)

Mecanismul comunitar care permite Comisiei să solicite autorităților naționale de reglementare să retragă măsurile planificate privind definirea pieței și desemnarea operatorilor care au o putere semnificativă pe piață a contribuit considerabil la o abordare coerentă în identificarea circumstanțelor în care poate fi aplicată reglementarea ex-ante și în care operatorii fac obiectul acestei reglementări. Monitorizarea pieței de către Comisie și, în special, experiența dobândită odată cu procedura de la articolul 7 din directiva-cadru au arătat că neconcordanțele în ceea ce privește aplicarea de către autoritățile naționale de reglementare a măsurilor corective, chiar și în condiții de piață similare, ar putea submina piața internă de comunicații electronice. În consecință, Comisia poate contribui la asigurarea unui nivel de coerență mai ridicat în ceea ce privește aplicarea măsurilor corective prin adoptarea de avize referitoare la proiectele de măsuri propuse de autoritățile naționale de reglementare. Pentru a beneficia de expertiza autorităților naționale de reglementare cu privire la analiza de piață, Comisia ar trebui să consulte
  OAREC
  înainte de a adopta o decizie și/sau un aviz.

| (20) | Este important ca punerea în aplicare a cadrului de reglementare să se realizeze la timp. În momentul în care Comisia ia o decizie prin care solicită unei autorități naționale de reglementare să retragă o măsură planificată, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să înainteze Comisiei o variantă revizuită a respectivei măsuri. Ar trebui stabilit un termen pentru notificarea măsurii revizuite către Comisie, în temeiul articolului 7 din directiva-cadru, astfel încât operatorii de pe piață să poată cunoaște perioada de reexaminare a pieței și pentru a spori gradul de securitate juridică. |
| --- | --- |

(20)

Este important ca punerea în aplicare a cadrului de reglementare să se realizeze la timp. În momentul în care Comisia ia o decizie prin care solicită unei autorități naționale de reglementare să retragă o măsură planificată, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să înainteze Comisiei o variantă revizuită a respectivei măsuri. Ar trebui stabilit un termen pentru notificarea măsurii revizuite către Comisie, în temeiul articolului 7 din directiva-cadru, astfel încât operatorii de pe piață să poată cunoaște perioada de reexaminare a pieței și pentru a spori gradul de securitate juridică.

| (21) | Având în vedere termenele restrânse din cadrul mecanismului comunitar de consultare, Comisiei ar trebui împuternicită să adopte recomandări și/sau orientări pentru simplificarea procedurilor de schimb de informații între Comisie și autoritățile naționale de reglementare – de exemplu, în cazul unor piețe stabile sau care implică doar modificări minore ale măsurilor notificate anterior. Comisia ar trebui de asemenea să fie împuternicită să permită introducerea unei excepții de la obligația de notificare în vederea simplificării procedurilor în anumite cazuri. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere termenele restrânse din cadrul mecanismului comunitar de consultare, Comisiei ar trebui împuternicită să adopte recomandări și/sau orientări pentru simplificarea procedurilor de schimb de informații între Comisie și autoritățile naționale de reglementare – de exemplu, în cazul unor piețe stabile sau care implică doar modificări minore ale măsurilor notificate anterior. Comisia ar trebui de asemenea să fie împuternicită să permită introducerea unei excepții de la obligația de notificare în vederea simplificării procedurilor în anumite cazuri.

| (22) | În conformitate cu obiectivele din Carta privind drepturile fundamentale a Uniunii Europene și Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, cadrul de reglementare ar trebui să asigure faptul că toți utilizatorii, inclusiv utilizatorii cu handicap, persoanele în vârstă și utilizatorii cu nevoi sociale speciale, au acces facil la servicii de calitate la tarife accesibile. Declarația 22 anexată la actul final al Tratatului de la Amsterdam prevede faptul că instituțiile comunitare trebuie să ia în considerare nevoile persoanelor cu handicap în formularea măsurilor de la articolul 95 din tratat. |
| --- | --- |

(22)

În conformitate cu obiectivele din Carta privind drepturile fundamentale a Uniunii Europene și Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, cadrul de reglementare ar trebui să asigure faptul că toți utilizatorii, inclusiv utilizatorii cu handicap, persoanele în vârstă și utilizatorii cu nevoi sociale speciale, au acces facil la servicii de calitate la tarife accesibile. Declarația 22 anexată la actul final al Tratatului de la Amsterdam prevede faptul că instituțiile comunitare trebuie să ia în considerare nevoile persoanelor cu handicap în formularea măsurilor de la articolul 95 din tratat.

| (23) | O piață concurențială le furnizează utilizatorilor o varietate mai mare de conținuturi, aplicații și servicii. Autoritățile naționale de reglementare ar trebui să promoveze abilitatea utilizatorilor de a distribui informații și de a utiliza aplicații și servicii. |
| --- | --- |

(23)

O piață concurențială le furnizează utilizatorilor o varietate mai mare de conținuturi, aplicații și servicii. Autoritățile naționale de reglementare ar trebui să promoveze abilitatea utilizatorilor de a distribui informații și de a utiliza aplicații și servicii.

| (24) | Frecvențele radio ar trebui să fie considerate o resursă publică limitată care are o importantă valoare publică și de piață. În consecință, este în interesul public ca spectrul radio să fie gestionat în modul cel mai eficient și eficace posibil dintr-o perspectivă economică, socială și de mediu, ținându-se seama de
  rolul important al spectrului radio pentru comunicațiile electronice, de
  obiectivele privind diversitatea culturală și pluralismul mediatic
  , precum și de coeziunea socială și teritorială. Prin urmare,
  obstacolele apărute în calea utilizării sale eficiente
  ar trebui
  să fie eliminate treptat. |
| --- | --- |

(24)

Frecvențele radio ar trebui să fie considerate o resursă publică limitată care are o importantă valoare publică și de piață. În consecință, este în interesul public ca spectrul radio să fie gestionat în modul cel mai eficient și eficace posibil dintr-o perspectivă economică, socială și de mediu, ținându-se seama de
  rolul important al spectrului radio pentru comunicațiile electronice, de
  obiectivele privind diversitatea culturală și pluralismul mediatic
  , precum și de coeziunea socială și teritorială. Prin urmare,
  obstacolele apărute în calea utilizării sale eficiente
  ar trebui
  să fie eliminate treptat.

| (25) | Activitățile privind politica în domeniul spectrului radio în Comunitatea Europeană ar trebui să nu aducă atingere măsurilor luate la nivel comunitar sau la nivel național, în conformitate cu legislația comunitară, în scopul îndeplinirii unor obiective de interes general, în special în ceea ce privește reglementarea conținutului și politica audiovizuală și de media și dreptul statelor membre de a-și organiza și utiliza spectrul de frecvențe radio în vederea menținerii ordinii publice și a siguranței publice și pentru apărare. |
| --- | --- |

(25)

Activitățile privind politica în domeniul spectrului radio în Comunitatea Europeană ar trebui să nu aducă atingere măsurilor luate la nivel comunitar sau la nivel național, în conformitate cu legislația comunitară, în scopul îndeplinirii unor obiective de interes general, în special în ceea ce privește reglementarea conținutului și politica audiovizuală și de media și dreptul statelor membre de a-și organiza și utiliza spectrul de frecvențe radio în vederea menținerii ordinii publice și a siguranței publice și pentru apărare.

| (26) | Luând în considerare situația diferită din statele membre, trecerea de la televiziunea analogică la televiziunea terestră digitală ar spori, ca urmare a eficienței de transmisie superioare a tehnologiei digitale, disponibilitatea unor părți utilizabile din spectrul de frecvențe din Comunitatea Europeană (spectru cunoscut sub numele de „dividend digital”). |
| --- | --- |

(26)

Luând în considerare situația diferită din statele membre, trecerea de la televiziunea analogică la televiziunea terestră digitală ar spori, ca urmare a eficienței de transmisie superioare a tehnologiei digitale, disponibilitatea unor părți utilizabile din spectrul de frecvențe din Comunitatea Europeană (spectru cunoscut sub numele de „dividend digital”).

| (27) | Înainte de a se propune o măsură specifică de armonizare în temeiul Deciziei nr. 676/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind cadrul de reglementare pentru politica de gestionare a spectrului de frecvențe radio în Comunitatea Europeană (decizia privind spectrul de frecvențe radio) (11), Comisia ar trebui să realizeze analize de impact care să evalueze costurile și beneficiile măsurilor propuse, precum realizarea unor economii de scară și interoperabilitatea serviciilor în folosul consumatorilor, impactul asupra utilizării eficiente a spectrului sau cererea privind o utilizare armonizată în diferitele părți ale Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(27)

Înainte de a se propune o măsură specifică de armonizare în temeiul Deciziei nr. 676/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind cadrul de reglementare pentru politica de gestionare a spectrului de frecvențe radio în Comunitatea Europeană (decizia privind spectrul de frecvențe radio) (11), Comisia ar trebui să realizeze analize de impact care să evalueze costurile și beneficiile măsurilor propuse, precum realizarea unor economii de scară și interoperabilitatea serviciilor în folosul consumatorilor, impactul asupra utilizării eficiente a spectrului sau cererea privind o utilizare armonizată în diferitele părți ale Uniunii Europene.

| (28) | Deși statelor membre le revine în continuare competența privind gestionarea spectrului,
  planificarea strategică,
  coordonarea și, după caz, armonizarea la nivel comunitar pot contribui la asigurarea faptului că utilizatorii spectrului profită pe deplin de avantajele oferite de piața internă, precum și a faptului că interesele UE pot fi apărate în mod eficient la nivel mondial.
  În acest scop, dacă este cazul, ar trebui elaborate programe legislative multianuale pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio care să stabilească orientările obiectivele în materie de politică pentru planificarea strategică și armonizarea utilizării spectrului radio în cadrul Comunității. Orientările și obiectivele în materie de politică pot face referire la disponibilitatea și utilizarea în mod eficient a spectrului radio necesar pentru stabilirea și funcționarea pieței interne și, dacă este cazul, la armonizarea procedurilor de acordare a autorizațiilor generale sau a drepturilor individuale de utilizare a frecvențelor radio, în cazurile în care este necesară depășirea unor obstacole pentru piața internă. Aceste orientări și obiective în materie de politică ar trebui să fie în conformitate cu dispozițiile prezentei directive și ale Directivelor specifice. |
| --- | --- |

(28)

Deși statelor membre le revine în continuare competența privind gestionarea spectrului,
  planificarea strategică,
  coordonarea și, după caz, armonizarea la nivel comunitar pot contribui la asigurarea faptului că utilizatorii spectrului profită pe deplin de avantajele oferite de piața internă, precum și a faptului că interesele UE pot fi apărate în mod eficient la nivel mondial.
  În acest scop, dacă este cazul, ar trebui elaborate programe legislative multianuale pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio care să stabilească orientările obiectivele în materie de politică pentru planificarea strategică și armonizarea utilizării spectrului radio în cadrul Comunității. Orientările și obiectivele în materie de politică pot face referire la disponibilitatea și utilizarea în mod eficient a spectrului radio necesar pentru stabilirea și funcționarea pieței interne și, dacă este cazul, la armonizarea procedurilor de acordare a autorizațiilor generale sau a drepturilor individuale de utilizare a frecvențelor radio, în cazurile în care este necesară depășirea unor obstacole pentru piața internă. Aceste orientări și obiective în materie de politică ar trebui să fie în conformitate cu dispozițiile prezentei directive și ale Directivelor specifice.

| (29) | Comisia și-a exprimat intenția de a modifica, înainte de intrarea în vigoare a prezentei directive, Decizia Comisiei 2002/622/CE din 26 iulie 2002 de instituire a unui Grup pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio

   (12)

  , astfel încât să ofere Parlamentului European și Consiliului un mecanism prin care să solicite Grupului pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (RSPG) avize sau rapoarte, orale sau în scris, referitoare la politica în domeniul spectrului în ceea ce privește comunicațiile electronice și astfel încât RSPG să ofere consultanță Comisiei cu privire la conținutul propus pentru programele pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio. |
| --- | --- |

(29)

Comisia și-a exprimat intenția de a modifica, înainte de intrarea în vigoare a prezentei directive, Decizia Comisiei 2002/622/CE din 26 iulie 2002 de instituire a unui Grup pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio

   (12)

  , astfel încât să ofere Parlamentului European și Consiliului un mecanism prin care să solicite Grupului pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (RSPG) avize sau rapoarte, orale sau în scris, referitoare la politica în domeniul spectrului în ceea ce privește comunicațiile electronice și astfel încât RSPG să ofere consultanță Comisiei cu privire la conținutul propus pentru programele pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio.

| (30) | Dispozițiile privind gestionarea spectrului din prezenta directivă trebuie să fie conforme cu activitățile organizațiilor internaționale și regionale implicate în domeniul gestionării spectrului radio, precum Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor (ITU) și Conferința Europeană a Administrațiilor Poștei și Telecomunicațiilor (CEAPT), pentru a se asigura gestionarea eficientă și armonizarea utilizării spectrului în întreaga Comunitate și
  între statele membre și alți membri ai UTI
  . |
| --- | --- |

(30)

Dispozițiile privind gestionarea spectrului din prezenta directivă trebuie să fie conforme cu activitățile organizațiilor internaționale și regionale implicate în domeniul gestionării spectrului radio, precum Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor (ITU) și Conferința Europeană a Administrațiilor Poștei și Telecomunicațiilor (CEAPT), pentru a se asigura gestionarea eficientă și armonizarea utilizării spectrului în întreaga Comunitate și
  între statele membre și alți membri ai UTI
  .

| (31) | Frecvențele radio ar trebui gestionate astfel încât să asigure evitarea interferențelor dăunătoare. Prin urmare, noțiunea de interferențe dăunătoare ar trebui definită în mod corespunzător pentru a asigura faptul că intervenția de reglementare se limitează la nivelul necesar prevenirii acestor interferențe. |
| --- | --- |

(31)

Frecvențele radio ar trebui gestionate astfel încât să asigure evitarea interferențelor dăunătoare. Prin urmare, noțiunea de interferențe dăunătoare ar trebui definită în mod corespunzător pentru a asigura faptul că intervenția de reglementare se limitează la nivelul necesar prevenirii acestor interferențe.

| (32) | Sistemul actual de gestionare și distribuție a spectrului se bazează în general pe decizii administrative care sunt insuficient de flexibile pentru a face față evoluției tehnologice și economice, în special odată cu dezvoltarea rapidă a tehnologiei fără fir și a cererii tot mai mari de lărgime de bandă. Fragmentarea excesivă a politicilor naționale duce la costuri crescute și la pierderea oportunităților de pe piață pentru utilizatorii spectrului și încetinește inovarea în detrimentul pieței interne, al consumatorilor și al economiei pe ansamblu. Mai mult, condițiile de acces și utilizare a spectrului radio pot varia în funcție de tipul de operator, în timp ce serviciile electronice furnizate de către acești operatori se suprapun tot mai mult, creând astfel tensiuni între titularii de drepturi, discrepanțe privind costul accesului la spectru și posibile denaturări în funcționarea pieței interne. |
| --- | --- |

(32)

Sistemul actual de gestionare și distribuție a spectrului se bazează în general pe decizii administrative care sunt insuficient de flexibile pentru a face față evoluției tehnologice și economice, în special odată cu dezvoltarea rapidă a tehnologiei fără fir și a cererii tot mai mari de lărgime de bandă. Fragmentarea excesivă a politicilor naționale duce la costuri crescute și la pierderea oportunităților de pe piață pentru utilizatorii spectrului și încetinește inovarea în detrimentul pieței interne, al consumatorilor și al economiei pe ansamblu. Mai mult, condițiile de acces și utilizare a spectrului radio pot varia în funcție de tipul de operator, în timp ce serviciile electronice furnizate de către acești operatori se suprapun tot mai mult, creând astfel tensiuni între titularii de drepturi, discrepanțe privind costul accesului la spectru și posibile denaturări în funcționarea pieței interne.

| (33) | Frontierele naționale devin tot mai irelevante în determinarea utilizării optime a spectrului radio. Fragmentarea gestionării accesului la drepturile de utilizare a spectrului limitează investițiile și inovarea și nu permite operatorilor și producătorilor de echipamente să realizeze economii de scară, împiedicând astfel dezvoltarea unei piețe interne pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice care folosesc spectrul radio. |
| --- | --- |

(33)

Frontierele naționale devin tot mai irelevante în determinarea utilizării optime a spectrului radio. Fragmentarea gestionării accesului la drepturile de utilizare a spectrului limitează investițiile și inovarea și nu permite operatorilor și producătorilor de echipamente să realizeze economii de scară, împiedicând astfel dezvoltarea unei piețe interne pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice care folosesc spectrul radio.

| (34) | Flexibilitatea în ceea ce privește gestionarea spectrului și accesul la spectru ar trebui să fie sporită prin autorizații pentru utilizarea neutră a tehnologiei și a serviciilor, pentru a permite utilizatorilor spectrului să aleagă cele mai bune tehnologii și servicii aplicabile în benzi de frecvență
  prezentate ca fiind
  disponibile pentru serviciile de comunicații electronice
  în registrele naționale de alocare a frecvențelor relevante în conformitate cu legislația comunitară
  („principiile neutralității tehnologiilor și serviciilor”). Stabilirea pe cale administrativă a tehnologiilor și serviciilor ar trebui să se aplice atunci când sunt în joc obiective de interes general și ar trebui să fie justificată în mod clar și să facă obiectul unei revizuiri periodice regulate. |
| --- | --- |

(34)

Flexibilitatea în ceea ce privește gestionarea spectrului și accesul la spectru ar trebui să fie sporită prin autorizații pentru utilizarea neutră a tehnologiei și a serviciilor, pentru a permite utilizatorilor spectrului să aleagă cele mai bune tehnologii și servicii aplicabile în benzi de frecvență
  prezentate ca fiind
  disponibile pentru serviciile de comunicații electronice
  în registrele naționale de alocare a frecvențelor relevante în conformitate cu legislația comunitară
  („principiile neutralității tehnologiilor și serviciilor”). Stabilirea pe cale administrativă a tehnologiilor și serviciilor ar trebui să se aplice atunci când sunt în joc obiective de interes general și ar trebui să fie justificată în mod clar și să facă obiectul unei revizuiri periodice regulate.

| (35) | Restricțiile cu privire la principiul neutralității tehnologice ar trebui să fie corespunzătoare și justificate de necesitatea de a se evita interferențele dăunătoare, de exemplu prin impunerea măștilor de emisie și a nivelurilor de putere, de a se asigura protecția sănătății publice prin limitarea expunerii publicului la câmpurile electromagnetice, de a se asigura funcționarea corespunzătoare a serviciilor prin furnizarea unui nivel adecvat al calității tehnice a serviciului, fără a se exclude în mod obligatoriu posibilitatea furnizării mai multor servicii în aceeași bandă de frecvență, de a se garanta o utilizare în comun adecvată a spectrului, în special în cazul în care utilizarea acestuia face numai obiectul autorizațiilor generale, de a se garanta utilizarea eficientă a spectrului sau de a se îndeplini un obiectiv de interes general în conformitate cu dreptul comunitar. |
| --- | --- |

(35)

Restricțiile cu privire la principiul neutralității tehnologice ar trebui să fie corespunzătoare și justificate de necesitatea de a se evita interferențele dăunătoare, de exemplu prin impunerea măștilor de emisie și a nivelurilor de putere, de a se asigura protecția sănătății publice prin limitarea expunerii publicului la câmpurile electromagnetice, de a se asigura funcționarea corespunzătoare a serviciilor prin furnizarea unui nivel adecvat al calității tehnice a serviciului, fără a se exclude în mod obligatoriu posibilitatea furnizării mai multor servicii în aceeași bandă de frecvență, de a se garanta o utilizare în comun adecvată a spectrului, în special în cazul în care utilizarea acestuia face numai obiectul autorizațiilor generale, de a se garanta utilizarea eficientă a spectrului sau de a se îndeplini un obiectiv de interes general în conformitate cu dreptul comunitar.

| (36) | De asemenea, utilizatorii spectrului ar trebui să poată alege în mod liber serviciile pe care doresc să le ofere prin intermediul spectrului sub rezerva măsurilor tranzitorii pentru a respecta drepturile dobândite anterior.
  Pe de altă parte, măsurile
  care presupun furnizarea unui serviciu specific pentru îndeplinirea obiectivelor de interes general definite în mod clar, cum ar fi siguranța vieții, necesitatea promovării coeziunii sociale, regionale și teritoriale sau evitarea utilizării ineficiente a spectrului, ar putea fi permise în cazul în care acestea sunt necesare și proporționale. De asemenea, aceste obiective ar trebui să cuprindă promovarea diversității culturale și lingvistice și a pluralismului mediatic, astfel cum sunt definite de statele membre în conformitate cu dreptul comunitar. Cu excepția cazurilor în care sunt necesare pentru protecția vieții sau
  , în mod excepțional,
  pentru îndeplinirea altor obiective de interes general
  , astfel cum au fost definite de statele membre în conformitate cu legislația comunitară
  , excepțiile nu ar trebui să genereze o utilizare exclusivă pentru anumite servicii, ci mai curând să le acorde prioritate astfel încât alte servicii sau tehnologii să poată coexista în aceeași bandă în măsura în care acest lucru este posibil. |
| --- | --- |

(36)

De asemenea, utilizatorii spectrului ar trebui să poată alege în mod liber serviciile pe care doresc să le ofere prin intermediul spectrului sub rezerva măsurilor tranzitorii pentru a respecta drepturile dobândite anterior.
  Pe de altă parte, măsurile
  care presupun furnizarea unui serviciu specific pentru îndeplinirea obiectivelor de interes general definite în mod clar, cum ar fi siguranța vieții, necesitatea promovării coeziunii sociale, regionale și teritoriale sau evitarea utilizării ineficiente a spectrului, ar putea fi permise în cazul în care acestea sunt necesare și proporționale. De asemenea, aceste obiective ar trebui să cuprindă promovarea diversității culturale și lingvistice și a pluralismului mediatic, astfel cum sunt definite de statele membre în conformitate cu dreptul comunitar. Cu excepția cazurilor în care sunt necesare pentru protecția vieții sau
  , în mod excepțional,
  pentru îndeplinirea altor obiective de interes general
  , astfel cum au fost definite de statele membre în conformitate cu legislația comunitară
  , excepțiile nu ar trebui să genereze o utilizare exclusivă pentru anumite servicii, ci mai curând să le acorde prioritate astfel încât alte servicii sau tehnologii să poată coexista în aceeași bandă în măsura în care acest lucru este posibil.

| (37) | Definirea domeniului de aplicare și a naturii oricărei excepții privind promovarea diversității culturale și lingvistice și a pluralismului mediatic este de competența statelor membre. |
| --- | --- |

(37)

Definirea domeniului de aplicare și a naturii oricărei excepții privind promovarea diversității culturale și lingvistice și a pluralismului mediatic este de competența statelor membre.

| (38) | Întrucât alocarea spectrului pentru tehnologii și servicii specifice reprezintă o excepție de la principiul neutralității tehnologiilor și serviciilor și reduce libertatea de alegere a serviciului furnizat sau a tehnologiei folosite, orice propunere pentru o astfel de alocare ar trebui să fie transparentă și să facă obiectul unei consultări publice. |
| --- | --- |

(38)

Întrucât alocarea spectrului pentru tehnologii și servicii specifice reprezintă o excepție de la principiul neutralității tehnologiilor și serviciilor și reduce libertatea de alegere a serviciului furnizat sau a tehnologiei folosite, orice propunere pentru o astfel de alocare ar trebui să fie transparentă și să facă obiectul unei consultări publice.

| (39) | În interesul flexibilității și al eficienței, autoritățile naționale de reglementare pot să permită utilizatorilor spectrului să transfere sau să închirieze în mod liber drepturile lor de utilizare către terți. Acest lucru ar permite ca valoarea spectrului să fie stabilită de către piață. Având în vedere competența acestora de a asigura utilizarea eficientă a spectrului, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să acționeze în vederea asigurării faptului că activitatea de comercializare nu conduce la o denaturare a concurenței în cazul în care spectrul rămâne neutilizat. |
| --- | --- |

(39)

În interesul flexibilității și al eficienței, autoritățile naționale de reglementare pot să permită utilizatorilor spectrului să transfere sau să închirieze în mod liber drepturile lor de utilizare către terți. Acest lucru ar permite ca valoarea spectrului să fie stabilită de către piață. Având în vedere competența acestora de a asigura utilizarea eficientă a spectrului, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să acționeze în vederea asigurării faptului că activitatea de comercializare nu conduce la o denaturare a concurenței în cazul în care spectrul rămâne neutilizat.

| (40) | Introducerea neutralității tehnologiilor și serviciilor și comercializarea drepturilor existente de utilizare a spectrului poate necesita norme tranzitorii, inclusiv măsuri de garantare a unei concurențe loiale, întrucât noul sistem poate permite anumitor utilizatori de spectru să concureze cu utilizatorii de spectru care și-au dobândit drepturile de utilizare a spectrului în condiții mai stricte.
  În schimb, în cazul în care drepturile au fost acordate în urma unei derogări de la regulile generale sau conform altor criterii decât cele obiective, transparente, proporționale și nediscriminatorii, în scopul îndeplinirii unui obiectiv de interes general, situația titularilor unor astfel de drepturi nu ar trebui să fie, în mod incorect, în detrimentul noilor concurenți ai acestora astfel încât să depășească cerințele necesare îndeplinirii acestui obiectiv de interes general sau a altora. |
| --- | --- |

(40)

Introducerea neutralității tehnologiilor și serviciilor și comercializarea drepturilor existente de utilizare a spectrului poate necesita norme tranzitorii, inclusiv măsuri de garantare a unei concurențe loiale, întrucât noul sistem poate permite anumitor utilizatori de spectru să concureze cu utilizatorii de spectru care și-au dobândit drepturile de utilizare a spectrului în condiții mai stricte.
  În schimb, în cazul în care drepturile au fost acordate în urma unei derogări de la regulile generale sau conform altor criterii decât cele obiective, transparente, proporționale și nediscriminatorii, în scopul îndeplinirii unui obiectiv de interes general, situația titularilor unor astfel de drepturi nu ar trebui să fie, în mod incorect, în detrimentul noilor concurenți ai acestora astfel încât să depășească cerințele necesare îndeplinirii acestui obiectiv de interes general sau a altora.

| (41) | Pentru a promova funcționarea pieței interne și pentru a sprijini dezvoltarea serviciilor transfrontaliere, Comisiei ar trebui să i se acorde competența de a adopta măsuri de punere în aplicare de natură tehnică în domeniul numerotației. |
| --- | --- |

(41)

Pentru a promova funcționarea pieței interne și pentru a sprijini dezvoltarea serviciilor transfrontaliere, Comisiei ar trebui să i se acorde competența de a adopta măsuri de punere în aplicare de natură tehnică în domeniul numerotației.

| (42) | Licențele eliberate întreprinderilor care furnizează rețele și servicii de comunicații electronice care le permit accesul pe proprietatea publică sau privată sunt factorii esențiali pentru crearea rețelelor de comunicații electronice sau a noilor elemente de rețea. Complexitatea inutilă și întârzierile în procedurile de acordare a drepturilor de acces pot reprezenta astfel obstacole importante în calea dezvoltării concurenței. În consecință, ar trebui simplificat modul de dobândire a drepturilor de acces de către întreprinderile autorizate. Autoritățile naționale de reglementare ar trebui să poată coordona dobândirea drepturilor de trecere, punând la dispoziție informații relevante pe paginile lor de internet. |
| --- | --- |

(42)

Licențele eliberate întreprinderilor care furnizează rețele și servicii de comunicații electronice care le permit accesul pe proprietatea publică sau privată sunt factorii esențiali pentru crearea rețelelor de comunicații electronice sau a noilor elemente de rețea. Complexitatea inutilă și întârzierile în procedurile de acordare a drepturilor de acces pot reprezenta astfel obstacole importante în calea dezvoltării concurenței. În consecință, ar trebui simplificat modul de dobândire a drepturilor de acces de către întreprinderile autorizate. Autoritățile naționale de reglementare ar trebui să poată coordona dobândirea drepturilor de trecere, punând la dispoziție informații relevante pe paginile lor de internet.

| (43) | Este necesară consolidarea competențelor statelor membre cu privire la titularii de drepturi de acces, pentru a le garanta intrarea sau dezvoltarea unei noi rețele într-un mod echitabil, eficient, responsabil din punct de vedere al mediului și independent de orice obligație impusă unui operator cu putere semnificativă pe piață de a acorda acces la rețeaua sa de comunicații electronice. Îmbunătățirea modului de utilizare în comun a infrastructurilor poate ameliora în mod semnificativ concurența și poate reduce costurile totale financiare și de mediu pentru instalarea infrastructurii de comunicații electronice pentru întreprinderi, în special în cazul noilor rețele de acces. Autoritățile naționale de reglementare ar trebui să fie împuternicite să solicite titularilor de drepturi de instalare a infrastructurii pe, peste sau sub o proprietate publică sau privată să permită utilizarea în comun a infrastructurii sau proprietății în cauză (inclusiv prin colocare fizică) pentru a încuraja investițiile eficiente în infrastructură și promovarea inovațiilor, după o perioadă corespunzătoare de consultare publică, în care toate părțile interesate ar trebui să aibă posibilitatea de a-și exprima opiniile. Aceste măsuri de coordonare sau de utilizare în comun pot cuprinde reguli de repartizare a costurilor de utilizare în comun a infrastructurii sau a proprietății și ar trebui să garanteze o împărțire adecvată a riscurilor între întreprinderile în cauză. Autoritățile naționale de reglementare ar trebui, în special, să poată impune utilizarea în comun a elementelor de rețea și a infrastructurii asociate, precum canale, tuburi, piloni, nișe, cutii de distribuție, antene, turnuri și alte construcții de susținere, clădiri sau intrări în clădiri și o mai bună coordonare a lucrărilor civile. Autoritățile competente, în special cele locale, ar trebui să stabilească și proceduri de coordonare adecvate, în cooperare cu autoritățile naționale de reglementare, cu privire la lucrările publice și, de asemenea, la alte infrastructuri sau proprietăți publice corespunzătoare, care pot include proceduri care garantează faptul că părțile interesate dispun de informații privind infrastructurile sau proprietățile publice adecvate, precum și privind lucrările publice în curs de derulare sau planificate, că sunt informate prompt cu privire la acestea și că utilizarea în comun este astfel facilitată la maxim. |
| --- | --- |

(43)

Este necesară consolidarea competențelor statelor membre cu privire la titularii de drepturi de acces, pentru a le garanta intrarea sau dezvoltarea unei noi rețele într-un mod echitabil, eficient, responsabil din punct de vedere al mediului și independent de orice obligație impusă unui operator cu putere semnificativă pe piață de a acorda acces la rețeaua sa de comunicații electronice. Îmbunătățirea modului de utilizare în comun a infrastructurilor poate ameliora în mod semnificativ concurența și poate reduce costurile totale financiare și de mediu pentru instalarea infrastructurii de comunicații electronice pentru întreprinderi, în special în cazul noilor rețele de acces. Autoritățile naționale de reglementare ar trebui să fie împuternicite să solicite titularilor de drepturi de instalare a infrastructurii pe, peste sau sub o proprietate publică sau privată să permită utilizarea în comun a infrastructurii sau proprietății în cauză (inclusiv prin colocare fizică) pentru a încuraja investițiile eficiente în infrastructură și promovarea inovațiilor, după o perioadă corespunzătoare de consultare publică, în care toate părțile interesate ar trebui să aibă posibilitatea de a-și exprima opiniile. Aceste măsuri de coordonare sau de utilizare în comun pot cuprinde reguli de repartizare a costurilor de utilizare în comun a infrastructurii sau a proprietății și ar trebui să garanteze o împărțire adecvată a riscurilor între întreprinderile în cauză. Autoritățile naționale de reglementare ar trebui, în special, să poată impune utilizarea în comun a elementelor de rețea și a infrastructurii asociate, precum canale, tuburi, piloni, nișe, cutii de distribuție, antene, turnuri și alte construcții de susținere, clădiri sau intrări în clădiri și o mai bună coordonare a lucrărilor civile. Autoritățile competente, în special cele locale, ar trebui să stabilească și proceduri de coordonare adecvate, în cooperare cu autoritățile naționale de reglementare, cu privire la lucrările publice și, de asemenea, la alte infrastructuri sau proprietăți publice corespunzătoare, care pot include proceduri care garantează faptul că părțile interesate dispun de informații privind infrastructurile sau proprietățile publice adecvate, precum și privind lucrările publice în curs de derulare sau planificate, că sunt informate prompt cu privire la acestea și că utilizarea în comun este astfel facilitată la maxim.

| (44) | Comunicarea fiabilă și sigură a informațiilor prin rețelele de comunicații electronice este tot mai importantă pentru întreaga economie și în general pentru societate. Complexitatea sistemului, defecțiunile tehnice sau greșelile umane, accidentele sau atacurile, toate acestea pot avea consecințe asupra funcționării și disponibilității infrastructurii fizice care asigură furnizarea de servicii importante cetățenilor UE, inclusiv servicii de e-guvernare. Prin urmare, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să asigure menținerea integrității și securității rețelelor publice de comunicații. Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (ENISA) (13) ar trebui să contribuie la nivelul sporit de securitate a comunicațiilor electronice, printre altele, prin furnizarea de consultanță de specialitate și promovarea schimbului de cele mai bune practici. Atât ENISA, cât și autoritățile naționale de reglementare ar trebui să dispună de mijloacele necesare îndeplinirii atribuțiilor lor, inclusiv de competențele de a obține informații suficiente pentru a fi în măsură să evalueze nivelul de securitate a rețelelor sau serviciilor, precum și de a obține date complete și certe referitoare la incidentele reale privind securitatea care au avut un impact semnificativ asupra funcționării rețelelor sau serviciilor. Având în vedere faptul că asigurarea eficientă a unui nivel adecvat de securitate nu este un exercițiu singular ci un proces continuu de punere în aplicare, revizuire și actualizare, furnizorii de rețele și servicii de comunicații electronice ar trebui să adopte măsuri de protejare a integrității și securității acestora conform riscurilor evaluate, luând în considerare progresele științifice de la momentul respectiv din domeniul care privește aceste măsuri. |
| --- | --- |

(44)

Comunicarea fiabilă și sigură a informațiilor prin rețelele de comunicații electronice este tot mai importantă pentru întreaga economie și în general pentru societate. Complexitatea sistemului, defecțiunile tehnice sau greșelile umane, accidentele sau atacurile, toate acestea pot avea consecințe asupra funcționării și disponibilității infrastructurii fizice care asigură furnizarea de servicii importante cetățenilor UE, inclusiv servicii de e-guvernare. Prin urmare, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să asigure menținerea integrității și securității rețelelor publice de comunicații. Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (ENISA) (13) ar trebui să contribuie la nivelul sporit de securitate a comunicațiilor electronice, printre altele, prin furnizarea de consultanță de specialitate și promovarea schimbului de cele mai bune practici. Atât ENISA, cât și autoritățile naționale de reglementare ar trebui să dispună de mijloacele necesare îndeplinirii atribuțiilor lor, inclusiv de competențele de a obține informații suficiente pentru a fi în măsură să evalueze nivelul de securitate a rețelelor sau serviciilor, precum și de a obține date complete și certe referitoare la incidentele reale privind securitatea care au avut un impact semnificativ asupra funcționării rețelelor sau serviciilor. Având în vedere faptul că asigurarea eficientă a unui nivel adecvat de securitate nu este un exercițiu singular ci un proces continuu de punere în aplicare, revizuire și actualizare, furnizorii de rețele și servicii de comunicații electronice ar trebui să adopte măsuri de protejare a integrității și securității acestora conform riscurilor evaluate, luând în considerare progresele științifice de la momentul respectiv din domeniul care privește aceste măsuri.

| (45) | Statele membre ar trebui să asigure o perioadă corespunzătoare de consultări publice înainte de adoptarea unor măsuri specifice pentru a garanta că întreprinderile care furnizează rețele publice de comunicații sau servicii de comunicații electronice accesibile publicului iau măsurile tehnice și organizatorice necesare pentru a gestiona în mod corespunzător riscurile legate de securitatea rețelelor și serviciilor sau pentru a asigura integritatea rețelelor lor. |
| --- | --- |

(45)

Statele membre ar trebui să asigure o perioadă corespunzătoare de consultări publice înainte de adoptarea unor măsuri specifice pentru a garanta că întreprinderile care furnizează rețele publice de comunicații sau servicii de comunicații electronice accesibile publicului iau măsurile tehnice și organizatorice necesare pentru a gestiona în mod corespunzător riscurile legate de securitatea rețelelor și serviciilor sau pentru a asigura integritatea rețelelor lor.

| (46) | Atunci când este necesară stabilirea unui acord privind un set comun de cerințe privind securitatea, trebuie conferită Comisiei competența de a adopta măsuri tehnice de executare pentru a realiza un nivel adecvat de securitate a rețelelor și serviciilor de comunicații electronice de pe piața internă. ENISA ar trebui să contribuie la armonizarea măsurilor de securitate tehnice și organizaționale corespunzătoare furnizând consultanță de specialitate. Autoritățile naționale de reglementare ar trebui să fie împuternicite să elaboreze instrucțiuni obligatorii referitoare la măsurile de punere în aplicare de natură tehnică adoptate în temeiul directivei-cadru. Pentru a-și îndeplini atribuțiile, acestea ar trebui să aibă competența de a investiga și de a impune sancțiuni în cazul nerespectării dispozițiilor. |
| --- | --- |

(46)

Atunci când este necesară stabilirea unui acord privind un set comun de cerințe privind securitatea, trebuie conferită Comisiei competența de a adopta măsuri tehnice de executare pentru a realiza un nivel adecvat de securitate a rețelelor și serviciilor de comunicații electronice de pe piața internă. ENISA ar trebui să contribuie la armonizarea măsurilor de securitate tehnice și organizaționale corespunzătoare furnizând consultanță de specialitate. Autoritățile naționale de reglementare ar trebui să fie împuternicite să elaboreze instrucțiuni obligatorii referitoare la măsurile de punere în aplicare de natură tehnică adoptate în temeiul directivei-cadru. Pentru a-și îndeplini atribuțiile, acestea ar trebui să aibă competența de a investiga și de a impune sancțiuni în cazul nerespectării dispozițiilor.

| (47) | Pentru a se asigura că nu există niciun fel de denaturare sau restricționare a concurenței pe piața comunicațiilor electronice, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să aibă posibilitatea de a oferi soluții care să vizeze împiedicarea efectului de pârghie soldat cu transferul puterii semnificative pe piață de la o piață la o altă piață, strâns relaționată cu aceasta. Ar trebui să fie clar că întreprinderea care deține o putere semnificativă pe piață în cadrul primei piețe poate fi desemnată ca având o putere semnificativă pe piață și în cadrul celei de-a doua piețe doar dacă legăturile dintre cele două sunt de așa natură încât să permită puterii pe piață deținute în cadrul primei piețe să fie utilizate ca pârghie în cadrul celei de-a doua piețe și dacă cea de-a doua piață este susceptibilă de reglementare ex-ante în conformitate cu criteriile stabilite în recomandarea privind piețele relevante de produse și servicii

   (14). |
| --- | --- |

(47)

Pentru a se asigura că nu există niciun fel de denaturare sau restricționare a concurenței pe piața comunicațiilor electronice, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să aibă posibilitatea de a oferi soluții care să vizeze împiedicarea efectului de pârghie soldat cu transferul puterii semnificative pe piață de la o piață la o altă piață, strâns relaționată cu aceasta. Ar trebui să fie clar că întreprinderea care deține o putere semnificativă pe piață în cadrul primei piețe poate fi desemnată ca având o putere semnificativă pe piață și în cadrul celei de-a doua piețe doar dacă legăturile dintre cele două sunt de așa natură încât să permită puterii pe piață deținute în cadrul primei piețe să fie utilizate ca pârghie în cadrul celei de-a doua piețe și dacă cea de-a doua piață este susceptibilă de reglementare ex-ante în conformitate cu criteriile stabilite în recomandarea privind piețele relevante de produse și servicii

   (14).

| (48) | Pentru a oferi operatorilor de pe piață siguranță în ceea ce privește condițiile de reglementare, este necesară stabilirea unui termen pentru analizele de piață. Este important să se efectueze periodic analize de piață la intervale rezonabile și adecvate. La stabilirea termenului în cauză ar trebui să se țină seama dacă piața a mai făcut anterior obiectul unei analize și a fost notificată în mod corespunzător. În cazul în care o autoritate națională de reglementare nu efectuează analiza de piață în termenul specificat, acest lucru poate pune în pericol piața internă și este posibil ca procedurile obișnuite de constatare a nerespectării obligațiilor de către autoritate să nu producă în timp efectul dorit. Ca alternativă, autoritatea națională de reglementare în cauză ar trebui să poată solicita asistența
  OAREC
  pentru a finaliza analiza de piață. De exemplu, asistența ar putea lua forma unui grup special de intervenție compus din reprezentanții altor autorități naționale de reglementare . |
| --- | --- |

(48)

Pentru a oferi operatorilor de pe piață siguranță în ceea ce privește condițiile de reglementare, este necesară stabilirea unui termen pentru analizele de piață. Este important să se efectueze periodic analize de piață la intervale rezonabile și adecvate. La stabilirea termenului în cauză ar trebui să se țină seama dacă piața a mai făcut anterior obiectul unei analize și a fost notificată în mod corespunzător. În cazul în care o autoritate națională de reglementare nu efectuează analiza de piață în termenul specificat, acest lucru poate pune în pericol piața internă și este posibil ca procedurile obișnuite de constatare a nerespectării obligațiilor de către autoritate să nu producă în timp efectul dorit. Ca alternativă, autoritatea națională de reglementare în cauză ar trebui să poată solicita asistența
  OAREC
  pentru a finaliza analiza de piață. De exemplu, asistența ar putea lua forma unui grup special de intervenție compus din reprezentanții altor autorități naționale de reglementare .

| (49) | Datorită nivelului ridicat de inovare tehnologică și a piețelor deosebit de dinamice din sectorul comunicațiilor electronice, este necesară adaptarea rapidă a reglementărilor în mod coordonat și armonizat la nivel comunitar, deoarece experiența arată faptul că divergențele cu privire la punerea în aplicare a cadrului de reglementare UE între autoritățile naționale de reglementare poate crea un obstacol în calea dezvoltării pieței interne. |
| --- | --- |

(49)

Datorită nivelului ridicat de inovare tehnologică și a piețelor deosebit de dinamice din sectorul comunicațiilor electronice, este necesară adaptarea rapidă a reglementărilor în mod coordonat și armonizat la nivel comunitar, deoarece experiența arată faptul că divergențele cu privire la punerea în aplicare a cadrului de reglementare UE între autoritățile naționale de reglementare poate crea un obstacol în calea dezvoltării pieței interne.

| (50) | O sarcină importantă care revine
  OAREC
  este adoptarea de avize privind litigiile transfrontaliere, acolo unde este cazul. Autoritățile naționale de reglementare trebuie, prin urmare, să ia în considerare toate avizele
  OAREC
  în aceste cazuri. |
| --- | --- |

(50)

O sarcină importantă care revine
  OAREC
  este adoptarea de avize privind litigiile transfrontaliere, acolo unde este cazul. Autoritățile naționale de reglementare trebuie, prin urmare, să ia în considerare toate avizele
  OAREC
  în aceste cazuri.

| (51) | Experiența dobândită în ceea ce privește punerea în aplicare a cadrului de reglementare UE indică faptul că dispozițiile existente care abilitează autoritățile naționale de reglementare să impună amenzi nu au furnizat un stimulent adecvat pentru respectarea cerințelor de reglementare. Competențele de asigurare a aplicării corespunzătoare pot să contribuie la o punere în aplicare în timp util a cadrului de reglementare UE și, astfel, să îmbunătățească stabilitatea cadrului juridic, ceea ce reprezintă o condiție importantă pentru încurajarea investițiilor. Lipsa competențelor efective în cazul nerespectării cerințelor are efect asupra întregului cadru de reglementare. Introducerea unei noi dispoziții în directiva-cadru privind încălcarea obligațiilor prevăzute în directiva-cadru și în directivele speciale ar trebui, prin urmare, să garanteze aplicarea unor principii coerente și stabile de asigurare a aplicării și de aplicare de sancțiuni pentru întregul cadru de reglementare UE. |
| --- | --- |

(51)

Experiența dobândită în ceea ce privește punerea în aplicare a cadrului de reglementare UE indică faptul că dispozițiile existente care abilitează autoritățile naționale de reglementare să impună amenzi nu au furnizat un stimulent adecvat pentru respectarea cerințelor de reglementare. Competențele de asigurare a aplicării corespunzătoare pot să contribuie la o punere în aplicare în timp util a cadrului de reglementare UE și, astfel, să îmbunătățească stabilitatea cadrului juridic, ceea ce reprezintă o condiție importantă pentru încurajarea investițiilor. Lipsa competențelor efective în cazul nerespectării cerințelor are efect asupra întregului cadru de reglementare. Introducerea unei noi dispoziții în directiva-cadru privind încălcarea obligațiilor prevăzute în directiva-cadru și în directivele speciale ar trebui, prin urmare, să garanteze aplicarea unor principii coerente și stabile de asigurare a aplicării și de aplicare de sancțiuni pentru întregul cadru de reglementare UE.

| (52) | Cadrul de reglementare UE existent cuprinde anumite dispoziții pentru facilitarea tranziției de la vechiul cadru de reglementare din 1998 la noul cadru din 2002. Această tranziție a fost încheiată în toate statele membre, iar măsurile respective ar trebui să fie abrogate întrucât au devenit redundante. |
| --- | --- |

(52)

Cadrul de reglementare UE existent cuprinde anumite dispoziții pentru facilitarea tranziției de la vechiul cadru de reglementare din 1998 la noul cadru din 2002. Această tranziție a fost încheiată în toate statele membre, iar măsurile respective ar trebui să fie abrogate întrucât au devenit redundante.

| (53) | Atât investițiile eficiente, cât și concurența ar trebui încurajate în tandem, în vederea sporirii creșterii economice, a inovării și a opțiunilor pentru consumatori. |
| --- | --- |

(53)

Atât investițiile eficiente, cât și concurența ar trebui încurajate în tandem, în vederea sporirii creșterii economice, a inovării și a opțiunilor pentru consumatori.

| (54) | Concurența poate fi încurajată în modul cel mai eficient prin intermediul unui nivel al investițiilor în infrastructuri noi și existente eficient din punct de vedere economic, completat de reglementări dacă este necesar în vederea realizării unei concurențe eficace în sectorul serviciilor cu amănuntul. Un nivel eficient de concurență la nivelul infrastructurii reprezintă gradul în care se poate construi o infrastructură de același tip astfel încât investitorii se pot aștepta să obțină o rentabilitate acceptabilă, în funcție de estimările rezonabile ale evoluției cotelor de piață. |
| --- | --- |

(54)

Concurența poate fi încurajată în modul cel mai eficient prin intermediul unui nivel al investițiilor în infrastructuri noi și existente eficient din punct de vedere economic, completat de reglementări dacă este necesar în vederea realizării unei concurențe eficace în sectorul serviciilor cu amănuntul. Un nivel eficient de concurență la nivelul infrastructurii reprezintă gradul în care se poate construi o infrastructură de același tip astfel încât investitorii se pot aștepta să obțină o rentabilitate acceptabilă, în funcție de estimările rezonabile ale evoluției cotelor de piață.

| (55) | Atunci când impun obligații privind accesul la infrastructurile noi și modernizate, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să garanteze că condițiile de acces reflectă circumstanțele legate de decizia de investiție, luând în considerare, printre altele, costurile de dare în folosință, rata estimată de acceptare a noilor produse și servicii și prețurile cu amănuntul estimate. În plus, pentru a oferi investitorilor siguranță în ceea ce privește planificarea, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să poată fixa, dacă este cazul, termeni și condiții de acces consecvenți de-a lungul mai multor perioade de revizuire corespunzătoare. Acești termeni și condiții pot cuprinde sisteme de tarifare în funcție de volume sau de durata contractului, în conformitate cu legislația comunitară și cu condiția ca aceste sisteme să nu aibă efect discriminatoriu. Orice condiții de acces impuse ar trebui să respecte necesitatea de a menține concurența efectivă în domeniul serviciilor pentru persoane fizice și juridice. |
| --- | --- |

(55)

Atunci când impun obligații privind accesul la infrastructurile noi și modernizate, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să garanteze că condițiile de acces reflectă circumstanțele legate de decizia de investiție, luând în considerare, printre altele, costurile de dare în folosință, rata estimată de acceptare a noilor produse și servicii și prețurile cu amănuntul estimate. În plus, pentru a oferi investitorilor siguranță în ceea ce privește planificarea, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să poată fixa, dacă este cazul, termeni și condiții de acces consecvenți de-a lungul mai multor perioade de revizuire corespunzătoare. Acești termeni și condiții pot cuprinde sisteme de tarifare în funcție de volume sau de durata contractului, în conformitate cu legislația comunitară și cu condiția ca aceste sisteme să nu aibă efect discriminatoriu. Orice condiții de acces impuse ar trebui să respecte necesitatea de a menține concurența efectivă în domeniul serviciilor pentru persoane fizice și juridice.

| (56) | Atunci când evaluează proporționalitatea obligațiilor și condițiilor care urmează să se fie impuse, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să ia în considerare condițiile concurențiale diferite existente în diferitele zone din cadrul statelor membre. |
| --- | --- |

(56)

Atunci când evaluează proporționalitatea obligațiilor și condițiilor care urmează să se fie impuse, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să ia în considerare condițiile concurențiale diferite existente în diferitele zone din cadrul statelor membre.

| (57) | Atunci când propun soluții la problema prețurilor de control, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să încerce să asigure investitorului un randament echitabil în cazul unui proiect nou de investiții anume. În special, ar putea exista riscuri asociate cu proiectele de investiții specifice noilor rețele de acces care sprijină produse pentru care cererea este nesigură în momentul în care este făcută investiția. |
| --- | --- |

(57)

Atunci când propun soluții la problema prețurilor de control, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să încerce să asigure investitorului un randament echitabil în cazul unui proiect nou de investiții anume. În special, ar putea exista riscuri asociate cu proiectele de investiții specifice noilor rețele de acces care sprijină produse pentru care cererea este nesigură în momentul în care este făcută investiția.

| (58) | Orice decizie a Comisiei în temeiul articolului 19 alineatul (1) din directiva-cadru ar trebui limitată la principii, măsuri și metodologii de reglementare. Pentru a înlătura orice dubii, aceasta nu ar trebui să prevadă elemente care ar trebui să reflecte în mod normal caracteristicile naționale și nu ar trebui să interzică măsuri alternative, fiind posibil ca acestea să aibă același efect. O astfel de decizie ar trebui să fie proporțională și nu ar trebui să aibă vreun efect asupra deciziilor luate de autoritățile naționale de reglementare care nu creează un obstacol în calea pieței interne. |
| --- | --- |

(58)

Orice decizie a Comisiei în temeiul articolului 19 alineatul (1) din directiva-cadru ar trebui limitată la principii, măsuri și metodologii de reglementare. Pentru a înlătura orice dubii, aceasta nu ar trebui să prevadă elemente care ar trebui să reflecte în mod normal caracteristicile naționale și nu ar trebui să interzică măsuri alternative, fiind posibil ca acestea să aibă același efect. O astfel de decizie ar trebui să fie proporțională și nu ar trebui să aibă vreun efect asupra deciziilor luate de autoritățile naționale de reglementare care nu creează un obstacol în calea pieței interne.

| (59) | Anexa I la directiva-cadru a identificat lista piețelor care urmează să fie incluse în Recomandarea privind piețele relevante de produse și servicii susceptibile a fi supuse unei reglementări ex-ante. Această anexă ar trebui abrogată deoarece scopul acesteia de a servi drept punct de plecare pentru formularea versiunii inițiale a Recomandării privind piețele relevante de produse și servicii a fost îndeplinit. |
| --- | --- |

(59)

Anexa I la directiva-cadru a identificat lista piețelor care urmează să fie incluse în Recomandarea privind piețele relevante de produse și servicii susceptibile a fi supuse unei reglementări ex-ante. Această anexă ar trebui abrogată deoarece scopul acesteia de a servi drept punct de plecare pentru formularea versiunii inițiale a Recomandării privind piețele relevante de produse și servicii a fost îndeplinit.

| (60) | Este posibil ca pentru întreprinderile nou intrate să nu fie viabil din punct de vedere economic să duplice, parțial sau în totalitate, rețeaua locală de acces a operatorilor de pe piață, într-un timp rezonabil. În acest context, acordarea accesului necondiționat la bucla sau la sub-bucla locală a operatorilor care dețin o putere semnificativă pe piață poate facilita intrarea pe piață și creșterea concurenței pe piețele cu amănuntul de acces în bandă largă. În condițiile în care accesul neîngrădit la bucla sau sub-bucla locală nu este fezabil din punct de vedere tehnic sau economic, se pot aplica obligații relevante pentru furnizarea de acces la rețea care este virtual sau care nu este fizic și care oferă o funcționalitate echivalentă. |
| --- | --- |

(60)

Este posibil ca pentru întreprinderile nou intrate să nu fie viabil din punct de vedere economic să duplice, parțial sau în totalitate, rețeaua locală de acces a operatorilor de pe piață, într-un timp rezonabil. În acest context, acordarea accesului necondiționat la bucla sau la sub-bucla locală a operatorilor care dețin o putere semnificativă pe piață poate facilita intrarea pe piață și creșterea concurenței pe piețele cu amănuntul de acces în bandă largă. În condițiile în care accesul neîngrădit la bucla sau sub-bucla locală nu este fezabil din punct de vedere tehnic sau economic, se pot aplica obligații relevante pentru furnizarea de acces la rețea care este virtual sau care nu este fizic și care oferă o funcționalitate echivalentă.

| (61) | Scopul separării funcționale, prin care operatorului integrat pe verticală i se solicită să înființeze două entități comerciale separate din punct de vedere operațional, este de a garanta furnizarea de produse de acces echivalente către toți operatorii din aval, inclusiv către propriile unități din aval ale operatorului integrat pe verticală. Separarea funcțională are capacitatea de a îmbunătăți concurența pe numeroase piețe relevante prin reducerea semnificativă a tendințelor discriminatorii și prin facilitarea verificării și asigurării respectării obligațiilor în materie de nediscriminare. În cazuri excepționale, separarea funcțională poate fi justificată ca măsură corectivă atunci când eforturile în privința asigurării efective a nediscriminării pe mai multe dintre piețele în cauză continuă să eșueze sau atunci când există șanse reduse sau nule pentru existența unei concurențe în ceea ce privește infrastructura într-un termen rezonabil după ce s-a recurs la una sau mai multe măsuri corective considerate anterior ca fiind adecvate. Cu toate acestea, este foarte important să se asigure că odată cu impunerea separării funcționale întreprinderea în cauză este în continuare motivată să investească în propria rețea și că această măsură nu atrage nici un efect potențial negativ asupra bunăstării consumatorilor. Impunerea separării funcționale necesită o analiză coordonată a diferitelor piețe relevante asociate rețelei de acces, în conformitate cu procedura analizei de piață prevăzute la articolul 16 din directiva-cadru. În momentul efectuării analizei pieței și al stabilirii detaliilor acestei măsuri corective, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să acorde o atenție specială produselor care urmează să fie gestionate de către entitățile comerciale separate, luând în considerare dimensiunea rețelei desfășurate și nivelul progresului tehnologic, care pot afecta substituibilitatea la nivelul serviciilor la puncte fixe și fără fir. Pentru a evita denaturarea concurenței pe piața internă, Comisia ar trebui să aprobe în prealabil propunerile pentru separarea funcțională. |
| --- | --- |

(61)

Scopul separării funcționale, prin care operatorului integrat pe verticală i se solicită să înființeze două entități comerciale separate din punct de vedere operațional, este de a garanta furnizarea de produse de acces echivalente către toți operatorii din aval, inclusiv către propriile unități din aval ale operatorului integrat pe verticală. Separarea funcțională are capacitatea de a îmbunătăți concurența pe numeroase piețe relevante prin reducerea semnificativă a tendințelor discriminatorii și prin facilitarea verificării și asigurării respectării obligațiilor în materie de nediscriminare. În cazuri excepționale, separarea funcțională poate fi justificată ca măsură corectivă atunci când eforturile în privința asigurării efective a nediscriminării pe mai multe dintre piețele în cauză continuă să eșueze sau atunci când există șanse reduse sau nule pentru existența unei concurențe în ceea ce privește infrastructura într-un termen rezonabil după ce s-a recurs la una sau mai multe măsuri corective considerate anterior ca fiind adecvate. Cu toate acestea, este foarte important să se asigure că odată cu impunerea separării funcționale întreprinderea în cauză este în continuare motivată să investească în propria rețea și că această măsură nu atrage nici un efect potențial negativ asupra bunăstării consumatorilor. Impunerea separării funcționale necesită o analiză coordonată a diferitelor piețe relevante asociate rețelei de acces, în conformitate cu procedura analizei de piață prevăzute la articolul 16 din directiva-cadru. În momentul efectuării analizei pieței și al stabilirii detaliilor acestei măsuri corective, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să acorde o atenție specială produselor care urmează să fie gestionate de către entitățile comerciale separate, luând în considerare dimensiunea rețelei desfășurate și nivelul progresului tehnologic, care pot afecta substituibilitatea la nivelul serviciilor la puncte fixe și fără fir. Pentru a evita denaturarea concurenței pe piața internă, Comisia ar trebui să aprobe în prealabil propunerile pentru separarea funcțională.

| (62) | Punerea în aplicare a separării funcționale nu ar trebui să împiedice mecanismele de coordonare adecvate dintre diferitele entități comerciale separate, cu scopul de a garanta protecția drepturilor de supraveghere economică și a gestionării ale societății-mamă. |
| --- | --- |

(62)

Punerea în aplicare a separării funcționale nu ar trebui să împiedice mecanismele de coordonare adecvate dintre diferitele entități comerciale separate, cu scopul de a garanta protecția drepturilor de supraveghere economică și a gestionării ale societății-mamă.

| (63) | Integrarea continuă a pieței interne a rețelelor și serviciilor de comunicații electronice necesită o mai bună coordonare a aplicării reglementărilor ex ante, astfel cum este prevăzut în cadrul comunitar de reglementare pentru comunicațiile electronice. |
| --- | --- |

(63)

Integrarea continuă a pieței interne a rețelelor și serviciilor de comunicații electronice necesită o mai bună coordonare a aplicării reglementărilor ex ante, astfel cum este prevăzut în cadrul comunitar de reglementare pentru comunicațiile electronice.

| (64) | În cazul în care o întreprindere integrată pe verticală alege să își transfere o parte substanțială a activelor rețelei locale de acces sau totalitatea acestora către o entitate separată din punct de vedere juridic deținută de altcineva sau prin crearea unei entități comerciale separate pentru furnizarea produselor de acces, autoritatea națională de reglementare ar trebui să evalueze efectul tranzacției planificate asupra tuturor obligațiilor de reglementare existente impuse operatorului integrat pe verticală, pentru a asigura compatibilitatea oricăror noi acorduri cu Directiva 2002/19/CE (directiva privind accesul) și Directiva 2002/22/CE (directiva privind serviciul universal). Autoritatea națională de reglementare în cauză ar trebui să efectueze o nouă analiză a piețelor pe care operează entitatea separată și să impună, să mențină, să modifice sau să retragă obligații în consecință. În acest scop, autoritatea națională de reglementare ar trebui să poată solicita informații de la întreprinderea în cauză. |
| --- | --- |

(64)

În cazul în care o întreprindere integrată pe verticală alege să își transfere o parte substanțială a activelor rețelei locale de acces sau totalitatea acestora către o entitate separată din punct de vedere juridic deținută de altcineva sau prin crearea unei entități comerciale separate pentru furnizarea produselor de acces, autoritatea națională de reglementare ar trebui să evalueze efectul tranzacției planificate asupra tuturor obligațiilor de reglementare existente impuse operatorului integrat pe verticală, pentru a asigura compatibilitatea oricăror noi acorduri cu Directiva 2002/19/CE (directiva privind accesul) și Directiva 2002/22/CE (directiva privind serviciul universal). Autoritatea națională de reglementare în cauză ar trebui să efectueze o nouă analiză a piețelor pe care operează entitatea separată și să impună, să mențină, să modifice sau să retragă obligații în consecință. În acest scop, autoritatea națională de reglementare ar trebui să poată solicita informații de la întreprinderea în cauză.

| (65) | Cu toate că, în anumite circumstanțe, o autoritate națională de reglementare poate să impună obligații operatorilor care nu au o putere semnificativă pe piață în scopul îndeplinirii unor obiective precum conectivitatea cap la cap sau interoperabilitatea serviciilor, este totuși necesară garantarea faptului că aceste obligații se impun în conformitate cu cadrul de reglementare UE și în special cu procedurile de notificare. |
| --- | --- |

(65)

Cu toate că, în anumite circumstanțe, o autoritate națională de reglementare poate să impună obligații operatorilor care nu au o putere semnificativă pe piață în scopul îndeplinirii unor obiective precum conectivitatea cap la cap sau interoperabilitatea serviciilor, este totuși necesară garantarea faptului că aceste obligații se impun în conformitate cu cadrul de reglementare UE și în special cu procedurile de notificare.

| (66) | Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte măsuri de punere în aplicare în scopul adaptării condițiilor de acces la serviciile de radio și televiziune digitale menționate în anexa I la evoluția tehnologică și cea a pieței. De asemenea, același lucru se aplică în cazul listei minime de elemente de la anexa II care trebuie să fie făcută publică pentru a îndeplini obligația de transparență. |
| --- | --- |

(66)

Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte măsuri de punere în aplicare în scopul adaptării condițiilor de acces la serviciile de radio și televiziune digitale menționate în anexa I la evoluția tehnologică și cea a pieței. De asemenea, același lucru se aplică în cazul listei minime de elemente de la anexa II care trebuie să fie făcută publică pentru a îndeplini obligația de transparență.

| (67) | Facilitarea accesului la resursele de frecvențe radio pentru operatorii de pe piață va contribui la îndepărtarea obstacolelor care stau în calea intrării pe piață. Mai mult, progresul tehnologic reduce riscul interferențelor dăunătoare în anumite benzi de frecvență, reducând astfel necesitatea drepturilor individuale de utilizare. Condițiile de utilizare a spectrului pentru furnizarea de servicii de comunicații electronice ar trebui în mod normal să fie stabilite în autorizațiile generale, în afara cazului în care drepturile individuale sunt necesare, având în vedere utilizarea spectrului, pentru protecția împotriva interferențelor dăunătoare, pentru asigurarea calității tehnice a serviciului, pentru garantarea utilizării eficiente a spectrului sau pentru îndeplinirea unui obiectiv specific de interes general. Deciziile cu privire la necesitatea drepturilor individuale ar trebui să fie luate într-o manieră transparentă și proporțională. |
| --- | --- |

(67)

Facilitarea accesului la resursele de frecvențe radio pentru operatorii de pe piață va contribui la îndepărtarea obstacolelor care stau în calea intrării pe piață. Mai mult, progresul tehnologic reduce riscul interferențelor dăunătoare în anumite benzi de frecvență, reducând astfel necesitatea drepturilor individuale de utilizare. Condițiile de utilizare a spectrului pentru furnizarea de servicii de comunicații electronice ar trebui în mod normal să fie stabilite în autorizațiile generale, în afara cazului în care drepturile individuale sunt necesare, având în vedere utilizarea spectrului, pentru protecția împotriva interferențelor dăunătoare, pentru asigurarea calității tehnice a serviciului, pentru garantarea utilizării eficiente a spectrului sau pentru îndeplinirea unui obiectiv specific de interes general. Deciziile cu privire la necesitatea drepturilor individuale ar trebui să fie luate într-o manieră transparentă și proporțională.

| (68) | Introducerea cerințelor neutralității tehnologice și a serviciilor pentru acordarea drepturilor de utilizare, precum și posibilitatea tot mai mare de a transfera drepturi între întreprinderi ar trebui să sporească libertatea și mijloacele de furnizare de servicii de comunicații pentru public, facilitând astfel, de asemenea, îndeplinirea obiectivelor de interes general. Cu toate acestea, anumite obligații de interes general impuse radiodifuzorilor pentru furnizarea de servicii media audiovizuale pot impune aplicarea de criterii specifice pentru acordarea drepturilor de utilizare în cazurile în care pare a fi esențial pentru îndeplinirea unui obiectiv specific de interes general prevăzut de statele membre în conformitate cu legislația comunitară. Procedurile asociate realizării obiectivelor de interes general trebuie să fie, în toate circumstanțele, transparente, obiective, proporționale și nediscriminatorii. |
| --- | --- |

(68)

Introducerea cerințelor neutralității tehnologice și a serviciilor pentru acordarea drepturilor de utilizare, precum și posibilitatea tot mai mare de a transfera drepturi între întreprinderi ar trebui să sporească libertatea și mijloacele de furnizare de servicii de comunicații pentru public, facilitând astfel, de asemenea, îndeplinirea obiectivelor de interes general. Cu toate acestea, anumite obligații de interes general impuse radiodifuzorilor pentru furnizarea de servicii media audiovizuale pot impune aplicarea de criterii specifice pentru acordarea drepturilor de utilizare în cazurile în care pare a fi esențial pentru îndeplinirea unui obiectiv specific de interes general prevăzut de statele membre în conformitate cu legislația comunitară. Procedurile asociate realizării obiectivelor de interes general trebuie să fie, în toate circumstanțele, transparente, obiective, proporționale și nediscriminatorii.

| (69) | Având în vedere impactul restrictiv asupra accesului liber la frecvențele radio, valabilitatea unui drept individual de utilizare care nu poate fi comercializat ar trebui să fie limitată în timp. În cazul în care drepturile de utilizare cuprind dispoziții privind reînnoirea valabilității acestora, autoritățile naționale competente ar trebui mai întâi să efectueze o reexaminare, inclusiv o consultare publică, ținând cont de evoluțiile din domeniul tehnologic, al pieței și al zonelor de acoperire. Având în vedere caracterul limitat al spectrului, drepturile individuale acordate întreprinderilor ar trebui să fie reexaminate cu regularitate. În efectuarea acestei reexaminări, autoritățile naționale competente ar trebui să păstreze echilibrul între interesele titularilor de drepturi și necesitatea de a promova introducerea comercializării spectrului precum și utilizarea mai flexibilă a spectrului prin autorizații generale, atunci când acest lucru este posibil. |
| --- | --- |

(69)

Având în vedere impactul restrictiv asupra accesului liber la frecvențele radio, valabilitatea unui drept individual de utilizare care nu poate fi comercializat ar trebui să fie limitată în timp. În cazul în care drepturile de utilizare cuprind dispoziții privind reînnoirea valabilității acestora, autoritățile naționale competente ar trebui mai întâi să efectueze o reexaminare, inclusiv o consultare publică, ținând cont de evoluțiile din domeniul tehnologic, al pieței și al zonelor de acoperire. Având în vedere caracterul limitat al spectrului, drepturile individuale acordate întreprinderilor ar trebui să fie reexaminate cu regularitate. În efectuarea acestei reexaminări, autoritățile naționale competente ar trebui să păstreze echilibrul între interesele titularilor de drepturi și necesitatea de a promova introducerea comercializării spectrului precum și utilizarea mai flexibilă a spectrului prin autorizații generale, atunci când acest lucru este posibil.

| (70) | Modificările minore aduse drepturilor și obligațiilor sunt acele modificări care sunt în principal administrative, care nu aduc modificări importante autorizațiilor generale și drepturilor individuale de utilizare și care, prin urmare, nu pot aduce avantaje comparative celorlalte întreprinderi. |
| --- | --- |

(70)

Modificările minore aduse drepturilor și obligațiilor sunt acele modificări care sunt în principal administrative, care nu aduc modificări importante autorizațiilor generale și drepturilor individuale de utilizare și care, prin urmare, nu pot aduce avantaje comparative celorlalte întreprinderi.

| (71) | Autoritățile naționale competente ar trebui să aibă competența de a asigura utilizarea efectivă a spectrului și, în cazul în care resursele de spectru rămân nefolosite, să adopte măsuri pentru prevenirea tezaurizării anticoncurențiale a spectrului, care poate împiedica noile intrări pe piață. |
| --- | --- |

(71)

Autoritățile naționale competente ar trebui să aibă competența de a asigura utilizarea efectivă a spectrului și, în cazul în care resursele de spectru rămân nefolosite, să adopte măsuri pentru prevenirea tezaurizării anticoncurențiale a spectrului, care poate împiedica noile intrări pe piață.

| (72) | Autoritățile naționale de reglementare ar trebui să poată lua măsuri eficiente pentru a monitoriza și asigura respectarea condițiilor privind autorizarea generală sau drepturile de utilizare și să aibă competența de a impune sancțiuni financiare sau administrative efective în cazul în care aceste condiții sunt încălcate. |
| --- | --- |

(72)

Autoritățile naționale de reglementare ar trebui să poată lua măsuri eficiente pentru a monitoriza și asigura respectarea condițiilor privind autorizarea generală sau drepturile de utilizare și să aibă competența de a impune sancțiuni financiare sau administrative efective în cazul în care aceste condiții sunt încălcate.

| (73) | Condițiile care pot însoți autorizațiile ar trebui să cuprindă condiții specifice care reglementează accesibilitatea pentru utilizatorii cu handicap și necesitatea ca autoritățile publice
  și serviciile de urgență
  să comunice
  între ele și
  cu publicul general înaintea, în timpul și în urma dezastrelor majore. De asemenea, având în vedere importanța inovării tehnologice, statele membre ar trebui să poată emite autorizații de utilizare a spectrului în scopuri experimentale, supuse unor restricții și condiții specifice justificate în mod strict de natura experimentală a acestor drepturi. |
| --- | --- |

(73)

Condițiile care pot însoți autorizațiile ar trebui să cuprindă condiții specifice care reglementează accesibilitatea pentru utilizatorii cu handicap și necesitatea ca autoritățile publice
  și serviciile de urgență
  să comunice
  între ele și
  cu publicul general înaintea, în timpul și în urma dezastrelor majore. De asemenea, având în vedere importanța inovării tehnologice, statele membre ar trebui să poată emite autorizații de utilizare a spectrului în scopuri experimentale, supuse unor restricții și condiții specifice justificate în mod strict de natura experimentală a acestor drepturi.

| (74) | Regulamentul (CE) nr. 2887/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind accesul necondiționat la bucla locală (15) s-a dovedit a fi eficient în faza inițială a deschiderii pieței. Directiva-cadru solicită Comisiei să monitorizeze tranziția de la vechiul cadru de reglementare din 1998 la cadrul din 2002 și să aducă propuneri de abrogare a respectivului regulament la o dată adecvată. Conform cadrului din 2002, autoritățile naționale de reglementare au sarcina de a analiza piața pentru accesul angro necondiționat și nelimitat la buclele și sub-buclele metalice cu scopul de a furniza servicii în bandă largă și servicii vocale după cum prevede Recomandarea privind piețele relevante de servicii și produse. Întrucât toate statele membre au analizat această piață cel puțin o dată, iar obligațiile corespunzătoare în temeiul cadrului din 2002 au fost respectate, Regulamentul (CE) nr. 2887/2000 a devenit nenecesar și ar trebui, în consecință, abrogat. |
| --- | --- |

(74)

Regulamentul (CE) nr. 2887/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind accesul necondiționat la bucla locală (15) s-a dovedit a fi eficient în faza inițială a deschiderii pieței. Directiva-cadru solicită Comisiei să monitorizeze tranziția de la vechiul cadru de reglementare din 1998 la cadrul din 2002 și să aducă propuneri de abrogare a respectivului regulament la o dată adecvată. Conform cadrului din 2002, autoritățile naționale de reglementare au sarcina de a analiza piața pentru accesul angro necondiționat și nelimitat la buclele și sub-buclele metalice cu scopul de a furniza servicii în bandă largă și servicii vocale după cum prevede Recomandarea privind piețele relevante de servicii și produse. Întrucât toate statele membre au analizat această piață cel puțin o dată, iar obligațiile corespunzătoare în temeiul cadrului din 2002 au fost respectate, Regulamentul (CE) nr. 2887/2000 a devenit nenecesar și ar trebui, în consecință, abrogat.

| (75) | Măsurile necesare punerii în aplicare a directivelor privind cadrul, accesul și autorizarea ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (16). |
| --- | --- |

(75)

Măsurile necesare punerii în aplicare a directivelor privind cadrul, accesul și autorizarea ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (16).

| (76) | În special, Comisia ar trebui împuternicită să adopte recomandări și/sau măsuri de punere în aplicare privind notificările menționate la articolul 7 din directiva-cadru; armonizarea în domeniul spectrului și al numerotației, precum și în chestiuni legate de securitatea rețelelor și serviciilor; identificarea piețelor relevante de produse și servicii; identificarea piețelor transnaționale; punerea în aplicare a standardelor; aplicarea armonizată a dispozițiilor cadrului de reglementare. De asemenea, ar trebui conferite competențe Comisiei de adoptare a măsurilor de punere în aplicare pentru actualizarea anexelor I și II la directiva privind accesul în funcție de evoluțiile pieței și de evoluțiile tehnologice. Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale din directivele în cauză, printre altele prin completarea acestora cu elemente noi neesențiale, acestea trebuie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE, |
| --- | --- |

(76)

În special, Comisia ar trebui împuternicită să adopte recomandări și/sau măsuri de punere în aplicare privind notificările menționate la articolul 7 din directiva-cadru; armonizarea în domeniul spectrului și al numerotației, precum și în chestiuni legate de securitatea rețelelor și serviciilor; identificarea piețelor relevante de produse și servicii; identificarea piețelor transnaționale; punerea în aplicare a standardelor; aplicarea armonizată a dispozițiilor cadrului de reglementare. De asemenea, ar trebui conferite competențe Comisiei de adoptare a măsurilor de punere în aplicare pentru actualizarea anexelor I și II la directiva privind accesul în funcție de evoluțiile pieței și de evoluțiile tehnologice. Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale din directivele în cauză, printre altele prin completarea acestora cu elemente noi neesențiale, acestea trebuie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Modificări la Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru)

Directiva 2002/21/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Prezenta directivă stabilește un cadru armonizat pentru reglementarea serviciilor de comunicații electronice, a rețelelor de comunicații electronice, a infrastructurilor și a serviciilor asociate
  , precum și a anumitor aspecte privind echipamentele terminale menite să faciliteze accesul utilizatorilor cu handicap
  . Directiva prevede atribuții ale autorităților naționale de reglementare și stabilește o serie de proceduri care să asigure o aplicare armonizată a cadrului de reglementare pe teritoriul Comunității. ▐” |
| --- | --- |

1.

Articolul 1 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Prezenta directivă stabilește un cadru armonizat pentru reglementarea serviciilor de comunicații electronice, a rețelelor de comunicații electronice, a infrastructurilor și a serviciilor asociate
  , precum și a anumitor aspecte privind echipamentele terminale menite să faciliteze accesul utilizatorilor cu handicap
  . Directiva prevede atribuții ale autorităților naționale de reglementare și stabilește o serie de proceduri care să asigure o aplicare armonizată a cadrului de reglementare pe teritoriul Comunității. ▐”

| 2. | Articolul 2 se modifică după cum urmează:






  (a) | Litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | „rețea de comunicații electronice” înseamnă sisteme de transmisie și, după caz, echipamente de comutare sau de rutare și alte resurse, inclusiv elemente de rețea care nu sunt active, care permit transmiterea semnalelor prin cablu, unde radio, prin mijloace optice sau prin alte mijloace electromagnetice, inclusiv rețele de satelit, rețele terestre fixe (cu comutare de circuite sau de pachete, inclusiv internet) și mobile, sisteme care utilizează rețeaua electrică, atât timp cât servesc la transmiterea semnalelor, rețelele utilizate pentru difuzarea programelor de radio și televiziune și rețelele de televiziune prin cablu, indiferent de tipul de informație transmisă;” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Articolul 2 se modifică după cum urmează:

(a)

Litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

„rețea de comunicații electronice” înseamnă sisteme de transmisie și, după caz, echipamente de comutare sau de rutare și alte resurse, inclusiv elemente de rețea care nu sunt active, care permit transmiterea semnalelor prin cablu, unde radio, prin mijloace optice sau prin alte mijloace electromagnetice, inclusiv rețele de satelit, rețele terestre fixe (cu comutare de circuite sau de pachete, inclusiv internet) și mobile, sisteme care utilizează rețeaua electrică, atât timp cât servesc la transmiterea semnalelor, rețelele utilizate pentru difuzarea programelor de radio și televiziune și rețelele de televiziune prin cablu, indiferent de tipul de informație transmisă;”

| (b) | Litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | „piețe transnaționale” înseamnă piețele identificate în conformitate cu articolul 15 alineatul (4) care au ca sferă de cuprindere întreaga Comunitate sau o parte semnificativă a acesteia care acoperă mai mult de un stat membru;” |
| --- | --- | --- |

(b)

Litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

„piețe transnaționale” înseamnă piețele identificate în conformitate cu articolul 15 alineatul (4) care au ca sferă de cuprindere întreaga Comunitate sau o parte semnificativă a acesteia care acoperă mai mult de un stat membru;”

| (c) | Litera (d) se înlocuiește cu următorul text:






  „(d) | „rețea publică de comunicații” înseamnă o rețea de comunicații electronice utilizată în întregime sau în principal pentru furnizarea de servicii de comunicații electronice puse la dispoziția publicului, care asigură transferul de informații între punctele de terminale ale rețelei;” |
| --- | --- | --- |

(c)

Litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

„(d)

„rețea publică de comunicații” înseamnă o rețea de comunicații electronice utilizată în întregime sau în principal pentru furnizarea de servicii de comunicații electronice puse la dispoziția publicului, care asigură transferul de informații între punctele de terminale ale rețelei;”

| (d) | Se introduce următoarea literă:






  (da) | „punct terminal al rețelei (NTP)” înseamnă punctul fizic la care unui abonat i se furnizează accesul la o rețea publică de comunicații; în cazul rețelelor care utilizează comutarea sau rutarea, NTP este identificat printr-o adresă specifică în rețea, care poate fi asociată numărului sau numelui abonatului; |
| --- | --- | --- |

(d)

Se introduce următoarea literă:

(da)

„punct terminal al rețelei (NTP)” înseamnă punctul fizic la care unui abonat i se furnizează accesul la o rețea publică de comunicații; în cazul rețelelor care utilizează comutarea sau rutarea, NTP este identificat printr-o adresă specifică în rețea, care poate fi asociată numărului sau numelui abonatului;

| (e) | Litera (e) se înlocuiește cu următorul text:






  (e) | „infrastructură asociată” înseamnă acele
  servicii asociate,
  infrastructuri fizice și alte instalații sau elemente asociate unei rețele de comunicații electronice și/sau unui serviciu de comunicații electronice care permit și/sau asigură furnizarea de servicii prin intermediul respectivei rețele și/sau al respectivului serviciu sau dispun de acest potențial și cuprind inter alia clădirile sau intrările în clădiri,
  cablajul clădirilor,
  antenele, turnurile și alte construcții de susținere, canalele, tuburile, pilonii, nișele și cutiile de distribuție; |
| --- | --- | --- |

(e)

Litera (e) se înlocuiește cu următorul text:

(e)

„infrastructură asociată” înseamnă acele
  servicii asociate,
  infrastructuri fizice și alte instalații sau elemente asociate unei rețele de comunicații electronice și/sau unui serviciu de comunicații electronice care permit și/sau asigură furnizarea de servicii prin intermediul respectivei rețele și/sau al respectivului serviciu sau dispun de acest potențial și cuprind inter alia clădirile sau intrările în clădiri,
  cablajul clădirilor,
  antenele, turnurile și alte construcții de susținere, canalele, tuburile, pilonii, nișele și cutiile de distribuție;

| (f) | Se introduce următoarea literă:






  „(ea) | „servicii asociate” înseamnă acele servicii asociate unei rețele de comunicații electronice și/sau unui serviciu de comunicații electronice care permit și/sau asigură furnizarea de servicii prin intermediul respectivei rețele și/sau al respectivului serviciu sau dispun de acest potențial și cuprind inter alia conversia numerelor sau sistemele cu o funcție echivalentă, sistemele de acces condiționat și ghidurile de programe electronice, precum și alte servicii, precum serviciile de identificare, localizare și prezență.” |
| --- | --- | --- |

(f)

Se introduce următoarea literă:

„(ea)

„servicii asociate” înseamnă acele servicii asociate unei rețele de comunicații electronice și/sau unui serviciu de comunicații electronice care permit și/sau asigură furnizarea de servicii prin intermediul respectivei rețele și/sau al respectivului serviciu sau dispun de acest potențial și cuprind inter alia conversia numerelor sau sistemele cu o funcție echivalentă, sistemele de acces condiționat și ghidurile de programe electronice, precum și alte servicii, precum serviciile de identificare, localizare și prezență.”

| (g) | Litera (1) se înlocuiește cu următorul text:






  „(l) | „directive speciale” înseamnă Directiva 2002/20/CE (directiva privind autorizarea), Directiva 2002/19/CE (directiva privind accesul), Directiva 2002/22/CE (directiva privind serviciul universal) și Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (17); |
| --- | --- | --- |

(g)

Litera (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(l)

„directive speciale” înseamnă Directiva 2002/20/CE (directiva privind autorizarea), Directiva 2002/19/CE (directiva privind accesul), Directiva 2002/22/CE (directiva privind serviciul universal) și Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (17);

| (h) | Se adaugă următoarele litere:






  „(q) | „alocarea spectrului” înseamnă desemnarea unei anumite benzi de frecvență pentru utilizarea de unul sau mai multe tipuri de servicii de radiocomunicații, după caz, în condiții specifice;” |
| --- | --- | --- |

(h)

Se adaugă următoarele litere:

„(q)

„alocarea spectrului” înseamnă desemnarea unei anumite benzi de frecvență pentru utilizarea de unul sau mai multe tipuri de servicii de radiocomunicații, după caz, în condiții specifice;”

| (r) | „interferențe dăunătoare” înseamnă interferențele care pun în pericol funcționarea unui serviciu de radionavigație sau a altor servicii de siguranță sau care denaturează, blochează sau întrerup în mod grav și repetat funcționarea unui serviciu de radio(comunicații care operează în conformitate cu reglementările internaționale, comunitare și naționale aplicabile; |
| --- | --- |

(r)

„interferențe dăunătoare” înseamnă interferențele care pun în pericol funcționarea unui serviciu de radionavigație sau a altor servicii de siguranță sau care denaturează, blochează sau întrerup în mod grav și repetat funcționarea unui serviciu de radio(comunicații care operează în conformitate cu reglementările internaționale, comunitare și naționale aplicabile;

| (s) | „apel” înseamnă o conexiune stabilită prin intermediul unui serviciu de comunicații electronice accesibil publicului care permite realizarea unei comunicații vocale bidirecționale. |
| --- | --- |

(s)

„apel” înseamnă o conexiune stabilită prin intermediul unui serviciu de comunicații electronice accesibil publicului care permite realizarea unei comunicații vocale bidirecționale.

| 3. | Articolul 3 se modifică după cum urmează:






  (a) | Alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Statele membre se asigură că autoritățile naționale de reglementare își exercită competențele în mod imparțial, transparent și în timp util. Statele membre se asigură că autoritățile naționale de reglementare dețin resurse umane și financiare suficiente pentru îndeplinirea atribuțiilor care le sunt încredințate.” |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

(a)

Alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Statele membre se asigură că autoritățile naționale de reglementare își exercită competențele în mod imparțial, transparent și în timp util. Statele membre se asigură că autoritățile naționale de reglementare dețin resurse umane și financiare suficiente pentru îndeplinirea atribuțiilor care le sunt încredințate.”

| (b) | se introduc următoarele alineate:

  „(3a)   Fără a aduce atingere dispozițiilor prevăzute la alineatele (4) și (5), autoritățile naționale de reglementare responsabile de reglementarea ex-ante a pieței sau de soluționarea litigiilor dintre întreprinderi în conformitate cu articolul 20 sau 21 din prezenta directivă acționează independent și nu solicită și nici nu primesc instrucțiuni de la un alt organism în legătură cu îndeplinirea acestor sarcini care le revin în temeiul normelor de drept intern care pun în aplicare normele comunitare. Acest lucru nu exclude supravegherea în conformitate cu dreptul constituțional național . Numai organismele de soluționare a căilor de atac, instituite în conformitate cu articolul 4 au competența de a suspenda sau de a revoca deciziile luate de către autoritățile naționale de reglementare. Statele membre se asigură că conducătorul unei autorități naționale de reglementare menționate la primul paragraf sau, după caz, membrii organului colectiv care îndeplinește această funcție în cadrul autorității sau înlocuitorul acestuia/înlocuitorii acestora nu poate/pot fi demis/demiși decât în cazul în care nu mai satisfac(e) condițiile necesare îndeplinirii sarcinilor sale/lor, precizate în prealabil în dreptul intern. Decizia de demitere a conducătorului autorității naționale de reglementare sau, după caz, a membrilor organului colectiv care îndeplinește această funcție în cadrul acesteia se face publică la momentul demiterii. Conducătorul demis al autorității naționale de reglementare sau, după caz, membrii demiși ai organului colectiv care îndeplinește această funcție în cadrul acesteia, primește/primesc o expunere a motivelor care se publică și are/au dreptul de a solicita publicarea acesteia, în cazul în care aceasta nu ar avea loc în lipsa solicitării sale/lor.
  Statele membre se asigură că autoritățile naționale de reglementare menționate la primul paragraf beneficiază de bugete anuale separate. Bugetele se fac publice.
  Statele membre se asigură, de asemenea, că autoritățile naționale de reglementare beneficiază de resurse financiare și umane adecvate, astfel încât să poată participa în mod activ la Organismul autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice (OAREC) (18).


  (3b)   Statele membre se asigură că obiectivele
  OAREC privind promovarea unei
  coordonări și coerențe sporite la nivelul reglementării sunt sprijinite în mod activ de respectivele autorități naționale de reglementare.
  (3c)   Statele membre se asigură că autoritățile naționale de reglementare țin seama în cea mai mare măsură de avizele și pozițiile comune adoptate de
  OAREC
  la adoptarea propriilor decizii pentru piețele lor interne. |
| --- | --- |

(b)

se introduc următoarele alineate:

„(3a)   Fără a aduce atingere dispozițiilor prevăzute la alineatele (4) și (5), autoritățile naționale de reglementare responsabile de reglementarea ex-ante a pieței sau de soluționarea litigiilor dintre întreprinderi în conformitate cu articolul 20 sau 21 din prezenta directivă acționează independent și nu solicită și nici nu primesc instrucțiuni de la un alt organism în legătură cu îndeplinirea acestor sarcini care le revin în temeiul normelor de drept intern care pun în aplicare normele comunitare. Acest lucru nu exclude supravegherea în conformitate cu dreptul constituțional național . Numai organismele de soluționare a căilor de atac, instituite în conformitate cu articolul 4 au competența de a suspenda sau de a revoca deciziile luate de către autoritățile naționale de reglementare. Statele membre se asigură că conducătorul unei autorități naționale de reglementare menționate la primul paragraf sau, după caz, membrii organului colectiv care îndeplinește această funcție în cadrul autorității sau înlocuitorul acestuia/înlocuitorii acestora nu poate/pot fi demis/demiși decât în cazul în care nu mai satisfac(e) condițiile necesare îndeplinirii sarcinilor sale/lor, precizate în prealabil în dreptul intern. Decizia de demitere a conducătorului autorității naționale de reglementare sau, după caz, a membrilor organului colectiv care îndeplinește această funcție în cadrul acesteia se face publică la momentul demiterii. Conducătorul demis al autorității naționale de reglementare sau, după caz, membrii demiși ai organului colectiv care îndeplinește această funcție în cadrul acesteia, primește/primesc o expunere a motivelor care se publică și are/au dreptul de a solicita publicarea acesteia, în cazul în care aceasta nu ar avea loc în lipsa solicitării sale/lor.

Statele membre se asigură că autoritățile naționale de reglementare menționate la primul paragraf beneficiază de bugete anuale separate. Bugetele se fac publice.
  Statele membre se asigură, de asemenea, că autoritățile naționale de reglementare beneficiază de resurse financiare și umane adecvate, astfel încât să poată participa în mod activ la Organismul autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice (OAREC) (18).

(3b)   Statele membre se asigură că obiectivele
  OAREC privind promovarea unei
  coordonări și coerențe sporite la nivelul reglementării sunt sprijinite în mod activ de respectivele autorități naționale de reglementare.

(3c)   Statele membre se asigură că autoritățile naționale de reglementare țin seama în cea mai mare măsură de avizele și pozițiile comune adoptate de
  OAREC
  la adoptarea propriilor decizii pentru piețele lor interne.

| 4. | Articolul 4 se modifică după cum urmează:






  (a) | Alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Statele membre se asigură că există, la nivel național, mecanisme eficiente prin care orice utilizator sau orice întreprindere care furnizează rețele și/sau servicii de comunicații electronice și care este afectată de o decizie a unei autorități naționale de reglementare are dreptul de a ataca decizia în fața unui organism de soluționare a căilor de atac independent de părțile implicate. Acest organism, care poate fi o instanță judecătorească, dispune de expertiza necesară pentru a-și putea exercita funcțiile în mod efectiv. Statele membre se asigură că fondul cauzei este luat în considerare în mod corespunzător și că există un mecanism de contestare efectiv.
  Până la soluționarea căii de atac, decizia autorității naționale de reglementare se aplică, cu excepția cazului în care sunt stabilite măsuri provizorii în conformitate cu dreptul intern.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Articolul 4 se modifică după cum urmează:

(a)

Alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Statele membre se asigură că există, la nivel național, mecanisme eficiente prin care orice utilizator sau orice întreprindere care furnizează rețele și/sau servicii de comunicații electronice și care este afectată de o decizie a unei autorități naționale de reglementare are dreptul de a ataca decizia în fața unui organism de soluționare a căilor de atac independent de părțile implicate. Acest organism, care poate fi o instanță judecătorească, dispune de expertiza necesară pentru a-și putea exercita funcțiile în mod efectiv. Statele membre se asigură că fondul cauzei este luat în considerare în mod corespunzător și că există un mecanism de contestare efectiv.

Până la soluționarea căii de atac, decizia autorității naționale de reglementare se aplică, cu excepția cazului în care sunt stabilite măsuri provizorii în conformitate cu dreptul intern.”;

| (b) | Se adaugă următorul alineat:
  „(3)   Statele membre culeg informații referitoare la
  subiectul de interes general privind căile de atac
  , numărul căilor de atac, la durata procedurilor aferente căilor de atac și la numărul deciziilor de stabilire a măsurilor provizorii. Statele membre furnizează aceste informații Comisiei și
  OAREC
  , la solicitarea motivată a oricăreia dintre acestea.” |
| --- | --- |

(b)

Se adaugă următorul alineat:

„(3)   Statele membre culeg informații referitoare la
  subiectul de interes general privind căile de atac
  , numărul căilor de atac, la durata procedurilor aferente căilor de atac și la numărul deciziilor de stabilire a măsurilor provizorii. Statele membre furnizează aceste informații Comisiei și
  OAREC
  , la solicitarea motivată a oricăreia dintre acestea.”

| 5. | Articolul 5 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Statele membre se asigură că întreprinderile care furnizează rețele și servicii de comunicații electronice transmit toate informațiile, inclusiv informațiile financiare, necesare autorităților naționale de reglementare pentru a garanta conformitatea cu dispozițiile stabilite sau deciziile adoptate în conformitate cu prezenta directivă și cu directivele speciale. În special
  , autoritățile naționale de reglementare au competența de a solicita
  acestor întreprinderi ▐ să ofere informații cu privire la viitoarea dezvoltare a rețelei și a serviciilor care ar putea avea un impact asupra serviciilor furnizate angro puse la dispoziția concurenților. Întreprinderilor cu putere semnificativă pe piețele angro li se poate solicita, de asemenea, să prezinte date contabile privind piețele cu amănuntul care sunt asociate piețelor angro respective.
  Întreprinderile furnizează aceste informații rapid și la cerere, respectând termenele și nivelul de detaliere solicitat de autoritatea națională de reglementare. Informațiile solicitate de autoritatea națională de reglementare sunt proporționale cu sarcina pe care aceasta o are de îndeplinit. Autoritatea națională de reglementare prezintă motivele care justifică cererea sa de informații și prelucrează informațiile în conformitate cu alineatul (3).” |
| --- | --- |

5.

Articolul 5 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Statele membre se asigură că întreprinderile care furnizează rețele și servicii de comunicații electronice transmit toate informațiile, inclusiv informațiile financiare, necesare autorităților naționale de reglementare pentru a garanta conformitatea cu dispozițiile stabilite sau deciziile adoptate în conformitate cu prezenta directivă și cu directivele speciale. În special
  , autoritățile naționale de reglementare au competența de a solicita
  acestor întreprinderi ▐ să ofere informații cu privire la viitoarea dezvoltare a rețelei și a serviciilor care ar putea avea un impact asupra serviciilor furnizate angro puse la dispoziția concurenților. Întreprinderilor cu putere semnificativă pe piețele angro li se poate solicita, de asemenea, să prezinte date contabile privind piețele cu amănuntul care sunt asociate piețelor angro respective.

Întreprinderile furnizează aceste informații rapid și la cerere, respectând termenele și nivelul de detaliere solicitat de autoritatea națională de reglementare. Informațiile solicitate de autoritatea națională de reglementare sunt proporționale cu sarcina pe care aceasta o are de îndeplinit. Autoritatea națională de reglementare prezintă motivele care justifică cererea sa de informații și prelucrează informațiile în conformitate cu alineatul (3).”

| 6. | Articolele 6 și 7 se înlocuiesc cu următorul text:
  „Articolul 6


  Mecanismul de consultare și de transparență

  Cu excepția cazurilor care intră sub incidența articolului 7 alineatul (9), a articolului 20 sau a articolului 21, statele membre se asigură că, atunci când autoritățile naționale de reglementare intenționează să adopte măsuri în conformitate cu dispozițiile prezentei directive sau ale directivelor speciale, sau când intenționează să instituie restricții în conformitate cu articolul 9 alineatele (3) și (4), care au un impact major asupra pieței relevante, acestea dau ocazia părților interesate să își prezinte observațiile cu privire la proiectul de măsură într-un termen rezonabil.
  Autoritățile naționale de reglementare publică procedurile lor naționale de consultare.
  Statele membre asigură înființarea unui singur punct de informare care să permită accesul la toate consultările în curs.
  Rezultatele procedurii de consultare se fac publice de către autoritățile naționale de reglementare, cu excepția cazului în care este vorba de informații confidențiale în sensul normelor comunitare și de drept intern privind secretele comerciale.

  Articolul 7


  Consolidarea pieței interne de comunicații electronice

  (1)   La îndeplinirea sarcinilor prevăzute în prezenta directivă și în directivele speciale, autoritățile naționale de reglementare țin seama în cea mai mare măsură de obiectivele prevăzute la articolul 8, inclusiv în măsura în care acestea sunt în legătură cu funcționarea pieței interne.
  (2)   Autoritățile naționale de reglementare contribuie la dezvoltarea pieței interne cooperând între ele și cu Comisia și cu
  OAREC
  într-un mod transparent, pentru a asigura aplicarea coerentă, în toate statele membre, a dispozițiilor prezentei directive și ale directivelor speciale. În acest scop, statele membre cooperează, în special, cu Comisia și cu
  OAREC
  pentru a identifica tipurile de instrumente și de măsuri corective cele mai adecvate pentru abordarea unor situații specifice de pe piață.
  (3)   Sub rezerva unor dispoziții contrare prevăzute în recomandări sau în orientările adoptate în temeiul articolului 7b, după încheierea consultării menționate la articolul 6, în cazurile în care o autoritate națională de reglementare intenționează să ia o măsură care:






  (a) | intră sub incidența articolelor 15 sau 16 din prezenta directivă
  sau
  a articolului 5 sau 8 din Directiva 2002/19/CE (directiva privind accesul) și |
| --- | --- | --- |

6.

Articolele 6 și 7 se înlocuiesc cu următorul text:

„Articolul 6

Mecanismul de consultare și de transparență

Cu excepția cazurilor care intră sub incidența articolului 7 alineatul (9), a articolului 20 sau a articolului 21, statele membre se asigură că, atunci când autoritățile naționale de reglementare intenționează să adopte măsuri în conformitate cu dispozițiile prezentei directive sau ale directivelor speciale, sau când intenționează să instituie restricții în conformitate cu articolul 9 alineatele (3) și (4), care au un impact major asupra pieței relevante, acestea dau ocazia părților interesate să își prezinte observațiile cu privire la proiectul de măsură într-un termen rezonabil.

Autoritățile naționale de reglementare publică procedurile lor naționale de consultare.

Statele membre asigură înființarea unui singur punct de informare care să permită accesul la toate consultările în curs.

Rezultatele procedurii de consultare se fac publice de către autoritățile naționale de reglementare, cu excepția cazului în care este vorba de informații confidențiale în sensul normelor comunitare și de drept intern privind secretele comerciale.

Articolul 7

Consolidarea pieței interne de comunicații electronice

(1)   La îndeplinirea sarcinilor prevăzute în prezenta directivă și în directivele speciale, autoritățile naționale de reglementare țin seama în cea mai mare măsură de obiectivele prevăzute la articolul 8, inclusiv în măsura în care acestea sunt în legătură cu funcționarea pieței interne.

(2)   Autoritățile naționale de reglementare contribuie la dezvoltarea pieței interne cooperând între ele și cu Comisia și cu
  OAREC
  într-un mod transparent, pentru a asigura aplicarea coerentă, în toate statele membre, a dispozițiilor prezentei directive și ale directivelor speciale. În acest scop, statele membre cooperează, în special, cu Comisia și cu
  OAREC
  pentru a identifica tipurile de instrumente și de măsuri corective cele mai adecvate pentru abordarea unor situații specifice de pe piață.

(3)   Sub rezerva unor dispoziții contrare prevăzute în recomandări sau în orientările adoptate în temeiul articolului 7b, după încheierea consultării menționate la articolul 6, în cazurile în care o autoritate națională de reglementare intenționează să ia o măsură care:

(a)

intră sub incidența articolelor 15 sau 16 din prezenta directivă
  sau
  a articolului 5 sau 8 din Directiva 2002/19/CE (directiva privind accesul) și

| (b) | ar afecta comerțul între statele membre, |
| --- | --- |

(b)

ar afecta comerțul între statele membre,

aceasta pune proiectul de măsură, precum și motivele pe care stau la baza acesteia la dispoziția Comisiei,
  OAREC
  și
  , în același timp,
  a autorităților naționale de reglementare din alte state membre, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) și informează Comisia,
  OAREC
  și alte autorități naționale de reglementare cu privire la aceasta. Autoritățile naționale de reglementare,
  OAREC
  și Comisia pot prezenta observații autorității naționale de reglementare în cauză în termen de o lună. Acest termen nu poate fi prelungit.

(4)   Atunci când o măsură prevăzută la alineatul (3) are ca scop:

| (a) | să definească o piață relevantă diferită de cele definite în recomandarea adoptată în conformitate cu articolul 15 alineatul (1); sau |
| --- | --- |

(a)

să definească o piață relevantă diferită de cele definite în recomandarea adoptată în conformitate cu articolul 15 alineatul (1); sau

| (b) | să decidă dacă consideră sau nu o întreprindere ca având, individual sau împreună cu alte întreprinderi, o putere semnificativă pe piață, în conformitate cu articolul 16 alineatul (3), (4) sau (5), ▐ |
| --- | --- |

(b)

să decidă dacă consideră sau nu o întreprindere ca având, individual sau împreună cu alte întreprinderi, o putere semnificativă pe piață, în conformitate cu articolul 16 alineatul (3), (4) sau (5), ▐

și ar afecta comerțul dintre statele membre, iar Comisia a indicat autorității naționale de reglementare că estimează faptul că proiectul de măsură ar crea o barieră în calea pieței unice sau că are rezerve serioase în ceea ce privește compatibilitatea măsurii cu dreptul comunitar și în special cu obiectivele prevăzute la articolul 8, proiectul de măsură nu poate fi adoptat timp de încă două luni. Acest termen nu poate fi prelungit. Comisia informează celelalte autorități naționale de reglementare cu privire la rezervele sale în acest caz.

(5)   În termenul de două luni menționat la alineatul (4), Comisia poate:

| (a) | să ia o decizie ▐ prin care să solicite autorității naționale de reglementare în cauză retragerea proiectului de măsură și/sau
  ▐ |
| --- | --- |

(a)

să ia o decizie ▐ prin care să solicite autorității naționale de reglementare în cauză retragerea proiectului de măsură și/sau

▐

| (b) | să ia decizia de a renunța la rezervele formulate în legătură cu un proiect de măsură menționat la alineatul (4). |
| --- | --- |

(b)

să ia decizia de a renunța la rezervele formulate în legătură cu un proiect de măsură menționat la alineatul (4).

Comisia ține seama, în cea mai mare măsură posibilă, de avizul
  OAREC
  înainte de a emite o decizie ▐.
  Decizia
  este
  însoțită
  de o analiză detaliată și obiectivă privind motivele pentru care Comisia consideră că proiectul de măsură nu ar trebui adoptat împreună cu propunerile specifice de modificare a proiectului de măsură.

(6)   În situația în care Comisia a adoptat o decizie în conformitate cu
  alineatul (5)
  prin care solicită autorității naționale de reglementare retragerea unui proiect de măsură, autoritatea națională de reglementare modifică sau retrage proiectul de măsură, în termen de șase luni de la data deciziei Comisiei. În cazul în care proiectul de măsură este modificat, autoritatea națională de reglementare întreprinde o consultare publică în conformitate cu procedurile menționate la articolul 6 și notifică din nou Comisiei proiectul de măsură modificat în conformitate cu dispozițiile alineatului (3).

(7)   Autoritatea națională de reglementare în cauză ține seama în cea mai mare măsură posibilă de observațiile formulate de alte autorități naționale de reglementare, de
  OAREC
  și de Comisie și poate, cu excepția cazurilor prevăzute la alineatul (4)
  și la alineatul (5) litera (a)
  , să adopte proiectul de măsură final și, în acest caz, comunică proiectul Comisiei.

▐

(8)   Autoritatea națională de reglementare comunică Comisiei și
  OAREC
  toate măsurile finale
  adoptate
  care intră sub incidența articolului 7 alineatul (3) literele (a) și (b).

(9)   În împrejurări excepționale, atunci când o autoritate națională de reglementare consideră că trebuie acționat de urgență, prin derogare de la procedura prevăzută la alineatele (3) și (4), pentru a salvgarda concurența și a proteja interesele utilizatorilor, aceasta poate adopta de îndată măsuri proporționale și provizorii. Aceasta comunică fără întârziere aceste măsuri, motivate corespunzător, Comisiei, celorlalte autorități naționale de reglementare și
  OAREC
  . Decizia autorității naționale de reglementare de a face aceste măsuri permanente sau de a prelungi perioada lor de aplicare trebuie să respecte dispozițiile alineatelor (3) și (4).”

| 7. | Se
  introduc următoarele articole
  :

  „Articolul 7a


  Procedura pentru aplicarea consecventă a măsurilor corective



  (1)
     
  În cazul în care o măsură prevăzută la articolul (7) alineatul (3) se referă la impunerea, modificarea sau retragerea obligației impuse unui operator în conformitate cu articolul 16 coroborat cu articolele 5 și articolele 9-13 din Directiva 2002/19/CE (Directiva privind accesul) și cu articolul 17 din Directiva 2002/22/CE (Directiva privind serviciul universal), Comisia poate, în cadrul perioadei de o lună menționate la articolul 7 alineatul (3), să notifice autoritatea națională de reglementare în cauză și OAREC cu privire la motivele pentru care consideră că proiectul de măsură ar crea un obstacol în calea pieței interne sau la îndoielile sale serioase referitoare la compatibilitatea acestuia cu legislația comunitară. Într-un astfel de caz, proiectul de măsură nu se adoptă în mai puțin de trei luni de la notificarea Comisiei.




  În absența unei astfel de notificări, autoritatea națională de reglementare în cauză poate adopta proiectul de măsură, ținând seama de orice observații făcute de Comisie, de OAREC sau de alte autorități naționale de reglementare.




  (2)
     
  În perioada de trei luni menționată la alineatul (1), Comisia, OAREC și autoritatea națională de reglementare în cauză cooperează îndeaproape în scopul identificării măsurii celei mai potrivite și eficiente în lumina obiectivelor stabilite la articolul 8, acordând atenția cuvenită opiniilor participanților la piață și necesității de a asigura dezvoltarea unei practici reglementare consecvente.




  (3)
     
  În termen de șase săptămâni de la începutul perioadei de trei luni menționate la alineatul (1), OAREC emite, cu majoritatea membrilor săi, un aviz privind notificarea Comisiei la care se face referire la respectivul alineat, indicând dacă consideră că proiectul de măsură trebuie modificat sau retras și prezentând, după caz, propuneri specifice în acest sens. Avizul se motivează și se face public.




  (4)
     
  În cazul în care OAREC împărtășește îndoielile serioase ale Comisiei, acesta cooperează îndeaproape cu autoritatea națională de reglementare în cauză în scopul identificării măsurii celei mai potrivite și eficiente. În perioada de trei luni menționată la alineatul (1), autoritatea națională de reglementare poate:










  (a) | modifica sau retrage proiectul de măsură, ținând seama în cea mai mare măsură de notificarea Comisei menționată la alineatul (1) și de avizul și consultanța OAREC; |
| --- | --- | --- |

7.

Se
  introduc următoarele articole
  :

„Articolul 7a

Procedura pentru aplicarea consecventă a măsurilor corective

(1)
     
  În cazul în care o măsură prevăzută la articolul (7) alineatul (3) se referă la impunerea, modificarea sau retragerea obligației impuse unui operator în conformitate cu articolul 16 coroborat cu articolele 5 și articolele 9-13 din Directiva 2002/19/CE (Directiva privind accesul) și cu articolul 17 din Directiva 2002/22/CE (Directiva privind serviciul universal), Comisia poate, în cadrul perioadei de o lună menționate la articolul 7 alineatul (3), să notifice autoritatea națională de reglementare în cauză și OAREC cu privire la motivele pentru care consideră că proiectul de măsură ar crea un obstacol în calea pieței interne sau la îndoielile sale serioase referitoare la compatibilitatea acestuia cu legislația comunitară. Într-un astfel de caz, proiectul de măsură nu se adoptă în mai puțin de trei luni de la notificarea Comisiei.

În absența unei astfel de notificări, autoritatea națională de reglementare în cauză poate adopta proiectul de măsură, ținând seama de orice observații făcute de Comisie, de OAREC sau de alte autorități naționale de reglementare.

(2)
     
  În perioada de trei luni menționată la alineatul (1), Comisia, OAREC și autoritatea națională de reglementare în cauză cooperează îndeaproape în scopul identificării măsurii celei mai potrivite și eficiente în lumina obiectivelor stabilite la articolul 8, acordând atenția cuvenită opiniilor participanților la piață și necesității de a asigura dezvoltarea unei practici reglementare consecvente.

(3)
     
  În termen de șase săptămâni de la începutul perioadei de trei luni menționate la alineatul (1), OAREC emite, cu majoritatea membrilor săi, un aviz privind notificarea Comisiei la care se face referire la respectivul alineat, indicând dacă consideră că proiectul de măsură trebuie modificat sau retras și prezentând, după caz, propuneri specifice în acest sens. Avizul se motivează și se face public.

(4)
     
  În cazul în care OAREC împărtășește îndoielile serioase ale Comisiei, acesta cooperează îndeaproape cu autoritatea națională de reglementare în cauză în scopul identificării măsurii celei mai potrivite și eficiente. În perioada de trei luni menționată la alineatul (1), autoritatea națională de reglementare poate:

(a)

modifica sau retrage proiectul de măsură, ținând seama în cea mai mare măsură de notificarea Comisei menționată la alineatul (1) și de avizul și consultanța OAREC;

| (b) | menține proiectul său de măsură. |
| --- | --- |

(b)

menține proiectul său de măsură.

(5)
     
  În cazul în care OAREC nu împărtășește îndoielile serioase ale Comisei sau nu emite un aviz, sau autoritatea națională de reglementare modifică sau își menține proiectul de măsură în temeiul alineatului 4, Comisia poate, în termen de o lună de la sfârșitul perioadei de trei luni menționată la alineatul 1 și ținând seama în cea mai mare măsură de eventualul aviz al OAREC:

| (a) | emite o recomandare prin care îi solicită autorității naționale de reglementare în cauză să modifice sau să retragă proiectul de măsură, inclusiv propuneri specifice în acest scop, și să-și justifice recomandările, în special în cazul în care OAREC nu împărtășește îndoielile serioase ale Comisei; |
| --- | --- |

(a)

emite o recomandare prin care îi solicită autorității naționale de reglementare în cauză să modifice sau să retragă proiectul de măsură, inclusiv propuneri specifice în acest scop, și să-și justifice recomandările, în special în cazul în care OAREC nu împărtășește îndoielile serioase ale Comisei;

| (b) | lua decizia de renunțare la rezervele formulate în temeiul alineatului (1); |
| --- | --- |

(b)

lua decizia de renunțare la rezervele formulate în temeiul alineatului (1);

(6)
     
  În termen de o lună de la emiterea de către Comisie a recomandării în conformitate cu alineatul (5) litera (a) sau de la renunțarea la rezervele formulate în temeiul alineatului (5) litera (b), autoritatea națională de reglementare în cauză comunică OAREC și Comisiei măsura finală adoptată.

Această perioadă poate fi prelungită astfel încât să le permită autorităților naționale de reglementare să întreprindă o consultare publică în conformitate cu procedurile menționate la articolul 6.

(7)
     
  în cazul în care autoritatea națională de reglementare decide să nu modifice proiectul de măsură pe baza recomandărilor emise în temeiul alineatului (5) litera (a) aceasta prezintă o explicație motivată;

(8)
     
  Autoritatea națională de reglementare poate retrage proiectul de măsură propus în orice etapă a procedurii.

Articolul 7b

Dispoziții de punere în aplicare

(1)   După consultarea publică și consultarea autorităților naționale de reglementare și ținând seama în cea mai mare măsură de avizul
  OAREC
  , Comisia poate adopta recomandări și/sau orientări în legătură cu articolul 7 prin care să se definească forma, conținutul și nivelul de detaliu al notificărilor solicitate în conformitate cu articolul 7 alineatul (3), cazurile în care nu este necesară notificarea, precum și calcularea termenelor.

(2)   Măsurile menționate la alineatul (1) se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 22 alineatul (2).”

| (8) | Articolul 8 se modifică după cum urmează:






  (a) | La alineatul (1), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Fără a aduce atingere articolului 9 privind frecvențele radio, statele membre țin seama în cea mai mare măsură de faptul că este de dorit ca reglementările adoptate să fie neutre din punct de vedere tehnologic și se asigură că, în realizarea atribuțiilor de reglementare specificate în prezenta directivă și în directivele speciale, în special cele destinate să garanteze concurența efectivă, autoritățile naționale de reglementare procedează în mod similar.” |
| --- | --- | --- |

(8)

Articolul 8 se modifică după cum urmează:

(a)

La alineatul (1), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Fără a aduce atingere articolului 9 privind frecvențele radio, statele membre țin seama în cea mai mare măsură de faptul că este de dorit ca reglementările adoptate să fie neutre din punct de vedere tehnologic și se asigură că, în realizarea atribuțiilor de reglementare specificate în prezenta directivă și în directivele speciale, în special cele destinate să garanteze concurența efectivă, autoritățile naționale de reglementare procedează în mod similar.”

| (b) | La alineatul (2),
  literele (a) și (b)
  se înlocuiesc cu următorul text:






  „(a) | asigurându-se că utilizatorii, inclusiv utilizatorii cu handicap, utilizatorii în vârstă și utilizatorii cu nevoi sociale speciale obțin beneficii maxime în ceea ce privește opțiunile, tariful și calitatea; |
| --- | --- | --- |

(b)

La alineatul (2),
  literele (a) și (b)
  se înlocuiesc cu următorul text:

„(a)

asigurându-se că utilizatorii, inclusiv utilizatorii cu handicap, utilizatorii în vârstă și utilizatorii cu nevoi sociale speciale obțin beneficii maxime în ceea ce privește opțiunile, tariful și calitatea;

| (b) | asigurându-se că nu există niciun fel de denaturare sau restricție a concurenței în sectorul comunicațiilor electronice, inclusiv în ceea ce privește livrarea conținutului;” |
| --- | --- |

(b)

asigurându-se că nu există niciun fel de denaturare sau restricție a concurenței în sectorul comunicațiilor electronice, inclusiv în ceea ce privește livrarea conținutului;”

| (c) | la alineatul (2), litera (c) se elimină . |
| --- | --- |

(c)

la alineatul (2), litera (c) se elimină .

| (d) | la alineatul (3), litera (c) se elimină . |
| --- | --- |

(d)

la alineatul (3), litera (c) se elimină .

| (e) | La alineatul (3), litera (d) se înlocuiește cu următorul text:






  „(d) | cooperând reciproc, cu Comisia și cu
  OAREC
  pentru a asigura elaborarea unor practici de reglementare coerente și aplicarea coerentă a prezentei directive și a directivelor speciale.” |
| --- | --- | --- |

(e)

La alineatul (3), litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

„(d)

cooperând reciproc, cu Comisia și cu
  OAREC
  pentru a asigura elaborarea unor practici de reglementare coerente și aplicarea coerentă a prezentei directive și a directivelor speciale.”

| (f) | La alineatul (4), litera (e) se înlocuiește cu următorul text:






  „(e) | abordând necesitățile unor grupuri sociale specifice, în special ale persoanelor cu handicap, ale persoanelor în vârstă și ale utilizatorilor cu nevoi sociale specifice;” |
| --- | --- | --- |

(f)

La alineatul (4), litera (e) se înlocuiește cu următorul text:

„(e)

abordând necesitățile unor grupuri sociale specifice, în special ale persoanelor cu handicap, ale persoanelor în vârstă și ale utilizatorilor cu nevoi sociale specifice;”

| (g) | la alineatul (4) se adaugă literele (g) și (h):








  „
  (g) | promovând capacitatea utilizatorilor finali de a accesa și distribui orice informații sau utiliza aplicații și servicii la alegerea acestora; |
| --- | --- | --- |

(g)

la alineatul (4) se adaugă literele (g) și (h):

„
  (g)

promovând capacitatea utilizatorilor finali de a accesa și distribui orice informații sau utiliza aplicații și servicii la alegerea acestora;

| (h) | respectând principiul conform căruia nu se poate impune nici o restricție drepturilor și libertăților fundamentale ale utilizatorilor finali, în lipsa unei decizii prealabile din partea autorităților judiciare, în special în conformitate cu articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene referitor la libertatea de exprimare și de informare, cu excepția situațiilor în care este amenințată securitatea publică, când decizia poate fi ulterioară;” |
| --- | --- |

(h)

respectând principiul conform căruia nu se poate impune nici o restricție drepturilor și libertăților fundamentale ale utilizatorilor finali, în lipsa unei decizii prealabile din partea autorităților judiciare, în special în conformitate cu articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene referitor la libertatea de exprimare și de informare, cu excepția situațiilor în care este amenințată securitatea publică, când decizia poate fi ulterioară;”

| (h) | Se adaugă următorul alineat:
  „(5)   În scopul îndeplinirii obiectivelor de politică menționate la alineatele (2), (3) și (4), autoritățile naționale de reglementare aplică principii de reglementare obiective, transparente, nediscriminatorii și proporționale, între altele prin:






  (a) | promovarea previzibilității reglementării
  prin asigurarea unei abordări reglementare consecvente pe perioade de examinare adecvate
  ; |
| --- | --- | --- |

(h)

Se adaugă următorul alineat:

„(5)   În scopul îndeplinirii obiectivelor de politică menționate la alineatele (2), (3) și (4), autoritățile naționale de reglementare aplică principii de reglementare obiective, transparente, nediscriminatorii și proporționale, între altele prin:

(a)

promovarea previzibilității reglementării
  prin asigurarea unei abordări reglementare consecvente pe perioade de examinare adecvate
  ;

| (b) | asigurarea faptului că, în împrejurări similare, nu există discriminare în privința tratamentului acordat întreprinderilor care furnizează rețele și servicii de comunicații electronice; |
| --- | --- |

(b)

asigurarea faptului că, în împrejurări similare, nu există discriminare în privința tratamentului acordat întreprinderilor care furnizează rețele și servicii de comunicații electronice;

| (c) | garantarea concurenței în folosul consumatorilor și promovarea, după caz, a unei concurențe bazate pe infrastructură; |
| --- | --- |

(c)

garantarea concurenței în folosul consumatorilor și promovarea, după caz, a unei concurențe bazate pe infrastructură;

| (d) | promovarea investițiilor eficiente și a inovațiilor în infrastructuri noi și consolidate, inclusiv
  prin garantarea faptului că orice obligație de acordare a accesului ia în considerare în mod adecvat riscurile asumate de investitori, permițând diferite acorduri de cooperare între investitori și părțile interesate de acces în scopul diversificării riscului pentru investiții, garantând în același timp concurența pe piață și principiul nediscriminării
  ; |
| --- | --- |

(d)

promovarea investițiilor eficiente și a inovațiilor în infrastructuri noi și consolidate, inclusiv
  prin garantarea faptului că orice obligație de acordare a accesului ia în considerare în mod adecvat riscurile asumate de investitori, permițând diferite acorduri de cooperare între investitori și părțile interesate de acces în scopul diversificării riscului pentru investiții, garantând în același timp concurența pe piață și principiul nediscriminării
  ;

| (e) | luarea în considerare a multiplelor condiții care influențează concurența și consumatorii din diversele zone geografice ale unui stat membru; |
| --- | --- |

(e)

luarea în considerare a multiplelor condiții care influențează concurența și consumatorii din diversele zone geografice ale unui stat membru;

| (f) | impunerea unor obligații reglementare ex-ante doar în cazurile în care nu există concurență efectivă și durabilă și reducerea sau eliminarea acestora imediat ce
  această condiție este îndeplinită” |
| --- | --- |

(f)

impunerea unor obligații reglementare ex-ante doar în cazurile în care nu există concurență efectivă și durabilă și reducerea sau eliminarea acestora imediat ce
  această condiție este îndeplinită”

| 9. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 8a


  Planificarea strategică și coordonarea politicii privind spectrul de frecvențe radio ▐
  (1)   Statele membre cooperează între ele și cu Comisia cu privire la planificarea strategică, coordonarea și armonizarea utilizării spectrului de frecvențe radio în
  Comunitatea
  Europeană. În acest scop, acestea țin seama, inter alia, de aspectele economice, de siguranță, de sănătate, de interes public, de libertate de exprimare, culturale, științifice, sociale și tehnice ale politicilor UE, precum și de diferitele interese ale comunităților de utilizatori ai spectrului de frecvențe radio, în scopul optimizării utilizării acestuia și a evitării interferențelor dăunătoare.
  (2)   
  Cooperând între ele și cu Comisia,
  promovează coordonarea abordărilor politice în materie de spectru de frecvențe radio în
  Comunitatea
  Europeană și, atunci când este cazul, promovează condiții armonizate privind disponibilitatea și utilizarea eficientă a spectrului de frecvențe radio necesare pentru crearea și funcționarea pieței interne în domeniul comunicațiilor electronice.


  (3)
     
  Comisia, ținând seama în cea mai mare măsură posibilă de avizul Grupului pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (RSPG), instituit prin Decizia 2002/622/CE a Comisiei (19), poate înainta Parlamentului European și Consiliului propuneri legislative pentru stabilirea programelor multianuale pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio. Programul definește orientările politice și obiectivele pentru planificarea strategică și armonizarea utilizării spectrului radio în conformitate cu prevederile prezentei directive și ale directivelor speciale.




  (4)
     
  Ori de câte ori este necesar pentru asigurarea coordonării eficiente
  a intereselor
  Comunității Europene
  în cadrul organizațiilor internaționale competente în materie de spectru de frecvențe radio
  , Comisia, ținând în cea mai mare măsură seama de avizul RSPG
  , poate propune Parlamentului European și Consiliului obiective politice comune.
  ▐ |
| --- | --- |

9.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 8a

Planificarea strategică și coordonarea politicii privind spectrul de frecvențe radio ▐

(1)   Statele membre cooperează între ele și cu Comisia cu privire la planificarea strategică, coordonarea și armonizarea utilizării spectrului de frecvențe radio în
  Comunitatea
  Europeană. În acest scop, acestea țin seama, inter alia, de aspectele economice, de siguranță, de sănătate, de interes public, de libertate de exprimare, culturale, științifice, sociale și tehnice ale politicilor UE, precum și de diferitele interese ale comunităților de utilizatori ai spectrului de frecvențe radio, în scopul optimizării utilizării acestuia și a evitării interferențelor dăunătoare.

(2)   
  Cooperând între ele și cu Comisia,
  promovează coordonarea abordărilor politice în materie de spectru de frecvențe radio în
  Comunitatea
  Europeană și, atunci când este cazul, promovează condiții armonizate privind disponibilitatea și utilizarea eficientă a spectrului de frecvențe radio necesare pentru crearea și funcționarea pieței interne în domeniul comunicațiilor electronice.

(3)
     
  Comisia, ținând seama în cea mai mare măsură posibilă de avizul Grupului pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (RSPG), instituit prin Decizia 2002/622/CE a Comisiei (19), poate înainta Parlamentului European și Consiliului propuneri legislative pentru stabilirea programelor multianuale pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio. Programul definește orientările politice și obiectivele pentru planificarea strategică și armonizarea utilizării spectrului radio în conformitate cu prevederile prezentei directive și ale directivelor speciale.

(4)
     
  Ori de câte ori este necesar pentru asigurarea coordonării eficiente
  a intereselor
  Comunității Europene
  în cadrul organizațiilor internaționale competente în materie de spectru de frecvențe radio
  , Comisia, ținând în cea mai mare măsură seama de avizul RSPG
  , poate propune Parlamentului European și Consiliului obiective politice comune.

▐

| 10. | Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text:

  Articolul 9


  Gestionarea frecvențelor radio pentru serviciile de comunicații electronice

  (1)   Ținând seama în mod corespunzător de faptul că frecvențele radio reprezintă un bun public cu o importantă valoare socială, culturală și economică, statele membre asigură gestionarea eficientă a frecvențelor radio pentru serviciile de comunicații electronice pe teritoriul lor în conformitate cu
  articolele 8 și 8a
  . Acestea se asigură că alocarea spectrului utilizat pentru serviciile de comunicații electronice și emiterea autorizațiilor generale sau acordarea drepturilor individuale de utilizare a acestor frecvențe radio de către autoritățile naționale competente se bazează pe criterii obiective, transparente, nediscriminatorii și proporționale.


  În aplicarea prezentului articol, statele membre
  respectă acordurile internaționale relevante
  , inclusiv reglementările privind radiocomunicațiile ale UIT,
  și pot ține seama de considerațiile de politică publică.
  (2)   Statele membre promovează armonizarea utilizării frecvențelor radio în Comunitate, ținând cont de necesitatea de a asigura utilizarea efectivă și eficientă a acestora și în folosul consumatorilor, prin realizarea unor economii de scară și a interoperabilității serviciilor. Astfel, statele membre acționează în conformitate cu
  articolul 8a din prezenta directivă și cu
  Decizia nr. 676/2002/CE (Decizia privind spectrul de frecvențe radio).
  (3)   Cu excepția unor dispoziții contrare în al doilea paragraf, statele membre se asigură că toate tipurile de tehnologii utilizate pentru serviciile de comunicații electronice pot fi folosite în benzile de frecvență radio
  declarate
  disponibile
  de către statele membre
  pentru serviciile de comunicații electronice ▐ în
  ▐
  planul lor național de alocare a frecvențelor
  , în conformitate cu legislația comunitară
  .
  Cu toate acestea, statele membre pot să prevadă restricții proporționale și nediscriminatorii în ceea ce privește tipurile de tehnologii de acces fără fir sau de rețele de comunicații radio utilizate pentru servicii de comunicații electronice, atunci când acest lucru este necesar pentru:






  (a) | evitarea interferențelor dăunătoare, |
| --- | --- | --- |

10.

Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text:

Articolul 9

Gestionarea frecvențelor radio pentru serviciile de comunicații electronice

(1)   Ținând seama în mod corespunzător de faptul că frecvențele radio reprezintă un bun public cu o importantă valoare socială, culturală și economică, statele membre asigură gestionarea eficientă a frecvențelor radio pentru serviciile de comunicații electronice pe teritoriul lor în conformitate cu
  articolele 8 și 8a
  . Acestea se asigură că alocarea spectrului utilizat pentru serviciile de comunicații electronice și emiterea autorizațiilor generale sau acordarea drepturilor individuale de utilizare a acestor frecvențe radio de către autoritățile naționale competente se bazează pe criterii obiective, transparente, nediscriminatorii și proporționale.

În aplicarea prezentului articol, statele membre
  respectă acordurile internaționale relevante
  , inclusiv reglementările privind radiocomunicațiile ale UIT,
  și pot ține seama de considerațiile de politică publică.

(2)   Statele membre promovează armonizarea utilizării frecvențelor radio în Comunitate, ținând cont de necesitatea de a asigura utilizarea efectivă și eficientă a acestora și în folosul consumatorilor, prin realizarea unor economii de scară și a interoperabilității serviciilor. Astfel, statele membre acționează în conformitate cu
  articolul 8a din prezenta directivă și cu
  Decizia nr. 676/2002/CE (Decizia privind spectrul de frecvențe radio).

(3)   Cu excepția unor dispoziții contrare în al doilea paragraf, statele membre se asigură că toate tipurile de tehnologii utilizate pentru serviciile de comunicații electronice pot fi folosite în benzile de frecvență radio
  declarate
  disponibile
  de către statele membre
  pentru serviciile de comunicații electronice ▐ în
  ▐
  planul lor național de alocare a frecvențelor
  , în conformitate cu legislația comunitară
  .

Cu toate acestea, statele membre pot să prevadă restricții proporționale și nediscriminatorii în ceea ce privește tipurile de tehnologii de acces fără fir sau de rețele de comunicații radio utilizate pentru servicii de comunicații electronice, atunci când acest lucru este necesar pentru:

(a)

evitarea interferențelor dăunătoare,

| (b) | protejarea sănătății publice împotriva câmpurilor electromagnetice, |
| --- | --- |

(b)

protejarea sănătății publice împotriva câmpurilor electromagnetice,

| (c) | asigurarea calității tehnice a serviciului, |
| --- | --- |

(c)

asigurarea calității tehnice a serviciului,

| (d) | asigurarea maximizării utilizării în comun a frecvențelor radio, |
| --- | --- |

(d)

asigurarea maximizării utilizării în comun a frecvențelor radio,

| (e) | garantarea utilizării eficiente a spectrului, sau |
| --- | --- |

(e)

garantarea utilizării eficiente a spectrului, sau

| (f) | asigurarea îndeplinirii unui obiectiv de interes general în conformitate cu alineatul (4). |
| --- | --- |

(f)

asigurarea îndeplinirii unui obiectiv de interes general în conformitate cu alineatul (4).

(4)   Cu excepția unor dispoziții contrare în al doilea paragraf, statele membre se asigură că toate tipurile de servicii de comunicații electronice pot fi furnizate în benzile de frecvență radio
  declarate
  disponibile
  de către statele membre
  pentru serviciile de comunicații electronice ▐ în ▐ planul lor național de alocare a frecvențelor
  , în conformitate cu legislația comunitară
  . Cu toate acestea, statele membre pot să prevadă restricții proporționale și nediscriminatorii în ceea ce privește tipurile de servicii de comunicații electronice care urmează să fie furnizate
  , inclusiv, dacă este cazul, pentru a îndeplini o cerință în conformitate cu reglementările privind radiocomunicațiile ale UIT
  .

Măsurile care impun furnizarea unui serviciu de comunicații electronice într-o bandă specifică, disponibilă pentru serviciile de comunicații electronice, se motivează, în scopul de a garanta îndeplinirea obiectivului de interes general definit de statele membre în conformitate cu dreptul comunitar, ca de exemplu, dar nelimitându-se la acestea:

| (a) | siguranța vieții, |
| --- | --- |

(a)

siguranța vieții,

| (b) | promovarea coeziunii sociale, regionale sau teritoriale, |
| --- | --- |

(b)

promovarea coeziunii sociale, regionale sau teritoriale,

| (c) | evitarea utilizării ineficiente a frecvențelor radio sau |
| --- | --- |

(c)

evitarea utilizării ineficiente a frecvențelor radio sau

| (d) | promovarea diversității culturale și lingvistice și a pluralismului mediatic, de exemplu prin furnizarea serviciilor de radio și televiziune. |
| --- | --- |

(d)

promovarea diversității culturale și lingvistice și a pluralismului mediatic, de exemplu prin furnizarea serviciilor de radio și televiziune.

O măsură care interzice furnizarea oricărui alt serviciu de comunicații electronice într-o bandă specifică poate fi prevăzută numai atunci când aceasta este justificată de necesitatea protejării serviciilor de siguranță a vieții. De asemenea, statele membre pot extinde
  , în mod excepțional,
  această măsură în scopul îndeplinirii altor obiective de interes general
  , astfel cum sunt definite de statele membre în conformitate cu legislația comunitară
  .

(5)   Statele membre revizuiesc periodic necesitatea restricțiilor menționate la alineatele (3) și (4) și fac publice rezultatele acestor revizuiri.

(6)   Alineatele (3) și (4) se aplică spectrului alocat pentru servicii de comunicații electronice, autorizațiilor generale și drepturilor individuale de utilizare a frecvențelor radio acordate după ... (20).

Alocările spectrului, autorizațiile generale și drepturile individuale de utilizare care existau la ... (20) fac obiectul articolului 9a.

(7)   Fără a se aduce atingere dispozițiilor din directivele speciale și ținând seama de circumstanțele naționale relevante, statele membre pot stabili norme în scopul prevenirii tezaurizării spectrului, în special prin impunerea unor termene stricte pentru exploatarea efectivă a drepturilor de utilizare de către deținătorul drepturilor și prin aplicarea de sancțiuni, inclusiv sancțiuni financiare sau retragerea drepturilor de utilizare în cazul nerespectării acestor termene. Aceste norme se stabilesc și se aplică într-un mod proporțional, nediscriminatoriu și transparent.

| 11. | Se introduc următoarele articole:

  „Articolul 9a


  Revizuirea restricțiilor impuse drepturilor existente

  (1)   Pentru o perioadă de cinci ani care începe la ... (21), statele membre
  le pot permite titularilor
  drepturilor de utilizare a frecvențelor radio acordate înainte de această dată și care rămân valide pentru o perioadă de cel puțin cinci ani de la această dată pot depune o solicitare la autoritatea națională competentă în vederea unei reexaminări a restricțiilor impuse drepturilor lor în conformitate cu articolul 9 alineatele (3) și (4).
  Înainte de adoptarea unei decizii, autoritatea națională de reglementare competentă notifică titularului dreptului reexaminarea restricțiilor, indicând sfera dreptului după reexaminare și acordându-i un termen rezonabil pentru a-și retrage solicitarea.
  În cazul în care titularul dreptului își retrage solicitarea, dreptul acestuia nu se modifică până la expirarea valabilității acestuia sau până la sfârșitul perioadei de cinci ani, luându-se în considerare termenul care se împlinește primul.
  (2)   La sfârșitul perioadei de cinci ani menționate la alineatul (1), statele membre iau toate măsurile necesare pentru a garanta că articolul (9) alineatele (3) și (4) se aplică tuturor autorizațiilor generale sau drepturilor individuale de utilizare rămase în vigoare și alocărilor de spectru radio utilizate pentru servicii de comunicații electronice în vigoare la data ... (21).
  (3)   La aplicarea prezentului articol, statele membre iau toate măsurile adecvate pentru a promova o concurență loială.
  (4)   Măsurile adoptate în aplicarea prezentului articol nu reprezintă acordarea de noi drepturi de utilizare și, în consecință, nu fac obiectul dispozițiilor relevante ale articolului 5 alineatul (2) din Directiva 2002/20/CE (directiva privind autorizarea).

  Articolul 9b


  Transferul sau închirierea de drepturi individuale de utilizare a frecvențelor radio

  (1)   Statele membre
  se asigură că
  întreprinderile
  pot transfera sau închiria către alte întreprinderi, în conformitate cu condițiile presupuse de drepturile de utilizare a frecvențelor radio și cu procedurile naționale,
  drepturi individuale de utilizare a frecvențelor radio
  în benzile pentru care această posibilitate este prevăzută în măsurile de punere în aplicare adoptate în temeiul articolului 3
  .


  Pentru alte benzi, statele membre pot, de asemenea, prevedea posibilitatea ca întreprinderile să transfere sau să închirieze drepturi individuale de utilizare a spectrului de frecvențe radio către alte întreprinderi, în conformitate cu procedurile naționale.


  Condițiile aferente drepturilor individuale de utilizare a frecvențelor radio se aplică în continuare în urma transferului sau a închirierii, dacă autoritatea națională competentă nu stabilește dispoziții contrare.


  Statele membre pot decide că dispozițiile de la alineatul (1) nu se aplică în cazurile în care întreprinderea a obținut dreptul individual de utilizare a frecvențelor radio gratuit.


  (2)   Statele membre se asigură că intenția unei întreprinderi de a transfera drepturile de utilizare a frecvențelor radio, precum și transferul efectiv al acestora, se notifică în conformitate cu procedurile naționale autorității naționale competente responsabile cu acordarea drepturilor individuale de utilizare și sunt făcute publice. În cazul în care utilizarea frecvențelor radio a fost armonizată prin aplicarea Deciziei nr. 676/2002/CE (decizia privind spectrul de frecvențe radio) sau alte măsuri comunitare, orice astfel de transfer se conformează utilizării astfel armonizate.


  (3)
     
  Comisia poate adopta măsuri corespunzătoare de implementare pentru a identifica benzile pentru care drepturile de utilizare pot fi transferate sau închiriate între întreprinderi. Aceste măsuri nu acoperă frecvențele utilizate pentru emisie.




  Aceste măsuri tehnice de punere în aplicare, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive, prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 22 alineatul (3). |
| --- | --- |

11.

Se introduc următoarele articole:

„Articolul 9a

Revizuirea restricțiilor impuse drepturilor existente

(1)   Pentru o perioadă de cinci ani care începe la ... (21), statele membre
  le pot permite titularilor
  drepturilor de utilizare a frecvențelor radio acordate înainte de această dată și care rămân valide pentru o perioadă de cel puțin cinci ani de la această dată pot depune o solicitare la autoritatea națională competentă în vederea unei reexaminări a restricțiilor impuse drepturilor lor în conformitate cu articolul 9 alineatele (3) și (4).

Înainte de adoptarea unei decizii, autoritatea națională de reglementare competentă notifică titularului dreptului reexaminarea restricțiilor, indicând sfera dreptului după reexaminare și acordându-i un termen rezonabil pentru a-și retrage solicitarea.

În cazul în care titularul dreptului își retrage solicitarea, dreptul acestuia nu se modifică până la expirarea valabilității acestuia sau până la sfârșitul perioadei de cinci ani, luându-se în considerare termenul care se împlinește primul.

(2)   La sfârșitul perioadei de cinci ani menționate la alineatul (1), statele membre iau toate măsurile necesare pentru a garanta că articolul (9) alineatele (3) și (4) se aplică tuturor autorizațiilor generale sau drepturilor individuale de utilizare rămase în vigoare și alocărilor de spectru radio utilizate pentru servicii de comunicații electronice în vigoare la data ... (21).

(3)   La aplicarea prezentului articol, statele membre iau toate măsurile adecvate pentru a promova o concurență loială.

(4)   Măsurile adoptate în aplicarea prezentului articol nu reprezintă acordarea de noi drepturi de utilizare și, în consecință, nu fac obiectul dispozițiilor relevante ale articolului 5 alineatul (2) din Directiva 2002/20/CE (directiva privind autorizarea).

Articolul 9b

Transferul sau închirierea de drepturi individuale de utilizare a frecvențelor radio

(1)   Statele membre
  se asigură că
  întreprinderile
  pot transfera sau închiria către alte întreprinderi, în conformitate cu condițiile presupuse de drepturile de utilizare a frecvențelor radio și cu procedurile naționale,
  drepturi individuale de utilizare a frecvențelor radio
  în benzile pentru care această posibilitate este prevăzută în măsurile de punere în aplicare adoptate în temeiul articolului 3
  .

Pentru alte benzi, statele membre pot, de asemenea, prevedea posibilitatea ca întreprinderile să transfere sau să închirieze drepturi individuale de utilizare a spectrului de frecvențe radio către alte întreprinderi, în conformitate cu procedurile naționale.

Condițiile aferente drepturilor individuale de utilizare a frecvențelor radio se aplică în continuare în urma transferului sau a închirierii, dacă autoritatea națională competentă nu stabilește dispoziții contrare.

Statele membre pot decide că dispozițiile de la alineatul (1) nu se aplică în cazurile în care întreprinderea a obținut dreptul individual de utilizare a frecvențelor radio gratuit.

(2)   Statele membre se asigură că intenția unei întreprinderi de a transfera drepturile de utilizare a frecvențelor radio, precum și transferul efectiv al acestora, se notifică în conformitate cu procedurile naționale autorității naționale competente responsabile cu acordarea drepturilor individuale de utilizare și sunt făcute publice. În cazul în care utilizarea frecvențelor radio a fost armonizată prin aplicarea Deciziei nr. 676/2002/CE (decizia privind spectrul de frecvențe radio) sau alte măsuri comunitare, orice astfel de transfer se conformează utilizării astfel armonizate.

(3)
     
  Comisia poate adopta măsuri corespunzătoare de implementare pentru a identifica benzile pentru care drepturile de utilizare pot fi transferate sau închiriate între întreprinderi. Aceste măsuri nu acoperă frecvențele utilizate pentru emisie.

Aceste măsuri tehnice de punere în aplicare, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive, prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 22 alineatul (3).

| 12. | Articolul 10 se modifică după cum urmează:






  (a) | Alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(1)   Statele membre se asigură că autoritățile naționale de reglementare controlează acordarea drepturilor de utilizare aferente tuturor resurselor naționale de numerotație, precum și gestionarea planurilor naționale de numerotație. Statele membre se asigură că pentru toate serviciile de comunicații electronice accesibile publicului există numere și serii de numere adecvate. Autoritățile naționale de reglementare stabilesc proceduri obiective, transparente și nediscriminatorii de acordare a drepturilor de utilizare pentru resursele naționale de numerotație.
  (2)   Autoritățile naționale de reglementare se asigură că procedurile și planurile naționale de numerotație se aplică în așa fel încât să se asigure acordarea unui tratament egal tuturor furnizorilor de servicii de comunicații electronice accesibile publicului. În special, statele membre se asigură că o întreprindere căreia i s-a acordat dreptul de utilizare pentru o serie de numere nu face nicio discriminare față de alți furnizori de servicii de comunicații electronice în ceea ce privește secvențele de numere utilizate pentru a da acces la serviciile lor.” |
| --- | --- | --- |

12.

Articolul 10 se modifică după cum urmează:

(a)

Alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

„(1)   Statele membre se asigură că autoritățile naționale de reglementare controlează acordarea drepturilor de utilizare aferente tuturor resurselor naționale de numerotație, precum și gestionarea planurilor naționale de numerotație. Statele membre se asigură că pentru toate serviciile de comunicații electronice accesibile publicului există numere și serii de numere adecvate. Autoritățile naționale de reglementare stabilesc proceduri obiective, transparente și nediscriminatorii de acordare a drepturilor de utilizare pentru resursele naționale de numerotație.

(2)   Autoritățile naționale de reglementare se asigură că procedurile și planurile naționale de numerotație se aplică în așa fel încât să se asigure acordarea unui tratament egal tuturor furnizorilor de servicii de comunicații electronice accesibile publicului. În special, statele membre se asigură că o întreprindere căreia i s-a acordat dreptul de utilizare pentru o serie de numere nu face nicio discriminare față de alți furnizori de servicii de comunicații electronice în ceea ce privește secvențele de numere utilizate pentru a da acces la serviciile lor.”

| (b) | Alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
  (4)   Statele membre sprijină armonizarea unor numere sau serii de numere specifice în cadrul Comunității atunci când acest lucru promovează funcționarea pieței interne și dezvoltarea serviciilor paneuropene. Comisia poate să ia măsuri de natură tehnică de punere în aplicare adecvate în aceast privință.


  Aceste măsuri
  , destinate să modifice elementele neesențiale ale prezentei directive, prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 22 alineatul (3). |
| --- | --- |

(b)

Alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

(4)   Statele membre sprijină armonizarea unor numere sau serii de numere specifice în cadrul Comunității atunci când acest lucru promovează funcționarea pieței interne și dezvoltarea serviciilor paneuropene. Comisia poate să ia măsuri de natură tehnică de punere în aplicare adecvate în aceast privință.

Aceste măsuri
  , destinate să modifice elementele neesențiale ale prezentei directive, prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 22 alineatul (3).

| 13. | Articolul 11 se modifică după cum urmează:






  (a) | La alineatul (1), al doilea paragraf, prima liniuță se înlocuiește cu următorul text:






  „– | acționează pe baza unor proceduri
  simple,
  eficiente, transparente și disponibile publicului, aplicate fără discriminare și fără întârziere și, în orice caz, ia decizia în termen de șase luni de la data cererii, cu excepția cazurilor de expropriere, și” |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Articolul 11 se modifică după cum urmează:

(a)

La alineatul (1), al doilea paragraf, prima liniuță se înlocuiește cu următorul text:

„–

acționează pe baza unor proceduri
  simple,
  eficiente, transparente și disponibile publicului, aplicate fără discriminare și fără întârziere și, în orice caz, ia decizia în termen de șase luni de la data cererii, cu excepția cazurilor de expropriere, și”

| (b) | Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Statele membre se asigură că, atunci când autoritățile publice centrale sau locale dețin proprietatea sau controlul asupra unor întreprinderi care operează rețele publice de comunicații electronice și/sau servicii de comunicații electronice accesibile publicului, există o separare structurală efectivă între funcția de acordare a drepturilor prevăzută la alineatul (1) și activitățile aferente proprietății sau controlului.” |
| --- | --- |

(b)

Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Statele membre se asigură că, atunci când autoritățile publice centrale sau locale dețin proprietatea sau controlul asupra unor întreprinderi care operează rețele publice de comunicații electronice și/sau servicii de comunicații electronice accesibile publicului, există o separare structurală efectivă între funcția de acordare a drepturilor prevăzută la alineatul (1) și activitățile aferente proprietății sau controlului.”

| 14. | Articolul 12 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 12


  Colocarea și utilizarea în comun a elementelor de rețea și a infrastructurilor asociate de către furnizorii de rețele de comunicații electronice

  (1)   Atunci când o întreprindere care furnizează rețele de comunicații electronice are dreptul conform dreptului intern de a instala infrastructuri pe, peste sau sub o proprietate publică sau privată, sau poate profita de o procedură de expropriere sau de utilizare a proprietății, autoritățile naționale de reglementare pot impune
  , ținând pe deplin cont de principiul proporționalității,
  utilizarea în comun a acestor infrastructuri sau a acestei proprietăți, inclusiv ▐ a clădirilor, a intrărilor în clădiri,
  a cablajului clădirilor,
  a pilonilor, a antenelor, a turnurilor și a altor construcții de susținere, a canalelor, a tuburilor, a nișelor și a cutiilor de distribuție ▐.
  (2)   Statele membre pot solicita titularilor de drepturi menționați la alineatul (1) să utilizeze în comun infrastructura sau proprietatea (inclusiv colocarea fizică) sau pot lua măsuri de facilitare a coordonării lucrărilor publice pentru a proteja mediul, sănătatea publică, siguranța publică sau pentru a îndeplini obiectivele de urbanism și amenajarea teritoriului
  și
  numai după o perioadă corespunzătoare de consultări publice, în care toate părțile interesate au posibilitatea de a-și exprima punctele de vedere. Aceste proceduri de coordonare și utilizare în comun pot cuprinde norme de repartizare a costurilor de utilizare în comun a infrastructurii și a proprietății.


  (3)
     
  Statele membre se asigură că autoritățile naționale dispun de competențele necesare pentru a solicita titularilor de drepturi menționați la alineatul (1), după o perioadă corespunzătoare de consultări publice, în cursul căreia toate părțile interesate au posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere, să impună obligații privind utilizarea în comun a cablajelor din interiorul clădirii sau până la primul punct de concentrare sau de distribuție, în cazul în care acesta este situat în afara clădirii, titularilor de drepturi menționați la alineatul (1) sau proprietarilor cablajelor respective, dacă acest lucru se justifică prin faptul că duplicarea infrastructurii în cauză ar fi ineficientă din punct de vedere economic sau imposibil de realizat fizic. Aceste acorduri de utilizare în comun sau de coordonare pot include norme privind repartizarea costurilor legate de partajarea infrastructurii sau a proprietății, după caz, adaptate la risc.



  (4)   Statele membre
  se asigură
  că autoritățile naționale competente
  pot solicita întreprinderilor să ofere
  informațiile necesare, dacă acestea sunt solicitate de autoritățile competente, pentru a permite autorităților în cauză, în colaborare cu autoritățile naționale de reglementare, să stabilească un inventar detaliat al naturii, disponibilității și localizării geografice a infrastructurilor menționate la alineatul (1) și să le pună la dispoziția părților interesate.

  (5)   Măsurile luate de către autoritatea națională de reglementare în
  temeiul prezentului articol
  sunt obiective, transparente, nediscriminatorii și proporționale.
  Dacă este cazul, aceste măsuri sunt executate în coordonare cu autoritățile locale”. |
| --- | --- |

14.

Articolul 12 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 12

Colocarea și utilizarea în comun a elementelor de rețea și a infrastructurilor asociate de către furnizorii de rețele de comunicații electronice

(1)   Atunci când o întreprindere care furnizează rețele de comunicații electronice are dreptul conform dreptului intern de a instala infrastructuri pe, peste sau sub o proprietate publică sau privată, sau poate profita de o procedură de expropriere sau de utilizare a proprietății, autoritățile naționale de reglementare pot impune
  , ținând pe deplin cont de principiul proporționalității,
  utilizarea în comun a acestor infrastructuri sau a acestei proprietăți, inclusiv ▐ a clădirilor, a intrărilor în clădiri,
  a cablajului clădirilor,
  a pilonilor, a antenelor, a turnurilor și a altor construcții de susținere, a canalelor, a tuburilor, a nișelor și a cutiilor de distribuție ▐.

(2)   Statele membre pot solicita titularilor de drepturi menționați la alineatul (1) să utilizeze în comun infrastructura sau proprietatea (inclusiv colocarea fizică) sau pot lua măsuri de facilitare a coordonării lucrărilor publice pentru a proteja mediul, sănătatea publică, siguranța publică sau pentru a îndeplini obiectivele de urbanism și amenajarea teritoriului
  și
  numai după o perioadă corespunzătoare de consultări publice, în care toate părțile interesate au posibilitatea de a-și exprima punctele de vedere. Aceste proceduri de coordonare și utilizare în comun pot cuprinde norme de repartizare a costurilor de utilizare în comun a infrastructurii și a proprietății.

(3)
     
  Statele membre se asigură că autoritățile naționale dispun de competențele necesare pentru a solicita titularilor de drepturi menționați la alineatul (1), după o perioadă corespunzătoare de consultări publice, în cursul căreia toate părțile interesate au posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere, să impună obligații privind utilizarea în comun a cablajelor din interiorul clădirii sau până la primul punct de concentrare sau de distribuție, în cazul în care acesta este situat în afara clădirii, titularilor de drepturi menționați la alineatul (1) sau proprietarilor cablajelor respective, dacă acest lucru se justifică prin faptul că duplicarea infrastructurii în cauză ar fi ineficientă din punct de vedere economic sau imposibil de realizat fizic. Aceste acorduri de utilizare în comun sau de coordonare pot include norme privind repartizarea costurilor legate de partajarea infrastructurii sau a proprietății, după caz, adaptate la risc.

(4)   Statele membre
  se asigură
  că autoritățile naționale competente
  pot solicita întreprinderilor să ofere
  informațiile necesare, dacă acestea sunt solicitate de autoritățile competente, pentru a permite autorităților în cauză, în colaborare cu autoritățile naționale de reglementare, să stabilească un inventar detaliat al naturii, disponibilității și localizării geografice a infrastructurilor menționate la alineatul (1) și să le pună la dispoziția părților interesate.

(5)   Măsurile luate de către autoritatea națională de reglementare în
  temeiul prezentului articol
  sunt obiective, transparente, nediscriminatorii și proporționale.
  Dacă este cazul, aceste măsuri sunt executate în coordonare cu autoritățile locale”.

| 15. | Se introduce următorul capitol:
  „Capitolul IIIa
  SECURITATEA ȘI INTEGRITATEA REȚELELOR ȘI SERVICIILOR

  Articolul 13a


  Securitate și integritate

  (1)   Statele membre se asigură că întreprinderile care furnizează rețele publice de comunicații sau servicii de comunicații electronice accesibile publicului iau măsurile tehnice și organizatorice corespunzătoare pentru a gestiona în mod corespunzător riscurile privind securitatea rețelelor și serviciilor. Ținând seama de progresele științifice de la momentul respectiv din domeniu, aceste măsuri trebuie să garanteze un nivel de securitate adecvat riscului existent. În special, trebuie luate măsuri pentru a preveni și limita impactul incidentelor de securitate asupra utilizatorilor și asupra rețelelor interconectate.
  (2)   Statele membre se asigură că întreprinderile care furnizează rețele publice de comunicații iau toate măsurile necesare pentru a garanta integritatea rețelelor proprii, astfel încât să asigure continuitatea furnizării serviciilor prin intermediul acestor rețele.
  (3)   Statele membre se asigură că întreprinderile care furnizează rețele publice de comunicații sau servicii de comunicații electronice accesibile publicului notifică autorității naționale de reglementare competente orice încălcare a normelor de securitate sau pierdere a integrității care au avut un impact semnificativ asupra funcționării rețelelor sau a serviciilor.


  După caz,
  autoritatea națională de reglementare în cauză informează autoritățile naționale de reglementare din celelalte state și Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor și a Informației (ENISA) ▐. Autoritatea națională de reglementare respectivă poate informa publicul sau poate solicita întreprinderilor să facă acest lucru, în cazul în care consideră că dezvăluirea încălcării servește interesului public.
  O dată pe an, autoritatea națională de reglementare în cauză prezintă Comisiei și ENISA un raport de sinteză privind notificările primite și măsurile luate în conformitate cu prezentul alineat.
  (4)   Comisia, ținând cont în cea mai mare măsură de avizul ENISA, poate să adopte măsuri corespunzătoare de natură tehnică de punere în aplicare cu scopul de a armoniza măsurile menționate la alineatele (1), (2) și (3), inclusiv măsurile care definesc circumstanțele, formatul și procedurile aplicabile în cazul cerințelor de notificare. Respectivele măsuri de natură tehnică de punere în aplicare se vor baza pe cât posibil pe standarde europene și internaționale și nu împiedică statele membre să adopte cerințe suplimentare în vederea urmăririi obiectivelor prevăzute la alineatele (1) și (2).
  Aceste măsuri de punere în aplicare, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive, prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 22 alineatul (3).

  Articolul 13b


  Punerea în aplicare și asigurarea respectării

  (1)   Statele membre se asigură că, pentru a pune în aplicare articolul 13a, autoritățile naționale de reglementare competente au competența de a emite instrucțiuni obligatorii
  , inclusiv în legătură cu termenele de punere în aplicare,
  pentru întreprinderile care furnizează rețele publice de comunicații sau servicii de comunicații electronice accesibile publicului ║.
  (2)   Statele membre se asigură că autoritățile naționale de reglementare competente au competența de a cere întreprinderilor care furnizează rețele publice de comunicații sau servicii de comunicații electronice accesibile publicului:






  (a) | să furnizeze informațiile necesare evaluării securității și
  /sau
  integrității serviciilor și rețelelor acestora, inclusiv a politicilor de securitate documentate; și |
| --- | --- | --- |

15.

Se introduce următorul capitol:

„Capitolul IIIa

SECURITATEA ȘI INTEGRITATEA REȚELELOR ȘI SERVICIILOR

Articolul 13a

Securitate și integritate

(1)   Statele membre se asigură că întreprinderile care furnizează rețele publice de comunicații sau servicii de comunicații electronice accesibile publicului iau măsurile tehnice și organizatorice corespunzătoare pentru a gestiona în mod corespunzător riscurile privind securitatea rețelelor și serviciilor. Ținând seama de progresele științifice de la momentul respectiv din domeniu, aceste măsuri trebuie să garanteze un nivel de securitate adecvat riscului existent. În special, trebuie luate măsuri pentru a preveni și limita impactul incidentelor de securitate asupra utilizatorilor și asupra rețelelor interconectate.

(2)   Statele membre se asigură că întreprinderile care furnizează rețele publice de comunicații iau toate măsurile necesare pentru a garanta integritatea rețelelor proprii, astfel încât să asigure continuitatea furnizării serviciilor prin intermediul acestor rețele.

(3)   Statele membre se asigură că întreprinderile care furnizează rețele publice de comunicații sau servicii de comunicații electronice accesibile publicului notifică autorității naționale de reglementare competente orice încălcare a normelor de securitate sau pierdere a integrității care au avut un impact semnificativ asupra funcționării rețelelor sau a serviciilor.

După caz,
  autoritatea națională de reglementare în cauză informează autoritățile naționale de reglementare din celelalte state și Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor și a Informației (ENISA) ▐. Autoritatea națională de reglementare respectivă poate informa publicul sau poate solicita întreprinderilor să facă acest lucru, în cazul în care consideră că dezvăluirea încălcării servește interesului public.

O dată pe an, autoritatea națională de reglementare în cauză prezintă Comisiei și ENISA un raport de sinteză privind notificările primite și măsurile luate în conformitate cu prezentul alineat.

(4)   Comisia, ținând cont în cea mai mare măsură de avizul ENISA, poate să adopte măsuri corespunzătoare de natură tehnică de punere în aplicare cu scopul de a armoniza măsurile menționate la alineatele (1), (2) și (3), inclusiv măsurile care definesc circumstanțele, formatul și procedurile aplicabile în cazul cerințelor de notificare. Respectivele măsuri de natură tehnică de punere în aplicare se vor baza pe cât posibil pe standarde europene și internaționale și nu împiedică statele membre să adopte cerințe suplimentare în vederea urmăririi obiectivelor prevăzute la alineatele (1) și (2).

Aceste măsuri de punere în aplicare, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive, prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 22 alineatul (3).

Articolul 13b

Punerea în aplicare și asigurarea respectării

(1)   Statele membre se asigură că, pentru a pune în aplicare articolul 13a, autoritățile naționale de reglementare competente au competența de a emite instrucțiuni obligatorii
  , inclusiv în legătură cu termenele de punere în aplicare,
  pentru întreprinderile care furnizează rețele publice de comunicații sau servicii de comunicații electronice accesibile publicului ║.

(2)   Statele membre se asigură că autoritățile naționale de reglementare competente au competența de a cere întreprinderilor care furnizează rețele publice de comunicații sau servicii de comunicații electronice accesibile publicului:

(a)

să furnizeze informațiile necesare evaluării securității și
  /sau
  integrității serviciilor și rețelelor acestora, inclusiv a politicilor de securitate documentate; și

| (b) | să solicite unui organism independent calificat sau unei autorități naționale competente să efectueze un audit de securitate și să pună la dispoziția autorității naționale de reglementare rezultatele acestuia. Costul auditului este suportat de întreprindere. |
| --- | --- |

(b)

să solicite unui organism independent calificat sau unei autorități naționale competente să efectueze un audit de securitate și să pună la dispoziția autorității naționale de reglementare rezultatele acestuia. Costul auditului este suportat de întreprindere.

(3)   Statele membre se asigură că autoritățile naționale de reglementare au toate competențele necesare pentru a investiga cazurile de nerespectare
  , precum și efectele asupra securității și integrității rețelelor
  .

(4)   Prezentele dispoziții nu aduc atingere articolului 3 din prezenta directivă.”

| 16. | La articolul 14, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Atunci când o întreprindere are putere semnificativă pe o anumită piață
  (prima piață)
  , ea poate fi, de asemenea,
  desemnată
  ca având putere semnificativă pe o altă piață strâns legată de prima
  (a doua piață)
  , în cazul în care legăturile dintre cele două piețe sunt de așa natură încât să permită utilizarea puterii de pe
  prima
  piață ca pârghie pe
  a doua
  piață, consolidând astfel puterea pe piață a întreprinderii. În consecință, măsurile corective având rolul de a preveni utilizarea unei asemenea pârghii pot fi aplicate pe
  a doua piață
  în temeiul articolelor 9, 10, 11 și 13 din Directiva 2002/19/CE («directiva privind accesul»), iar în cazul în care astfel de măsuri corective se dovedesc insuficiente, pot fi impuse măsuri corective în temeiul articolului 17 din Directiva 2002/22/CE («directiva privind serviciul universal»).” |
| --- | --- |

16.

La articolul 14, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Atunci când o întreprindere are putere semnificativă pe o anumită piață
  (prima piață)
  , ea poate fi, de asemenea,
  desemnată
  ca având putere semnificativă pe o altă piață strâns legată de prima
  (a doua piață)
  , în cazul în care legăturile dintre cele două piețe sunt de așa natură încât să permită utilizarea puterii de pe
  prima
  piață ca pârghie pe
  a doua
  piață, consolidând astfel puterea pe piață a întreprinderii. În consecință, măsurile corective având rolul de a preveni utilizarea unei asemenea pârghii pot fi aplicate pe
  a doua piață
  în temeiul articolelor 9, 10, 11 și 13 din Directiva 2002/19/CE («directiva privind accesul»), iar în cazul în care astfel de măsuri corective se dovedesc insuficiente, pot fi impuse măsuri corective în temeiul articolului 17 din Directiva 2002/22/CE («directiva privind serviciul universal»).”

| 17. | Articolul 15 se modifică după cum urmează:






  (a) | Titlul se înlocuiește cu următorul text:

  „Procedura de identificare și definire a piețelor” |
| --- | --- | --- |

17.

Articolul 15 se modifică după cum urmează:

(a)

Titlul se înlocuiește cu următorul text:

„Procedura de identificare și definire a piețelor”

| (b) | Primul paragraf de la alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   După o consultare publică,
  inclusiv
  cu autoritățile naționale de reglementare și ținând seama în cea mai mare măsură posibilă de avizul
  OAREC
  , Comisia adoptă, în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 22 alineatul (2), o recomandare privind piețele relevante de produse și servicii («recomandarea»). Recomandarea identifică piețele de produse și servicii din sectorul comunicațiilor electronice ale căror caracteristici pot justifica impunerea unor obligații de reglementare prevăzute în directivele speciale, fără a aduce atingere piețelor care pot fi definite, în anumite situații, în temeiul dreptului concurenței. Comisia definește piețele în conformitate cu principiile dreptului concurenței.” |
| --- | --- |

(b)

Primul paragraf de la alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   După o consultare publică,
  inclusiv
  cu autoritățile naționale de reglementare și ținând seama în cea mai mare măsură posibilă de avizul
  OAREC
  , Comisia adoptă, în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 22 alineatul (2), o recomandare privind piețele relevante de produse și servicii («recomandarea»). Recomandarea identifică piețele de produse și servicii din sectorul comunicațiilor electronice ale căror caracteristici pot justifica impunerea unor obligații de reglementare prevăzute în directivele speciale, fără a aduce atingere piețelor care pot fi definite, în anumite situații, în temeiul dreptului concurenței. Comisia definește piețele în conformitate cu principiile dreptului concurenței.”

| (c) | Alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Autoritățile naționale de reglementare, ținând seama în cea mai mare măsură posibilă de recomandare și de orientări, definesc piețele relevante corespunzătoare circumstanțelor naționale, în special piețele geografice relevante de pe teritoriul lor, în conformitate cu principiile dreptului concurenței. Autoritățile naționale de reglementare urmează procedurile menționate la articolele 6 și 7 înainte de a defini piețele care diferă de cele identificate în recomandare.” |
| --- | --- |

(c)

Alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Autoritățile naționale de reglementare, ținând seama în cea mai mare măsură posibilă de recomandare și de orientări, definesc piețele relevante corespunzătoare circumstanțelor naționale, în special piețele geografice relevante de pe teritoriul lor, în conformitate cu principiile dreptului concurenței. Autoritățile naționale de reglementare urmează procedurile menționate la articolele 6 și 7 înainte de a defini piețele care diferă de cele identificate în recomandare.”

| (d) | Alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
  „(4)   După consultarea
  inclusiv a
  autorităților naționale de reglementare, Comisia poate, ținând cont în cea mai mare măsură posibilă de avizul
  OAREC
  , să adopte o decizie de identificare a piețelor transnaționale, acționând în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la
  articolul 22 alineatul (3)”
  . |
| --- | --- |

(d)

Alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   După consultarea
  inclusiv a
  autorităților naționale de reglementare, Comisia poate, ținând cont în cea mai mare măsură posibilă de avizul
  OAREC
  , să adopte o decizie de identificare a piețelor transnaționale, acționând în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la
  articolul 22 alineatul (3)”
  .

| 18. | Articolul 16 se modifică după cum urmează:






  (a) | Alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(1)   Autoritățile naționale de reglementare efectuează o analiză a piețelor relevante, ținând seama de piețele identificate în recomandare și luând în considerare în cea mai mare măsură posibilă orientările. Statele membre se asigură că analiza este efectuată, după caz, în colaborare cu autoritățile naționale din domeniul concurenței.
  (2)   În cazul în care, în temeiul alineatelor (3) sau (4) din prezentul articol, al articolului 17 din Directiva 2002/22/CE («directiva privind serviciul universal») sau în temeiul articolului 8 din Directiva 2002/19/CE («directiva privind accesul»), autorității naționale de reglementare i se solicită să se pronunțe asupra impunerii, menținerii, modificării sau retragerii unor obligații impuse unor întreprinderi, aceasta stabilește pe baza analizei pieței menționate la alineatul (1) din prezentul articol dacă există concurență efectivă pe piața relevantă.” |
| --- | --- | --- |

18.

Articolul 16 se modifică după cum urmează:

(a)

Alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

„(1)   Autoritățile naționale de reglementare efectuează o analiză a piețelor relevante, ținând seama de piețele identificate în recomandare și luând în considerare în cea mai mare măsură posibilă orientările. Statele membre se asigură că analiza este efectuată, după caz, în colaborare cu autoritățile naționale din domeniul concurenței.

(2)   În cazul în care, în temeiul alineatelor (3) sau (4) din prezentul articol, al articolului 17 din Directiva 2002/22/CE («directiva privind serviciul universal») sau în temeiul articolului 8 din Directiva 2002/19/CE («directiva privind accesul»), autorității naționale de reglementare i se solicită să se pronunțe asupra impunerii, menținerii, modificării sau retragerii unor obligații impuse unor întreprinderi, aceasta stabilește pe baza analizei pieței menționate la alineatul (1) din prezentul articol dacă există concurență efectivă pe piața relevantă.”

| (b) | Alineatele (4), (5) și (6) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(4)   În cazul în care o autoritate națională de reglementare stabilește că pe o piață relevantă nu există concurență efectivă, aceasta identifică întreprinderile care individual sau împreună dețin o putere semnificativă pe piața respectivă în conformitate cu articolul 14 și impune acestora obligații de reglementare corespunzătoare specifice menționate la alineatul (2) din prezentul articol sau menține ori modifică obligațiile deja existente.
  (5)   În cazul piețelor transnaționale identificate în decizia menționată la articolul 15 alineatul (4), autoritățile naționale de reglementare competente efectuează împreună analiza pieței, ținând seama în cea mai mare măsură posibilă de orientări, și decid de comun acord asupra oricărei impuneri, mențineri, modificări sau retrageri de obligații de reglementare în conformitate cu alineatul (2) al prezentului articol.
  (6)   Măsurile adoptate în conformitate cu dispozițiile alineatelor (3) și (4) fac obiectul procedurilor menționate la articolele 6 și 7. Autoritățile naționale de reglementare efectuează o analiză a pieței relevante și notifică proiectul de măsură corespunzător, în conformitate cu articolul 7:






  (a) | în termen de trei ani de la adoptarea unei măsuri anterioare privind piața respectivă. Cu toate acestea, în mod excepțional, perioada poate fi prelungită
  cu o perioadă suplimentară de până la
  trei ani, atunci când autoritatea națională de reglementare a notificat Comisiei o propunere de prelungire, motivată corespunzător, iar Comisia nu a ridicat obiecții în termen de o lună de la notificarea prelungirii; |
| --- | --- | --- |

(b)

Alineatele (4), (5) și (6) se înlocuiesc cu următorul text:

„(4)   În cazul în care o autoritate națională de reglementare stabilește că pe o piață relevantă nu există concurență efectivă, aceasta identifică întreprinderile care individual sau împreună dețin o putere semnificativă pe piața respectivă în conformitate cu articolul 14 și impune acestora obligații de reglementare corespunzătoare specifice menționate la alineatul (2) din prezentul articol sau menține ori modifică obligațiile deja existente.

(5)   În cazul piețelor transnaționale identificate în decizia menționată la articolul 15 alineatul (4), autoritățile naționale de reglementare competente efectuează împreună analiza pieței, ținând seama în cea mai mare măsură posibilă de orientări, și decid de comun acord asupra oricărei impuneri, mențineri, modificări sau retrageri de obligații de reglementare în conformitate cu alineatul (2) al prezentului articol.

(6)   Măsurile adoptate în conformitate cu dispozițiile alineatelor (3) și (4) fac obiectul procedurilor menționate la articolele 6 și 7. Autoritățile naționale de reglementare efectuează o analiză a pieței relevante și notifică proiectul de măsură corespunzător, în conformitate cu articolul 7:

(a)

în termen de trei ani de la adoptarea unei măsuri anterioare privind piața respectivă. Cu toate acestea, în mod excepțional, perioada poate fi prelungită
  cu o perioadă suplimentară de până la
  trei ani, atunci când autoritatea națională de reglementare a notificat Comisiei o propunere de prelungire, motivată corespunzător, iar Comisia nu a ridicat obiecții în termen de o lună de la notificarea prelungirii;

| (b) | în termen de doi ani de la adoptarea unei recomandări revizuite privind piețele relevante, pentru piețele care nu au fost notificate anterior Comisiei, sau; |
| --- | --- |

(b)

în termen de doi ani de la adoptarea unei recomandări revizuite privind piețele relevante, pentru piețele care nu au fost notificate anterior Comisiei, sau;

| (c) | în termen de doi ani de la aderare, pentru statele membre care au aderat de curând la Uniune.” |
| --- | --- |

(c)

în termen de doi ani de la aderare, pentru statele membre care au aderat de curând la Uniune.”

| (c) | Se adaugă următorul alineat:
  „(7)   În cazul în care o autoritate națională de reglementare nu și-a finalizat analiza unei piețe relevante identificate în recomandare în termenul prevăzut la articolul 16 alineatul (6),
  OAREC
  acordă, la cerere, asistență autorității naționale de reglementare în cauză, pentru finalizarea analizei pieței specifice și a obligațiilor specifice care urmează a fi impuse. Pe baza acestei asistențe, autoritatea națională de reglementare în cauză notifică Comisiei proiectul de măsură, în termen de șase luni, în conformitate cu articolul 7.” |
| --- | --- |

(c)

Se adaugă următorul alineat:

„(7)   În cazul în care o autoritate națională de reglementare nu și-a finalizat analiza unei piețe relevante identificate în recomandare în termenul prevăzut la articolul 16 alineatul (6),
  OAREC
  acordă, la cerere, asistență autorității naționale de reglementare în cauză, pentru finalizarea analizei pieței specifice și a obligațiilor specifice care urmează a fi impuse. Pe baza acestei asistențe, autoritatea națională de reglementare în cauză notifică Comisiei proiectul de măsură, în termen de șase luni, în conformitate cu articolul 7.”

| 19. | Articolul 17 se modifică după cum urmează:






  (a) | La
  prima teză de la
  alineatul (1) ▐,
  cuvântul
  „
  standarde
  ” se
  înlocuiește
  cu „
  standarde neobligatorii
  ”; |
| --- | --- | --- |

19.

Articolul 17 se modifică după cum urmează:

(a)

La
  prima teză de la
  alineatul (1) ▐,
  cuvântul
  „
  standarde
  ” se
  înlocuiește
  cu „
  standarde neobligatorii
  ”;

| (b) | La alineatul (2), al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „În absența unor astfel de standarde și/sau specificații, statele membre încurajează punerea în aplicare a standardelor sau recomandărilor internaționale adoptate de Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor (ITU),
  Conferința Europeană a Administrațiilor Poștei și Telecomunicațiilor (CEAPT)
  , Organizația Internațională pentru Standardizare (ISO) și Comisia Electrotehnică Internațională (IEC).” |
| --- | --- |

(b)

La alineatul (2), al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„În absența unor astfel de standarde și/sau specificații, statele membre încurajează punerea în aplicare a standardelor sau recomandărilor internaționale adoptate de Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor (ITU),
  Conferința Europeană a Administrațiilor Poștei și Telecomunicațiilor (CEAPT)
  , Organizația Internațională pentru Standardizare (ISO) și Comisia Electrotehnică Internațională (IEC).”

| (c) | Alineatele (4) și (5) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(4)   Atunci când Comisia intenționează să facă obligatorie punerea în aplicare a unor standarde și/sau specificații, aceasta publică un aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și invită toate părțile în cauză să-și facă publice observațiile. Comisia adoptă măsuri de punere în aplicare corespunzătoare și face obligatorie punerea în aplicare a standardelor aplicabile, prin referire la acestea ca standarde obligatorii în lista de standarde și/sau de specificații publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
  (5)   Atunci când Comisia consideră că standardele și/sau specificațiile menționate la alineatul (1) nu mai contribuie la furnizarea unor servicii armonizate de comunicații electronice, nu mai corespund nevoilor consumatorilor sau reprezintă o barieră în calea dezvoltării tehnologice, le elimină de pe lista de standarde și/sau specificații menționată la alineatul (1), acționând în conformitate cu procedura de consultare menționată la
  articolul 22 alineatul (2)”
  . |
| --- | --- |

(c)

Alineatele (4) și (5) se înlocuiesc cu următorul text:

„(4)   Atunci când Comisia intenționează să facă obligatorie punerea în aplicare a unor standarde și/sau specificații, aceasta publică un aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și invită toate părțile în cauză să-și facă publice observațiile. Comisia adoptă măsuri de punere în aplicare corespunzătoare și face obligatorie punerea în aplicare a standardelor aplicabile, prin referire la acestea ca standarde obligatorii în lista de standarde și/sau de specificații publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(5)   Atunci când Comisia consideră că standardele și/sau specificațiile menționate la alineatul (1) nu mai contribuie la furnizarea unor servicii armonizate de comunicații electronice, nu mai corespund nevoilor consumatorilor sau reprezintă o barieră în calea dezvoltării tehnologice, le elimină de pe lista de standarde și/sau specificații menționată la alineatul (1), acționând în conformitate cu procedura de consultare menționată la
  articolul 22 alineatul (2)”
  .

| (d) | La alineatul (6), cuvintele „acționând în conformitate cu procedura menționată la articolul 22 alineatul (3), le elimină din lista de standarde și/sau specificații menționate la alineatul (1)” se înlocuiesc cu cuvintele „ia măsurile de punere în aplicare corespunzătoare și elimină standardele și/sau specificațiile respective din lista de standarde și/sau specificații menționată la alineatul (1).”; |
| --- | --- |

(d)

La alineatul (6), cuvintele „acționând în conformitate cu procedura menționată la articolul 22 alineatul (3), le elimină din lista de standarde și/sau specificații menționate la alineatul (1)” se înlocuiesc cu cuvintele „ia măsurile de punere în aplicare corespunzătoare și elimină standardele și/sau specificațiile respective din lista de standarde și/sau specificații menționată la alineatul (1).”;

| (e) | Se introduce următorul alineat:
  „(6a)   Măsurile de punere în aplicare destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive, prin completarea acesteia, menționate la alineatele (4) și (6), se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 22 alineatul (3).” |
| --- | --- |

(e)

Se introduce următorul alineat:

„(6a)   Măsurile de punere în aplicare destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive, prin completarea acesteia, menționate la alineatele (4) și (6), se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 22 alineatul (3).”

| 20. | Articolul 18 se modifică după cum urmează:






  (a) | La alineatul (1) se adaugă următoarea literă (c):






  „(c) | furnizorii de servicii și echipamente de televiziune digitală să coopereze în ceea ce privește furnizarea de servicii de televiziune care să asigure interoperabilitatea pentru utilizatorii finali cu handicap.” |
| --- | --- | --- | --- |

20.

Articolul 18 se modifică după cum urmează:

(a)

La alineatul (1) se adaugă următoarea literă (c):

„(c)

furnizorii de servicii și echipamente de televiziune digitală să coopereze în ceea ce privește furnizarea de servicii de televiziune care să asigure interoperabilitatea pentru utilizatorii finali cu handicap.”

| (b) | Alineatul (3) se elimină. |
| --- | --- |

(b)

Alineatul (3) se elimină.

| 21. | Articolul 19 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 19


  Procedurile de armonizare

  (1)   Fără a aduce atingere articolului 9 din prezenta directivă și articolelor 6 și 8 din Directiva 2002/20/CE («Directiva privind autorizarea«), în situația în care Comisia consideră că divergențele în punerea în aplicare de către autoritățile naționale de reglementare a sarcinilor de reglementare, prevăzute de prezenta directivă și de directivele speciale, pot crea un obstacol în calea pieței interne, Comisia, ținând cont în cea mai mare măsură posibilă de avizul
  OAREC
  , ▐ emite o recomandare
  sau o decizie
  privind aplicarea armonizată a dispozițiilor din prezenta directivă și din directivele speciale cu scopul de a sprijini îndeplinirea obiectivelor stabilite la articolul 8.
  (2)   Atunci când Comisia emite o recomandare în temeiul alineatului (1), aceasta urmează procedura de consultare menționată la articolul 22 alineatul (2).
  Statele membre se asigură că autoritățile naționale de reglementare țin cont în cea mai mare măsură posibilă de aceste recomandări în îndeplinirea sarcinilor lor. Atunci când o autoritate națională de reglementare alege să nu dea curs unei recomandări, aceasta informează Comisia, prezentând motivele pentru poziția sa.


  (3)
     
  Deciziile adoptate în temeiul alineatului (1) nu pot cuprinde decât identificarea unei metode armonizate și coordonate în scopul abordării următoarelor aspecte:










  (a) | implementarea neconsecventă de către autoritățile de reglementare a abordărilor generale de reglementare cu ocazia reglementării piețelor de comunicații electronice prin aplicarea articolelor 15 și 16, creând o barieră în calea pieței interne. Astfel de decizii nu se referă la notificările specifice emise de autoritățile naționale de reglementare în conformitate cu articolul 7a;



  Într-o astfel de situație, Comisia propune un proiect de decizie numai:







  — | minimum doi ani de la adoptarea unei recomandări a Comisiei pe aceeași temă și; |
| --- | --- | --- | --- |

21.

Articolul 19 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 19

Procedurile de armonizare

(1)   Fără a aduce atingere articolului 9 din prezenta directivă și articolelor 6 și 8 din Directiva 2002/20/CE («Directiva privind autorizarea«), în situația în care Comisia consideră că divergențele în punerea în aplicare de către autoritățile naționale de reglementare a sarcinilor de reglementare, prevăzute de prezenta directivă și de directivele speciale, pot crea un obstacol în calea pieței interne, Comisia, ținând cont în cea mai mare măsură posibilă de avizul
  OAREC
  , ▐ emite o recomandare
  sau o decizie
  privind aplicarea armonizată a dispozițiilor din prezenta directivă și din directivele speciale cu scopul de a sprijini îndeplinirea obiectivelor stabilite la articolul 8.

(2)   Atunci când Comisia emite o recomandare în temeiul alineatului (1), aceasta urmează procedura de consultare menționată la articolul 22 alineatul (2).

Statele membre se asigură că autoritățile naționale de reglementare țin cont în cea mai mare măsură posibilă de aceste recomandări în îndeplinirea sarcinilor lor. Atunci când o autoritate națională de reglementare alege să nu dea curs unei recomandări, aceasta informează Comisia, prezentând motivele pentru poziția sa.

(3)
     
  Deciziile adoptate în temeiul alineatului (1) nu pot cuprinde decât identificarea unei metode armonizate și coordonate în scopul abordării următoarelor aspecte:

(a)

implementarea neconsecventă de către autoritățile de reglementare a abordărilor generale de reglementare cu ocazia reglementării piețelor de comunicații electronice prin aplicarea articolelor 15 și 16, creând o barieră în calea pieței interne. Astfel de decizii nu se referă la notificările specifice emise de autoritățile naționale de reglementare în conformitate cu articolul 7a;

—

minimum doi ani de la adoptarea unei recomandări a Comisiei pe aceeași temă și;

| — | ținând cont în cel mai înalt grad de avizul OAREC referitor la caz înainte de adoptarea unei astfel de decizii, aviz care va fi trimis de OAREC în termen de 3 luni de la solicitarea Comisiei; |
| --- | --- |

—

ținând cont în cel mai înalt grad de avizul OAREC referitor la caz înainte de adoptarea unei astfel de decizii, aviz care va fi trimis de OAREC în termen de 3 luni de la solicitarea Comisiei;

| (b) | numerotarea, inclusiv seriile de numere, portabilitatea numerelor și a identificatorilor, sistemele de conversie a numerelor și a adreselor și accesul la serviciile de urgență 112. |
| --- | --- |

(b)

numerotarea, inclusiv seriile de numere, portabilitatea numerelor și a identificatorilor, sistemele de conversie a numerelor și a adreselor și accesul la serviciile de urgență 112.

(4)
     
  Decizia menționată la alineatul (1), destinată să modifice elementele neesențiale din prezenta directivă prin completarea acesteia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 22 alineatul (3).

(5)   
  OAREC
  poate, din proprie inițiativă, să consilieze Comisia cu privire la oportunitatea adoptării unei măsuri în temeiul alineatului (1).”

| 22. | Articolul 20 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   În cazul unui litigiu apărut în legătură cu obligațiile existente în temeiul prezentei directive sau al directivelor speciale între întreprinderi care furnizează rețele sau servicii de comunicații electronice, într-un stat membru, sau între astfel de întreprinderi și alte întreprinderi din statul membru care beneficiază de obligații privind accesul și/sau interconectarea născute în temeiul prezentei directive sau al directivelor speciale, autoritatea națională de reglementare în cauză ia, la cererea oricăreia dintre părți și fără a aduce atingere alineatului (2), o decizie cu caracter obligatoriu pentru a soluționa litigiul în cel mai scurt termen și în orice caz în termen de patru luni, cu excepția situației în care există împrejurări excepționale. Statul membru în cauză cere tuturor părților să coopereze pe deplin cu autoritatea națională de reglementare.” |
| --- | --- |

22.

Articolul 20 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   În cazul unui litigiu apărut în legătură cu obligațiile existente în temeiul prezentei directive sau al directivelor speciale între întreprinderi care furnizează rețele sau servicii de comunicații electronice, într-un stat membru, sau între astfel de întreprinderi și alte întreprinderi din statul membru care beneficiază de obligații privind accesul și/sau interconectarea născute în temeiul prezentei directive sau al directivelor speciale, autoritatea națională de reglementare în cauză ia, la cererea oricăreia dintre părți și fără a aduce atingere alineatului (2), o decizie cu caracter obligatoriu pentru a soluționa litigiul în cel mai scurt termen și în orice caz în termen de patru luni, cu excepția situației în care există împrejurări excepționale. Statul membru în cauză cere tuturor părților să coopereze pe deplin cu autoritatea națională de reglementare.”

| 23. | „Articolul 21 se înlocuiește cu următorul text:

  Articolul 21


  Soluționarea litigiilor transfrontaliere

  (1)   În cazul unui litigiu transfrontalier apărut, în domeniul care intră sub incidența prezentei directive sau a directivelor speciale, între părți din state membre diferite, și atunci când litigiul este de competența autorităților naționale de reglementare din mai multe state membre, se aplică dispozițiile prevăzute la alineatele (2), (3) și (4).
  (2)   Oricare dintre părți poate sesiza autoritățile naționale de reglementare în cauză cu litigiul respectiv. Autoritățile naționale de reglementare competente își coordonează eforturile
  și au dreptul să consulte OAREC
  pentru a soluționa litigiul
  în mod corespunzător
  , în conformitate cu obiectivele prevăzute la articolul 8.


  Orice obligații impuse unei întreprinderi de către autoritățile naționale de reglementare în soluționarea unui litigiu respectă dispozițiile prezentei directive și ale directivelor speciale.


  Oricare dintre autoritățile naționale de reglementare care este competentă într-un astfel de litigiu poate cere
  OAREC
  să adopte un aviz cu privire la acțiunile care trebuie întreprinse în conformitate cu dispozițiile directivei-cadru și/sau ale directivelor speciale pentru soluționarea litigiului.
  În cazul în care o astfel de cerere a fost adresată
  OAREC
  , orice autoritate națională de reglementare competentă cu privire la orice aspect al litigiului așteaptă avizul
  OAREC
  înainte să inițieze măsuri de soluționare a litigiului. Aceasta nu împiedică autoritățile naționale de reglementare să ia măsuri urgente în caz de necesitate.
  Orice obligații impuse unei întreprinderi de către autoritatea națională de reglementare în cadrul soluționării unui litigiu respectă dispozițiile prezentei directive sau ale directivelor speciale și țin cont în cea mai mare măsură posibilă de avizul adoptat de
  OAREC
  .
  (3)   Statele Membre pot să prevadă ca autoritățile naționale de reglementare competente să refuze de comun acord soluționarea unui litigiu, atunci când există alte mecanisme disponibile, inclusiv medierea, care ar putea contribui la soluționarea litigiului în timp util, în conformitate cu dispozițiile articolului 8.
  Autoritățile naționale de reglementare informează în cel mai scurt termen părțile cu privire la acest fapt. În cazul în care în termen de patru luni litigiul nu a fost soluționat și în cazul în care partea care se consideră prejudiciată nu a sesizat nicio instanță și dacă oricare dintre părți cere acest lucru, autoritățile naționale de reglementare își coordonează eforturile pentru a soluționa litigiul, în conformitate cu dispozițiile articolului 8 și ținând cont în cea mai mare măsură posibilă de orice aviz emis de
  OAREC
  .
  (4)   Procedura prevăzută la alineatul (2) nu împiedică niciuna dintre părți să introducă o acțiune în fața unei instanțe.” |
| --- | --- |

23.

„Articolul 21 se înlocuiește cu următorul text:

Articolul 21

Soluționarea litigiilor transfrontaliere

(1)   În cazul unui litigiu transfrontalier apărut, în domeniul care intră sub incidența prezentei directive sau a directivelor speciale, între părți din state membre diferite, și atunci când litigiul este de competența autorităților naționale de reglementare din mai multe state membre, se aplică dispozițiile prevăzute la alineatele (2), (3) și (4).

(2)   Oricare dintre părți poate sesiza autoritățile naționale de reglementare în cauză cu litigiul respectiv. Autoritățile naționale de reglementare competente își coordonează eforturile
  și au dreptul să consulte OAREC
  pentru a soluționa litigiul
  în mod corespunzător
  , în conformitate cu obiectivele prevăzute la articolul 8.

Orice obligații impuse unei întreprinderi de către autoritățile naționale de reglementare în soluționarea unui litigiu respectă dispozițiile prezentei directive și ale directivelor speciale.

Oricare dintre autoritățile naționale de reglementare care este competentă într-un astfel de litigiu poate cere
  OAREC
  să adopte un aviz cu privire la acțiunile care trebuie întreprinse în conformitate cu dispozițiile directivei-cadru și/sau ale directivelor speciale pentru soluționarea litigiului.

În cazul în care o astfel de cerere a fost adresată
  OAREC
  , orice autoritate națională de reglementare competentă cu privire la orice aspect al litigiului așteaptă avizul
  OAREC
  înainte să inițieze măsuri de soluționare a litigiului. Aceasta nu împiedică autoritățile naționale de reglementare să ia măsuri urgente în caz de necesitate.

Orice obligații impuse unei întreprinderi de către autoritatea națională de reglementare în cadrul soluționării unui litigiu respectă dispozițiile prezentei directive sau ale directivelor speciale și țin cont în cea mai mare măsură posibilă de avizul adoptat de
  OAREC
  .

(3)   Statele Membre pot să prevadă ca autoritățile naționale de reglementare competente să refuze de comun acord soluționarea unui litigiu, atunci când există alte mecanisme disponibile, inclusiv medierea, care ar putea contribui la soluționarea litigiului în timp util, în conformitate cu dispozițiile articolului 8.

Autoritățile naționale de reglementare informează în cel mai scurt termen părțile cu privire la acest fapt. În cazul în care în termen de patru luni litigiul nu a fost soluționat și în cazul în care partea care se consideră prejudiciată nu a sesizat nicio instanță și dacă oricare dintre părți cere acest lucru, autoritățile naționale de reglementare își coordonează eforturile pentru a soluționa litigiul, în conformitate cu dispozițiile articolului 8 și ținând cont în cea mai mare măsură posibilă de orice aviz emis de
  OAREC
  .

(4)   Procedura prevăzută la alineatul (2) nu împiedică niciuna dintre părți să introducă o acțiune în fața unei instanțe.”

| 24. | Se introduce următorul articol:

  „Articolul 21a


  Sancțiuni

  Statele membre stabilesc normele privind sancțiunile aplicabile pentru încălcarea dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive și al directivelor speciale și iau toate măsurile necesare pentru a garanta că acestea sunt aplicate. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie
  adecvate,
  efective, proporționale și cu efect de descurajare. Statele membre notifică aceste dispoziții Comisiei până la ... (22) și notifică fără întârziere orice modificări ulterioare ale acestora. |
| --- | --- |

24.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 21a

Sancțiuni

Statele membre stabilesc normele privind sancțiunile aplicabile pentru încălcarea dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive și al directivelor speciale și iau toate măsurile necesare pentru a garanta că acestea sunt aplicate. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie
  adecvate,
  efective, proporționale și cu efect de descurajare. Statele membre notifică aceste dispoziții Comisiei până la ... (22) și notifică fără întârziere orice modificări ulterioare ale acestora.

| 25. | Articolul 22 se modifică după cum urmează:
  ▐







  (a) | Alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5a alineatele (1)-(4) și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie”. |
| --- | --- | --- |

25.

Articolul 22 se modifică după cum urmează:

▐

(a)

Alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5a alineatele (1)-(4) și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie”.

| (b) | Alineatul (4) se elimină. |
| --- | --- |

(b)

Alineatul (4) se elimină.

| 26. | Articolul 27 se elimină. |
| --- | --- |

26.

Articolul 27 se elimină.

| 27. | Anexa I se elimină; |
| --- | --- |

27.

Anexa I se elimină;

| 28. | Anexa II se înlocuiește cu următorul text:

  „ANEXA II
  Criteriile de care trebuie să țină seama autoritățile naționale de reglementare pentru a evalua dacă două sau mai multe întreprinderi au o poziție dominantă colectivă în sensul articolului 14 alineatul (2) al doilea paragraf.
  Două sau mai multe întreprinderi pot avea o poziție dominantă colectivă în sensul articolului 14, atunci când, chiar în lipsa oricărei legături structurale sau de altă natură între ele, acestea operează pe o piață caracterizată prin lipsa concurenței efective și în care nicio întreprindere nu deține în mod individual o putere semnificativă pe piață. În conformitate
  cu legislația comunitară în vigoare și cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene
  privind poziția dominantă colectivă ▐, probabilitatea ca această situație să apară există atunci când piața este concentrată și prezintă un număr de caracteristici specifice, dintre care următoarele pot fi cele mai relevante în contextul comunicațiilor
  electronice
  :






  — | elasticitate scăzută a cererii |
| --- | --- | --- |

28.

Anexa II se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXA II

Criteriile de care trebuie să țină seama autoritățile naționale de reglementare pentru a evalua dacă două sau mai multe întreprinderi au o poziție dominantă colectivă în sensul articolului 14 alineatul (2) al doilea paragraf.

Două sau mai multe întreprinderi pot avea o poziție dominantă colectivă în sensul articolului 14, atunci când, chiar în lipsa oricărei legături structurale sau de altă natură între ele, acestea operează pe o piață caracterizată prin lipsa concurenței efective și în care nicio întreprindere nu deține în mod individual o putere semnificativă pe piață. În conformitate
  cu legislația comunitară în vigoare și cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene
  privind poziția dominantă colectivă ▐, probabilitatea ca această situație să apară există atunci când piața este concentrată și prezintă un număr de caracteristici specifice, dintre care următoarele pot fi cele mai relevante în contextul comunicațiilor
  electronice
  :

—

elasticitate scăzută a cererii

| — | cote de piață similare |
| --- | --- |

—

cote de piață similare

| — | obstacole ridicate la intrarea pe piață, de ordin juridic sau economic |
| --- | --- |

—

obstacole ridicate la intrarea pe piață, de ordin juridic sau economic

| — | integrare pe verticală cu refuzul colectiv de furnizare |
| --- | --- |

—

integrare pe verticală cu refuzul colectiv de furnizare

| — | absența puterii de contracarare a cumpărătorilor |
| --- | --- |

—

absența puterii de contracarare a cumpărătorilor

| — | absența concurenței potențiale. |
| --- | --- |

—

absența concurenței potențiale.

Lista prezentată anterior este exemplificativă și nu exhaustivă, iar criteriile nu sunt cumulative. Această listă este mai degrabă o ilustrare a tipurilor de criterii care ar putea fi utilizate pentru a susține afirmațiile privind existența unei poziții dominante colective. ▐”

Articolul 2

Articolul 2

Modificări aduse Directivei 2002/19/CE (directiva privind accesul)

Modificări aduse Directivei 2002/19/CE (directiva privind accesul)

Directiva 2002/19/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 2 se modifică după cum urmează:






  (a) | Litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | «acces» înseamnă punerea la dispoziția altei întreprinderi a instalațiilor și/sau a serviciilor, în conformitate cu condițiile definite, pe bază exclusivă sau neexclusivă, în scopul furnizării de servicii de comunicații electronice, inclusiv atunci când sunt folosite pentru transmiterea de servicii ale societății informaționale sau de servicii de difuzare de programe radio și de televiziune. Sunt incluse, inter alia: accesul la elementele rețelei și la infrastructura asociată, ceea ce poate presupune conectarea echipamentului, prin mijloace fixe sau nu (aici sunt incluse, în special, accesul la bucla locală și la instalațiile și serviciile necesare furnizării de servicii prin bucla locală); accesul la infrastructura fizică, inclusiv clădiri, canale și piloni; accesul la sistemele de software relevante, inclusiv la sistemele de asistență operațională; accesul la sisteme de informații sau baze de date pentru precomenzi, aprovizionare, comenzi, cereri de întreținere și reparații și facturare; accesul la conversia numerelor sau la sisteme care oferă funcționalități echivalente; accesul la rețele fixe și mobile, în special pentru roaming; accesul la sistemele de acces condiționat pentru serviciile de televiziune digitală și accesul la serviciile de rețele virtuale.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Articolul 2 se modifică după cum urmează:

(a)

Litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

«acces» înseamnă punerea la dispoziția altei întreprinderi a instalațiilor și/sau a serviciilor, în conformitate cu condițiile definite, pe bază exclusivă sau neexclusivă, în scopul furnizării de servicii de comunicații electronice, inclusiv atunci când sunt folosite pentru transmiterea de servicii ale societății informaționale sau de servicii de difuzare de programe radio și de televiziune. Sunt incluse, inter alia: accesul la elementele rețelei și la infrastructura asociată, ceea ce poate presupune conectarea echipamentului, prin mijloace fixe sau nu (aici sunt incluse, în special, accesul la bucla locală și la instalațiile și serviciile necesare furnizării de servicii prin bucla locală); accesul la infrastructura fizică, inclusiv clădiri, canale și piloni; accesul la sistemele de software relevante, inclusiv la sistemele de asistență operațională; accesul la sisteme de informații sau baze de date pentru precomenzi, aprovizionare, comenzi, cereri de întreținere și reparații și facturare; accesul la conversia numerelor sau la sisteme care oferă funcționalități echivalente; accesul la rețele fixe și mobile, în special pentru roaming; accesul la sistemele de acces condiționat pentru serviciile de televiziune digitală și accesul la serviciile de rețele virtuale.”

| (b) | Litera (e) se înlocuiește cu următorul text:






  „(e) | «buclă locală» înseamnă circuitul fizic care leagă punctul terminal al rețelei de
  un comutator
  de distribuție sau de elementul echivalent din rețeaua publică fixă de comunicații electronice.” |
| --- | --- | --- |

(b)

Litera (e) se înlocuiește cu următorul text:

„(e)

«buclă locală» înseamnă circuitul fizic care leagă punctul terminal al rețelei de
  un comutator
  de distribuție sau de elementul echivalent din rețeaua publică fixă de comunicații electronice.”

un comutator

| 2. | Articolul 4 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Operatorii rețelelor publice de comunicații au dreptul și, la cererea altor întreprinderi autorizate în conformitate cu articolul 4 din Directiva 2002/20/CE (directiva privind autorizarea), obligația de a negocia interconectarea reciprocă în scopul furnizării de servicii de comunicații electronice accesibile publicului, în vederea asigurării furnizării și interoperabilității serviciilor pe întreg teritoriul Comunității. Operatorii oferă acces și interconectare altor întreprinderi în condiții care sunt conforme cu obligațiile impuse de autoritatea națională de reglementare în temeiul articolelor 5-8.” |
| --- | --- |

2.

Articolul 4 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Operatorii rețelelor publice de comunicații au dreptul și, la cererea altor întreprinderi autorizate în conformitate cu articolul 4 din Directiva 2002/20/CE (directiva privind autorizarea), obligația de a negocia interconectarea reciprocă în scopul furnizării de servicii de comunicații electronice accesibile publicului, în vederea asigurării furnizării și interoperabilității serviciilor pe întreg teritoriul Comunității. Operatorii oferă acces și interconectare altor întreprinderi în condiții care sunt conforme cu obligațiile impuse de autoritatea națională de reglementare în temeiul articolelor 5-8.”

| 3. | Articolul 5 se modifică după cum urmează:






  (a) | ║alineatul (1) se modifică după cum urmează:







  (i) | primul paragraf se înlocuiește cu textul următor:

  „(1)   În vederea atingerii obiectivelor stabilite la articolul 8 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru), autoritățile naționale de reglementare încurajează și, după caz, asigură, în conformitate cu dispozițiile prezentei directive, accesul și interconectarea adecvată, precum și interoperabilitatea serviciilor, exercitându-și responsabilitățile într-un mod care să promoveze eficiența, concurența durabilă, investițiile eficiente și inovarea și care să permită obținerea de beneficii maxime de către utilizatorii finali.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Articolul 5 se modifică după cum urmează:

(a)

║alineatul (1) se modifică după cum urmează:

modifică după cum urmează

(i)

(i)

primul paragraf se înlocuiește cu textul următor:

primul paragraf se înlocuiește cu textul următor:

„(1)   În vederea atingerii obiectivelor stabilite la articolul 8 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru), autoritățile naționale de reglementare încurajează și, după caz, asigură, în conformitate cu dispozițiile prezentei directive, accesul și interconectarea adecvată, precum și interoperabilitatea serviciilor, exercitându-și responsabilitățile într-un mod care să promoveze eficiența, concurența durabilă, investițiile eficiente și inovarea și care să permită obținerea de beneficii maxime de către utilizatorii finali.”

| (ii) | se introduce litera (ab):








  „
  (ab) | în situații justificate și în măsura în care acest lucru este necesar, obligații impuse întreprinderilor care controlează accesul către utilizatorii finali să-și facă serviciile interoperabile” |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

se introduce litera (ab):

se introduce litera (ab):

„
  (ab)

(ab)

în situații justificate și în măsura în care acest lucru este necesar, obligații impuse întreprinderilor care controlează accesul către utilizatorii finali să-și facă serviciile interoperabile”

în situații justificate și în măsura în care acest lucru este necesar, obligații impuse întreprinderilor care controlează accesul către utilizatorii finali să-și facă serviciile interoperabile”

| (b) | Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Obligațiile și condițiile impuse în temeiul alineatului (1) sunt obiective, transparente, proporționale și nediscriminatorii și se pun în aplicare în conformitate cu procedurile prevăzute la
  articolele 6, 7 și 7a
  din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).” |
| --- | --- |

(b)

Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Obligațiile și condițiile impuse în temeiul alineatului (1) sunt obiective, transparente, proporționale și nediscriminatorii și se pun în aplicare în conformitate cu procedurile prevăzute la
  articolele 6, 7 și 7a
  din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).”

articolele 6, 7 și 7a

| (c) | Alineatul (3) se elimină. |
| --- | --- |

(c)

Alineatul (3) se elimină.

| (d) | Alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   În ceea ce privește accesul și interconectarea menționate la alineatul (1), statele membre se asigură că autoritatea națională de reglementare are competența de a interveni din proprie inițiativă, atunci când o astfel de acțiune este justificată, pentru a garanta respectarea obiectivelor de politică prevăzute la articolul 8 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru), în conformitate cu dispozițiile prezentei directive și cu procedurile menționate la articolele 6 și 7, 20 și 21 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).” |
| --- | --- |

(d)

Alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   În ceea ce privește accesul și interconectarea menționate la alineatul (1), statele membre se asigură că autoritatea națională de reglementare are competența de a interveni din proprie inițiativă, atunci când o astfel de acțiune este justificată, pentru a garanta respectarea obiectivelor de politică prevăzute la articolul 8 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru), în conformitate cu dispozițiile prezentei directive și cu procedurile menționate la articolele 6 și 7, 20 și 21 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).”

| 4. | Articolul 6 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Având în vedere evoluția tehnologică și cea a pieței, Comisia poate adopta măsuri de punere în aplicare pentru modificarea anexei I. Aceste măsuri, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 14 alineatul (3).” |
| --- | --- |

4.

Articolul 6 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Având în vedere evoluția tehnologică și cea a pieței, Comisia poate adopta măsuri de punere în aplicare pentru modificarea anexei I. Aceste măsuri, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentei directive, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 14 alineatul (3).”

| 5. | Articolul 7 se elimină. |
| --- | --- |

5.

Articolul 7 se elimină.

| 6. | Articolul 8 se modifică după cum urmează:






  (a) | La alineatul (1), cuvintele „articolele 9-13” se înlocuiesc cu cuvintele „articolele 9-13a”; |
| --- | --- | --- |

6.

Articolul 8 se modifică după cum urmează:

(a)

La alineatul (1), cuvintele „articolele 9-13” se înlocuiesc cu cuvintele „articolele 9-13a”;

| (b) | Alineatul (3) se modifică după cum urmează:






  (i) | Primul paragraf se modifică după cum urmează:






  — | la prima liniuță, cuvintele „articolul 5 alineatele (1) și (2) și articolul 6” se înlocuiesc cu „articolul 5 alineatul (1) și articolul 6”; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Alineatul (3) se modifică după cum urmează:

(i)

Primul paragraf se modifică după cum urmează:

—

la prima liniuță, cuvintele „articolul 5 alineatele (1) și (2) și articolul 6” se înlocuiesc cu „articolul 5 alineatul (1) și articolul 6”;

| — | la a doua liniuță, textul „Directiva 97/66/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind prelucrarea datelor cu caracter personal și protecția vieții private în sectorul telecomunicațiilor (23)” se înlocuiește cu textul „Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (24). |
| --- | --- |

—

la a doua liniuță, textul „Directiva 97/66/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind prelucrarea datelor cu caracter personal și protecția vieții private în sectorul telecomunicațiilor (23)” se înlocuiește cu textul „Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (24).

23

24

| (ii) | Al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „În situații excepționale, în cazul în care o autoritate națională de reglementare intenționează să impună operatorilor cu o putere semnificativă pe piață obligații privind accesul sau interconectarea, altele decât cele stabilite la articolele 9-13 din prezenta directivă, aceasta prezintă Comisiei o cerere. Comisia ține cont în cea mai mare măsură posibilă de avizul
  Organismului
  autorităților europene de reglementare în domeniul
  comunicațiilor electronice
  (
  OAREC
  ) (25). Comisia, hotărând în conformitate cu articolul 14 alineatul (2), adoptă o decizie care autorizează sau interzice autorității naționale de reglementare să ia astfel de măsuri. |
| --- | --- |

(ii)

Al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„În situații excepționale, în cazul în care o autoritate națională de reglementare intenționează să impună operatorilor cu o putere semnificativă pe piață obligații privind accesul sau interconectarea, altele decât cele stabilite la articolele 9-13 din prezenta directivă, aceasta prezintă Comisiei o cerere. Comisia ține cont în cea mai mare măsură posibilă de avizul
  Organismului
  autorităților europene de reglementare în domeniul
  comunicațiilor electronice
  (
  OAREC
  ) (25). Comisia, hotărând în conformitate cu articolul 14 alineatul (2), adoptă o decizie care autorizează sau interzice autorității naționale de reglementare să ia astfel de măsuri.

Organismului

comunicațiilor electronice

OAREC

25

| 7. | Articolul 9 se modifică după cum urmează:






  (a) | Alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Autoritățile naționale de reglementare pot, în conformitate cu dispozițiile articolului 8, impune obligații de transparență privind interconectarea și/sau accesul care să îi oblige pe operatori să publice informațiile specificate, cum ar fi informațiile contabile, specificațiile tehnice, caracteristicile rețelei, modalitățile și condițiile de furnizare și utilizare, inclusiv
  restricțiile de acces la servicii și aplicații în cazul în care condițiile respective sunt permise de statele membre, în conformitate cu legislația comunitară,
  și prețurile.” |
| --- | --- | --- |

7.

Articolul 9 se modifică după cum urmează:

(a)

Alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Autoritățile naționale de reglementare pot, în conformitate cu dispozițiile articolului 8, impune obligații de transparență privind interconectarea și/sau accesul care să îi oblige pe operatori să publice informațiile specificate, cum ar fi informațiile contabile, specificațiile tehnice, caracteristicile rețelei, modalitățile și condițiile de furnizare și utilizare, inclusiv
  restricțiile de acces la servicii și aplicații în cazul în care condițiile respective sunt permise de statele membre, în conformitate cu legislația comunitară,
  și prețurile.”

restricțiile de acces la servicii și aplicații în cazul în care condițiile respective sunt permise de statele membre, în conformitate cu legislația comunitară,

| (b) | Alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
  „(4)   Fără a aduce atingere alineatului (3), în cazul în care un operator are obligații în temeiul articolului 12 privind accesul la nivel angro la infrastructura rețelei ▐, autoritățile naționale de reglementare asigură publicarea unei oferte de referință care cuprinde cel puțin elementele prevăzute în anexa II.” |
| --- | --- |

(b)

Alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Fără a aduce atingere alineatului (3), în cazul în care un operator are obligații în temeiul articolului 12 privind accesul la nivel angro la infrastructura rețelei ▐, autoritățile naționale de reglementare asigură publicarea unei oferte de referință care cuprinde cel puțin elementele prevăzute în anexa II.”

| (c) | Alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   Comisia poate adopta modificările necesare aduse la anexa II în vederea adaptării acesteia la evoluția tehnologică și a pieței. Aceste măsuri, destinate să modifice elementele neesențiale din prezenta directivă, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 14 alineatul (3). La punerea în aplicare a dispozițiilor prezentului alineat, Comisia poate fi asistată de
  OAREC
  .” |
| --- | --- |

(c)

Alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   Comisia poate adopta modificările necesare aduse la anexa II în vederea adaptării acesteia la evoluția tehnologică și a pieței. Aceste măsuri, destinate să modifice elementele neesențiale din prezenta directivă, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 14 alineatul (3). La punerea în aplicare a dispozițiilor prezentului alineat, Comisia poate fi asistată de
  OAREC
  .”

OAREC

| 8. | Articolul 12 se modifică după cum urmează:






  (a) | La alineatul (1), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | să acorde terților acces la anumite elemente ale rețelei și/sau ale infrastructurii , inclusiv acces la elementele de rețea care nu sunt active și/sau acces necondiționat la bucla locală, să permită inter alia selectarea și/sau preselectarea operatorului și/sau oferta de revânzare a liniilor de abonați;” |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Articolul 12 se modifică după cum urmează:

(a)

La alineatul (1), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

să acorde terților acces la anumite elemente ale rețelei și/sau ale infrastructurii , inclusiv acces la elementele de rețea care nu sunt active și/sau acces necondiționat la bucla locală, să permită inter alia selectarea și/sau preselectarea operatorului și/sau oferta de revânzare a liniilor de abonați;”

| (b) | La alineatul (1), litera (f) se înlocuiește cu următorul text:






  „(f) | să furnizeze colocare sau alte forme de utilizare în comun a
  infrastructurilor
  ”; |
| --- | --- | --- |

(b)

La alineatul (1), litera (f) se înlocuiește cu următorul text:

„(f)

să furnizeze colocare sau alte forme de utilizare în comun a
  infrastructurilor
  ”;

infrastructurilor

| (c) | La alineatul (1), se adaugă următoarea literă:






  „(j) | să furnizeze acces la serviciile asociate precum serviciul de identificare, localizare și prezență.” |
| --- | --- | --- |

(c)

La alineatul (1), se adaugă următoarea literă:

„(j)

să furnizeze acces la serviciile asociate precum serviciul de identificare, localizare și prezență.”

| (d) | La alineatul (2), partea introductivă și litera (a) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(2)   Atunci când autoritățile naționale de reglementare analizează obligațiile menționate la alineatul (1), mai ales atunci când evaluează în ce mod aceste obligații ar fi impuse în mod proporțional cu obiectivele stabilite la articolul 8 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru), ele iau în considerare, în special, următorii factori:






  (a) | viabilitatea tehnică și economică a utilizării sau a instalării unor instalații alternative, având în vedere ritmul actual de dezvoltare a pieței și ținând seama de natura și tipul interconectării și/sau accesului în cauză, inclusiv viabilitatea altor produse de acces din amonte, cum ar fi accesul la canale;” |
| --- | --- | --- |

(d)

La alineatul (2), partea introductivă și litera (a) se înlocuiesc cu următorul text:

„(2)   Atunci când autoritățile naționale de reglementare analizează obligațiile menționate la alineatul (1), mai ales atunci când evaluează în ce mod aceste obligații ar fi impuse în mod proporțional cu obiectivele stabilite la articolul 8 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru), ele iau în considerare, în special, următorii factori:

(a)

viabilitatea tehnică și economică a utilizării sau a instalării unor instalații alternative, având în vedere ritmul actual de dezvoltare a pieței și ținând seama de natura și tipul interconectării și/sau accesului în cauză, inclusiv viabilitatea altor produse de acces din amonte, cum ar fi accesul la canale;”

| (e) | la alineatul (2),
  literele (c) și (d) se înlocuiesc
  cu următorul text:






  „
  (c) | investiția inițială a proprietarului infrastructurii, având în vedere orice investiție publică făcută și riscurile aferente investiției; |
| --- | --- | --- |

(e)

la alineatul (2),
  literele (c) și (d) se înlocuiesc
  cu următorul text:

literele (c) și (d) se înlocuiesc

„
  (c)

(c)

investiția inițială a proprietarului infrastructurii, având în vedere orice investiție publică făcută și riscurile aferente investiției;

investiția inițială a proprietarului infrastructurii, având în vedere orice investiție publică făcută și riscurile aferente investiției;

| (d) | necesitatea de salvgardare a concurenței pe termen lung,
  acordând o atenție deosebită
  unei concurențe eficiente din punct de vedere economic la nivelul infrastructurii;” |
| --- | --- |

(d)

necesitatea de salvgardare a concurenței pe termen lung,
  acordând o atenție deosebită
  unei concurențe eficiente din punct de vedere economic la nivelul infrastructurii;”

acordând o atenție deosebită

| (f) | Se adaugă următorul alineat (3):
  „(3)   Atunci când impun unui operator obligații de furnizare a accesului în conformitate cu dispozițiile prezentului articol, autoritățile naționale de reglementare pot stabili condiții tehnice sau operaționale care trebuie îndeplinite de către furnizor și/sau de către beneficiarii accesului în cauză, în cazul în care acest lucru este necesar pentru a asigura operarea în condiții normale a rețelei. Obligațiile referitoare la respectarea standardelor sau a specificațiilor tehnice specifice sunt în conformitate cu standardele și specificațiile prevăzute în conformitate cu articolul 17 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).” |
| --- | --- |

(f)

Se adaugă următorul alineat (3):

„(3)   Atunci când impun unui operator obligații de furnizare a accesului în conformitate cu dispozițiile prezentului articol, autoritățile naționale de reglementare pot stabili condiții tehnice sau operaționale care trebuie îndeplinite de către furnizor și/sau de către beneficiarii accesului în cauză, în cazul în care acest lucru este necesar pentru a asigura operarea în condiții normale a rețelei. Obligațiile referitoare la respectarea standardelor sau a specificațiilor tehnice specifice sunt în conformitate cu standardele și specificațiile prevăzute în conformitate cu articolul 17 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).”

| 9. | Articolul 13 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   O autoritate națională de reglementare poate impune, în conformitate cu dispozițiile articolului 8, obligații privind recuperarea costurilor și controlul tarifelor, inclusiv obligații privind fundamentarea tarifelor în funcție de costuri, precum și obligații privind evidența contabilă a costurilor, pentru furnizarea anumitor forme de interconectare și/sau acces, în situații în care o analiză de piață indică lipsa unei concurențe efective, ceea ce înseamnă că operatorul în cauză poate menține tarifele la un nivel excesiv de ridicat sau poate comprima prețurile (price squeeze) în detrimentul utilizatorilor finali. Pentru a încuraja investițiile efectuate de operator, inclusiv în rețele de generație viitoare, autoritățile naționale de reglementare iau în considerare investițiile făcute de operator și îi permit realizarea unei rate rezonabile de recuperare a capitalului investit, ținând seama de
  orice riscuri specifice unui nou proiect de investiție în rețea
  .”;
  ▐ |
| --- | --- |

9.

Articolul 13 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (1)

înlocuiește cu următorul text

„(1)   O autoritate națională de reglementare poate impune, în conformitate cu dispozițiile articolului 8, obligații privind recuperarea costurilor și controlul tarifelor, inclusiv obligații privind fundamentarea tarifelor în funcție de costuri, precum și obligații privind evidența contabilă a costurilor, pentru furnizarea anumitor forme de interconectare și/sau acces, în situații în care o analiză de piață indică lipsa unei concurențe efective, ceea ce înseamnă că operatorul în cauză poate menține tarifele la un nivel excesiv de ridicat sau poate comprima prețurile (price squeeze) în detrimentul utilizatorilor finali. Pentru a încuraja investițiile efectuate de operator, inclusiv în rețele de generație viitoare, autoritățile naționale de reglementare iau în considerare investițiile făcute de operator și îi permit realizarea unei rate rezonabile de recuperare a capitalului investit, ținând seama de
  orice riscuri specifice unui nou proiect de investiție în rețea
  .”;

orice riscuri specifice unui nou proiect de investiție în rețea

▐

| 10. | Se adaugă următoarele articole:

  „Articolul 13a


  Separarea funcțională

  (1)   Atunci când autoritatea națională de reglementare ajunge la concluzia că obligațiile corespunzătoare impuse în temeiul articolelor 9-13 nu au condus la realizarea unei concurențe efective și că există în continuare probleme importante și persistente legate de concurență și/sau eșecul mecanismelor pieței, identificate în legătură cu furnizarea la nivel angro a anumitor
  piețe de
  produse de acces , aceasta poate, ca măsură excepțională, în conformitate cu dispozițiile articolului 8 alineatul (3) al doilea paragraf, impune întreprinderilor integrate pe verticală obligația de a plasa activitățile aferente furnizării la nivel angro a produselor relevante de acces într-o entitate comercială care funcționează independent.
  Respectiva entitate comercială furnizează produse și servicii de acces tuturor întreprinderilor, inclusiv altor entități comerciale din cadrul societății-mamă, respectând aceleași termene și condiții, inclusiv cele referitoare la nivelurile tarifelor și serviciilor, și prin intermediul acelorași sisteme și procese.
  (2)   Atunci când o autoritate națională de reglementare intenționează să impună obligația separării funcționale, aceasta înaintează propunerea Comisiei, care cuprinde:






  (a) | elemente de probă care să justifice concluziile autorității naționale de reglementare, astfel cum se menționează în alineatul (1); |
| --- | --- | --- |

10.

Se adaugă următoarele articole:

„Articolul 13a

„Articolul 13a

Separarea funcțională

Separarea funcțională

(1)   Atunci când autoritatea națională de reglementare ajunge la concluzia că obligațiile corespunzătoare impuse în temeiul articolelor 9-13 nu au condus la realizarea unei concurențe efective și că există în continuare probleme importante și persistente legate de concurență și/sau eșecul mecanismelor pieței, identificate în legătură cu furnizarea la nivel angro a anumitor
  piețe de
  produse de acces , aceasta poate, ca măsură excepțională, în conformitate cu dispozițiile articolului 8 alineatul (3) al doilea paragraf, impune întreprinderilor integrate pe verticală obligația de a plasa activitățile aferente furnizării la nivel angro a produselor relevante de acces într-o entitate comercială care funcționează independent.

piețe de

pe verticală

Respectiva entitate comercială furnizează produse și servicii de acces tuturor întreprinderilor, inclusiv altor entități comerciale din cadrul societății-mamă, respectând aceleași termene și condiții, inclusiv cele referitoare la nivelurile tarifelor și serviciilor, și prin intermediul acelorași sisteme și procese.

(2)   Atunci când o autoritate națională de reglementare intenționează să impună obligația separării funcționale, aceasta înaintează propunerea Comisiei, care cuprinde:

(a)

elemente de probă care să justifice concluziile autorității naționale de reglementare, astfel cum se menționează în alineatul (1);

| (b) | o evaluare motivată care să demonstreze că nu există sau există foarte puține șanse de a avea o concurență efectivă și durabilă la nivelul infrastructurii într-un interval rezonabil de timp; |
| --- | --- |

(b)

o evaluare motivată care să demonstreze că nu există sau există foarte puține șanse de a avea o concurență efectivă și durabilă la nivelul infrastructurii într-un interval rezonabil de timp;

| (c) | o analiză a impactului preconizat asupra autorității de reglementare, asupra întreprinderii
  , în special asupra mâinii de lucru a întreprinderii separate și asupra sectorului comunicațiilor electronice ca întreg
  și asupra stimulentelor pentru investiții într-un sector ca întreg, în special în ceea ce privește necesitatea asigurării coeziunii sociale și teritoriale, precum și impactul asupra altor părți interesate, inclusiv, în special impactul preconizat asupra concurenței și orice efecte potențiale pe care aceasta le-ar antrena pentru consumatori; |
| --- | --- |

(c)

o analiză a impactului preconizat asupra autorității de reglementare, asupra întreprinderii
  , în special asupra mâinii de lucru a întreprinderii separate și asupra sectorului comunicațiilor electronice ca întreg
  și asupra stimulentelor pentru investiții într-un sector ca întreg, în special în ceea ce privește necesitatea asigurării coeziunii sociale și teritoriale, precum și impactul asupra altor părți interesate, inclusiv, în special impactul preconizat asupra concurenței și orice efecte potențiale pe care aceasta le-ar antrena pentru consumatori;

, în special asupra mâinii de lucru a întreprinderii separate și asupra sectorului comunicațiilor electronice ca întreg

| (d) | o analiză a motivelor care justifică faptul că această obligație ar reprezenta modalitatea cea mai eficientă de a pune în aplicare măsurile corective menite să remedieze problemele privind concurența sau deficiențele de piață identificate. |
| --- | --- |

(d)

(d)

o analiză a motivelor care justifică faptul că această obligație ar reprezenta modalitatea cea mai eficientă de a pune în aplicare măsurile corective menite să remedieze problemele privind concurența sau deficiențele de piață identificate.

o analiză a motivelor care justifică faptul că această obligație ar reprezenta modalitatea cea mai eficientă de a pune în aplicare măsurile corective menite să remedieze problemele privind concurența sau deficiențele de piață identificate.

(3)   Proiectul de măsură cuprinde următoarele elemente:

| (a) | natura și nivelul exact de separare, menționând în special statutul juridic al entității comerciale separate; |
| --- | --- |

(a)

natura și nivelul exact de separare, menționând în special statutul juridic al entității comerciale separate;

| (b) | identificarea activelor entității comerciale separate și a produselor sau serviciilor care urmează să fie furnizate de respectiva entitate; |
| --- | --- |

(b)

identificarea activelor entității comerciale separate și a produselor sau serviciilor care urmează să fie furnizate de respectiva entitate;

| (c) | forma de conducere aleasă pentru a asigura independența personalului angajat de către entitatea comercială separată și structura de acordare a stimulentelor corespunzătoare; |
| --- | --- |

(c)

forma de conducere aleasă pentru a asigura independența personalului angajat de către entitatea comercială separată și structura de acordare a stimulentelor corespunzătoare;

| (d) | normele pentru garantarea respectării obligațiilor; |
| --- | --- |

(d)

normele pentru garantarea respectării obligațiilor;

| (e) | normele pentru garantarea transparenței procedurilor operaționale, în special față de celelalte părți interesate; |
| --- | --- |

(e)

normele pentru garantarea transparenței procedurilor operaționale, în special față de celelalte părți interesate;

| (f) | un program de monitorizare pentru garantarea respectării obligațiilor, inclusiv publicarea unui raport anual. |
| --- | --- |

(f)

un program de monitorizare pentru garantarea respectării obligațiilor, inclusiv publicarea unui raport anual.

(4)   Ca urmare a deciziei Comisiei privind proiectul de măsură adoptat în conformitate cu articolul 8 alineatul (3), autoritatea națională de reglementare efectuează o analiză coordonată a diferitelor piețe asociate rețelei de acces în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 16 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru). Pe baza evaluării acesteia, autoritatea națională de reglementare impune, menține, modifică sau retrage obligații, în conformitate cu articolele 6 și 7 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).

(5)   O întreprindere asupra căreia s-a impus separarea funcțională poate face obiectul oricărora dintre obligațiile identificate la articolele 9-13 pe orice piață specifică pe care a fost desemnată ca având o putere semnificativă în conformitate cu articolul 16 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru), sau oricăror alte obligații autorizate de Comisie în temeiul articolului 8 alineatul (3).”

Articolul 13b

Articolul 13b

Separarea voluntară a unei întreprinderi integrate pe verticală

Separarea voluntară a unei întreprinderi integrate pe verticală

(1)   Întreprinderile care au fost desemnate ca având o putere semnificativă pe piață pe una sau mai multe piețe relevante în conformitate cu articolul 16 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru) informează autoritatea națională de reglementare în prealabil și cu celeritate, pentru a permite autorității naționale de reglementare să evalueze efectul tranzacției avute în vedere, când intenționează să își transfere activele rețelei locale de acces sau o parte importantă a acestora unei entități separate din punct de vedere juridic deținute de altcineva, sau dacă intenționează să înființeze o entitate comercială separată pentru a le asigura tuturor furnizorilor cu amănuntul, inclusiv propriilor sale unități de vânzare cu amănuntul, furnizarea de produse de acces echivalente.

Întreprinderile informează, de asemenea, autoritatea națională de reglementare cu privire la orice schimbare a intențiilor lor, precum și cu privire la rezultatul final al procesului de separare.

,

,

(2)   Autoritatea națională de reglementare evaluează efectul tranzacției planificate asupra obligațiilor reglementare existente în temeiul Directivei 2002/21/CE (directiva-cadru).

În acest scop, autoritatea națională de reglementare efectuează o analiză coordonată a diferitelor piețe asociate rețelei de acces în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 16 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).

Pe baza evaluării acesteia, autoritatea națională de reglementare impune, menține, modifică sau retrage obligații, în conformitate cu articolele 6 și 7 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).

(3)   Entitatea comercială separată din punct de vedere juridic și/sau operațional poate face obiectul obligațiilor identificate la articolele 9-13 pe orice piață specifică pe care a fost desemnată ca având putere semnificativă în conformitate cu articolul 16 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru), sau al oricăror alte obligații autorizate de Comisie în temeiul articolului 8 alineatul (3).

| 11. | Articolul 14 se modifică după cum urmează:






  (a) | Alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5a alineatele (1)-(4) și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8”. |
| --- | --- | --- |

11.

Articolul 14 se modifică după cum urmează:

(a)

Alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5a alineatele (1)-(4) și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8”.

| (b) | Alineatul (4) se elimină. |
| --- | --- |

(b)

Alineatul (4) se elimină.

| 12. | Anexa II se modifică după cum urmează:






  (a) | Titlul se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- | --- |

12.

Anexa II se modifică după cum urmează:

(a)

Titlul se înlocuiește cu următorul text:

| (b) | Definiția (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | «sub-buclă locală» înseamnă o buclă locală parțială care conectează punctul terminal al rețelei cu un punct de concentrare sau un punct de acces intermediar specificat din rețeaua publică fixă de comunicații electronice;” |
| --- | --- | --- |

(b)

Definiția (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

«sub-buclă locală» înseamnă o buclă locală parțială care conectează punctul terminal al rețelei cu un punct de concentrare sau un punct de acces intermediar specificat din rețeaua publică fixă de comunicații electronice;”

| (c) | Definiția (c) se înlocuiește cu următorul text:






  „(c) | «acces necondiționat complet la bucla locală» înseamnă furnizarea către un beneficiar a accesului la bucla locală sau la sub-bucla locală a operatorului
  cu o putere semnificativă pe piață
  , acces care permite utilizarea întregii capacități a infrastructurii de rețea;” |
| --- | --- | --- |

(c)

Definiția (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

«acces necondiționat complet la bucla locală» înseamnă furnizarea către un beneficiar a accesului la bucla locală sau la sub-bucla locală a operatorului
  cu o putere semnificativă pe piață
  , acces care permite utilizarea întregii capacități a infrastructurii de rețea;”

cu o putere semnificativă pe piață

| (d) | Definiția (d) se înlocuiește cu următorul text:






  „(d) | «acces partajat la bucla locală» înseamnă furnizarea către un beneficiar a accesului la bucla locală sau la sub-bucla locală a operatorului
  cu o putere semnificativă pe piață
  , acces care permite utilizarea unei părți specifice a capacității infrastructurii de rețea, precum o parte a frecvenței sau a echivalentului;” |
| --- | --- | --- |

(d)

Definiția (d) se înlocuiește cu următorul text:

„(d)

«acces partajat la bucla locală» înseamnă furnizarea către un beneficiar a accesului la bucla locală sau la sub-bucla locală a operatorului
  cu o putere semnificativă pe piață
  , acces care permite utilizarea unei părți specifice a capacității infrastructurii de rețea, precum o parte a frecvenței sau a echivalentului;”

cu o putere semnificativă pe piață

| (e) | În partea A, punctele 1, 2 și 3 se înlocuiesc cu următorul text:






  „(1) | Elemente de rețea la care se oferă acces, care includ în special următoarele elemente, împreună cu infrastructurile asociate corespunzătoare:






  (a) | accesul necondiționat la bucle locale (total și partajat); |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

În partea A, punctele 1, 2 și 3 se înlocuiesc cu următorul text:

„(1)

Elemente de rețea la care se oferă acces, care includ în special următoarele elemente, împreună cu infrastructurile asociate corespunzătoare:

(a)

accesul necondiționat la bucle locale (total și partajat);

| (b) | accesul necondiționat la sub-bucle locale (total și partajat), inclusiv, atunci când este relevant, acces la
  elemente de rețea care nu sunt active în scopul lansării rețelelor
  backhaul; |
| --- | --- |

(b)

accesul necondiționat la sub-bucle locale (total și partajat), inclusiv, atunci când este relevant, acces la
  elemente de rețea care nu sunt active în scopul lansării rețelelor
  backhaul;

elemente de rețea care nu sunt active în scopul lansării rețelelor

| (c) | atunci când este relevant, accesul la canale care permite ieșirea rețelelor de acces. |
| --- | --- |

(c)

atunci când este relevant, accesul la canale care permite ieșirea rețelelor de acces.

| (2) | Informații privind amplasarea punctelor de acces fizice, inclusiv cutiile de distribuție situate la nivelul străzilor și repartitoarele, disponibilitatea buclelor, sub-buclelor și backhaul locale, în anumite părți ale rețelei de acces și, atunci când este relevant, informații privind locațiile canalelor și disponibilitatea în cadrul canalelor; |
| --- | --- |

(2)

Informații privind amplasarea punctelor de acces fizice, inclusiv cutiile de distribuție situate la nivelul străzilor și repartitoarele, disponibilitatea buclelor, sub-buclelor și backhaul locale, în anumite părți ale rețelei de acces și, atunci când este relevant, informații privind locațiile canalelor și disponibilitatea în cadrul canalelor;

| (3) | Condiții tehnice privind accesul la bucla și sub-bucla locală, și utilizarea acestora, inclusiv caracteristici tehnice ale perechii de fire răsucite și/sau fibră optică și/sau un echivalent, repartitoarele de cablaj și infrastructuri asociate și, atunci când este relevant, condiții tehnice privind accesul la canale;” |
| --- | --- |

(3)

Condiții tehnice privind accesul la bucla și sub-bucla locală, și utilizarea acestora, inclusiv caracteristici tehnice ale perechii de fire răsucite și/sau fibră optică și/sau un echivalent, repartitoarele de cablaj și infrastructuri asociate și, atunci când este relevant, condiții tehnice privind accesul la canale;”

| (f) | În partea B, punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:






  „(1) | Informații privind amplasamentele relevante existente sau amplasamentele echipamentelor și actualizarea prevăzută a acestora ale operatorului cu o putere semnificativă pe piață (26)

  . |
| --- | --- | --- |

(f)

În partea B, punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„(1)

Informații privind amplasamentele relevante existente sau amplasamentele echipamentelor și actualizarea prevăzută a acestora ale operatorului cu o putere semnificativă pe piață (26)

  .

sau amplasamentele echipamentelor și actualizarea prevăzută a acestora

operatorului cu o putere semnificativă pe piață (26

Articolul 3

Articolul 3

Modificări ale Directivei 2002/20/CE (directiva privind autorizarea)

Modificări ale Directivei 2002/20/CE (directiva privind autorizarea)

Directiva 2002/20/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 2 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Următoarea definiție se aplică, de asemenea:
  «autorizație generală» înseamnă un cadru juridic instituit de un stat membru care asigură drepturi privind furnizarea de rețele și servicii de comunicații electronice și stabilește obligații specifice sectorului, care se pot aplica tuturor sau anumitor tipuri de rețele și servicii de comunicații electronice, în conformitate cu prezenta directivă”. |
| --- | --- |

1.

Articolul 2 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Următoarea definiție se aplică, de asemenea:

«autorizație generală» înseamnă un cadru juridic instituit de un stat membru care asigură drepturi privind furnizarea de rețele și servicii de comunicații electronice și stabilește obligații specifice sectorului, care se pot aplica tuturor sau anumitor tipuri de rețele și servicii de comunicații electronice, în conformitate cu prezenta directivă”.

| 2. | La articolul 3 alineatul (2) se adaugă următorul paragraf:




  „Întreprinderile care oferă servicii de comunicații electronice transfrontaliere către întreprinderi situate în mai multe state membre nu necesită mai mult de o singură notificare pentru fiecare stat membru în cauză.” |
| --- | --- |

2.

2.

La articolul 3 alineatul (2) se adaugă următorul paragraf:

La articolul 3 alineatul (2) se adaugă următorul paragraf:

„Întreprinderile care oferă servicii de comunicații electronice transfrontaliere către întreprinderi situate în mai multe state membre nu necesită mai mult de o singură notificare pentru fiecare stat membru în cauză.”

„Întreprinderile care oferă servicii de comunicații electronice transfrontaliere către întreprinderi situate în mai multe state membre nu necesită mai mult de o singură notificare pentru fiecare stat membru în cauză.”

| 3. | Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 5


  Drepturile de utilizare a frecvențelor radio și a numerelor

  (1)   Statele membre facilitează utilizarea frecvențelor radio în cadrul autorizațiilor generale.
  Dacă este necesar,
  statele membre pot acorda drepturi individuale de utilizare pentru:






  — | evitarea interferențelor dăunătoare; |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 5

„Articolul 5

Drepturile de utilizare a frecvențelor radio și a numerelor

Drepturile de utilizare a frecvențelor radio și a numerelor

(1)   Statele membre facilitează utilizarea frecvențelor radio în cadrul autorizațiilor generale.
  Dacă este necesar,
  statele membre pot acorda drepturi individuale de utilizare pentru:

Dacă este necesar,

—

evitarea interferențelor dăunătoare;

| — | asigurarea calității tehnice a serviciului; |
| --- | --- |

—

asigurarea calității tehnice a serviciului;

| — | garantarea utilizării eficiente a spectrului; sau |
| --- | --- |

—

garantarea utilizării eficiente a spectrului; sau

| — | îndeplinirea altor obiective de interes general, astfel cum sunt definite de statele membre în conformitate cu legislația comunitară. |
| --- | --- |

—

îndeplinirea altor obiective de interes general, astfel cum sunt definite de statele membre în conformitate cu legislația comunitară.

(2)   Atunci când este necesar să se acorde drepturi individuale de utilizare pentru frecvențe radio și numere, statele membre acordă aceste drepturi, la cerere, oricărei întreprinderi care furnizează rețele sau servicii în baza autorizației generale menționate la articolul 3, sub rezerva dispozițiilor articolelor 6, 7 și 11 alineatul (1) litera (c) din prezenta directivă și a oricăror alte norme care garantează utilizarea eficientă a resurselor în cauză în conformitate cu Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).

Fără a aduce atingere criteriilor specifice și procedurilor adoptate de statele membre pentru acordarea drepturilor de utilizare a frecvențelor radio furnizorilor de servicii de difuzare de programe radio sau de televiziune în vederea îndeplinirii obiectivelor de interes general în conformitate cu legislația comunitară, drepturile de utilizare a frecvențelor radio și a numerelor se acordă prin intermediul unor proceduri deschise, obiective, transparente, nediscriminatorii și proporționale și, în cazul frecvențelor radio, conforme cu dispozițiile articolului 9 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru). O excepție de la cerința procedurilor deschise s-ar putea aplica în cazurile în care este necesar să se acorde furnizorilor de servicii de difuzare de programe radio sau de televiziune drepturi individuale de utilizare a frecvențelor radio în vederea atingerii unui obiectiv de interes general, astfel cum este definit de statele membre în conformitate cu legislația comunitară.

Atunci când acordă drepturi de utilizare, statele membre precizează dacă drepturile în cauză pot fi transferate de către titularul drepturilor și în ce condiții. În cazul frecvențelor radio, aceste dispoziții sunt în conformitate cu dispozițiile
  articolelor 9 și 9b
  din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).

articolelor 9 și 9b

În cazul în care statele membre acordă drepturi de utilizare pentru o perioadă limitată de timp, durata este adecvată pentru serviciul vizat, având în vedere obiectivul urmărit
  , luând în considerare în mod corespunzător necesitatea acordării unei perioade adecvate de amortizare a investiției
  .

, luând în considerare în mod corespunzător necesitatea acordării unei perioade adecvate de amortizare a investiției

În cazul în care dreptul
  individual de utilizare a frecvențelor radio
  este
  acordat pentru o perioadă mai mare
  sau egală cu
  zece ani și ▐ nu poate fi transferat sau închiriat între întreprinderi, astfel cum este permis în conformitate cu articolul 9b din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru), face obiectul unei
  evaluări
  de către autoritatea națională competentă
  a aplicării și conformității
  cu criteriile
  de acordare a drepturilor individuale pe durata licenței
  , în special atunci când există o cerere justificată din partea titularului dreptului. În cazul în care criteriile
  în cauză
  nu mai sunt aplicabile, dreptul individual de utilizare se preschimbă într-o autorizație generală de utilizare a frecvențelor radio,
  sub rezerva unui preaviz și după scurgerea unei perioade rezonabile,
  sau se transformă într-un drept care poate fi transferat sau închiriat între întreprinderi în conformitate cu articolul 9b din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).

În cazul în care dreptul

este

sau egală cu

evaluări

a aplicării și conformității

de acordare a drepturilor individuale pe durata licenței

în cauză

sub rezerva unui preaviz și după scurgerea unei perioade rezonabile,

(3)   Deciziile privind acordarea de drepturi de utilizare sunt adoptate, comunicate și făcute publice cât mai repede posibil după primirea cererii complete de către autoritatea națională de reglementare, în termen de trei săptămâni, în cazul numerelor care au fost alocate în scopuri specifice în cadrul planului național de numerotație, și în termen de șase săptămâni, în cazul frecvențelor radio care au fost alocate în planul național de frecvențe pentru a fi utilizate de serviciile de comunicații electronice. Cel de-al doilea termen nu aduce atingere niciunui acord internațional aplicabil referitor la utilizarea spectrului radio sau a pozițiilor orbitale.

(4)   Atunci când, după consultarea părților interesate în conformitate cu articolul 6 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru), s-a hotărât că drepturile de utilizare a numerelor cu valoare economică excepțională se acordă prin proceduri de selecție competitive sau comparative, statele membre pot prelungi perioada maximă de trei săptămâni cu încă o perioadă maximă de trei săptămâni.

În cazul procedurilor de selecție competitive și comparative pentru frecvențele radio se aplică dispozițiile articolului 7.

(5)   Statele membre nu limitează numărul drepturilor de utilizare care se acordă, cu excepția cazului în care acest lucru este necesar pentru garantarea utilizării eficiente a frecvențelor radio în conformitate cu articolul 7.

(6)   Autoritățile naționale competente se asigură că frecvențele radio sunt utilizate efectiv și eficient, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) și articolul 9 alineatul (2) din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru). Acestea se asigură că niciunul dintre transferuri sau niciuna dintre acumulările de drepturi de utilizare a frecvențelor radio nu distorsionează concurența. În aceste scopuri, statele membre pot adopta măsuri corespunzătoare, cum ar fi mandatarea vânzării sau a închirierii drepturilor de utilizare a frecvențelor radio.”

| 4. | Articolul 6 se modifică după cum urmează:






  (a) | Alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Autorizația generală pentru furnizarea de rețele sau servicii de comunicații electronice și drepturile de utilizare a frecvențelor radio și drepturile de utilizare a numerelor poate să facă obiectul numai al condițiilor enumerate în anexa I. Aceste condiții sunt nediscriminatorii, proporționale și transparente și, în cazul drepturilor de utilizare a frecvențelor radio, sunt în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).” |
| --- | --- | --- |

4.

4.

Articolul 6 se modifică după cum urmează:

(a)

Alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Autorizația generală pentru furnizarea de rețele sau servicii de comunicații electronice și drepturile de utilizare a frecvențelor radio și drepturile de utilizare a numerelor poate să facă obiectul numai al condițiilor enumerate în anexa I. Aceste condiții sunt nediscriminatorii, proporționale și transparente și, în cazul drepturilor de utilizare a frecvențelor radio, sunt în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).”

| (b) | La alineatul (2), cuvintele „articolele 16, 17, 18 și 19 din Directiva 2002/22/CE (directiva privind serviciul universal)” se înlocuiesc cu cuvintele „articolul 17 din Directiva 2002/22/CE (directiva privind serviciul universal)”; |
| --- | --- |

(b)

La alineatul (2), cuvintele „articolele 16, 17, 18 și 19 din Directiva 2002/22/CE (directiva privind serviciul universal)” se înlocuiesc cu cuvintele „articolul 17 din Directiva 2002/22/CE (directiva privind serviciul universal)”;

| (c) | La alineatul (3), cuvântul „anexă” se înlocuiește cu cuvântul „anexa I”; |
| --- | --- |

(c)

La alineatul (3), cuvântul „anexă” se înlocuiește cu cuvântul „anexa I”;

| 5. | Articolul 7 se modifică după cum urmează:






  (a) | Alineatul (1) se modifică după cum urmează:






  (i) | Fraza introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Atunci când un stat membru analizează posibilitatea de a limita numărul de drepturi de utilizare pe care le acordă pentru frecvențele radio sau de a prelungi valabilitatea drepturilor existente în alte condiții decât cele precizate de drepturile respective, acesta trebuie printre altele:” |
| --- | --- | --- | --- |

5.

5.

Articolul 7 se modifică după cum urmează:

(a)

Alineatul (1) se modifică după cum urmează:

(i)

Fraza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Atunci când un stat membru analizează posibilitatea de a limita numărul de drepturi de utilizare pe care le acordă pentru frecvențele radio sau de a prelungi valabilitatea drepturilor existente în alte condiții decât cele precizate de drepturile respective, acesta trebuie printre altele:”

| (ii) | litera (c) se înlocuiește cu următorul text:






  „(c) | să publice și să motiveze toate deciziile privind limitarea acordării drepturilor de utilizare sau reînnoirea drepturilor de utilizare;” |
| --- | --- | --- |

(ii)

litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

să publice și să motiveze toate deciziile privind limitarea acordării drepturilor de utilizare sau reînnoirea drepturilor de utilizare;”

| (b) | Alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Atunci când acordarea drepturilor de utilizare a frecvențelor radio trebuie limitată, statele membre acordă astfel de drepturi în funcție de criterii de selecție care trebuie să fie obiective, transparente, nediscriminatorii și proporționale. Toate aceste criterii de selecție trebuie să ia în considerare în mod corespunzător îndeplinirea obiectivelor articolului 8 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru) și a cerințelor articolului 9 din respectiva directivă.” |
| --- | --- |

(b)

Alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Atunci când acordarea drepturilor de utilizare a frecvențelor radio trebuie limitată, statele membre acordă astfel de drepturi în funcție de criterii de selecție care trebuie să fie obiective, transparente, nediscriminatorii și proporționale. Toate aceste criterii de selecție trebuie să ia în considerare în mod corespunzător îndeplinirea obiectivelor articolului 8 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru) și a cerințelor articolului 9 din respectiva directivă.”

| (c) | La alineatul (5), cuvintele „articolul 9” se înlocuiesc cu cuvintele „articolul 9b”; |
| --- | --- |

(c)

La alineatul (5), cuvintele „articolul 9” se înlocuiesc cu cuvintele „articolul 9b”;

| 6. | Articolul 10 se modifică după cum urmează:






  (a) | Alineatele (1), (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(1)   Autoritățile naționale de reglementare monitorizează și supraveghează respectarea condițiilor din autorizația generală, a condițiilor aferente drepturilor de utilizare individuale, precum și a obligațiilor specifice menționate la articolul 6 alineatul (2), în conformitate cu articolul 11.
  Autoritățile naționale de reglementare au competența de a solicita întreprinderilor care furnizează rețele sau servicii de comunicații electronice cărora li se aplică autorizația generală sau dețin drepturi de utilizare de frecvențe radio sau de numere să furnizeze toate informațiile necesare pentru a verifica respectarea condițiilor din autorizația generală, a condițiilor aferente drepturilor de utilizare, sau a obligațiilor specifice menționate la articolul 6 alineatul (2), în conformitate cu articolul 11.
  (2)   Atunci când o autoritate națională de reglementare constată că o întreprindere nu respectă una sau mai multe condiții din autorizația generală, condiții aferente drepturilor de utilizare sau obligațiile specifice menționate la articolul 6 alineatul (2), aceasta notifică întreprinderea cu privire la acest lucru și îi oferă posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere într-un termen rezonabil.
  (3)   Autoritatea respectivă are competența de a solicita încetarea încălcării menționate la alineatul (2) fie imediat, fie într-un termen rezonabil și adoptă măsuri corespunzătoare și proporționale pentru a garanta respectarea condițiilor.
  În acest sens, statele membre împuternicesc autoritățile competente să impună
  :










  (a) | sancțiuni financiare
  disuasive, după caz, care pot include sancțiuni periodice cu efect retroactiv; și |
| --- | --- | --- | --- |

6.

6.

Articolul 10 se modifică după cum urmează:

(a)

Alineatele (1), (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text:

„(1)   Autoritățile naționale de reglementare monitorizează și supraveghează respectarea condițiilor din autorizația generală, a condițiilor aferente drepturilor de utilizare individuale, precum și a obligațiilor specifice menționate la articolul 6 alineatul (2), în conformitate cu articolul 11.

Autoritățile naționale de reglementare au competența de a solicita întreprinderilor care furnizează rețele sau servicii de comunicații electronice cărora li se aplică autorizația generală sau dețin drepturi de utilizare de frecvențe radio sau de numere să furnizeze toate informațiile necesare pentru a verifica respectarea condițiilor din autorizația generală, a condițiilor aferente drepturilor de utilizare, sau a obligațiilor specifice menționate la articolul 6 alineatul (2), în conformitate cu articolul 11.

(2)   Atunci când o autoritate națională de reglementare constată că o întreprindere nu respectă una sau mai multe condiții din autorizația generală, condiții aferente drepturilor de utilizare sau obligațiile specifice menționate la articolul 6 alineatul (2), aceasta notifică întreprinderea cu privire la acest lucru și îi oferă posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere într-un termen rezonabil.

(3)   Autoritatea respectivă are competența de a solicita încetarea încălcării menționate la alineatul (2) fie imediat, fie într-un termen rezonabil și adoptă măsuri corespunzătoare și proporționale pentru a garanta respectarea condițiilor.

În acest sens, statele membre împuternicesc autoritățile competente să impună
  :

:

(a)

(a)

sancțiuni financiare
  disuasive, după caz, care pot include sancțiuni periodice cu efect retroactiv; și

disuasive, după caz, care pot include sancțiuni periodice cu efect retroactiv; și

| (b) | ordine de încetare sau de întârziere a furnizării unui serviciu sau a mai multor servicii care, dacă ar continua, ar provoca daune semnificative concurenței, în așteptarea conformării cu obligațiile de acces impuse în urma unei analize de piață în temeiul articolului 16 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru). |
| --- | --- |

(b)

(b)

ordine de încetare sau de întârziere a furnizării unui serviciu sau a mai multor servicii care, dacă ar continua, ar provoca daune semnificative concurenței, în așteptarea conformării cu obligațiile de acces impuse în urma unei analize de piață în temeiul articolului 16 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).

ordine de încetare sau de întârziere a furnizării unui serviciu sau a mai multor servicii care, dacă ar continua, ar provoca daune semnificative concurenței, în așteptarea conformării cu obligațiile de acces impuse în urma unei analize de piață în temeiul articolului 16 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).

Măsurile și motivele care stau la baza acestora sunt comunicate fără întârziere întreprinderii în cauză și stabilesc un termen rezonabil pentru ca întreprinderea în cauză să respecte măsurile.”

| (b) | Alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
  (4)   „Fără a aduce atingere dispozițiilor alineatelor (2) și (3), statele membre acordă autorității competente competența de a impune sancțiuni financiare, după caz, întreprinderilor care nu respectă obligația de a furniza informații în conformitate cu obligațiile prevăzute la articolul 11 alineatul (1) literele (a) sau (b) din prezenta directivă și la articolul 9 din Directiva 2002/19/CE (directiva privind accesul) într-un termen rezonabil stabilit de autoritatea națională de reglementare.” |
| --- | --- |

(b)

Alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

(4)   „Fără a aduce atingere dispozițiilor alineatelor (2) și (3), statele membre acordă autorității competente competența de a impune sancțiuni financiare, după caz, întreprinderilor care nu respectă obligația de a furniza informații în conformitate cu obligațiile prevăzute la articolul 11 alineatul (1) literele (a) sau (b) din prezenta directivă și la articolul 9 din Directiva 2002/19/CE (directiva privind accesul) într-un termen rezonabil stabilit de autoritatea națională de reglementare.”

| (c) | Alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   În cazul unor încălcări grave sau repetate ale condițiilor din autorizația generală, ale condițiilor aferente drepturilor de utilizare sau ale obligațiilor specifice menționate la articolul 6 alineatul (2), în cazul în care măsurile destinate să garanteze respectarea condițiilor și menționate la alineatul (3) din prezentul articol au eșuat, autoritățile naționale de reglementare pot împiedica o întreprindere să își continue activitatea de furnizare a rețelelor sau serviciilor de comunicații electronice sau pot îi suspenda sau retrage drepturile de utilizare. Sancțiunile și penalitățile, care sunt efective, proporționale și cu efect de descurajare, se pot aplica pentru a acoperi perioada oricărei încălcări, chiar dacă încălcarea a fost ulterior remediată.” |
| --- | --- |

(c)

Alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   În cazul unor încălcări grave sau repetate ale condițiilor din autorizația generală, ale condițiilor aferente drepturilor de utilizare sau ale obligațiilor specifice menționate la articolul 6 alineatul (2), în cazul în care măsurile destinate să garanteze respectarea condițiilor și menționate la alineatul (3) din prezentul articol au eșuat, autoritățile naționale de reglementare pot împiedica o întreprindere să își continue activitatea de furnizare a rețelelor sau serviciilor de comunicații electronice sau pot îi suspenda sau retrage drepturile de utilizare. Sancțiunile și penalitățile, care sunt efective, proporționale și cu efect de descurajare, se pot aplica pentru a acoperi perioada oricărei încălcări, chiar dacă încălcarea a fost ulterior remediată.”

| (d) | Alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:
  (6)   „Fără a lua în considerare dispozițiile alineatelor (2), (3) și (5), în cazul în care autoritatea competentă are dovada încălcării condițiilor din autorizația generală, a condițiilor aferente drepturilor de utilizare sau a obligațiilor specifice menționate la articolul 6 alineatul (2) care reprezintă o amenințare gravă și imediată la adresa securității, siguranței sau sănătății publice sau care poate determina probleme economice sau operaționale grave pentru alți furnizori sau utilizatori de rețele sau servicii de comunicații electronice sau alți utilizatori ai spectrului radio, aceasta poate adopta de îndată măsuri provizorii pentru a remedia situația înainte de adoptarea unei decizii finale. Întreprinderii în cauză i se oferă ulterior posibilitatea rezonabilă de a-și exprima opinia și de a propune soluții. După caz, autoritatea competentă poate confirma măsurile provizorii, care au o valabilitate de cel mult trei luni, dar care pot fi extinse pentru încă o perioadă de maxim trei luni în cazul în care procedura de asigurare a aplicării acestora nu au fost finalizată.” |
| --- | --- |

(d)

Alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

(6)   „Fără a lua în considerare dispozițiile alineatelor (2), (3) și (5), în cazul în care autoritatea competentă are dovada încălcării condițiilor din autorizația generală, a condițiilor aferente drepturilor de utilizare sau a obligațiilor specifice menționate la articolul 6 alineatul (2) care reprezintă o amenințare gravă și imediată la adresa securității, siguranței sau sănătății publice sau care poate determina probleme economice sau operaționale grave pentru alți furnizori sau utilizatori de rețele sau servicii de comunicații electronice sau alți utilizatori ai spectrului radio, aceasta poate adopta de îndată măsuri provizorii pentru a remedia situația înainte de adoptarea unei decizii finale. Întreprinderii în cauză i se oferă ulterior posibilitatea rezonabilă de a-și exprima opinia și de a propune soluții. După caz, autoritatea competentă poate confirma măsurile provizorii, care au o valabilitate de cel mult trei luni, dar care pot fi extinse pentru încă o perioadă de maxim trei luni în cazul în care procedura de asigurare a aplicării acestora nu au fost finalizată.”

| 7. | Articolul 11 alineatul (1) se modifică după cum urmează:






  (a) | Litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | verificarea sistematică sau a fiecărui caz în parte a respectării condițiilor 1 și 2 din partea A, a condițiilor 2 și 6 din partea B și a condițiilor 2 și 7 din partea C din anexa I, precum și a respectării obligațiilor menționate la articolul 6 alineatul (2);” |
| --- | --- | --- | --- |

7.

7.

Articolul 11 alineatul (1) se modifică după cum urmează:

(a)

Litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

verificarea sistematică sau a fiecărui caz în parte a respectării condițiilor 1 și 2 din partea A, a condițiilor 2 și 6 din partea B și a condițiilor 2 și 7 din partea C din anexa I, precum și a respectării obligațiilor menționate la articolul 6 alineatul (2);”

| (b) | La litera (b), cuvântul „anexa” se înlocuiește cu cuvântul „anexa I”; |
| --- | --- |

(b)

La litera (b), cuvântul „anexa” se înlocuiește cu cuvântul „anexa I”;

| (c) | Se adaugă următoarele litere:






  „(g) | garantarea utilizării eficiente și asigurarea gestionării eficiente a frecvențelor radio; |
| --- | --- | --- |

(c)

Se adaugă următoarele litere:

„(g)

garantarea utilizării eficiente și asigurarea gestionării eficiente a frecvențelor radio;

| (h) | evaluarea evoluțiilor viitoare ale rețelei sau ale serviciilor, care ar putea avea impact asupra serviciilor angro puse la dispoziția concurenților.” |
| --- | --- |

(h)

evaluarea evoluțiilor viitoare ale rețelei sau ale serviciilor, care ar putea avea impact asupra serviciilor angro puse la dispoziția concurenților.”

| (d) | Al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Informațiile menționate la primul paragraf literele (a), (b), (d), (e), (f), (g) și (h) nu pot fi solicitate înainte de accesul pe piață sau ca și condiție pentru accesul pe piață.” |
| --- | --- |

(d)

Al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Informațiile menționate la primul paragraf literele (a), (b), (d), (e), (f), (g) și (h) nu pot fi solicitate înainte de accesul pe piață sau ca și condiție pentru accesul pe piață.”

| 8. | Articolul 14 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 14


  Modificarea drepturilor și obligațiilor

  (1)   Statele membre se asigură că drepturile, condițiile și procedurile privind autorizațiile generale și drepturile de utilizare sau drepturile de instalare a infrastructurii pot fi modificate numai în cazuri justificate în mod obiectiv și într-o măsură rezonabilă, luând în considerare, după caz, condițiile specifice aplicabile drepturilor transferabile de utilizare a frecvențelor radio. Cu excepția cazurilor în care modificările propuse sunt minore și au fost convenite cu deținătorul drepturilor sau al autorizației generale, intenția de a efectua astfel de modificări se notifică în mod corespunzător, iar părțile interesate, inclusiv utilizatorii și consumatorii, dispun de un termen suficient pentru a-și exprima opiniile cu privire la modificările propuse, termen care nu poate fi decât în cazuri excepționale mai mic de patru săptămâni.
  (2)   Statele membre nu limitează și nu retrag drepturile de instalare a infrastructurii sau drepturile de utilizare a frecvențelor radio înainte de expirarea perioadei pentru care acestea au fost acordate, cu excepția cazurilor în care acest lucru este justificat și, după caz, în conformitate cu anexa I și dispozițiile de drept intern aplicabile în materie de compensare pentru retragerea drepturilor.” |
| --- | --- |

8.

8.

Articolul 14 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 14

„Articolul 14

Modificarea drepturilor și obligațiilor

Modificarea drepturilor și obligațiilor

(1)   Statele membre se asigură că drepturile, condițiile și procedurile privind autorizațiile generale și drepturile de utilizare sau drepturile de instalare a infrastructurii pot fi modificate numai în cazuri justificate în mod obiectiv și într-o măsură rezonabilă, luând în considerare, după caz, condițiile specifice aplicabile drepturilor transferabile de utilizare a frecvențelor radio. Cu excepția cazurilor în care modificările propuse sunt minore și au fost convenite cu deținătorul drepturilor sau al autorizației generale, intenția de a efectua astfel de modificări se notifică în mod corespunzător, iar părțile interesate, inclusiv utilizatorii și consumatorii, dispun de un termen suficient pentru a-și exprima opiniile cu privire la modificările propuse, termen care nu poate fi decât în cazuri excepționale mai mic de patru săptămâni.

(2)   Statele membre nu limitează și nu retrag drepturile de instalare a infrastructurii sau drepturile de utilizare a frecvențelor radio înainte de expirarea perioadei pentru care acestea au fost acordate, cu excepția cazurilor în care acest lucru este justificat și, după caz, în conformitate cu anexa I și dispozițiile de drept intern aplicabile în materie de compensare pentru retragerea drepturilor.”

| 9. | Articolul 15 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Statele membre se asigură că toate informațiile relevante privind drepturile, condițiile, procedurile, taxele, redevențele și deciziile cu privire la autorizațiile generale, drepturile de utilizare și drepturile de instalare a infrastructurii sunt publicate și actualizate în mod corespunzător, astfel încât toate părțile interesate să aibă un acces facil la acestea.” |
| --- | --- |

9.

9.

Articolul 15 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Statele membre se asigură că toate informațiile relevante privind drepturile, condițiile, procedurile, taxele, redevențele și deciziile cu privire la autorizațiile generale, drepturile de utilizare și drepturile de instalare a infrastructurii sunt publicate și actualizate în mod corespunzător, astfel încât toate părțile interesate să aibă un acces facil la acestea.”

| 10. | La articolul 17, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(1)   Fără a aduce atingere articolului 9a din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru), statele membre asigură conformitatea autorizațiilor generale și a drepturilor individuale de utilizare deja existente la 31 decembrie 2009 cu articolele 5, 6, 7 și cu anexa I la prezenta directivă cel târziu în termen de doi ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.
  (2)   În cazurile în care aplicarea alineatului (1) are drept efect reducerea drepturilor sau extinderea autorizațiilor generale și a drepturilor individuale de utilizare deja existente, statele membre pot extinde validitatea acelor autorizații și drepturi până la 30 septembrie 2012 cel târziu, în condițiile în care drepturile altor întreprinderi supuse dreptului comunitar nu sunt afectate de această extindere. Statele membre notifică Comisiei aceste prelungiri și motivele care au stat la baza acestora.” |
| --- | --- |

10.

10.

La articolul 17, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

„(1)   Fără a aduce atingere articolului 9a din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru), statele membre asigură conformitatea autorizațiilor generale și a drepturilor individuale de utilizare deja existente la 31 decembrie 2009 cu articolele 5, 6, 7 și cu anexa I la prezenta directivă cel târziu în termen de doi ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

(2)   În cazurile în care aplicarea alineatului (1) are drept efect reducerea drepturilor sau extinderea autorizațiilor generale și a drepturilor individuale de utilizare deja existente, statele membre pot extinde validitatea acelor autorizații și drepturi până la 30 septembrie 2012 cel târziu, în condițiile în care drepturile altor întreprinderi supuse dreptului comunitar nu sunt afectate de această extindere. Statele membre notifică Comisiei aceste prelungiri și motivele care au stat la baza acestora.”

| 11. | Anexa se modifică după cum se prevede în anexa la prezenta directivă; |
| --- | --- |

11.

11.

Anexa se modifică după cum se prevede în anexa la prezenta directivă;

Articolul 4

Articolul 4

Abrogare

Abrogare

Regulamentul (CE) nr. 2887/2000 se abrogă.

Articolul 5

Articolul 5

Transpunere

Transpunere

(1)   Statele membre adoptă și publică până la ... (27) actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor dispoziții.

27

Statele membre aplică măsurile respective de la ... (28)

28

Atunci când statele membre adoptă dispozițiile respective, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre transmit Comisiei textele principalelor dispoziții legale naționale adoptate în domeniul aflat sub incidența prezentei directive.

Articolul 6

Articolul 6

Intrarea în vigoare

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Articolul 7

Articolul 7

Destinatari

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la ║,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 224, 30.8.2008, p. 50.

1

(2)  JO C 257, 9.10.2008, p. 51.

2

(3)  Avizul Parlamentului European din 24 septembrie 2008 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial), Poziția comună a Consiliului din 16 februarie 2009 (
  JO C 103 E, 5.5.2009, p. 1
  ) și Poziția Parlamentului European din 6 mai 2009.

3

JO C 103 E, 5.5.2009, p. 1

6 mai 2009

(4)  JO L 108, 24.4.2002, p. 33.

4

(5)  JO L 108, 24.4.2002, p. 7.

5

(6)  JO L 108, 24.4.2002, p. 21.

6

(7)  JO L 108, 24.4.2002, p. 51.

7

(8)  JO L 201, 31.7.2002, p. 37.”

8

(9)  JO L ...

9

(10)  JO L 91, 7.4.1999, p. 10.

10

(11)  JO L 108, 24.4.2002, p. 1.

11

(12)  

  JO L 198, 27.7.2002, p. 49.

12

JO L 198, 27.7.2002, p. 49.

(13)  Regulamentul (CE) nr. 460/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 77, 13.3.2004, p. 1).

13

(14)  
  Recomandarea Comisiei din 11 februarie 2003 privind piețele relevante de produse și servicii din sectorul comunicațiilor electronice susceptibile de a fi supuse unor reglementări ex ante în conformitate cu Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (JO L 114, 8.5.2003, p. 45).

14

Recomandarea Comisiei din 11 februarie 2003 privind piețele relevante de produse și servicii din sectorul comunicațiilor electronice susceptibile de a fi supuse unor reglementări ex ante în conformitate cu Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (JO L 114, 8.5.2003, p. 45).

(15)  JO L 336, 30.12.2000, p. 4.

15

(16)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

16

(17)  JO L 201, 31.7.2002, p. 37.”

17

(18)  Regulamentul (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului din...[de înființare a
  Organismului autorităților
  europene de reglementare în domeniul
  comunicațiilor electronice (OAREC) și a Oficiului
  ]”

18

[

Organismului autorităților

comunicațiilor electronice (OAREC) și a Oficiului

(19)  JO L 198, 27.7.2002, p. 49.”

19

(20)  Data transpunerii prezentei Directive.

20

prezentei

(21)  Data transpunerii prezentei Directive”.

21

prezentei

(22)  Termenul pentru transpunerea prezentei Directive.”

22

prezentei

(23)  JO L 24, 30.1.1998, p. 1.

23

(24)  JO L 201, 31.7.2002, p. 37.”;

24

(25)  Regulamentul (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului din ... [de înființare a
  Organismului autorităților
  europene de reglementare în domeniul
  comunicațiilor electronice (OAREC) și a Oficiului
  ]’

25

[

Organismului autorităților

comunicațiilor electronice (OAREC) și a Oficiului

(26)  Disponibilitatea acestor informații poate fi limitată la sfera părților interesate, în vederea evitării riscului de a se aduce atingere ordinii publice.”

26

(27)  
  18 luni de la data adoptării actului de modificare.

27

18 luni de la data adoptării actului de modificare.

(28)  
  O zi după data menționată la primul paragraf.

28

O zi după data menționată la primul paragraf.

Miercuri, 6 mai 2009ANEXĂ

Anexa la Directiva 2002/20/CE (directiva privind autorizarea) se modifică după cum urmează:

| 1. | Primul alineat se înlocuiește cu titlul următor:
  „Condițiile enumerate în prezenta anexă prevăd lista maximă de condiții care pot însoți autorizațiile generale (partea A), drepturile de utilizare a frecvențelor radio (partea B) și drepturile de utilizare a numerelor (partea C), în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) și articolul 11 alineatul (1) litera (a), în limitele permise în temeiul articolelor 5, 6, 7, 8 și 9 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).”; |
| --- | --- |

1.

Primul alineat se înlocuiește cu titlul următor:

„Condițiile enumerate în prezenta anexă prevăd lista maximă de condiții care pot însoți autorizațiile generale (partea A), drepturile de utilizare a frecvențelor radio (partea B) și drepturile de utilizare a numerelor (partea C), în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) și articolul 11 alineatul (1) litera (a), în limitele permise în temeiul articolelor 5, 6, 7, 8 și 9 din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).”;

| 2. | Partea A se modifică după cum urmează:






  (a) | Punctul 4 se înlocuiește cu următorul text:






  „4. | Accesibilitatea numerelor din planul național de numerotație pentru utilizatorii finali, a numerelor din Spațiul european de numerotație telefonică, a numerelor internaționale gratuite și, atunci când este posibil din punct de vedere tehnic și economic, a numerelor din planurile de numerotație ale altor state membre și condițiile în conformitate cu Directiva 2002/22/CE (directiva privind serviciul universal).” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Partea A se modifică după cum urmează:

(a)

Punctul 4 se înlocuiește cu următorul text:

„4.

Accesibilitatea numerelor din planul național de numerotație pentru utilizatorii finali, a numerelor din Spațiul european de numerotație telefonică, a numerelor internaționale gratuite și, atunci când este posibil din punct de vedere tehnic și economic, a numerelor din planurile de numerotație ale altor state membre și condițiile în conformitate cu Directiva 2002/22/CE (directiva privind serviciul universal).”

| (b) | Punctul 7 se înlocuiește cu următorul text:






  „7. | Protecția datelor cu caracter personal și a vieții private specifică sectorului de comunicații electronice, în conformitate cu Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului (directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (1). |
| --- | --- | --- |

(b)

Punctul 7 se înlocuiește cu următorul text:

„7.

Protecția datelor cu caracter personal și a vieții private specifică sectorului de comunicații electronice, în conformitate cu Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului (directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (1).

| (c) | Punctul 8 se înlocuiește cu următorul text:






  „8. | Normele de protecție a consumatorului specifice sectorului de comunicații electronice, inclusiv condițiile, în conformitate cu Directiva 2002/22/CE (directiva privind serviciul universal) și condițiile privind accesibilitatea pentru utilizatorii cu handicap, în conformitate cu articolul 7 din respectiva directivă.” |
| --- | --- | --- |

(c)

Punctul 8 se înlocuiește cu următorul text:

„8.

Normele de protecție a consumatorului specifice sectorului de comunicații electronice, inclusiv condițiile, în conformitate cu Directiva 2002/22/CE (directiva privind serviciul universal) și condițiile privind accesibilitatea pentru utilizatorii cu handicap, în conformitate cu articolul 7 din respectiva directivă.”

| (d) | La punctul 11, cuvintele „Directiva 97/66/CE” se înlocuiesc cu „Directiva 2002/58/CE”. |
| --- | --- |

(d)

La punctul 11, cuvintele „Directiva 97/66/CE” se înlocuiesc cu „Directiva 2002/58/CE”.

| (e) | Se adaugă următorul punct:






  „11a. | Condițiile de utilizare pentru comunicatele autorităților publice către publicul larg pentru avertizarea acestuia în caz de amenințări iminente și pentru limitarea consecințelor catastrofelor majore.” |
| --- | --- | --- |

(e)

Se adaugă următorul punct:

„11a.

Condițiile de utilizare pentru comunicatele autorităților publice către publicul larg pentru avertizarea acestuia în caz de amenințări iminente și pentru limitarea consecințelor catastrofelor majore.”

| (f) | Punctul 12 se înlocuiește cu următorul text:






  „12. | Condițiile de utilizare în caz de catastrofe majore sau urgențe naționale în vederea asigurării comunicațiilor dintre serviciile de urgență și autorități.” |
| --- | --- | --- |

(f)

Punctul 12 se înlocuiește cu următorul text:

„12.

Condițiile de utilizare în caz de catastrofe majore sau urgențe naționale în vederea asigurării comunicațiilor dintre serviciile de urgență și autorități.”

| (g) | Punctul 16 se înlocuiește cu următorul text:






  „16. | Siguranța rețelelor publice în caz de acces neautorizat, în conformitate cu Directiva 2002/58/CE (directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice)”. |
| --- | --- | --- |

(g)

Punctul 16 se înlocuiește cu următorul text:

„16.

Siguranța rețelelor publice în caz de acces neautorizat, în conformitate cu Directiva 2002/58/CE (directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice)”.

| (h) | Se adaugă următorul punct:






  „19. | Obligații de transparență ale întreprinderilor furnizoare de
  rețele de comunicații publice care oferă
  servicii de comunicații electronice puse la dispoziția publicului, în vederea asigurării conectivității între utilizatorii finali, în conformitate cu obiectivele și principiile enunțate la articolul 8 din Directiva 2002/21/CE (Directiva cadru), aducerea la cunoștință a
  oricăror condiții care limitează
  accesul la servicii și aplicații și
  /sau utilizarea acestora, în cazul în care astfel de condiții sunt acceptate de statele membre, în conformitate cu legislația comunitară
  și, acolo unde este necesar și proporțional, accesul autorităților naționale de reglementare la informațiile necesare pentru verificarea corectitudinii unei astfel de aduceri la cunoștință.” |
| --- | --- | --- |

(h)

Se adaugă următorul punct:

„19.

Obligații de transparență ale întreprinderilor furnizoare de
  rețele de comunicații publice care oferă
  servicii de comunicații electronice puse la dispoziția publicului, în vederea asigurării conectivității între utilizatorii finali, în conformitate cu obiectivele și principiile enunțate la articolul 8 din Directiva 2002/21/CE (Directiva cadru), aducerea la cunoștință a
  oricăror condiții care limitează
  accesul la servicii și aplicații și
  /sau utilizarea acestora, în cazul în care astfel de condiții sunt acceptate de statele membre, în conformitate cu legislația comunitară
  și, acolo unde este necesar și proporțional, accesul autorităților naționale de reglementare la informațiile necesare pentru verificarea corectitudinii unei astfel de aduceri la cunoștință.”

| 3. | Partea B se modifică după cum urmează:






  (a) | Punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:






  „1. | Obligația de a furniza un serviciu sau de a utiliza un tip de tehnologie pentru care au fost acordate drepturi de utilizare a frecvențelor, inclusiv, după caz, cerințe de acoperire și de calitate.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Partea B se modifică după cum urmează:

(a)

Punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„1.

Obligația de a furniza un serviciu sau de a utiliza un tip de tehnologie pentru care au fost acordate drepturi de utilizare a frecvențelor, inclusiv, după caz, cerințe de acoperire și de calitate.”

| (b) | Punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:






  „2. | Utilizarea eficientă și efectivă a frecvențelor, în conformitate cu Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).” |
| --- | --- | --- |

(b)

Punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:

„2.

Utilizarea eficientă și efectivă a frecvențelor, în conformitate cu Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).”

| (c) | Se adaugă punctul următor:






  „9. | Obligațiile specifice utilizării experimentale a frecvențelor radio.”; |
| --- | --- | --- |

(c)

Se adaugă punctul următor:

„9.

Obligațiile specifice utilizării experimentale a frecvențelor radio.”;

| 4. | În partea C, punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:






  „1. | Desemnarea serviciului pentru care se folosește numărul, inclusiv orice cerință privind furnizarea serviciului în cauză și, în vederea evitării oricărui dubiu, principiile de tarifare și prețurile maximale care se pot aplica în seria de numere respectivă în vederea asigurării protecției consumatorului în conformitate cu articolul 8 alineatul (4) litera (b) din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).”. |
| --- | --- | --- |

4.

În partea C, punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„1.

Desemnarea serviciului pentru care se folosește numărul, inclusiv orice cerință privind furnizarea serviciului în cauză și, în vederea evitării oricărui dubiu, principiile de tarifare și prețurile maximale care se pot aplica în seria de numere respectivă în vederea asigurării protecției consumatorului în conformitate cu articolul 8 alineatul (4) litera (b) din Directiva 2002/21/CE (directiva-cadru).”.

---

(1)  JO L 201, 31.7.2002, p. 37.”;

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/309 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/309

---

Miercuri, 6 mai 2009Organismul autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice și Oficiul ***II

P6_TA(2009)0362

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Grupului autorităților europene de reglementare în domeniul telecomunicațiilor (GERT) (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD))

2010/C 212 E/42

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

având în vedere poziția comună a Consiliului (16498/1/2008 – C6–0067/2009),

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0699),

având în vedere propunerea modificată a Comisiei (COM(2008)0720),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

având în vedere articolul 62 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6–0271/2009),

| 1. | aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună astfel cum a fost modificată;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  Texte adoptate, 24.9.2008, P6_TA(2008)0450.

---

Miercuri, 6 mai 2009P6_TC2-COD(2007)0249

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Organismului autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice (OAREC) și a Oficiului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în a doua lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. 1211/2009.)

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/310 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/310

---

Miercuri, 6 mai 2009Benzile de frecvență pentru comunicațiile mobile ***I

P6_TA(2009)0363

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 87/372/CEE a Consiliului privind benzile de frecvență care urmează să fie rezervate pentru introducerea coordonată în Comunitate a telecomunicațiilor mobile terestre digitale celulare paneuropene publice (COM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD))

2010/C 212 E/43

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0762),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6–0452/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A6–0276/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Miercuri, 6 mai 2009P6_TC1-COD(2008)0214

Poziția Parlamentului European adoptată în prima lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei 87/372/CEE a Consiliului privind benzile de frecvență care urmează să fie rezervate pentru introducerea coordonată în Comunitate a telecomunicațiilor mobile terestre digitale celulare paneuropene publice

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2009/114/CE.)

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/311 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/311

---

Miercuri, 6 mai 2009Egalitatea de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă ***I

P6_TA(2009)0364

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE (COM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD))

2010/C 212 E/44

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0636),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 141 alineatul (3) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0341/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0258/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Miercuri, 6 mai 2009P6_TC1-COD(2008)0192

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE a Consiliului

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 141 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei ║,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1)
  ,

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | pentru Directiva 86/613/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1986 privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară activități independente, inclusiv agricole, precum și protecția maternității (4) asigură aplicarea în statele membre a principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă sau care contribuie la exercitarea unei astfel de activități. În ceea ce privește lucrătorii independenți și soțiile/soții colaboratori, Directiva 86/613/CEE nu a fost foarte eficientă și domeniul de aplicare al acesteia ar trebui revizuit, deoarece discriminarea bazată pe sex și hărțuirea se produc și în zone din afara muncii salariate. În interesul clarității, Directiva 86/613/CEE ar trebui înlocuită de prezenta directivă. |
| --- | --- |

(1)

pentru Directiva 86/613/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1986 privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară activități independente, inclusiv agricole, precum și protecția maternității (4) asigură aplicarea în statele membre a principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă sau care contribuie la exercitarea unei astfel de activități. În ceea ce privește lucrătorii independenți și soțiile/soții colaboratori, Directiva 86/613/CEE nu a fost foarte eficientă și domeniul de aplicare al acesteia ar trebui revizuit, deoarece discriminarea bazată pe sex și hărțuirea se produc și în zone din afara muncii salariate. În interesul clarității, Directiva 86/613/CEE ar trebui înlocuită de prezenta directivă.

| (2) | În Comunicarea sa din 1 martie 2006 intitulată„Foaie de parcurs pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați 2006-2010” (5), Comisia a anunțat că, pentru a îmbunătăți guvernarea egalității de gen, va revizui legislația existentă a Uniunii Europene privind egalitatea de gen neinclusă în exercițiul de reformare din 2005, în scopul actualizării, modernizării și reformării, după cum va fi necesar. Directiva 86/613/CEE nu a fost inclusă în acest exercițiu de reformare. |
| --- | --- |

(2)

În Comunicarea sa din 1 martie 2006 intitulată„Foaie de parcurs pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați 2006-2010” (5), Comisia a anunțat că, pentru a îmbunătăți guvernarea egalității de gen, va revizui legislația existentă a Uniunii Europene privind egalitatea de gen neinclusă în exercițiul de reformare din 2005, în scopul actualizării, modernizării și reformării, după cum va fi necesar. Directiva 86/613/CEE nu a fost inclusă în acest exercițiu de reformare.

| (3) | În concluziile sale din 5 și 6 decembrie 2007 intitulate „Echilibrul dintre rolul femeilor și al bărbaților în materie de ocupare a forței de muncă, creștere economică și coeziune socială” (6), Consiliul a invitat Comisia să analizeze necesitatea de a revizui, dacă este cazul, Directiva 86/613/CEE ║, pentru a asigura drepturile legate de maternitate și de paternitate ale lucrătorilor independenți și ale soților care îi ajută. |
| --- | --- |

(3)

În concluziile sale din 5 și 6 decembrie 2007 intitulate „Echilibrul dintre rolul femeilor și al bărbaților în materie de ocupare a forței de muncă, creștere economică și coeziune socială” (6), Consiliul a invitat Comisia să analizeze necesitatea de a revizui, dacă este cazul, Directiva 86/613/CEE ║, pentru a asigura drepturile legate de maternitate și de paternitate ale lucrătorilor independenți și ale soților care îi ajută.

| (4) | Parlamentul European a solicitat în mod constant Comisiei să revizuiască Directiva 86/613/CEE, în special
  pentru a consolida protecția maternității în cazul lucrătoarelor cu profesii independente și
  pentru a îmbunătăți situația soțiilor/soților colaboratori din agricultură
  , artizanat, comerț, întreprinderi mici și mijlocii și profesiile liberale. |
| --- | --- |

(4)

Parlamentul European a solicitat în mod constant Comisiei să revizuiască Directiva 86/613/CEE, în special
  pentru a consolida protecția maternității în cazul lucrătoarelor cu profesii independente și
  pentru a îmbunătăți situația soțiilor/soților colaboratori din agricultură
  , artizanat, comerț, întreprinderi mici și mijlocii și profesiile liberale.

| (5) | Parlamentul European a propus, în rezoluția sa din 21 februarie 1997 privind situația partenerilor colaboratori ai lucrătorilor independenți (7), declararea obligatorie a soților colaboratori pentru ca aceștia să nu mai fie lucrători invizibili și instituirea unei obligații pentru statele membre de a da posibilitatea soților colaboratori să se afilieze la sistemul de asigurări de sănătate, invaliditate și vârstă al lucrătorilor independenți. |
| --- | --- |

(5)

Parlamentul European a propus, în rezoluția sa din 21 februarie 1997 privind situația partenerilor colaboratori ai lucrătorilor independenți (7), declararea obligatorie a soților colaboratori pentru ca aceștia să nu mai fie lucrători invizibili și instituirea unei obligații pentru statele membre de a da posibilitatea soților colaboratori să se afilieze la sistemul de asigurări de sănătate, invaliditate și vârstă al lucrătorilor independenți.

| (6) | În Comunicarea sa intitulată „Agenda socială reînnoită: oportunități, acces și solidaritate în Europa secolului XXI” (8), Comisia a afirmat necesitatea de a lua măsuri privind disparitatea existentă între femei și bărbați în domeniul antreprenorial și de a îmbunătăți concilierea vieții private cu viața profesională. |
| --- | --- |

(6)

În Comunicarea sa intitulată „Agenda socială reînnoită: oportunități, acces și solidaritate în Europa secolului XXI” (8), Comisia a afirmat necesitatea de a lua măsuri privind disparitatea existentă între femei și bărbați în domeniul antreprenorial și de a îmbunătăți concilierea vieții private cu viața profesională.

| (7) | Există deja o serie de instrumente juridice pentru punerea în aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați cu privire la activitățile independente, în special Directiva 79/7/CEE a Consiliului din 19 decembrie 1978 privind aplicarea treptată a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în domeniul securității sociale (9) și Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (reformare) (10). Prin urmare, prezenta directivă nu se aplică domeniilor reglementate deja de alte directive. |
| --- | --- |

(7)

Există deja o serie de instrumente juridice pentru punerea în aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați cu privire la activitățile independente, în special Directiva 79/7/CEE a Consiliului din 19 decembrie 1978 privind aplicarea treptată a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în domeniul securității sociale (9) și Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (reformare) (10). Prin urmare, prezenta directivă nu se aplică domeniilor reglementate deja de alte directive.

| (8) | Prezenta directivă se aplică lucrătorilor independenți și soților colaboratori, deoarece și unii și alții participă la activitățile întreprinderii. |
| --- | --- |

(8)

Prezenta directivă se aplică lucrătorilor independenți și soților colaboratori, deoarece și unii și alții participă la activitățile întreprinderii.

| (9) | Ar trebui să li se acorde un statut profesional clar definit soților colaboratori și ar trebui stabilite drepturile lor. |
| --- | --- |

(9)

Ar trebui să li se acorde un statut profesional clar definit soților colaboratori și ar trebui stabilite drepturile lor.

| (10) | Directiva nu ar trebui să se aplice domeniilor reglementate de alte directive de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei, în principal Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 care aplică principiul egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (11)
  . În special, articolul 5 din Directiva 2004/113/CE, privind contractele de asigurare și serviciile financiare conexe se aplică în continuare. |
| --- | --- |

(10)

Directiva nu ar trebui să se aplice domeniilor reglementate de alte directive de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei, în principal Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 care aplică principiul egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (11)
  . În special, articolul 5 din Directiva 2004/113/CE, privind contractele de asigurare și serviciile financiare conexe se aplică în continuare.

| (11) | Pentru a preveni discriminarea bazată pe sex, prezenta directivă ar trebui să se aplice atât discriminării directe, cât celei indirecte. Hărțuirea și hărțuirea sexuală ar trebui considerate discriminare și, prin urmare, interzise. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a preveni discriminarea bazată pe sex, prezenta directivă ar trebui să se aplice atât discriminării directe, cât celei indirecte. Hărțuirea și hărțuirea sexuală ar trebui considerate discriminare și, prin urmare, interzise.

| (12) | În baza articolului 141 alineatul (4) din tratat, statele membre pot menține sau adopta măsuri care prevăd avantaje specifice, pentru a facilita exercitarea unei activități independente de către sexul mai slab reprezentat sau pentru a preveni sau compensa dezavantaje în cariera profesională. În principiu,
  aceste măsuri sub forma unor acțiuni pozitive
  menite să realizeze egalitatea în practică, sub forma unor acțiuni pozitive, nu ar trebui considerate ca o încălcare a principiului juridic al egalității de tratament între femei și bărbați. |
| --- | --- |

(12)

În baza articolului 141 alineatul (4) din tratat, statele membre pot menține sau adopta măsuri care prevăd avantaje specifice, pentru a facilita exercitarea unei activități independente de către sexul mai slab reprezentat sau pentru a preveni sau compensa dezavantaje în cariera profesională. În principiu,
  aceste măsuri sub forma unor acțiuni pozitive
  menite să realizeze egalitatea în practică, sub forma unor acțiuni pozitive, nu ar trebui considerate ca o încălcare a principiului juridic al egalității de tratament între femei și bărbați.

| (13) | În domeniul activităților independente, aplicarea principiului egalității de tratament înseamnă că nu trebuie să existe nicio discriminare cu privire la constituirea,
  gestionarea
  , instalarea sau extinderea unei întreprinderi sau a oricărei alte forme de activitate independentă. |
| --- | --- |

(13)

În domeniul activităților independente, aplicarea principiului egalității de tratament înseamnă că nu trebuie să existe nicio discriminare cu privire la constituirea,
  gestionarea
  , instalarea sau extinderea unei întreprinderi sau a oricărei alte forme de activitate independentă.

| (14) | Este necesar să se asigure că nu există nicio discriminare bazată pe starea civilă sau familială în ceea ce privește condițiile de constituire a unei societăți între soți sau
  între
  parteneri de viață, atunci când aceștia sunt recunoscuți de legislația națională.
  În sensul prezentei directive, termenii „stare civilă” și „întreprindere familială” ar trebui interpretați în lumina recunoașterii uniunilor consensuale în cadrul hotărârilor relevante ale Curții Europene de Justiție. |
| --- | --- |

(14)

Este necesar să se asigure că nu există nicio discriminare bazată pe starea civilă sau familială în ceea ce privește condițiile de constituire a unei societăți între soți sau
  între
  parteneri de viață, atunci când aceștia sunt recunoscuți de legislația națională.
  În sensul prezentei directive, termenii „stare civilă” și „întreprindere familială” ar trebui interpretați în lumina recunoașterii uniunilor consensuale în cadrul hotărârilor relevante ale Curții Europene de Justiție.

| (15) | Ținând cont de contribuția lor la întreprinderea familială, soții colaboratori ar trebui să aibă dreptul de a beneficia ▐ de un nivel de protecție cel puțin echivalent cu cel al lucrătorilor independenți, în aceleași condiții cu cele aplicabile lucrătorilor independenți ▐. Statele membre ar trebui să fie invitate să ia măsurile necesare pentru a le permite această alegere. În orice caz, nivelul de protecție ▐ al soților colaboratori
  ar trebui să fie
  proporțional cu rata participării
  acestora
  la activitățile
  lucrătorului independent din cadrul
  întreprinderii familiale. |
| --- | --- |

(15)

Ținând cont de contribuția lor la întreprinderea familială, soții colaboratori ar trebui să aibă dreptul de a beneficia ▐ de un nivel de protecție cel puțin echivalent cu cel al lucrătorilor independenți, în aceleași condiții cu cele aplicabile lucrătorilor independenți ▐. Statele membre ar trebui să fie invitate să ia măsurile necesare pentru a le permite această alegere. În orice caz, nivelul de protecție ▐ al soților colaboratori
  ar trebui să fie
  proporțional cu rata participării
  acestora
  la activitățile
  lucrătorului independent din cadrul
  întreprinderii familiale.

| (16) | Având în vedere vulnerabilitatea economică și fizică a lucrătoarelor însărcinate care desfășoară activități independente și a soțiilor colaboratoare însărcinate, este necesar să li se acorde acestora dreptul la concediu de maternitate, din care o parte ar trebui considerată obligatorie. Statele membre au în continuare competența de a stabili nivelul cotizațiilor și toate dispozițiile referitoare la prestații și la plăți, cu condiția ca prescripțiile minime ale prezentei directive să fie respectate. Ținând cont de situația specifică a lucrătoarelor independente și a soțiilor colaboratoare, ele ar trebui să decidă în ultimă instanță dacă doresc sau nu să beneficieze de concediu de maternitate. |
| --- | --- |

(16)

Având în vedere vulnerabilitatea economică și fizică a lucrătoarelor însărcinate care desfășoară activități independente și a soțiilor colaboratoare însărcinate, este necesar să li se acorde acestora dreptul la concediu de maternitate, din care o parte ar trebui considerată obligatorie. Statele membre au în continuare competența de a stabili nivelul cotizațiilor și toate dispozițiile referitoare la prestații și la plăți, cu condiția ca prescripțiile minime ale prezentei directive să fie respectate. Ținând cont de situația specifică a lucrătoarelor independente și a soțiilor colaboratoare, ele ar trebui să decidă în ultimă instanță dacă doresc sau nu să beneficieze de concediu de maternitate.

| (17) | Pentru a ține seama de specificul activităților independente, femeile care desfășoară o activitate independentă și soțiile colaboratoare ar trebui să aibă posibilitatea ▐, în măsura posibilului, în plus față de o alocație financiară
  să aibă acces la servicii de
  înlocuire temporară pe durata concediului de maternitate. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a ține seama de specificul activităților independente, femeile care desfășoară o activitate independentă și soțiile colaboratoare ar trebui să aibă posibilitatea ▐, în măsura posibilului, în plus față de o alocație financiară
  să aibă acces la servicii de
  înlocuire temporară pe durata concediului de maternitate.

| (18) | Sporirea eficienței și eficacității sistemelor de asistență socială, îndeosebi prin îmbunătățirea stimulentelor, a administrației și a evaluării, precum și prin stabilirea priorităților în cadrul programelor de cheltuieli, a devenit crucială pentru a asigura durabilitatea financiară pe termen lung a modelelor sociale europene. ▐ |
| --- | --- |

(18)

Sporirea eficienței și eficacității sistemelor de asistență socială, îndeosebi prin îmbunătățirea stimulentelor, a administrației și a evaluării, precum și prin stabilirea priorităților în cadrul programelor de cheltuieli, a devenit crucială pentru a asigura durabilitatea financiară pe termen lung a modelelor sociale europene. ▐

| (19) | Persoanele care au făcut obiectul unei discriminări pe motive de sex ar trebui să dispună de mijloace adecvate de protecție juridică. Pentru a asigura o protecție mai eficace, asociațiile, organizațiile și alte entități juridice ar trebui, de asemenea, să fie abilitate să inițieze o procedură, conform modalităților stabilite de statele membre, în numele sau în sprijinul unei victime, fără a aduce atingere normelor de procedură naționale privind reprezentarea și apărarea în instanță. |
| --- | --- |

(19)

Persoanele care au făcut obiectul unei discriminări pe motive de sex ar trebui să dispună de mijloace adecvate de protecție juridică. Pentru a asigura o protecție mai eficace, asociațiile, organizațiile și alte entități juridice ar trebui, de asemenea, să fie abilitate să inițieze o procedură, conform modalităților stabilite de statele membre, în numele sau în sprijinul unei victime, fără a aduce atingere normelor de procedură naționale privind reprezentarea și apărarea în instanță.

| (20) | Protecția
  lucrătorilor independenți și a soților colaboratori
  împotriva discriminării bazate pe sex ar trebui întărită prin existența
  unui organism
  în fiecare stat membru, care să aibă competența de a analiza problemele întâmpinate, de a studia soluțiile posibile și de a acorda o asistență practică victimelor.
  ▐ |
| --- | --- |

(20)

Protecția
  lucrătorilor independenți și a soților colaboratori
  împotriva discriminării bazate pe sex ar trebui întărită prin existența
  unui organism
  în fiecare stat membru, care să aibă competența de a analiza problemele întâmpinate, de a studia soluțiile posibile și de a acorda o asistență practică victimelor.
  ▐

| (21) | Deoarece obiectivele acțiunii care trebuie întreprinsă, respectiv asigurarea unui înalt nivel comun de protecție împotriva discriminării în toate statele membre, nu pot fi realizate în mod suficient de statele membre și pot fi mai bine realizate la nivel comunitar, Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu excede ceea ce este necesar atingerii acelor obiective, |
| --- | --- |

(21)

Deoarece obiectivele acțiunii care trebuie întreprinsă, respectiv asigurarea unui înalt nivel comun de protecție împotriva discriminării în toate statele membre, nu pot fi realizate în mod suficient de statele membre și pot fi mai bine realizate la nivel comunitar, Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu excede ceea ce este necesar atingerii acelor obiective,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

(1)   Prezenta directivă prevede cadrul de punere în aplicare în statele membre a principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară activități independente sau care contribuie la exercitarea acestor activități, cu privire la acele aspecte nereglementate de Directivele 2006/54/CE și 79/7/CEE.

(2)   Prezenta directivă se referă la lucrătorii independenți și la soții colaboratori.

(3)   Punerea în aplicare a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în ceea ce privește accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii rămâne în continuare reglementată de Directiva 2004/113/CE.

Articolul 2

Definiții

║ În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „lucrători independenți”, respectiv toate persoanele care desfășoară, în condițiile prevăzute de dreptul intern, o activitate lucrativă pe cont propriu, inclusiv agricultori, ▐ membrii profesiilor liberale,
  artizani, comercianți și cei care lucrează în întreprinderi mici și mijlocii; |
| --- | --- |

(a)

„lucrători independenți”, respectiv toate persoanele care desfășoară, în condițiile prevăzute de dreptul intern, o activitate lucrativă pe cont propriu, inclusiv agricultori, ▐ membrii profesiilor liberale,
  artizani, comercianți și cei care lucrează în întreprinderi mici și mijlocii;

| (b) | „soți colaboratori”: soții/soțiile sau partenerii de viață ai lucrătorilor independenți, atunci când aceștia sunt recunoscuți în dreptul intern, care nu sunt salariați sau asociați la întreprindere, în cazul în care aceștia, în condițiile prevăzute de dreptul intern, participă în mod obișnuit la activitatea lucrătorului independent și îndeplinesc fie aceleași sarcini, fie sarcini complementare; |
| --- | --- |

(b)

„soți colaboratori”: soții/soțiile sau partenerii de viață ai lucrătorilor independenți, atunci când aceștia sunt recunoscuți în dreptul intern, care nu sunt salariați sau asociați la întreprindere, în cazul în care aceștia, în condițiile prevăzute de dreptul intern, participă în mod obișnuit la activitatea lucrătorului independent și îndeplinesc fie aceleași sarcini, fie sarcini complementare;

| (c) | „discriminare directă”: situația în care o persoană este tratată mai puțin favorabil din motive legate de sex decât este, a fost sau ar fi tratată o altă persoană într-o situație comparabilă; |
| --- | --- |

(c)

„discriminare directă”: situația în care o persoană este tratată mai puțin favorabil din motive legate de sex decât este, a fost sau ar fi tratată o altă persoană într-o situație comparabilă;

| (d) | „discriminare indirectă”: situația în care o dispoziție, un criteriu sau o practică aparent neutră dezavantajează în mod deosebit persoanele de un anumit sex, în comparație cu persoanele de celălalt sex, cu excepția cazului în care acea dispoziție, acel criteriu sau acea practică este justificată obiectiv de un scop legitim și mijloacele de atingere a acelui scop sunt adecvate și necesare; |
| --- | --- |

(d)

„discriminare indirectă”: situația în care o dispoziție, un criteriu sau o practică aparent neutră dezavantajează în mod deosebit persoanele de un anumit sex, în comparație cu persoanele de celălalt sex, cu excepția cazului în care acea dispoziție, acel criteriu sau acea practică este justificată obiectiv de un scop legitim și mijloacele de atingere a acelui scop sunt adecvate și necesare;

| (e) | „hărțuire”: situația în care are loc un comportament nedorit legat de sexul unei persoane, având drept scop sau efect lezarea demnității acelei persoane și crearea unui mediu de intimidare, degradant, umilitor sau jignitor; |
| --- | --- |

(e)

„hărțuire”: situația în care are loc un comportament nedorit legat de sexul unei persoane, având drept scop sau efect lezarea demnității acelei persoane și crearea unui mediu de intimidare, degradant, umilitor sau jignitor;

| (f) | „hărțuire sexuală”: situația în care se manifestă un comportament nedorit cu conotație sexuală, exprimat fizic, verbal sau fără caracter verbal, având ca obiect sau ca efect lezarea demnității unei persoane și, în special, crearea unui mediu de intimidare, ostil, degradant, umilitor sau jignitor. |
| --- | --- |

(f)

„hărțuire sexuală”: situația în care se manifestă un comportament nedorit cu conotație sexuală, exprimat fizic, verbal sau fără caracter verbal, având ca obiect sau ca efect lezarea demnității unei persoane și, în special, crearea unui mediu de intimidare, ostil, degradant, umilitor sau jignitor.

Articolul 3

Întreprinderi familiale

Statele membre garantează că nu există nicio discriminare bazată pe starea civilă sau familială în ceea ce privește condițiile de constituire a unei societăți între soți sau între parteneri de viață, atunci când aceștia sunt recunoscuți de legislația națională. Sunt recunoscute drept „întreprinderi familiale” toate societățile constituite în comun de soți sau de parteneri de viață, atunci când aceștia sunt recunoscuți de legislația națională. Recunoașterea uniunii consensuale se bazează pe hotărârile relevante ale Curții de Justiție a Comunităților Europene.

Articolul 4

Principiul egalității de tratament

(1)   Principiul egalității de tratament înseamnă că nu trebuie să existe niciun fel de discriminare pe motive de sex, în mod direct sau indirect, cu trimitere specială la starea civilă sau familială, îndeosebi cu privire la constituirea,
  gestionarea
  , instalarea sau extinderea unei întreprinderi sau începerea sau extinderea oricărei alte forme de activitate independentă.

(2)   Hărțuirea și hărțuirea sexuală sunt considerate a fi discriminare pe motive de sex și, prin urmare, sunt interzise. Respingerea unui astfel de comportament de către o persoană sau supunerea unei persoane la un astfel de comportament nu poate fi folosită drept justificare pentru o decizie care să afecteze acea persoană.

(3)   O instigare la discriminare împotriva persoanelor pe considerente legate de sex este considerată a fi discriminare.

Articolul 5

Acțiunea pozitivă

În vederea asigurării unei egalități depline în practică între bărbați și femei, principiul egalității de tratament nu trebuie să împiedice niciun stat membru să mențină sau să adopte măsuri specifice de prevenire sau de compensare a dezavantajelor legate de gen,
  având, de exemplu drept scop promovarea activității antreprenoriale a femeilor.

Articolul 6

Constituirea unei societăți

Fără a aduce atingere condițiilor specifice de acces la anumite activități care se aplică în mod egal ambelor sexe, statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că acele condiții de constituire a unei societăți între soți sau
  între
  parteneri de viață recunoscuți în dreptul intern nu sunt mai restrictive decât condițiile de constituire a unei societăți cu alte persoane.

Articolul 7

Protecția socială pentru soții


  și partenerii de viață
  colaboratori

Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că soții
  și partenerii de viață
  colaboratori
  beneficiază
  de un nivel de protecție cel puțin echivalent cu cel al lucrătorilor independenți, în aceleași condiții cu cele aplicabile acestora din urmă.
  Dacă această lărgire a drepturilor nu este cerută de legislația unui anumit stat membru, ea este acordată la cerere unui soț sau unui partener de ciață colaborator.

Aceste măsuri garantează afilierea independentă a soților colaboratori la sistemele de securitate socială ale lucrătorilor independenți, care acoperă cazurile de boală, invaliditate și bătrânețe, cu condiția ca aceștia să cotizeze în aceeași măsură ca și lucrătorii independenți, putându-se prevedea posibilitatea de a li se calcula forfetar cotizațiile.

Cotizațiile sociale ale soților colaboratori ar trebui să fie deductibile din impozit ca cheltuieli de funcționare, la fel ca și remunerația acordată efectiv soțului/soției, cu condiția dublă ca serviciile să fie prestate în mod corespunzător și ca renumerația să fie una normală pentru astfel de servicii.

Articolul 8

Concediul de maternitate

(1)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că femeile care desfășoară o activitate independentă și soțiile colaboratoare pot avea dreptul ▐ la
  un concediu
  de maternitate
  adaptat nevoilor lor specifice. Acest concediu ar trebui să aibă o durată la alegerea lor, cu condiția ca această durată să nu depășească în total durata
  prevăzută în Directiva 92/85/CEE a Consiliului (12)
  .

(2)   Pentru a se asigura că persoanele menționate la alineatul (1) își pot exercita drepturile recunoscute în prezentul articol, statele membre iau măsuri pentru a se asigura că acestea primesc o alocație adecvată pe durata concediului de maternitate.

(3)   Alocația menționată la alineatul (2) este considerată adecvată în cazul în care garantează un venit cel puțin echivalent cu cel pe care persoana în cauză l-ar primi în caz de întrerupere a activităților pe motive legate de starea sa de sănătate sau, dacă nu este cazul, cu orice alocație echivalentă prevăzută de legislația națională, sub rezerva oricărui plafon stabilit de legislația națională,
  plafon care nu trebuie să conducă la nicio discriminare
  .

(4)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că femeile care desfășoară o activitate independentă și soțiile colaboratoare au acces
  ▐
  la servicii care oferă înlocuiri temporare sau la serviciile sociale naționale existente,
  pe lângă
  alocația menționată la alineatul (2).

Articolul 9

Recunoașterea muncii soților colaboratori

Statele membre se angajează să examineze în ce condiții recunoașterea muncii soților colaboratori poate fi încurajată și, pe baza unei astfel de examinări, să ia în considerare toate inițiativele utile pentru încurajarea unei astfel de recunoașteri.

Articolul 10

Apărarea drepturilor

(1)   Statele membre se asigură că există la dispoziție proceduri judiciare sau administrative
  eficiente
  , inclusiv, în cazul în care statele membre consideră adecvat, proceduri de reconciliere, pentru punerea în aplicare a obligațiilor prevăzute de prezenta directivă, pentru toate persoanele care consideră că au suferit pierderi sau prejudicii drept consecință a neaplicării principiului egalității de tratament acestora, chiar și după ce relația în care se susține că a avut loc discriminarea s-a încheiat.

(2)   Statele membre se asigură că asociațiile, organizațiile și alte entități juridice care au, în conformitate cu criteriile prevăzute de dreptul intern, interese legitime pentru a ║ asigura ║ respectarea dispozițiilor prezentei directive, pot să inițieze, în numele sau în sprijinul reclamantului și cu aprobarea acestuia, orice procedură judiciară sau administrativă prevăzută pentru aplicarea obligațiilor cuprinse în prezenta directivă.

(3)   Alineatele (1) și (2) nu aduc atingere nomelor interne privind termenele de introducere a acțiunilor în justiție în ceea ce privește principiul egalității de tratament.

Articolul 11

Indemnizație sau despăgubire

Statele membre adoptă, în ordinea lor juridică internă, măsurile necesare pentru a asigura o indemnizație sau o despăgubire reală și efectivă, în condițiile stabilite de statele membre, pentru prejudiciul suferit de o persoană în urma unei discriminări în sensul prezentei directive, într-un mod care este disuasiv și proporțional cu dauna suferită. Această indemnizație sau despăgubire nu poate fi limitată prin stabilirea unei limite superioare prealabile.

Articolul 12

Organisme de promovarea egalității

(1)   Statele membre desemnează
  un organism responsabil
  de promovare, analiză, monitorizare și susținere a egalității de tratament pentru toate persoanele, fără discriminare pe considerente de sex și iau dispozițiile necesare. Acest organism poate să facă parte din agenții însărcinate la nivel național cu apărarea drepturilor omului, cu garantarea drepturilor persoanelor sau cu aplicarea principiului egalității de tratament.

(2)   Statele membre se asigură că
  organismul menționat
  la alineatul (1)
  are drept sarcină
  :

| (a) | asigurarea de asistență independentă victimelor discriminării în exercitarea plângerilor de discriminare, fără a aduce atingere drepturilor victimelor și asociațiilor, organizațiilor și altor entități juridice menționate la articolul 10 alineatul (2); |
| --- | --- |

(a)

asigurarea de asistență independentă victimelor discriminării în exercitarea plângerilor de discriminare, fără a aduce atingere drepturilor victimelor și asociațiilor, organizațiilor și altor entități juridice menționate la articolul 10 alineatul (2);

| (b) | realizarea de studii independente privind discriminarea; |
| --- | --- |

(b)

realizarea de studii independente privind discriminarea;

| (c) | publicarea de rapoarte independente și oferirea de recomandări privind orice probleme legate de astfel de discriminări; |
| --- | --- |

(c)

publicarea de rapoarte independente și oferirea de recomandări privind orice probleme legate de astfel de discriminări;

| (d) | schimbul de informații, la nivelul potrivit, cu organismele europene omologe, precum Institutul European pentru egalitatea dintre bărbați și femei. |
| --- | --- |

(d)

schimbul de informații, la nivelul potrivit, cu organismele europene omologe, precum Institutul European pentru egalitatea dintre bărbați și femei.

Articolul 13

Integrarea în diferitele politici a problemelor privind egalitatea dintre bărbați și femei

Statele membre țin seama în mod activ de obiectivul egalității dintre bărbați și femei cu ocazia elaborării și punerii în aplicare a actelor cu putere de lege și actelor administrative, precum și a politicilor și activităților în domeniile prevăzute de prezenta directivă.

Articolul 14

Difuzarea informației

Statele membre se asigură că dispozițiile adoptate în temeiul prezentei directive, împreună cu dispozițiile relevante care sunt deja în vigoare,
  inclusiv Internetul
  , sunt aduse prin toate mijloacele adecvate în atenția persoanelor în cauză de pe întreg teritoriul lor.

Articolul 15

Nivelul de protecție

Punerea în aplicare a prezentei directive nu poate în niciun caz să constituie un motiv de reducere a nivelului de protecție împotriva discriminării deja prevăzut de statele membre în domeniile reglementate de prezenta directivă.

Articolul 16

Rapoarte

(1)   Statele membre comunică toate informațiile disponibile Comisiei până la ...
   (13).

Comisia întocmește un raport de sinteză spre a fi prezentat Parlamentului European și Consiliului cel târziu la ... (14). După caz, raportul va fi însoțit de propuneri de modificare a prezentei directive.

(2)   Raportul Comisiei ține seama de punctele de vedere ale părților interesate.

Articolul 17

Revizuire

La cel târziu ... (15), Comisia examinează aplicarea prezentei directive și, dacă este cazul, propune orice modificare pe care o consideră necesară.

Articolul 18

Punerea în aplicare

(1)   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive în cel târziu ... (16). Acestea comunică imediat Comisiei textul dispozițiilor respective, precum și un tabel de corespondență între aceste dispoziții și prezenta directivă.

Atunci când statele membre adoptă dispozițiile respective, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere cu ocazia publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   
  În cazul în care dificultăți
  speciale
  justifică acest lucru
  , perioadă
  prevăzută la alineatul (1)
  pentru a se conforma
  prezentei directive poate fi prelungită până la ...

   (17).

(3)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții din dreptul intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 19

Cerințe minime

Statele membre pot să adopte sau să mențină dispoziții mai favorabile protecției principiului egalității de tratament decât cele care sunt prevăzute de prezenta directivă.

Articolul 20

Abrogare

De la ... (16), Directiva 86/613/CEE se abrogă.

Articolul 21

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 22

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la ║,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  Avizul din 24 martie 2009 (nepublicat încă în JO).

1

Avizul din 24 martie 2009 (nepublicat încă în JO).

(2)  JO C , p. .

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 6 mai 2009.

3

Poziția Parlamentului European din 6 mai 2009.

(4)  JO L 359, 19.12.1986, p. 56.

4

(5)  COM(2006)0092.

5

(6)  ║ Document SOC 385 ║.

6

(7)  

  JO C 85, 17.3.1997, p. 186

  .

7

JO C 85, 17.3.1997, p. 186

(8)  COM(2008)0412.

8

0412.

(9)  JO L 6, 10.1.1979, p. 24.

9

(10)  JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

10

(11)  
  JO L 373, 21.12.2004, p. 37
  .

11

JO L 373, 21.12.2004, p. 37

(12)  
  JO L 348, 28.11.1992, p. 1
  .

12

JO L 348, 28.11.1992, p. 1

(13)  
  Patru ani de la adoptarea prezentei directive.

13

Patru ani

(14)  
  Cinci ani de la adoptarea prezentei directive.

14

Cinci ani

(15)  
  Șase ani de la adoptarea prezentei directive.

15

Șase ani de la adoptarea prezentei directive.

(16)  Doi ani de la adoptarea prezentei directive.

16

Doi ani de la adoptarea prezentei directive.

(17)  
  Trei ani de la adoptarea prezentei directive.

17

Trei ani

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/320 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/320

---

Miercuri, 6 mai 2009Fondul european de ajustare la globalizare ***I

P6_TA(2009)0365

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (COM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD))

2010/C 212 E/45

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0867),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 159 al treilea paragraf din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0518/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A6-0242/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei, astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei, astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Miercuri, 6 mai 2009P6_TC1-COD(2008)0267

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. 546/2009.)

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/321 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/321

---

Miercuri, 6 mai 2009Program de ajutor pentru redresare economică prin acordarea de asistență financiară comunitară pentru proiecte din domeniul energiei ***I

P6_TA(2009)0366

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui program de ajutor pentru redresare economică prin acordarea de asistență financiară comunitară pentru proiecte din domeniul energiei (COM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD))

2010/C 212 E/46

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0035),

având în vedere articolul 251 alineatul (2), articolul 156 și articolul 175 alineatul (1) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0049/2009),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie precum și avizul Comisiei pentru bugete și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A6-0261/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | ia notă de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

ia notă de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | consideră că suma de referință indicată în propunerea legislativă este compatibilă cu Cadrul financiar multianual, deoarece acesta a fost revizuit; |
| --- | --- |

3.

consideră că suma de referință indicată în propunerea legislativă este compatibilă cu Cadrul financiar multianual, deoarece acesta a fost revizuit;

| 4. | reamintește că trebuie evitată orice realocare care ar avea un impact negativ asupra altor politici ale UE prin diminuarea fondurilor care le sunt alocate; |
| --- | --- |

4.

reamintește că trebuie evitată orice realocare care ar avea un impact negativ asupra altor politici ale UE prin diminuarea fondurilor care le sunt alocate;

| 5. | reamintește că suma anuală va fi decisă în cadrul procedurii bugetare anuale, în conformitate cu dispozițiile punctului 37 din Acordul Interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1); |
| --- | --- |

5.

reamintește că suma anuală va fi decisă în cadrul procedurii bugetare anuale, în conformitate cu dispozițiile punctului 37 din Acordul Interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1);

| 6. | observă că procesul legislativ poate fi încheiat, deoarece a fost convenită finanțarea programului; |
| --- | --- |

6.

observă că procesul legislativ poate fi încheiat, deoarece a fost convenită finanțarea programului;

| 7. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

---

Miercuri, 6 mai 2009P6_TC1-COD(2009)0010

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui program de ajutor pentru redresare economică prin acordarea de asistență financiară comunitară pentru proiecte în domeniul energiei

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în prima lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. 663/2009.)

Miercuri, 6 mai 2009ANEXĂ

DECLARAȚIA COMISIEI

„Comisia subliniază că eficiența energetică și sursele regenerabile de energie constituie priorități cheie ale politicii energetice a UE, atât din motive care țin atât de mediu, cât și din motive care țin de securitatea aprovizionării. În acest sens, regulamentul va contribui la realizarea acestor priorități, oferind un sprijin substanțial proiectelor de energie eoliană offshore.

Comisia reamintește în acest context alte noi inițiative în sprijinul eficienței energetice și al surselor regenerabile de energie propuse de aceasta în special în cadrul Planului de redresare europeană, care a fost aprobat de Consiliul European din decembrie 2008. Printre acestea se numără:

| | O modificare a Regulamentului FEDR pentru a permite realizarea de investiții de până la 8 miliarde EUR în eficiența energetică și energiile din surse regenerabile în sectorul locuințelor în toate statele membre. Un parteneriat public-privat privind o inițiativă europeană de construire de clădiri eficiente din punct de vedere energetic, care să promoveze tehnologiile ecologice și dezvoltarea sistemelor și a materialelor eficiente energetic în clădirile noi și în cele renovate. Pentru această acțiune s-a estimat un pachet de finanțare de 1 miliard ║ EUR: 500 ║ milioane EUR provenind din bugetul CE alocat în prezent PC 7 pentru perioada 2010-2013 și 500 ║ milioane EUR din sectorul industrial. |
| --- | --- |

O modificare a Regulamentului FEDR pentru a permite realizarea de investiții de până la 8 miliarde EUR în eficiența energetică și energiile din surse regenerabile în sectorul locuințelor în toate statele membre. Un parteneriat public-privat privind o inițiativă europeană de construire de clădiri eficiente din punct de vedere energetic, care să promoveze tehnologiile ecologice și dezvoltarea sistemelor și a materialelor eficiente energetic în clădirile noi și în cele renovate. Pentru această acțiune s-a estimat un pachet de finanțare de 1 miliard ║ EUR: 500 ║ milioane EUR provenind din bugetul CE alocat în prezent PC 7 pentru perioada 2010-2013 și 500 ║ milioane EUR din sectorul industrial.

| | «Inițiativa UE de finanțare a energiei sustenabile», propusă de CE-BEI. Inițiativa are drept scop încurajarea investițiilor în proiecte privind eficiența energetică și sursele de energie regenerabilă din mediul urban. Comisia finanțează un instrument de asistență tehnică în cadrul programului «Energie inteligentă pentru Europa» (credite anuale de 15 milioane EUR pentru 2009). Instrumentul, gestionat de BEI, va permite accesul la împrumuturile BEI care au un puternic efect de pârghie. |
| --- | --- |

«Inițiativa UE de finanțare a energiei sustenabile», propusă de CE-BEI. Inițiativa are drept scop încurajarea investițiilor în proiecte privind eficiența energetică și sursele de energie regenerabilă din mediul urban. Comisia finanțează un instrument de asistență tehnică în cadrul programului «Energie inteligentă pentru Europa» (credite anuale de 15 milioane EUR pentru 2009). Instrumentul, gestionat de BEI, va permite accesul la împrumuturile BEI care au un puternic efect de pârghie.

| | Crearea de către investitorii instituționali ai UE - conduși de BEI - a unui fond de investiții orientat către piața, denumit Marguerite: Fondul european 2020 pentru energie, schimbări climatice și infrastructură. Acest fond va realiza investiții în domeniile energiei și schimbărilor climatice (TEN-E, producerea de energie sustenabilă, energia din surse regenerabile, noile tehnologii, investițiile în eficiența energetică, securitatea aprovizionării, precum și infrastructura de mediu). Comisia susține această inițiativă. |
| --- | --- |

Crearea de către investitorii instituționali ai UE - conduși de BEI - a unui fond de investiții orientat către piața, denumit Marguerite: Fondul european 2020 pentru energie, schimbări climatice și infrastructură. Acest fond va realiza investiții în domeniile energiei și schimbărilor climatice (TEN-E, producerea de energie sustenabilă, energia din surse regenerabile, noile tehnologii, investițiile în eficiența energetică, securitatea aprovizionării, precum și infrastructura de mediu). Comisia susține această inițiativă.

Mai mult, Comisia va prezenta înainte de sfârșitul lunii noiembrie 2009 revizuirea planului de acțiune privind eficiența energetică solicitată de Consiliu (Concluziile Consiliului European din martie 2009) și de Parlament (Rezoluția P6_TA(2009)0064 a PE).

Experții sunt de acord că eficiența energetică este cea mai ieftină soluție disponibilă de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Comisia va transmite, până în noiembrie 2009, o analiză detaliată a obstacolelor în calea creșterii investițiilor în domeniul eficienței energetice. Aceasta va examina în special oportunitatea unor stimulente financiare suplimentare sub forma împrumuturilor cu dobânzi reduse și/sau a subvențiilor, modul în care bugetul european poate fi utilizat în acest scop și, după caz, Comisia va include, inter alia, fonduri suplimentare pentru finanțarea eficienței energetice în cadrul noului Instrument UE pentru securitate și infrastructură în domeniul energiei, care urmează să fie prezentat în 2010.

Cu ocazia revizuirii planului de acțiune privind eficiența energetică, Comisia va acorda o atenție deosebită dimensiunii «vecinătate» a eficienței energetice. Aceasta va analiza modul în care ar putea acorda stimulente financiare și de reglementare țărilor învecinate pentru a-și accelera investițiile în domeniul eficienței energetice.

În cazul în care, atunci când raportează în 2010 cu privire la punerea în aplicare a regulamentului, în temeiul articolului 28 din respectivul regulament, Comisia constată că nu este posibil să angajeze până la sfârșitul anului 2010 o parte din fondurile prevăzute pentru proiectele enumerate în anexa la regulament, aceasta va propune, după caz ║ o modificare la regulament care să permită finanțarea proiectelor în domeniul eficienței energetice și al surselor regenerabile de energie, pe lângă inițiativele sus-menționate, inclusiv criterii de eligibilitate similare celor aplicate proiectelor din anexa la prezentul regulament.”

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/323 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/323

---

Miercuri, 6 mai 2009Directivele privind condițiile de creditare ***I

P6_TA(2009)0367

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE în ceea ce privește băncile afiliate instituțiilor centrale, anumite elemente ale fondurilor proprii, expunerile mari, dispozițiile de supraveghere și gestionarea crizelor (COM(2008)0602 – (C6-0339/2008 – 2008/0191(COD))

2010/C 212 E/47

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0602),

având în vedere proiectul de directivă a Comisiei de modificare a unor anexe la Directiva 2006/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește normele tehnice referitoare la gestionarea riscurilor, și rezoluția Parlamentului din 16 decembrie 2008 referitoare la acesta (1),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 47 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0339/2008),

având în vedere angajamentul asumat de reprezentantul Consiliului prin scrisoarea sa din 29 aprilie 2009 de a adopta propunerea astfel cum a fost modificată, în conformitate cu articolul 251 alineatul (2) al doilea paragraf prima liniuță din Tratatul CE;

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A6-0139/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0607.

---

Miercuri, 6 mai 2009P6_TC1-COD(2008)0191

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2006/48/CE, 2006/49/CE și 2007/64/CE în ceea ce privește băncile afiliate instituțiilor centrale, anumite elemente ale fondurilor proprii, expunerile mari, reglementările privind supravegherea, precum și gestionarea crizelor

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2009/111/CE.)

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/324 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/324

---

Miercuri, 6 mai 2009Program comunitar de sprijinire a activităților specifice în domeniul serviciilor financiare, al raportării financiare și al auditului ***I

P6_TA(2009)0368

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program comunitar de sprijinire a activităților specifice în domeniul serviciilor financiare, al raportării financiare și al auditului (COM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD))

2010/C 212 E/48

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0014),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 95 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0031/2009),

având în vedere angajamentele reprezentantului Consiliului, exprimate în scrisoarea din 6 mai 2009, de a aproba propunerea astfel cum a fost modificată, în conformitate cu articolul 251 alineatul (2) al doilea paragraf prima liniuță din Tratatul CE,

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri juridice, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A6-0246/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | consideră că valoarea de referință indicată în propunerea legislativă trebuie să fie compatibilă cu plafonul de la rubrica 1a din cadrul financiar multianual 2007-2013 și subliniază că valoarea anuală va fi decisă în cadrul procedurii bugetare anuale, în conformitate cu punctul 37 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII); |
| --- | --- |

2.

consideră că valoarea de referință indicată în propunerea legislativă trebuie să fie compatibilă cu plafonul de la rubrica 1a din cadrul financiar multianual 2007-2013 și subliniază că valoarea anuală va fi decisă în cadrul procedurii bugetare anuale, în conformitate cu punctul 37 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII);

| 3. | consideră că punctul 47 din AII se aplică în cazul în care organismele europene cofinanțate prin „Programul de sprijinire a activităților specifice în domeniul serviciilor financiare, al raportării financiare și al auditului” devin agenții; |
| --- | --- |

3.

consideră că punctul 47 din AII se aplică în cazul în care organismele europene cofinanțate prin „Programul de sprijinire a activităților specifice în domeniul serviciilor financiare, al raportării financiare și al auditului” devin agenții;

| 4. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 5. | aprobă declarația sa anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

5.

aprobă declarația sa anexată la prezenta rezoluție;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

---

Miercuri, 6 mai 2009P6_TC1-COD(2009)0001

Poziția Parlamentului European adoptată în a prima lectură la 6 mai 2009 în vederea adoptării Deciziei (CE) nr .../2009 Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program comunitar de sprijinire a activităților specifice în domeniul serviciilor financiare, al raportării financiare și al auditului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Decizia nr. 716/2009/CE.)

Miercuri, 6 mai 2009ANEXĂ

Declarația Parlamentului European

Agravarea crizei financiare a evidențiat nevoia urgentă de consolidare a convergenței și cooperării în materie de supraveghere la nivelul UE. Dezvoltarea unui instrument de tehnologia informației și a unei culturi în domeniul supravegherii comune de către cele trei comitete europene de supraveghere (CESR, CEBS și CEOIPS) sunt două instrumente prin care se poate realiza acest obiectiv.

Ca urmare și până la intrarea în vigoare a programului comunitar pentru perioada 2010-2013, Parlamentul European și Consiliul invită Comisia să facă o propunere de finanțare interimară a celor trei comitetele de supraveghere din UE în 2009, sub forma unei decizii a Comisiei, ținând seama de următoarele aspecte:

| — | Finanțarea interimară din partea Comisiei pentru 2009 va fi identificată în cadrul realizării și dezvoltării pieței interne pentru 2009 la linia bugetară 12 02 01. Finanțarea interimară în cauză va fi alocată, prin urmare, din bugetul existent al Comisiei, din sume deja prevăzute de autoritățile bugetare pentru Direcția Generală Piața Internă și Servicii pentru 2009. Decizia de finanțare va lua forma unei decizii a Comisiei. |
| --- | --- |

—

Finanțarea interimară din partea Comisiei pentru 2009 va fi identificată în cadrul realizării și dezvoltării pieței interne pentru 2009 la linia bugetară 12 02 01. Finanțarea interimară în cauză va fi alocată, prin urmare, din bugetul existent al Comisiei, din sume deja prevăzute de autoritățile bugetare pentru Direcția Generală Piața Internă și Servicii pentru 2009. Decizia de finanțare va lua forma unei decizii a Comisiei.

| — | Comisia va oferi comitetelor de supraveghere din UE subvenții limitate pentru acțiuni, pentru a finanța (i) programe de formare sectoriale și intersectoriale dezvoltate de fiecare dintre cele trei comitete de supraveghere din UE și (ii) în cazul CESR, un proiect specific de tehnologia informației în cadrul mecanismului de schimb al rapoartelor de tranzacție (TREM) prevăzut în Directiva privind piețele instrumentelor financiare (MiFID) (1), și anume extinderea mecanismului pentru a include instrumentele derivate extrabursiere. Acestea constituie proiecte strategice care au fost identificate ca priorități de cele trei comitete de supraveghere din UE. |
| --- | --- |

—

Comisia va oferi comitetelor de supraveghere din UE subvenții limitate pentru acțiuni, pentru a finanța (i) programe de formare sectoriale și intersectoriale dezvoltate de fiecare dintre cele trei comitete de supraveghere din UE și (ii) în cazul CESR, un proiect specific de tehnologia informației în cadrul mecanismului de schimb al rapoartelor de tranzacție (TREM) prevăzut în Directiva privind piețele instrumentelor financiare (MiFID) (1), și anume extinderea mecanismului pentru a include instrumentele derivate extrabursiere. Acestea constituie proiecte strategice care au fost identificate ca priorități de cele trei comitete de supraveghere din UE.

| — | Valoarea totală a finanțării interimare din partea Comisiei nu va depăși 500 000 EUR și ar trebui să acopere parțial costurile proiectelor identificate și a cursurilor de formare propuse de comitetele de supraveghere din UE pentru 2009. |
| --- | --- |

—

Valoarea totală a finanțării interimare din partea Comisiei nu va depăși 500 000 EUR și ar trebui să acopere parțial costurile proiectelor identificate și a cursurilor de formare propuse de comitetele de supraveghere din UE pentru 2009.

Decizia Comisiei de finanțare intermediară pentru 2009 este justificată de circumstanțele excepționale generate de actuala criză financiară și de faptul că programul comunitar avut în vedere va intra în vigoare începând cu 2010. Prin urmare, decizia respectivă nu trebuie să constituie un precedent.

---

(1)  Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare (JO L 145, 30.4.2004, p. 1).

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/326 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/326

---

Miercuri, 6 mai 2009Protecția animalelor în momentul uciderii *

P6_TA(2009)0369

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind protecția animalelor în momentul uciderii (COM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS))

2010/C 212 E/49

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0553),

având în vedere articolul 37 din Tratatul CE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0451/2008),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0185/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să-și modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament


  Titlu |
| Propunere de regulament al Consiliului privind protecția animalelor în momentul uciderii | Propunere de regulament al Consiliului privind protecția animalelor în momentul
  sacrificării și
  uciderii
  acestora |
| Amendamentul 2 |
| Propunere de regulament


  Considerentul 6 |
| (6) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a adoptat două avize: în 2004, un aviz privind bunăstarea animalelor în cadrul principalelor sisteme de asomare și sacrificare ale anumitor specii de animale, mai precis privind aspecte ale bunăstării în cadrul principalelor sisteme de asomare și sacrificare ale principalelor specii comerciale de animale („Welfare aspects of the main systems of stunning and killing the main commercial species of animals”) și, în 2006, un aviz privind aspecte ale bunăstării în cadrul principalelor sisteme de asomare și sacrificare ale cervidelor, caprinelor, iepurilor, struților, rațelor, gâștelor și prepelițelor („Welfare aspects of the main systems of stunning and killing applied to commercially farmed deer, goats, rabbits, ostriches, ducks, geese and quail”) crescute în scopuri comerciale. Legislația comunitară în acest domeniu ar trebui să fie actualizată, pentru a ține cont de avizele științifice menționate anterior. Recomandările de a elimina treptat utilizarea dioxidului de carbon în cazul porcinelor și al păsărilor de crescătorie,
  precum și de a elimina treptat utilizarea asomatoarelor cu baie de apă în cazul păsărilor de crescătorie
  nu au fost incluse în propunere deoarece evaluarea impactului a indicat că, în prezent, acestea nu sunt viabile din punct de vedere economic în UE. În plus, alte recomandări nu ar trebui să fie incluse în prezentul regulament pentru că ele se referă la parametri tehnici care ar trebui să facă parte din măsurile de punere în aplicare sau din codurile de bune practici. Recomandările privind peștii de crescătorie nu au fost incluse în prezenta propunere ca urmare a necesității unui aviz științific și a unei evaluări economice suplimentare în acest domeniu. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Titlu

Propunere de regulament al Consiliului privind protecția animalelor în momentul uciderii

Propunere de regulament al Consiliului privind protecția animalelor în momentul
  sacrificării și
  uciderii
  acestora

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 6

(6)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a adoptat două avize: în 2004, un aviz privind bunăstarea animalelor în cadrul principalelor sisteme de asomare și sacrificare ale anumitor specii de animale, mai precis privind aspecte ale bunăstării în cadrul principalelor sisteme de asomare și sacrificare ale principalelor specii comerciale de animale („Welfare aspects of the main systems of stunning and killing the main commercial species of animals”) și, în 2006, un aviz privind aspecte ale bunăstării în cadrul principalelor sisteme de asomare și sacrificare ale cervidelor, caprinelor, iepurilor, struților, rațelor, gâștelor și prepelițelor („Welfare aspects of the main systems of stunning and killing applied to commercially farmed deer, goats, rabbits, ostriches, ducks, geese and quail”) crescute în scopuri comerciale. Legislația comunitară în acest domeniu ar trebui să fie actualizată, pentru a ține cont de avizele științifice menționate anterior. Recomandările de a elimina treptat utilizarea dioxidului de carbon în cazul porcinelor și al păsărilor de crescătorie,
  precum și de a elimina treptat utilizarea asomatoarelor cu baie de apă în cazul păsărilor de crescătorie
  nu au fost incluse în propunere deoarece evaluarea impactului a indicat că, în prezent, acestea nu sunt viabile din punct de vedere economic în UE. În plus, alte recomandări nu ar trebui să fie incluse în prezentul regulament pentru că ele se referă la parametri tehnici care ar trebui să facă parte din măsurile de punere în aplicare sau din codurile de bune practici. Recomandările privind peștii de crescătorie nu au fost incluse în prezenta propunere ca urmare a necesității unui aviz științific și a unei evaluări economice suplimentare în acest domeniu.

| (6) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a adoptat două avize: în 2004, un aviz privind bunăstarea animalelor în cadrul principalelor sisteme de asomare și sacrificare ale anumitor specii de animale, mai precis privind aspecte ale bunăstării în cadrul principalelor sisteme de asomare și sacrificare ale principalelor specii comerciale de animale („Welfare aspects of the main systems of stunning and killing the main commercial species of animals”) și, în 2006, un aviz privind aspecte ale bunăstării în cadrul principalelor sisteme de asomare și sacrificare ale cervidelor, caprinelor, iepurilor, struților, rațelor, gâștelor și prepelițelor („Welfare aspects of the main systems of stunning and killing applied to commercially farmed deer, goats, rabbits, ostriches, ducks, geese and quail”) crescute în scopuri comerciale.
  În 2001, Comitetul științific pentru sănătatea și bunăstarea animalelor (CSSBA) a adoptat un raport privind bunăstarea animalelor crescute pentru producția de blănuri, care conține o analiză a metodelor de ucidere utilizate în crescătoriile de animale pentru blănuri.
  Legislația comunitară în acest domeniu ar trebui să fie actualizată, pentru a ține cont de avizele științifice menționate anterior. Recomandările de a elimina treptat utilizarea dioxidului de carbon în cazul porcinelor și al păsărilor de crescătorie nu au fost incluse în propunere deoarece evaluarea impactului a indicat că, în prezent, acestea nu sunt viabile din punct de vedere economic în UE. În plus, alte recomandări nu ar trebui să fie incluse în prezentul regulament pentru că ele se referă la parametri tehnici care ar trebui să facă parte din măsurile de punere în aplicare sau din codurile de bune practici. Recomandările privind peștii de crescătorie nu au fost incluse în prezenta propunere ca urmare a necesității unui aviz științific și a unei evaluări economice suplimentare în acest domeniu. |
| --- | --- |

(6)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a adoptat două avize: în 2004, un aviz privind bunăstarea animalelor în cadrul principalelor sisteme de asomare și sacrificare ale anumitor specii de animale, mai precis privind aspecte ale bunăstării în cadrul principalelor sisteme de asomare și sacrificare ale principalelor specii comerciale de animale („Welfare aspects of the main systems of stunning and killing the main commercial species of animals”) și, în 2006, un aviz privind aspecte ale bunăstării în cadrul principalelor sisteme de asomare și sacrificare ale cervidelor, caprinelor, iepurilor, struților, rațelor, gâștelor și prepelițelor („Welfare aspects of the main systems of stunning and killing applied to commercially farmed deer, goats, rabbits, ostriches, ducks, geese and quail”) crescute în scopuri comerciale.
  În 2001, Comitetul științific pentru sănătatea și bunăstarea animalelor (CSSBA) a adoptat un raport privind bunăstarea animalelor crescute pentru producția de blănuri, care conține o analiză a metodelor de ucidere utilizate în crescătoriile de animale pentru blănuri.
  Legislația comunitară în acest domeniu ar trebui să fie actualizată, pentru a ține cont de avizele științifice menționate anterior. Recomandările de a elimina treptat utilizarea dioxidului de carbon în cazul porcinelor și al păsărilor de crescătorie nu au fost incluse în propunere deoarece evaluarea impactului a indicat că, în prezent, acestea nu sunt viabile din punct de vedere economic în UE. În plus, alte recomandări nu ar trebui să fie incluse în prezentul regulament pentru că ele se referă la parametri tehnici care ar trebui să facă parte din măsurile de punere în aplicare sau din codurile de bune practici. Recomandările privind peștii de crescătorie nu au fost incluse în prezenta propunere ca urmare a necesității unui aviz științific și a unei evaluări economice suplimentare în acest domeniu.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 15

| (15) | Protocolul privind protecția și bunăstarea animalelor subliniază, de asemenea, necesitatea de a respecta dispozițiile legislative și administrative, precum și obiceiurile din statele membre, referitoare, în special, la rituri religioase, tradiții culturale și moșteniri regionale atunci când se formulează și se pun în aplicare politicile comunitare, cum ar fi agricultura și piața internă. Prin urmare, este necesară excluderea din domeniul de aplicare al prezentului regulament a manifestărilor culturale în cazurile în care respectarea cerințelor de bunăstare a animalelor ar afecta în mod negativ însăși natura manifestărilor respective. |
| --- | --- |

(15)

Protocolul privind protecția și bunăstarea animalelor subliniază, de asemenea, necesitatea de a respecta dispozițiile legislative și administrative, precum și obiceiurile din statele membre, referitoare, în special, la rituri religioase, tradiții culturale și moșteniri regionale atunci când se formulează și se pun în aplicare politicile comunitare, cum ar fi agricultura și piața internă. Prin urmare, este necesară excluderea din domeniul de aplicare al prezentului regulament a manifestărilor culturale în cazurile în care respectarea cerințelor de bunăstare a animalelor ar afecta în mod negativ însăși natura manifestărilor respective.

| (15) | Protocolul privind protecția și bunăstarea animalelor subliniază, de asemenea, necesitatea de a respecta dispozițiile legislative și administrative, precum și obiceiurile din statele membre, referitoare, în special, la rituri religioase, tradiții culturale
  sau de origine religioasă
  și moșteniri regionale atunci când se formulează și se pun în aplicare politicile comunitare, cum ar fi agricultura și piața internă. Prin urmare, este necesară excluderea din domeniul de aplicare al prezentului regulament a manifestărilor culturale,
  religioase și tradiționale
  în cazurile în care respectarea cerințelor de bunăstare a animalelor ar afecta în mod negativ însăși natura manifestărilor respective. |
| --- | --- |

(15)

Protocolul privind protecția și bunăstarea animalelor subliniază, de asemenea, necesitatea de a respecta dispozițiile legislative și administrative, precum și obiceiurile din statele membre, referitoare, în special, la rituri religioase, tradiții culturale
  sau de origine religioasă
  și moșteniri regionale atunci când se formulează și se pun în aplicare politicile comunitare, cum ar fi agricultura și piața internă. Prin urmare, este necesară excluderea din domeniul de aplicare al prezentului regulament a manifestărilor culturale,
  religioase și tradiționale
  în cazurile în care respectarea cerințelor de bunăstare a animalelor ar afecta în mod negativ însăși natura manifestărilor respective.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 16

| (16) | În plus, tradițiile culturale se referă la mentalități, acțiuni sau comportamente moștenite, consacrate sau consuetudinare, care implică, de fapt, conceptul unui element transmis sau care provine de la un predecesor. Ele contribuie la consolidarea legăturilor sociale de lungă durată între generații. Cu condiția ca activitățile respective să nu afecteze piața produselor de origine animală
  și să nu fie motivate de scopuri de producție
  , este necesar să se excludă
  uciderea
  animalelor în contextul acestor manifestări din domeniul de aplicare al prezentului regulament. |
| --- | --- |

(16)

În plus, tradițiile culturale se referă la mentalități, acțiuni sau comportamente moștenite, consacrate sau consuetudinare, care implică, de fapt, conceptul unui element transmis sau care provine de la un predecesor. Ele contribuie la consolidarea legăturilor sociale de lungă durată între generații. Cu condiția ca activitățile respective să nu afecteze piața produselor de origine animală
  și să nu fie motivate de scopuri de producție
  , este necesar să se excludă
  uciderea
  animalelor în contextul acestor manifestări din domeniul de aplicare al prezentului regulament.

| (16) | În plus, tradițiile culturale
  sau de origine religioasă
  se referă la mentalități, acțiuni sau comportamente moștenite, consacrate sau consuetudinare, care implică, de fapt, conceptul unui element transmis sau care provine de la un predecesor. Ele contribuie la consolidarea legăturilor sociale de lungă durată între generații. Cu condiția ca activitățile respective să nu afecteze piața produselor de origine animală, este necesar să se excludă
  sacrificarea
  animalelor în contextul acestor manifestări din domeniul de aplicare al prezentului regulament. |
| --- | --- |

(16)

În plus, tradițiile culturale
  sau de origine religioasă
  se referă la mentalități, acțiuni sau comportamente moștenite, consacrate sau consuetudinare, care implică, de fapt, conceptul unui element transmis sau care provine de la un predecesor. Ele contribuie la consolidarea legăturilor sociale de lungă durată între generații. Cu condiția ca activitățile respective să nu afecteze piața produselor de origine animală, este necesar să se excludă
  sacrificarea
  animalelor în contextul acestor manifestări din domeniul de aplicare al prezentului regulament.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 22a (nou)

| (22a) | Noile provocări lansate mai sus au importante implicații financiare inevitabile pentru operatorii din Uniune. În vederea respectării normelor prevăzute în prezentul regulament, ar trebui să se pună la dispoziție o finanțare adecvată din partea UE, pentru a susține din punct de vedere financiar necesitatea de a asigura Uniunii poziția de lider în ceea ce privește bunăstarea animalelor la nivel internațional. |
| --- | --- |

(22a)

Noile provocări lansate mai sus au importante implicații financiare inevitabile pentru operatorii din Uniune. În vederea respectării normelor prevăzute în prezentul regulament, ar trebui să se pună la dispoziție o finanțare adecvată din partea UE, pentru a susține din punct de vedere financiar necesitatea de a asigura Uniunii poziția de lider în ceea ce privește bunăstarea animalelor la nivel internațional.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 24

| (24) | În funcție de modul în care sunt utilizate în cadrul procesului de sacrificare sau ucidere, unele metode de asomare pot determina moartea animalelor într-un mod care evită durerea și reduce la minimum chinul sau suferința animalelor.
  În consecință, nu este necesar să se facă distincție între metode de asomare reversibile și ireversibile. |
| --- | --- |

(24)

În funcție de modul în care sunt utilizate în cadrul procesului de sacrificare sau ucidere, unele metode de asomare pot determina moartea animalelor într-un mod care evită durerea și reduce la minimum chinul sau suferința animalelor.
  În consecință, nu este necesar să se facă distincție între metode de asomare reversibile și ireversibile.

| (24) | În funcție de modul în care sunt utilizate în cadrul procesului de sacrificare sau ucidere, unele metode de asomare pot determina moartea animalelor într-un mod care evită durerea și reduce la minimum chinul sau suferința animalelor. |
| --- | --- |

(24)

În funcție de modul în care sunt utilizate în cadrul procesului de sacrificare sau ucidere, unele metode de asomare pot determina moartea animalelor într-un mod care evită durerea și reduce la minimum chinul sau suferința animalelor.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 32

| (32) | Regulamentul (CE) nr. 854/2004 stabilește o listă a unităților din care este autorizat importul anumitor produse de origine animală. Cerințele generale și cerințele suplimentare aplicabile abatoarelor prevăzute în prezentul regulament ar trebui să fie luate în considerare în scopul stabilirii listei respective. |
| --- | --- |

(32)

Regulamentul (CE) nr. 854/2004 stabilește o listă a unităților din care este autorizat importul anumitor produse de origine animală. Cerințele generale și cerințele suplimentare aplicabile abatoarelor prevăzute în prezentul regulament ar trebui să fie luate în considerare în scopul stabilirii listei respective.

| (32) | Regulamentul (CE) nr. 854/2004 stabilește o listă a unităților din care este autorizat importul anumitor produse de origine animală. Cerințele generale și cerințele suplimentare aplicabile abatoarelor prevăzute în prezentul regulament ar trebui să fie luate în considerare în scopul stabilirii listei respective.
  Comisia ar trebui să garanteze faptul că importurile de carne și de produse din carne provenite din țări terțe și destinate pieței interne sunt conforme cu normele generale stabilite în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(32)

Regulamentul (CE) nr. 854/2004 stabilește o listă a unităților din care este autorizat importul anumitor produse de origine animală. Cerințele generale și cerințele suplimentare aplicabile abatoarelor prevăzute în prezentul regulament ar trebui să fie luate în considerare în scopul stabilirii listei respective.
  Comisia ar trebui să garanteze faptul că importurile de carne și de produse din carne provenite din țări terțe și destinate pieței interne sunt conforme cu normele generale stabilite în prezentul regulament.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 33

| (33) | Abatoarele și echipamentul folosit de acestea sunt proiectate pentru anumite categorii de animale și pentru anumite capacități. Depășirea acestor capacități sau folosirea echipamentului în scopuri pentru care acesta nu a fost proiectat determină efecte negative asupra bunăstării animalelor. Prin urmare, este necesar ca informațiile privind aspectele menționate să fie comunicate autorităților competente și să facă parte din procedura de aprobare a abatoarelor. |
| --- | --- |

(33)

Abatoarele și echipamentul folosit de acestea sunt proiectate pentru anumite categorii de animale și pentru anumite capacități. Depășirea acestor capacități sau folosirea echipamentului în scopuri pentru care acesta nu a fost proiectat determină efecte negative asupra bunăstării animalelor. Prin urmare, este necesar ca informațiile privind aspectele menționate să fie comunicate autorităților competente și să facă parte din procedura de aprobare a abatoarelor.

| (33) | Abatoarele și echipamentul folosit de acestea sunt proiectate pentru anumite categorii de animale și pentru anumite capacități. Depășirea acestor capacități sau folosirea echipamentului în scopuri pentru care acesta nu a fost proiectat determină efecte negative asupra bunăstării animalelor. Prin urmare, este necesar ca informațiile privind aspectele menționate să fie comunicate autorităților competente și să facă parte din procedura de aprobare a abatoarelor.
  Abatoarele mici, controlate în mod regulat, care au o capacitate de sacrificare de până la 50 de unități de vită mare pe săptămână sau 150 000 de păsări de crescătorie pe an și care se ocupă mai ales cu vânzarea directă a alimentelor către consumatorii finali nu necesită proceduri de aprobare complexe pentru a respecta principiile generale ale prezentului regulament. |
| --- | --- |

(33)

Abatoarele și echipamentul folosit de acestea sunt proiectate pentru anumite categorii de animale și pentru anumite capacități. Depășirea acestor capacități sau folosirea echipamentului în scopuri pentru care acesta nu a fost proiectat determină efecte negative asupra bunăstării animalelor. Prin urmare, este necesar ca informațiile privind aspectele menționate să fie comunicate autorităților competente și să facă parte din procedura de aprobare a abatoarelor.
  Abatoarele mici, controlate în mod regulat, care au o capacitate de sacrificare de până la 50 de unități de vită mare pe săptămână sau 150 000 de păsări de crescătorie pe an și care se ocupă mai ales cu vânzarea directă a alimentelor către consumatorii finali nu necesită proceduri de aprobare complexe pentru a respecta principiile generale ale prezentului regulament.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 34a (nou)

| (34a) | Este necesar să fie evitată suferința animalelor înainte de sacrificare, cauzată de frică și stres. Prin urmare, este indicat ca abatoarele să fie proiectate, procedurile de la locul de sacrificare să fie organizate, iar personalul să fie pregătit în așa fel încât să se evite stresul, frica și durerile animalelor, de la descărcare la sacrificare. |
| --- | --- |

(34a)

Este necesar să fie evitată suferința animalelor înainte de sacrificare, cauzată de frică și stres. Prin urmare, este indicat ca abatoarele să fie proiectate, procedurile de la locul de sacrificare să fie organizate, iar personalul să fie pregătit în așa fel încât să se evite stresul, frica și durerile animalelor, de la descărcare la sacrificare.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 35

| (35) | Se înregistrează permanent progrese științifice și tehnice în privința construcției, amenajării și echipării abatoarelor. Prin urmare, este important ca autoritățile comunitare să autorizeze Comisia să modifice cerințele aplicabile construcției, amenajării și echipării abatoarelor, menținând, în același timp, un nivel ridicat de protecție a animalelor. |
| --- | --- |

(35)

Se înregistrează permanent progrese științifice și tehnice în privința construcției, amenajării și echipării abatoarelor. Prin urmare, este important ca autoritățile comunitare să autorizeze Comisia să modifice cerințele aplicabile construcției, amenajării și echipării abatoarelor, menținând, în același timp, un nivel ridicat de protecție a animalelor.

| (35) | Se înregistrează permanent progrese științifice și tehnice în privința construcției, amenajării și echipării abatoarelor. Prin urmare, este important ca autoritățile comunitare să autorizeze Comisia să modifice cerințele aplicabile construcției, amenajării și echipării abatoarelor, menținând, în același timp, un nivel ridicat de protecție a animalelor.
  Ar trebui să se încurajeze în permanență dezvoltarea unor metode de asomare mai bune. Ar trebui, de asemenea, promovată cercetarea pentru a găsi noi metode de sacrificare a puilor în surplus. |
| --- | --- |

(35)

Se înregistrează permanent progrese științifice și tehnice în privința construcției, amenajării și echipării abatoarelor. Prin urmare, este important ca autoritățile comunitare să autorizeze Comisia să modifice cerințele aplicabile construcției, amenajării și echipării abatoarelor, menținând, în același timp, un nivel ridicat de protecție a animalelor.
  Ar trebui să se încurajeze în permanență dezvoltarea unor metode de asomare mai bune. Ar trebui, de asemenea, promovată cercetarea pentru a găsi noi metode de sacrificare a puilor în surplus.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 37

| (37) | Uciderea
  fără asomare necesită o tăiere a gâtului efectuată cu precizie, pentru a reduce la minimum suferința. În plus, animalele care nu sunt imobilizate în mod mecanic după tăierea gâtului tind să încetinească procesul de sângerare, prelungind astfel în mod inutil suferința. Din acest motiv, animalele sacrificate fără asomare ar trebui să fie imobilizate în mod individual. |
| --- | --- |

(37)

Uciderea
  fără asomare necesită o tăiere a gâtului efectuată cu precizie, pentru a reduce la minimum suferința. În plus, animalele care nu sunt imobilizate în mod mecanic după tăierea gâtului tind să încetinească procesul de sângerare, prelungind astfel în mod inutil suferința. Din acest motiv, animalele sacrificate fără asomare ar trebui să fie imobilizate în mod individual.

| (37) | Sacrificarea
  fără asomare necesită o tăiere a gâtului efectuată cu precizie, pentru a reduce la minimum suferința. În plus, animalele care nu sunt imobilizate în mod mecanic după tăierea gâtului tind să încetinească procesul de sângerare, prelungind astfel în mod inutil suferința. Din acest motiv, animalele sacrificate fără asomare ar trebui să fie imobilizate în mod individual
  și asomate imediat după tăiere
  . |
| --- | --- |

(37)

Sacrificarea
  fără asomare necesită o tăiere a gâtului efectuată cu precizie, pentru a reduce la minimum suferința. În plus, animalele care nu sunt imobilizate în mod mecanic după tăierea gâtului tind să încetinească procesul de sângerare, prelungind astfel în mod inutil suferința. Din acest motiv, animalele sacrificate fără asomare ar trebui să fie imobilizate în mod individual
  și asomate imediat după tăiere
  .

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 38

| (38) | Se înregistrează permanent progrese științifice și tehnice în privința manipulării și imobilizării animalelor în abatoare. Prin urmare, este important ca autoritățile comunitare să autorizeze Comisia să modifice cerințele aplicabile manipulării și imobilizării animalelor înainte de
  sacrificare
  , menținând, în același timp, un nivel ridicat de protecție a animalelor. |
| --- | --- |

(38)

Se înregistrează permanent progrese științifice și tehnice în privința manipulării și imobilizării animalelor în abatoare. Prin urmare, este important ca autoritățile comunitare să autorizeze Comisia să modifice cerințele aplicabile manipulării și imobilizării animalelor înainte de
  sacrificare
  , menținând, în același timp, un nivel ridicat de protecție a animalelor.

| (38) | Se înregistrează permanent progrese științifice și tehnice în privința manipulării și imobilizării animalelor în abatoare
  și în fermele de blană
  . Prin urmare, este important ca autoritățile comunitare să autorizeze Comisia să modifice cerințele aplicabile manipulării și imobilizării animalelor înainte de
  ucidere
  , menținând, în același timp, un nivel ridicat de protecție a animalelor. |
| --- | --- |

(38)

Se înregistrează permanent progrese științifice și tehnice în privința manipulării și imobilizării animalelor în abatoare
  și în fermele de blană
  . Prin urmare, este important ca autoritățile comunitare să autorizeze Comisia să modifice cerințele aplicabile manipulării și imobilizării animalelor înainte de
  ucidere
  , menținând, în același timp, un nivel ridicat de protecție a animalelor.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 2 – litera a – punctul i

| (i) | în cadrul
  unor experimente tehnice sau științifice efectuate sub supravegherea autorității competente; |
| --- | --- |

(i)

în cadrul
  unor experimente tehnice sau științifice efectuate sub supravegherea autorității competente;

| (i) | în cadrul
  activităților reglementate prin Directiva 86/609/CEE a Consiliului din 24 noiembrie 1986 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește protecția animalelor utilizate în scopuri experimentale și în alte scopuri științifice (1); |
| --- | --- |

(i)

în cadrul
  activităților reglementate prin Directiva 86/609/CEE a Consiliului din 24 noiembrie 1986 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește protecția animalelor utilizate în scopuri experimentale și în alte scopuri științifice (1);

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 2 – litera a – punctul ii

| (ii) | în cadrul activităților de vânătoare; |
| --- | --- |

(ii)

în cadrul activităților de vânătoare;

| (ii) | în cadrul activităților de vânătoare
  sau de pescuit sportiv
  ; |
| --- | --- |

(ii)

în cadrul activităților de vânătoare
  sau de pescuit sportiv
  ;

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 2 – litera a – punctul iv a (nou)

| (iva) | în cadrul sacrificărilor tradiționale destinate consumului personal în conformitate cu tradițiile sărbătorilor religioase importante precum Paștele și Crăciunul și numai pe o perioadă de zece zile înainte de data când au loc acestea. |
| --- | --- |

(iva)

în cadrul sacrificărilor tradiționale destinate consumului personal în conformitate cu tradițiile sărbătorilor religioase importante precum Paștele și Crăciunul și numai pe o perioadă de zece zile înainte de data când au loc acestea.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 2 – litera ba (nouă)

| (ba) | în cazul cervidelor semi-domestice sacrificate pe teren și procesate în unitățile fermelor crescătoare de animale de vânat. |
| --- | --- |

(ba)

în cazul cervidelor semi-domestice sacrificate pe teren și procesate în unitățile fermelor crescătoare de animale de vânat.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 2 – litera b

| (b) | „operații aferente” înseamnă operații cum ar fi manipularea, adăpostirea, imobilizarea, asomarea și sângerarea animalelor, care au loc în contextul și în locul unde acestea urmează să fie
  ucise
  ; |
| --- | --- |

(b)

„operații aferente” înseamnă operații cum ar fi manipularea, adăpostirea, imobilizarea, asomarea și sângerarea animalelor, care au loc în contextul și în locul unde acestea urmează să fie
  ucise
  ;

| (b) | „operații aferente” înseamnă operații cum ar fi manipularea,
  descărcarea,
  adăpostirea, imobilizarea, asomarea și sângerarea animalelor, care au loc în contextul și în locul unde acestea urmează să fie
  sacrificate
  ; |
| --- | --- |

(b)

„operații aferente” înseamnă operații cum ar fi manipularea,
  descărcarea,
  adăpostirea, imobilizarea, asomarea și sângerarea animalelor, care au loc în contextul și în locul unde acestea urmează să fie
  sacrificate
  ;

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 2 – litera ba (nouă)

| (ba) | „autoritate competentă” înseamnă autoritatea centrală a unui stat membru care are competența de a asigura respectarea cerințelor prezentului regulament sau orice altă autoritate căreia autoritatea centrală menționată i-a delegat competența respectivă; |
| --- | --- |

(ba)

„autoritate competentă” înseamnă autoritatea centrală a unui stat membru care are competența de a asigura respectarea cerințelor prezentului regulament sau orice altă autoritate căreia autoritatea centrală menționată i-a delegat competența respectivă;

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 2 – litera da (nouă)

| (da) | „inconștiență” înseamnă o stare de pierdere a cunoștinței care implică o perturbare temporară sau permanentă a funcțiilor cerebrale, după care animalul este incapabil să răspundă la stimuli normali, inclusiv la durere; |
| --- | --- |

(da)

„inconștiență” înseamnă o stare de pierdere a cunoștinței care implică o perturbare temporară sau permanentă a funcțiilor cerebrale, după care animalul este incapabil să răspundă la stimuli normali, inclusiv la durere;

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Articolul 2 – litera f

| (f) | „asomare” înseamnă orice proces provocat în mod intenționat care determină pierderea cunoștinței și a sensibilității
  fără durere
  , inclusiv orice proces care determină moartea imediată; |
| --- | --- |

(f)

„asomare” înseamnă orice proces provocat în mod intenționat care determină pierderea cunoștinței și a sensibilității
  fără durere
  , inclusiv orice proces care determină moartea imediată;

| (f) | „asomare” înseamnă orice proces provocat în mod intenționat care determină pierderea cunoștinței și a sensibilității, inclusiv orice proces care determină moartea imediată; |
| --- | --- |

(f)

„asomare” înseamnă orice proces provocat în mod intenționat care determină pierderea cunoștinței și a sensibilității, inclusiv orice proces care determină moartea imediată;

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Articolul 2 – litera g

| (g) | „rit religios” înseamnă o serie de acte relative la sacrificarea animalelor care sunt stabilite de o religie,
  cum ar fi islamul sau iudaismul
  ; |
| --- | --- |

(g)

„rit religios” înseamnă o serie de acte relative la sacrificarea animalelor care sunt stabilite de o religie,
  cum ar fi islamul sau iudaismul
  ;

| (g) | „rit religios” înseamnă o serie de acte relative la sacrificarea animalelor care sunt stabilite de o religie
  sau sunt ocazionate de anumite sărbători religioase
  ; |
| --- | --- |

(g)

„rit religios” înseamnă o serie de acte relative la sacrificarea animalelor care sunt stabilite de o religie
  sau sunt ocazionate de anumite sărbători religioase
  ;

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Articolul 2 – litera k

| (k) | „abator” înseamnă
  orice
  unitate utilizată pentru sacrificarea animalelor
  terestre
  ; |
| --- | --- |

(k)

„abator” înseamnă
  orice
  unitate utilizată pentru sacrificarea animalelor
  terestre
  ;

| (k) | „abator” înseamnă
  o
  unitate utilizată pentru sacrificarea
  și eviscerarea
  animalelor
  a căror carne este destinată consumului uman
  ; |
| --- | --- |

(k)

„abator” înseamnă
  o
  unitate utilizată pentru sacrificarea
  și eviscerarea
  animalelor
  a căror carne este destinată consumului uman
  ;

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Articolul 2 – litera m

| (m) | „animale pentru blană” înseamnă acele specii de animale mamifere crescute în special pentru producerea de blănuri, cum ar fi nurca, dihorul, vulpea, ratonul, nutria, șinșila; |
| --- | --- |

(m)

„animale pentru blană” înseamnă acele specii de animale mamifere crescute în special pentru producerea de blănuri, cum ar fi nurca, dihorul, vulpea, ratonul, nutria, șinșila;

| (m) | „animale pentru blană” înseamnă acele specii de animale mamifere crescute în special pentru producerea de blănuri, cum ar fi nurca, dihorul, vulpea, ratonul,
  câinele enot,
  nutria,
  iepurele și
  șinșila; |
| --- | --- |

(m)

„animale pentru blană” înseamnă acele specii de animale mamifere crescute în special pentru producerea de blănuri, cum ar fi nurca, dihorul, vulpea, ratonul,
  câinele enot,
  nutria,
  iepurele și
  șinșila;

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – litera a

| (a) | beneficiază de confort fizic și de protecție, în special prin menținerea
  curățeniei, a
  confortului termic și prin evitarea căderilor și alunecărilor; |
| --- | --- |

(a)

beneficiază de confort fizic și de protecție, în special prin menținerea
  curățeniei, a
  confortului termic și prin evitarea căderilor și alunecărilor;

| (a) | beneficiază de confort fizic și de protecție, în special prin menținerea confortului termic și prin evitarea căderilor și alunecărilor; |
| --- | --- |

(a)

beneficiază de confort fizic și de protecție, în special prin menținerea confortului termic și prin evitarea căderilor și alunecărilor;

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – litera d

| (d) | nu manifestă semne de durere, agresiune sau alte comportamente anormale; |
| --- | --- |

(d)

nu manifestă semne de durere, agresiune sau alte comportamente anormale;

| (d) | nu privește limba română |
| --- | --- |

(d)

nu privește limba română

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – litera f

| (f) | sunt ferite de interacțiuni negative. |
| --- | --- |

(f)

sunt ferite de interacțiuni negative.

eliminat

Amendamentul 119

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Uciderea puilor de o zi în surplus nu mai este permisă, indiferent de metoda utilizată, odată ce există alternative adecvate la uciderea acestor animale.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1

(2)   
  Prin derogare de la alineatul (1), dacă astfel de metode sunt prevăzute de ritualuri
  religioase, animalele pot fi
  ucise
  fără asomare prealabilă, cu condiția ca
  uciderea
  să aibă loc într-un abator.

(2)   
  În conformitate cu ritualurile
  religioase, animalele pot fi
  sacrificate
  fără asomare prealabilă, cu condiția ca
  sacrificarea
  să aibă loc într-un abator.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 2

Cu toate acestea, statele membre pot decide să nu aplice derogarea.

eliminat

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1

(1)   Asomarea se realizează în conformitate cu metodele din anexa I.

(1)   Asomarea se realizează în conformitate cu metodele din anexa I.
  Pentru a lua în considerare evoluțiile științifice și tehnice, Comisia poate aproba metode noi de asomare pe baza unei evaluări a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și în conformitate cu procedura menționată la articolul 22 alineatul (2).

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 1

(2)   Personalul responsabil de asomare desfășoară verificări regulate pentru a se asigura că animalele nu prezintă niciun semn de conștiență sau sensibilitate în intervalul de timp între procesul de asomare și
  confirmarea morții
  .

(2)   Personalul responsabil de asomare desfășoară verificări regulate pentru a se asigura că animalele nu prezintă niciun semn de conștiență sau sensibilitate în intervalul de timp între procesul de asomare și
  moarte
  .

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Sângerarea trebuie să înceapă cât mai curând posibil după asomare.

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 3 – paragraful 2

Cu toate acestea, oricare astfel de modificare asigură un nivel de bunăstare a animalelor cel puțin echivalent cu cel al metodelor existente, demonstrat prin date științifice
  publicate în jurnale relevante, recunoscute internațional și care fac obiectul unei evaluări din partea unor experți în domeniu
  .

Cu toate acestea, oricare astfel de modificare asigură un nivel de bunăstare a animalelor cel puțin echivalent cu cel al metodelor existente, demonstrat prin date științifice
  adecvate
  .

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 4

(4)   
  Codurile
  comunitare
  de bune practici
  privind metodele prevăzute în anexa I pot fi adoptate în conformitate cu procedura menționată la articolul 22 alineatul (2).

(4)   
  Orientările
  comunitare
  pentru elaborarea procedurilor și punerea în aplicare a normelor
  privind metodele prevăzute în anexa I pot fi adoptate în conformitate cu procedura menționată la articolul 22 alineatul (2).

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2 – paragraful 1

(2)   Operatorii concep și pun în aplicare astfel de proceduri standard de operare pentru a garanta că
  uciderea
  și operațiile aferente se desfășoară în conformitate cu articolul 3 alineatul (1).

(2)   Operatorii concep și pun în aplicare astfel de proceduri standard de operare pentru a garanta că
  sacrificarea
  și operațiile aferente se desfășoară în conformitate cu articolul 3 alineatul (1).
  În acest sens, pentru abatoare pot fi folosite procedurile stabilite la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 852/2004.

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3

(3)   Procedurile standard de operare sunt puse la dispoziția autorității competente, la cererea acesteia.

(3)   Procedurile standard de operare sunt puse la dispoziția autorității competente, la cererea acesteia.
  Medicul veterinar oficial este informat în scris de fiecare dată când sunt modificate procedurile standard de operare.

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Autoritatea competentă poate modifica procedurile standard de operare atunci când acestea nu sunt conforme cu normele și cerințele generale stabilite în prezentul regulament.

Amendamentul 120

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3b (nou)

(3b)
     
  Alineatele (1)-(3) nu se aplică uciderii animalelor în abatoarele în care se sacrifică mai puțin de 50 de unități de animale mari pe săptămână.

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – litera a

| (a) | manipularea și îngrijirea
  animalelor
  înainte de imobilizare
  ; |
| --- | --- |

(a)

manipularea și îngrijirea
  animalelor
  înainte de imobilizare
  ;

| (a) | dirijarea
  animalelor
  în scopul imobilizării, asomării sau sacrificării
  ; |
| --- | --- |

(a)

dirijarea
  animalelor
  în scopul imobilizării, asomării sau sacrificării
  ;

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – litera f

| (f) | sângerarea animalelor vii. |
| --- | --- |

(f)

sângerarea animalelor vii.

| (f) | sângerarea animalelor vii
  și/sau metodele de sacrificare prevăzute la articolul 4 alineatul (2)
  . |
| --- | --- |

(f)

sângerarea animalelor vii
  și/sau metodele de sacrificare prevăzute la articolul 4 alineatul (2)
  .

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – litera fa (nouă)

| (fa) | uciderea animalelor pentru blană. |
| --- | --- |

(fa)

uciderea animalelor pentru blană.

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3

(3)   
  Uciderea animalelor pentru blană este supravegheată de o persoană care deține un certificat de competență, conform dispozițiilor menționate la articolul 18, care corespunde tuturor operațiilor efectuate sub supravegherea sa.

eliminat

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Articolul 8 – litera a

| (a) | categoriile
  sau greutatea animalelor cărora le sunt destinate echipamentele; |
| --- | --- |

(a)

categoriile
  sau greutatea animalelor cărora le sunt destinate echipamentele;

| (a) | speciile
  sau greutatea animalelor cărora le sunt destinate echipamentele; |
| --- | --- |

(a)

speciile
  sau greutatea animalelor cărora le sunt destinate echipamentele;

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul 8 – litera ca (nouă)

| (ca) | întreținerea și etalonarea materialului. |
| --- | --- |

(ca)

întreținerea și etalonarea materialului.

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2

(2)   În cursul operațiilor de sacrificare,
  un echipament
  de asomare de
  rezervă adecvat
  este
  disponibil
  imediat la fața locului și se folosește în cazul în care echipamentul de asomare utilizat inițial nu dă rezultate.

(2)   În cursul operațiilor de sacrificare,
  o metodă
  de asomare de
  înlocuire adecvată
  este
  disponibilă
  imediat la fața locului și se folosește în cazul în care echipamentul de asomare utilizat inițial nu dă rezultate.
  În cazul în care acest echipament de asomare de înlocuire implică instalații grele, este adecvată folosirea echipamentului mobil.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Niciun animal nu trebuie imobilizat dacă persoana responsabilă de asomarea sau sacrificarea animalului în cauză nu este pregătită să execute această operație.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 10

Cerințele prevăzute în capitolele II și III din prezentul regulament au relevanță în sensul articolului 12 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 854/2004.

În timpul unei inspecții a abatoarelor sau a unităților care au fost sau urmează să fie autorizate în țări terțe pentru a exporta în Uniunea Europeană, în conformitate cu legislația europeană, experții Comisiei se asigură că animalele vii menționate la articolul 5 au fost sacrificate în condiții care oferă, din punctul de vedere al bunăstării animalelor, garanția unui tratament cel puțin echivalent măsurilor stabilite prin prezentul regulament.

Carnea importată dintr-o țară terță este însoțită de certificatul sanitar și, în plus, de un atestat care garantează respectarea cerinței menționate anterior.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 10a (nou)

Articolul 10a

Regimul importurilor din țările terțe

Comisia se asigură că carnea și produsele din carne care provin din țările terțe și care sunt destinate consumului pe piața internă respectă dispozițiile prezentului regulament.

Amendamentul 121

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2 – partea introductivă

(2)   În sensul prezentului regulament, autoritatea competentă, menționată la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 853/2004, aprobă pentru fiecare abator:

(2)   În sensul prezentului regulament, autoritatea competentă, menționată la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 853/2004, aprobă pentru fiecare abator
  cu o capacitate de sacrificare de peste 50 de unități de animale mari pe săptămână sau peste 150 000 de unități de păsări de crescătorie pe an
  :

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2 – litera a

| (a) | capacitatea maximă a fiecărei linii de sacrificare; |
| --- | --- |

(a)

capacitatea maximă a fiecărei linii de sacrificare;

eliminat

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2 – litera c

| (c) | capacitatea maximă pentru fiecare spațiu de adăpostire destinat ecvideelor și animalelor din speciile bovină, ovină, caprină și porcină, precum și păsărilor de crescătorie și lagomorfelor. |
| --- | --- |

(c)

capacitatea maximă pentru fiecare spațiu de adăpostire destinat ecvideelor și animalelor din speciile bovină, ovină, caprină și porcină, precum și păsărilor de crescătorie și lagomorfelor.

| (c) | capacitatea maximă pentru fiecare spațiu de adăpostire destinat ecvideelor și animalelor din speciile bovină, ovină, caprină și porcină, precum și păsărilor de crescătorie,
  acarinatelor
  și lagomorfelor. |
| --- | --- |

(c)

capacitatea maximă pentru fiecare spațiu de adăpostire destinat ecvideelor și animalelor din speciile bovină, ovină, caprină și porcină, precum și păsărilor de crescătorie,
  acarinatelor
  și lagomorfelor.

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 2

(2)   Operatorii se asigură că animalele
  ucise
  fără asomare sunt imobilizate mecanic.

(2)   Operatorii se asigură că,
  atunci când este necesar, precum și în cazul sacrificării rituale, în care
  animalele
  sunt sacrificate
  fără asomare,
  acestea
  sunt imobilizate mecanic.

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 3 – litera e

| (e) | utilizarea curentului electric la intensități care nu asomează sau ucid animalele în circumstanțe controlate, în particular, orice aplicare a curentului electric care nu înconjoară creierul. |
| --- | --- |

(e)

utilizarea curentului electric la intensități care nu asomează sau ucid animalele în circumstanțe controlate, în particular, orice aplicare a curentului electric care nu înconjoară creierul.

eliminat

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 3 – paragraful 2

Cu toate acestea, literele (a) și (b) nu se aplică dispozitivelor de suspendare utilizate pentru păsările de crescătorie.

Cu toate acestea, literele (a) și (b) nu se aplică dispozitivelor de suspendare utilizate pentru păsările de crescătorie
  sau pentru lagomorfe
  .

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1

(1)   Operatorii adoptă și pun în aplicare proceduri de monitorizare adecvate pentru a verifica și a confirma că animalele pentru sacrificare sunt efectiv asomate în intervalul de timp între procesul de asomare și confirmarea morții.

(1)   Operatorii adoptă și pun în aplicare proceduri de monitorizare adecvate pentru a verifica și a confirma că animalele pentru sacrificare sunt efectiv asomate în intervalul de timp între procesul de asomare și confirmarea morții.
  Animalele trebuie să fie moarte înaintea executării oricărei alte proceduri de jupuire și eviscerare sau a aplicării unui tratament potențial dureros.

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 4a (nou)

(4a)
     
  Operatorii fermelor de animale pentru blană anunță în avans autoritatea competentă cu privire la momentul uciderii animalelor, pentru a permite medicului veterinar oficial să verifice că cerințele prevăzute în prezentul regulament și procedurile standard de operare sunt respectate.

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 5

(5)   
  Codurile
  comunitare
  de bune practici
  privind procedurile de monitorizare în abatoare pot fi adoptate în conformitate cu procedura menționată la articolul 22 alineatul (2).

(5)   
  Orientările
  comunitare
  pentru elaborarea procedurilor și aplicarea normelor
  privind procedurile de monitorizare în abatoare pot fi adoptate în conformitate cu procedura menționată la articolul 22 alineatul (2).

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 5a (nou)

(5a)
     
  Medicul veterinar oficial verifică cu regularitate procedurile de monitorizare menționate mai sus și aderarea la procedurile standard de operare.

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul -1 (nou)

(-1)
     
  Operatorii au responsabilitatea de a garanta respectarea normelor stabilite prin prezentul regulament.

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 1

(1)   Operatorii desemnează un responsabil cu bunăstarea animalelor pentru fiecare abator, care are răspunderea de
  a garanta
  că abatorul respectiv respectă normele stabilite prin prezentul regulament. El/ea comunică direct operatorului aspectele referitoare la bunăstarea animalelor.

(1)   Operatorii desemnează un responsabil cu bunăstarea animalelor pentru fiecare abator, care are răspunderea de
  a supraveghea
  respectarea normelor stabilite prin prezentul regulament de către abatorul respectiv. El/ea comunică direct operatorului aspectele referitoare la bunăstarea animalelor.

Amendamentul 103

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 5

(5)   
  Alineatele de la (1) până la (4) nu se aplică abatoarelor
  care sacrifică mai puțin de 1 000 de animale pe an pentru mamifere sau mai puțin de 150 000 de unități pe an pentru păsările de crescătorie.

(5)   
  Abatoarele
  care sacrifică mai puțin de 1 000 de animale pe an pentru mamifere sau mai puțin de 150 000 de unități pe an pentru păsările de crescătorie
  pot fi administrate de responsabilul cu bunăstarea animalelor, iar procedura de obținere a certificatului de competență va fi simplificată în conformitate cu specificațiile stabilite de autoritatea competentă
  .

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 1

(1)
     
  Autoritatea competentă și operatorii implicați într-o operație de depopulare stabilesc un plan de acțiune pentru a asigura respectarea normelor stabilite prin prezentul regulament, înainte de începerea operației.

În particular, metodele de ucidere planificate și procedurile standard de operare corespunzătoare având scopul de a garanta respectarea normelor stabilite prin prezentul regulament se includ în planurile de urgență cerute de legislația comunitară privind sănătatea animală, pe baza ipotezelor stabilite în planul de urgență cu privire la dimensiunea și situarea focarelor suspectate.

eliminat

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 3

(3)   În sensul prezentului articol și în
  situații excepționale
  , autoritatea competentă poate acorda derogări de la una sau mai multe dispoziții ale prezentului regulament, dacă aceasta consideră că respectarea lor poate afecta sănătatea umană sau încetini mult procesul de eradicare a unei boli.

(3)   În sensul prezentului articol și în
  cazuri de forță majoră
  , autoritatea competentă poate acorda derogări de la una sau mai multe dispoziții ale prezentului regulament, dacă aceasta consideră că respectarea lor poate afecta sănătatea umană sau încetini mult procesul de eradicare a unei boli
  sau poate să dăuneze ulterior bunăstării animalelor
  .

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 4

(4)
     
  În termen de un an de la data încetării operației de depopulare, autoritatea competentă menționată la alineatul (1) transmite Comisiei și pune la dispoziția publicului, în special prin intermediul internetului, un raport de evaluare privind rezultatele operației respective.

Raportul cuprinde, în special:

| (a) | motivele depopulării; |
| --- | --- |

(a)

motivele depopulării;

| (b) | numărul și speciile de animale ucise; |
| --- | --- |

(b)

numărul și speciile de animale ucise;

| (c) | metodele de asomare și de ucidere utilizate; |
| --- | --- |

(c)

metodele de asomare și de ucidere utilizate;

| d) | o descriere a dificultăților întâmpinate și, dacă este cazul, a soluțiilor găsite pentru a diminua sau reduce la minimum suferința animalelor în cauză; |
| --- | --- |

d)

o descriere a dificultăților întâmpinate și, dacă este cazul, a soluțiilor găsite pentru a diminua sau reduce la minimum suferința animalelor în cauză;

| (e) | orice derogare acordată în conformitate cu alineatul (3). |
| --- | --- |

(e)

orice derogare acordată în conformitate cu alineatul (3).

eliminat

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Articolul 16

În cazul
  uciderii
  de urgență, persoana care se ocupă de animalele în cauză ia toate măsurile necesare pentru a le
  ucide
  cât mai rapid.

În cazul
  sacrificării
  de urgență, persoana care se ocupă de animalele în cauză ia toate măsurile necesare pentru a le
  sacrifica
  cât mai rapid,
  fără a aduce atingere condițiilor stabilite în anexa III secțiunea I capitolul VI din Regulamentul (CE) nr. 853/2004 privind sacrificarea de urgență în exteriorul abatorului
  .

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Articolul 17

Articolul 17

Centrele de referință

(1)
     
  Fiecare stat membru desemnează un centru național de referință (denumit în continuare „centrul de referință”), care are următoarele sarcini:

| (a) | furnizează expertize tehnice și științifice în legătură cu autorizarea abatoarelor; |
| --- | --- |

(a)

furnizează expertize tehnice și științifice în legătură cu autorizarea abatoarelor;

| (b) | desfășoară evaluări ale metodelor noi de asomare; |
| --- | --- |

(b)

desfășoară evaluări ale metodelor noi de asomare;

| (c) | încurajează în mod activ elaborarea de către operatori și de către celelalte părți interesate a unor coduri de bună practică pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, publică și fac cunoscute aceste coduri și monitorizează aplicarea lor; |
| --- | --- |

(c)

încurajează în mod activ elaborarea de către operatori și de către celelalte părți interesate a unor coduri de bună practică pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, publică și fac cunoscute aceste coduri și monitorizează aplicarea lor;

| (d) | elaborează orientări pentru autoritatea competentă, în sensul prezentului regulament; |
| --- | --- |

(d)

elaborează orientări pentru autoritatea competentă, în sensul prezentului regulament;

| (e) | acreditează organismele și entitățile care emit certificatele de competență, în conformitate cu dispozițiile articolului 18; |
| --- | --- |

(e)

acreditează organismele și entitățile care emit certificatele de competență, în conformitate cu dispozițiile articolului 18;

| (f) | comunică și cooperează cu Comisia și cu alte centre de referință, pentru a face schimb de informații tehnice și științifice și de cele mai bune practici privind punerea în aplicare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(f)

comunică și cooperează cu Comisia și cu alte centre de referință, pentru a face schimb de informații tehnice și științifice și de cele mai bune practici privind punerea în aplicare a prezentului regulament.

(2)
     
  În termen de un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, statele membre transmit Comisiei și celorlalte state membre detalii referitoare la centrul lor de referință și pun aceste informații la dispoziția publicului, în internet.

(3)
     
  Centrele de referință pot fi stabilite sub formă de rețea, formate din entități separate, cu condiția ca toate sarcinile enumerate la alineatul (1) să fie alocate pentru toate activitățile relevante care au loc în statele membre în cauză.

Statele membre pot desemna o entitate situată în afara propriului teritoriu care să desfășoare una sau mai multe dintre aceste obligații.

eliminat

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 1 – litera b

| (b) | de a emite certificate de competență care atestă promovarea unui examen final independent; subiectele examenului respectiv se referă la categoriile de animale relevante și corespund operațiilor enumerate la articolul 7 alineatul (2), precum și subiectelor prevăzute în anexa IV; |
| --- | --- |

(b)

de a emite certificate de competență care atestă promovarea unui examen final independent; subiectele examenului respectiv se referă la categoriile de animale relevante și corespund operațiilor enumerate la articolul 7 alineatul (2), precum și subiectelor prevăzute în anexa IV;

| (b) | de a asigura că persoanele însărcinate cu desfășurarea și menținerea procedurilor standard de operare menționate la articolul 6 din prezentul regulament au fost instruite în mod corespunzător; |
| --- | --- |

(b)

de a asigura că persoanele însărcinate cu desfășurarea și menținerea procedurilor standard de operare menționate la articolul 6 din prezentul regulament au fost instruite în mod corespunzător;

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 1 – litera c

| (c) | de a autoriza programele de formare pentru cursurile menționate la litera (a) și a conținutului și modalităților examenului menționat la punctul (b); |
| --- | --- |

(c)

de a autoriza programele de formare pentru cursurile menționate la litera (a) și a conținutului și modalităților examenului menționat la punctul (b);

eliminat

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2

(2)   
  Autoritatea competentă poate delega organizarea cursurilor și a examenului final, precum și emiterea certificatelor de competență unui organism sau unei entități separate, care:

| (a) | deține experiența, personalul și echipamentul necesare; |
| --- | --- |

(a)

deține experiența, personalul și echipamentul necesare;

| b) | este independent(ă) și nu se află în conflict de interese în ceea ce privește emiterea certificatelor de competență; |
| --- | --- |

b)

este independent(ă) și nu se află în conflict de interese în ceea ce privește emiterea certificatelor de competență;

| (c) | este acreditat(ă) de centrul de referință. |
| --- | --- |

(c)

este acreditat(ă) de centrul de referință.

Datele de contact ale acestor organisme și entități sunt puse la dispoziția publicului, în special prin intermediul internetului.

(2)   
  Programele de formare sunt realizate și, dacă este cazul, oferite chiar de întreprindere sau de un organism agreat de autoritatea competentă.

Întreprinderea sau organismul emite certificatele de competență în acest domeniu.

În cazul în care consideră că este necesar, autoritatea competentă poate elabora și organiza programe de formare și poate emite certificate de competență.

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 3 – paragraful 1

(3)   
  Certificatele de competență menționează categoriile de animale și operațiile enunțate la articolul 7 alineatul (2) sau (3) pentru care este valabil certificatul.

(3)   
  Statele membre desemnează autoritatea competentă responsabilă pentru aprobarea conținutului programelor de formare menționate la alineatul (2).

Amendamentele 69 și 70

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 3 – paragraful 2

Certificatele de competență sunt valabile pentru o perioadă de maximum cinci ani.

Certificatele de competență sunt valabile
  pe termen nelimitat. Titularii de certificate de competență sunt obligați să participe în mod regulat la cursuri de formare.

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 2

(2)   Până la 31 decembrie 2014, statele membre pot dispune ca certificatele de competență menționate la articolul 18 să fie emise fără examen în cazul persoanelor care demonstrează o experiență profesională relevantă
  neîntreruptă
  de cel puțin
  [zece] ani
  .

(2)   Până la 31 decembrie 2014, statele membre pot dispune ca certificatele de competență menționate la articolul 18 să fie emise fără examen în cazul persoanelor care demonstrează
  o formare adecvată
  și o experiență profesională relevantă de cel puțin
  12 luni înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament
  .

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Articolul 24 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Până la 1 ianuarie 2013, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere legislativă de instituire a normelor și condițiilor utilizării abatoarelor mobile în cadrul Uniunii, garantând că se iau toate măsurile necesare pentru a nu se aduce atingere bunăstării animalelor în abatoarele respective.

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Anexa I – capitolul I – tabelul 1 – rândul 2 – Categorie de animale

Rumegătoare
  cântărind maximum 10 kg
  , păsări de crescătorie și lagomorfe.

Rumegătoare, păsări de crescătorie și lagomorfe.

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Anexa I – capitolul I – tabelul 1 – rândul 2 – Parametri-cheie – paragraful 2

O viteză și un diametru al bolțului corespunzătoare dimensiunii și speciei animalului.

O viteză și un diametru al bolțului
  (metoda plăcii de contact)
  corespunzătoare dimensiunii și speciei animalului.

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Anexa I – capitolul I – tabelul 2 – rândul 2 – Nume

Ucidere
  prin electricitate aplicată la nivelul capului și coloanei

Asomarea sau sacrificarea
  prin electricitate aplicată la nivelul capului și
  inimii sau la nivelul capului și
  coloanei;

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Anexa I – capitolul I – tabelul 2 – rândul nr. 2 – Categorie de animale

Toate speciile
  cu excepția mieilor sau porcinelor tinere cu o greutate în viață de maximum 5 kg, precum și a vitelor
  .

Toate speciile.

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Anexa I – capitolul I – tabelul 3 – rândul 2 – Categorie de animale

Porcine
  și
  păsări de crescătorie.

Porcine, păsări de crescătorie
  și animale pentru blană
  .

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Anexa I – capitolul II – punctul 7 – paragraful 1a (nou)

Dioxidul de carbon în concentrații de peste 30 % nu se folosește pentru asomarea sau sacrificarea păsărilor de crescătorie în cadrul unui abator. Astfel de concentrații pot fi folosite numai pentru a ucide surplusul de pui sau pentru a controla bolile.

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Anexa II – punctul 2.3

| 2.3. | Se creează un țarc de așteptarem,
  cu o podea netedă și părți laterale solide,
  între țarcurile de adăpostire și pista care conduce la punctul de asomare, pentru a permite un flux stabil al animalelor care urmează să fie asomate și
  ucise
  , precum și pentru ca persoanele care manipulează animalele să nu fie nevoite să le scoată în grabă din țarcurile de adăpostire. Țarcul de așteptare este proiectat astfel încât animalele să nu poată fi blocate sau călcate în picioare. |
| --- | --- |

2.3.

Se creează un țarc de așteptarem,
  cu o podea netedă și părți laterale solide,
  între țarcurile de adăpostire și pista care conduce la punctul de asomare, pentru a permite un flux stabil al animalelor care urmează să fie asomate și
  ucise
  , precum și pentru ca persoanele care manipulează animalele să nu fie nevoite să le scoată în grabă din țarcurile de adăpostire. Țarcul de așteptare este proiectat astfel încât animalele să nu poată fi blocate sau călcate în picioare.

| 2.3. | Se creează un țarc de așteptare între țarcurile de adăpostire și pista care conduce la punctul de asomare, pentru a permite un flux stabil al animalelor care urmează să fie asomate și
  sacrificate
  , precum și pentru ca persoanele care manipulează animalele să nu fie nevoite să le scoată în grabă din țarcurile de adăpostire. Țarcul de așteptare este proiectat astfel încât animalele să nu poată fi blocate sau călcate în picioare. |
| --- | --- |

2.3.

Se creează un țarc de așteptare între țarcurile de adăpostire și pista care conduce la punctul de asomare, pentru a permite un flux stabil al animalelor care urmează să fie asomate și
  sacrificate
  , precum și pentru ca persoanele care manipulează animalele să nu fie nevoite să le scoată în grabă din țarcurile de adăpostire. Țarcul de așteptare este proiectat astfel încât animalele să nu poată fi blocate sau călcate în picioare.

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Anexa II – punctul 3.2

| 3.2. | Boxele de imobilizare utilizate împreună cu un bolț captiv trebuie să posede un dispozitiv care să împiedice mișcările laterale și verticale ale capului animalului. |
| --- | --- |

3.2.

eliminat

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Anexa II – punctul 3.3

| 3.3. | Nu se folosesc metode de imobilizare a bovinelor în poziții inverse sau nefirești. |
| --- | --- |

3.3.

eliminat

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Anexa II – punctul 4.1a (nou)

| 4.1a. | Echipamentul pentru asomarea electrică îndeplinește următoarele cerințe:









  (a) | încorporează un dispozitiv sonor sau vizual care indică timpul de aplicare a echipamentului electric la un animal; |
| --- | --- | --- |

4.1a.

(a)

încorporează un dispozitiv sonor sau vizual care indică timpul de aplicare a echipamentului electric la un animal;

| (b) | este conectat la un aparat care indică tensiunea și curentul sub sarcină, poziționat în așa fel încât să fie ușor vizibil pentru operator. |
| --- | --- |

(b)

este conectat la un aparat care indică tensiunea și curentul sub sarcină, poziționat în așa fel încât să fie ușor vizibil pentru operator.

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Anexa II – punctul 4.2

| 4.2. | Aparatul electric emite un curent constant. |
| --- | --- |

4.2.

eliminat

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Anexa II – punctul 7.2

| 7.2. | Infrastructurile pentru păsările
  de crescătorie
  sunt proiectate și construite astfel încât animalele să fie
  transportate spre amestecul gazos
  numai în cutii speciale
  pentru transport,
  fără a fi descărcate
  . |
| --- | --- |

7.2.

Infrastructurile pentru păsările
  de crescătorie
  sunt proiectate și construite astfel încât animalele să fie
  transportate spre amestecul gazos
  numai în cutii speciale
  pentru transport,
  fără a fi descărcate
  .

| 7.2. | Păsările
  de crescătorie
  vii ar trebui
  transportate spre amestecul gazos
  fie în cutiile lor
  de transport,
  fie pe banda transportoare
  . |
| --- | --- |

7.2.

Păsările
  de crescătorie
  vii ar trebui
  transportate spre amestecul gazos
  fie în cutiile lor
  de transport,
  fie pe banda transportoare
  .

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 1.2

| 1.2. | Animalele sunt descărcate cât mai rapid după sosire și sacrificate fără întârzieri nejustificate.



  În cazul păsărilor de crescătorie și al lagomorfelor, timpul total de transport, împreună cu timpul petrecut de la descărcare la sacrificare, nu depășește 12 ore.




  În cazul mamiferelor, cu excepția lagomorfelor, timpul total de transport, împreună cu timpul petrecut de la descărcare la sacrificare, nu depășește:










  a) | 19 de ore pentru animalele neînțărcate; |
| --- | --- | --- |

1.2.

În cazul păsărilor de crescătorie și al lagomorfelor, timpul total de transport, împreună cu timpul petrecut de la descărcare la sacrificare, nu depășește 12 ore.

În cazul mamiferelor, cu excepția lagomorfelor, timpul total de transport, împreună cu timpul petrecut de la descărcare la sacrificare, nu depășește:

a)

19 de ore pentru animalele neînțărcate;

| b) | 24 de ore pentru ecvidee și porcine; |
| --- | --- |

b)

24 de ore pentru ecvidee și porcine;

| c) | 29 de ore pentru rumegătoare. |
| --- | --- |

c)

29 de ore pentru rumegătoare.

După expirarea termenelor menționate, animalele sunt adăpostite și hrănite; ulterior, ele beneficiază de cantități moderate de hrană la intervale de timp adecvate. În astfel de cazuri, animalele primesc o cantitate adecvată de așternut pentru vite sau de materiale echivalente, care să garanteze un nivel de confort corespunzător speciei și numărului de animale în cauză. Materialul respectiv asigură o absorbție adecvată a urinei și fecalelor.

eliminat

Amendamentul 86

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 1.5

În scopul sacrificării, animalele neînțărcate, animalele de lapte în lactație, femelele care au fătat în timpul transportului sau animalele livrate în containere au prioritate față de celelalte animale. Dacă acest lucru nu este posibil, se adoptă măsuri care să le atenueze suferința, în special:

| (a) | mulgând animalele de lapte la intervale de maximum 12 ore; |
| --- | --- |

(a)

mulgând animalele de lapte la intervale de maximum 12 ore;

| (b) | oferind condiții adecvate pentru sugar și pentru bunăstarea animalului nou-născut, în cazul femelelor care au fătat; |
| --- | --- |

(b)

oferind condiții adecvate pentru sugar și pentru bunăstarea animalului nou-născut, în cazul femelelor care au fătat;

| (c) | oferind apă animalelor livrate în containere. |
| --- | --- |

(c)

oferind apă animalelor livrate în containere.

eliminat

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 1.7 – litera c

| (c) | ridicarea sau târârea animalelor de cap, urechi, coarne, picioare, coadă sau lână sau manipularea acestora într-un mod care le produce dureri sau suferințe evitabile; |
| --- | --- |

(c)

ridicarea sau târârea animalelor de cap, urechi, coarne, picioare, coadă sau lână sau manipularea acestora într-un mod care le produce dureri sau suferințe evitabile;

| (c) | ridicarea sau târârea animalelor de cap, urechi, coarne, picioare
  (cu excepția păsărilor și lagomorfelor)
  , coadă sau lână sau manipularea acestora într-un mod care le produce dureri sau suferințe evitabile; |
| --- | --- |

(c)

ridicarea sau târârea animalelor de cap, urechi, coarne, picioare
  (cu excepția păsărilor și lagomorfelor)
  , coadă sau lână sau manipularea acestora într-un mod care le produce dureri sau suferințe evitabile;

Amendamentul 88

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 1.8a (nou)

| 1.8a. | Echipamentul electric pentru asomare nu trebuie utilizat ca mijloc de stăpânire sau de imobilizare a animalelor și nici pentru a le determina să se deplaseze. |
| --- | --- |

1.8a.

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 1.8b (nou)

| 1.8b. | Animalele care nu sunt în stare să meargă nu trebuie târâte către locul de sacrificare, ci trebuie sacrificate în locul în care se află. |
| --- | --- |

1.8b.

Amendamentul 90

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 2.1

| 2.1. | Fiecare
  animal are suficient spațiu pentru a se ridica, a se așeza și a se întoarce. |
| --- | --- |

2.1.

Fiecare
  animal are suficient spațiu pentru a se ridica, a se așeza și a se întoarce.

| 2.1. | Cu excepția bovinelor mari adăpostite în spații individuale, pentru o perioadă de timp rezonabilă, fiecare
  animal are suficient spațiu pentru a se ridica, a se așeza și a se întoarce. |
| --- | --- |

2.1.

Cu excepția bovinelor mari adăpostite în spații individuale, pentru o perioadă de timp rezonabilă, fiecare
  animal are suficient spațiu pentru a se ridica, a se așeza și a se întoarce.

Amendamentul 91

Propunere de regulament

Anexa III – secțiunea 2a (nouă)

| 2a. | Pistol cu bolț captiv penetrant









  2a.1. | Pistolul trebuie poziționat astfel încât să se asigure pătrunderea proiectilului în cortexul cerebral. În special, împușcarea vitelor în ceafă este interzisă. Oile și caprele pot fi împușcate în ceafă în cazul în care prezența coarnelor împiedică folosirea poziției coroanei. În astfel de cazuri, instrumentul perforant trebuie plasat imediat în spatele bazei coarnelor și îndreptat spre gură, iar sângerarea trebuie să înceapă după cel mult 15 secunde de la împușcare. |
| --- | --- | --- |

2a.

2a.1.

Pistolul trebuie poziționat astfel încât să se asigure pătrunderea proiectilului în cortexul cerebral. În special, împușcarea vitelor în ceafă este interzisă. Oile și caprele pot fi împușcate în ceafă în cazul în care prezența coarnelor împiedică folosirea poziției coroanei. În astfel de cazuri, instrumentul perforant trebuie plasat imediat în spatele bazei coarnelor și îndreptat spre gură, iar sângerarea trebuie să înceapă după cel mult 15 secunde de la împușcare.

| 2a.2. | În cazul în care se folosește un instrument cu bolț captiv perforant, operatorul trebuie să se asigure că bolțul se retrage complet după fiecare tragere. În cazul în care nu se retrage, instrumentul nu mai trebuie folosit decât după reparare. |
| --- | --- |

2a.2.

În cazul în care se folosește un instrument cu bolț captiv perforant, operatorul trebuie să se asigure că bolțul se retrage complet după fiecare tragere. În cazul în care nu se retrage, instrumentul nu mai trebuie folosit decât după reparare.

Amendamentul 92

Propunere de regulament

Anexa III – secțiunea 2b (nouă)

| 2b. | Stăpânirea animalelor



  Animalul nu trebuie plasat în boxa de asomare, iar capul acestuia nu trebuie plasat într-un mecanism de imobilizare decât în cazul în care persoana care urmează să execute asomarea este pregătită să realizeze această operație odată ce animalul este plasat în boxa de asomare sau capul acestuia este imobilizat. |
| --- | --- |

2b.

Animalul nu trebuie plasat în boxa de asomare, iar capul acestuia nu trebuie plasat într-un mecanism de imobilizare decât în cazul în care persoana care urmează să execute asomarea este pregătită să realizeze această operație odată ce animalul este plasat în boxa de asomare sau capul acestuia este imobilizat.

Amendamentul 93

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 3.1

| 3.1. | Dacă o singură persoană este responsabilă pentru asomarea, încătușarea, suspendarea și sângerarea animalelor, aceasta desfășoară toate operațiile menționate în mod consecutiv asupra unui animal înainte de a efectua oricare dintre ele asupra unui alt animal. |
| --- | --- |

3.1.

Dacă o singură persoană este responsabilă pentru asomarea, încătușarea, suspendarea și sângerarea animalelor, aceasta desfășoară toate operațiile menționate în mod consecutiv asupra unui animal înainte de a efectua oricare dintre ele asupra unui alt animal.

| 3.1. | Dacă o singură persoană este responsabilă pentru asomarea, încătușarea, suspendarea și sângerarea animalelor, aceasta desfășoară toate operațiile menționate în mod consecutiv asupra unui animal înainte de a efectua oricare dintre ele asupra unui alt animal.
  Această cerință nu se aplică atunci când se practică asomarea în grup. |
| --- | --- |

3.1.

Dacă o singură persoană este responsabilă pentru asomarea, încătușarea, suspendarea și sângerarea animalelor, aceasta desfășoară toate operațiile menționate în mod consecutiv asupra unui animal înainte de a efectua oricare dintre ele asupra unui alt animal.
  Această cerință nu se aplică atunci când se practică asomarea în grup.

Amendamentul 94

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 3.1a (nou)

| 3.1a. | Sângerarea trebuie începută fără întârziere după asomare și trebuie executată astfel încât să provoace o sângerare rapidă, abundentă și completă. |
| --- | --- |

3.1a.

Amendamentul 95

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 3.2a (nou)

| 3.2a. | După incizia vaselor de sânge, nu se mai pot executa proceduri medicale sau stimulare electrică pe animale înainte de terminarea sângerării și, în niciun caz, nu mai devreme de scurgerea unui interval:









  (a) | de cel puțin 120 de secunde, în cazul unui curcan sau al unei gâște; |
| --- | --- | --- |

3.2a.

(a)

de cel puțin 120 de secunde, în cazul unui curcan sau al unei gâște;

| (b) | de cel puțin 90 de secunde, în cazul oricărei alte păsări; |
| --- | --- |

(b)

de cel puțin 90 de secunde, în cazul oricărei alte păsări;

| (c) | de cel puțin 30 de secunde, în cazul bovinelor asomate; |
| --- | --- |

(c)

de cel puțin 30 de secunde, în cazul bovinelor asomate;

| (d) | de cel puțin 120 de secunde, în cazul bovinelor care nu au fost asomate; |
| --- | --- |

(d)

de cel puțin 120 de secunde, în cazul bovinelor care nu au fost asomate;

| (e) | de cel puțin 20 de secunde, în cazul ovinelor, caprinelor, porcinelor și cervidelor. |
| --- | --- |

(e)

de cel puțin 20 de secunde, în cazul ovinelor, caprinelor, porcinelor și cervidelor.

Amendamentul 112

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 3.2b (nou)

| 3.2b | În cazul sacrificării unei femele gravide:









  (a) | dacă uterul este intact, fătul trebuie lăsat înăuntru până când moare; |
| --- | --- | --- |

3.2b

(a)

dacă uterul este intact, fătul trebuie lăsat înăuntru până când moare;

| (b) | în caz de dubiu, sau dacă un făt conștient este găsit în uterul unei femele după sacrificare, acesta trebuie scos fără întârziere, asomat cu ajutorul unui bolț captiv penetrant și ucis prin sângerare. |
| --- | --- |

(b)

în caz de dubiu, sau dacă un făt conștient este găsit în uterul unei femele după sacrificare, acesta trebuie scos fără întârziere, asomat cu ajutorul unui bolț captiv penetrant și ucis prin sângerare.

Abatoarele trebuie să dispună de echipamentul potrivit pentru a executa această procedură fără întârziere în caz de necesitate.

Amendamentul 96

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 3.3

| 3.3. | Păsările se sacrifică folosind un dispozitiv automat de tăiere a gâtului numai dacă se poate stabili faptul că dispozitivul respectiv a tăiat într-adevăr vasele de sânge. Atunci când dispozitivul de tăiere a gâtului nu a funcționat în mod eficient, pasărea este
  ucisă
  imediat. |
| --- | --- |

3.3.

Păsările se sacrifică folosind un dispozitiv automat de tăiere a gâtului numai dacă se poate stabili faptul că dispozitivul respectiv a tăiat într-adevăr vasele de sânge. Atunci când dispozitivul de tăiere a gâtului nu a funcționat în mod eficient, pasărea este
  ucisă
  imediat.

| 3.3. | Păsările se sacrifică folosind un dispozitiv automat de tăiere a gâtului numai dacă se poate stabili faptul că dispozitivul respectiv a tăiat într-adevăr vasele de sânge. Atunci când dispozitivul de tăiere a gâtului nu a funcționat în mod eficient, pasărea este
  sacrificată
  imediat. |
| --- | --- |

3.3.

Păsările se sacrifică folosind un dispozitiv automat de tăiere a gâtului numai dacă se poate stabili faptul că dispozitivul respectiv a tăiat într-adevăr vasele de sânge. Atunci când dispozitivul de tăiere a gâtului nu a funcționat în mod eficient, pasărea este
  sacrificată
  imediat.

Amendamentul 97

Propunere de regulament

Anexa IV – litera fa (nouă)

| (fa) | sacrificarea animalelor pentru blană.



  Aspecte practice ale manipulării și imobilizării animalelor.




  Aspecte practice ale tehnicilor de asomare.




  Metode alternative de asomare și/sau de sacrificare.




  Întreținerea echipamentelor de asomare și/sau de sacrificare.




  Monitorizarea eficacității asomării. |
| --- | --- |

(fa)

Aspecte practice ale manipulării și imobilizării animalelor.

Aspecte practice ale tehnicilor de asomare.

Metode alternative de asomare și/sau de sacrificare.

Întreținerea echipamentelor de asomare și/sau de sacrificare.

Monitorizarea eficacității asomării.

---

(1)  

  JO L 358, 18.12.1986, p. 1.

---

Joi, 7 mai 2009

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/347 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/347

---

Joi, 7 mai 2009Fondul european pentru refugiați pentru perioada 2008-2013 (modificarea Deciziei nr. 573/2007/CE) ***I

P6_TA(2009)0375

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 573/2007/CE de instituire a Fondului european pentru refugiați pentru perioada 2008-2013 prin încetarea finanțării anumitor acțiuni comunitare și modificarea limitei de finanțare a acestora (COM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD))

2010/C 212 E/50

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0067),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 63, primul paragraf, punctul (2) litera (b) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0070/2009),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru bugete (A6-0280/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/348 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/348

---

Joi, 7 mai 2009Standarde minime pentru primirea solicitanților de azil (reformare) ***I

P6_TA(2009)0376

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre (reformare) (COM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD))

2010/C 212 E/51

(Procedura de codecizie - reformare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0815),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 63 alineatul (1) paragraful 2 litera (b) din Tratatul CE, în temeiul căruia propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0477/2008),

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind o utilizare mai structurată a tehnicii de reformare a actelor juridice (1),

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri juridice din 4 aprilie 2009 adresată Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, în conformitate cu articolul 80a alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere articolele 80a și 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0285/2009),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei, astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei, astfel cum este modificată în cele ce urmează; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei, astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei, astfel cum este modificată în cele ce urmează;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

Joi, 7 mai 2009P6_TC1-COD(2008)0244

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 mai 2009 în vederea adoptării Directivei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre (reformare)

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 63 primul paragraf punctul 1 litera (b),

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | Directiva 2003/9/CE a Consiliului din 27 ianuarie 2003 de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre urmează să facă obiectul mai multor modificări substanțiale (4). Din motive de claritate, este necesară reformarea directivei menționate anterior. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2003/9/CE a Consiliului din 27 ianuarie 2003 de stabilire a standardelor minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre urmează să facă obiectul mai multor modificări substanțiale (4). Din motive de claritate, este necesară reformarea directivei menționate anterior.

| (2) | O politică comună în domeniul azilului, cuprinzând un sistem european comun de azil, este un element constitutiv al obiectivului Uniunii Europene de stabilire progresivă a unui spațiu de libertate, securitate și justiție deschis celor care, forțați de împrejurări, caută în mod legitim protecție în Comunitate. |
| --- | --- |

(2)

O politică comună în domeniul azilului, cuprinzând un sistem european comun de azil, este un element constitutiv al obiectivului Uniunii Europene de stabilire progresivă a unui spațiu de libertate, securitate și justiție deschis celor care, forțați de împrejurări, caută în mod legitim protecție în Comunitate.

| (3) | La reuniunea sa specială de la Tampere din 15 și 16 octombrie 1999, Consiliul European a convenit să acționeze pentru instituirea unui sistem european comun de azil, bazat pe aplicarea integrală și globală a Convenției de la Geneva privind statutul refugiaților din 28 iulie 1951, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la New York din 31 ianuarie 1967, menținând astfel principiul nereturnării. |
| --- | --- |

(3)

La reuniunea sa specială de la Tampere din 15 și 16 octombrie 1999, Consiliul European a convenit să acționeze pentru instituirea unui sistem european comun de azil, bazat pe aplicarea integrală și globală a Convenției de la Geneva privind statutul refugiaților din 28 iulie 1951, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la New York din 31 ianuarie 1967, menținând astfel principiul nereturnării.

| (4) | Concluziile de la Tampere prevăd că acest sistem european comun de azil ar trebui să cuprindă, în scurt timp, condiții minime comune pentru primirea solicitanților de azil. |
| --- | --- |

(4)

Concluziile de la Tampere prevăd că acest sistem european comun de azil ar trebui să cuprindă, în scurt timp, condiții minime comune pentru primirea solicitanților de azil.

| (5) | Stabilirea unor standarde minime pentru primirea solicitanților de azil constituie un pas important pentru instituirea unei politici europene în domeniul azilului. |
| --- | --- |

(5)

Stabilirea unor standarde minime pentru primirea solicitanților de azil constituie un pas important pentru instituirea unei politici europene în domeniul azilului.

| (6) | Prima etapă în crearea unui sistem european comun de azil care ar trebui să conducă, pe termen lung, la o procedură comună și la un statut uniform, valabil în întreaga Uniune, pentru cei cărora li s-a acordat azil, a fost finalizată ║. Consiliul European din 4 noiembrie 2004 a adoptat Programul de la Haga, care stabilește obiectivele de pus în aplicare în domeniul libertății, securității și justiției in perioada 2005-2010. În această privință, Programul de la Haga a invitat Comisia ║ să încheie evaluarea instrumentelor juridice ale primei faze și să înainteze Consiliului și Parlamentului European propuneri pentru instrumentele și măsurile celei de a doua faze, în vederea adoptării acestora înainte de sfârșitul anului 2010. |
| --- | --- |

(6)

Prima etapă în crearea unui sistem european comun de azil care ar trebui să conducă, pe termen lung, la o procedură comună și la un statut uniform, valabil în întreaga Uniune, pentru cei cărora li s-a acordat azil, a fost finalizată ║. Consiliul European din 4 noiembrie 2004 a adoptat Programul de la Haga, care stabilește obiectivele de pus în aplicare în domeniul libertății, securității și justiției in perioada 2005-2010. În această privință, Programul de la Haga a invitat Comisia ║ să încheie evaluarea instrumentelor juridice ale primei faze și să înainteze Consiliului și Parlamentului European propuneri pentru instrumentele și măsurile celei de a doua faze, în vederea adoptării acestora înainte de sfârșitul anului 2010.

| (7) | Luând în considerare rezultatele evaluărilor efectuate, în acest moment este oportun să se confirme principiile care stau la baza Directivei 2003/9/CE în vederea asigurării unor condiții de primire îmbunătățite pentru solicitanții de azil. |
| --- | --- |

(7)

Luând în considerare rezultatele evaluărilor efectuate, în acest moment este oportun să se confirme principiile care stau la baza Directivei 2003/9/CE în vederea asigurării unor condiții de primire îmbunătățite pentru solicitanții de azil.

| (8) | Pentru a asigura egalitatea de tratament al solicitanților de azil în întreaga Uniune, prezenta directivă ar trebui să se aplice în decursul tuturor fazelor și tipurilor de proceduri ale cererilor de azil și în toate centrele de cazare a solicitanților de azil. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a asigura egalitatea de tratament al solicitanților de azil în întreaga Uniune, prezenta directivă ar trebui să se aplice în decursul tuturor fazelor și tipurilor de proceduri ale cererilor de azil și în toate centrele de cazare a solicitanților de azil.

| (9) | Statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a asigura deplina conformitate cu principiile apărării interesului superior al copilului și importanței unității familiei, în aplicarea prezentei directive, în conformitate cu dispozițiile Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile copilului din 1989 și, respectiv, Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale. |
| --- | --- |

(9)

Statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a asigura deplina conformitate cu principiile apărării interesului superior al copilului și importanței unității familiei, în aplicarea prezentei directive, în conformitate cu dispozițiile Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile copilului din 1989 și, respectiv, Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale.

| (10) | În ceea ce privește tratamentul persoanelor care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive, statele membre trebuie să respecte anumite obligații care le revin în temeiul instrumentelor de drept internațional la care sunt părți. |
| --- | --- |

(10)

În ceea ce privește tratamentul persoanelor care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive, statele membre trebuie să respecte anumite obligații care le revin în temeiul instrumentelor de drept internațional la care sunt părți.

| (11) | Este necesară adoptarea unor standarde minime pentru primirea solicitanților de azil care să fie
  în mod normal
  suficiente pentru a le garanta un nivel de trai demn și condiții de viață comparabile în toate statele membre ▐. |
| --- | --- |

(11)

Este necesară adoptarea unor standarde minime pentru primirea solicitanților de azil care să fie
  în mod normal
  suficiente pentru a le garanta un nivel de trai demn și condiții de viață comparabile în toate statele membre ▐.

| (12) | Armonizarea condițiilor de primire a solicitanților de azil ar trebui să contribuie la limitarea mișcărilor secundare ale solicitanților de azil, influențate de diversitatea condițiilor de primire. |
| --- | --- |

(12)

Armonizarea condițiilor de primire a solicitanților de azil ar trebui să contribuie la limitarea mișcărilor secundare ale solicitanților de azil, influențate de diversitatea condițiilor de primire.

| (13) | În vederea asigurării egalității de tratament ║ între toți solicitanții de protecție internațională, precum și a garantării coerenței cu acquis-ul comunitar actual în domeniul azilului, în special cu Directiva 2004/83/CE a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind standardele minime referitoare la condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de statutul de refugiat sau persoanele care, din alte motive, au nevoie de protecție internațională, și referitoare la conținutul protecției acordate (5), este necesară extinderea domeniului de aplicare al prezentei directive, în scopul includerii persoanelor care solicită protecție subsidiară. |
| --- | --- |

(13)

În vederea asigurării egalității de tratament ║ între toți solicitanții de protecție internațională, precum și a garantării coerenței cu acquis-ul comunitar actual în domeniul azilului, în special cu Directiva 2004/83/CE a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind standardele minime referitoare la condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de statutul de refugiat sau persoanele care, din alte motive, au nevoie de protecție internațională, și referitoare la conținutul protecției acordate (5), este necesară extinderea domeniului de aplicare al prezentei directive, în scopul includerii persoanelor care solicită protecție subsidiară.

| (14) | Pentru a promova autonomia în rândul solicitanților de azi și a limita discrepanțele mari între statele membre, este esențial să se stabilească norme clare privind accesul la piața forței de muncă. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a promova autonomia în rândul solicitanților de azi și a limita discrepanțele mari între statele membre, este esențial să se stabilească norme clare privind accesul la piața forței de muncă.

| (15) | Identificarea imediată și monitorizarea corespunzătoare a persoanelor cu nevoi speciale ar trebui să fie o preocupare prioritară a autorităților naționale pentru a asigura că condițiile de primire a acestora sunt concepute special pentru a răspunde nevoilor speciale ale acestora. |
| --- | --- |

(15)

Identificarea imediată și monitorizarea corespunzătoare a persoanelor cu nevoi speciale ar trebui să fie o preocupare prioritară a autorităților naționale pentru a asigura că condițiile de primire a acestora sunt concepute special pentru a răspunde nevoilor speciale ale acestora.

| (16) | Detenția solicitanților de azil ar trebui aplicată cu respectarea principiului fundamental conform căruia o persoană nu ar trebui să fie supus unei măsuri de detenție pentru unicul motiv că solicită protecție internațională, în special în conformitate cu
  obligațiile de drept internațional asumate de statele membre, în special cu
  articolul 31 din Convenția de la Geneva privind statutul refugiaților din 28 iulie 1951. În special, statele membre nu ar trebui să impună sancțiuni solicitanților de azil datorită intrării sau prezenței ilegale și niciun fel de restricții de la libera circulație nu ar trebui să fie necesare. În acest sens, detenția solicitanților de azil ar trebui să fie posibilă numai în condiții excepționale, foarte clar definite, prevăzute de directivă și supuse principiilor necesității și proporționalității, în ceea ce privește atât modalitatea, cât și scopul unei astfel de detenții. În cazul în care un solicitant de azil este supus unei măsuri de detenție, acesta ar trebui să aibă dreptul la exercitarea unei căi de atac în fața unei instanțe naționale. |
| --- | --- |

(16)

Detenția solicitanților de azil ar trebui aplicată cu respectarea principiului fundamental conform căruia o persoană nu ar trebui să fie supus unei măsuri de detenție pentru unicul motiv că solicită protecție internațională, în special în conformitate cu
  obligațiile de drept internațional asumate de statele membre, în special cu
  articolul 31 din Convenția de la Geneva privind statutul refugiaților din 28 iulie 1951. În special, statele membre nu ar trebui să impună sancțiuni solicitanților de azil datorită intrării sau prezenței ilegale și niciun fel de restricții de la libera circulație nu ar trebui să fie necesare. În acest sens, detenția solicitanților de azil ar trebui să fie posibilă numai în condiții excepționale, foarte clar definite, prevăzute de directivă și supuse principiilor necesității și proporționalității, în ceea ce privește atât modalitatea, cât și scopul unei astfel de detenții. În cazul în care un solicitant de azil este supus unei măsuri de detenție, acesta ar trebui să aibă dreptul la exercitarea unei căi de atac în fața unei instanțe naționale.

| (17) | Solicitanții de azil deținuți ar trebui să fie tratați cu respectarea deplină a demnității umane și condițiile lor de primire ar trebui să fie concepută special pentru a putea răspunde nevoilor acestora în situația respectivă. În special, statele membre ar trebui să asigure respectarea articolului 37 din Convenția ONU din 1989 privind drepturile copilului. |
| --- | --- |

(17)

Solicitanții de azil deținuți ar trebui să fie tratați cu respectarea deplină a demnității umane și condițiile lor de primire ar trebui să fie concepută special pentru a putea răspunde nevoilor acestora în situația respectivă. În special, statele membre ar trebui să asigure respectarea articolului 37 din Convenția ONU din 1989 privind drepturile copilului.

| (18) | Pentru a asigura respectarea garanțiilor minime de procedură care constau în posibilitatea de a contacta organizații sau grupuri de persoane care acordă asistență judiciară, este necesară furnizarea informațiilor privind organizațiile și grupurile de persoane respective. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a asigura respectarea garanțiilor minime de procedură care constau în posibilitatea de a contacta organizații sau grupuri de persoane care acordă asistență judiciară, este necesară furnizarea informațiilor privind organizațiile și grupurile de persoane respective.

| (19) | Este necesară limitarea posibilităților de abuz al sistemului de primire, prin specificarea circumstanțelor în care condițiile de primire a solicitanților de azil pot fi limitate sau în care o asemenea recepție este refuzată asigurându-se totodată un nivel de trai demn pentru solicitanții de azil. |
| --- | --- |

(19)

Este necesară limitarea posibilităților de abuz al sistemului de primire, prin specificarea circumstanțelor în care condițiile de primire a solicitanților de azil pot fi limitate sau în care o asemenea recepție este refuzată asigurându-se totodată un nivel de trai demn pentru solicitanții de azil.

| (20) | Ar trebui să fie asigurate eficiența sistemelor de primire naționale și cooperarea dintre statele membre în ceea ce privește primirea solicitanților de azil. |
| --- | --- |

(20)

Ar trebui să fie asigurate eficiența sistemelor de primire naționale și cooperarea dintre statele membre în ceea ce privește primirea solicitanților de azil.

| (21) | Ar trebui să fie încurajată coordonarea adecvată între autoritățile competente cu privire la primirea solicitanților de azil și, prin urmare, ar trebui să fie favorizate relațiile armonioase între comunitățile locale și centrele de cazare. |
| --- | --- |

(21)

Ar trebui să fie încurajată coordonarea adecvată între autoritățile competente cu privire la primirea solicitanților de azil și, prin urmare, ar trebui să fie favorizate relațiile armonioase între comunitățile locale și centrele de cazare.

| (22) | Este în însăși natura standardelor minime ca statele membre să poată prevedea sau menține condiții mai favorabile pentru resortisanții țărilor terțe și pentru apatrizii care solicită unui stat membru protecție internațională. |
| --- | --- |

(22)

Este în însăși natura standardelor minime ca statele membre să poată prevedea sau menține condiții mai favorabile pentru resortisanții țărilor terțe și pentru apatrizii care solicită unui stat membru protecție internațională.

| (23) | În același spirit, statele membre sunt invitate să aplice dispozițiile prezentei directive procedurilor de examinare a solicitărilor altor forme de protecție decât cele aplicabile în temeiul Directivei 2004/83/CE. |
| --- | --- |

(23)

În același spirit, statele membre sunt invitate să aplice dispozițiile prezentei directive procedurilor de examinare a solicitărilor altor forme de protecție decât cele aplicabile în temeiul Directivei 2004/83/CE.

| (24) | Pentru a asigura o îmbunătățire a standardelor minime de primire a solicitanților de azil, ar trebui să existe o creștere proporțională a fondurilor puse la dispoziție de Uniunea Europeană pentru a acoperi costurile acestor îmbunătățiri, în special în cazul statelor membre care se confruntă cu presiuni foarte mari asupra sistemelor naționale de azil, mai ales din cauza poziției lor geografice sau a situației demografice. |
| --- | --- |

(24)

Pentru a asigura o îmbunătățire a standardelor minime de primire a solicitanților de azil, ar trebui să existe o creștere proporțională a fondurilor puse la dispoziție de Uniunea Europeană pentru a acoperi costurile acestor îmbunătățiri, în special în cazul statelor membre care se confruntă cu presiuni foarte mari asupra sistemelor naționale de azil, mai ales din cauza poziției lor geografice sau a situației demografice.

| (25) | Este necesară evaluarea periodică a punerii în aplicare a prezentei directive. |
| --- | --- |

(25)

Este necesară evaluarea periodică a punerii în aplicare a prezentei directive.

| (26) | Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume stabilirea unor standarde minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre, nu poate fi suficient îndeplinit de statele membre și, prin urmare, având în vedere amploarea și efectele acțiunii propuse, poate fi mai bine realizat la nivelul Comunității, Comunitatea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este prevăzut la articolul 5 al tratatului. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective. |
| --- | --- |

(26)

Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume stabilirea unor standarde minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre, nu poate fi suficient îndeplinit de statele membre și, prin urmare, având în vedere amploarea și efectele acțiunii propuse, poate fi mai bine realizat la nivelul Comunității, Comunitatea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este prevăzut la articolul 5 al tratatului. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective.

| (27) | Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute, în special, de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (Carta). Prezenta directivă urmărește, în special, garantarea respectării depline a demnității umane și promovarea aplicării articolelor 1
  , 4,
  6, 7, 18, 24 și 47 din Cartă și ar trebui pusă în aplicare în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(27)

Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute, în special, de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (Carta). Prezenta directivă urmărește, în special, garantarea respectării depline a demnității umane și promovarea aplicării articolelor 1
  , 4,
  6, 7, 18, 24 și 47 din Cartă și ar trebui pusă în aplicare în mod corespunzător.

| (28) | Obligația de a transpune prezenta directivă în legislația națională se limitează la dispozițiile care constituie o modificare de fond în raport cu directiva precedentă. Obligația de a transpune dispozițiile nemodificate decurge din directiva anterioară. |
| --- | --- |

(28)

Obligația de a transpune prezenta directivă în legislația națională se limitează la dispozițiile care constituie o modificare de fond în raport cu directiva precedentă. Obligația de a transpune dispozițiile nemodificate decurge din directiva anterioară.

| (29) | Prezenta directiva nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpunere în dreptul intern a prezentei directive în anexa II, partea B, |
| --- | --- |

(29)

Prezenta directiva nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpunere în dreptul intern a prezentei directive în anexa II, partea B,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

CAPITOLUL I

OBIECTIV, DEFINIȚII ȘI DOMENIU DE APLICARE

Articolul 1

Obiectiv

Prezenta directivă are ca obiectiv stabilirea unor standarde minime pentru primirea solicitanților de azil în statele membre.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentei directive:

| (a) | ‘cerere de protecție internațională’ înseamnă o cerere de protecție internațională astfel cum este definită
  la articolul 2 litera (g) din
  Directiva 2004/83/CE; |
| --- | --- |

(a)

‘cerere de protecție internațională’ înseamnă o cerere de protecție internațională astfel cum este definită
  la articolul 2 litera (g) din
  Directiva 2004/83/CE;

| (b) | ‘solicitant’ sau ‘solicitant de azil’ înseamnă un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid care a făcut o cerere de protecție internațională, cu privire la care nu s-a pronunțat încă o hotărâre definitivă; |
| --- | --- |

(b)

‘solicitant’ sau ‘solicitant de azil’ înseamnă un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid care a făcut o cerere de protecție internațională, cu privire la care nu s-a pronunțat încă o hotărâre definitivă;

| (c) | ‘membrii familiei’ înseamnă în măsura în care familia era deja constituită în țara de origine, următorii membri ai familiei solicitantului, care sunt prezenți în același stat membru, în legătură cu cererea de protecție internațională:






  (i) | soțul solicitantului de azil sau partenerul său necăsătorit cu care se află într-o relație stabilă, atunci când legislația sau practica statului membru în cauză tratează cuplurile necăsătorite într-un mod comparabil cu cel al cuplurilor căsătorite, în temeiul legislației sale privind străinii; |
| --- | --- | --- |

(c)

‘membrii familiei’ înseamnă în măsura în care familia era deja constituită în țara de origine, următorii membri ai familiei solicitantului, care sunt prezenți în același stat membru, în legătură cu cererea de protecție internațională:

(i)

soțul solicitantului de azil sau partenerul său necăsătorit cu care se află într-o relație stabilă, atunci când legislația sau practica statului membru în cauză tratează cuplurile necăsătorite într-un mod comparabil cu cel al cuplurilor căsătorite, în temeiul legislației sale privind străinii;

| (ii) | copiii minori ai cuplurilor menționate la punctul (i) sau ai solicitantului, cu condiția să fie necăsătoriți, indiferent dacă sunt născuți din căsătorie, din afara căsătoriei sau dacă au fost adoptați, în conformitate cu legislația internă; |
| --- | --- |

(ii)

copiii minori ai cuplurilor menționate la punctul (i) sau ai solicitantului, cu condiția să fie necăsătoriți, indiferent dacă sunt născuți din căsătorie, din afara căsătoriei sau dacă au fost adoptați, în conformitate cu legislația internă;

| (iii) | copii minori căsătoriți a cuplului menționat la punctul (i) sau ai solicitantului, indiferent dacă sunt născuți din căsătorie, în afara căsătoriei sau dacă au fost adoptați, în conformitate cu legislația internă
  și cu condiția ca solicitantul să nu fie însoțit de soțul/soția sa
  , în cazul în care este în interesul superior al acestora să locuiască împreună cu solicitantul; |
| --- | --- |

(iii)

copii minori căsătoriți a cuplului menționat la punctul (i) sau ai solicitantului, indiferent dacă sunt născuți din căsătorie, în afara căsătoriei sau dacă au fost adoptați, în conformitate cu legislația internă
  și cu condiția ca solicitantul să nu fie însoțit de soțul/soția sa
  , în cazul în care este în interesul superior al acestora să locuiască împreună cu solicitantul;

| (iv) | tatăl, mama sau tutorele solicitantului, în cazul în care acesta din urmă este minor și necăsătorit sau în cazul în care acesta este minor și căsătorit
  și nu este însoțit de soțul/soția sa
  , și este în interesul său superior să locuiască împreună cu tatăl, mama sau tutorele; |
| --- | --- |

(iv)

tatăl, mama sau tutorele solicitantului, în cazul în care acesta din urmă este minor și necăsătorit sau în cazul în care acesta este minor și căsătorit
  și nu este însoțit de soțul/soția sa
  , și este în interesul său superior să locuiască împreună cu tatăl, mama sau tutorele;

| (v) | frații sau surorile solicitantului, care sunt minori și necăsătoriți, în cazul în care acesta din urmă este minor și necăsătorit sau în cazul în care solicitantul sau frații sau surorile acestuia sunt minori și căsătoriți
  dar nu sunt însoțiți de soții/soțiile lor
  , și este în interesul superior al unuia dintre ei sau al mai multora să locuiască împreună; |
| --- | --- |

(v)

frații sau surorile solicitantului, care sunt minori și necăsătoriți, în cazul în care acesta din urmă este minor și necăsătorit sau în cazul în care solicitantul sau frații sau surorile acestuia sunt minori și căsătoriți
  dar nu sunt însoțiți de soții/soțiile lor
  , și este în interesul superior al unuia dintre ei sau al mai multora să locuiască împreună;

| (vi) | adulții dependenți care au nevoi speciale. |
| --- | --- |

(vi)

adulții dependenți care au nevoi speciale.

| (d) | ‘procedură’ și ‘căi de atac’ înseamnă procedurile și căile de atac prevăzute de statele membre în legislația lor internă; |
| --- | --- |

(d)

‘procedură’ și ‘căi de atac’ înseamnă procedurile și căile de atac prevăzute de statele membre în legislația lor internă;

| (e) | ‘minor’ înseamnă un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid care nu a împlinit încă vârsta de 18 ani; |
| --- | --- |

(e)

‘minor’ înseamnă un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid care nu a împlinit încă vârsta de 18 ani;

| (f) | ‘minor neînsoțit’ înseamnă minorul, care sosește pe teritoriul statelor membre neînsoțit de un adult responsabil pentru acesta prin lege sau obicei, și cât timp nu sunt efectiv în întreținerea unei astfel de persoane; definiția respectivă include, de asemenea, minorul care este lăsat neînsoțit după intrarea acestuia pe teritoriul statelor membre; |
| --- | --- |

(f)

‘minor neînsoțit’ înseamnă minorul, care sosește pe teritoriul statelor membre neînsoțit de un adult responsabil pentru acesta prin lege sau obicei, și cât timp nu sunt efectiv în întreținerea unei astfel de persoane; definiția respectivă include, de asemenea, minorul care este lăsat neînsoțit după intrarea acestuia pe teritoriul statelor membre;

| (g) | ‘condiții de primire’ înseamnă ansamblul măsurilor aplicate de statele membre în favoarea solicitanților de azil, în conformitate cu prezenta directivă; |
| --- | --- |

(g)

‘condiții de primire’ înseamnă ansamblul măsurilor aplicate de statele membre în favoarea solicitanților de azil, în conformitate cu prezenta directivă;

| (h) | ‘condiții materiale de primire’ înseamnă condițiile de primire incluzând cazarea, hrana și îmbrăcămintea, furnizate în natură sau sub formă de alocații financiare sau tichete, sau o combinație a celor trei, precum și o alocație zilnică; |
| --- | --- |

(h)

‘condiții materiale de primire’ înseamnă condițiile de primire incluzând cazarea, hrana și îmbrăcămintea, furnizate în natură sau sub formă de alocații financiare sau tichete, sau o combinație a celor trei, precum și o alocație zilnică;

| (i) | ‘detenție’ înseamnă orice măsură de izolare a unui solicitant de azil de către un stat membru într-un loc determinat, în care solicitantul de azil este lipsit de libertatea de circulație; |
| --- | --- |

(i)

‘detenție’ înseamnă orice măsură de izolare a unui solicitant de azil de către un stat membru într-un loc determinat, în care solicitantul de azil este lipsit de libertatea de circulație;

| (j) | ‘centru de cazare’ înseamnă orice loc utilizat pentru cazarea colectivă a solicitanților de azil. |
| --- | --- |

(j)

‘centru de cazare’ înseamnă orice loc utilizat pentru cazarea colectivă a solicitanților de azil.

Articolul 3

Domeniul de aplicare

(1)   Prezenta directivă se aplică tuturor resortisanților țărilor terțe și apatrizilor care depun o cerere de protecție internațională la frontiera sau pe teritoriul unui stat membru, cât timp aceștia sunt autorizați să rămână pe teritoriul respectiv, inclusiv la frontieră sau în zonele de tranzit în calitate de solicitanți de azil, precum și membrilor familiilor acestora, în cazul în care sunt incluși în cererea de protecție internațională respectivă, în conformitate cu legislația internă aplicabilă.

(2)   Prezenta directivă nu se aplică cererilor de azil diplomatic sau teritorial prezentate reprezentanțelor statelor membre.

(3)   Prezenta directivă nu este aplicabilă atunci când se aplică Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane deplasate și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor (6) acestei primiri.

(4)   Statele membre pot decide să aplice prezenta directivă procedurilor de examinare a solicitărilor unor alte forme de protecție decât cele aplicabile în temeiul Directivei 2004/83/CE.

Articolul 4

Dispoziții mai favorabile

Statele membre pot adopta sau menține dispoziții mai favorabile cu privire la condițiile de primire a solicitanților de azil și a rudelor apropiate ale solicitanților de azil care se află în același stat membru, atunci când depind de solicitantul de azil sau, din motive umanitare, în măsura în care dispozițiile respective sunt compatibile cu prezenta directivă.

CAPITOLUL II

DISPOZIȚII GENERALE PRIVIND CONDIȚIILE DE PRIMIRE

Articolul 5

Informarea

(1)   Statele membre informează solicitanții de azil, într-un termen rezonabil, care să nu depășească cincisprezece zile de la data depunerii cererii de protecție internațională la autoritatea competentă, cel puțin despre avantajele de care pot beneficia și despre obligațiile pe care trebuie să le respecte cu privire la condițiile de primire.

Statele membre se asigură că solicitanților le sunt furnizate informații despre organizațiile sau grupurile de persoane care acordă asistență juridică specifică și despre organizațiile care îi pot ajuta sau informa cu privire la condițiile de primire disponibile, inclusiv îngrijirile medicale.

(2)   Statele membre se asigură că informațiile prevăzute la alineatul (1) sunt furnizate în scris și ▐ într-o limbă pe care
  solicitanții o înțeleg sau
  se presupune
  în mod rezonabil
  că ▐ o înțeleg. După caz, informațiile respective pot fi furnizate și oral.

Articolul 6

Documente

(1)   Statele membre se asigură că solicitanții primesc, într-un termen de trei zile de la data depunerii cererii la autoritățile competente, un document emis pe numele lor, care să ateste statutul acestora de solicitant de azil sau care să ateste că sunt autorizați să rămână pe teritoriul statului membru cât timp cererea lor este în așteptare sau în curs de examinare.

Nu se solicită niciun alt document pentru a se asigura accesul
  la drepturile și avantajele atribuite solicitanțiilor de azil în conformitate cu prezenta directivă.

În cazul în care titularul documentului menționat la primul paragraf nu este liber să circule pe întreg teritoriul sau pe o parte a teritoriului statelor membre, documentul atestă, de asemenea, acest lucru.

(2)   Statele membre pot exclude aplicarea prezentului articol atunci când un solicitant de azil este în detenție și în timpul examinării unei cereri de protecție internațională prezentate la frontieră sau în cadrul unei proceduri de stabilire a dreptului solicitantului de azil de a intra legal pe teritoriul unui stat membru. În cazuri specifice, în timpul examinării cererii de protecție internațională, statele membre pot furniza solicitanților alte documente echivalente cu documentul menționat la alineatul (1).

(3)   Documentul menționat la alineatul (1) nu atestă neapărat identitatea solicitantului de azil.

(4)   Statele membre adoptă măsurile necesare pentru a furniza solicitanților de azil documentul menționat la alineatul (1), care trebuie să fie valid în toată perioada în care aceștia sunt autorizați să rămână pe teritoriul sau la frontiera statului membru în cauză.

(5)   Statele membre pot furniza solicitanților de azil un document de călătorie, atunci când aceștia trebuie să fie prezenți în alt stat din motive umanitare grave.

Articolul 7

Șederea și libertatea de circulație

(1)   Solicitanții de azil pot circula liber pe teritoriul statului membru gazdă sau în interiorul unei zone care le-a fost stabilită de acest stat membru. Zona stabilită nu aduce atingere sferei inalienabile a vieții private și oferă suficientă libertate de acțiune pentru a asigura accesul la toate avantajele prevăzute de prezenta directivă.

(2)   Statele membre pot stabili locul reședinței solicitantului de azil, din motive de interes public sau de ordine publică sau, după caz, în vederea examinării rapide și a monitorizării eficiente a cererii acestuia.

(3)   Statele membre pot prevedea că, pentru a beneficia de condițiile materiale ale primirii, solicitanții trebuie să-și aibă efectiv reședința într-un loc determinat, stabilit de statele membre. Deciziile respective, care pot fi cu caracter general, sunt adoptate de la caz la caz și se întemeiază pe legislația internă.

(4)
     
  Atunci când se dovedește a fi necesar, de exemplu din motive juridice sau de ordine publică, statele membre pot obliga un solicitant să rămână într-un anumit loc, în conformitate cu legislația internă a acestora.

(5)   Statele membre prevăd posibilitatea de a acorda solicitanților de azil o autorizație temporară de a părăsi locul de reședință menționat la alineatele (2) și (3) și/sau zona care le-a fost atribuită, menționată la alineatul (1). Deciziile se iau de la caz la caz, obiectiv și imparțial și sunt motivate în cazul în care sunt negative.

Solicitantul nu trebuie să ceară o autorizație pentru a se prezenta în fața autorităților și instanțelor, în cazul în care prezența sa este necesară.

(6)   Statele membre cer solicitanților de azil să le comunice autorităților competente adresa lor și să le notifice orice schimbare de adresă în cel mai scurt timp.

Articolul 8

Detenția

(1)   Statele membre nu rețin o persoană în detenție pentru singurul motiv că aceasta solicittă protecție internațională în conformitate cu Directiva 2005/85/CE din 1 decembrie 2005 privind standardele minime cu privire la procedurile din statele membre de acordare și retragere a statutului de refugiat
   (7).

(2)   Atunci când se dovedește a fi necesar, pe baza analizei individuale a fiecărui caz și în cazul în care nu se pot aplica măsuri mai puțin coercitive, statele membre pot, în conformitate cu legislația națională, ține în detenție un solicitant într-un loc stabilit. Un solicitant poate fi deținut într-un loc stabilit numai în următoarele situații:

| (a) | pentru a stabili, confirma sau verifica identitatea sau naționalitatea acestuia; |
| --- | --- |

(a)

pentru a stabili, confirma sau verifica identitatea sau naționalitatea acestuia;

| (b) | pentru a stabili elementele pe care se bazează solicitarea acestuia de protecție internațională și care, în alte circumstanțe s-ar pierde; |
| --- | --- |

(b)

pentru a stabili elementele pe care se bazează solicitarea acestuia de protecție internațională și care, în alte circumstanțe s-ar pierde;

| (c) | în cadrul unei proceduri, pentru a decide asupra dreptului acestuia de a intra pe teritoriu; |
| --- | --- |

(c)

în cadrul unei proceduri, pentru a decide asupra dreptului acestuia de a intra pe teritoriu;

| (d) | în cazul în care este afectată securitatea națională sau ordinea publică. |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care este afectată securitatea națională sau ordinea publică.

Acest alineat nu aduce atingere articolului 11.

(3)   Statele membre se asigură că normele referitoare la alternativele la măsura detenției, precum prezentarea cu regularitate în fața autorităților, depunerea unei garanții financiare sau obligația de a rămâne într-un loc determinat, sunt prevăzute în legislația națională.

Articolul 9

Garanții pentru solicitanții de azil deținuți

(1)   Detenția se dispune pentru o perioada cât mai redusă. În special, perioada de detenție în sensul articolului 8 alineatul (2) literele (a), (b) sau (c) nu poate depăși perioada necesară în mod rezonabil încheierii procedurilor administrative cerute în vederea obținerii informațiilor privind naționalitatea
  sau identitatea
  solicitantului de azil sau privind elementele pe care se bazează cererea acestuia, sau privind aplicarea procedurilor relevante în vederea intrării persoanei pe teritoriu.

Procedurile respective ar trebui desfășurate cu diligența care se impune.
  Întârzierile aferente procedurii ▐ care nu se pot imputa solicitantului de azil nu pot justifica o continuare a detenției.

(2)   Detenția se dispune de autoritățile judecătorești. În cazuri urgente, se poate dispune de către autoritățile administrative, caz în care ordinul de detenție se va confirma de autoritățile judecătorești într-un termen de 72 de ore de la începutul detenției. În cazul în care autoritățile judecătorești consideră detenția ilegală, sau dacă nu există nicio decizie în intervalul de 72 de ore, persoana în cauză este eliberată imediat.

(3)   Detenția se dispune în scris. Ordinul de detenție enumeră motivele în fapt și în drept care îl justifică și precizează durata maximă a detenției.

(4)   Persoanelor deținute li se comunică imediat motivele și durata maximă a detenției, precum și procedurile prevăzute în dreptul intern pentru contestarea ordinului de detenție, într-o limbă
  pe care o înțeleg sau
  se presupune, în mod rezonabil că o înțeleg.

(5)   Continuarea detenției este revizuită de o autoritate judecătorească, la intervale rezonabile de timp, la cererea persoanei în cauză sau din oficiu.

Detenția nu poate fi niciodată prelungită în mod nejustificat.

(6)   Statele membre
  se
  asigură
  că se acordă asistența și/sau reprezentarea juridică necesară la cerere și cu titlu gratuit în conformitate cu articolul 15 alineatele (3)-(6) din Directiva 2005/85/CE
  .

Procedurile de acces la asistența juridică și/sau reprezentare în asemenea cazuri sunt stabilite în dreptul intern.

Articolul 10

Condiții privind detenția

(1)   Statele membre nu dețin solicitanții de azil în instituții de tip penitenciar. Detenția are loc numai în centre specializate de cazare.

Solicitanții de azil aflați în detenție sunt reținuți separat de resortisanții altor țări terțe care nu au depus o solicitare de protecție internațională, cu excepția cazului în care acest lucru este necesar pentru asigurarea unității familiei și solicitantul își dă consimțământul.

(2)   Statele membre se asigură că solicitanții de azil aflați în detenție au posibilitatea de a stabili contacte, inclusiv dreptul la vizite, din partea reprezentanților legali și a membrilor familiei
  , a lucrătorilor sociali și a vizitatorilor în scopuri religioase
  . Înaltul Comisar pentru refugiați al Organizației Națiunilor Unite (ICNUR) și alte organizații și organisme naționale, internaționale și neguvernamentale relevante și competente au posibilitatea, de asemenea, de a comunica și vizita solicitanții aflați în zonele de detenție.

(3)
     
  Statele membre se asigură că solicitanții de azil reținuți în detenție au acces la tratament medical și la consiliere psihologică adecvate, dacă este cazul.

(4)   Statele membre asigură imediat solicitanților de azil aflați în detenție infomații actualizate privind normele aplicabile în aceste centre și care stabilesc drepturile și obligațiile acestora într-o limbă pe care
  o înțeleg sau
  se presupune, în mod rezonabil, că o înțeleg.

Articolul 11

Detenția grupurilor vulnerabile și a persoanelor cu nevoi speciale

(1)   Minorii nu sunt deținuți decât în cazul în care aceasta este în interesul superior al acestora, astfel cum prevede în articolul 23 alineatul (2) ║ și numai după luarea în considerare a rezultatelor examinării individuale a situației acestora, în conformitate cu alineatul (5) din prezentul articol.

Minorii neînsoțiți nu pot fi în niciun caz deținuți.

(2)   În cazul în care minorii sunt deținuți, aceștia au posibilitatea de a exercita activități de agrement, inclusiv joaca și activități recreative adaptate vârstei lor
  și activități în aer liber
  .

(3)   Familiile deținute beneficiază de cazare separată, care le asigură un nivel adecvat de intimitate.

(4)   În cazul detenției femeilor care solicită azil, statele membre se asigură că acestora li se oferă cazare separată de bărbații care solicită azil, cu excepția cazurilor în care aceștia aparțin aceleiași familii și toate persoanele vizate și-au dat consimțământul.

(5)   Persoanele cu nevoi speciale sunt deținute doar dacă în urma unei examinări individuale a situației acestora de către un cadru profesionist calificat
  și independent
  , se certifică faptul că detenția nu va deteriora în mod semnificativ sănătatea, inclusiv sănătatea mintală și bunăstarea acestora.

Statele membre asigură monitorizarea regulată și sprijinul corespunzător în cazul detenției persoanelor cu nevoi speciale.

Articolul 12

Familiile

În cazul în care acordă solicitantului o locuință, statele membre iau măsurile necesare pentru a menține, pe cât posibil, unitatea familiei care este prezentă pe teritoriul lor. Măsurile respective sunt puse în aplicare cu acordul solicitanților de azil.

Articolul 13

Examene medicale

Statele membre pot prevedea obligația solicitanților de a se supune unui examen medical, din motive de sănătate publică.

Articolul 14

Școlarizarea și educația minorilor

(1)   Statele membre acordă copiilor minori ai solicitanților de azil și solicitanților de azil minori accesul la sistemul educațional, în condiții similare celor prevăzute pentru resortisanții statului membru gazdă, cât timp nu se execută o măsură de expulzare a acestora sau a părinților lor. Educația poate fi furnizată în centrele de cazare.

Statele membre nu pot interzice accesul la studiile secundare, pentru singurul motiv că minorul a ajuns la vârsta majoratului.

(2)   Accesul la sistemul educațional
  este asigurat cât mai devreme posibil după prezentarea solicitării de protecție internațională de către sau în numele minorului și, în orice caz,
  nu poate fi amânat cu mai mult de trei luni de la data prezentării cererii de protecție internațională ║.

Se oferă cursuri de pregătire, inclusiv cursuri de limbă, atunci când este necesar în vederea facilitării accesului minorilor și/sau formare specifică în vederea sprijinirii integrării acestora în sistemul de educație național.

(3)   În cazul în care accesul la sistemul educațional prevăzut la alineatul (1) nu este posibil din cauza situației specifice a minorului, statul membru propune alte modalități de educație în conformitate cu dreptul și practicile interne.

Articolul 15

Ocuparea forței de muncă

(1)   Statele membre se asigură că solicitanții au acces la piața muncii în cel mult șase luni de la data la care s-a depus cererea de protecție internațională.

(2)   ║ Statele membre decid în ce condiții se acordă solicitantului accesul la piața muncii, în conformitate cu legislația lor națională, fără a restricționa în mod nejustificat accesul solicitanților de azil la piața forței de muncă.

(3)   Accesul la piața muncii nu poate fi refuzat în perioada exercitării căilor de atac, atunci când acțiunea împotriva unei decizii negative adoptate printr-o procedură ordinară are efect suspensiv, până la pronunțarea unei decizii negative privind calea de atac.

Articolul 16

Formarea profesională

Statele membre pot autoriza accesul solicitanților de azil la formarea profesională, indiferent dacă aceștia au sau nu acces la piața muncii.

Accesul la o formare profesională în legătură cu un contract de muncă depinde de posibilitatea solicitantului de a avea acces la piața muncii, în conformitate cu articolul 15.

Articolul 17

Normele generale privind condițiile materiale de primire și îngrijirile medicale

(1)   Statele membre se asigură că solicitanții de azil au acces la condițiile materiale de primire din momentul prezentării cererii lor de protecție internațională.

(2)   Statele membre se asigură că aceste condiții materiale de primire oferă un nivel de trai adecvat solicitanților ║ care le asigură subzistența și le protejează sănătatea fizică și mentală.

Statele membre se asigură că un astfel de nivel de trai ║ este garantat în cazul persoanelor cu nevoi speciale, în conformitate cu articolul 22, precum și în cazul persoanelor aflate în detenție.

(3)   Statele membre pot subordona acordarea în totalitate sau parțială a condițiilor materiale de primire și a îngrijirilor medicale condiției ca solicitanții să nu dispună de mijloace suficiente pentru a avea un nivel de trai adecvat pentru sănătate și pentru asigurarea subzistenței acestora.

(4)   Statele membre pot pretinde solicitanților să suporte sau să contribuie la costul condițiilor materiale de primire și al îngrijirilor medicale prevăzute în prezenta directivă, în conformitate cu alineatul (3), în cazul în care aceștia au resurse suficiente, de exemplu, în cazul în care aceștia au muncit o perioadă rezonabilă.

În cazul în care se dovedește că un solicitant dispunea de resurse suficiente pentru a acoperi condițiile materiale de primire și îngrijirile medicale la data la care aceste nevoi fundamentale au fost acoperite, statele membre îi pot cere solicitantului rambursarea.

(5)
     
  Condițiile materiale de primire pot fi furnizate în natură sau sub formă de alocații financiare sau tichete sau prin combinația acestor trei forme.

Atunci când statele membre oferă condițiile materiale de primire sub formă de alocații financiare sau de tichete, valoarea acestora este fixată în conformitate cu principiile definite în prezentul articol.

Articolul 18

Modalitățile condițiilor materiale de primire

(1)   Atunci când cazarea se acordă în natură, aceasta trebuie să fie sub una din următoarele forme sau într-o combinație a acestora:

| (a) | localuri folosite pentru cazarea solicitanților pe durata examinării cererii de protecție internațională prezentate la frontieră; |
| --- | --- |

(a)

localuri folosite pentru cazarea solicitanților pe durata examinării cererii de protecție internațională prezentate la frontieră;

| (b) | centre de cazare oferind un nivel de trai adecvat; |
| --- | --- |

(b)

centre de cazare oferind un nivel de trai adecvat;

| (c) | case, apartamente, hoteluri private sau alte localuri adaptate pentru cazarea solicitanților. |
| --- | --- |

(c)

case, apartamente, hoteluri private sau alte localuri adaptate pentru cazarea solicitanților.

(2)   Statele membre se asigură că solicitanții cărora li se acordă una dintre formele de cazare prevăzute la alineatul (1) literele (a), (b) și (c):

| (a) | beneficiază de protecția vieții lor de familie; |
| --- | --- |

(a)

beneficiază de protecția vieții lor de familie;

| (b) | au posibilitatea de a comunica cu rudele lor, cu consilierii juridici, cu reprezentanții ║ ICONUR ║ și cu organizațiile neguvernamentale ║ recunoscute de statele membre. |
| --- | --- |

(b)

au posibilitatea de a comunica cu rudele lor, cu consilierii juridici, cu reprezentanții ║ ICONUR ║ și cu organizațiile neguvernamentale ║ recunoscute de statele membre.

Statele membre iau în considerare problemele specifice legate de sex și vârstă, precum și situația persoanelor cu nevoi speciale, în ceea ce privește solicitanții din interiorul localurilor și centrelor de cazare prevăzute la alineatul (1) literele (a) și (b).

Statele membre iau măsuri corespunzătoare în vederea prevenirii violenței și a violenței bazată pe gen, inclusiv a violenței sexuale în interiorul localurilor și centrelor de cazare prevăzute la alineatul (1) literele (a) și (b).

(3)   Statele membre se asigură că, copiii minori ai solicitanților sau solicitanții minori sunt cazați cu părinții lor sau cu membrul adult al familiei responsabil pentru aceștia, prin lege sau cutumă, cu condiția ca aceasta să fie în interesul superior al copilului.

(4)   Statele membre se asigură că solicitanții de azil nu sunt transferați de la un loc de cazare la altul decât atunci când este absolut necesar. Statele membre dau posibilitatea solicitanților de a-și informa consilierii juridici cu privire la transferul lor la o nouă adresă.

(5)   Persoanele care lucrează în centrele de cazare au o formare profesională corespunzătoare și au obligația de a respecta principiul confidențialității, prevăzut în dreptul intern, în ceea ce privește informațiile la care au acces datorită muncii lor.

(6)   Statele membre pot implica solicitanții de azil în gestionarea resurselor materiale și a unor aspecte nemateriale ale vieții din centrul de cazare, prin intermediul unui comitet sau consiliu consultativ reprezentativ al persoanelor cazate în centrul respectiv.

(7)   Consilierii juridici ai solicitanților de azil și reprezentanții ICONUR sau ai organizațiilor neguvernamentale numite de ICONUR și sunt recunoscute de statul membru în cauză pot avea acces la centrele de cazare și la alte localuri de cazare a solicitanților de azil, pentru a le acorda asistență acestora. Nu se pot impune restricții acestui acces decât pentru motive de siguranță a localurilor și centrelor de cazare, precum și a solicitanților de azil.

(8)   În ceea ce privește condițiile materiale de primire, statele membre pot stabili, cu titlu excepțional, norme pentru condiții materiale de primire care sunt diferite de cele prevăzute în prezentul articol, pentru o perioadă rezonabilă, cât mai scurtă posibil, atunci când:

| (a) | este necesară o primă evaluare a nevoilor speciale ale solicitantului; |
| --- | --- |

(a)

este necesară o primă evaluare a nevoilor speciale ale solicitantului;

| (b) | capacitățile de cazare disponibile în mod obișnuit sunt temporar epuizate; |
| --- | --- |

(b)

capacitățile de cazare disponibile în mod obișnuit sunt temporar epuizate;

| (c) | solicitantul de azil se află în detenție sau la un punct la frontieră, într-un local pe care nu-l poate părăsi. |
| --- | --- |

(c)

solicitantul de azil se află în detenție sau la un punct la frontieră, într-un local pe care nu-l poate părăsi.

Asemenea condiții diferite satisfac, în oricare dintre cazuri, nevoile fundamentale.

Articolul 19

Îngrijirile medicale

(1)   Statele membre se asigură că solicitanții primesc îngrijirile medicale necesare, care includ, cel puțin, îngrijirile de urgență și tratamentul de bază al bolilor sau al tulburărilor psihice.

(2)   Statele membre acordă asistența medicală sau de alt tip necesară solicitanților cu nevoi speciale, inclusiv îngrijiri medicale corespunzătoare necesare ▐.

Articolul 20

Victimele torturii

Statele membre se asigură că victimele torturii sunt direcționate rapid către un centru de îngrijire adecvat situației lor.

CAPITOLUL III

LIMITAREA SAU RETRAGEREA BENEFICIULUI CONDIȚIILOR MATERIALE DE PRIMIRE

Articolul 21

Limitarea sau retragerea beneficiului condițiilor materiale de primire

(1)   Statele membre pot limita beneficiul condițiilor materiale de primire ║ atunci când un solicitant de azil:

| (a) | părăsește locul de reședință stabilit de autoritatea competentă, fără să o fi informat pe aceasta sau, în cazul în care este necesar, fără să fi obținut permisiunea acesteia sau |
| --- | --- |

(a)

părăsește locul de reședință stabilit de autoritatea competentă, fără să o fi informat pe aceasta sau, în cazul în care este necesar, fără să fi obținut permisiunea acesteia sau

| (b) | nu-și respectă obligația de a se prezenta autorităților, nu răspunde solicitărilor de a furniza informații sau nu participă la întâlnirile personale în legătură cu procedura de azil, într-un termen rezonabil stabilit de dreptul intern sau |
| --- | --- |

(b)

nu-și respectă obligația de a se prezenta autorităților, nu răspunde solicitărilor de a furniza informații sau nu participă la întâlnirile personale în legătură cu procedura de azil, într-un termen rezonabil stabilit de dreptul intern sau

| (c) | a făcut deja o altă cerere în același stat membru. |
| --- | --- |

(c)

a făcut deja o altă cerere în același stat membru.

Atunci când solicitantul este găsit sau se prezintă de bună voie autorităților competente, se ia o decizie motivată în mod corespunzător, fondată pe motivele dispariției acestuia, în ceea ce privește restabilirea beneficiului acordării anumitor sau tuturor condițiilor materiale de primire limitate.

(2)   Statele membre pot limita sau retrage condițiile materiale de primire atunci când un solicitant de azil a ascuns faptul că dispune de resurse financiare și, prin urmare, a beneficiat în mod nejustificat de condițiile materiale de primire.

(3)   Statele membre pot stabili sancțiunile aplicabile încălcărilor grave ale regulilor centrelor de cazare sau comportamentului deosebit de violent.

(4)   Deciziile de limitare sau retragere a beneficiului condițiilor materiale de primire sau sancțiunile menționate la alineatele (1), (2) și (3) se iau, de la caz la caz, obiectiv și imparțial și sunt motivate. Deciziile respective sunt fondate pe situația particulară a persoanei în cauză, în special în cazul persoanelor menționate la articolul 22, ținând cont de principiul proporționalității. Statele membre asigură în orice situație subzistența, accesul la îngrijirile medicale de urgență și tratamentul de bază al bolilor sau tulburărilor psihice.

(5)   Statele membre se asigură că nu sunt limitate sau retrase condițiile materiale de primire înainte de adoptarea unei decizii negative.

CAPITOLUL IV

DISPOZIȚII PRIVIND PERSOANELE CU NEVOI SPECIALE

Articolul 22

Principiu general

(1)   Statele membre țin seama de situația specială a persoanelor cu nevoi speciale în cadrul dreptului intern care pune în aplicare prezenta directivă. Persoanele vulnerabile, precum minorii, minorii neînsoțiți, persoanele cu handicap, persoanele în vârstă, femeile însărcinate, părinții singuri cu copii minori, victimele traficului de persoane,
  victimele mutilărilor genitale feminine,
  persoanele cu probleme psihice și persoanele care au fost supuse torturilor, violurilor sau altor forme grave de violență psihologică, psihică sau sexuală se consideră întotdeauna ca fiind persoane cu nevoi speciale.

(2)   Statele membre instituie proceduri în cadrul legislației naționale pentru a identifica, imediat după depunerea unei solicitări de protecție internațională, solicitanții cu nevoi speciale și natura acestor nevoi. Statele membre asigură
  sprijin adecvat
  persoanelor cu nevoi speciale pe parcursul procedurii de azil, precum și monitorizarea corespunzătoare a situației acestora.

Articolul 23

Minorii

(1)   Interesul superior al copilului reprezintă un considerent primordial pentru statele membre, cu ocazia transpunerii dispozițiilor prezentei directive aplicabile minorilor. Statele membre asigură un nivel de trai corespunzător dezvoltării fizice, mentale, spirituale, morale și sociale a copilului.

(2)   În cadrul analizei interesului superior al copilului, statele membre acordă o atenție deosebită următorilor factori:

| (a) | posibilitățile de reîntregire a familiei; |
| --- | --- |

(a)

posibilitățile de reîntregire a familiei;

| (b) | bunăstarea și dezvoltarea socială a minorului, acordând o atenție deosebită mediului său etnic, religios, cultural și lingvistic; |
| --- | --- |

(b)

bunăstarea și dezvoltarea socială a minorului, acordând o atenție deosebită mediului său etnic, religios, cultural și lingvistic;

| (c) | considerente privind siguranța și securitatea, în special când există riscul ca acel copil să fie victimă a traficului de persoane; |
| --- | --- |

(c)

considerente privind siguranța și securitatea, în special când există riscul ca acel copil să fie victimă a traficului de persoane;

| (d) | opiniile minorului, în acord cu vârsta și maturitatea acestuia. |
| --- | --- |

(d)

opiniile minorului, în acord cu vârsta și maturitatea acestuia.

(3)   Statele membre se asigură că minorii au posibilitatea de a participa la activități de agrement, inclusiv la joacă și la activități recreative adaptate vârstei lor, în interiorul localurilor și centrelor de cazare prevăzute la articolul 18 alineatul (1) literele (a) și (b).

(4)   Statele membre asigură minorilor care au fost victime ale oricărei forme de abuz, neglijență, exploatare, tortură, tratamente crude, inumane sau degradante sau ale unor conflicte armate, accesul la servicii de reabilitare; ele asigură acordarea pentru victime a îngrijirilor de sănătate mintală adecvate și, după caz, a asistenței calificate.

Articolul 24

Minorii neînsoțiți

(1)   Statele membre adoptă ▐ măsurile necesare pentru a asigura reprezentarea necesară a minorilor neînsoțiți de către un tutore legal ▐.
  Trebuie numit un tutore care să sfătuiască și să protejeze copilul și care să se asigure că toate hotărârile sunt luate în interesul copilului. Tutorele ar trebui să aibă expertiza necesară în domeniul îngrijirii copiilor astfel încât să se asigure că sunt protejate interesele copilului și îi sunt satisfăcute în mod corespunzător nevoile legale, sociale, de sănătate, psihologice, materiale și educaționale
  .
  Nu sunt eligibile pentru calitatea de tutore agențiile sau persoanele care se pot afla în conflict de interese cu interesele copilului.
  Autoritățile competente evaluează periodic situația acestor minori.

(2)   Minorii neînsoțiți care prezintă o cerere de protecție internațională sunt plasați, de la data la care sunt admiși pe teritoriul respectiv până la data la care trebuie să părăsească teritoriul statului membru în care a fost prezentată sau este examinată cererea de protecție internațională:

| (a) | cu membrii adulți ai familiilor lor; |
| --- | --- |

(a)

cu membrii adulți ai familiilor lor;

| (b) | într-o familie gazdă; |
| --- | --- |

(b)

într-o familie gazdă;

| (c) | în centre de cazare specializate pentru primirea minorilor; |
| --- | --- |

(c)

în centre de cazare specializate pentru primirea minorilor;

| (d) | în alte locuri de cazare adecvate pentru minori. |
| --- | --- |

(d)

în alte locuri de cazare adecvate pentru minori.

Statele membre pot plasa minorii neînsoțiți în vârstă de minimum 16 ani în centre de cazare destinate solicitanților de azil adulți.

Pe cât posibil, frații și surorile din aceeași familie sunt ținuți împreună, ținând cont de interesul superior al minorului în cauză și, în special, de vârsta și gradul de maturitate al acestuia. În cazul minorilor neînsoțiți, schimbările de rezidență sunt limitate pe cât posibil.

(3)   Statele membre stabilesc procedurile în cadrul legislației naționale în vederea găsirii membrilor familiei minorului neînsoțit. Acestea caută familia acestuia de îndată ce este posibil, după prezentarea solicitării de protecție internațională, având în vedere interesul superior al minorului. În cazurile în care integritatea fizică sau viața unui minor sau a apropiaților săi ar putea fi amenințate, în special în cazul în care au rămas în țara de origine, colectarea, prelucrarea și schimbului de informații privind persoanele respective trebuie să fie făcute confidențial, pentru a evita punerea în pericol a siguranței acestora.

(4)   Personalul care se ocupă de minorii neînsoțiți au primit și vor continua să beneficieze de o formare profesională corespunzătoare, ținând cont de nevoile acestora și are obligația de respectare a principiului confidențialității, prevăzut în dreptul intern, în ceea ce privește informațiile la care are acces datorită muncii sale.

Articolul 25

Victimele torturii sau violenței

(1)   Statele membre se asigură că persoanele care au suferit torturi, violuri sau alte forme de violență gravă, primesc tratamentul necesar pentru prejudiciile cauzate de asemenea acte, în special accesul la servicii de reabilitare care includ acordarea îngrijirilor medicale și psihologice adecvate.

(2)   Personalul care se ocupă de victimele torturii,
  ale violurilor și ale altor forme grave de violență
  a primit, are și continuă să beneficieze de pregătire profesională corespunzătoare, ținând cont de nevoile acestora și are obligația de respectare a principiului confidențialității, prevăzut în dreptul intern, în ceea ce privește informațiile la care are acces datorită muncii sale.

CAPITOLUL V

CĂI DE ATAC

Articolul 26

Căi de atac

(1)   Statele membre se asigură că deciziile cu privire la acordarea, retragerea sau limitarea avantajelor prevăzute în prezenta directivă sau deciziile adoptate în temeiul articolului 7 care afectează în mod individual solicitanții de azil pot face obiectul unei căi de atac în cadrul procedurilor prevăzute în dreptul intern. Cel puțin în ultimă instanță, este prevăzut dreptul de a exercita căi de atac, în fapt și în drept, în fața unui organism judiciar.

(2)   Statele membre
  se
  asigură
  că se acordă asistența
  și/sau
  reprezentarea
  juridică
  necesară la cerere și cu titlu gratuit în conformitate cu articolul 15 alineatele (3)-(6) din Directiva 2005/85/CE
  .

Procedurile de acces la asistența juridică și/sau reprezentare în asemenea cazuri sunt stabilite în dreptul intern.

CAPITOLUL VI

MĂSURI PENTRU CREȘTEREA EFICIENȚEI SISTEMULUI DE PRIMIRE

Articolul 27

Autorități competente

Fiecare stat membru informează Comisia cu privire la identitatea autorităților responsabile cu respectarea obligațiilor care decurg din prezenta directivă. Statele membre informează Comisia cu privire la orice schimbări privind identitatea acestor autorități.

Articolul 28

Sistemul de orientare, de monitorizare și control

(1)   Statele membre se asigură că se pun în practică mecanisme relevante pentru orientarea, monitorizarea și controlul corespunzătoare ale condițiilor de primire, respectând structura constituțională a acestora.

(2)   Statele membre prezintă informațiile relevante Comisiei, astfel cum se prevede în formularele stabilite în anexa I, pe baze anuale, începând cu [...].

Articolul 29

Personalul și resursele

(1)   Statele membre iau măsurile necesare pentru ca autoritățile și celelalte organizații care pun în aplicare prezenta directivă să beneficieze de formarea de bază necesară, ținând cont de nevoile solicitanților de azil de ambele sexe.

(2)   Statele membre alocă resursele necesare pentru punerea în aplicare a dispozițiilor de drept intern adoptate pentru transpunerea prezentei directive.

CAPITOLUL VII

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 30

Rapoarte

Până la [...]cel târziu, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentei directive și propune, după caz, modificările necesare.

Până la [...], statele membre transmit Comisiei orice informație necesară pentru pregătirea raportului, inclusiv datele statistice prevăzute la articolul 28 alineatul (2).

După prezentarea raportului, cel puțin o dată la cinci ani, Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului privind aplicarea prezentei directive.

Articolul 31

Transpunere

(1)   Statele membre adoptă actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma articolelor [...] [articolele care au fost modificate pe fond față de directiva anterioară] și anexa I până la [...] cel târziu. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor acte, precum și un tabel de corespondență între respectivele acte și prezenta directivă.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o referire la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea referire la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei referiri. De asemenea, ele conțin o mențiune în sensul că trimiterile, din cuprinsul actelor cu putere de lege și al actelor administrative în vigoare, la directiva abrogată prin prezenta directivă se înțeleg ca trimiteri la prezenta directivă. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri și modul în care se formulează această mențiune.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele dispozițiilor principale de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 32

Abrogare

Directiva 2003/9/CE se abrogă cu efect de la [o zi după data prevăzută la articolul 31 alineatul (1) primul paragraf din prezenta directivă], fără să aducă atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpunere în dreptul intern a directivei stabilite în anexa II partea B.

Trimiterile la directiva abrogată se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa III.

Articolul 33

Intrare în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolele [...] [Articolele care nu se modifică față de directiva anterioară] și Anexa I se aplică de la [o zi după data prevăzută la articolul 31 alineatul (1) primul paragraf].

Articolul 34

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre

Adoptată la

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C [...], [...], p. [...].

1

(2)  JO C [...], [...], p. [...].

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 7 mai 2009.

3

Poziția Parlamentului European din 7 mai 2009.

(4)  JO L 31, 6.2.2003, p. 18.

4

(5)  JO L 304, 30.9.2004, p. 12.

5

(6)  JO L 212, 7.8.2001, p. 12.

6

(7)  JO L 326, 13.12.2005, p. 13.

7

L

Joi, 7 mai 2009ANEXA I

Formular de raportare cu privire la informațiile care trebuie transmise anual de statele membre, în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Directiva [.../.../CE]

| 1. | Indicați numărul total de persoane din statul dumneavoastră care beneficiază în prezent de condițiile de primire astfel cum se menționează la articolul 3 alineatul (1) din Directiva [.../.../CE], defalcate pe sex și vârstă. Pentru fiecare asemenea persoană, indicați dacă este solicitant de azil sau membru al familiei, astfel cum sunt definite la articolul 2 litera (c) din Directiva [.../.../CE]. |
| --- | --- |

1.

Indicați numărul total de persoane din statul dumneavoastră care beneficiază în prezent de condițiile de primire astfel cum se menționează la articolul 3 alineatul (1) din Directiva [.../.../CE], defalcate pe sex și vârstă. Pentru fiecare asemenea persoană, indicați dacă este solicitant de azil sau membru al familiei, astfel cum sunt definite la articolul 2 litera (c) din Directiva [.../.../CE].

| 2. | Pe baza articolului 22 din Directiva [.../.../CE] vă rugăm să prezentați datele statistice privind numărul de solicitanți de azil cu nevoi speciale identificați, împărțiți în următoarele grupe de persoane cu nevoi speciale:






  — | minori neînsoțiți; |
| --- | --- | --- |

2.

Pe baza articolului 22 din Directiva [.../.../CE] vă rugăm să prezentați datele statistice privind numărul de solicitanți de azil cu nevoi speciale identificați, împărțiți în următoarele grupe de persoane cu nevoi speciale:

—

minori neînsoțiți;

| — | persoane cu handicap; |
| --- | --- |

—

persoane cu handicap;

| — | persoane în vârstă; |
| --- | --- |

—

persoane în vârstă;

| — | femei însărcinate; |
| --- | --- |

—

femei însărcinate;

| — | părinți singuri cu copii minori; |
| --- | --- |

—

părinți singuri cu copii minori;

| — | persoane care au fost supuse torturilor, violurilor sau altor forme grave de violență psihologică, psihică sau sexuală; |
| --- | --- |

—

persoane care au fost supuse torturilor, violurilor sau altor forme grave de violență psihologică, psihică sau sexuală;

| — | victime ale traficului de persoane; |
| --- | --- |

—

victime ale traficului de persoane;

| — | persoane cu probleme de sănătate mintală; |
| --- | --- |

—

persoane cu probleme de sănătate mintală;

| — | altele (vă rugăm să explicați) |
| --- | --- |

—

altele (vă rugăm să explicați)

| 3. | Furnizați informații detaliate privind documentele prevăzute la articolul 6 din Directiva [.../.../CE], inclusiv, în special, tipul, numele și formatul acestor documente. |
| --- | --- |

3.

Furnizați informații detaliate privind documentele prevăzute la articolul 6 din Directiva [.../.../CE], inclusiv, în special, tipul, numele și formatul acestor documente.

| 4. | În ceea ce privește articolul 15 din Directiva [.../.../CE], indicați numărul total de solicitanți de azil din statul dumneavoastră care au acces la piața muncii, precum și numărul total al celor angajați actualmente, defalcați pe sectoare economice. În măsura în care există condiții specifice aferente accesului la piața muncii pentru solicitanții de azil, descrieți în detaliu aceste restricții. |
| --- | --- |

4.

În ceea ce privește articolul 15 din Directiva [.../.../CE], indicați numărul total de solicitanți de azil din statul dumneavoastră care au acces la piața muncii, precum și numărul total al celor angajați actualmente, defalcați pe sectoare economice. În măsura în care există condiții specifice aferente accesului la piața muncii pentru solicitanții de azil, descrieți în detaliu aceste restricții.

| 5. | În ceea ce privește articolul 17 alineatul (5) din Directiva [.../.../CE], descrieți în detaliu natura condițiilor materiale de primire, inclusiv valoarea lor financiară, precum și modul în care sunt oferite (și anume condițiile materiale de primire oferite în natură, în bani, în bonuri sau într-o combinație a acestor elemente) și indicați nivelul diurnei de cheltuieli zilnice oferite solicitanților de azil.
   
  ▐ |
| --- | --- |

5.

În ceea ce privește articolul 17 alineatul (5) din Directiva [.../.../CE], descrieți în detaliu natura condițiilor materiale de primire, inclusiv valoarea lor financiară, precum și modul în care sunt oferite (și anume condițiile materiale de primire oferite în natură, în bani, în bonuri sau într-o combinație a acestor elemente) și indicați nivelul diurnei de cheltuieli zilnice oferite solicitanților de azil.

▐

Joi, 7 mai 2009ANEXA II

Partea A

Directiva abrogată

(menționată la articolul 32)

| Directiva 2003/9/CE a Consiliului | (JO L 31, 6.2.2003, p. 18.) |
| --- | --- |

Directiva 2003/9/CE a Consiliului

(JO L 31, 6.2.2003, p. 18.)

Partea B

Termenele de transpunere în dreptul intern

(menționate la articolul 31)

| Directiva | Termenele de transpunere |
| --- | --- |
| 2003/9/CE | 6 februarie 2005 |

Directiva

Termenele de transpunere

2003/9/CE

6 februarie 2005

Joi, 7 mai 2009ANEXA III

Tabel de corespondență

| Directiva 2003/9/CE | Prezenta directivă |
| --- | --- |
| Articolul 1 | Articolul 1 |
| Articolul 2, partea introductivă | Articolul 2, partea introductivă |
| Articolul 2 litera (a) | — |
| Articolul 2 litera (b) | Articolul 2 litera (a) |
| Articolul 2 litera (c) | Articolul 2 litera (b) |
| Articolul 2 litera (d) partea introductivă și punctele (i) și (ii) | Articolul 2 litera (c) partea introductivă și punctele (i) și (ii) |
| — | Articolul 2 litera (c) punctele (iii), (iv) ║, (v) și (vi) |
| Articolul 2 literele (e) și (f) | — |
| Articolul 2 litera (g) | Articolul 2 litera (d) |
| — | Articolul 2 litera (e) |
| Articolul 2 litera (h) | Articolul 2 litera (f) |
| Articolul 2 litera (i) | Articolul 2 litera (g) |
| Articolul 2 litera (j) | Articolul 2 litera (h) |
| Articolul 2 litera (k) | Articolul 2 litera (i) |
| Articolul 2 litera (l) | Articolul 2 litera (j) |
| Articolul 3 | Articolul 3 |
| Articolul 4 | Articolul 4 |
| Articolul 5 | Articolul 5 |
| Articolul 6 alineatul (1) primul paragraf | Articolul 6 alineatul (1) primul paragraf |
| Articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf | Articolul 6 alineatul (1) al treilea paragraf |
| Articolul 6 alineatele (2) - (5) | Articolul 6 alineatele (2) - (5) |
| Articolul 7 alineatele (1) și (2) | Articolul 7 alineatele (1) și (2) |
| Articolul 7 alineatul (3) | — |
| Articolul 7 alineatul (4) | Articolul 7 alineatul (3) |
| — | Articolul 7 alineatul (4) |
| Articolul 7 alineatele (5) și (6) | Articolul 7 alineatele (5) și (6) |
| — | Articolul 8 |
| — | Articolul 9 |
| — | Articolul 10 |
| — | Articolul 11 |
| Articolul 8 | Articolul 12 |
| Articolul 9 | Articolul 13 |
| Articolul 10 alineatul (1) primul paragraf | Articolul 14 alineatul (1) primul paragraf |
| Articolul 10 alineatul (1) al doilea paragraf | — |
| Articolul 10 alineatul (1) al treilea paragraf | Articolul 14 alineatul (1) al doilea paragraf |
| Articolul 10 alineatul (2) | Articolul 14 alineatul (2) primul paragraf |
| — | Articolul 14 alineatul (2) al doilea paragraf |
| Articolul 10 alineatul (3) | Articolul 14 alineatul (3) |
| Articolul 11 alineatul (1) | — |
| — | Articolul 15 alineatul (1) |
| Articolul 11 alineatele (2) și (3) | Articolul 15 alineatele (2) și (3) |
| ║ | ║ |
| Articolul 11 alineatul (4) | — |
| Articolul 12 | Articolul 16 |
| Articolul 13 ▐ | Articolul 17 ▐ |
| Articolul 14 alineatul (1) | Articolul 18 alineatul (1) |
| Articolul 14 alineatul (2) partea introductivă și primul paragraf | Articolul 18 alineatul (2) partea introductivă și primul paragraf |
| — | Articolul 18 alineatul (2) al doilea paragraf |
| Articolul 14 alineatul (2) al doilea paragraf | Articolul 18 alineatul (2) al treilea paragraf |
| Articolul 14 alineatele (3) - (7) | Articolul 18 alineatele (3) - (7) |
| Articolul 14 alineatul (8) partea introductivă | Articolul 18 alineatul (8) partea introductivă |
| Articolul 14 alineatul (8) primul paragraf prima teză | Articolul 18 alineatul (8) primul paragraf litera (a) |
| Articolul 14 alineatul (8) primul paragraf a doua teză | — |
| Articolul 14 alineatul (8) primul paragraf a treia și a patra teză | Articolul 18 alineatul (8) primul paragraf literele (b) și (c) |
| Articolul 14 alineatul (8) al doilea paragraf | Articolul 18 alineatul (8) al doilea paragraf |
| Articolul 15 | Articolul 19 |
| — | Articolul 20 |
| Articolul 16 alineatul (1) partea introductivă | Articolul 21 alineatul (1) partea introductivă |
| Articolul 16 alineatul (1) litera (a) | — |
| Articolul 16 alineatul (1) litera (a) prima, a doua și a treia teză | Articolul 21 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) |
| Articolul 16 alineatul (1) litera (b) ║ | — |
| — | Articolul 21 alineatul (2) ║ |
| Articolul 16 alineatul (2) | — |
| Articolul 16 alineatele (3) - (5) | Articolul 21 alineatele (3) - (5) |
| Articolul 17 alineatul (1) | Articolul 22 alineatul (1) primul paragraf |
| | Articolul 22 alineatul (1) al doilea paragraf |
| Articolul 17 alineatul (2) | — |
| — | Articolul 22 alineatul (2) |
| Articolul 18 alineatul (1) | Articolul 23 alineatul (1) |
| — | Articolul 23 alineatele (2) și (3) |
| Articolul 18 alineatul (2) | Articolul 23 alineatul (4) |
| Articolul 19 | Articolul 24 |
| Articolul 20 | Articolul 25 alineatul (1) |
| — | Articolul 25 alineatul (2) |
| Articolul 21 alineatul (1) | Articolul 26 alineatul (1) |
| — | Articolul 26 alineatul (2) primul paragraf |
| Articolul 21 alineatul (2) | Articolul 26 alineatul (2) al doilea paragraf |
| Articolul 22 | — |
| — | Articolul 27 |
| Articolul 23 | Articolul 28 alineatul (1) |
| — | Articolul 28 alineatul (2) |
| Articolul 24 | Articolul 29 |
| Articolul 25 | Articolul 30 |
| Articolul 26 | Articolul 31 |
| — | Articolul 32 |
| Articolul 27 | Articolul 33 primul paragraf |
| — | Articolul 33 al doilea paragraf |
| Articolul 28 | Articolul 34 |
| — | Anexa I |
| — | Anexa II |
| — | Anexa III |

Directiva 2003/9/CE

Prezenta directivă

Articolul 1

Articolul 1

Articolul 2, partea introductivă

Articolul 2, partea introductivă

Articolul 2 litera (a)

—

Articolul 2 litera (b)

Articolul 2 litera (a)

Articolul 2 litera (c)

Articolul 2 litera (b)

Articolul 2 litera (d) partea introductivă și punctele (i) și (ii)

Articolul 2 litera (c) partea introductivă și punctele (i) și (ii)

—

Articolul 2 litera (c) punctele (iii), (iv) ║, (v) și (vi)

Articolul 2 literele (e) și (f)

—

Articolul 2 litera (g)

Articolul 2 litera (d)

—

Articolul 2 litera (e)

Articolul 2 litera (h)

Articolul 2 litera (f)

Articolul 2 litera (i)

Articolul 2 litera (g)

Articolul 2 litera (j)

Articolul 2 litera (h)

Articolul 2 litera (k)

Articolul 2 litera (i)

Articolul 2 litera (l)

Articolul 2 litera (j)

Articolul 3

Articolul 3

Articolul 4

Articolul 4

Articolul 5

Articolul 5

Articolul 6 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 6 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf

Articolul 6 alineatul (1) al treilea paragraf

Articolul 6 alineatele (2) - (5)

Articolul 6 alineatele (2) - (5)

Articolul 7 alineatele (1) și (2)

Articolul 7 alineatele (1) și (2)

Articolul 7 alineatul (3)

—

Articolul 7 alineatul (4)

Articolul 7 alineatul (3)

—

Articolul 7 alineatul (4)

Articolul 7 alineatele (5) și (6)

Articolul 7 alineatele (5) și (6)

—

Articolul 8

—

Articolul 9

—

Articolul 10

—

Articolul 11

Articolul 8

Articolul 12

Articolul 9

Articolul 13

Articolul 10 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 14 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 10 alineatul (1) al doilea paragraf

—

Articolul 10 alineatul (1) al treilea paragraf

Articolul 14 alineatul (1) al doilea paragraf

Articolul 10 alineatul (2)

Articolul 14 alineatul (2) primul paragraf

—

Articolul 14 alineatul (2) al doilea paragraf

Articolul 10 alineatul (3)

Articolul 14 alineatul (3)

Articolul 11 alineatul (1)

—

—

Articolul 15 alineatul (1)

Articolul 11 alineatele (2) și (3)

Articolul 15 alineatele (2) și (3)

║

║

Articolul 11 alineatul (4)

—

Articolul 12

Articolul 16

Articolul 13 ▐

Articolul 17 ▐

Articolul 14 alineatul (1)

Articolul 18 alineatul (1)

Articolul 14 alineatul (2) partea introductivă și primul paragraf

Articolul 18 alineatul (2) partea introductivă și primul paragraf

—

Articolul 18 alineatul (2) al doilea paragraf

Articolul 14 alineatul (2) al doilea paragraf

Articolul 18 alineatul (2) al treilea paragraf

Articolul 14 alineatele (3) - (7)

Articolul 18 alineatele (3) - (7)

Articolul 14 alineatul (8) partea introductivă

Articolul 18 alineatul (8) partea introductivă

Articolul 14 alineatul (8) primul paragraf prima teză

Articolul 18 alineatul (8) primul paragraf litera (a)

Articolul 14 alineatul (8) primul paragraf a doua teză

—

Articolul 14 alineatul (8) primul paragraf a treia și a patra teză

Articolul 18 alineatul (8) primul paragraf literele (b) și (c)

Articolul 14 alineatul (8) al doilea paragraf

Articolul 18 alineatul (8) al doilea paragraf

Articolul 15

Articolul 19

—

Articolul 20

Articolul 16 alineatul (1) partea introductivă

Articolul 21 alineatul (1) partea introductivă

Articolul 16 alineatul (1) litera (a)

—

Articolul 16 alineatul (1) litera (a) prima, a doua și a treia teză

Articolul 21 alineatul (1) literele (a), (b) și (c)

Articolul 16 alineatul (1) litera (b) ║

—

—

Articolul 21 alineatul (2) ║

Articolul 16 alineatul (2)

—

Articolul 16 alineatele (3) - (5)

Articolul 21 alineatele (3) - (5)

Articolul 17 alineatul (1)

Articolul 22 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 22 alineatul (1) al doilea paragraf

Articolul 17 alineatul (2)

—

—

Articolul 22 alineatul (2)

Articolul 18 alineatul (1)

Articolul 23 alineatul (1)

—

Articolul 23 alineatele (2) și (3)

Articolul 18 alineatul (2)

Articolul 23 alineatul (4)

Articolul 19

Articolul 24

Articolul 20

Articolul 25 alineatul (1)

—

Articolul 25 alineatul (2)

Articolul 21 alineatul (1)

Articolul 26 alineatul (1)

—

Articolul 26 alineatul (2) primul paragraf

Articolul 21 alineatul (2)

Articolul 26 alineatul (2) al doilea paragraf

Articolul 22

—

—

Articolul 27

Articolul 23

Articolul 28 alineatul (1)

—

Articolul 28 alineatul (2)

Articolul 24

Articolul 29

Articolul 25

Articolul 30

Articolul 26

Articolul 31

—

Articolul 32

Articolul 27

Articolul 33 primul paragraf

—

Articolul 33 al doilea paragraf

Articolul 28

Articolul 34

—

Anexa I

—

Anexa II

—

Anexa III

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/370 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/370

---

Joi, 7 mai 2009Cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid (reformare) ***I

P6_TA(2009)0377

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid (reformare) (COM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD))

2010/C 212 E/52

(Procedura de codecizie - reformare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0820),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 63 alineatul (1) litera (a) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0474/2008),

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1),

având în vedere scrisoarea din 3 aprilie 2009 a Comisiei pentru afaceri juridice, adresată Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne în conformitate cu articolul 80a alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere articolele 80a și 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și (A6-0284/2009),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei și astfel cum este modificată în cele ce urmează;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

Joi, 7 mai 2009P6_TC1-COD(2008)0243

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid (reformare)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 63 primul paragraf punctul (1) litera (a),

Având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 343/2003 al Consiliului din 18 februarie 2003 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe (4) trebuie să facă obiectul mai multor modificări substanțiale. Din motive de claritate, ar trebui să se procedeze la reformarea regulamentului menționat. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 343/2003 al Consiliului din 18 februarie 2003 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe (4) trebuie să facă obiectul mai multor modificări substanțiale. Din motive de claritate, ar trebui să se procedeze la reformarea regulamentului menționat.

| (2) | O politică comună în domeniul azilului, incluzând un sistem european comun de azil, reprezintă un element constitutiv al obiectivului Uniunii Europene de a crea, în mod treptat, un spațiu de libertate, securitate și justiție deschis celor care, forțați de circumstanțe, caută în mod legitim protecție în Comunitate. |
| --- | --- |

(2)

O politică comună în domeniul azilului, incluzând un sistem european comun de azil, reprezintă un element constitutiv al obiectivului Uniunii Europene de a crea, în mod treptat, un spațiu de libertate, securitate și justiție deschis celor care, forțați de circumstanțe, caută în mod legitim protecție în Comunitate.

| (3) | Consiliul European, cu ocazia reuniunii sale speciale de la Tampere, din 15 și 16 octombrie 1999, a convenit să lucreze pentru instituirea unui sistem european comun de azil, întemeiat pe aplicarea integrală și globală a Convenției de la Geneva privind statutul refugiaților din 28 iulie 1951, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la New York, din 31 ianuarie 1967, asigurându-se astfel că nicio persoană nu este trimisă înapoi unde riscă să fie persecutată, și anume menținând principiul nereturnării. În acest sens și fără a aduce atingere criteriilor responsabilității stipulate de prezentul regulament, statele membre, respectând toate principiul nereturnării, sunt considerate țări sigure de către resortisanții țărilor terțe. |
| --- | --- |

(3)

Consiliul European, cu ocazia reuniunii sale speciale de la Tampere, din 15 și 16 octombrie 1999, a convenit să lucreze pentru instituirea unui sistem european comun de azil, întemeiat pe aplicarea integrală și globală a Convenției de la Geneva privind statutul refugiaților din 28 iulie 1951, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la New York, din 31 ianuarie 1967, asigurându-se astfel că nicio persoană nu este trimisă înapoi unde riscă să fie persecutată, și anume menținând principiul nereturnării. În acest sens și fără a aduce atingere criteriilor responsabilității stipulate de prezentul regulament, statele membre, respectând toate principiul nereturnării, sunt considerate țări sigure de către resortisanții țărilor terțe.

| (4) | Concluziile de la Tampere exprimă de asemenea faptul că acest sistem ar trebui să includă, pe termen scurt, o metodă clară și operațională pentru determinarea statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil. |
| --- | --- |

(4)

Concluziile de la Tampere exprimă de asemenea faptul că acest sistem ar trebui să includă, pe termen scurt, o metodă clară și operațională pentru determinarea statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil.

| (5) | O astfel de metodă ar trebui să se întemeieze pe criterii obiective și echitabile atât pentru statele membre, cât și pentru persoanele în cauză. Ar trebui, în principiu, să facă posibilă determinarea rapidă a statului membru responsabil, astfel încât să garanteze accesul efectiv la procedurile pentru determinarea statutului conferit de protecția internațională și să nu compromită obiectivul prelucrării rapide a cererilor de protecție internațională. |
| --- | --- |

(5)

O astfel de metodă ar trebui să se întemeieze pe criterii obiective și echitabile atât pentru statele membre, cât și pentru persoanele în cauză. Ar trebui, în principiu, să facă posibilă determinarea rapidă a statului membru responsabil, astfel încât să garanteze accesul efectiv la procedurile pentru determinarea statutului conferit de protecția internațională și să nu compromită obiectivul prelucrării rapide a cererilor de protecție internațională.

| (6) | În ceea ce privește introducerea în faze succesive a unui sistem european comun de azil care să ducă, pe termen lung, la elaborarea unei proceduri comune și a unui statut uniform, valabil în întreaga Uniune pentru cei care beneficiază de azil, este indicat în această etapă, în paralel cu realizarea progreselor necesare în lumina experienței, să se confirme principiile care stau la baza Convenției privind determinarea statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate într-unul dintre statele membre ale Comunităților Europene, semnată la Dublin la 15 iunie 1990 (Convenția de la Dublin), a cărei punere în aplicare a stimulat procesul de armonizare a politicilor în materie de azil. |
| --- | --- |

(6)

În ceea ce privește introducerea în faze succesive a unui sistem european comun de azil care să ducă, pe termen lung, la elaborarea unei proceduri comune și a unui statut uniform, valabil în întreaga Uniune pentru cei care beneficiază de azil, este indicat în această etapă, în paralel cu realizarea progreselor necesare în lumina experienței, să se confirme principiile care stau la baza Convenției privind determinarea statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate într-unul dintre statele membre ale Comunităților Europene, semnată la Dublin la 15 iunie 1990 (Convenția de la Dublin), a cărei punere în aplicare a stimulat procesul de armonizare a politicilor în materie de azil.

| (7) | Prima etapă în crearea unui sistem european comun de azil ║ este finalizată. Consiliul European din 4 noiembrie 2004 a adoptat Programul de la Haga care stabilește obiectivele care trebuie puse în aplicare în domeniul libertății, securității și justiției, în perioada 2005-2010. În acest sens, Programul de la Haga a invitat Comisia să încheie evaluarea instrumentelor juridice din prima fază și să înainteze Consiliului și Parlamentului European instrumentele și măsurile aferente celei de a doua faze, în vederea adoptării acestora înainte de sfârșitul anului 2010. |
| --- | --- |

(7)

Prima etapă în crearea unui sistem european comun de azil ║ este finalizată. Consiliul European din 4 noiembrie 2004 a adoptat Programul de la Haga care stabilește obiectivele care trebuie puse în aplicare în domeniul libertății, securității și justiției, în perioada 2005-2010. În acest sens, Programul de la Haga a invitat Comisia să încheie evaluarea instrumentelor juridice din prima fază și să înainteze Consiliului și Parlamentului European instrumentele și măsurile aferente celei de a doua faze, în vederea adoptării acestora înainte de sfârșitul anului 2010.

| (8) | Serviciile din statele membre competente în materie de azil ar trebui să primească sprijin practic pentru a-și îndeplini cerințele operaționale zilnice. În acest caz, Biroul european de sprijin în domeniul azilului, înființat prin Regulamentul (CE) nr. .../... din...

   (5)
  ,

  are de jucat un rol esențial. |
| --- | --- |

(8)

Serviciile din statele membre competente în materie de azil ar trebui să primească sprijin practic pentru a-și îndeplini cerințele operaționale zilnice. În acest caz, Biroul european de sprijin în domeniul azilului, înființat prin Regulamentul (CE) nr. .../... din...

   (5)
  ,

  are de jucat un rol esențial.

| (9) | Pe baza rezultatelor evaluărilor întreprinse, este oportun, în acest stadiu, să se confirme principiile care stau la baza Regulamentului (CE) nr. 343/2003, efectuând, în același timp, îmbunătățirile necesare astfel încât, pe baza experienței acumulate, să crească eficacitatea sistemului și protecția oferită celor care solicită protecție internațională în temeiul acestei proceduri. |
| --- | --- |

(9)

Pe baza rezultatelor evaluărilor întreprinse, este oportun, în acest stadiu, să se confirme principiile care stau la baza Regulamentului (CE) nr. 343/2003, efectuând, în același timp, îmbunătățirile necesare astfel încât, pe baza experienței acumulate, să crească eficacitatea sistemului și protecția oferită celor care solicită protecție internațională în temeiul acestei proceduri.

| (10) | În vederea garantării egalității de tratament pentru toți solicitanții și beneficiarii de protecție internațională, precum și pentru a se asigura coerența cu acquis-ul comunitar în vigoare în domeniul azilului, în special cu Directiva 2004/83/CE din 29 aprilie 2004 privind standardele minime referitoare la condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de statutul de refugiat sau persoanele care, din alte motive, au nevoie de protecție internațională, și referitoare la conținutul protecției acordate (6), este adecvată extinderea domeniul de aplicare a prezentului regulament pentru a include solicitanții de protecție subsidiară și persoanele care beneficiază de protecție subsidiară. |
| --- | --- |

(10)

În vederea garantării egalității de tratament pentru toți solicitanții și beneficiarii de protecție internațională, precum și pentru a se asigura coerența cu acquis-ul comunitar în vigoare în domeniul azilului, în special cu Directiva 2004/83/CE din 29 aprilie 2004 privind standardele minime referitoare la condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de statutul de refugiat sau persoanele care, din alte motive, au nevoie de protecție internațională, și referitoare la conținutul protecției acordate (6), este adecvată extinderea domeniul de aplicare a prezentului regulament pentru a include solicitanții de protecție subsidiară și persoanele care beneficiază de protecție subsidiară.

| (11) | Pentru a asigura un tratament egal al tuturor solicitanților de azil, Directiva ║.../.../CE a Parlamentului European și a Consiliului din ... [privind standardele minime pentru primirea solicitanților de azil]
   (7) este aplicabilă în ceea ce privește procedura de determinare a statului responsabil, în conformitate cu prezentul regulament. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a asigura un tratament egal al tuturor solicitanților de azil, Directiva ║.../.../CE a Parlamentului European și a Consiliului din ... [privind standardele minime pentru primirea solicitanților de azil]
   (7) este aplicabilă în ceea ce privește procedura de determinare a statului responsabil, în conformitate cu prezentul regulament.

| (12) | În conformitate cu Convenția din 1989 a Organizației Națiunilor Unite privind drepturile copilului și cu Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, interesul superior al copilului ar trebui să primeze în aplicarea de către statele membre a prezentului regulament. În plus, ar trebui stabilite garanții procedurale specifice pentru minorii neînsoțiți, având în vedere vulnerabilitatea deosebită a acestora. |
| --- | --- |

(12)

În conformitate cu Convenția din 1989 a Organizației Națiunilor Unite privind drepturile copilului și cu Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, interesul superior al copilului ar trebui să primeze în aplicarea de către statele membre a prezentului regulament. În plus, ar trebui stabilite garanții procedurale specifice pentru minorii neînsoțiți, având în vedere vulnerabilitatea deosebită a acestora.

| (13) | În conformitate cu Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și cu Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, respectul pentru unitatea familiei ar trebui să primeze în aplicarea de către statele membre a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și cu Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, respectul pentru unitatea familiei ar trebui să primeze în aplicarea de către statele membre a prezentului regulament.

| (14) | Prelucrarea împreună a cererilor de protecție internațională ale membrilor unei singure familii de către un singur stat membru face posibilă asigurarea unei examinări în detaliu a cererilor și o coerență a deciziilor luate, precum și evitarea separării membrilor unei familii. |
| --- | --- |

(14)

Prelucrarea împreună a cererilor de protecție internațională ale membrilor unei singure familii de către un singur stat membru face posibilă asigurarea unei examinări în detaliu a cererilor și o coerență a deciziilor luate, precum și evitarea separării membrilor unei familii.

| (15) | Pentru a asigura respectarea deplină a principiului unității familiei și a interesului superior al copilului, existența unei relații de dependență între solicitant și familia sa extinsă, pe motiv de graviditate sau maternitate, de stare a sănătății sau de vârstă înaintată, ar trebui să devină un criteriu obligatoriu de responsabilitate. În cazul în care solicitantul este un minor neînsoțit, prezența, pe teritoriul unui alt stat membru, a unei rude care pot avea grijă de acesta, ar trebui să devină, de asemenea, criteriu obligatoriu de responsabilitate. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a asigura respectarea deplină a principiului unității familiei și a interesului superior al copilului, existența unei relații de dependență între solicitant și familia sa extinsă, pe motiv de graviditate sau maternitate, de stare a sănătății sau de vârstă înaintată, ar trebui să devină un criteriu obligatoriu de responsabilitate. În cazul în care solicitantul este un minor neînsoțit, prezența, pe teritoriul unui alt stat membru, a unei rude care pot avea grijă de acesta, ar trebui să devină, de asemenea, criteriu obligatoriu de responsabilitate.

| (16) | Orice stat membru ar trebui să poată deroga de la criteriul responsabilității, în special din considerente umanitare și caritabile, și să poată examina o cerere de protecție internațională prezentată acestuia sau altui stat membru, chiar dacă responsabilitatea efectuării unei asemenea examinări nu îi revine acestuia în temeiul criteriilor obligatorii stabilite de prezentul regulament, cu condiția ca statul membru și solicitantul să fie de acord. |
| --- | --- |

(16)

Orice stat membru ar trebui să poată deroga de la criteriul responsabilității, în special din considerente umanitare și caritabile, și să poată examina o cerere de protecție internațională prezentată acestuia sau altui stat membru, chiar dacă responsabilitatea efectuării unei asemenea examinări nu îi revine acestuia în temeiul criteriilor obligatorii stabilite de prezentul regulament, cu condiția ca statul membru și solicitantul să fie de acord.

| (17) | Un interviu individual ar trebui organizat pentru a facilita determinarea statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională, și ▐ pentru a informa verbal solicitantul cu privire la aplicarea prezentului regulament. |
| --- | --- |

(17)

Un interviu individual ar trebui organizat pentru a facilita determinarea statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională, și ▐ pentru a informa verbal solicitantul cu privire la aplicarea prezentului regulament.

| (18) | În conformitate, în special cu articolul 47 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, ar trebui stabilite garanții juridice și dreptul la o cale de atac eficientă în ceea ce privește deciziile legate de transferurile către statul membru responsabil, pentru a asigura protecția eficientă a drepturilor persoanelor vizate. |
| --- | --- |

(18)

În conformitate, în special cu articolul 47 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, ar trebui stabilite garanții juridice și dreptul la o cale de atac eficientă în ceea ce privește deciziile legate de transferurile către statul membru responsabil, pentru a asigura protecția eficientă a drepturilor persoanelor vizate.

| (19) | În conformitate cu jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului, dreptul la o cale de atac eficientă ar trebui să cuprindă atât examinarea aplicării prezentului regulament, cât și a situației de drept și de fapt din statul membru spre care solicitantul este transferat, pentru a se asigura respectarea dreptului internațional. |
| --- | --- |

(19)

În conformitate cu jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului, dreptul la o cale de atac eficientă ar trebui să cuprindă atât examinarea aplicării prezentului regulament, cât și a situației de drept și de fapt din statul membru spre care solicitantul este transferat, pentru a se asigura respectarea dreptului internațional.

| (20) | În sensul prezentului regulament, termenul de „detenție” nu ar trebui să aibă o conotație penală sau punitivă, ci să se refere la o măsură pur administrativă și temporară, echivalentă cu o operațiune de reținere. |
| --- | --- |

(20)

În sensul prezentului regulament, termenul de „detenție” nu ar trebui să aibă o conotație penală sau punitivă, ci să se refere la o măsură pur administrativă și temporară, echivalentă cu o operațiune de reținere.

| (21) | Detenția solicitanților de azil ar trebui aplicată în conformitate cu principiul conform căruia o persoană nu poate fi supusă detenției pentru simplul motiv că solicită protecție internațională. În special, detenția solicitanților de azil trebuie aplicată în conformitate cu articolul 31 din Convenția de la Geneva,
  în centre administrative de reținere, diferite de penitenciare, și
  în circumstanțe excepționale clar definite și beneficiind de garanțiile prevăzute de Directiva .../.../CE ║ [privind standardele minime pentru primirea solicitanților de azil]. În plus, folosirea detenției în vederea transferului către statul membru responsabil ar trebui limitată și ar trebui să facă obiectul aplicării principiului proporționalității în ceea ce privește mijloacele adoptate și obiectivele urmărite. |
| --- | --- |

(21)

Detenția solicitanților de azil ar trebui aplicată în conformitate cu principiul conform căruia o persoană nu poate fi supusă detenției pentru simplul motiv că solicită protecție internațională. În special, detenția solicitanților de azil trebuie aplicată în conformitate cu articolul 31 din Convenția de la Geneva,
  în centre administrative de reținere, diferite de penitenciare, și
  în circumstanțe excepționale clar definite și beneficiind de garanțiile prevăzute de Directiva .../.../CE ║ [privind standardele minime pentru primirea solicitanților de azil]. În plus, folosirea detenției în vederea transferului către statul membru responsabil ar trebui limitată și ar trebui să facă obiectul aplicării principiului proporționalității în ceea ce privește mijloacele adoptate și obiectivele urmărite.

| (22) | În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1560/2003 al Comisiei, din 2 septembrie 2003 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 343/2003 al Consiliului (8), transferurile către statul membru responsabil pot fi efectuate în mod voluntar, prin plecare controlată sau sub escortă. Statele membre ar trebui să încurajeze transferurile voluntare și să asigure că transferurile controlate sau sub escortă au loc în condiții umane, cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale și a demnității umane. |
| --- | --- |

(22)

În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1560/2003 al Comisiei, din 2 septembrie 2003 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 343/2003 al Consiliului (8), transferurile către statul membru responsabil pot fi efectuate în mod voluntar, prin plecare controlată sau sub escortă. Statele membre ar trebui să încurajeze transferurile voluntare și să asigure că transferurile controlate sau sub escortă au loc în condiții umane, cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale și a demnității umane.

| (23) | Crearea progresivă a unui spațiu fără frontiere interne în care libera circulație a persoanelor este garantată în conformitate cu Tratatul ║ și stabilirea politicilor comunitare privind condițiile de intrare și ședere a resortisanților țărilor terțe, inclusiv eforturile comune către gestionarea frontierelor externe, face necesară stabilirea unui echilibru între criteriile responsabilității în spiritul solidarității. |
| --- | --- |

(23)

Crearea progresivă a unui spațiu fără frontiere interne în care libera circulație a persoanelor este garantată în conformitate cu Tratatul ║ și stabilirea politicilor comunitare privind condițiile de intrare și ședere a resortisanților țărilor terțe, inclusiv eforturile comune către gestionarea frontierelor externe, face necesară stabilirea unui echilibru între criteriile responsabilității în spiritul solidarității.

| (24) | Aplicarea prezentului regulament poate crea, în anumite situații, o povară suplimentară asupra statelor membre confruntate cu o situație deosebit de urgentă, care supune unei presiuni deosebite capacitățile lor de primire, sistemul de azil sau infrastructura. În asemenea circumstanțe, pentru ca principiului solidarității să nu fie doar un deziderat, este necesară stabilirea unei proceduri eficiente care să permită suspendarea temporară a transferurilor către statul membru vizat și oferirea de asistență financiară în conformitate cu instrumentele financiare comunitare în vigoare. Suspendarea temporară a transferurilor efectuate în conformitate cu sistemul Dublin poate, astfel, să conducă la o solidaritate crescută în raport cu statele membre ale căror sisteme de azil sunt confruntate cu o presiune deosebită, în special din cauza situației lor geografice și demografice. |
| --- | --- |

(24)

Aplicarea prezentului regulament poate crea, în anumite situații, o povară suplimentară asupra statelor membre confruntate cu o situație deosebit de urgentă, care supune unei presiuni deosebite capacitățile lor de primire, sistemul de azil sau infrastructura. În asemenea circumstanțe, pentru ca principiului solidarității să nu fie doar un deziderat, este necesară stabilirea unei proceduri eficiente care să permită suspendarea temporară a transferurilor către statul membru vizat și oferirea de asistență financiară în conformitate cu instrumentele financiare comunitare în vigoare. Suspendarea temporară a transferurilor efectuate în conformitate cu sistemul Dublin poate, astfel, să conducă la o solidaritate crescută în raport cu statele membre ale căror sisteme de azil sunt confruntate cu o presiune deosebită, în special din cauza situației lor geografice și demografice.

| (25) | Pentru ca toți solicitanții de protecție internațională să beneficieze de un nivel adecvat de protecție în toate statele membre, această procedură de suspendare a transferurilor ar trebui aplicată și atunci când Comisia consideră că nivelul de protecție oferit solicitanților de protecție internațională într-un anumit stat membru nu este în conformitate cu legislația comunitară privind azilul, în special în ceea ce privește condițiile de primire
  , condițiile care trebuie îndeplinite pentru a beneficia de protecție internațională
  și accesul la procedura de azil. |
| --- | --- |

(25)

Pentru ca toți solicitanții de protecție internațională să beneficieze de un nivel adecvat de protecție în toate statele membre, această procedură de suspendare a transferurilor ar trebui aplicată și atunci când Comisia consideră că nivelul de protecție oferit solicitanților de protecție internațională într-un anumit stat membru nu este în conformitate cu legislația comunitară privind azilul, în special în ceea ce privește condițiile de primire
  , condițiile care trebuie îndeplinite pentru a beneficia de protecție internațională
  și accesul la procedura de azil.

| (26) | Această prodedură de suspendare a transferurilor reprezintă o măsură excepțională menită să răspundă problemelor care apar în situații de presiune excepțională sau preocupărilor crescânde cu privire la protecție. |
| --- | --- |

(26)

Această prodedură de suspendare a transferurilor reprezintă o măsură excepțională menită să răspundă problemelor care apar în situații de presiune excepțională sau preocupărilor crescânde cu privire la protecție.

| (27) | Comisia ar trebui să reexamineze periodic progresele realizate în vederea unei dezvoltări mai solide pe termen lung și a armonizării sistemului european comun de azil, precum și gradul în care măsurile de solidaritate și disponibilitatea unei prodeduri de suspendare facilitează realizarea acestui progres și să prezinte un raport cu privire la aceste progrese.




  Având în vedere că sistemul de la Dublin nu a fost elaborat pentru a fi un mecanism de repartizare echitabilă a responsabilităților în materie de examinare a cererilor de protecție internațională și că unele statele membre, în special din cauza poziției lor geografice, sunt expuse în mod special fluxurilor migratorii, este esențial să fie analizate și propuse instrumente obligatorii din punct de vedere juridic pentru a asigura un grad mai ridicat de solidaritate între statele membre, precum și standarde de protecție mai ridicate. Aceste instrumente ar trebui, în special, să faciliteze detașarea funcționarilor din alte state membre, pentru a acorda asistență statelor membre care se confruntă cu presiuni specifice și în care solicitanții nu pot beneficia de norme de protecție suficiente și, atunci când capacitățile de primire ale unui stat membru sunt insuficiente, să faciliteze reinstalarea beneficiarilor de protecție internațională în alte state membre, cu condiția ca persoanele în cauză să își dea acordul, iar drepturile fundamentale ale acestora din urmă să fie respectate. |
| --- | --- |

(27)

Comisia ar trebui să reexamineze periodic progresele realizate în vederea unei dezvoltări mai solide pe termen lung și a armonizării sistemului european comun de azil, precum și gradul în care măsurile de solidaritate și disponibilitatea unei prodeduri de suspendare facilitează realizarea acestui progres și să prezinte un raport cu privire la aceste progrese.

Având în vedere că sistemul de la Dublin nu a fost elaborat pentru a fi un mecanism de repartizare echitabilă a responsabilităților în materie de examinare a cererilor de protecție internațională și că unele statele membre, în special din cauza poziției lor geografice, sunt expuse în mod special fluxurilor migratorii, este esențial să fie analizate și propuse instrumente obligatorii din punct de vedere juridic pentru a asigura un grad mai ridicat de solidaritate între statele membre, precum și standarde de protecție mai ridicate. Aceste instrumente ar trebui, în special, să faciliteze detașarea funcționarilor din alte state membre, pentru a acorda asistență statelor membre care se confruntă cu presiuni specifice și în care solicitanții nu pot beneficia de norme de protecție suficiente și, atunci când capacitățile de primire ale unui stat membru sunt insuficiente, să faciliteze reinstalarea beneficiarilor de protecție internațională în alte state membre, cu condiția ca persoanele în cauză să își dea acordul, iar drepturile fundamentale ale acestora din urmă să fie respectate.

| (28) | Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (9) se aplică prelucrării datelor cu caracter personal, efectuate de către statele membre în vederea aplicării prezentului regulament. |
| --- | --- |

(28)

Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (9) se aplică prelucrării datelor cu caracter personal, efectuate de către statele membre în vederea aplicării prezentului regulament.

| (29) | Datorită schimbului de date cu caracter personal referitoare la solicitantul care urmează să fie transferat, inclusiv a datelor sensibile privind sănătatea acestuia, realizat înaintea efectuării unui transfer, autoritățile competente în materie de azil sunt în măsură să ofere solicitanților asistență adecvată și să asigure continuitatea protecției și a drepturilor conferite acestora. O dispoziție specifică ar trebui introdusă pentru a asigura protecția datelor referitoare la solicitanții aflați în această situație, în conformitate cu Directiva 95/46/CE. |
| --- | --- |

(29)

Datorită schimbului de date cu caracter personal referitoare la solicitantul care urmează să fie transferat, inclusiv a datelor sensibile privind sănătatea acestuia, realizat înaintea efectuării unui transfer, autoritățile competente în materie de azil sunt în măsură să ofere solicitanților asistență adecvată și să asigure continuitatea protecției și a drepturilor conferite acestora. O dispoziție specifică ar trebui introdusă pentru a asigura protecția datelor referitoare la solicitanții aflați în această situație, în conformitate cu Directiva 95/46/CE.

| (30) | Aplicarea prezentului regulament poate fi facilitată, iar eficiența sa consolidată, prin aranjamente bilaterale între statele membre pentru îmbunătățirea comunicării între serviciile competente, reducând termenele pentru procedura sau simplificând prelucrarea cererilor de preluare sau reprimire, sau stabilind procedurile privind executarea transferurilor. |
| --- | --- |

(30)

Aplicarea prezentului regulament poate fi facilitată, iar eficiența sa consolidată, prin aranjamente bilaterale între statele membre pentru îmbunătățirea comunicării între serviciile competente, reducând termenele pentru procedura sau simplificând prelucrarea cererilor de preluare sau reprimire, sau stabilind procedurile privind executarea transferurilor.

| (31) | Continuitatea dintre sistemul de determinare a statului membru responsabil stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 343/2003 și sistemul stabilit prin prezentul regulament ar trebui asigurată. În mod similar, ar trebui asigurată coerența între prezentul regulament și Regulamentul (CE) nr. ║.../... al Parlamentului European și al Consiliului din ... [privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (CE) nr. .../... de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională depusă într-unul din statele membre de un resortisant al unei țări terțe sau de un apatrid]
   (10)
  . |
| --- | --- |

(31)

Continuitatea dintre sistemul de determinare a statului membru responsabil stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 343/2003 și sistemul stabilit prin prezentul regulament ar trebui asigurată. În mod similar, ar trebui asigurată coerența între prezentul regulament și Regulamentul (CE) nr. ║.../... al Parlamentului European și al Consiliului din ... [privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (CE) nr. .../... de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională depusă într-unul din statele membre de un resortisant al unei țări terțe sau de un apatrid]
   (10)
  .

| (32) | Funcționarea sistemului Eurodac, astfel cum a fost stabilit prin Regulamentul (CE) ║.../...║ [privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (CE) nr. .../... de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională depusă într-unul din statele membre de un resortisant al unei țări terțe sau de un apatrid] și în special punerea în aplicare a articolelor 6 și 10 din acesta, ar trebui să faciliteze aplicarea prezentului regulament. |
| --- | --- |

(32)

Funcționarea sistemului Eurodac, astfel cum a fost stabilit prin Regulamentul (CE) ║.../...║ [privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (CE) nr. .../... de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională depusă într-unul din statele membre de un resortisant al unei țări terțe sau de un apatrid] și în special punerea în aplicare a articolelor 6 și 10 din acesta, ar trebui să faciliteze aplicarea prezentului regulament.

| (33) | Funcționarea Sistemului de informații privind vizele, instituit prin Regulamentul (CE) nr. 767/2008 al Parlamentului și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind Sistemul de informații privind vizele (VIS) și schimbul de date între statele membre cu privire la vizele de scurtă ședere (11) și, în special, punerea în aplicare a articolelor 21 și 22 conținute de acesta, ar trebui să faciliteze punerea în aplicare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(33)

Funcționarea Sistemului de informații privind vizele, instituit prin Regulamentul (CE) nr. 767/2008 al Parlamentului și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind Sistemul de informații privind vizele (VIS) și schimbul de date între statele membre cu privire la vizele de scurtă ședere (11) și, în special, punerea în aplicare a articolelor 21 și 22 conținute de acesta, ar trebui să faciliteze punerea în aplicare a prezentului regulament.

| (34) | În ceea ce privește tratamentul persoanelor care intră sub incidența domeniului de aplicare a prezentului regulament, statele membre sunt legate prin obligațiile care le incumbă în temeiul instrumentelor de drept internațional la care sunt parte. |
| --- | --- |

(34)

În ceea ce privește tratamentul persoanelor care intră sub incidența domeniului de aplicare a prezentului regulament, statele membre sunt legate prin obligațiile care le incumbă în temeiul instrumentelor de drept internațional la care sunt parte.

| (35) | Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor pentru exercitarea competențelor de executare delegate Comisiei (12). |
| --- | --- |

(35)

Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor pentru exercitarea competențelor de executare delegate Comisiei (12).

| (36) | În special, Comisia ar trebui abilitată║ să adopte toate condițiile și procedurile pentru punerea în aplicare a, prevederilor referitoare la minorii neînsoțiți și la reîntregirea familiei cu rudele aflate în întreținere și să adopte criteriile necesare pentru efectuarea de transferurilor. Întrucât măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice aspectele neesențiale ale prezentului Regulament prin adăugarea unor elemente noi neesențiale, acestea trebuie să fie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE. |
| --- | --- |

(36)

În special, Comisia ar trebui abilitată║ să adopte toate condițiile și procedurile pentru punerea în aplicare a, prevederilor referitoare la minorii neînsoțiți și la reîntregirea familiei cu rudele aflate în întreținere și să adopte criteriile necesare pentru efectuarea de transferurilor. Întrucât măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice aspectele neesențiale ale prezentului Regulament prin adăugarea unor elemente noi neesențiale, acestea trebuie să fie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE.

| (37) | Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 343/2003 au fost adoptate prin Regulamentul (CE) nr. 1560/2003. Anumite prevederi ale Regulamentului (CE) nr. 1560/2003 ar trebui încorporate în prezentul regulament, din motive de claritate sau deoarece pot servi unui interes comun. În special, este important, atât pentru statele membre, cât și pentru solicitanții de azil vizați, să existe un mecanism general pentru găsirea unei soluții în cazuri de divergențe de opinii între statele membre în ceea ce privește aplicarea unei dispoziții a prezentului regulament. De aceea, se justifică încorporarea în prezentul regulament a mecanismului prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 1560/2003 pentru soluționarea diferendelor referitoare la clauza umanitară și extinderea domeniului de aplicare a acestuia la totalitatea prezentului regulament. |
| --- | --- |

(37)

Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 343/2003 au fost adoptate prin Regulamentul (CE) nr. 1560/2003. Anumite prevederi ale Regulamentului (CE) nr. 1560/2003 ar trebui încorporate în prezentul regulament, din motive de claritate sau deoarece pot servi unui interes comun. În special, este important, atât pentru statele membre, cât și pentru solicitanții de azil vizați, să existe un mecanism general pentru găsirea unei soluții în cazuri de divergențe de opinii între statele membre în ceea ce privește aplicarea unei dispoziții a prezentului regulament. De aceea, se justifică încorporarea în prezentul regulament a mecanismului prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 1560/2003 pentru soluționarea diferendelor referitoare la clauza umanitară și extinderea domeniului de aplicare a acestuia la totalitatea prezentului regulament.

| (38) | Monitorizarea eficace a aplicarării prezentului regulament necesită evaluări periodice. |
| --- | --- |

(38)

Monitorizarea eficace a aplicarării prezentului regulament necesită evaluări periodice.

| (39) | Prezentul Regulament respectă drepturile fundamentale și principiile care sunt recunoscute în special de Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene ║. În special, prezentul regulament urmărește să asigure respectarea deplină a dreptului de azil garantat de articolul 18 și să promoveze aplicarea articolelor 1, 4, 7, 24 și 47 din Carta menționată anterior și ar trebui să se aplice în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(39)

Prezentul Regulament respectă drepturile fundamentale și principiile care sunt recunoscute în special de Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene ║. În special, prezentul regulament urmărește să asigure respectarea deplină a dreptului de azil garantat de articolul 18 și să promoveze aplicarea articolelor 1, 4, 7, 24 și 47 din Carta menționată anterior și ar trebui să se aplice în mod corespunzător.

| (40) | Dat fiind că obiectivul prezentului regulament, și anume stabilirea criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentată într-un stat membru de către un resortisant al unui stat terț sau de către un apatrid, nu poate fi îndeplinit în mod suficient de către statele membre și, având în vedere dimensiunea și efectele sale, poate fi prin urmare mai bine îndeplinită la nivel comunitar, Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este menționat la articolul 5 al tratatului. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat de articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea respectivului obiectiv, |
| --- | --- |

(40)

Dat fiind că obiectivul prezentului regulament, și anume stabilirea criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentată într-un stat membru de către un resortisant al unui stat terț sau de către un apatrid, nu poate fi îndeplinit în mod suficient de către statele membre și, având în vedere dimensiunea și efectele sale, poate fi prin urmare mai bine îndeplinită la nivel comunitar, Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este menționat la articolul 5 al tratatului. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat de articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea respectivului obiectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

OBIECT ȘI DEFINIȚII

Articolul 1

Obiectul

Prezentul regulament stabilește criteriile și mecanismele de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament:

| (a) | „resortisant al unei țări terțe” înseamnă orice persoană care nu este cetățean al Uniunii în sensul articolului 17 alineatul (1) al Tratatului ║ și care nu este o persoană care beneficiază de dreptul comunitar de liberă circulație, astfel cum acesta este definit la articolul 2 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (13); |
| --- | --- |

(a)

„resortisant al unei țări terțe” înseamnă orice persoană care nu este cetățean al Uniunii în sensul articolului 17 alineatul (1) al Tratatului ║ și care nu este o persoană care beneficiază de dreptul comunitar de liberă circulație, astfel cum acesta este definit la articolul 2 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (13);

| (b) | „cerere de protecție internațională” înseamnă o cerere de protecție internațională, astfel cum este definită la articolul 2 litera (g) din Directiva 2004/83/CE; |
| --- | --- |

(b)

„cerere de protecție internațională” înseamnă o cerere de protecție internațională, astfel cum este definită la articolul 2 litera (g) din Directiva 2004/83/CE;

| (c) | „solicitant” sau „solicitant de azil” înseamnă un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid sau un apatrid care a prezentat o cerere de protecție internațională, cu privire la care nu s-a luat încă o decizie definitivă; |
| --- | --- |

(c)

„solicitant” sau „solicitant de azil” înseamnă un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid sau un apatrid care a prezentat o cerere de protecție internațională, cu privire la care nu s-a luat încă o decizie definitivă;

| (d) | „examinarea unei cereri de protecție internațională” înseamnă orice măsură de examinare, decizie sau hotărâre pronunțată cu privire la cererea de protecție internațională de către o autoritate competentă în conformitate cu Directiva 2005/85/CE a Consiliului (14) cu excepția procedurilor de determinare a statului membru responsabil în conformitate cu prezentul regulament și cu Directiva 2004/83/CE; |
| --- | --- |

(d)

„examinarea unei cereri de protecție internațională” înseamnă orice măsură de examinare, decizie sau hotărâre pronunțată cu privire la cererea de protecție internațională de către o autoritate competentă în conformitate cu Directiva 2005/85/CE a Consiliului (14) cu excepția procedurilor de determinare a statului membru responsabil în conformitate cu prezentul regulament și cu Directiva 2004/83/CE;

| (e) | „retragerea unei cereri de protecție internațională” înseamnă acțiunea prin care solicitantul încetează procedura inițiată prin prezentarea cererii sale de, în conformitate cu Directiva 2005/85/CE, fie în mod explicit, fie în mod implicit; |
| --- | --- |

(e)

„retragerea unei cereri de protecție internațională” înseamnă acțiunea prin care solicitantul încetează procedura inițiată prin prezentarea cererii sale de, în conformitate cu Directiva 2005/85/CE, fie în mod explicit, fie în mod implicit;

| (f) | „persoana care beneficiază de protecție internațională” înseamnă un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid a cărui nevoie de protecție internațională, în sensul articolului 2 litera (a) din Directiva 2004/83/CE, a fost recunoscută; |
| --- | --- |

(f)

„persoana care beneficiază de protecție internațională” înseamnă un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid a cărui nevoie de protecție internațională, în sensul articolului 2 litera (a) din Directiva 2004/83/CE, a fost recunoscută;

| (g) | „minor” înseamnă un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid sub vârsta de 18 ani; |
| --- | --- |

(g)

„minor” înseamnă un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid sub vârsta de 18 ani;

| (h) | „minor neînsoțit” înseamnă un minor, care sosește pe teritoriul statului membru neînsoțit de un adult responsabil pentru el în temeiul legii sau al cutumei și atât timp cât aceștia nu sunt luați în întreținere efectiv de o asemenea persoană; include minori care sunt lăsați neînsoțiți după ce au intrat pe teritoriul statelor membre; |
| --- | --- |

(h)

„minor neînsoțit” înseamnă un minor, care sosește pe teritoriul statului membru neînsoțit de un adult responsabil pentru el în temeiul legii sau al cutumei și atât timp cât aceștia nu sunt luați în întreținere efectiv de o asemenea persoană; include minori care sunt lăsați neînsoțiți după ce au intrat pe teritoriul statelor membre;

| (i) | „membri ai familiei” înseamnă, în măsura în care familia exista deja în țara de origine, următorii membri ai familiei solicitantului care sunt prezenți pe teritoriul statelor membre:






  — | soțul solicitantului de azil sau partenerul său necăsătorit într-o relație stabilă, atunci când legislația sau practica statului membru în cauză rezervă cuplurilor necăsătorite un tratament comparabil cu cel rezervat cuplurilor căsătorite, în temeiul legislației sale privind străinii; |
| --- | --- | --- |

(i)

„membri ai familiei” înseamnă, în măsura în care familia exista deja în țara de origine, următorii membri ai familiei solicitantului care sunt prezenți pe teritoriul statelor membre:

—

soțul solicitantului de azil sau partenerul său necăsătorit într-o relație stabilă, atunci când legislația sau practica statului membru în cauză rezervă cuplurilor necăsătorite un tratament comparabil cu cel rezervat cuplurilor căsătorite, în temeiul legislației sale privind străinii;

| — | copiii minori ai cuplurilor în sensul primei liniuțe sau ai solicitantului, cu condiția ca ei să fie necăsătoriți și indiferent dacă sunt născuți din căsătorie sau în afara căsătoriei sau adoptați astfel cum se definește prin dreptul intern; |
| --- | --- |

—

copiii minori ai cuplurilor în sensul primei liniuțe sau ai solicitantului, cu condiția ca ei să fie necăsătoriți și indiferent dacă sunt născuți din căsătorie sau în afara căsătoriei sau adoptați astfel cum se definește prin dreptul intern;

| — | copiii minori căsătoriți ai cuplurilor menționate la prima liniuță sau ai solicitantului, indiferent dacă sunt născuți din căsătorie sau în afara căsătoriei sau sunt adoptați conform dreptului intern
  și cu condiția ca aceștia să nu fie însoțiți de soț/soție
  , atunci când este în interesul lor superior să locuiască împreună cu solicitantul; |
| --- | --- |

—

copiii minori căsătoriți ai cuplurilor menționate la prima liniuță sau ai solicitantului, indiferent dacă sunt născuți din căsătorie sau în afara căsătoriei sau sunt adoptați conform dreptului intern
  și cu condiția ca aceștia să nu fie însoțiți de soț/soție
  , atunci când este în interesul lor superior să locuiască împreună cu solicitantul;

| — | tatăl, mama sau tutorele solicitantului atunci când solicitantul este minor și necăsătorit sau în cazul în care acesta este minor și căsătorit
  și nu este însoțit(ă) de soț/soție
  , dar este în interesul său superior să locuiască împreună cu tatăl, mama sau tutorele; |
| --- | --- |

—

tatăl, mama sau tutorele solicitantului atunci când solicitantul este minor și necăsătorit sau în cazul în care acesta este minor și căsătorit
  și nu este însoțit(ă) de soț/soție
  , dar este în interesul său superior să locuiască împreună cu tatăl, mama sau tutorele;

| — | frații minori necăsătoriți ai solicitantului, când solicitantuleste un minor și necăsătorit sau când solicitantul sau frații săi sunt minori și căsătoriți

  și nu sunt însoțiți/însoțite de soț/soție
  , dar este în interesul unuia sau a mai multora dintre ei ca aceștia să locuiască împreună; |
| --- | --- |

—

frații minori necăsătoriți ai solicitantului, când solicitantuleste un minor și necăsătorit sau când solicitantul sau frații săi sunt minori și căsătoriți

  și nu sunt însoțiți/însoțite de soț/soție
  , dar este în interesul unuia sau a mai multora dintre ei ca aceștia să locuiască împreună;

| (j) | „permis de ședere” însemnă orice autorizație eliberată de autoritățile statelor membre care autorizează un resortisant al unui țări terțe sau un apatrid să stea pe teritoriul său, inclusiv documentele care materializează autorizația de a rămâne pe teritoriu în cadrul unui regim de protecție temporară sau până ce încetează circumstanțele care împiedică ducerea la îndeplinire a unei măsuri de îndepărtare, cu excepția vizelor și a autorizațiilor de ședere eliberate în perioada necesară pentru determinarea statului membru responsabil, astfel cum este stabilit prin prezentul regulament sau în timpul examinării unei cereri de protecție internațională sau a unei cereri de permis de ședere; |
| --- | --- |

(j)

„permis de ședere” însemnă orice autorizație eliberată de autoritățile statelor membre care autorizează un resortisant al unui țări terțe sau un apatrid să stea pe teritoriul său, inclusiv documentele care materializează autorizația de a rămâne pe teritoriu în cadrul unui regim de protecție temporară sau până ce încetează circumstanțele care împiedică ducerea la îndeplinire a unei măsuri de îndepărtare, cu excepția vizelor și a autorizațiilor de ședere eliberate în perioada necesară pentru determinarea statului membru responsabil, astfel cum este stabilit prin prezentul regulament sau în timpul examinării unei cereri de protecție internațională sau a unei cereri de permis de ședere;

| (k) | „viza” înseamnă autorizația sau decizia statului membru necesară în vederea tranzitului sau a intrării pentru o ședere intenționată în acel stat membru sau în mai multe state membre. Tipul vizei este determinat în conformitate cu următoarele definiții:






  (i) | „viza de ședere de lungă durată” înseamnă autorizația sau decizia statului membru necesară în vederea intrării pentru o ședere intenționată în acel stat membru pentru o perioadă care depășește trei luni; |
| --- | --- | --- |

(k)

„viza” înseamnă autorizația sau decizia statului membru necesară în vederea tranzitului sau a intrării pentru o ședere intenționată în acel stat membru sau în mai multe state membre. Tipul vizei este determinat în conformitate cu următoarele definiții:

(i)

„viza de ședere de lungă durată” înseamnă autorizația sau decizia statului membru necesară în vederea intrării pentru o ședere intenționată în acel stat membru pentru o perioadă care depășește trei luni;

| (ii) | „viza de ședere de scurtă durată” înseamnă autorizația sau decizia statului membru necesară în vederea intrării pentru o ședere intenționată în acel stat membru sau în mai multe state membre pentru o perioadă a cărei durată totală nu depășește trei luni; |
| --- | --- |

(ii)

„viza de ședere de scurtă durată” înseamnă autorizația sau decizia statului membru necesară în vederea intrării pentru o ședere intenționată în acel stat membru sau în mai multe state membre pentru o perioadă a cărei durată totală nu depășește trei luni;

| (iii) | „viza de tranzit” înseamnă autorizația sau decizia statului membru necesară în vederea intrării pentru tranzitarea teritoriului acelui stat membru sau al altor state membre, cu excepția tranzitului aeroportuar; |
| --- | --- |

(iii)

„viza de tranzit” înseamnă autorizația sau decizia statului membru necesară în vederea intrării pentru tranzitarea teritoriului acelui stat membru sau al altor state membre, cu excepția tranzitului aeroportuar;

| (iv) | „viza de tranzit aeroportuar” înseamnă autorizația sau decizia care permite unui resortisant al unui stat terț care este supus, în mod specific, acestei cerințe să treacă prin zona de tranzit a unui aeroport și aceasta fără a intra pe teritoriul național al statului membru în cauză, în timpul unei escale sau al unui transfer între două secțiuni ale unui zbor internațional. |
| --- | --- |

(iv)

„viza de tranzit aeroportuar” înseamnă autorizația sau decizia care permite unui resortisant al unui stat terț care este supus, în mod specific, acestei cerințe să treacă prin zona de tranzit a unui aeroport și aceasta fără a intra pe teritoriul național al statului membru în cauză, în timpul unei escale sau al unui transfer între două secțiuni ale unui zbor internațional.

| (l) | „riscul sustragerii de la procedură” înseamnă, într-un caz individual, existența unor motive bazate pe criterii obiective definite de lege, de a considera că un solicitant sau un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid care este implicat într-o decizie de transfer se poate sustrage procedurii. |
| --- | --- |

(l)

„riscul sustragerii de la procedură” înseamnă, într-un caz individual, existența unor motive bazate pe criterii obiective definite de lege, de a considera că un solicitant sau un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid care este implicat într-o decizie de transfer se poate sustrage procedurii.

CAPITOLUL II

PRINCIPII GENERALE ȘI GARANȚII

Articolul 3

Accesul la procedura de examinare a unei cereri de protecție internațională

(1)   Statele membre examinează orice cerere de protecție internațională prezentată de un resortisant al unei țări terțe sau de un apatrid pe teritoriul oricăreia dintre ele, inclusiv la frontieră sau în zonele de tranzit. Cererea este examinată de un singur stat membru și anume acela pe care criteriile stabilite de capitolul III din prezentul regulament îl desemnează responsabil.

(2)   Atunci când niciun stat membru responsabil de examinarea cererii de protecție internațională nu poate fi desemnat pe baza criteriilor menționate în prezentul regulament, primul stat membru în care este prezentată cererea protecție internațională este responsabil de examinarea acesteia.

(3)   Orice stat membru își rezervă dreptul, de a trimite un solicitant de azil către o țară terță sigură, sub rezerva normelor și garanțiilor prevăzute în Directiva 2005/85/CE.

Articolul 4

Dreptul la informare

(1)   De îndată ce o cerere de protecție internațională este prezentată, autoritățile competente ale statelor membre informează solicitantul de azil în ceea ce privește aplicarea prezentului regulament, și, în special, referitor la:

| (a) | obiectivele prezentului regulament și consecințele depunerii unei alte cereri într-un alt stat membru; |
| --- | --- |

(a)

obiectivele prezentului regulament și consecințele depunerii unei alte cereri într-un alt stat membru;

| (b) | criteriile de alocare a responsabilității și ierarhizarea acestora; |
| --- | --- |

(b)

criteriile de alocare a responsabilității și ierarhizarea acestora;

| (c) | procedura generală și termenele care trebuie respectate de către statele membre; |
| --- | --- |

(c)

procedura generală și termenele care trebuie respectate de către statele membre;

| (d) | rezultatele posibile ale procedurii și consecințele acestora; |
| --- | --- |

(d)

rezultatele posibile ale procedurii și consecințele acestora;

| (e) | posibilitatea de a contesta o decizie de transfer; |
| --- | --- |

(e)

posibilitatea de a contesta o decizie de transfer;

| (f) | faptul că autoritățile competente pot face schimb de date referitoare la solicitant numai în scopul punerii în aplicare a obligațiilor care decurg din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(f)

faptul că autoritățile competente pot face schimb de date referitoare la solicitant numai în scopul punerii în aplicare a obligațiilor care decurg din prezentul regulament;

| (g) | dreptul
  de acces la datele care îl(o) privesc și
  dreptul
  de a solicita rectificarea datelor inexacte referitoare la persoana sa sau ștergerea datelor prelucrate în mod ilegal care îl(o) privesc
  , precum și
  procedurile de urmat pentru exercitarea acestor drepturi,
  inclusiv
  datele de contact ale autorităților
  menționate la articolul 34 și
  ale autorităților naționale pentru protecția datelor care tratează plângerile referitoare la protecția datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

(g)

dreptul
  de acces la datele care îl(o) privesc și
  dreptul
  de a solicita rectificarea datelor inexacte referitoare la persoana sa sau ștergerea datelor prelucrate în mod ilegal care îl(o) privesc
  , precum și
  procedurile de urmat pentru exercitarea acestor drepturi,
  inclusiv
  datele de contact ale autorităților
  menționate la articolul 34 și
  ale autorităților naționale pentru protecția datelor care tratează plângerile referitoare la protecția datelor cu caracter personal.

(2)   Informațiile menționate la alineatul (1) sunt furnizate în scris, într-o limbă
  pe care
  solicitantul o înțelege
  sau despre care se poate presupune, în mod rezonabil, că o înțelege
  . Statele membre folosesc broșura comună elaborată în acest scop în temeiul alineatului (3).

Pentru
  o înțelegere adecvată din partea solicitantului, informațiile îi sunt comunicate, de asemenea, și oral, în cadrul interviului organizat în temeiul articolului 5.

Statele membre furnizează informațiile într-un mod adaptat vârstei solicitantului.

(3)   O broșură comună care să conțină cel puțin informațiile stipulate la alineatul (1) va fi întocmită în conformitate cu procedura de reglementare prevăzută la articolul 41 alineatul (2).

Articolul 5

Interviul individual

(1)   Statul membru care desfășoară procesul de determinare a statului membru responsabil în temeiul prezentului regulament,
  convoacă solicitanții
  la un interviu individual cu o persoană calificată în conformitate cu legislația națională să conducă un astfel de interviu.

(2)   Interviul individual este menit să faciliteze procesul de determinare a statului membru responsabil, în special să permită solicitantului să furnizeze informațiile relevante necesare pentru identificarea corectă a statului membru responsabil, precum și să informeze oral solicitantul despre punerea în aplicare a prezentului regulament.

(3)   Interviul individual se desfășoară în timp util după prezentarea unei cereri de protecție internațională și, în orice caz, înainte de luarea oricărei decizii de transferare a solicitantului spre statul membru responsabil, în temeiul articolului 25 alineatul (1).

(4)   Interviul individual se desfășoară într-o limbă pe care solicitantul o înțelege sau despre care se poate presupune, în mod rezonabil, că ║o înțelege și în care acesta este capabil să comunice. Dacă este cazul, statele membre aleg un interpret capabil să asigure o comunicare adecvată între solicitant și persoana care conduce interviul individual.

(5)   Interviul individual are loc în condiții care asigură o confidențialitate corespunzătoare.

(6)   Statul membru care efectuează interviul individual elaborează un raport succint care conține principalele informații furnizate de către solicitant în cadrul interviului și pune la dispoziția solicitantului o copie a raportului. Raportul este atașat oricărei decizii de transfer efectuate în temeiul articolului 25 alineatul (1).

Articolul 6

Garanții acordate minorilor

(1)   Interesul superior al copilului reprezintă elementul fundamental pentru statele membre în ceea ce privește toate procedurile prevăzute de prezentul regulament.

(2)   Statele membre se asigură că un reprezentant
  , în sensul articolului 2 litera (i) din Directiva 2005/85/CE,
  reprezintă și/sau asistă minorul neînsoțit în legătură cu toate procedurile prevăzute de prezentul regulament. Acest reprezentant poate fi același cu reprezentantul menționat în articolul 24 din Directiva ║.../.../CE [privind standardele minime pentru primirea solicitanților de azil];

(3)   Pentru evaluarea interesului superior al copilului, statele membre cooperează strâns între ele și țin cont, în special, de următorii factori:

| (a) | posibilitățile de reîntregire a familiei; |
| --- | --- |

(a)

posibilitățile de reîntregire a familiei;

| (b) | bunăstarea și dezvoltarea socială a minorului, ținând cont, în special, de apartenența sa etnică, religioasă, culturală sau lingvistică; |
| --- | --- |

(b)

bunăstarea și dezvoltarea socială a minorului, ținând cont, în special, de apartenența sa etnică, religioasă, culturală sau lingvistică;

| (c) | considerente privind siguranța și securitatea, în special când există riscul ca respectivul copil să fie o victimă a traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

(c)

considerente privind siguranța și securitatea, în special când există riscul ca respectivul copil să fie o victimă a traficului de ființe umane;

| (d) | opinia minorului, în conformitate cu vârsta și maturitatea sa. |
| --- | --- |

(d)

opinia minorului, în conformitate cu vârsta și maturitatea sa.

(4)   
  Statele
  membre stabilesc proceduri pentru identificarea membrilor familiei sau a altor rude ale minorilor neînsoțiți care se află în statele membre
  , cu asistența organizațiilor internaționale sau a altor organizații competente, în cazul în care aceasta este necesară
  . Acestea încep identificarea membrilor familiei minorului neînsoțit sau a altor rude ale acestuia cât mai curând posibil, după prezentarea cererii de protecție internațională, protejând, în același timp, interesul superior al minorului.

(5)   Autoritățile competente menționate la articolul 34 care soluționează cererile referitoare la minorii neînsoțiți primesc o instruire corespunzătoare privind nevoile specifice ale minorilor.

(6)
     
  În cadrul aplicării prezentului regulament și în conformitate cu condițiile menționate la articolul 17 din Directiva 2005/85/CE, statele membre pot folosi controalele medicale pentru a determina vârsta minorilor neînsoțiți.

În cazurile în care se recurge la controalele medicale, statele membre se asigură că acestea sunt realizate în mod rezonabil și complet, în conformitate cu standardele științifice și etice.

CAPITOLUL III

CRITERIILE DE DETERMINARE A STATULUI MEMBRU RESPONSABIL

Articolul 7

Ierarhizarea criteriilor

(1)   Criteriile pentru determinarea statului membru responsabil sunt aplicate în ordinea în care acestea sunt prezentate în acest capitol.

(2)   Statul membru responsabil în conformitate cu criteriile stabilite în acest capitol este determinat pe baza situației existente în momentul în care solicitantul de azil a prezentat prima oară cererea sa de protecție internațională unui stat membru.

▐

Articolul 8

Minorii neînsoțiți

(1)   În cazul în care solicitantul este un minor neînsoțit, statul membru responsabil de examinarea cererii de protecție internațională este acela unde un membru al familiei sale se află în mod legal, cu condiția că aceasta să fie în interesul superior al copilului.

(2)   În cazul în care solicitantul este un minor neînsoțit
  , iar niciunul dintre membrii familiei acestuia, în sensul articolului 2 litera (i), nu are ședere legală într-un alt stat membru, însă o altă persoană care are o legătură de rudenie cu acesta se află în mod legal
  în alt stat membru
  și poate
  avea grijă de el, respectivul stat membru este responsabil de examinarea cererii, cu condiția ca acest lucru să fie în interesul superior al minorului.

(3)   Când membrii familiei solicitantului sau alte rude ale acestuia se află în mod legal în mai mult de un stat membru, statul membru responsabil de examinarea cererii este stabilit în funcție de ceea ce este în interesul superior al copilului.

(4)   În absența unui membru al familiei sau a altei rude, statul membru responsabil de examinarea cererii este acela în care minorul și-a prezentat
  cererea
  de protecție internațională cu condiția că aceasta să fie în interesul superior al copilului.

(5)   Condițiile și procedurile pentru punerea în aplicare a alineatelor (2) și (3) sunt adoptate de către Comisie. Aceste măsuri, vizând modificarea unor elemente neesențiale ale prezentului regulament prin completarea acestuia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 41 alineatul (3).

Articolul 9

Membri ai familiei cărora li s-a acordat protecție internațională

În cazul în care solicitantul de azil are un membru al familiei, indiferent dacă familia s-a format anterior în țara de origine, căruia i-a fost permis să rezide în calitate de persoană căreia i s-a acordat protecție internațională într-un stat membru, acel stat membru este responsabil de examinarea cererii de protecție internațională, cu condiția ca persoanele în cauză să-și fi exprimat în scris dorința în acest sens.

Articolul 10

Membri ai familiei care solicită protecție internațională

În cazul în care solicitantul de azil are un membru al familiei într-un stat membru a cărui cerere de protecție internațională în respectivul stat membru nu a făcut încă obiectul unei prime decizii pe fond, statul membru este responsabil de examinarea cererii de protecție internațională, cu condiția ca persoana în cauză să-și fi exprimat în scris dorința în acest sens.

Articolul 11

Rudele aflate în întreținere

(1)   Atunci când solicitantul de azil depinde de asistența unei rude, pe motiv de graviditate sau copil nou născut, boală gravă, dizabilitate gravă sau bătrânețe, sau atunci când o rudă depinde de asistența solicitantului din aceleași motive, statul membru responsabil de examinarea cererii este considerat ca fiind cel mai în măsură să îi lase împreună sau să îi reunească, cu condiția că legăturile de familie să fi existat în țara de origine și ca persoanele vizate să-și fi exprimat în scris dorința în acest sens. Pentru determinarea statului membru corespunzător, se ține cont de interesele persoanelor vizate, cum ar fi capacitatea persoanei dependente de a călători.

(2)   Condițiile și procedurile pentru punerea în aplicare a ║ alineatului (1) sunt adoptate de către Comisie. Măsurile respective, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament prin completarea acestuia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 41 alineatul (3).

Articolul 12

Procedura familială

Atunci când mai mulți membri ai familiei prezintă cereri de protecție internațională în același stat membru simultan sau la date destul de apropiate pentru ca procedurile de determinare a statului membru responsabil să se desfășoare împreună și când aplicarea criteriilor menționate de prezentul regulament ar duce la separarea lor, statul membru responsabil este determinat pe baza următoarelor dispoziții:

| (a) | responsabilitatea pentru examinarea cererilor de protecție internațională ale tuturor membrilor familiei aparține statului membru pe care criteriile îl indică ca fiind responsabil de a prelua de cel mai mare număr de membri ai familiei; |
| --- | --- |

(a)

responsabilitatea pentru examinarea cererilor de protecție internațională ale tuturor membrilor familiei aparține statului membru pe care criteriile îl indică ca fiind responsabil de a prelua de cel mai mare număr de membri ai familiei;

| (b) | în celelalte cazuri, responsabilitatea aparține statului membru pe care criteriile îl indică ca fiind responsabil de examinarea cererii celui mai în vârstă dintre aceștia. |
| --- | --- |

(b)

în celelalte cazuri, responsabilitatea aparține statului membru pe care criteriile îl indică ca fiind responsabil de examinarea cererii celui mai în vârstă dintre aceștia.

Articolul 13

Eliberarea permiselor de ședere sau a vizelor

(1)   În cazul în care solicitantul de azil se află în posesia unui permis de ședere valabil, statul membru care a eliberat documentul este responsabil de examinarea cererii de protecție internațională.

(2)   În cazul în care solicitantul de azil deține o viză valabilă, statul membru care a eliberat viza este responsabil de examinarea cererii de protecție internațională, cu excepția cazului în care viza a fost eliberată în reprezentarea sau pe baza autorizării scrise a altui stat membru. În acest caz, acest din urmă stat membru este responsabil de examinarea cererii de protecție internațională. Atunci când un stat membru consultă mai întâi autoritatea centrală a unui alt stat membru, în special din motive de securitate, răspunsul celui din urmă la consultare nu reprezintă autorizare scrisă în sensul prezentei dispoziții.

(3)   În cazul în care solicitantul de azil este titularul unuia sau a mai multor permise de ședere sau vize valabile eliberate de diferite state membre, responsabilitatea examinării cererii de protecție internațională este asumată de statele membre în următoarea ordine:

| (a) | statul membru care a eliberat permisul de ședere care conferă dreptul la cea mai lungă ședere sau, atunci când perioadele de valabilitate sunt identice, statul membru care a eliberat permisul de ședere cu data de expirare cea mai îndepărtată; |
| --- | --- |

(a)

statul membru care a eliberat permisul de ședere care conferă dreptul la cea mai lungă ședere sau, atunci când perioadele de valabilitate sunt identice, statul membru care a eliberat permisul de ședere cu data de expirare cea mai îndepărtată;

| (b) | statul membru care a eliberat viza cu cea mai îndepărtată dată de expirare atunci când vizele sunt de același tip; |
| --- | --- |

(b)

statul membru care a eliberat viza cu cea mai îndepărtată dată de expirare atunci când vizele sunt de același tip;

| (c) | atunci când vizele sunt de tip diferit, statul membru care a eliberat viza cu cea mai lungă perioadă de valabilitate sau, atunci când perioadele de valabilitate sunt identice, statul membru care a eliberat viza cu data de expirare cea mai îndepărtată. |
| --- | --- |

(c)

atunci când vizele sunt de tip diferit, statul membru care a eliberat viza cu cea mai lungă perioadă de valabilitate sau, atunci când perioadele de valabilitate sunt identice, statul membru care a eliberat viza cu data de expirare cea mai îndepărtată.

(4)   Atunci când solicitantul de azil este titularul numai al unuia sau al mai multor permise de ședere care au expirat cu mai puțin de doi ani înainte sau al uneia sau mai multor vize care au expirat cu mai puțin de șase luni înainte și care i-au permis acestuia să intre pe teritoriul statului membru, alineatele (1), (2) și (3) se aplică atât timp cât solicitantul nu a părăsit teritoriile statelor membre.

Atunci când solicitantul de azil este titularul unuia sau a mai multor permise de ședere care au expirat de mai mult de doi ani sau al uneia sau mai multor vize care au expirat de mai mult de șase luni și care i-au permis acestuia să intre pe teritoriul unui stat membru și când acesta nu a părăsit teritoriul statelor membre, statul membru în care este depusă cererea de protecție internațională este responsabil.

(5)   Faptul că permisul de ședere sau viza a fost eliberat pe baza unei identități false sau uzurpate sau prin prezentarea unor documente falsificate, contrafăcute sau care nu sunt valabile, nu împiedică atribuirea responsabilității statului membru care le-a eliberat. Cu toate acestea, statul membru care a eliberat permisul de ședere sau viza nu este responsabil dacă poate stabili că s-a comis o fraudă după ce permisul sau viza au fost eliberate.

Articolul 14

Intrarea și/sau șederea

(1)   Atunci când se stabilește, pe baza probelor sau a dovezilor circumstanțiale astfel cum sunt descrise în cele două liste menționate la articolul 22 alineatul (3) din prezentul regulament, inclusiv datele la care face referire capitolul III al Regulamentului (CE) nr. .../... [privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (CE) nr. .../... de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională depusă într-unul din statele membre de un resortisant al unei țări terțe sau de un apatrid] că un solicitant de azil a trecut ilegal frontiera într-un stat membru pe uscat, pe mare sau pe calea aerului venind dintr-o țară terță, statul membru în care s-a intrat astfel este responsabil de examinarea cererii de protecție internațională. Această responsabilitate încetează la douăsprezece luni de la data la care a avut loc trecerea ilegală a frontierei.

(2)   Atunci când un stat membru nu poate sau nu mai poate fi responsabil în conformitate cu alineatul (1), și atunci când se stabilește, pe baza probelor sau a dovezilor circumstanțiale astfel cum sunt descrise în cele două liste menționate la articolul 22 alineatul (3), că solicitantul de azil – care a intrat ilegal pe teritoriul statelor membre sau în împrejurări de intrare care nu pot fi stabilite – a locuit pentru o perioada continuă de cel puțin cinci luni înainte de a depune cererea de protecție internațională într-un stat membru, acel stat membru este responsabil de examinarea cererii de protecție internațională.

În cazul în care solicitantul a locuit pentru perioade de timp de cel puțin cinci luni în mai multe state membre, statul membru al ultimei șederi este responsabil de examinarea cererii de protecție internațională.

Articolul 15

Intrare fără obligația de a deține viză

(1)   Atunci când un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid intră pe teritoriul unui stat membru în care este exonerat de obligația de a deține viză, acel stat membru este responsabil de examinarea cererii sale de protecție internațională.

(2)   Principiul menționat la alineatul (1) nu se aplică în cazul în care resortisantul unei țări terțe sau apatridul prezintă cererea sa de protecție internațională în alt stat membru, în care de asemenea este exonerat de obligația de a deține viză. În acest caz, acest din urmă stat membru este responsabil de examinarea cererii de protecție internațională.

Articolul 16

Cerere formulată într-o zonă de tranzit internațional a unui aeroport

Atunci când cererea de protecție internațională este formulată în zona de tranzit internațional al unui aeroport al unui stat membru de către un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid, acel stat membru este responsabil de examinarea cererii.

CAPITOLUL IV

CLAUZE DISCREȚIONARE

Articolul 17

Clauze discreționare

(1)   Prin derogare de la articolul 3 alineatul (1), fiecare stat membru poate, în special din motive umanitare și caritabile, decide să examineze o cerere de protecție internațională care îi este prezentată de un resortisant al unei țări terțe sau de un apatrid, chiar dacă această examinare nu este responsabilitatea sa în temeiul criteriilor prezentate de prezentul regulament, cu condiția ca solicitantul își dea consimțământul.

În acest caz, acel stat membru devine statul membru responsabil în sensul prezentului regulament și își asumă obligațiile asociate acestei responsabilități. După caz, acesta informează statul membru anterior responsabil, statul membru care conduce o procedură pentru determinarea statului membru responsabil sau statul membru căruia i-a fost solicitat să preia sau să reprimească solicitantul prin utilizarea rețelei electronice de comunicații DubliNet, instituită în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 1560/2003.

Statul membru care devine responsabil în conformitate cu acest alineat indică, de îndată, în Eurodac, că și-a asumat responsabilitatea, în temeiul articolului 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. .../...║ [privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (CE) nr. .../... de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională depusă într-unul din statele membre de un resortisant al unei țări terțe sau de un apatrid].

(2)   Statul membru în care este prezentată cererea de protecție internațională și care desfășoară procesul de determinare a statului membru responsabil sau statul membru responsabil poate cere, în orice moment, unui alt stat membru, să primească un solicitant pentru a reuni membrii unei familii, precum și alte rude, din motive umanitare bazate în special pe considerente familiale sau culturale chiar dacă acest din urmă stat membru nu este responsabil în conformitate cu criteriile prevăzute la articolele 8-12 ║. Persoanele în cauză trebuie să își dea consimțământul în scris.

Cererea de preluare conține toate elementele de care dispune statul membru solicitant pentru a permite statului membru solicitat să evalueze situația.

Statul membru solicitat face toate verificările necesare pentru a justifica motivele umanitare invocate și ia o decizie privind solicitarea în termen de două luni de la primirea acesteia. O decizie de refuz a cererii trebuie motivată.

În cazul în care statul membru solicitat acceptă solicitarea, responsabilitatea pentru examinarea cererii îi este transferată.

CAPITOLUL V

OBLIGAȚIILE STATULUI MEMBRU RESPONSABIL

Articolul 18

Obligațiile statului membru responsabil

(1)   Statul membru responsabil de examinarea cererii de protecție internațională în conformitate cu prezentul regulament este obligat să:

| (a) | preia, în conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolele 21, 22 și 28, un solicitant de azil care a prezentat o cerere într-un stat membru diferit; |
| --- | --- |

(a)

preia, în conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolele 21, 22 și 28, un solicitant de azil care a prezentat o cerere într-un stat membru diferit;

| (b) | reprimească, în condițiile prevăzute la articolele 23, 24 și 28, un solicitant a cărui cerere se află în curs de examinare și care a prezentat cererea într-un alt stat membru sau care se află pe teritoriul altui stat membru fără permis de ședere; |
| --- | --- |

(b)

reprimească, în condițiile prevăzute la articolele 23, 24 și 28, un solicitant a cărui cerere se află în curs de examinare și care a prezentat cererea într-un alt stat membru sau care se află pe teritoriul altui stat membru fără permis de ședere;

| (c) | reprimească, în condițiile prevăzute la articolele 23, 24 și 28, un solicitant care și-a retras cererea aflată în curs de examinare și care a prezentat o cerere în alt stat membru; |
| --- | --- |

(c)

reprimească, în condițiile prevăzute la articolele 23, 24 și 28, un solicitant care și-a retras cererea aflată în curs de examinare și care a prezentat o cerere în alt stat membru;

| (d) | reprimească, în condițiile prevăzute la articolele 23, 24 și 28, un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid a cărui cerere a respinsă și care a prezentat o cerere în al stat membru sau care se află pe teritoriul altui stat membru fără permis de ședere. |
| --- | --- |

(d)

reprimească, în condițiile prevăzute la articolele 23, 24 și 28, un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid a cărui cerere a respinsă și care a prezentat o cerere în al stat membru sau care se află pe teritoriul altui stat membru fără permis de ședere.

(2)   În toate situațiile prezentate la alineatul (1) literele (a)-(d) statul membru responsabil examinează sau finalizează examinarea cererii de protecție internațională prezentată de solicitant, în sensul articolului 2 litera (d). Când statul membru responsabil a întrerupt examinarea unei cereri ca urmare a retragerii acesteia de către solicitant, statul revocă decizia respectivă și finalizează examinarea cererii, în sensul articolului 2 litera (d).

Articolul 19

Încetarea responsabilităților

(1)   Atunci când un stat membru eliberează un permis de ședere unui solicitant, obligațiile specificate la articolul 18 (1), sunt transferate acelui stat membru.

(2)   Obligațiile specificate la articolul 18 (1), încetează atunci când statul membru responsabil de examinarea cererii poate stabili, atunci când i se solicită preluarea sau reprimirea unui solicitant sau altei persoane, astfel cum se prevede la articolul 18 alineatul (1) litera (d), că persoana în cauză a părăsit teritoriul statelor membre pentru o perioadă de cel puțin trei luni, cu excepția cazului în care e persoana în cauză is este titularul unui permis de ședere valabil eliberat de statul membru responsabil.

O cerere depusă după o asemenea absență va fi analizată precum o cerere nouă care dă naștere unei noi proceduri de stabilire a statului membru responsabil.

(3)   Obligațiile specificate la articolul 18 alineatul (1) literele (c) și (d), încetează când statul membru responsabil de examinarea cererii poate stabili, când i se solicită reprimirea unui solicitant sau unei alte persoane, astfel cum se prevede la articolul 18 alineatul (1) litera (d) că persoana în cauză a părăsit teritoriul statului membru ca urmare a respectării deciziei de întoarcere sau măsurii de îndepărtare pe care a emis-o în urma retragerii sau respingerii cererii.

O cerere depusă după o asemenea absență va fi analizată precum o cerere nouă care dă naștere unei noi proceduri de stabilire a statului membru responsabil.

CAPITOLUL VI

PROCEDURI DE PRELUARE ȘI REPRIMIRE

Secțiunea I

Începutul procedurii

Articolul 20

Începutul procedurii

(1)   Procesul de determinare a statului membru responsabil în temeiul prezentului regulament începe imediat ce cererea de protecție internațională este prezentată pentru prima oară într-un stat membru.

(2)   O cerere de protecție internațională se prezumă că a fost prezentată odată ce un formular depus de solicitantul l sau un proces-verbal întocmit de autorități a ajuns la autoritățile competente ale statului membru în cauză. Atunci când o cerere nu este făcută în scris, perioada dintre declarația de intenție și întocmirea procesului-verbal ar trebui să fie cât mai scurtă cu putință.

(3)   În sensul prezentului regulament, situația unui minor care însoțește solicitantul de azil și răspunde definiției unui membru al familiei menționată la articolul 2 litera (i) nu este disociată de aceea a părintelui sau a tutorelui și este de competența statului membru responsabil pentru examinarea cererii de protecție internațională a părintelui sau tutorelui, chiar dacă minorul nu este solicitant de azil individual, cu condiția să fie în interesul superior al acestuia. Același tratament se aplică copiilor născuți după sosirea solicitantului de azil pe teritoriul statelor membre, fără a fi nevoie să se inițieze o nouă procedură de preluare a acestora.

(4)   Atunci când cererea de protecție internațională este prezentată autorităților competente ale unui stat membru de către un solicitant care se află pe teritoriul altui stat membru, determinarea statului membru responsabil se face de către statul membru pe al cărui teritoriu se află solicitantul de azil. Acest din urmă stat membru este informat, fără întârziere, de către statul membru care a primit cererea și apoi, în sensul prezentului regulament, este considerat statul membru în care s-a prezentat cererea de protecție internațională.

Solicitantul este informat în scris despre acest transfer și despre data la care acesta a avut loc.

(5)   Un solicitant de azil care se află în alt stat membru și acolo prezintă o cerere de protecție internațională după retragerea primei sale cereri efectuate într-un alt stat membru în timpul procedurii de determinare a statului membru responsabil este reprimit, în condițiile prevăzute la articolele 23, 24 și 28, de către statul membru în care s-a prezentat prima dată cererea de protecție internațională, în vederea finalizării procedurii de determinare a statului membru responsabil de examinarea cererii de protecție internațională.

Această obligație încetează în cazul în care statul membru căruia i s-a solicitat încheierea procesului de stabilire a statului membru responsabil stabilește că solicitantul de azil a părăsit între timp teritoriile statelor membre pentru o perioada de cel puțin trei luni sau a obținut un permis de ședere din partea unui alt stat membru.

O cerere depusă după o asemenea absență este considerată o cerere nouă, care dă naștere unei noi proceduri de stabilire a statului membru responsabil.

Secțiunea II

Proceduri privind cererile de preluare

Articolul 21

Prezentarea unei cereri de preluare

(1)   Atunci când un stat membru în care s-a prezentat o cerere de protecție internațională consideră că alt stat membru este responsabil de examinarea cererii, acesta poate, pe cât de repede posibil și în orice caz în trei luni de la data la care a fost prezentată cererea în sensul articolului 20 alineatul (2), cere celuilalt stat membru să preia solicitantul.

Atunci când cererea de preluare a unui solicitant nu este făcută în termenul de trei luni, responsabilitatea pentru examinarea cererii de protecție internațională aparține statului membru în care s-a prezentat cererea.

(2)   Statul membru solicitant poate cere un răspuns urgent în cazurile în care cererea de protecție internațională s-a prezentat ca urmare a refuzării permisiunii de a intra sau de a rămâne, a unei arestări pentru ședere ilegală sau ca urmare a comunicării sau executării unei hotărâri de îndepărtare și/sau atunci când solicitantul de azil este ținut în detenție.

Cererea menționează motivele care justifică un răspuns urgent și perioada în care este așteptat un răspuns. Această perioadă este de cel puțin o săptămână.

(3)   În ambele situații, cererea de preluare de către alt stat membru este prezentată folosindu-se un formular standard și include probele sau dovezile circumstanțiale astfel cum sunt descrise în cele două liste menționate la articolul 22 alineatul (3) și/sau elemente relevante din declarația solicitantului de azil care permit autorităților statului membru solicitat să verifice dacă acesta este responsabil în temeiul criteriilor prevăzute de prezentul regulament.

Normele privind determinarea și procedurile de transmitere a cererilor sunt adoptate în conformitate cu procedurade reglementare menționată la articolul 41 alineatul (2).

Articolul 22

Răspunsul la o cerere de preluare

(1)   Statul membru solicitat face cercetările necesare și hotărăște asupra cererii de preluare a solicitantului de azil în termen de două luni de la data la care cererea a fost primită.

(2)   În procedura de determinare a statului membru responsabil cu examinarea cererii de protecție internațională stabilită de prezentul regulament, se folosesc elemente de probă și dovezi circumstanțiale.

(3)   În conformitate cu procedura de reglementare prevăzută la articolul 41 alineatul (2) se stabilesc două liste și se revizuiesc periodic, care indică elementele de probă și dovezile circumstanțiale în conformitate cu următoarele criterii:

| (a) | Elemente de probă:






  (i) | Se referă la probele formale care determină responsabilitatea în temeiul prezentului regulament, atâta timp cât nu sunt respinse prin proba contrară. |
| --- | --- | --- |

(a)

Elemente de probă:

(i)

Se referă la probele formale care determină responsabilitatea în temeiul prezentului regulament, atâta timp cât nu sunt respinse prin proba contrară.

| (ii) | Statele membre pun la dispoziție comitetului menționat la articolul 41 modele ale diferitelor tipuri de documente administrative, în conformitate cu tipologia stabilită în lista cu probele formale. |
| --- | --- |

(ii)

Statele membre pun la dispoziție comitetului menționat la articolul 41 modele ale diferitelor tipuri de documente administrative, în conformitate cu tipologia stabilită în lista cu probele formale.

| (b) | Dovezi circumstanțiale:






  (i) | Se referă la elemente indicative care deși refutabile, pot fi suficiente, în anumite cazuri, în funcție de valoarea probatorie atribuită acestora. |
| --- | --- | --- |

(b)

Dovezi circumstanțiale:

(i)

Se referă la elemente indicative care deși refutabile, pot fi suficiente, în anumite cazuri, în funcție de valoarea probatorie atribuită acestora.

| (ii) | Valoarea lor probatorie, în ceea ce privește responsabilitatea pentru examinarea cererii de protecție internațională este evaluată de la caz la caz. |
| --- | --- |

(ii)

Valoarea lor probatorie, în ceea ce privește responsabilitatea pentru examinarea cererii de protecție internațională este evaluată de la caz la caz.

(4)   Cerința privind proba nu trebuie să depășească ceea ce este necesar pentru o bună aplicare a prezentului regulament.

(5)   În absența unor probe formale, statul membru solicitat își recunoaște responsabilitatea dacă dovezile circumstanțiale sunt coerente, verificabile și suficient de detaliate pentru a stabili responsabilitatea.

(6)   Atunci când statul membru solicitant a invocat urgența, în conformitate cu dispozițiile articolului 21 alineatul (2), statul membru solicitat depune toate eforturile pentru a se conforma termenului cerut. În cazuri excepționale, când se poate demonstra că examinarea cererii de preluare a unui solicitant este complexă, statul membru solicitat poate răspunde după termenul cerut, dar în orice caz în termen de o lună. În astfel de situații, statul membru solicitat comunică decizia sa de amânare a răspunsului statului membru solicitant în termenul cerut inițial.

(7)   Absența răspunsului la expirarea termenului de două luni menționat la alineatul (1) și a termenului de o lună menționat la paragraful 6 echivalează cu acceptarea cererii și determină obligația de a prelua persoana în cauză, inclusiv obligația de a asigura buna organizare a sosirii acesteia.

Secțiunea III

Proceduri privind cererile de reprimire

Articolul 23

Prezentarea unei cereri de reprimire

(1)   În cazul în care statul membru în care s-a depus o cerere ulterioară de protecție internațională, sau pe teritoriul căruia solicitantul sau altă persoană menționată la articolul 18 alineatul (1) litera (d) locuiește fără a fi titularul unui permis de ședere, consideră că este responsabil un alt stat membru, în conformitate cu articolul 20 alineatul (5) și articolul 18 alineatul (1) literele (b), (c) și (d), poate cere ca acest alt stat membru să reprimească persoana.

(2)   În cazul unei cereri ulterioare de protecție internațională, cererea de reprimire a persoanei în cauză se face cât mai rapid posibil și în orice caz, în termen de
  o lună
  de la primirea rezultatului pozitiv transmis de unitatea centrală Eurodac, în conformitate cu articolul 6 alineatul (6) din Regulamentul CE nr. ║.../...║ [privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (CE) nr. .../... de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională depusă într-unul din statele membre de un resortisant al unei țări terțe sau de un apatrid].

În cazul în care cererea de reprimire a solicitantului care a prezentat cererea de protecție internațională se bazează pe alte dovezi decât cele provenite din sistemul Eurodac, acestea se trimit statului membru solicitat în termen de trei luni de la data depunerii cererii de protecție internațională în sensul articolului 20 alineatul (2).

(3)   În cazul în care nu există o cerere ulterioară de protecție internațională și în cazul în care statul membru decide să caute în sistemul Eurodac, în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. ║.../...║ [privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (CE) nr. .../... de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională depusă într-unul din statele membre de un resortisant al unei țări terțe sau de un apatrid], cererea de reprimire a persoanei în cauză se va face cât mai rapid posibil și în orice caz, în termen de
  o lună
  de la primirea rezultatului pozitiv transmis de unitatea centrală Eurodac, astfel cum prevede articolul 13 alineatul (4) din regulament.

În cazul în care cererea de reprimire a persoanei în cauză se bazează pe alte dovezi decât cele provenite din sistemul Eurodac, acestea se trimit statului membru solicitat în termen de trei luni de la data la care statul solicitat ia cunoștință de faptul că alt stat membru poate fi responsabil pentru persoana în cauză.

(4)   În cazul în care cererea de reprimire a unui solicitant sau a unei alte persoane, astfel cum este definită la articolul 18 alineatul (1) litera (d) nu se efectuează în termenul prevăzut la alineatele (2) și (3) din prezentul articol, responsabilitatea examinării cererii de protecție internațională aparține statului membru în care s-a depus cererea ulterioară sau pe teritoriul căruia locuiește persoana fără permis de ședere.

(5)   Cererea de reprimire a solicitantului sau privind o altă persoană menționată la articolul 18 alineatul (1) litera (d) se face folosindu-se un formular standard și include probele sau dovezile circumstanțiale și/sau mențiuni relevante din declarațiile persoanei, care să permită autorităților statului membru solicitat să verifice dacă este responsabil.

Normele privind probele și dovezile circumstanțiale și interpretarea acestora și determinarea și procedurile de transmitere a cererilor se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 41 alineatul (2).

Articolul 24

Răspunsul la o cerere de reprimire

(1)   Statul membru solicitat efectuează verificările necesare și emite o decizie privind cererea de reprimire a persoanei în cauză cât de curând posibil, și în niciun caz nu depășește termenul de o lună de la data primirii cererii. Atunci când cererea se bazează pe date obținute din sistemul EURODAC, acest termen se reduce la două săptămâni.

(2)   Absența unui răspuns în termenul de o lună sau de două săptămâni menționat la alineatul (1), se înțelege acceptarea cererii, și implică obligația de a reprimi ║ persoana în cauză, inclusiv obligația de a se asigura de buna organizare a primirii acesteia.

Secțiunea IV

Garanții procedurale

Articolul 25

Notificarea unei decizii de transfer

(1)   Atunci când statul membru solicitat este de acord să preia sau să reprimească solicitantul sau altă persoană menționată la articolul 18 alineatul (1) litera (d) statul membru solicitant notifică solicitantului de azil decizia de a o transfera către statul membru responsabil și, după caz, de a nu examina cererea acesteia de protecție internațională. Asemenea notificări se fac în scris, într-o limbă
  pe care solicitantul o înțelege sau
  care se
  poate
  presupune în mod rezonabil că o înțelege și într-un termen de maxim 15 zile lucrătoare de la data primirii răspunsului de la statul membru solicitat.

(2)   Decizia menționată la alineatul (1) stabilește motivele pe care este întemeiată, inclusiv o descriere a etapelor principale din cadrul procedurii care permite luarea deciziei. Aceasta conține detalii privind căile de atac disponibile și termenele aplicabile acestor căi de atac, precum și informații referitoare la persoane sau organisme care ar putea oferi asistență juridică specifică și/sau reprezentare pentru persoana în cauză. Aceasta conține detalii privind termenul de realizare a transferului și, dacă este necesar, conține informații referitoare la locul și data la care persoana în cauză trebuie să se prezinte, în cazul în care aceasta se deplasează către statul membru responsabil prin mijloace proprii. Termenele pentru efectuarea transferului se stabilesc astfel încât să ofere persoanei o perioadă de timp rezonabilă pentru a introduce o cale de atac în conformitate cu articolul 26.

Articolul 26

Căi de atac

(1)   Solicitantul sau altă persoană menționată la articolul 18 alineatul (1) litera (d) are dreptul la o cale atac în justiție, sub forma unui apel sau unei revizuiri, în fapt și în drept, a deciziei de transfer menționate la articolul 25, în fața unei instanțe naționale.

(2)   Statele membre prevăd o perioadă de timp rezonabilă în care persoana în cauză să își poată exercita dreptul de a apela la o cale eficientă de atac, în conformitate cu alineatul (1).

Acest termen este de minimum 10 zile lucrătoare, începând cu data notificării prevăzute la articolul 25 alineatul (1).

(3)   În cazul unei căi de atac sau a unei revizuiri privind decizia de transfer menționată la articolul 25, autoritatea menționată la alineatul (1) din prezentul articol decide
  , fie în urma solicitării persoanei în cauză, fie în lipsa unei astfel de cereri, fie
  din oficiu, cât mai curând posibil, și, în orice caz, nu mai târziu de
  cinci
  zile lucrătoare de la introducerea căii de atac sau a revizuirii, dacă persoana în cauză poate rămâne sau nu pe teritoriul statului membru în cauză în așteptarea pronunțării unei hotărâri privind aceste căi de atac sau revizuiri.

(4)   Nu are loc nici un transfer înainte de luarea deciziei menționate la alineatul 3. O decizie de a nu permite persoanei vizate să ramână pe teritoriul statului membru în cauză în așteptarea pronunțării unei hotărâri privind aceste căi de atac sau revizuiri, precizează motivele pe care se bazează.

(5)   Statele membre asigură persoanei în cauză accesul la asistență juridică și/sau reprezentare și, după caz, asistență lingvistică.

(6)   Statele membre se asigură că asistența juridică și/sau reprezentarea
  necesare
  sunt oferite
  , la cerere,
  gratuit
  în temeiul articolului 15 alineatele (3)-(6) din Directiva 2005/85/CE
  .

Procedurile de acces la asistență juridică și/sau reprezentare în asemenea cazuri sunt stabilite în dreptul intern.

Secțiunea V

Detenția în scopul transferului

Articolul 27

Detenția

(1)   Statele membre nu țin în detenție o persoană numai pentru motivul că aceasta solicită protecție internațională în conformitate cu Directiva 2005/85/CE.

(2)   Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 8 alineatul (2) din Directiva ║.../.../CE ║ [privind standardele minime pentru primirea solicitanților de azil], atunci când se dovedește a fi necesar și pe baza analizei fiecărui caz, ▐ statele membre pot ține în detenție un solicitant de azil sau o altă persoană menționată la articolul 18 alineatul (1) litera (d) din prezentul regulament, care sunt supuse unei decizii de transfer către statul membru responsabil
  , într-un spațiu care nu este destinat detenției doar în cazul în care alte măsuri mai puțin coercitive nu au fost eficiente și
  numai dacă există un risc ca aceasta să se sustragă procedurii.

(3)   La momentul evaluării cererii privind alte măsuri mai puțin coercitive, astfel cum se prevede la alineatul (2), statele membre vor lua în considerare alternativele la măsura detenției, precum obligația de a se prezenta în mod regulat în fața autorităților, depunerea unei garanții financiare, obligația de a rămâne într-un anumit loc sau alte măsuri destinate prevenirii sustragerii de la procedură.

(4)   Detenția în sensul alineatului (2) poate fi aplicată numai din momentul în care se notifică persoanei în cauză, decizia de transfer către statul membru responsabil, în conformitate cu articolul 25, și până când persoana respectivă este transferată în statul membru responsabil.

(5)   Detenția în sensul alineatului (2) se dispune pentru o perioada cât mai redusă. Nu poate fi mai lungă decât perioada necesară, în mod rezonabil, de efectuare a procedurilor administrative privind realizarea transferului.

(6)   Detenția în sensul alineatului (2) se dispune de către autoritățile judecătorești. În cazuri urgente, se poate dispune de către autoritățile administrative, caz în care ordinul de detenție se confirmă de către autoritățile judecătorești într-un termen de 72 de ore de la începutul detenției. In cazul în care autoritățile judecătorești consideră detenția ilegală, persoana în cauză este eliberată imediat.

(7)   Detenția în sensul alineatului (2) se dispune în scris, cu motivația în fapt și în drept, specificând, în special, motivele pe baza cărora se consideră că există un risc ▐de sustragere a persoanei în cauză de la procedură, precum și perioada de timp a detenției.

Persoanele supuse detenției sunt informate imediat cu privire la motivele și durata detenției, precum și procedurile prevăzute în legislația internă pentru contestarea ordinului de detenție, într-o limbă
  pe care o înțeleg sau despre care
  se presupune în mod rezonabil că o înțeleg.

(8)   În orice caz de detenție ║în sensul alineatului (2),
  detenția
  este revizuită de o autoritate judecătorească, la intervale rezonabile de timp, la cererea persoanei in cauză sau din oficiu. Detenția nu este niciodată prelungită în mod nejustificat.

(9)   Statele membre asigură accesul la asistență juridică și/sau reprezentare în cazurile de detenție în sensul alineatului (2), care sunt gratuite atunci când persoana în cauză nu își permite cheltuielile aferente.

Procedurile de acces la asistența juridică și/sau reprezentare în asemenea cazuri sunt stabilite în dreptul intern.

(10)   Minorii nu sunt deținuți decât în interesul lor superior, astfel cum se prevede la
  articolul 6 alineatul (3)
  din prezentul regulament și conform unei analize individuale a situației acestora, în conformitate cu articolul 11 alineatul (5) din Directiva ║ .../.../CE [privind standardele minime pentru primirea solicitanților de azil].

(11)   Minorii neînsoțiți nu sunt niciodată ținuți în detenție.

(12)   Statele membre se asigură că solicitanții de azil ținuți în detenție în sensul prezentului articol se bucură de aceleași condiții de primire ale solicitanților aflați în detenție prevăzute în special, la articolele 10 și 11 din Directiva ║.../.../CE privind standardele minime pentru primirea solicitanților de azil.

Secțiunea VI

Transferurile

Articolul 28

Modalități și termene

(1)   Transferul solicitantului sau a altei persoane menționate la articolul 18 alineatul (1) litera (d) din statul membru solicitant către statul membru responsabil se face în conformitate cu dreptul intern al statului membru solicitant, după consultări între cele două state membre în cauză, cât de repede posibil, și în cel mult șase luni de la acceptarea cererii de a prelua sau reprimi persoana în cauză sau de la decizia finală privind calea de atac sau revizuirea atunci când efectul suspensiv este dispus în conformitate cu articolul 26 alineatul (3).

Dacă este necesar, solicitantului de azil i se va furniza de către statul membru solicitant un permis de liberă trecere conform cu modelul adoptat în temeiul procedurii de reglementare menționate la articolul 41 alineatul (2).

Statul membru responsabil informează statul membru solicitant, după caz, asupra sosirii în siguranță a persoanei în cauză sau asupra faptului că acesta nu s-a prezentat în termenul stabilit.

(2)   Atunci când transferul nu se efectuează în termenul de șase luni, statul membru responsabil este exonerat de obligația de a prelua sau reprimi persoana în cauză și responsabilitatea se transferă statului membru solicitant. Acest termen poate fi prelungit până la maxim un an în cazul în care transferul nu a putut fi efectuat datorită reținerii în închisoare a persoanei în cauză sau până la maximum 18 luni în cazul în care persoana în cauză se sustrage procedurii.

(3)   În cazul în care o persoană a fost transferată în mod eronat sau o decizie de transfer este schimbată în urma exercitării unei căi de atac, după ce a avut loc transferul, statul membru care a efectuat transferul acceptă înapoi, imediat, persoana în cauză.

(4)   Comisia poate adopta norme suplimentare privind efectuarea de transferuri. Aceste norme, destinate modificării elementelor neesențiale din regulament prin completarea acestuia, sunt adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 41 alineatul (3).

Articolul 29

Cheltuieli de transfer

(1)   Costurile necesare transferului unui solicitant sau unei alte persoane, menționate la articolul 18 alineatul (1) litera (d) către statul membru responsabil sunt suportate de statul membru care efectuează transferul.

(2)   Atunci când persoana în cauză trebuie trimisă înapoi într-un stat membru, ca urmare a unui transfer eronat sau a unei decizii care a fost schimbată în urma exercitării unei căi de atac, după efectuarea transferului, statul membru care a efectuat transferul inițial este responsabil pentru costurile de transferare a persoanei înapoi, pe teritoriul său.

(3)   Persoanele transferate în temeiul prezentului regulament nu suportă costurile unor astfel de transferuri.

(4)   Normele suplimentare privind obligația statului membru expeditor de a suporta costurile de transfer poate fi adoptată în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 41 alineatul (2).

Articolul 30

Schimbul de informații relevante înaintea efectuării transferurilor

(1)   În toate cazurile de transfer, statul membru expeditor comunică statului membru de destinație dacă persoana este aptă pentru transfer. Numai asemenea persoane „apte pentru transfer” sunt transferate.

(2)   Statul membru care efectuează transferul comunică statului membru responsabil datele cu caracter personal referitoare la solicitantul care va fi transferat, date care sunt adecvate, relevante și neexcesive cu unicul scop de se asigura că autoritățile competente ale statului membru responsabil au posibilitatea de a oferi asistența adecvată, inclusiv asistența medicală necesară, precum și de a asigura continuitatea protecției și drepturilor conferite de prezentul regulament și Directiva ║.../.../CE ║ [privind standardele minime pentru primirea solicitanților de azil]. Aceste informații sunt comunicate din timp și cel târziu cu șapte zile lucrătoare înainte de efectuarea transferului, cu excepția cazurilor în care statul membru află aceste informații într-o fază ulterioară.

(3)   Statele membre efectuează, în special, următorul schimb de informații:

| (a) | datele de identificare ale membrilor familiei solicitantului sau a altor rude, din statul membru de destinație, după caz; |
| --- | --- |

(a)

datele de identificare ale membrilor familiei solicitantului sau a altor rude, din statul membru de destinație, după caz;

| (b) | în cazul minorilor, informații privind nivelul de educație al acestora; |
| --- | --- |

(b)

în cazul minorilor, informații privind nivelul de educație al acestora;

| (c) | informații privind vârsta solicitantului; |
| --- | --- |

(c)

informații privind vârsta solicitantului;

| (d) | orice alte informații pe care statul membru expeditor le consideră esențiale în vederea conservării drepturilor și nevoilor speciale ale unui solicitant. |
| --- | --- |

(d)

orice alte informații pe care statul membru expeditor le consideră esențiale în vederea conservării drepturilor și nevoilor speciale ale unui solicitant.

(4)   În scopul unic de administrare a unor îngrijirii sau tratamente, în special privind persoanele cu handicap, persoanele vârstnice, femeile însărcinate, minorii și persoanele care au fost supuse torturii, violurilor sau altor forme grave de violență psihologică, fizică sau sexuală, statul membru care efectuează transferul transmite informații cu privire la orice nevoi speciale ale persoanei care va fi transferată, care, în cazuri specifice, pot include informații privind starea fizică și mentală a persoanei transferate. Statul membru responsabil se asigură că aceste nevoi speciale sunt tratate corespunzător, incluzând, în special, orice asistență medicală de bază care poate fi necesară.

(5)   Orice informații menționate la alineatul (4) vor fi transmise de statul membru care efectuează transferul către statul membru responsabil, numai după obținerea acordului explicit al solicitantului si/sau al reprezentantului acestuia sau atunci când această transmitere este esențială protecției intereselor vitale ale persoanei sau ale altei persoane, în cazul în care acesta nu este apt, din punct de vedere fizic sau psihic să-și exprime consimțământul. Odată transferul încheiat, aceste informații sunt imediat șterse de statul membru care a efectuat transferul.

(6)   Prelucrarea datelor cu caracter personal privind sănătatea este efectuată numai de un cadru medical care, în conformitate cu dreptul intern ori cu normele stabilite de autoritățile naționale competente, are obligația păstrării secretului medical sau de altă persoană supusă, de asemenea, unei obligații echivalente în ceea ce privește confidențialitatea. Aceste cadre medicale și persoane care primesc și prelucrează aceste informații primesc o instruire medicală corespunzătoare, precum și o instruire privind prelucrarea adecvată a datelor sensibile cu caracter personal, privind starea de sănătate.

(7)   Schimbul de informații în temeiul prezentului articol are loc numai între autoritățile notificate Comisiei, în conformitate cu articolul 34 din prezentul regulament, prin intermediul rețelei de comunicare electronică „DubliNet”║. Autoritățile notificate conform articolului 34 din prezentul regulament precizează, de asemenea, cadrele medicale autorizate să prelucreze informațiile menționate la alineatul (4) din prezentul articol. Informațiile schimbate pot fi folosite numai în scopurile prevăzute la alineatele (2) și (4) din prezentul articol.

(8)   În vederea facilitării schimbului de informații între statele membre, se adoptă un formular standard pentru transferul datelor cerute prin prezentul articol, în conformitate cu procedura de reglementare prevăzută la articolul 41 alineatul (2).

(9)   Normele menționate la articolul 33 alineatele (8) - (12) se aplică schimbului de informații în temeiul prezentului articol.

Articolul 31

Metoda de efectuare a transferurilor

(1)
     
  Statul membru care efectuează un transfer trebuie să încurajeze transferurile voluntare, oferind solicitantului informațiile adecvate.

(2)
     
  În cazul în care transferurile către statul membru responsabil sunt efectuate sub forma unei plecări controlate sau sub escortă, statele membre se asigură că acestea sunt realizate în condiții umane, cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale și a demnității umane.

Secțiunea VII

Suspendarea temporară a transferurilor

Articolul 32

Suspendarea temporară a transferurilor

(1)   În cazul în care un stat membru se confruntă cu o situație deosebit de urgentă care pune o presiune excepțională asupra capacităților de primire ale acestuia, asupra sistemului de azil sau infrastructură, și când transferul solicitanților de protecție internațională în sensul prezentului regulament riscă să se adauge acestei sarcini, statul membru poate cere ca asemenea transferuri să fie suspendate.

Cererea se adresează Comisiei, care indică motivele pe care se bazează și include în special:

| (a) | o descriere detaliată a situației deosebit de urgente care implică o sarcină excepțională asupra capacităților, sistemului de azil sau infrastructurii statului membru solicitant, inclusiv statistici relevante și probe justificative; |
| --- | --- |

(a)

o descriere detaliată a situației deosebit de urgente care implică o sarcină excepțională asupra capacităților, sistemului de azil sau infrastructurii statului membru solicitant, inclusiv statistici relevante și probe justificative;

| (b) | o previziune concretă privind evoluția posibilă a situației pe termen scurt; |
| --- | --- |

(b)

o previziune concretă privind evoluția posibilă a situației pe termen scurt;

| (c) | o explicație motivată a sarcinii suplimentare pe care transferul solicitanților de protecție internațională, în conformitate cu prezentul regulament o poate adăuga asupra capacităților, sistemului de azil sau infrastructurii statului membru solicitant, inclusiv statistici relevante și alte probe pertinente; |
| --- | --- |

(c)

o explicație motivată a sarcinii suplimentare pe care transferul solicitanților de protecție internațională, în conformitate cu prezentul regulament o poate adăuga asupra capacităților, sistemului de azil sau infrastructurii statului membru solicitant, inclusiv statistici relevante și alte probe pertinente;

(2)   Atunci când Comisia consideră că circumstanțele existente într-un stat membru pot conduce la aplicarea unui nivel de protecție al solicitanților de protecție internațională care nu este conform cu legislația comunitară, în special cu Directiva ║ .../.../CE ║ [privind standardele minime pentru primirea solicitanților de azil] cu Directiva 2005/85/CE
  , precum și Directiva 2004/83/CE,
  poate decide, în conformitate cu procedura prevăzută la alineatul (4), ca toate transferurile solicitanților către statul membru vizat să fie suspendate, în conformitate cu prezentul regulament.

(3)   În cazul în care un stat membru se preocupă de faptul că circumstanțele proprii unui alt stat membru pot avea ca rezultat un nivel inadecvat de protecție a solicitanților de protecție internațională, care nu este conform cu legislația comunitară, în special cu Directiva ║.../.../CE [privind standardele minime pentru primirea solicitanților de azil] și cu Directiva 2005/85/CE
  și Directiva 2004/83/CE
  , poate cere ca toate transferurile solicitanților către statul membru vizat în temeiul prezentului regulament să fie suspendate.

Cererea se adresează Comisiei, care indică motivele pe care se bazează și, în special, informații detaliate privind situația din statul membru în cauză, care reflectă o posibilă lipsă de conformitate cu legislația comunitară, în special cu Directiva ║.../.../CE ║ [privind standardele minime pentru primirea solicitanților de azil], cu Directiva 2005/85/CE
  și Directiva 2004/83/CE
  .

(4)   În urma primirii unei cereri în conformitate cu alineatul (1) sau (3) sau în urma unei inițiativei proprii în conformitate cu alineatul (2), Comisia poate decide suspendarea tuturor transferurilor solicitanților către un stat membru vizat, în conformitate cu prezentul regulament. O asemenea decizie se ia cât mai rapid posibil și cel târziu la o lună după primirea cererii. Decizia de suspendare a transferurilor enumeră motivele pe baza căreia s-a efectuat și include, în special:

| (a) | examinarea circumstanțelor proprii fiecărui stat membru către care pot fi suspendate transferurile; |
| --- | --- |

(a)

examinarea circumstanțelor proprii fiecărui stat membru către care pot fi suspendate transferurile;

| (b) | examinarea impactului posibil al suspendării transferurilor asupra celorlalte state membre; |
| --- | --- |

(b)

examinarea impactului posibil al suspendării transferurilor asupra celorlalte state membre;

| (c) | data propusă de la care ar trebui să intre în vigoare suspendarea transferurilor; |
| --- | --- |

(c)

data propusă de la care ar trebui să intre în vigoare suspendarea transferurilor;

| (d) | orice condiții specifice impuse fiecărei suspendări; |
| --- | --- |

(d)

orice condiții specifice impuse fiecărei suspendări;

| (e) | indicații privind măsurile, parametrii de referință și calendarele care trebuie stabilite în scopul evaluării progreselor realizate în ceea ce privește soluționarea circumstanțelor identificate la litera (a); |
| --- | --- |

(e)

indicații privind măsurile, parametrii de referință și calendarele care trebuie stabilite în scopul evaluării progreselor realizate în ceea ce privește soluționarea circumstanțelor identificate la litera (a);

(5)   Comisia notifică atât Consiliul cât și statele membre cu privire la decizia de suspendare a tuturor transferurilor solicitanților către un stat membru, în conformitate cu prezentul regulament. Orice stat membru poate supune Consiliului decizia Comisiei în termen de o lună de la primirea notificării. Consiliul, hotărând cu majoritate calificată, poate lua o altă decizie în termen de o lună de la data sesizării statului membru.

(6)   În urma deciziei Comisiei de suspendare a transferurilor către un stat membru, celelalte state membre, în care se află solicitanții ale căror transferuri au fost suspendate, sunt responsabile de examinarea cererilor de protecție internațională a acestor persoane.

Decizia de suspendare a transferurilor către un stat membru ia în considerare, în mod corespunzător, nevoia de a asigura protecția minorilor și a unității familiei.

(7)   O decizie de suspendare a transferurilor către un stat membru, în conformitate cu alineatul (1) justifică furnizarea de asistență pentru măsurile de urgență prevăzute la articolul 5 din Decizia nr. 573/2007/CE Parlamentului European și a Consiliului (15), în urma unei cereri de asistență de la statul membru respectiv.

(8)
     
  Un stat membru menționat la alineatele (1) - (3) ia în timp util măsuri concrete pentru a remedia situația care a condus la suspendarea temporară a transferurilor.

(9)   Transferurile pot fi suspendate pe o perioada maximă de șase luni. În cazul în care motivele măsurii persistă după cele șase luni, Comisia poate decide extinderea aplicării măsurilor pentru încă alte șase luni, la cererea statului membru ║ menționat la alineatul (1) sau din proprie inițiativă.
  Dispozițiile alineatului (5) sunt, de asemenea, aplicabile.

(10)   Nicio prevedere din prezentul articol nu se interpretează ca permițând statelor membre derogarea de la obligațiile generale ale acestora de a lua toate măsurile corespunzătoare, generale sau specifice, pentru a asigura îndeplinirea obligațiilor ce rezultă din legislația comunitară privind azilul, în special prezentul regulament, Directiva ║.../.../CE ║ [privind standardele minime pentru primirea solicitanților de azil] și Directiva 2005/85/CE.

(11)
     
  La propunerea Comisiei adresată Parlamentului European și Consiliului și acționând în conformitate cu procedura menționată la articolul 251 din Tratat, se introduc instrumente obligatorii pentru toate statele membre, pentru a oferi un sprijin eficient statelor membre care se confruntă cu o presiune specifică și disproporționată asupra sistemelor lor naționale, în special din cauza poziției lor geografice sau a situației demografice. Instrumentele respective intră în vigoare cel târziu la 31 decembrie 2011 și, în orice caz, prevăd următoarele:

| (a) | detașarea funcționarilor din alte state membre, sub egida Biroului european de sprijin în domeniul azilului, care să acorde asistență statelor membre care se confruntă cu presiuni specifice și în care solicitanții nu pot beneficia de norme de protecție corespunzătoare; |
| --- | --- |

(a)

detașarea funcționarilor din alte state membre, sub egida Biroului european de sprijin în domeniul azilului, care să acorde asistență statelor membre care se confruntă cu presiuni specifice și în care solicitanții nu pot beneficia de norme de protecție corespunzătoare;

| (b) | un sistem de realocare a beneficiarilor de protecție internațională din statele membre care se confruntă cu o presiune specifică și deosebită către alte state membre, după consultarea Înaltului Comisariat pentru Refugiați al Organizației Națiunilor Unite, asigurându-se, în același timp, că realocarea este efectuată conform unor reguli nediscreționare, transparente și neechivoce. |
| --- | --- |

(b)

un sistem de realocare a beneficiarilor de protecție internațională din statele membre care se confruntă cu o presiune specifică și deosebită către alte state membre, după consultarea Înaltului Comisariat pentru Refugiați al Organizației Națiunilor Unite, asigurându-se, în același timp, că realocarea este efectuată conform unor reguli nediscreționare, transparente și neechivoce.

(12)
     
  Prezentul articol încetează să fie aplicabil din momentul intrării în vigoare a instrumentelor menționate la alineatul (11) și, în orice caz, cel târziu la 31 decembrie 2011.

(13)
     
  În cadrul monitorizării și evaluării menționate la articolul 42, Comisia revizuiește aplicarea prezentului articol și prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului, cel târziu până la 30 iunie 2011. În cadrul acestui raportului, Comisia evaluează dacă există o nevoie justificată de prorogare a aplicării prezentului articol după data de 31 decembrie 2011. În cazul în care Comisia consideră că este necesar, aceasta prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere pentru o astfel de prorogare, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat.

CAPITOLUL VII

COOPERAREA ADMINISTRATIVĂ

Articolul 33

Schimbul de informații

(1)   Fiecare stat membru comunică oricărui alt stat membru care cere aceasta date cu caracter personal referitoare la solicitantul de azil care sunt adecvate, relevante și neexcesive, pentru:

| (a) | determinarea statului membru responsabil cu examinarea cererii de protecție internațională; |
| --- | --- |

(a)

determinarea statului membru responsabil cu examinarea cererii de protecție internațională;

| (b) | examinarea cererii de protecție internațională; |
| --- | --- |

(b)

examinarea cererii de protecție internațională;

| (c) | punerea în aplicare a oricărei obligații în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(c)

punerea în aplicare a oricărei obligații în temeiul prezentului regulament.

(2)   Informațiile prevăzute la alineatul (1) pot acoperi numai:

| (a) | datele de identificare ale solicitantului și, după caz, ale membrilor familiei sale (nume complet și, după caz, numele anterior, porecle sau pseudonime, cetățenia actuală și anterioară, data și locul nașterii); |
| --- | --- |

(a)

datele de identificare ale solicitantului și, după caz, ale membrilor familiei sale (nume complet și, după caz, numele anterior, porecle sau pseudonime, cetățenia actuală și anterioară, data și locul nașterii);

| (b) | documentele de identitate și de călătorie (referințe, durata de valabilitate, data eliberării, autoritatea emitentă, locul eliberării etc.); |
| --- | --- |

(b)

documentele de identitate și de călătorie (referințe, durata de valabilitate, data eliberării, autoritatea emitentă, locul eliberării etc.);

| (c) | alte informații necesare pentru stabilirea identității solicitantului, inclusiv amprente digitale prelucrate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. ║.../...║ [privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (CE) nr. .../... de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională depusă într-unul din statele membre de un resortisant al unei țări terțe sau de un apatrid]; |
| --- | --- |

(c)

alte informații necesare pentru stabilirea identității solicitantului, inclusiv amprente digitale prelucrate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. ║.../...║ [privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (CE) nr. .../... de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională depusă într-unul din statele membre de un resortisant al unei țări terțe sau de un apatrid];

| (d) | locurile de ședere și itinerarele de călătorie; |
| --- | --- |

(d)

locurile de ședere și itinerarele de călătorie;

| (e) | permisele de ședere sau vizele eliberate de un stat membru; |
| --- | --- |

(e)

permisele de ședere sau vizele eliberate de un stat membru;

| (f) | locul în care a fost prezentată cererea; |
| --- | --- |

(f)

locul în care a fost prezentată cererea;

| (g) | data depunerii oricărei cereri anterioare de protecție internațională, data prezentării actualei cereri, stadiul la care s-a ajuns cu procedura și conținutul deciziei luate, după caz. |
| --- | --- |

(g)

data depunerii oricărei cereri anterioare de protecție internațională, data prezentării actualei cereri, stadiul la care s-a ajuns cu procedura și conținutul deciziei luate, după caz.

(3)   De asemenea și în măsura în care este necesar pentru examinarea cererii de protecție internațională, statul membru responsabil poate cere altui stat membru să îl informeze asupra motivelor pe care și-a întemeiat solicitantul de azil cererea și, după caz, asupra motivelor oricărei decizii luate în ceea ce privește solicitantul. Statul membru poate refuza să răspundă cererii primite, în cazul în care comunicarea acestor informații este de natură să aducă atingere intereselor esențiale ale statului membru sau protecției libertăților și drepturilor fundamentale ale persoanei în cauză sau ale altora. În orice caz, comunicarea informațiilor solicitate este subordonată consimțământului scris din partea solicitantului de protecție internațională, obținută de statul membru solicitat. În acest caz, solicitantul trebuie să știe pentru ce tip de informații își dă consimțământul.

(4)   Orice cerere de informații se trimite numai în contextul unei cereri individuale de protecție internațională. Aceasta prezintă motivele pe care se întemeiază și, atunci când scopul ei este să verifice dacă există un criteriu care poate determina responsabilitatea statului membru solicitat, menționează pe ce dovezi, inclusiv informații relevante din surse de încredere referitoare la metodele și mijloacele prin care solicitanții de azil intră pe teritoriul statelor membre sau pe ce element specific și verificabil din declarația solicitantului de azil se întemeiază. Se înțelege că astfel de informații relevante din surse de încredere nu sunt suficiente prin ele însele a determina responsabilitatea și competența statului membru în temeiul prezentului regulament, dar acestea pot contribui la evaluarea altor indicații referitoare la solicitantul de azil.

(5)   Statul membru solicitat este obligat să răspundă în termen de patru săptămâni. Orice întârziere a răspunsului este justificată în mod corespunzător. În cazul în care cercetarea efectuată de statul membru solicitat, care nu a respectat termenul limită maxim, prezintă informații conform cărora acesta este responsabil, acest stat membru nu poate invoca expirarea termenului limită prevăzut la articolele 21 și 23 ca motiv pentru refuzul de a se conforma cererii de preluare sau reprimire.

(6)   Schimbul de informații se efectuează la cererea unui stat membru și are loc numai între autoritățile a căror desemnare de către fiecare stat membru a fost comunicată Comisiei, în conformitate cu articolul 34 alineatul (1).

(7)   Informațiile schimbate pot fi folosite numai în scopurile prevăzute la alineatul (1). În fiecare stat membru, aceste informații nu pot fi comunicate, în funcție de tipurile lor și de competențele autorităților destinatare, decât autorităților și instanțelor judecătorești însărcinate cu:

| (a) | determinarea statului membru responsabil cu examinarea cererii de protecție internațională; |
| --- | --- |

(a)

determinarea statului membru responsabil cu examinarea cererii de protecție internațională;

| (b) | examinarea cererii de protecție internațională; |
| --- | --- |

(b)

examinarea cererii de protecție internațională;

| (c) | punerea în aplicare a oricărei obligații în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(c)

punerea în aplicare a oricărei obligații în temeiul prezentului regulament.

(8)   Statul membru care transmite informația se asigură că este corectă și actualizată. În cazul în care statul membru a transmis informații care nu sunt corecte sau care nu ar fi trebuit transmise, statul membru destinatar este informat imediat despre aceasta. Acestea sunt obligate să corecteze astfel de informații sau să le șteargă.

(9)   Solicitantul de azil are dreptul de a fi informat, la cerere, asupra oricăror date prelucrate care îl privesc.

În cazul în care acesta constată că informațiile au fost prelucrate cu încălcarea prezentului regulament sau a Directivei 95/46/CE, în special deoarece sunt incomplete sau inexacte, el are dreptul ca aceste date să fie corectate sau șterse.

Autoritatea care corectează sau șterge datele informează, după caz, statul membru care transmite sau primește informația.

Solicitantului de azil are dreptul de a introduce o acțiune sau de a depune o plângere în fața autorităților competente sau a instanțelor din statul membru care i-au refuzat dreptul de acces la date care îl privesc sau dreptul de rectificare sau eliminare a acestor date care îl privesc.

(10)   În fiecare stat membru în cauză se ține o evidență în dosarul individual al persoanei în cauza sau/și într-un registru a transmiterii sau primirii informațiilor schimbate.

(11)   Informațiile schimbate sunt păstrate pe o perioadă care să nu depășească pe aceea în scopul căreia sunt schimbate.

(12)   Atunci când datele nu sunt prelucrate automat sau nu sunt conținute, sau nu se intenționează a fi înregistrate într-un dosar, fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru a asigura respectarea prezentului articol prin verificări eficiente.

Articolul 34

Autoritățile competente și resursele

(1)   Comisiei îi sunt notificate de către fiecare stat membru, de îndată, autoritățile specifice responsabile pentru îndeplinirea obligațiilor care decurg din prezentul regulament și a oricăror modificări privind aceste autorități. Acestea se asigură că aceste autorități au resursele necesare pentru îndeplinirea sarcinilor lor și în special pentru a răspunde în termenul prevăzut la cererile de informații, cererile de preluare și a cererilor de reprimire a solicitanților de azil.

(2)   Comisia publică o listă consolidată a autorităților menționate la alineatul (1) n Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. În cazul în care există modificări ale listei, Comisia publică o dată pe an o listă consolidată actualizată.

(3)   Autoritățile menționate la alineatul (1) primesc pregătirea necesară în sensul aplicării prezentului regulament.

(4)   Normele privind instituirea mijloacelor de transmisie electronică sigură între autoritățile menționate la alineatul (1) pentru transmiterea cererilor, răspunsurilor și întregii corespondențe scrise și asigurarea că expeditorii primesc în mod automat o dovadă electronică a recepției sunt stabilite în conformitate cu procedurade reglementare menționată la articolul 41 alineatul (2).

Articolul 35

Aranjamente administrative

(1)   Statele membre pot stabili între ele, pe baze bilaterale, aranjamente administrative cu privire la detaliile practice de punere în aplicare a prezentului regulament pentru a facilita aplicarea și a mări eficiența acestuia. Astfel de aranjamente se pot referi la:

| (a) | schimbul de ofițeri de legătură; |
| --- | --- |

(a)

schimbul de ofițeri de legătură;

| (b) | simplificarea procedurilor și scurtarea termenelor referitoare la transmiterea și examinarea cererilor de preluare sau reprimire a solicitanților de azil. |
| --- | --- |

(b)

simplificarea procedurilor și scurtarea termenelor referitoare la transmiterea și examinarea cererilor de preluare sau reprimire a solicitanților de azil.

(2)   Aranjamentele menționate la alineatul (1) sunt comunicate Comisiei. Comisia aprobă aranjamentele prevăzute la alineatul (1) litera (b), după ce verifică dacă acestea nu încălcă prezentul regulament.

CAPITOLUL VIII

CONCILIEREA

Articolul 36

Concilierea

(1)   Atunci când statele membre nu pot soluționa un litigiu privind orice alt aspect legat de aplicarea prezentului regulament, acestea pot recurge la procedura de conciliere prevăzută la alineatul 2.

(2)   Procedura de conciliere este inițiată la cererea unuia dintre statele membre aflate în litigiu înaintată președintelui comitetului prevăzut la articolul 41. Prin acceptarea de a recurge la procedura de conciliere, statele membre respective se angajează să ia în considerare cât mai mult soluția propusă.

Președintele comitetului desemnează trei membri ai comitetului reprezentând trei state membre neimplicate în litigiu. Aceștia primesc argumentele celor două părți fie în scris, fie oral și, după deliberări, propun o soluție în termen de o lună, dacă este necesar în urma supunerii la vot.

Președintele comitetului sau supleantul acestuia, prezidează deliberările. Acesta își poate exprima opinia, dar nu are drept de vot.

Indiferent dacă este adoptată sau respinsă de către părți, soluția propusă este finală și irevocabilă.

CAPITOLUL IX

DISPOZIȚII TRANZITORII ȘI DISPOZIȚII FINALE

Articolul 37

Sancțiuni

Statele membre adoptă măsurile necesare pentru a se asigura că orice utilizare frauduloasă a datelor manipulate în conformitate cu prezentul regulament se pedepsește prin sancțiuni, inclusiv sancțiuni de natură administrativă și/sau penală în conformitate cu legislația națională, care sunt eficace, proporționale și disuasive.

Articolul 38

Măsuri tranzitorii

Atunci când o cerere de azil a fost prezentată după data menționată la articolul 45 alineatul (2), faptele care pot atribui responsabilitatea unui stat membru în temeiul prezentului regulament sunt luate în considerare, chiar dacă ele preced aceasta dată, cu excepția faptelor menționate la articolul 14 alineatul (2).

Articolul 39

Calcularea termenelor

Termenele prevăzute de prezentul regulament se calculează după cum urmează:

| (a) | atunci când termenul este exprimat în zile, săptămâni sau luni se calculează de la momentul la care apare un eveniment sau este efectuat un act, ziua în care evenimentul apare sau în care este efectuat actul nu este calculată în termenul în cauză; |
| --- | --- |

(a)

atunci când termenul este exprimat în zile, săptămâni sau luni se calculează de la momentul la care apare un eveniment sau este efectuat un act, ziua în care evenimentul apare sau în care este efectuat actul nu este calculată în termenul în cauză;

| (b) | un termen exprimat în săptămâni sau luni se încheie la expirarea zilei din ultima săptămână sau lună care reprezintă aceeași zi a săptămânii sau aceeași dată ca ziua în care actul sau evenimentul de la care s-a calculat termenul a avut loc. În cazul în care, într-un termen exprimat în luni, ziua în care ar trebui să expire termenul nu apare în ultima lună, termenul se încheie la expirarea ultimei zile din acea lună; |
| --- | --- |

(b)

un termen exprimat în săptămâni sau luni se încheie la expirarea zilei din ultima săptămână sau lună care reprezintă aceeași zi a săptămânii sau aceeași dată ca ziua în care actul sau evenimentul de la care s-a calculat termenul a avut loc. În cazul în care, într-un termen exprimat în luni, ziua în care ar trebui să expire termenul nu apare în ultima lună, termenul se încheie la expirarea ultimei zile din acea lună;

| (c) | termenele includ sâmbete, duminici și sărbătorile oficiale în oricare din statele membre în cauză. |
| --- | --- |

(c)

termenele includ sâmbete, duminici și sărbătorile oficiale în oricare din statele membre în cauză.

Articolul 40

Domeniul de aplicare teritorial

În ceea ce privește Republica Franceză, prezentul regulament se aplică numai pe teritoriul său european.

Articolul 41

Comitetul

(1)   Comisia este sprijinită de un Comitet.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 5 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie.

Perioada menționată la articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE ce se stabilește la trei luni.

(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 5a alineatele (1)-(4) și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie.

Articolul 42

Monitorizare și evaluare

La cel mult trei ani de la data menționată la articolul 45 primul paragraf

  și fără a aduce atingere articolului 32 alineatul (13)
  , Comisia raportează Parlamentului European și Consiliului cu privire la aplicarea prezentului regulament și, după caz, propune modificările necesare. Statele membre transmit Comisiei toate informațiile necesare pentru pregătirea acestui raport, cel târziu cu șase luni înainte de expirarea termenului.

După prezentarea acestui raport, Comisia raportează Parlamentului European și Consiliului cu privire la aplicarea prezentului regulament în același timp cu prezentarea rapoartelor cu privire la punerea în aplicare a sistemului Eurodac prevăzut la articolul 28 din Regulamentul (CE) nr. ║.../...║ [privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (CE) nr. .../... de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională depusă într-unul din statele membre de un resortisant al unei țări terțe sau de un apatrid].

Articolul 43

Statisticile

În conformitate cu articolul 4 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 862/2007 al Parlamentului European și Consiliului din 11 iulie 2007 privind statisticile comunitare referitoare la migrație și la protecția internațională
   (16), Comisiei (Eurostat) îi sunt comunicate de statele membre statisticile privind aplicarea prezentului regulament și a Regulamentului (CE) nr. 1560/2003.

Articolul 44

Abrogare

Regulamentul (CE) nr. 343/2003 se abrogă.

Articolele 11 alineatul (1), 13, 14 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1560/2003 ║ se abrogă.

Trimiterile la regulamentul sau articolele abrogate se înțeleg ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa II.

Articolul 45

Intrare în vigoare și aplicabilitate

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică cererilor de protecție internațională prezentate începând din prima zi din a șasea lună următoare intrării sale în vigoare și, de la acea dată, se aplică oricărei cereri de preluare sau de reprimire a solicitanților de azil, indiferent de data la care cererea a fost prezentată. Statul membru responsabil cu examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate înainte de acea dată este determinat în conformitate cu criteriile menționate în Regulamentul (CE) No 343/2003.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre în conformitate cu Tratatul║.

Adoptat la ║

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C ...

1

(2)  JO C ...

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 7 mai 2009.

3

Poziția Parlamentului European din 7 mai 2009.

(4)  JO L 50, 25.2.2003, p. 1.

4

(5)  
  JO L ...

5

JO L ...

(6)  JO L 304, 30.9.2004, p. 12.

6

(7)  JO L,

7

L

(8)  JO L 222, 5.9.2003, p. 3.

8

(9)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

9

(10)  JO L ...

10

JO L ...

(11)  JO L 218, 13.8.2008, p. 60.

11

(12)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

12

(13)  JO L 105, 13.4.2006, p. 1.

13

(14)  JO L 326, 13.12.2005, p. 13.

14

(15)  JO L 144, 6.6.2007, p. 1.

15

(16)  JO L 199, 31.7.2007, p. 23.

16

Joi, 7 mai 2009ANEXA I

Regulamentul abrogat

(menționat la articolul 44)

| Regulamentul (CE) nr. 343/2003 | (JO L 50, 25.2.2003) |
| --- | --- |
| Numai articolele 11 alineatele (1), 13, 14 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1560/2003 al Comisiei | (JO L 222, 5.9.2003) |

Regulamentul (CE) nr. 343/2003

(JO L 50, 25.2.2003)

Numai articolele 11 alineatele (1), 13, 14 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1560/2003 al Comisiei

(JO L 222, 5.9.2003)

Joi, 7 mai 2009ANEXA II

Tabel de corespondență

| Regulamentul (CE) nr. 343/2003 | Prezentul regulament |
| --- | --- |
| Articolul 1 | Articolul 1 |
| Articolul 2 litera (a) | Articolul 2 litera (a) |
| Articolul 2 litera (b) | - |
| Articolul 2 litera (c) | Articolul 2 litera (b) |
| Articolul 2 litera (d) | Articolul 2 litera (c) |
| Articolul 2 litera (e) | Articolul 2 litera (d) |
| Articolul 2 litera (f) | Articolul 2 litera (e) |
| Articolul 2 litera (g) | Articolul 2 litera (f) |
| — | Articolul 2 litera (g) |
| Articolul 2 literele (h)-(k) | Articolul 2 literele (h)-(k) |
| — | Articolul 2 alineatul (1) |
| Articolul 3 alineatul (1) | Articolul 3 alineatul (1) |
| Articolul 3 alineatul (2) | Articolul 17 alineatul (1) |
| Articolul 3 alineatul (3) | Articolul 3 alineatul (3) |
| Articolul 3 alineatul (4) | Articolul 4 alineatul (1), partea introductivă |
| — | Articolul 4 alineatul (1) literele (a)-(g) |
| — | Articolul 4 alineatele (2) și (3) |
| Articolul 4 alineatele (1)-(5) | Articolul 20 alineatele (1)-(5) |
| — | Articolul 20 alineatul (5), al treilea paragraf |
| — | Articolul 5 |
| — | Articolul 6 |
| Articolul 5 alineatul (1) | Articolul 7 alineatul (1) |
| Articolul 5 alineatul (2) | Articolul 7 alineatul (2) |
| — | Articolul 7 alineatul (3) |
| Articolul 6 primul paragraf | Articolul 8 alineatul (1) |
| — | Articolul 8 alineatul (3) |
| Articolul 6 al doilea paragraf | Articolul 8 alineatul (4) |
| Articolul 7 | Articolul 9 |
| Articolul 8 | Articolul 10 |
| Articolul 9 | Articolul 13 |
| Articolul 10 | Articolul 14 |
| Articolul 11 | Articolul 15 |
| Articolul 12 | Articolul 16 |
| Articolul 13 | Articolul 3 alineatul (2) |
| Articolul 14 | Articolul 12 |
| Articolul 15 alineatul (1) | Articolul 17 alineatul (2), primul paragraf |
| Articolul 15 alineatul (2) | Articolul 11 alineatul (1) |
| Articolul 15 alineatul (3) | Articolul 8 alineatul (2) |
| Articolul 15 alineatul (4) | Articolul 17 alineatul (2), al patrulea paragraf |
| Articolul 15 alineatul (5) | Articolele 8 alineatul (5) și 11 alineatul (2) |
| Articolul 16 alineatul (1) litera (a) | Articolul 18 alineatul (1) litera (a) |
| Articolul 16 alineatul (1) litera (b) | Articolul 18 alineatul (2) |
| Articolul 16 alineatul (1) litera (c) | Articolul 18 alineatul (1) litera (b) |
| Articolul 16 alineatul (1) litera (d) | Articolul 18 alineatul (1) litera (c) |
| Articolul 16 alineatul (1) litera (e) | Articolul 18 alineatul (1) litera (d) |
| Articolul 16 alineatul (2) | Articolul 19 alineatul (1) |
| Articolul 16 alineatul (3) | Articolul 19 alineatul (2), primul paragraf |
| — | Articolul 19 alineatul (2), al doilea paragraf |
| Articolul 16 alineatul (4) | Articolul 19 alineatul (3) |
| — | Articolul 19 alineatul (3), al doilea paragraf |
| Articolul 17 | Articolul 21 |
| Articolul 18 | Articolul 22 |
| Articolul 19 alineatul (1) | Articolul 25 alineatul (1) |
| Articolul 19 alineatul (2) | Articolele 25 alineatul (2) și 26 alineatul (1) |
| — | Articolul 26 alineatele (2)-(6) |
| Articolul 19 alineatul (3) | Articolul 28 alineatul (1) |
| Articolul 19 alineatul (4) | Articolul 28 alineatul (2) |
| — | Articolul 28 alineatul (3) |
| Articolul 19 alineatul (5) | Articolul 28 alineatul (4) |
| Articolul 20 alineatul (1), partea introductivă | Articolul 23 alineatul (1) |
| — | Articolul 23 alineatul (2) |
| — | Articolul 23 alineatul (3) |
| — | Articolul 23 alineatul (4) |
| Articolul 20 alineatul (1) litera (a) | Articolul 23 alineatul (5), primul paragraf |
| Articolul 20 alineatul (1) litera (b) | Articolul 24 alineatul (1) |
| Articolul 20 alineatul (1) litera (c) | Articolul 24 alineatul (2) |
| Articolul 20 alineatul (1) litera (d) | Articolul 28 alineatul (1), primul paragraf |
| Articolul 20 alineatul (1) litera (e) | Articolul 25 alineatele (1), (2), articolul 26 alineatul (1), articolul 28 alineatul (1), al doilea și al treilea paragraf; |
| Articolul 20 alineatul (2) | Articolul 28 alineatul (2) |
| Articolul 20 alineatul (3) | Articolul 23 alineatul (5), al doilea paragraf |
| Articolul 20 alineatul (4) | Articolul 28 alineatul (4) |
| — | Articolul 27 |
| — | Articolul 29 |
| — | Articolul 30 |
| — | Articolul 32 |
| Articolul 21 alineatele (1)-(9) | Articolul 33 alineatul (1), de la primul la al treilea paragraf |
| — | Articolul 33 alineatul (9), al patrulea paragraf |
| Articolul 21 alineatele (10)-(12) | Articolul 33 alineatele (10)-(12) |
| Articolul 22 alineatul (1) | Articolul 34 alineatul (1) |
| — | Articolul 34 alineatul (2) |
| — | Articolul 34 alineatul (3) |
| Articolul 22 alineatul (2) | Articolul 34 alineatul (4) |
| Articolul 23 | Articolul 35 |
| Articolul 24 alineatul (1) | - |
| Articolul 24 alineatul (2) | Articolul 38 |
| Articolul 24 alineatul (3) | - |
| Articolul 25 alineatul (1) | Articolul 39 |
| Articolul 25 alineatul (2) | - |
| Articolul 26 | Articolul 40 |
| Articolul 27 alineatele (1), (2) | Articolul 41 alineatele (1), (2) |
| Articolul 27 alineatul (3) | - |
| Articolul 28 | Articolul 42 |
| Articolul 29 | Articolul 45 |
| — | Articolul 36 |
| — | Articolul 37 |
| — | Articolul 43 |
| — | Articolul 44 |

Regulamentul (CE) nr. 343/2003

Prezentul regulament

Articolul 1

Articolul 1

Articolul 2 litera (a)

Articolul 2 litera (a)

Articolul 2 litera (b)

-

Articolul 2 litera (c)

Articolul 2 litera (b)

Articolul 2 litera (d)

Articolul 2 litera (c)

Articolul 2 litera (e)

Articolul 2 litera (d)

Articolul 2 litera (f)

Articolul 2 litera (e)

Articolul 2 litera (g)

Articolul 2 litera (f)

—

Articolul 2 litera (g)

Articolul 2 literele (h)-(k)

Articolul 2 literele (h)-(k)

—

Articolul 2 alineatul (1)

Articolul 3 alineatul (1)

Articolul 3 alineatul (1)

Articolul 3 alineatul (2)

Articolul 17 alineatul (1)

Articolul 3 alineatul (3)

Articolul 3 alineatul (3)

Articolul 3 alineatul (4)

Articolul 4 alineatul (1), partea introductivă

—

Articolul 4 alineatul (1) literele (a)-(g)

—

Articolul 4 alineatele (2) și (3)

Articolul 4 alineatele (1)-(5)

Articolul 20 alineatele (1)-(5)

—

Articolul 20 alineatul (5), al treilea paragraf

—

Articolul 5

—

Articolul 6

Articolul 5 alineatul (1)

Articolul 7 alineatul (1)

Articolul 5 alineatul (2)

Articolul 7 alineatul (2)

—

Articolul 7 alineatul (3)

Articolul 6 primul paragraf

Articolul 8 alineatul (1)

—

Articolul 8 alineatul (3)

Articolul 6 al doilea paragraf

Articolul 8 alineatul (4)

Articolul 7

Articolul 9

Articolul 8

Articolul 10

Articolul 9

Articolul 13

Articolul 10

Articolul 14

Articolul 11

Articolul 15

Articolul 12

Articolul 16

Articolul 13

Articolul 3 alineatul (2)

Articolul 14

Articolul 12

Articolul 15 alineatul (1)

Articolul 17 alineatul (2), primul paragraf

Articolul 15 alineatul (2)

Articolul 11 alineatul (1)

Articolul 15 alineatul (3)

Articolul 8 alineatul (2)

Articolul 15 alineatul (4)

Articolul 17 alineatul (2), al patrulea paragraf

Articolul 15 alineatul (5)

Articolele 8 alineatul (5) și 11 alineatul (2)

Articolul 16 alineatul (1) litera (a)

Articolul 18 alineatul (1) litera (a)

Articolul 16 alineatul (1) litera (b)

Articolul 18 alineatul (2)

Articolul 16 alineatul (1) litera (c)

Articolul 18 alineatul (1) litera (b)

Articolul 16 alineatul (1) litera (d)

Articolul 18 alineatul (1) litera (c)

Articolul 16 alineatul (1) litera (e)

Articolul 18 alineatul (1) litera (d)

Articolul 16 alineatul (2)

Articolul 19 alineatul (1)

Articolul 16 alineatul (3)

Articolul 19 alineatul (2), primul paragraf

—

Articolul 19 alineatul (2), al doilea paragraf

Articolul 16 alineatul (4)

Articolul 19 alineatul (3)

—

Articolul 19 alineatul (3), al doilea paragraf

Articolul 17

Articolul 21

Articolul 18

Articolul 22

Articolul 19 alineatul (1)

Articolul 25 alineatul (1)

Articolul 19 alineatul (2)

Articolele 25 alineatul (2) și 26 alineatul (1)

—

Articolul 26 alineatele (2)-(6)

Articolul 19 alineatul (3)

Articolul 28 alineatul (1)

Articolul 19 alineatul (4)

Articolul 28 alineatul (2)

—

Articolul 28 alineatul (3)

Articolul 19 alineatul (5)

Articolul 28 alineatul (4)

Articolul 20 alineatul (1), partea introductivă

Articolul 23 alineatul (1)

—

Articolul 23 alineatul (2)

—

Articolul 23 alineatul (3)

—

Articolul 23 alineatul (4)

Articolul 20 alineatul (1) litera (a)

Articolul 23 alineatul (5), primul paragraf

Articolul 20 alineatul (1) litera (b)

Articolul 24 alineatul (1)

Articolul 20 alineatul (1) litera (c)

Articolul 24 alineatul (2)

Articolul 20 alineatul (1) litera (d)

Articolul 28 alineatul (1), primul paragraf

Articolul 20 alineatul (1) litera (e)

Articolul 25 alineatele (1), (2), articolul 26 alineatul (1), articolul 28 alineatul (1), al doilea și al treilea paragraf;

Articolul 20 alineatul (2)

Articolul 28 alineatul (2)

Articolul 20 alineatul (3)

Articolul 23 alineatul (5), al doilea paragraf

Articolul 20 alineatul (4)

Articolul 28 alineatul (4)

—

Articolul 27

—

Articolul 29

—

Articolul 30

—

Articolul 32

Articolul 21 alineatele (1)-(9)

Articolul 33 alineatul (1), de la primul la al treilea paragraf

—

Articolul 33 alineatul (9), al patrulea paragraf

Articolul 21 alineatele (10)-(12)

Articolul 33 alineatele (10)-(12)

Articolul 22 alineatul (1)

Articolul 34 alineatul (1)

—

Articolul 34 alineatul (2)

—

Articolul 34 alineatul (3)

Articolul 22 alineatul (2)

Articolul 34 alineatul (4)

Articolul 23

Articolul 35

Articolul 24 alineatul (1)

-

Articolul 24 alineatul (2)

Articolul 38

Articolul 24 alineatul (3)

-

Articolul 25 alineatul (1)

Articolul 39

Articolul 25 alineatul (2)

-

Articolul 26

Articolul 40

Articolul 27 alineatele (1), (2)

Articolul 41 alineatele (1), (2)

Articolul 27 alineatul (3)

-

Articolul 28

Articolul 42

Articolul 29

Articolul 45

—

Articolul 36

—

Articolul 37

—

Articolul 43

—

Articolul 44

| Regulamentul (CE) nr. 1560/2003 | Prezentul regulament |
| --- | --- |
| Articolul 11 alineatul (1) | Articolul 11 alineatul (1) |
| Articolul 13 alineatul (1) | Articolul 17 alineatul (2), primul paragraf |
| Articolul 13 alineatul (2) | Articolul 17 alineatul (2), al doilea paragraf |
| Articolul 13 alineatul (3) | Articolul 17 alineatul (2), al treilea paragraf |
| Articolul 13 alineatul (4) | Articolul 17 alineatul (2), primul paragraf |
| Articolul 14 | Articolul 36 |
| Articolul 17 alineatul (1) | Articolele 9, 10, 17 alineatul (2) ║ primul paragraf |
| Articolul 17 alineatul (2) | Articolul 33 alineatul (3) |

Regulamentul (CE) nr. 1560/2003

Prezentul regulament

Articolul 11 alineatul (1)

Articolul 11 alineatul (1)

Articolul 13 alineatul (1)

Articolul 17 alineatul (2), primul paragraf

Articolul 13 alineatul (2)

Articolul 17 alineatul (2), al doilea paragraf

Articolul 13 alineatul (3)

Articolul 17 alineatul (2), al treilea paragraf

Articolul 13 alineatul (4)

Articolul 17 alineatul (2), primul paragraf

Articolul 14

Articolul 36

Articolul 17 alineatul (1)

Articolele 9, 10, 17 alineatul (2) ║ primul paragraf

Articolul 17 alineatul (2)

Articolul 33 alineatul (3)

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/404 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/404

---

Joi, 7 mai 2009Instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale (reformare)***I

P6_TA(2009)0378

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (CE) nr. [.../...] [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid] (reformare) (COM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD))

2010/C 212 E/53

(Procedura de codecizie - reformare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0825),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 63 alineatul (1) litera (a) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0475/2008),

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1),

având în vedere scrisoarea din 3 aprilie 2009 a Comisiei pentru afaceri juridice destinate Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, în conformitate cu articolul 80a alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere articolele 80a și 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0283/2009),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice din cadrul Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea respectivă nu cuprinde nicio modificare substanțială în plus față de cele identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor rămase nemodificate din documentele anterioare cu modificările respective, propunerea conține o codificare simplă a textelor existente, fără nicio modificare de fond; |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice din cadrul Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea respectivă nu cuprinde nicio modificare substanțială în plus față de cele identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor rămase nemodificate din documentele anterioare cu modificările respective, propunerea conține o codificare simplă a textelor existente, fără nicio modificare de fond;

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei și astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei și astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

Joi, 7 mai 2009P6_TC1-COD(2008)0242

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (CE) nr. [.../...] [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid] (reformare)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 63, primul paragraf punctul 1 litera (a),

având în vedere propunerea Comisiei║,

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 2725/2000 al Consiliului din 11 decembrie 2000 privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Convenției de la Dublin (2) și Regulamentul (CE) nr. 407/2002 al Consiliului din 28 februarie 2002 de stabilire a anumitor norme de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2725/2000 privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Convenției de la Dublin (3) trebuie să facă obiectul mai multor modificări substanțiale. Din motive de claritate, ar trebui să se procedeze la reformarea regulamentelor menționate anterior. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 2725/2000 al Consiliului din 11 decembrie 2000 privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Convenției de la Dublin (2) și Regulamentul (CE) nr. 407/2002 al Consiliului din 28 februarie 2002 de stabilire a anumitor norme de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2725/2000 privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Convenției de la Dublin (3) trebuie să facă obiectul mai multor modificări substanțiale. Din motive de claritate, ar trebui să se procedeze la reformarea regulamentelor menționate anterior.

| (2) | O politică comună în domeniul azilului, care cuprinde un sistem european comun de azil, este un element constitutiv al obiectivului Uniunii Europene care urmărește instituirea progresivă a unui spațiu de libertate, securitate și justiție deschis celor care ▐caută în mod legitim protecție
  internațională
  în Comunitate. |
| --- | --- |

(2)

O politică comună în domeniul azilului, care cuprinde un sistem european comun de azil, este un element constitutiv al obiectivului Uniunii Europene care urmărește instituirea progresivă a unui spațiu de libertate, securitate și justiție deschis celor care ▐caută în mod legitim protecție
  internațională
  în Comunitate.

| (3) | Prima etapă în crearea unui sistem european comun de azil care ar trebui să conducă, pe termen lung, la o procedură comună și la un statut uniform, valabil în întreaga Uniune, pentru cei cărora li s-a acordat azil, s-a realizat în prezent. Consiliul European din 4 noiembrie 2004 a adoptat Programul de la Haga care stabilește obiectivele care trebuie realizate în domeniul libertății, securității și al justiției în perioada 2005-2010. În acest sens, Programul de la Haga a invitat Comisia ║ să încheie evaluarea instrumentelor juridice elaborate în prima fază și să înainteze Consiliului și Parlamentului European instrumentele și măsurile celei de a doua faze, în vederea adoptării acestora înainte de sfârșitul anului 2010. |
| --- | --- |

(3)

Prima etapă în crearea unui sistem european comun de azil care ar trebui să conducă, pe termen lung, la o procedură comună și la un statut uniform, valabil în întreaga Uniune, pentru cei cărora li s-a acordat azil, s-a realizat în prezent. Consiliul European din 4 noiembrie 2004 a adoptat Programul de la Haga care stabilește obiectivele care trebuie realizate în domeniul libertății, securității și al justiției în perioada 2005-2010. În acest sens, Programul de la Haga a invitat Comisia ║ să încheie evaluarea instrumentelor juridice elaborate în prima fază și să înainteze Consiliului și Parlamentului European instrumentele și măsurile celei de a doua faze, în vederea adoptării acestora înainte de sfârșitul anului 2010.

| (4) | În scopul aplicării Regulamentului (CE) nr. [.../...] al Parlamentului European și al Consiliului din ... de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (4), este necesară stabilirea identității solicitanților de protecție internațională și a persoanelor reținute pentru trecerea
  ilegală
  a frontierelor externe ale Comunității. De asemenea, este de dorit ca, în scopul aplicării
  eficiente
  a Regulamentului (CE) nr. [.../...] [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid], în special a articolului 18 alineatul (1) literele (b) și (d), să se permită fiecărui stat membru să verifice dacă un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid care se află ilegal pe teritoriu său a depus cerere de protecție internațională într-un alt stat membru. |
| --- | --- |

(4)

În scopul aplicării Regulamentului (CE) nr. [.../...] al Parlamentului European și al Consiliului din ... de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (4), este necesară stabilirea identității solicitanților de protecție internațională și a persoanelor reținute pentru trecerea
  ilegală
  a frontierelor externe ale Comunității. De asemenea, este de dorit ca, în scopul aplicării
  eficiente
  a Regulamentului (CE) nr. [.../...] [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid], în special a articolului 18 alineatul (1) literele (b) și (d), să se permită fiecărui stat membru să verifice dacă un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid care se află ilegal pe teritoriu său a depus cerere de protecție internațională într-un alt stat membru.

| (5) | Amprentele digitale reprezintă un element important în stabilirea adevăratei identități a acestor persoane. Este necesară instituirea unui sistem pentru compararea datelor dactiloscopice. |
| --- | --- |

(5)

Amprentele digitale reprezintă un element important în stabilirea adevăratei identități a acestor persoane. Este necesară instituirea unui sistem pentru compararea datelor dactiloscopice.

| (6) | În acest scop, este necesară instituirea unui sistem cunoscut sub numele „Eurodac” format dintr-un sistem central, care să gestioneze o bază de date centrală informatizată de date dactiloscopice, precum și din mijloacele electronice de transmitere între statele membre și sistemul central. |
| --- | --- |

(6)

În acest scop, este necesară instituirea unui sistem cunoscut sub numele „Eurodac” format dintr-un sistem central, care să gestioneze o bază de date centrală informatizată de date dactiloscopice, precum și din mijloacele electronice de transmitere între statele membre și sistemul central.

| (7) | În vederea garantării egalității de tratament pentru toți solicitanții și beneficiarii de protecție internațională, precum și pentru a se asigura coerența cu acquis-ul comunitar în vigoare în domeniul azilului, în special cu Directiva 2004/83/CE din 29 aprilie 2004a Consiliului privind standardele minime referitoare la condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de statutul de refugiat sau persoanele care, din alte motive, au nevoie de protecție internațională, și referitoare la conținutul protecției acordate (5) și cu Regulamentul (CE) nr. [.../...] [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid], este adecvată extinderea domeniului de aplicare al prezentului regulament pentru a include solicitanții de protecție subsidiară și persoanele care beneficiază de protecție subsidiară. |
| --- | --- |

(7)

În vederea garantării egalității de tratament pentru toți solicitanții și beneficiarii de protecție internațională, precum și pentru a se asigura coerența cu acquis-ul comunitar în vigoare în domeniul azilului, în special cu Directiva 2004/83/CE din 29 aprilie 2004a Consiliului privind standardele minime referitoare la condițiile pe care trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de statutul de refugiat sau persoanele care, din alte motive, au nevoie de protecție internațională, și referitoare la conținutul protecției acordate (5) și cu Regulamentul (CE) nr. [.../...] [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid], este adecvată extinderea domeniului de aplicare al prezentului regulament pentru a include solicitanții de protecție subsidiară și persoanele care beneficiază de protecție subsidiară.

| (8) | De asemenea, este necesar să se solicite statelor membre să ia în mod prompt ║amprentele digitale și să transmită datele dactiloscopice ale fiecărui solicitant de protecție internațională și ale fiecărui resortisant al unei țări terțe sau apatrid care este reținut pentru trecerea ilegală a frontierei externe a unui stat membru, în cazul în care persoana are cel puțin 14 ani. |
| --- | --- |

(8)

De asemenea, este necesar să se solicite statelor membre să ia în mod prompt ║amprentele digitale și să transmită datele dactiloscopice ale fiecărui solicitant de protecție internațională și ale fiecărui resortisant al unei țări terțe sau apatrid care este reținut pentru trecerea ilegală a frontierei externe a unui stat membru, în cazul în care persoana are cel puțin 14 ani.

| (9) | Este necesară stabilirea de norme stricte privind transmiterea acestor date dactiloscopice către sistemul central, înregistrarea acestor date dactiloscopice și a altor date relevante în sistemul central, stocarea acestora, compararea lor cu alte date dactiloscopice, transmiterea rezultatelor acestor comparații și
  marcarea
  sau ștergerea datelor înregistrate. Aceste norme pot varia în funcție de situația diferitelor categorii de resortisanți ai țărilor terțe sau apatrizi și ar trebui adaptate în mod specific acestora. |
| --- | --- |

(9)

Este necesară stabilirea de norme stricte privind transmiterea acestor date dactiloscopice către sistemul central, înregistrarea acestor date dactiloscopice și a altor date relevante în sistemul central, stocarea acestora, compararea lor cu alte date dactiloscopice, transmiterea rezultatelor acestor comparații și
  marcarea
  sau ștergerea datelor înregistrate. Aceste norme pot varia în funcție de situația diferitelor categorii de resortisanți ai țărilor terțe sau apatrizi și ar trebui adaptate în mod specific acestora.

| (10) | Resortisanții țărilor terțe sau apatrizii care au solicitat protecție internațională într-un stat membru au posibilitatea de a solicita protecție internațională în alt stat membru pentru încă mulți ani. Prin urmare, perioada maximă de stocare a datelor dactiloscopice în sistemul central ar trebuie să fie de o durată considerabilă. Dat fiind faptul că majoritatea resortisanților țărilor terțe sau apatrizilor care s-au instalat în Comunitate de mai mulți ani vor fi obținut statutul de rezident permanent sau chiar cetățenia unuia dintre statele membre după această perioadă, un interval de zece ani se consideră a fi o perioadă acceptabilă pentru stocarea datelor dactiloscopice. |
| --- | --- |

(10)

Resortisanții țărilor terțe sau apatrizii care au solicitat protecție internațională într-un stat membru au posibilitatea de a solicita protecție internațională în alt stat membru pentru încă mulți ani. Prin urmare, perioada maximă de stocare a datelor dactiloscopice în sistemul central ar trebuie să fie de o durată considerabilă. Dat fiind faptul că majoritatea resortisanților țărilor terțe sau apatrizilor care s-au instalat în Comunitate de mai mulți ani vor fi obținut statutul de rezident permanent sau chiar cetățenia unuia dintre statele membre după această perioadă, un interval de zece ani se consideră a fi o perioadă acceptabilă pentru stocarea datelor dactiloscopice.

| (11) | Perioada de stocare a datelor dactiloscopice ar trebui să fie mai scurtă în anumite situații speciale când nu este nevoie să se stocheze datele dactiloscopice pentru acest interval. Datele dactiloscopice ar trebui șterse imediat ce resortisantul unei țări terțe sau apatridul dobândește cetățenia unui stat membru
  sau un permis de ședere pe termen lung pe teritoriul unuia dintre statele membre, în conformitate cu Directiva 2003/109/CE a Consiliului din 25 noiembrie 2003 privind statutul resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung

   (6)

  . |
| --- | --- |

(11)

Perioada de stocare a datelor dactiloscopice ar trebui să fie mai scurtă în anumite situații speciale când nu este nevoie să se stocheze datele dactiloscopice pentru acest interval. Datele dactiloscopice ar trebui șterse imediat ce resortisantul unei țări terțe sau apatridul dobândește cetățenia unui stat membru
  sau un permis de ședere pe termen lung pe teritoriul unuia dintre statele membre, în conformitate cu Directiva 2003/109/CE a Consiliului din 25 noiembrie 2003 privind statutul resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung

   (6)

  .

| (12) | Este adecvată stocarea datelor privind persoanele ale căror amprente digitale au fost înregistrate inițial în Eurodac în momentul prezentării cererilor lor de protecție internațională și cărora li s-a acordat protecție internațională într-un stat membru, pentru a permite compararea acestor date cu datele înregistrate în momentul prezentării unei cereri de protecție internațională. |
| --- | --- |

(12)

Este adecvată stocarea datelor privind persoanele ale căror amprente digitale au fost înregistrate inițial în Eurodac în momentul prezentării cererilor lor de protecție internațională și cărora li s-a acordat protecție internațională într-un stat membru, pentru a permite compararea acestor date cu datele înregistrate în momentul prezentării unei cereri de protecție internațională.

| (13) | Pentru o perioadă de tranziție, Comisia ar trebui să rămână responsabilă de gestionarea sistemului central și de infrastructura de comunicații. Pe termen lung și în urma unei evaluări a impactului, care cuprinde o analiză detaliată a alternativelor din punct de vedere financiar, operațional și organizațional, ar trebui înființată o autoritate de gestionare, căreia să-i revină această responsabilitate. |
| --- | --- |

(13)

Pentru o perioadă de tranziție, Comisia ar trebui să rămână responsabilă de gestionarea sistemului central și de infrastructura de comunicații. Pe termen lung și în urma unei evaluări a impactului, care cuprinde o analiză detaliată a alternativelor din punct de vedere financiar, operațional și organizațional, ar trebui înființată o autoritate de gestionare, căreia să-i revină această responsabilitate.

| (14) | Este necesar să se stabilească în mod clar responsabilitățile Comisiei și ale autorității de gestionare în ceea ce privește sistemul central și infrastructura de comunicații, precum și responsabilitatea statelor membre în ceea ce privește utilizarea datelor, securitatea acestora, accesul la date și corectarea datelor înregistrate. |
| --- | --- |

(14)

Este necesar să se stabilească în mod clar responsabilitățile Comisiei și ale autorității de gestionare în ceea ce privește sistemul central și infrastructura de comunicații, precum și responsabilitatea statelor membre în ceea ce privește utilizarea datelor, securitatea acestora, accesul la date și corectarea datelor înregistrate.

| (15) | În timp ce răspunderea extracontractuală a Comunității privind funcționarea sistemului Eurodac va fi guvernată de dispozițiile relevante ale tratatului, este necesară stabilirea unor norme speciale privind răspunderea extracontractuală a statelor membre în ceea ce privește funcționarea sistemului. |
| --- | --- |

(15)

În timp ce răspunderea extracontractuală a Comunității privind funcționarea sistemului Eurodac va fi guvernată de dispozițiile relevante ale tratatului, este necesară stabilirea unor norme speciale privind răspunderea extracontractuală a statelor membre în ceea ce privește funcționarea sistemului.

| (16) | Întrucât obiectivul prezentului Regulament și anume instituirea unui sistem pentru compararea datelor dactiloscopice în vederea asistării punerii în aplicare a politicii Comunității în materie de azil nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, având în vedere amploarea efectelor acțiunii, poate fi realizat mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității enunțat la articolul menționat anterior, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(16)

Întrucât obiectivul prezentului Regulament și anume instituirea unui sistem pentru compararea datelor dactiloscopice în vederea asistării punerii în aplicare a politicii Comunității în materie de azil nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, având în vedere amploarea efectelor acțiunii, poate fi realizat mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității enunțat la articolul menționat anterior, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv.

| (17) | Directiva 95/46/CE a Parlamentului European si a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (7) se aplică prelucrării datelor cu caracter personal de către statele membre efectuată în aplicarea prezentului regulament. |
| --- | --- |

(17)

Directiva 95/46/CE a Parlamentului European si a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (7) se aplică prelucrării datelor cu caracter personal de către statele membre efectuată în aplicarea prezentului regulament.

| (18) | Principiile enunțate de Directiva 95/46/CE privind protecția drepturilor și a libertăților persoanelor fizice, în special a dreptului la viață privată, în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, ar trebui suplimentate sau clarificate, în special în privința anumitor sectoare. |
| --- | --- |

(18)

Principiile enunțate de Directiva 95/46/CE privind protecția drepturilor și a libertăților persoanelor fizice, în special a dreptului la viață privată, în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, ar trebui suplimentate sau clarificate, în special în privința anumitor sectoare.

| (19) | ▐Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (8)

  se aplică în cazul prelucrării datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare, în temeiul prezentului regulament
  . Cu toate acestea, ar trebui clarificate unele aspecte în ceea ce privește responsabilitatea prelucrării datelor și supravegherea protecției acestora. |
| --- | --- |

(19)

▐Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (8)

  se aplică în cazul prelucrării datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare, în temeiul prezentului regulament
  . Cu toate acestea, ar trebui clarificate unele aspecte în ceea ce privește responsabilitatea prelucrării datelor și supravegherea protecției acestora.

| (20) | Este adecvată monitorizarea de către autoritățile naționale de supraveghere a legalității prelucrării datelor cu caracter personal de către statele membre, în timp ce Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, desemnată în conformitate cu Decizia 2004/55/CE a Parlamentului European și a Consiliului ║ (9), ar trebui să monitorizeze activitățile instituțiilor și ale organismelor comunitare referitoare la prelucrarea datelor cu caracter personal, având în vedere sarcinile limitate ale instituțiilor și ale organismelor comunitare în ceea ce privește datele ca atare. |
| --- | --- |

(20)

Este adecvată monitorizarea de către autoritățile naționale de supraveghere a legalității prelucrării datelor cu caracter personal de către statele membre, în timp ce Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, desemnată în conformitate cu Decizia 2004/55/CE a Parlamentului European și a Consiliului ║ (9), ar trebui să monitorizeze activitățile instituțiilor și ale organismelor comunitare referitoare la prelucrarea datelor cu caracter personal, având în vedere sarcinile limitate ale instituțiilor și ale organismelor comunitare în ceea ce privește datele ca atare.

| (21) | Este necesar să se monitorizeze și să se evalueze rezultatele Eurodac cu regularitate. |
| --- | --- |

(21)

Este necesar să se monitorizeze și să se evalueze rezultatele Eurodac cu regularitate.

| (22) | Statele membre ar trebui să prevadă un sistem de sancțiuni
  eficiente, proporționale și descurajatoare
  în cazul utilizării datelor
  introduse
  în sistemul central contrar scopurilor Eurodac. |
| --- | --- |

(22)

Statele membre ar trebui să prevadă un sistem de sancțiuni
  eficiente, proporționale și descurajatoare
  în cazul utilizării datelor
  introduse
  în sistemul central contrar scopurilor Eurodac.

| (23) | Este necesar ca statele membre să fie informate în ceea ce privește stadiul procedurilor de azil specifice, în scopul facilitării aplicării adecvate a Regulamentului (CE) nr. [.../...] [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid]. |
| --- | --- |

(23)

Este necesar ca statele membre să fie informate în ceea ce privește stadiul procedurilor de azil specifice, în scopul facilitării aplicării adecvate a Regulamentului (CE) nr. [.../...] [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid].

| (24) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale, ar trebui aplicat în conformitate cu acestea și se conformează principiilor recunoscute, în special, de Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene. În special, prezentul regulament vizează garantarea respectării depline a protecției datelor cu caracter personal și a dreptului la azil, precum și promovarea aplicării articolelor 8 și 18 din cartă. |
| --- | --- |

(24)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale, ar trebui aplicat în conformitate cu acestea și se conformează principiilor recunoscute, în special, de Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene. În special, prezentul regulament vizează garantarea respectării depline a protecției datelor cu caracter personal și a dreptului la azil, precum și promovarea aplicării articolelor 8 și 18 din cartă.

| (25) | Este necesar să se limiteze sfera de aplicare teritorială a prezentului regulament în vederea alinierii sale la sfera de aplicare teritorială a Regulamentului (CE) nr. [.../...] [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid], |
| --- | --- |

(25)

Este necesar să se limiteze sfera de aplicare teritorială a prezentului regulament în vederea alinierii sale la sfera de aplicare teritorială a Regulamentului (CE) nr. [.../...] [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid],

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiectivul sistemului „Eurodac”

(1)   Se instituie un sistem sub numele „Eurodac”, al cărui obiectiv este să contribuie la determinarea statului membru responsabil, în temeiul Regulamentului (CE) nr. [.../...] [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid], cu examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-un stat membru de către un resortisant al unei țări terțe sau apatrid și, pe de altă parte, să faciliteze aplicarea Regulamentului menționat anterior în condițiile stabilite de prezentul regulament.

(2)   Fără a aduce atingere utilizării datelor destinate Eurodac de către statul membru de origine în bazele de date create în temeiul dreptului intern al acestuia, datele dactiloscopice și alte date cu caracter personal pot fi prelucrate în Eurodac numai în scopul prevăzut la articolul 33 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. [.../...] [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid].

Articolul 2

Definiții

1.   În sensul prezentului regulament:

| (a) | „Regulamentul Dublin” înseamnă Regulamentul (CE) nr. [.../...] [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid] ; |
| --- | --- |

(a)

„Regulamentul Dublin” înseamnă Regulamentul (CE) nr. [.../...] [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid] ;

| (b) | un solicitant de protecție internațională înseamnă resortisantul unei țări terțe sau apatridul care a prezentat o cerere de protecție internațională cu privire la care nu s-a luat încă o decizie finală; |
| --- | --- |

(b)

un solicitant de protecție internațională înseamnă resortisantul unei țări terțe sau apatridul care a prezentat o cerere de protecție internațională cu privire la care nu s-a luat încă o decizie finală;

| (c) | „stat membru de origine” înseamnă:






  (i) | în cazul persoanei menționate la articolul 6, statul membru care transmite datele cu caracter personal sistemului central și primește rezultatele comparației; |
| --- | --- | --- |

(c)

„stat membru de origine” înseamnă:

(i)

în cazul persoanei menționate la articolul 6, statul membru care transmite datele cu caracter personal sistemului central și primește rezultatele comparației;

| (ii) | în cazul unei persoane prevăzute la articolul 10, statul membru care transmite datele cu caracter personal sistemului central; |
| --- | --- |

(ii)

în cazul unei persoane prevăzute la articolul 10, statul membru care transmite datele cu caracter personal sistemului central;

| (iii) | în cazul unei persoane prevăzute la articolul 13, statul membru care transmite astfel de date sistemului central și primește rezultatele comparației; |
| --- | --- |

(iii)

în cazul unei persoane prevăzute la articolul 13, statul membru care transmite astfel de date sistemului central și primește rezultatele comparației;

| (d) | „persoană căreia i se acordă protecție internațională” înseamnă resortisantul unei țări terțe sau apatridul recunoscut ca având nevoie de protecție internațională, astfel cum a fost definită la articolul 2 litera (a) din Directiva 2004/83/CE ║; |
| --- | --- |

(d)

„persoană căreia i se acordă protecție internațională” înseamnă resortisantul unei țări terțe sau apatridul recunoscut ca având nevoie de protecție internațională, astfel cum a fost definită la articolul 2 litera (a) din Directiva 2004/83/CE ║;

| (e) | „rezultat pozitiv” înseamnă existența unei concordanțe sau a unor concordanțe stabilite de sistemul central prin compararea datelor dactiloscopice înregistrate în baza de date și cele transmise de un stat membru cu privire la o persoană, fără a aduce atingere obligației statelor membre de a verifica imediat rezultatele comparării în conformitate cu articolul 17 alineatul (4). |
| --- | --- |

(e)

„rezultat pozitiv” înseamnă existența unei concordanțe sau a unor concordanțe stabilite de sistemul central prin compararea datelor dactiloscopice înregistrate în baza de date și cele transmise de un stat membru cu privire la o persoană, fără a aduce atingere obligației statelor membre de a verifica imediat rezultatele comparării în conformitate cu articolul 17 alineatul (4).

(2)   Termenii definiți la articolul 2 din Directiva 95/46/CE au același înțeles în prezentul regulament.

(3)   Cu excepția cazului în care nu se prevede altfel, termenii definiți la articolul 2 din Regulamentul Dublin au același înțeles în prezentul regulament.

Articolul 3

Arhitectura sistemului și principiile de bază

(1)   Eurodac constă în:

| (a) | o bază de date dactiloscopice centrală informatizată (sistem central) care cuprinde:






  — | o unitate centrală, |
| --- | --- | --- |

(a)

o bază de date dactiloscopice centrală informatizată (sistem central) care cuprinde:

—

o unitate centrală,

| — | un sistem care asigură continuitatea activității. |
| --- | --- |

—

un sistem care asigură continuitatea activității.

| (b) | o infrastructură de comunicații între sistemul central și statele membre care furnizează o rețea virtuală criptată dedicată datelor Eurodac (infrastructură de comunicații). |
| --- | --- |

(b)

o infrastructură de comunicații între sistemul central și statele membre care furnizează o rețea virtuală criptată dedicată datelor Eurodac (infrastructură de comunicații).

(2)   Fiecare stat membru desemnează un sistem de date unic la nivel național (punct de acces național) care comunică cu sistemul central.

(3)   Datele privind persoanele menționate la articolele 6, 10 și 13 care sunt prelucrate la nivelul sistemului central sunt prelucrate în numele statului membru de origine în conformitate cu condițiile prevăzute de prezentul regulament și separate prin mijloace tehnice corespunzătoare.

(4)   Normele care reglementează Eurodac se aplică, de asemenea, operațiunilor efectuate de statele membre de la transmiterea datelor către sistemul central până la folosirea rezultatelor comparației.

(5)   Procedura de luare a amprentelor digitale se stabilește și aplică în conformitate cu practica națională a statului membru în cauză și în conformitate cu garanțiile prevăzute de Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, de Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și de Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la Drepturile Copilului.

Articolul 4

Gestionarea operațională de către Autoritatea de gestionare

(1)   După o perioadă de tranziție, o autoritate de administrare, finanțată de la bugetul general al Uniunii Europene, este responsabilă de gestionarea operațională a Eurodac. Autoritatea de gestionare asigură, în cooperare cu statele membre, faptul că sistemul central dispune în orice moment de
  cele mai bune tehnici disponibile
  , sub rezerva unei analize cost-beneficiu.

(2)   Autoritatea de gestionare este, de asemenea, responsabilă de următoarele sarcini legate de infrastructura de comunicații:

| (a) | monitorizare; |
| --- | --- |

(a)

monitorizare;

| (b) | securitate; |
| --- | --- |

(b)

securitate;

| (c) | coordonarea relațiilor dintre statele membre și furnizor. |
| --- | --- |

(c)

coordonarea relațiilor dintre statele membre și furnizor.

(3)   Comisia este responsabilă de toate celelalte sarcini legate de infrastructura de comunicații, în special:

| (a) | sarcini aferente execuției bugetare; |
| --- | --- |

(a)

sarcini aferente execuției bugetare;

| (b) | achiziții și reînnoire; |
| --- | --- |

(b)

achiziții și reînnoire;

| (c) | aspecte contractuale. |
| --- | --- |

(c)

aspecte contractuale.

(4)   Pe parcursul unei perioade de tranziție anterioare asumării responsabilităților de către Autoritatea de gestionare, Comisia este responsabilă de gestionarea operațională a Eurodac.

(5)   Gestionarea operațională a Eurodac cuprinde toate sarcinile necesare pentru ca Eurodac să poată funcționa 24 de ore pe zi, 7 zile pe săptămână, în conformitate cu prezentul regulament, în special lucrările de întreținere și perfecționările tehnice necesare pentru a asigura funcționarea sistemului la un nivel satisfăcător de calitate operațională, în special în ceea ce privește timpul necesar căutării în sistemul central.

(6)   Fără a aduce atingere articolului 17 din Statutul funcționarilor Comunităților Europene, autoritatea de gestionare aplică normele corespunzătoare privind secretul profesional sau alte responsabilități echivalente de confidențialitate tuturor angajaților care trebuie să utilizeze datele Eurodac în activitatea lor. Această obligație continuă să se aplice și după ce aceste persoane și-au ieșit din funcții, au încetat să mai ocupe un anumit post sau după încheierea activității lor.

(7)   Autoritatea de gestionare menționată în prezentul regulament este autoritatea de gestionare competentă pentru
  Eurodac,
  SIS II și VIS.

(8)
     
  Înființarea Autorității de gestionare și interoperabilitatea mai multor baze de date care intră în competența acesteia nu aduc atingere funcționării autonome și discrete a acestor baze de date.

Articolul 5

Statistici

Autoritatea de gestionare întocmește lunar statistici privind activitatea sistemului central indicând în special:

| (a) | numărul seturilor de date transmise privind solicitanții de protecție internațională și persoanele menționate la articolele 10 ║ și ║13 ║; |
| --- | --- |

(a)

numărul seturilor de date transmise privind solicitanții de protecție internațională și persoanele menționate la articolele 10 ║ și ║13 ║;

| (b) | numărul de rezultate pozitive privind solicitanții de protecție internațională care au prezentat o cerere de protecție internațională în alt stat membru; |
| --- | --- |

(b)

numărul de rezultate pozitive privind solicitanții de protecție internațională care au prezentat o cerere de protecție internațională în alt stat membru;

| (c) | numărul de rezultate pozitive privind persoanele menționate la articolul 10 ║ care au prezentat ulterior o cerere de protecție internațională; |
| --- | --- |

(c)

numărul de rezultate pozitive privind persoanele menționate la articolul 10 ║ care au prezentat ulterior o cerere de protecție internațională;

| (d) | numărul de rezultate pozitive privind persoanele menționate la articolul 13 ║ care au prezentat ulterior o cerere de protecție internațională în alt stat membru; |
| --- | --- |

(d)

numărul de rezultate pozitive privind persoanele menționate la articolul 13 ║ care au prezentat ulterior o cerere de protecție internațională în alt stat membru;

| (e) | numărul datelor dactiloscopice pe care sistemul central a trebuit să le solicite în mod repetat de la statul membru de origine deoarece datele dactiloscopice trimise inițial nu puteau fi comparate prin folosirea sistemului informatizat de recunoaștere a amprentelor digitale; |
| --- | --- |

(e)

numărul datelor dactiloscopice pe care sistemul central a trebuit să le solicite în mod repetat de la statul membru de origine deoarece datele dactiloscopice trimise inițial nu puteau fi comparate prin folosirea sistemului informatizat de recunoaștere a amprentelor digitale;

| (f) | numărul seturilor de date marcate în conformitate cu articolul 14 alineatul (1); |
| --- | --- |

(f)

numărul seturilor de date marcate în conformitate cu articolul 14 alineatul (1);

| (g) | numărul de rezultate pozitive pentru persoanele menționate la articolul 14 alineatul (1). |
| --- | --- |

(g)

numărul de rezultate pozitive pentru persoanele menționate la articolul 14 alineatul (1).

La sfârșitul fiecărui an, date statistice sunt elaborate în forma unei compilații a statisticilor lunare pentru anul respectiv, incluzând o prezentare a numărului de persoane pentru care au fost înregistrate rezultate pozitive în conformitate cu literele (b), (c), (d)
  și (g)
  .

Statisticile conțin o defalcare a datelor pentru fiecare stat membru.

CAPITOLUL II

SOLICITANȚII DE PROTECȚIE INTERNAȚIONALĂ

Articolul 6

Colectarea, transmiterea și compararea datelor dactiloscopice

(1)   Fiecare stat membru,
  în cel mult 48 de ore de la
  depunerea unei cereri, astfel cum aceasta este definită la articolul 20 alineatul (2) din Regulamentul Dublin, ia fără întârziere amprentele digitale ale tuturor degetelor fiecărui solicitant de protecție internațională cu vârsta de cel puțin 14 ani și, în cel mult
  24 de ore
  de la
  luarea amprentelor
  , transmite sistemului central
  datele dactiloscopice,
  împreună cu datele menționate la articolul 7 literele (b) - (g)
  din prezentul regulament
  .

Prin derogare, în situația în care amprentele digitale sunt deteriorate grav, dar numai temporar, și nu pot oferi date dactiloscopice adecvate, sau în situația în care este necesară aplicarea unei perioade de carantină din cauza unei boli contagioase grave, perioada de 48 de ore, prevăzută în prezentul alineat, pentru luarea amprentelor digitale ale solicitanților de protecție internațională, poate fi prelungită cu cel mult trei săptămâni. Statele membre pot, de asemenea, extinde perioada de 48 de ore în cazuri de forță majoră bine întemeiate și dovedite, pentru perioada în care aceste circumstanțe se mențin. Se aplică în mod corespunzător perioada de 24 de ore pentru transmiterea datelor solicitate.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), atunci când un solicitant de protecție internațională ajunge în statul membru
  responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională
  ca urmare a unui transfer efectuat în temeiul
  articolului 23 din Regulamentul Dublin
  , statul membru responsabil, în conformitate cu normele de comunicare electronică cu sistemul central, stabilite de Autoritatea de gestionare,
  indică
  doar
  că a avut loc
  un transfer reușit privind datele relevante înregistrate în sistemul central în temeiul
  articolului 7 din prezentul regulament
  . Aceste informații sunt păstrate în sistemul central, în conformitate cu articolul 8, în vederea transmiterii în temeiul
  alineatului 6 din prezentul articol
  .

(3)
     
  Statele membre care își asumă responsabilitatea în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul Dublin indică acest lucru în ceea ce privește datele relevante înregistrate în sistemul central în temeiul articolului 7 din prezentul regulament, în conformitate cu cerințele privind comunicarea electronică cu sistemul central, stabilite de Autoritatea de gestionare. Aceste informații sunt păstrate în sistemul central, în conformitate cu articolul 8, în vederea transmiterii în temeiul alineatului (6) din prezentul articol.

(4)   Datele dactiloscopice în sensul articolului 7 litera (a), transmise de orice stat membru, se compară automat de către unitatea centrală cu datele dactiloscopice transmise de alte state membre deja înregistrate în sistemul central.

(5)   Sistemul central se asigură, la solicitarea unui stat membru, că respectiva comparație menționată la alineatul (4) se referă la datele dactiloscopice transmise anterior de acel stat membru, pe lângă datele transmise de alte state membre.

(6)   Sistemul central transmite în mod automat statului membru de origine rezultatul pozitiv sau negativ al comparației. În cazul în care există un rezultat pozitiv, sistemul transmite datele menționate la articolul 7 literele (a)-
  (g)
  împreună cu, după caz, marcajul menționat la articolul 14 alineatul (1).

Articolul 7

Înregistrarea datelor

Numai următoarele tipuri de date se înregistrează în sistemul central:

| (a) | datele dactiloscopice; |
| --- | --- |

(a)

datele dactiloscopice;

| (b) | statul membru de origine, locul și data cererii de protecție internațională; |
| --- | --- |

(b)

statul membru de origine, locul și data cererii de protecție internațională;

| (c) | sexul; |
| --- | --- |

(c)

sexul;

| (d) | numărul de referință folosit de statul membru de origine; |
| --- | --- |

(d)

numărul de referință folosit de statul membru de origine;

| (e) | data amprentării; |
| --- | --- |

(e)

data amprentării;

| (f) | data transmiterii datelor sistemului central; |
| --- | --- |

(f)

data transmiterii datelor sistemului central;

| (g) | numele de utilizator al operatorului. |
| --- | --- |

(g)

numele de utilizator al operatorului.

Articolul 8

Conservarea datelor

Fiecare set de date, astfel cum se prevede la articolul 7, se stochează în sistemul central pe o perioadă de zece ani de la data amprentării.

La expirarea acestei perioade, sistemul central șterge automat datele din sistemul central.

Articolul 9

Ștergerea anticipată a datelor

(1)   Datele privind persoanele care au dobândit cetățenia oricărui stat membru
  sau cărora li s-a eliberat un permis de ședere pe termen lung de către un stat membru în conformitate cu Directiva 2003/109/CE
  înainte de expirarea perioadei menționate la articolul 8 al prezentului regulament, sunt șterse din sistemul central, în conformitate cu articolul 20 alineatul (3), de îndată ce statul membru de origine află că persoana în cauză a dobândit cetățenia
  sau i s-a eliberat un astfel de permis
  .

(2)   Sistemul central informează toate statele membre de origine despre ștergerea de către un alt stat membru de origine
  , din motivele prevăzute la alineatul 1,
  a datelor care au generat un rezultat pozitiv asociat datelor pe care
  acestea le-au
  transmis
  ,
  referitoare la persoanele menționate la articolul 6 sau ║10.

CAPITOLUL III

RESORTISANȚI AI UNOR ȚĂRI TERȚE SAU APATRIZI REȚINUȚI PENTRU TRECEREA ILEGALĂ A FRONTIEREI EXTERNE

Articolul 10

Colectarea și transmiterea datelor dactiloscopice

(1)   
  În cel mult 48 de ore de la data reținerii,
  fiecare stat membru ia, în conformitate cu garanțiile prevăzute de Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și de Convenția Organizației Națiunilor Unite privind Drepturile Copilului, ▐ amprentele digitale ale tuturor degetelor fiecărui resortisant al unei țări terțe sau ale fiecărui apatrid cu vârsta de cel puțin 14 ani care a fost reținut de către autoritățile de control competente pentru trecerea ilegală a frontierei unui stat membru pe uscat, pe apă sau pe calea aerului, venind dintr-o țară terță și care nu este returnat.

(2)   Statul membru în cauză transmite sistemului central, în cel mult
  24 de ore de la luarea amprentelor resortisantului unei țări terțe sau apatridului
  , astfel cum se prevede la alineatul (1), următoarele date referitoare la
  acea persoană
  :

| (a) | datele dactiloscopice; |
| --- | --- |

(a)

datele dactiloscopice;

| (b) | statul membru de origine, locul și data reținerii; |
| --- | --- |

(b)

statul membru de origine, locul și data reținerii;

| (c) | sexul; |
| --- | --- |

(c)

sexul;

| (d) | numărul de referință folosit de statul membru de origine; |
| --- | --- |

(d)

numărul de referință folosit de statul membru de origine;

| (e) | data amprentării; |
| --- | --- |

(e)

data amprentării;

| (f) | data transmiterii datelor sistemului central; |
| --- | --- |

(f)

data transmiterii datelor sistemului central;

| (g) | numele de utilizator al operatorului. |
| --- | --- |

(g)

numele de utilizator al operatorului.

Prin derogare, în situația în care amprentele digitale sunt deteriorate grav, dar numai temporar, și nu pot oferi date dactiloscopice adecvate, sau în situația în care este necesară aplicarea unei perioade de carantină din cauza unei boli contagioase grave, perioada de 48 de ore, prevăzută la alineatul (1), pentru luarea amprentelor digitale ale resortisantului unei țări terțe sau apatridului poate fi prelungită cu cel mult trei săptămâni. Statele membre pot, de asemenea, extinde perioada de 48 de ore în cazuri de forță majoră bine întemeiate și dovedite, pentru perioada în care aceste circumstanțe se mențin. Se aplică în mod corespunzător perioada de 24 de ore pentru transmiterea datelor solicitate.

Articolul 11

Înregistrarea datelor

(1)   Datele prevăzute la ║articolul 10 alineatul (2) se înregistrează în sistemul central.

Fără a aduce atingere articolului 5, datele transmise sistemului central în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) se înregistrează numai în scopul comparării cu date privind solicitanți de protecție internațională transmise ulterior sistemului central.

Sistemul central nu compară datele transmise către aceasta, în temeiul articolului 10 alineatul (2), cu alte date înregistrate anterior în sistemul central, nici cu date transmise ulterior sistemului central în temeiul articolului 10 alineatul (2).

(2)   În ceea ce privește compararea datelor privind solicitanți de protecție internațională transmise ulterior sistemului central cu date stipulate la alineatul (1), se aplică procedurile stipulate la articolul 6 alineatele (4) și (6).

Articolul 12

Stocarea datelor

(1)   Fiecare set de date referitoare la un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid menționat la articolul 10 alineatul (1) se stochează în sistemul central pe o perioadă de un an de la data amprentării resortisantului unei țări terțe sau a apatridului. La expirarea acestei perioade, sistemul central șterge automat datele din sistemul central.

(2)   Datele privind un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid menționat la articolul 10 alineatul (1) se șterg ▐din sistemul central, în conformitate cu
  articolul 20
  alineatul (3),
  de îndată ce
  statul membru de origine află, înainte de expirarea perioadei prevăzute la alineatul (1) din prezentul articol, că a survenit una dintre următoarele situații:

| (a) | resortisantului unei țări terțe sau apatridului i-a fost eliberat un permis de ședere; |
| --- | --- |

(a)

resortisantului unei țări terțe sau apatridului i-a fost eliberat un permis de ședere;

| (b) | resortisantul unei țări terțe sau apatridul a părăsit teritoriul statelor membre; |
| --- | --- |

(b)

resortisantul unei țări terțe sau apatridul a părăsit teritoriul statelor membre;

| (c) | resortisantul unei țări terțe sau apatridul a dobândit cetățenia oricăruia dintre statele membre. |
| --- | --- |

(c)

resortisantul unei țări terțe sau apatridul a dobândit cetățenia oricăruia dintre statele membre.

(3)   Sistemul central informează toate statele membre de origine despre ștergerea de către un alt stat membru de origine, din motivele specificate la alineatul 2 literele (a)
  sau
  (b), a datelor care au generat un rezultat pozitiv asociat datelor pe care
  acestea le-au
  transmis, referitoare la persoanele menționate la articolul 10.

(4)   Sistemul central informează toate statele membre de origine despre ștergerea de către un alt stat membru de origine, din motivele prevăzute la alineatul 2 litera (c), a datelor care au generat un rezultat pozitiv asociat datelor pe care
  acestea le-au
  transmis, referitoare la persoanele menționate la articolul 6 sau 10.

CAPITOLUL IV

RESORTISANȚI AI UNOR ȚĂRI TERȚE SAU APATRIZI AFLAȚI ILEGAL PE TERITORIUL UNUI STAT MEMBRU

Articolul 13

Compararea datelor dactiloscopice

(1)   În vederea verificării dacă un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid care se află ilegal pe teritoriul său a prezentat anterior o cerere de protecție internațională pe teritoriul altui stat membru, oricare dintre statele membre poate transmite sistemului central orice date dactiloscopice privind amprentele digitale care au fost luate unui astfel de resortisant al unei țări terțe sau apatrid cu vârsta de cel puțin 14 ani, însoțite de numărul de referință folosit de statul membru respectiv.

Ca regulă generală, există motive pentru a verifica dacă un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid a prezentat anterior o cerere de protecție internațională în alt stat membru atunci când:

| (a) | resortisantul unei țări terțe sau apatridul declară că a prezentat o cerere de protecție internațională fără să indice statul membru în care a prezentat cererea; |
| --- | --- |

(a)

resortisantul unei țări terțe sau apatridul declară că a prezentat o cerere de protecție internațională fără să indice statul membru în care a prezentat cererea;

| (b) | resortisantul unei țări terțe sau apatridul nu solicită protecție internațională, dar se opune returnării în țara de origine susținând că se află în pericol; sau |
| --- | --- |

(b)

resortisantul unei țări terțe sau apatridul nu solicită protecție internațională, dar se opune returnării în țara de origine susținând că se află în pericol; sau

| (c) | resortisantul unei țări terțe sau apatridul încearcă să împiedice îndepărtarea sa refuzând să coopereze în stabilirea identității sale, în special prezentând documente de identitate false sau neprezentând nici un document. |
| --- | --- |

(c)

resortisantul unei țări terțe sau apatridul încearcă să împiedice îndepărtarea sa refuzând să coopereze în stabilirea identității sale, în special prezentând documente de identitate false sau neprezentând nici un document.

(2)   Atunci când statele membre iau parte la procedura menționată la alineatul (1), acestea transmit sistemului central datele dactiloscopice ale tuturor sau cel puțin ale degetelor arătătoare și, în cazul în care acestea lipsesc, amprentele tuturor celorlalte degete, ale tuturor resortisanților unei țări terțe sau apatrizilor menționați la alineatul (1).

(3)   Datele dactiloscopice ale unui resortisant al unei țări terțe sau ale unui apatrid, astfel cum este descris la alineatul (1), se transmit sistemului central numai în scopul comparării cu datele dactiloscopice ale solicitanților de protecție internațională transmise de alte state membre și deja înregistrate în sistemul central.

Datele dactiloscopice ale acestor categorii de resortisanți ai unei țări terțe sau de apatrizi nu se înregistrează în sistemul central și nici nu se compară cu datele transmise sistemului central în temeiul articolului 10 alineatul (2).

(4)   În ceea ce privește compararea datelor dactiloscopice transmise în temeiul prezentului articol cu datele dactiloscopice ale solicitanților de protecție internațională transmise de alte state membre care au fost deja înregistrate în sistemul central, se aplică procedurile prevăzute la articolul 6 alineatele (4) și (6).

CAPITOLUL V

BENEFICIARII PROTECȚIEI INTERNAȚIONALE

Articolul 14

Marcarea datelor

(1)   Statul membru de origine care a acordat protecție internațională unui solicitant de protecție internațională ale cărui date fuseseră înregistrate anterior în sistemul central, în temeiul
  articolului 7
  , marchează datele relevante în conformitate cu cerințele de comunicare electronică cu sistemul central stabilite de autoritatea de gestionare. Acest marcaj este păstrat în sistemul central, în conformitate cu articolul 8, în scopul transmiterii în temeiul articolului 6 alineatul (6).

(2)   Statul membru de origine elimină marcajul distinctiv atribuit datelor referitoare la un resortisant al unei țări terțe sau la un apatrid ale cărui date fuseseră marcate anterior în conformitate cu alineatul (1), dacă statutul său a fost revocat sau anulat sau i s-a refuzat reînnoirea statutului în temeiul articolului 14 sau al articolului 19 din Directiva 2004/83/CE a
  sau dacă acesta sau aceasta nu mai are statutul de refugiat sau nu mai îndeplinește condițiile pentru a beneficia de protecție subsidiară în temeiul articolului 11 și, respectiv, 16 din acea directivă
  .

CAPITOLUL VI

UTILIZAREA DATELOR, PROTECȚIA DATELOR ȘI RESPONSABILITATEA

Articolul 15

Responsabilitatea pentru utilizarea datelor

(1)   Statul membru de origine este responsabil să asigure că:

| (a) | amprentele digitale sunt luate cu respectarea dispozițiilor legale; |
| --- | --- |

(a)

amprentele digitale sunt luate cu respectarea dispozițiilor legale;

| (b) | datele dactiloscopice și alte date menționate la articolul 7, articolul 10 alineatul (2) și articolul 13 alineatul (2) sunt transmise sistemului central cu respectarea dispozițiilor legale; |
| --- | --- |

(b)

datele dactiloscopice și alte date menționate la articolul 7, articolul 10 alineatul (2) și articolul 13 alineatul (2) sunt transmise sistemului central cu respectarea dispozițiilor legale;

| (c) | datele sunt corecte și actualizate atunci când sunt transmise sistemului central; |
| --- | --- |

(c)

datele sunt corecte și actualizate atunci când sunt transmise sistemului central;

| (d) | fără a aduce atingere responsabilităților Comisiei, datele din sistemul central sunt înregistrate, conservate, corectate și șterse cu respectarea dispozițiilor legale; |
| --- | --- |

(d)

fără a aduce atingere responsabilităților Comisiei, datele din sistemul central sunt înregistrate, conservate, corectate și șterse cu respectarea dispozițiilor legale;

| (e) | rezultatele comparării datelor dactiloscopice transmise de către sistemul central sunt folosite cu respectarea dispozițiilor legale. |
| --- | --- |

(e)

rezultatele comparării datelor dactiloscopice transmise de către sistemul central sunt folosite cu respectarea dispozițiilor legale.

(2)   În conformitate cu articolul 19, statul membru de origine asigură securitatea datelor menționate la alineatul (1) înainte și în timpul transmiterii către sistemul central, precum și securitatea datelor primite de la sistemul central.

(3)   Statul membru de origine este responsabil cu identificarea finală a datelor în conformitate cu articolul 17 alineatul (4).

(4)   Comisia se asigură că sistemul central funcționează în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament. In special, Comisia:

| (a) | adoptă măsuri pentru a asigura că persoanele care lucrează cu sistemul central utilizează datele înregistrate de acesta numai în conformitate cu scopul Eurodac, astfel cum se prevede la articolul 1 alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

adoptă măsuri pentru a asigura că persoanele care lucrează cu sistemul central utilizează datele înregistrate de acesta numai în conformitate cu scopul Eurodac, astfel cum se prevede la articolul 1 alineatul (1);

| (b) | ia măsurile necesare pentru a asigura securitatea sistemului central în conformitate cu articolul 19; |
| --- | --- |

(b)

ia măsurile necesare pentru a asigura securitatea sistemului central în conformitate cu articolul 19;

| (c) | se asigură că numai persoanele autorizate să lucreze cu sistemul central au acces la datele înregistrate în acesta, fără a aduce atingere competențelor Autorității Europene pentru Protecția Datelor. |
| --- | --- |

(c)

se asigură că numai persoanele autorizate să lucreze cu sistemul central au acces la datele înregistrate în acesta, fără a aduce atingere competențelor Autorității Europene pentru Protecția Datelor.

Comisia informează Parlamentul European și Consiliul cu privire la măsurile pe care le ia în conformitate cu primul paragraf.

Articolul 16

Transmiterea

(1)   Amprentele digitale sunt procesate și transmise în formatul de date menționat în anexa I. În măsura în care este necesar pentru funcționarea eficientă a sistemului central, Autoritatea de gestionare stabilește cerințele tehnice pentru transmiterea formatului de date de către statele membre către sistemul central și viceversa. Autoritatea de gestionare se asigură că datele dactiloscopice transmise de statele membre pot fi comparate de sistemul computerizat de recunoaștere a amprentelor digitale.

(2)   Statele membre
  transmit
  pe cale electronică datele menționate la articolul 7, la articolul 10 alineatul (2) și la articolul 13 alineatul (2). Datele vizate la articolul 7 și la articolul 10 alineatul (2), sunt înregistrate automat în sistemul central, în măsura în care este necesar pentru funcționarea eficientă a sistemului central, Autoritatea de gestionare stabilește cerințele tehnice pentru a se asigura că datele pot fi transmise în mod corespunzător pe cale electronică de statele membre spre sistemul central și viceversa.

(3)   Numărul de referință menționat la articolul 7 litera (d)
  ,
  la articolul 10 alineatul (2) litera (d)
  și la articolul 13 alineatul (1)
  face posibilă conexarea fără echivoc între date și o persoană anume și cu statul membru care
  a transmis
  datele. În plus, acesta trebuie să permită să se afle dacă astfel de date se referă la o persoană menționată la articolul 6, 10 sau 13.

(4)   Numărul de referință începe cu litera sau literele de identificare prin care, în conformitate cu normele prevăzute în anexa I, se identifică statul membru care transmite datele. Litera sau literele de identificare sunt urmate de codul de identificare a categoriei de persoane. „1” este codul pentru datele privind persoanele menționate la articolul 6, „2” pentru datele privind persoanele menționate la articolul 10 și „3” pentru persoanele menționate la articolul 13.

(5)   Autoritatea de gestionare stabilește procedurile tehnice necesare pentru ca statele membre să asigure primirea datelor trimise de sistemul central fără ambiguitate.

(6)   Sistemul central confirmă primirea datelor transmise în cel mai scurt timp posibil. În acest scop, Autoritatea de gestionare stabilește cerințele tehnice necesare pentru a se asigura că statele membre primesc confirmarea primirii, în cazul în care aceasta este cerută.

Articolul 17

Compararea și transmiterea rezultatelor

(1)   Statele membre asigură transmiterea datelor dactiloscopice de o calitate corespunzătoare, în scopul comparării prin sistemul computerizat de recunoaștere a amprentelor digitale. În măsura în care este necesar să se asigure că rezultatele comparării de către sistemul central ating un nivel foarte ridicat de acuratețe, Autoritatea de gestionare definește calitatea corespunzătoare a datelor dactiloscopice transmise. Sistemul central verifică în cel mai scurt timp posibil calitatea datelor dactiloscopice transmise. În cazul în care sistemul computerizat de recunoaștere a amprentelor digitale nu poate folosi datele pentru comparare, sistemul central cere statelor membre să transmită date dactiloscopice de o calitate corespunzătoare.

(2)   Sistemul central efectuează comparațiile în ordinea sosirii cererilor. Fiecare cerere se procesează în 24 de ore. ▐Pentru motive legate de dreptul său intern, un stat membru poate cere în mod special efectuarea unor comparări urgente în termen de o oră. Atunci când aceste termene nu pot fi respectate din motive de forță majoră, care nu țin de responsabilitatea Autorității de gestionare sistemul central va procesa cu prioritate cererile respective de îndată ce aceste circumstanțe încetează. În astfel de cazuri, în măsura în care este necesar pentru funcționarea eficientă a sistemului central, Autoritatea de gestionare va stabili criteriile pentru a asigura procesarea cu prioritate a cererilor.

(3)   În măsura în care este necesar pentru funcționarea eficientă a sistemului central, Autoritatea de gestionare stabilește procedurile operaționale pentru prelucrarea datelor primite și pentru transmiterea rezultatului comparării.

(4)   Rezultatele comparației sunt imediat verificate în statul membru de origine. Identificarea finală este făcută de statul membru de origine, în cooperare cu statele membre în cauză, în conformitate cu articolul 33 din Regulamentul Dublin.

Informațiile primite de la sistemul central referitoare la alte date considerate a nu fi de încredere sunt șterse ▐ imediat ce se stabilește caracterul îndoielnic al datelor.

(5)   Când identificarea definitivă în conformitate cu alineatul (4) arată că rezultatul comparației primite de la sistemul central este inexact, statele membre comunică acest lucru Comisiei
  ,
  Autorității de gestionare
  și Autorității Europene pentru Protecția Datelor
  .

▐

Articolul 18

Comunicarea între statele membre și sistemul central

Datele transmise de statele membre către sistemul central și viceversa folosesc infrastructura de comunicare oferită de Autoritatea de gestionare. În măsura în care este necesar pentru funcționarea eficientă a sistemului central, Autoritatea de gestionare stabilește procedurile tehnice necesare pentru folosirea infrastructurii de comunicații.

Articolul 19

Securitatea datelor

(1)   Statul membru
  de origine
  asigură securitatea datelor înainte și în timpul transmiterii acestora către sistemul central. Fiecare stat membru asigură securitatea datelor pe care le primește de la sistemul central.

(2)   Fiecare stat membru, în raport cu sistemul său național, adoptă măsurile necesare, care cuprind și un plan de securitate, pentru:

| (a) | a proteja în mod fizic datele, inclusiv prin elaborarea planurilor de urgență pentru protejarea infrastructurii critice; |
| --- | --- |

(a)

a proteja în mod fizic datele, inclusiv prin elaborarea planurilor de urgență pentru protejarea infrastructurii critice;

| (b) | a împiedica accesul persoanelor neautorizate la instalațiile naționale în care statul membru desfășoară operațiuni în conformitate cu scopul Eurodac (verificări la intrarea în instalații); |
| --- | --- |

(b)

a împiedica accesul persoanelor neautorizate la instalațiile naționale în care statul membru desfășoară operațiuni în conformitate cu scopul Eurodac (verificări la intrarea în instalații);

| (c) | a împiedica citirea, copierea, modificarea sau ștergerea neautorizată a suporturilor de date (controlul suporturilor de date); |
| --- | --- |

(c)

a împiedica citirea, copierea, modificarea sau ștergerea neautorizată a suporturilor de date (controlul suporturilor de date);

| (d) | a împiedica introducerea neautorizată a datelor, precum și inspecția, modificarea sau ștergerea neautorizată a datelor cu caracter personal stocate (controlul arhivării); |
| --- | --- |

(d)

a împiedica introducerea neautorizată a datelor, precum și inspecția, modificarea sau ștergerea neautorizată a datelor cu caracter personal stocate (controlul arhivării);

| (e) | a împiedica prelucrarea neautorizată de date în Eurodac, precum și modificările sau ștergerile neautorizate a datelor înregistrate în Eurodac (controlul introducerii datelor); |
| --- | --- |

(e)

a împiedica prelucrarea neautorizată de date în Eurodac, precum și modificările sau ștergerile neautorizate a datelor înregistrate în Eurodac (controlul introducerii datelor);

| (f) | a asigura faptul că persoanele autorizate să acceseze Eurodac au acces numai la datele prevăzute de autorizația lor de acces, prin utilizarea unor identități de utilizator individuale și unice și cu folosirea exclusivă a unor moduri confidențiale de acces (controlul accesului la date); |
| --- | --- |

(f)

a asigura faptul că persoanele autorizate să acceseze Eurodac au acces numai la datele prevăzute de autorizația lor de acces, prin utilizarea unor identități de utilizator individuale și unice și cu folosirea exclusivă a unor moduri confidențiale de acces (controlul accesului la date);

| (g) | a asigura faptul că toate autoritățile cu drept de acces la Eurodac creează profiluri care descriu funcțiile și responsabilitățile persoanelor autorizate să acceseze, să introducă, să actualizeze, să șteargă și să efectueze căutări în date, furnizând de îndată aceste profiluri autorităților naționale de supraveghere menționate la articolul 24, la cererea acestora (profiluri ale personalului); |
| --- | --- |

(g)

a asigura faptul că toate autoritățile cu drept de acces la Eurodac creează profiluri care descriu funcțiile și responsabilitățile persoanelor autorizate să acceseze, să introducă, să actualizeze, să șteargă și să efectueze căutări în date, furnizând de îndată aceste profiluri autorităților naționale de supraveghere menționate la articolul 24, la cererea acestora (profiluri ale personalului);

| (h) | a asigura posibilitatea de a verifica și de a stabili care sunt organismele cărora le pot fi transmise datele cu caracter personale prin utilizarea echipamentelor de comunicare a datelor (controlul comunicării); |
| --- | --- |

(h)

a asigura posibilitatea de a verifica și de a stabili care sunt organismele cărora le pot fi transmise datele cu caracter personale prin utilizarea echipamentelor de comunicare a datelor (controlul comunicării);

| (i) | a garanta posibilitatea de a verifica și de a stabili ce date au fost prelucrate în Eurodac, în ce moment, de către cine și cu ce scop (controlul înregistrării datelor); |
| --- | --- |

(i)

a garanta posibilitatea de a verifica și de a stabili ce date au fost prelucrate în Eurodac, în ce moment, de către cine și cu ce scop (controlul înregistrării datelor);

| (j) | a împiedica citirea, copierea, modificarea sau ștergerea neautorizată a datelor cu caracter personal pe durata transmiterii acestora către sau din Eurodac sau în timpul transportului suporturilor de date, în special prin intermediul tehnicilor de criptare corespunzătoare (controlul transportului); |
| --- | --- |

(j)

a împiedica citirea, copierea, modificarea sau ștergerea neautorizată a datelor cu caracter personal pe durata transmiterii acestora către sau din Eurodac sau în timpul transportului suporturilor de date, în special prin intermediul tehnicilor de criptare corespunzătoare (controlul transportului);

| (k) | a monitoriza eficacitatea măsurilor de securitate prevăzute la acest alineat și a lua măsurile de organizare necesare referitoare la supravegherea internă, pentru a asigura respectarea prevederilor prezentului regulament (audit intern). |
| --- | --- |

(k)

a monitoriza eficacitatea măsurilor de securitate prevăzute la acest alineat și a lua măsurile de organizare necesare referitoare la supravegherea internă, pentru a asigura respectarea prevederilor prezentului regulament (audit intern).

(3)
     
  Toate autoritățile care participă la sistemul Eurodac împiedică accesul sau transferul datelor înregistrate în Eurodac către autoritățile oricăror țări terțe neautorizate, în special din statul de origine al persoanelor care intră sub incidența prezentului regulament.

(4)   Autoritatea de gestionare ia măsurile necesare în vederea realizării obiectivelor stabilite la alineatul (2) în ceea ce privește funcționarea Eurodac, inclusiv adoptarea unui plan de securitate.

(5)
     
  Autoritatea de gestionare stabilește un set comun de cerințe care trebuie îndeplinite de persoane pentru a primi autorizația de a accesa Eurodac.

Articolul 20

Accesul la datele înregistrate în Eurodac și corectarea sau ștergerea acestor date

(1)   Statul membru de origine are acces la datele pe care le-a transmis și care sunt înregistrate în sistemul central în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament.

Niciun stat membru nu poate întreprinde căutări în datele transmise de un alt stat membru și nici nu poate primi astfel de date, cu excepția celor care rezultă din comparația prevăzută la articolul 6 alineatul (6).

(2)   Autoritățile statelor membre care, în conformitate cu alineatul (1), au acces la datele înregistrate în sistemul central sunt cele desemnate de fiecare stat membru în sensul articolului 1 alineatul (1). În cadrul acestei desemnări fiecare stat membru menționează unitatea exactă responsabilă de îndeplinirea sarcinilor legate de aplicarea prezentului regulament. Fiecare stat membru comunică fără întârziere Comisiei și autorității de gestionare o listă a acestor autorități și orice modificare adusă acesteia
  , în cazul modificărilor aduse în cel mult 30 de zile de la modificarea listei
  . Autoritatea de gestionare publică lista consolidată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Dacă aceasta se modifică, Autoritatea de gestionare publică, o dată pe an, o listă consolidată actualizată.

(3)   Numai statul membru de origine are dreptul de a modifica datele pe care le-a transmis sistemului central prin corectarea sau completarea acestor date, sau de a le șterge, fără a aduce atingere ștergerii realizate în conformitate cu articolul 8 sau cu articolul 12 alineatul (1).

(4)   În cazul în care un stat membru sau Autoritatea de gestionare are dovezi care sugerează că datele înregistrate în sistemul central sunt incorecte material, acesta/aceasta informează statul membru de origine de îndată ce este posibil.

În cazul în care un stat membru are dovezi care sugerează că datele au fost înregistrate în sistemul central cu încălcarea prezentului regulament, informează Comisia și statul membru de origine de îndată ce este posibil. Statul membru de origine verifică datele respective și, dacă este necesar, le rectifică sau le șterge fără întârziere.

(5)   Autoritatea de gestionare nu transferă și nici nu pune la dispoziția vreunei autorități a unei țări terțe date înregistrate în sistemul central, decât în cazul în care este în mod special autorizată să facă acest lucru în cadrul unui acord, încheiat de Comunitate, privind criteriile și mecanismele pentru determinarea statului responsabil cu examinarea unei cereri de protecție internațională.

Articolul 21

Păstrarea înregistrărilor

(1)   Autoritatea de gestionare păstrează înregistrările tuturor operațiunilor de prelucrare a datelor în cadrul sistemului central. Aceste înregistrări indică scopul accesării, data și ora, datele transmise, datele utilizate pentru interogare și numele atât al unității care introduce sau care extrage datele cât și ale persoanelor responsabile.

(2)   Aceste evidențe pot fi folosite numai pentru controlul din prisma protejării datelor, a admisibilității prelucrării datelor, precum și pentru a se asigura securitatea datelor în conformitate cu articolul 19. Evidențele trebuie protejate prin măsuri corespunzătoare împotriva accesului neautorizat și șterse după o perioadă de un an după expirarea perioadei de stocare menționate la articolul 8 și la articolul 12 alineatul (1), în cazul în care nu sunt necesare pentru procedurile de control deja inițiate.

(3)   Fiecare stat membru ia măsurile necesare în vederea realizării obiectivelor stabilite la alineatele (1) și (2), în ceea ce privește sistemul său național. În plus, fiecare stat membru ține evidența personalului autorizat în mod corespunzător pentru introducerea sau recuperarea datelor.

Articolul 22

Responsabilitatea

(1)   Orice persoană sau stat membru care a suferit un prejudiciu ca rezultat al unei operațiuni de prelucrare ilicită sau al unui act incompatibil cu dispozițiile prezentului regulament are dreptul la despăgubire din partea statului membru responsabil pentru prejudiciul suferit. Acest stat membru este exonerat de responsabilitate, integral sau parțial, dacă dovedește că faptul care a cauzat prejudiciul nu îi este imputabil.

(2)   În cazul în care un stat membru nu își îndeplinește obligațiile în conformitate cu prezentul regulament, prin aceasta cauzând prejudicii sistemului central, acest stat membru este ținut responsabil pentru prejudicii, cu excepția cazului și în măsura în care Autoritatea de gestionare sau un alt stat membru nu a luat măsurile necesare pentru a preveni cauzarea prejudiciului sau pentru a-i minimiza impactul.

(3)   Acțiunile în despăgubiri împotriva unui stat membru pentru prejudiciile menționate la alineatele (1) și (2) sunt reglementate de dispozițiile de drept intern al statului membru pârât.

Articolul 23

Drepturile persoanelor vizate

(1)   O persoană care intră sub incidența prezentului regulament este informată de către statul membru de origine în scris și, dacă este cazul, oral, într-o limbă pe care aceasta o înțelege, sau despre care
  s-ar putea
  presupune în mod rezonabil că o înțelege, cu privire la:

| (a) | identitatea responsabilului cu prelucrarea și a reprezentantului acestuia, dacă există; |
| --- | --- |

(a)

identitatea responsabilului cu prelucrarea și a reprezentantului acestuia, dacă există;

| (b) | scopul pentru care datele acestuia vor fi prelucrate în cadrul Eurodac inclusiv o descriere a obiectivelor Regulamentului Dublin, în conformitate cu articolul 4 din respectivul regulament; |
| --- | --- |

(b)

scopul pentru care datele acestuia vor fi prelucrate în cadrul Eurodac inclusiv o descriere a obiectivelor Regulamentului Dublin, în conformitate cu articolul 4 din respectivul regulament;

| (c) | destinatarii datelor; |
| --- | --- |

(c)

destinatarii datelor;

| (d) | în cazul unei persoane care intră sub incidența articolului 6 sau 10, obligația de accepta luarea amprentelor digitale; |
| --- | --- |

(d)

în cazul unei persoane care intră sub incidența articolului 6 sau 10, obligația de accepta luarea amprentelor digitale;

| (e) | dreptul
  de acces la datele care
  o
  privesc și
  dreptul
  de a cere rectificarea datelor eronate referitoare la
  aceasta
  sau ștergerea datelor prelucrate în mod ilegal care
  o
  privesc,
  precum și
  procedurile de exercitare a acestor drepturi
  , inclusiv
  datele de contact ale
  responsabilului cu prelucrarea datelor și
  ale autorităților naționale de supraveghere menționate la
  articolul 24
  care soluționează plângerile referitoare la protecția datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

(e)

dreptul
  de acces la datele care
  o
  privesc și
  dreptul
  de a cere rectificarea datelor eronate referitoare la
  aceasta
  sau ștergerea datelor prelucrate în mod ilegal care
  o
  privesc,
  precum și
  procedurile de exercitare a acestor drepturi
  , inclusiv
  datele de contact ale
  responsabilului cu prelucrarea datelor și
  ale autorităților naționale de supraveghere menționate la
  articolul 24
  care soluționează plângerile referitoare la protecția datelor cu caracter personal.

În cazul unei persoane care intră sub incidența articolului 6 sau 10, informațiile menționate la primul paragraf îi sunt furnizate cu ocazia luării amprentelor digitale.

În cazul unei persoane care intră sub incidența articolului 13, informațiile menționate la primul paragraf îi sunt furnizate nu mai târziu de momentul în care datele privind această persoană sunt transmise sistemului central. Această obligație nu se aplică în cazul în care furnizarea acestor informații se dovedește imposibilă sau ar implica un efort disproporționat.

În cazul în care
  persoana care face obiectul prezentului regulament
  este un minor, statele membre furnizează informațiile într-un mod adaptat vârstei sale.

(2)   În fiecare stat membru, fiecare persoană vizată poate, în conformitate cu actele cu putere de lege, normele administrative și procedurile statului respectiv, să exercite drepturile prevăzute la articolul 12 din Directiva 95/46/CE.

Fără a aduce atingere obligației de a furniza alte informații în conformitate cu articolul 12 litera (a) din Directiva 95/46/CE, persoanele vizate au dreptul de a obține comunicarea datelor care se referă la ei înregistrate în sistemul central precum și identitatea statului membru care le-a transmis sistemului central. Acest acces la date poate fi acordat numai de un stat membru.

(3)   În fiecare stat membru, orice persoană poate solicita ca datele care sunt material incorecte să fie rectificate sau poate solicita ca datele înregistrate ilegal să fie șterse. Rectificarea și ștergerea sunt efectuate fără întârziere excesivă de către statul membru care a transmis datele, în conformitate cu propriile acte cu putere de lege, norme administrative și proceduri.

(4)   În cazul în care drepturile de corectare și ștergere sunt exercitate într-un stat membru, altul decât cel sau cele care au transmis datele, autoritățile acelui stat membru contactează autoritățile statului membru sau ale statelor membre expeditoare, astfel încât statul sau statele membre expeditoare să poată verifica acuratețea datelor și legalitatea transmiterii lor și a înregistrării în sistemul central.

(5)   În cazul în care reiese că datele înregistrate în sistemul central conțin erori materiale sau că au fost înregistrate ilegal, statul membru care le-a transmis corectează sau șterge datele în conformitate cu articolul 20 alineatul (3). Acest stat membru confirmă în scris persoanelor vizate fără întârziere excesivă că au fost luate măsuri pentru corectarea sau ștergerea datelor care se referă la ele.

(6)   În cazul în care statul membru care a transmis datele nu este de acord că datele înregistrate în sistemul central sunt incorecte material sau au fost înregistrate ilegal, acesta explică în scris persoanelor vizate, fără întârziere excesivă, că nu este dispus să rectifice sau să șteargă datele.

Acest stat membru furnizează persoanelor vizate informații care să explice măsurile pe care aceștia le pot lua în cazul în care nu acceptă explicația primită. Acestea includ informații cu privire la modalitatea de a iniția o cale de atac, sau după caz, de a depune o plângere în fața autorităților sau instanțelor judecătorești competente ale statului membru respectiv și cu privire la orice formă de asistență financiară sau de alt tip care este pusă la dispoziție în conformitate cu actele cu putere de lege, normele administrative și procedurile statului membru.

(7)   Orice cerere în temeiul alineatelor (2) și (3) conține toate elementele necesare pentru identificarea persoanelor vizate, inclusiv amprentele digitale. Aceste date sunt folosite exclusiv pentru a permite exercitarea drepturilor prevăzute la alineatele (2) și (3) și sunt apoi distruse imediat.

(8)   Autoritățile competente ale statelor membre cooperează activ pentru a pune prompt în executare drepturile menționate la alineatele (3), (4) și (5).

(9)   Atunci când o persoană solicită date care o privesc în conformitate cu
  alineatul (2)
  , autoritatea competentă ține evidența acestor cereri sub forma unui document scris care să ateste că o asemenea cerere a fost efectuată și pune de îndată acest document la dispoziția autorităților naționale de supraveghere menționate
  la articolul 24
  , la cererea acestora.

(10)   În fiecare stat membru, autoritatea națională de supraveghere asistă persoanele vizate în conformitate cu articolul 28 alineatul (4) din Directiva 95/46/CE în exercitarea drepturilor acestora.

(11)   Autoritatea națională de supraveghere a statului membru care a transmis datele și autoritatea națională de supraveghere a statului membru în care se află persoana vizată îl asistă și, la cererea acesteia, îl consiliază în exercitarea drepturilor sale de a rectifica sau de a șterge date. Ambele autorități naționale de supraveghere cooperează în acest sens. Cererea pentru acest tip de asistență poate fi adresată autorității naționale de supraveghere a statului membru în care persoana vizată se află, care transmite cererea autorității statului membru care a transmis datele.

(12)   În fiecare stat membru, orice persoană poate, în conformitate cu actele cu putere de lege, normele administrative și procedurile statului membru respectiv, să inițieze o cale de atac sau, după caz, să depună o plângere în fața autorităților sau instanțelor judecătorești competente ale statului membru în cazul în care persoanei respective i se refuză dreptul de acces menționat la alineatul (2).

(13)   Orice persoană poate, în conformitate cu actele cu putere de lege, normele administrative și procedurile statului membru care a transmis datele, să inițieze o cale de atac sau, după caz, să depună o plângere în fața autorităților sau instanțelor judecătorești competente ale statului membru respectiv cu privire la datele ca se referă la ea, înregistrate în sistemul central, în vederea exercitării drepturilor menționate la alineatul (3). Obligația autorității naționale de supraveghere de a asista și, la cererea acesteia, de a consilia persoana vizată, în conformitate cu alineatul ( 11), subzistă pe toată perioada procedurii.

Articolul 24

Supravegherea de către autoritatea națională de supraveghere

(1)   Fiecare stat membru se asigură că autoritatea sau autoritățile naționale de supraveghere desemnate în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din Directiva 95/46/CE supraveghează în condiții de independență, în conformitate cu dreptul său intern, legalitatea prelucrării, în conformitate cu prezentul regulament, a datelor cu caracter personal de către statul membru în cauză, inclusiv transmiterea acestora sistemului central.

(2)   Fiecare stat membru se asigură că autoritatea sau autoritățile naționale de supraveghere beneficiază de consiliere din partea persoanelor cu suficiente cunoștințe în domeniul datelor dactiloscopice.

Articolul 25

Supravegherea de către Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

(1)   Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor verifică dacă activitățile de prelucrare a datelor cu caracter personal desfășurate de Autoritatea de gestionare sunt realizate în conformitate cu prezentul regulament. Îndatoririle și competențele menționate la articolele 46 și 47 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 se aplică în consecință.
  Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor poate solicita Autorității de gestionare orice informații pe care le consideră necesare pentru îndeplinirea sarcinilor care i-au fost încredințate în temeiul regulamentului respectiv.

(2)   Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor garantează că, cel puțin la fiecare patru ani, se realizează un audit al activităților de prelucrare a datelor cu caracter personal desfășurate de Autoritatea de gestionare, în conformitate cu normele internaționale de audit. Un raport al acestui audit se trimite Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Autorității de gestionare, ║ și autorităților naționale de supraveghere. Autorității de gestionare i se oferă posibilitatea de a face observații înainte de adoptarea raportului.

Articolul 26

Cooperarea dintre autoritățile naționale de supraveghere și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

(1)   Autoritățile naționale de supraveghere și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, fiecare acționând în conformitate cu propriile lor competențe, cooperează activ în cadrul responsabilităților lor și asigură o supraveghere coordonată a Eurodac.

(2)   Aceste autorități, fiecare acționând în conformitate cu propriile lor competențe, fac schimb de informații relevante, se asistă reciproc în realizarea activităților de audit și a inspecțiilor, examinează dificultățile legate de interpretarea sau punerea în aplicare a prezentului regulament, analizează problemele care pot apărea în ceea ce privește exercitarea supravegherii independente sau a drepturilor persoanelor la care se referă datele respective, formulează propuneri armonizate în vederea găsirii unor soluții comune la problemele posibile și asigură sensibilizarea în ceea ce privește drepturile în materie de protecție a datelor, dacă este necesar.

(3)   Autoritățile naționale de supraveghere și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor se reunesc în acest scop cel puțin de două ori pe an. Costurile și organizarea acestor reuniuni sunt în sarcina Autorității Europene pentru Protecția Datelor. Regulamentul de procedură se adoptă cu ocazia primei reuniuni. Metodele de lucru suplimentare sunt adoptate de comun acord, dacă este necesar. Un raport comun al activităților se trimite Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și Autorității de gestionare la fiecare doi ani.

CAPITOLUL VII

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 27

Costuri

(1)   Costurile aferente instituirii și funcționării sistemului central și infrastructurii de comunicații sunt suportate din bugetul general al Uniunii Europene.

(2)   Costurile aferente unităților naționale și costurile pentru conectarea acestora cu sistemul central sunt suportate de fiecare stat membru.

Articolul 28

Raport anual: monitorizare și evaluare

(1)   Autoritatea de gestionare înaintează Parlamentului European și Consiliului un raport anual privind activitățile sistemului central. Raportul anual include informații privind gestionarea și rezultatele Eurodac prin raportare la indicatori cantitativi predefiniți pentru obiectivele menționate la alineatul (2).

(2)   Autoritatea de gestionare se asigură că există proceduri care monitorizează funcționarea sistemului central prin raportare la obiectivele fixate, atât în termeni de rezultate obținute, cât și costuri-eficacitate și calitate a serviciilor.

(3)   În vederea întreținerii tehnice, a raportării și realizării statisticilor, Autoritatea de gestionare are acces la informațiile necesare legate de operațiile de prelucrare efectuate în sistemul central.

(4)   La fiecare doi ani, Autoritatea de gestionare prezintă Parlamentului European, Consiliului și Comisiei un raport privind funcționarea tehnică a VIS, inclusiv privind securitatea acestuia.

(5)   După trei ani de la începerea aplicării prezentului regulament în conformitate cu prevederile articolului 33 alineatul (2) și la fiecare interval de patru ani, Comisia realizează un raport de evaluare globală a Eurodac, examinând rezultatele obținute prin raportare la obiective și evaluând valabilitatea continuă a principiilor de bază, aplicarea prezentului regulament în ceea ce privește sistemul central, precum și securitatea acestuia din urmă și orice implicații asupra operațiunilor viitoare. Comisia transmite evaluarea Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Statele membre transmit Autorității de gestionare și Comisiei informațiile necesare pentru elaborarea rapoartelor prevăzute la alineatele (4) și (5).

(7)   Autoritatea de gestionare transmite Comisiei informațiile necesare pentru realizarea evaluărilor generale prevăzute la alineatul (5).

Articolul 29

Sancțiuni

Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că orice utilizare a datelor introduse în sistemul central contrar scopului Eurodac, astfel cum este prevăzut la articolul 1 alineatul (1) este pasibilă de sancțiuni, inclusiv administrative și/sau penale, în conformitate cu legislația națională, că sunt eficace, proporționale și disuasive.

Articolul 30

Domeniul de aplicare teritorial

Dispozițiile prezentului regulament nu se aplică teritoriilor cărora Regulamentul Dublin nu se aplică.

Articolul 31

Dispoziții tranzitorii

Datele blocate în sistemul central în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 2725/2000 ║ sunt deblocate și marcate în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din prezentul regulament, la data prevăzută la articolul 33 alineatul (2).

Articolul 32

Abrogare

Regulamentele (CE) nr. 2725/2000 ║ și ║(CE) nr. 407/2002 ║se abrogă de la data prevăzută la articolul 33 alineatul (2) din prezentul regulament.

Trimiterile la regulamentele abrogate se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa III.

Articolul 33

Intrarea în vigoare și aplicabilitatea

(1)   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(2)   Prezentul regulament se aplică de la data publicată de Comisie în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, atunci când următoarele condiții sunt îndeplinite:

| (a) | fiecare stat membru a notificat Comisia că a făcut toate aranjamentele tehnice necesare pentru transmiterea de date sistemului central în conformitate cu prezentul regulament și |
| --- | --- |

(a)

fiecare stat membru a notificat Comisia că a făcut toate aranjamentele tehnice necesare pentru transmiterea de date sistemului central în conformitate cu prezentul regulament și

| (b) | Comisia a făcut toate aranjamentele tehnice necesare pentru ca sistemul central să înceapă să funcționeze în conformitate cu prezentul regulament. |
| --- | --- |

(b)

Comisia a făcut toate aranjamentele tehnice necesare pentru ca sistemul central să înceapă să funcționeze în conformitate cu prezentul regulament.

(3)   Statele membre informează Comisia de îndată ce aranjamentele prevăzute la alineatul (2) litera (a) au fost realizate și, în orice caz, nu mai târziu de 12 luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(4)
     
  În cursul perioadei de tranziție prevăzute la articolul 4 alineatul (4), referirile din cuprinsul prezentului regulament la autoritatea de gestionare se interpretează ca referiri la Comisie.

║ Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre, în conformitate cu Tratatul de instituire a Comunității Europene.

Adoptat la ║

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  Poziția Parlamentului European din 7 mai 2009.

1

Poziția Parlamentului European din 7 mai 2009.

(2)  JO L 316, 15.12.2000, p. 1.

2

(3)  JO L 62, 5.3.2002, p. 1.

3

(4)  JO L ...

4

JO L ...

(5)  
  JO L 304, 30.9.2004, p. 12.

5

JO L 304, 30.9.2004, p. 12.

(6)  

  JO L 16, 23.1.2004, p. 44.

6

JO L 16, 23.1.2004, p. 44.

(7)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

7

(8)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

8

(9)  JO L 12, 17.1.2004, p. 47.

9

Joi, 7 mai 2009ANEXA I

Formatul pentru schimbul datelor dactiloscopice

Următorul format este stabilit pentru schimbul datelor dactiloscopice:

ANSI/NIST-ITL 1a-1997, Ver.3, June 2001 (INT-1), precum și orice alte dezvoltări viitoare ale acestui standard.

Norma pentru scrisorile de identificare ale statelor membre

Se aplică următoarea normă ISO: ISO 3166 – cod din 2 litere.

Joi, 7 mai 2009ANEXA II

Regulamente abrogate

(menționate la articolul 32)

| Regulamentul (CE) nr. 2725/2000 al Consiliului | (JO L 316, 15.12.2000, p. 1.) |
| --- | --- |
| Regulamentul (CE) nr. 407/2002 al Consiliului | (JO L 62, 5.3.2002, p. 1.) |

Regulamentul (CE) nr. 2725/2000 al Consiliului

(JO L 316, 15.12.2000, p. 1.)

Regulamentul (CE) nr. 407/2002 al Consiliului

(JO L 62, 5.3.2002, p. 1.)

Joi, 7 mai 2009ANEXA III

Tabel de corespondență

| Regulamentul (CE) nr. 2725/2000 | Prezentul regulament |
| --- | --- |
| Articolul 1 alineatul (1) | Articolul 1 alineatul (1) |
| Articolul 1 alineatul (2), primul paragraf | Articolul 3 alineatul (1) |
| Articolul 1 alineatul (2), al doilea paragraf | Articolul 3 alineatul (4) |
| Articolul 1 alineatul (3) | Articolul 1 alineatul (2) |
| Articolul 2 | Articolul 2 |
| Articolul 3 alineatul (1) | Articolul 3 alineatul (1) |
| ║ | ║ |
| Articolul 3 alineatul (2) | Articolul 3 alineatul (3) |
| Articolul 3 alineatul (3) | Articolul 5 |
| Articolul 3 alineatul (4) | — |
| Articolul 4 alineatul (1) | Articolul 6 alineatul (1) |
| Articolul 4 alineatul (2) | — |
| Articolul 4 alineatul (3) | Articolul 6 alineatul (4) |
| Articolul 4 alineatul (4) | Articolul 6 alineatul (5) |
| Articolul 4 alineatul (5) | Articolul 6 alineatul (6) |
| Articolul 4 alineatul (6) | Articolul 17 alineatul (4) |
| Articolul 4 alineatul (7) | — |
| Articolul 5 | Articolul 7 |
| Articolul 6 | Articolul 8 |
| Articolul 7 | Articolul 9 |
| Articolul 8 | Articolul 10 |
| Articolul 9 | Articolul 11 |
| Articolul 10 | Articolul 12 |
| Articolul 11 alineatele (1)-(4) | Articolul 13 alineatele (1)-(4) |
| Articolul 11 alineatul (5) | — |
| Articolul 12 | Articolul 14 |
| Articolul 13 | Articolul 15 |
| Articolul 14 | Articolul 19 |
| Articolul 15 | Articolul 20 |
| Articolul 16 | Articolul 21 |
| Articolul 17 | Articolul 22 |
| Articolul 18 | Articolul 23 |
| Articolul 19 | Articolul 24 |
| Articolul 20 | Articolul 25 |
| Articolul 21 | Articolul 27 |
| Articolul 22 | — |
| ║ | ║ |
| Articolul 23 | — |
| Articolul 24 | Articolul 28 |
| Articolul 25 | Articolul 29 |
| Articolul 26 | Articolul 30 |
| Articolul 27 | Articolul 33 |
| — | Anexa II |

Regulamentul (CE) nr. 2725/2000

Prezentul regulament

Articolul 1 alineatul (1)

Articolul 1 alineatul (1)

Articolul 1 alineatul (2), primul paragraf

Articolul 3 alineatul (1)

Articolul 1 alineatul (2), al doilea paragraf

Articolul 3 alineatul (4)

Articolul 1 alineatul (3)

Articolul 1 alineatul (2)

Articolul 2

Articolul 2

Articolul 3 alineatul (1)

Articolul 3 alineatul (1)

║

║

Articolul 3 alineatul (2)

Articolul 3 alineatul (3)

Articolul 3 alineatul (3)

Articolul 5

Articolul 3 alineatul (4)

—

Articolul 4 alineatul (1)

Articolul 6 alineatul (1)

Articolul 4 alineatul (2)

—

Articolul 4 alineatul (3)

Articolul 6 alineatul (4)

Articolul 4 alineatul (4)

Articolul 6 alineatul (5)

Articolul 4 alineatul (5)

Articolul 6 alineatul (6)

Articolul 4 alineatul (6)

Articolul 17 alineatul (4)

Articolul 4 alineatul (7)

—

Articolul 5

Articolul 7

Articolul 6

Articolul 8

Articolul 7

Articolul 9

Articolul 8

Articolul 10

Articolul 9

Articolul 11

Articolul 10

Articolul 12

Articolul 11 alineatele (1)-(4)

Articolul 13 alineatele (1)-(4)

Articolul 11 alineatul (5)

—

Articolul 12

Articolul 14

Articolul 13

Articolul 15

Articolul 14

Articolul 19

Articolul 15

Articolul 20

Articolul 16

Articolul 21

Articolul 17

Articolul 22

Articolul 18

Articolul 23

Articolul 19

Articolul 24

Articolul 20

Articolul 25

Articolul 21

Articolul 27

Articolul 22

—

║

║

Articolul 23

—

Articolul 24

Articolul 28

Articolul 25

Articolul 29

Articolul 26

Articolul 30

Articolul 27

Articolul 33

—

Anexa II

| Regulamentul (CE) nr. 407/2002 | Prezentul regulament |
| --- | --- |
| Articolul 1 | — |
| Articolul 2 | Articolul 16 |
| Articolul 3 | Articolul 17 |
| Articolul 4 | Articolul 18 |
| Articolul 5 alineatul (1) | Articolul 3 alineatul (3) |
| Anexa I | Anexa I |
| Anexa II | — |

Regulamentul (CE) nr. 407/2002

Prezentul regulament

Articolul 1

—

Articolul 2

Articolul 16

Articolul 3

Articolul 17

Articolul 4

Articolul 18

Articolul 5 alineatul (1)

Articolul 3 alineatul (3)

Anexa I

Anexa I

Anexa II

—

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/428 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/428

---

Joi, 7 mai 2009Crearea unui Birou European de Sprijin pentru Azil ***I

P6_TA(2009)0379

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind crearea unui Birou European de Sprijin pentru Azil (COM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD))

2010/C 212 E/54

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0066),

având în vedere articolul 251 alineatul (2), articolul 63 alineatele (1) și (2) și articolul 66 din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0071/2009),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru bugete (A6-0279/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | subliniază că dispozițiile punctului 47 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII) se vor aplica pentru instituirea Biroului European de Sprijin pentru Azil; subliniază faptul că, în cazul în care autoritatea legislativă ia o decizie favorabilă în ceea ce privește crearea unei astfel de agenții, Parlamentul va demara negocierile cu cealaltă componentă a autorității bugetare pentru a ajunge în timp util la un acord asupra finanțării agenției, în conformitate cu dispozițiile pertinente din IIA; |
| --- | --- |

3.

subliniază că dispozițiile punctului 47 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII) se vor aplica pentru instituirea Biroului European de Sprijin pentru Azil; subliniază faptul că, în cazul în care autoritatea legislativă ia o decizie favorabilă în ceea ce privește crearea unei astfel de agenții, Parlamentul va demara negocierile cu cealaltă componentă a autorității bugetare pentru a ajunge în timp util la un acord asupra finanțării agenției, în conformitate cu dispozițiile pertinente din IIA;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

---

Joi, 7 mai 2009P6_TC1-COD(2009)0027

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui Birou European de Sprijin pentru Azil

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 63 alineatele (1) și (2) și articolul 66,

având în vedere propunerea Comisiei ║,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 (3),

întrucât:

| (1) | Politica comunitară privind sistemul european comun de azil are ca obiectiv, în temeiul Programului de la Haga, crearea unui spațiu comun de azil, prin instituirea unei proceduri armonizate eficiente, în conformitate cu valorile și tradiția umanitară care definesc Uniunea. |
| --- | --- |

(1)

Politica comunitară privind sistemul european comun de azil are ca obiectiv, în temeiul Programului de la Haga, crearea unui spațiu comun de azil, prin instituirea unei proceduri armonizate eficiente, în conformitate cu valorile și tradiția umanitară care definesc Uniunea.

| (2) | În ultimii ani s-au înregistrat progrese, datorită instituirii unor standarde minime comune, în perspectiva instituirii unui sistem european comun de azil. Cu toate acestea, între statele membre persistă diferențe majore în ceea ce privește acordarea protecției și formele acesteia. |
| --- | --- |

(2)

În ultimii ani s-au înregistrat progrese, datorită instituirii unor standarde minime comune, în perspectiva instituirii unui sistem european comun de azil. Cu toate acestea, între statele membre persistă diferențe majore în ceea ce privește acordarea protecției și formele acesteia.

| (3) | În planul său strategic în materie de azil ║, adoptat în iunie 2008, Comisia și-a anunțat intenția de a continua activitățile de dezvoltare a sistemului european comun de azil propunând, pe de o parte, o revizuire a instrumentelor legislative existente în vederea obținerii unei mai mari armonizări a normelor în vigoare, și, pe de altă parte, consolidând sprijinirea cooperării dintre statele membre prin prezentarea unei propuneri legislative privind instituirea unui Birou European de Sprijin pentru Azil, care să permită o mai bună coordonare a cooperării operaționale între statele membre la punerea eficientă în aplicare a normelor comune. |
| --- | --- |

(3)

În planul său strategic în materie de azil ║, adoptat în iunie 2008, Comisia și-a anunțat intenția de a continua activitățile de dezvoltare a sistemului european comun de azil propunând, pe de o parte, o revizuire a instrumentelor legislative existente în vederea obținerii unei mai mari armonizări a normelor în vigoare, și, pe de altă parte, consolidând sprijinirea cooperării dintre statele membre prin prezentarea unei propuneri legislative privind instituirea unui Birou European de Sprijin pentru Azil, care să permită o mai bună coordonare a cooperării operaționale între statele membre la punerea eficientă în aplicare a normelor comune.

| (4) | În septembrie 2008, prin adoptarea Pactului european privind imigrația și azilul, Consiliul European a reiterat în mod solemn faptul că toți cetățenii străini persecutați au dreptul să obțină ajutor și protecție pe teritoriul Uniunii Europene, conform Convenției de la Geneva din 28 iulie 1951 privind statutul refugiaților, modificată prin Protocolul de la New York din 31 ianuarie 1967 și prin alte tratate aferente. De altfel, Consiliul European a hotărât „să instituie, în 2009, un birou european de sprijin care va avea misiunea de a facilita schimburile de informații, de analize și de experiențe între statele membre și de a dezvolta modalități concrete de cooperare între administrațiile responsabile cu examinarea cererilor de azil”. |
| --- | --- |

(4)

În septembrie 2008, prin adoptarea Pactului european privind imigrația și azilul, Consiliul European a reiterat în mod solemn faptul că toți cetățenii străini persecutați au dreptul să obțină ajutor și protecție pe teritoriul Uniunii Europene, conform Convenției de la Geneva din 28 iulie 1951 privind statutul refugiaților, modificată prin Protocolul de la New York din 31 ianuarie 1967 și prin alte tratate aferente. De altfel, Consiliul European a hotărât „să instituie, în 2009, un birou european de sprijin care va avea misiunea de a facilita schimburile de informații, de analize și de experiențe între statele membre și de a dezvolta modalități concrete de cooperare între administrațiile responsabile cu examinarea cererilor de azil”.

| (5) | Cooperarea practică în materie de azil urmărește creșterea convergenței
  și a calității
  proceselor decizionale ale statelor membre în domeniu, în contextul cadrului legislativ european. În ultimii ani s-a desfășurat deja un număr considerabil de activități de cooperare practică, în special adoptarea unei abordări comune în domeniul informațiilor privind țările de origine și stabilirea unui program de formare european comun în materie de azil. |
| --- | --- |

(5)

Cooperarea practică în materie de azil urmărește creșterea convergenței
  și a calității
  proceselor decizionale ale statelor membre în domeniu, în contextul cadrului legislativ european. În ultimii ani s-a desfășurat deja un număr considerabil de activități de cooperare practică, în special adoptarea unei abordări comune în domeniul informațiilor privind țările de origine și stabilirea unui program de formare european comun în materie de azil.

| (6) | Pentru statele membre al căror sistem de azil național este supus unor presiuni deosebite și disproporționate, cauzate în special de situația lor geografică sau demografică, Biroul European de Sprijin pentru Azil ar trebui să sprijine punerea în aplicare a unor mecanisme de solidaritate
  obligatorii
  menite să favorizeze ▐ o mai bună repartizare a beneficiarilor de protecție internațională din statele membre în cauză către alte state membre
  , în conformitate cu norme nediscreționare, transparente și neechivoce
  , asigurându-se, totodată, faptul că sistemele de azil nu fac obiectul unui abuz. |
| --- | --- |

(6)

Pentru statele membre al căror sistem de azil național este supus unor presiuni deosebite și disproporționate, cauzate în special de situația lor geografică sau demografică, Biroul European de Sprijin pentru Azil ar trebui să sprijine punerea în aplicare a unor mecanisme de solidaritate
  obligatorii
  menite să favorizeze ▐ o mai bună repartizare a beneficiarilor de protecție internațională din statele membre în cauză către alte state membre
  , în conformitate cu norme nediscreționare, transparente și neechivoce
  , asigurându-se, totodată, faptul că sistemele de azil nu fac obiectul unui abuz.

| (7) | În vederea consolidării și dezvoltării acestor mecanisme, este necesară instituirea unei structuri speciale care să sprijine și să coordoneze asemenea activități, sub forma unui Birou European de Sprijin pentru Azil (denumit în continuare „biroul”). |
| --- | --- |

(7)

În vederea consolidării și dezvoltării acestor mecanisme, este necesară instituirea unei structuri speciale care să sprijine și să coordoneze asemenea activități, sub forma unui Birou European de Sprijin pentru Azil (denumit în continuare „biroul”).

| (8) | Pentru a-și îndeplini în mod optim mandatul, biroul ar trebui să fie independent în domeniile tehnice și ar trebui să se bucure de o autonomie juridică, administrativă și financiară. În acest scop, biroul ar trebui să fie un organism comunitar cu personalitate juridică și să exercite competențele de punere în aplicare ce îi sunt conferite prin prezentul regulament. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a-și îndeplini în mod optim mandatul, biroul ar trebui să fie independent în domeniile tehnice și ar trebui să se bucure de o autonomie juridică, administrativă și financiară. În acest scop, biroul ar trebui să fie un organism comunitar cu personalitate juridică și să exercite competențele de punere în aplicare ce îi sunt conferite prin prezentul regulament.

| (9) | Biroul ar trebui să acționeze în strânsă colaborare cu Înaltul Comisariat al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR)
  și cu organizațiile non-guvernamentale
  , pentru a beneficia de expertiza și sprijinul
  acestora
  . În acest scop, rolul ICNUR
  și al organizațiilor non-guvernamentale
  ar trebui pe deplin recunoscut și
  acestea ar trebui să fie deplin asociate
  activităților biroului. De asemenea, biroul ar trebui să acționeze în strânsă cooperare cu organismele competente din statele membre care desfășoară activități în domeniul azilului, cu serviciile naționale de imigrație și azil sau cu alte servicii și să utilizeze capacitățile și expertiza acestora, precum și cu Comisia. Statele membre ar trebui să coopereze cu biroul pentru asigurarea îndeplinirii misiunii sale. |
| --- | --- |

(9)

Biroul ar trebui să acționeze în strânsă colaborare cu Înaltul Comisariat al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR)
  și cu organizațiile non-guvernamentale
  , pentru a beneficia de expertiza și sprijinul
  acestora
  . În acest scop, rolul ICNUR
  și al organizațiilor non-guvernamentale
  ar trebui pe deplin recunoscut și
  acestea ar trebui să fie deplin asociate
  activităților biroului. De asemenea, biroul ar trebui să acționeze în strânsă cooperare cu organismele competente din statele membre care desfășoară activități în domeniul azilului, cu serviciile naționale de imigrație și azil sau cu alte servicii și să utilizeze capacitățile și expertiza acestora, precum și cu Comisia. Statele membre ar trebui să coopereze cu biroul pentru asigurarea îndeplinirii misiunii sale.

| (10) | Biroul ar trebui să devină un centru european de expertiză în materie de azil, care să fie responsabil de facilitarea, coordonarea și consolidarea cooperării practice în materie de azil între statele membre, în diferitele sale aspecte. Mandatul biroului ar trebui să se axeze pe trei sarcini majore, și anume sprijinirea cooperării practice în materie de azil, sprijinirea statelor membre care se confruntă cu presiuni deosebite, contribuția la punerea în aplicare a sistemului european comun de azil. |
| --- | --- |

(10)

Biroul ar trebui să devină un centru european de expertiză în materie de azil, care să fie responsabil de facilitarea, coordonarea și consolidarea cooperării practice în materie de azil între statele membre, în diferitele sale aspecte. Mandatul biroului ar trebui să se axeze pe trei sarcini majore, și anume sprijinirea cooperării practice în materie de azil, sprijinirea statelor membre care se confruntă cu presiuni deosebite, contribuția la punerea în aplicare a sistemului european comun de azil.

| (11) | Biroul nu ar trebui să aibă nicio competență directă sau indirectă în ceea ce privește luarea deciziilor de către statele membre cu privire la cererile individuale de protecție internațională. |
| --- | --- |

(11)

Biroul nu ar trebui să aibă nicio competență directă sau indirectă în ceea ce privește luarea deciziilor de către statele membre cu privire la cererile individuale de protecție internațională.

| (12) | Pentru a acorda un sprijin operațional rapid și eficient statelor membre care se confruntă cu presiuni importante în ceea ce privește sistemele proprii de azil, biroul ar trebui să coordoneze detașarea, pe teritoriul statelor membre solicitante, a echipelor de sprijin pentru azil, formate din experți în domeniu. Astfel de echipe ar trebui să își ofere expertiza în ceea ce privește serviciile de interpretariat, cunoașterea informațiilor referitoare la țările de origine și cunoașterea tratării și a gestionării dosarelor de azil. Regimul echipelor de sprijin pentru azil ar trebui reglementat prin prezentul regulament, pentru a asigura eficacitatea detașării acestora. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a acorda un sprijin operațional rapid și eficient statelor membre care se confruntă cu presiuni importante în ceea ce privește sistemele proprii de azil, biroul ar trebui să coordoneze detașarea, pe teritoriul statelor membre solicitante, a echipelor de sprijin pentru azil, formate din experți în domeniu. Astfel de echipe ar trebui să își ofere expertiza în ceea ce privește serviciile de interpretariat, cunoașterea informațiilor referitoare la țările de origine și cunoașterea tratării și a gestionării dosarelor de azil. Regimul echipelor de sprijin pentru azil ar trebui reglementat prin prezentul regulament, pentru a asigura eficacitatea detașării acestora.

| (13) | Biroul ar trebui să își îndeplinească misiunea în condiții care să îi permită să devină un punct de referință prin independența sa, calitatea științifică și tehnică a sprijinului pe care îl acordă și prin informațiile pe care le difuzează, prin transparența procedurilor și a metodelor sale de funcționare, precum și prin grija cu care îndeplinește sarcinile ce i-au fost încredințate. |
| --- | --- |

(13)

Biroul ar trebui să își îndeplinească misiunea în condiții care să îi permită să devină un punct de referință prin independența sa, calitatea științifică și tehnică a sprijinului pe care îl acordă și prin informațiile pe care le difuzează, prin transparența procedurilor și a metodelor sale de funcționare, precum și prin grija cu care îndeplinește sarcinile ce i-au fost încredințate.

| (14) | Comisia și statele membre ar trebui să fie reprezentate în cadrul unui Consiliu de administrație pentru a controla în mod eficient funcționarea biroului. În măsura în care este posibil, Consiliul de administrație ar trebui să fie format din șefii operaționali ai serviciilor naționale responsabile cu politica în materie de azil sau din reprezentanții acestora. Consiliului de administrație ar trebui să i se confere competențele necesare pentru stabilirea bugetului, verificarea executării acestuia, adoptarea normelor financiare adecvate, stabilirea unor proceduri de lucru transparente pentru procesul decizional al biroului și numirea directorului executiv. În vederea implicării depline a ICNUR în activitățile biroului și având în vedere expertiza acestuia în materie de azil, ICNUR ar trebui să fie membru al Consiliului de administrație, fără drept de vot.
  Având în vedere natura sarcinilor biroului și rolul directorului executiv, Parlamentul European ar trebui să fie implicat în selecția candidaților propuși pentru postul respectiv. |
| --- | --- |

(14)

Comisia și statele membre ar trebui să fie reprezentate în cadrul unui Consiliu de administrație pentru a controla în mod eficient funcționarea biroului. În măsura în care este posibil, Consiliul de administrație ar trebui să fie format din șefii operaționali ai serviciilor naționale responsabile cu politica în materie de azil sau din reprezentanții acestora. Consiliului de administrație ar trebui să i se confere competențele necesare pentru stabilirea bugetului, verificarea executării acestuia, adoptarea normelor financiare adecvate, stabilirea unor proceduri de lucru transparente pentru procesul decizional al biroului și numirea directorului executiv. În vederea implicării depline a ICNUR în activitățile biroului și având în vedere expertiza acestuia în materie de azil, ICNUR ar trebui să fie membru al Consiliului de administrație, fără drept de vot.
  Având în vedere natura sarcinilor biroului și rolul directorului executiv, Parlamentul European ar trebui să fie implicat în selecția candidaților propuși pentru postul respectiv.

| (15) | Pentru a asigura gestionarea rapidă și eficientă a biroului, acesta ar trebui asistat de un Comitet executiv, alcătuit din reprezentanții statelor membre, a cărui sarcină va fi aceea de a oferi consiliere directorului executiv al biroului și de a oferi opinii Consiliului de administrație. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a asigura gestionarea rapidă și eficientă a biroului, acesta ar trebui asistat de un Comitet executiv, alcătuit din reprezentanții statelor membre, a cărui sarcină va fi aceea de a oferi consiliere directorului executiv al biroului și de a oferi opinii Consiliului de administrație.

| (16) | Pentru a se garanta autonomia și independența deplină a biroului, acestuia ar trebui să i se acorde un buget autonom alimentat în principal din contribuțiile Comunității.
  Finanțarea biroului ar trebui să constituie obiectul unui acord încheiat de autoritatea bugetară, după cum se prevede la punctul 47 din Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (4).
  Procedura bugetară comunitară ar trebui să se aplice în măsura în care se referă la contribuția comunitară și la orice alte subvenții de la bugetul general al Uniunii Europene. Verificarea conturilor ar trebui să fie asigurată de Curtea de Conturi ║. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a se garanta autonomia și independența deplină a biroului, acestuia ar trebui să i se acorde un buget autonom alimentat în principal din contribuțiile Comunității.
  Finanțarea biroului ar trebui să constituie obiectul unui acord încheiat de autoritatea bugetară, după cum se prevede la punctul 47 din Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (4).
  Procedura bugetară comunitară ar trebui să se aplice în măsura în care se referă la contribuția comunitară și la orice alte subvenții de la bugetul general al Uniunii Europene. Verificarea conturilor ar trebui să fie asigurată de Curtea de Conturi ║.

| (17) | Pentru a-și duce la îndeplinire misiunea și în măsura necesară executării sarcinilor ce îi revin, biroul ar trebui să coopereze cu alte organisme comunitare, în special cu Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (FRONTEX), instituită prin Regulamentul (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului
   (5), și cu Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA), instituită prin Regulamentul (CE) nr. 168/2007 al Consiliului
   (6)
  . De asemenea, biroul ar trebui să coopereze cu autoritățile competente ale țărilor terțe, cu organizațiile internaționale competente în domeniile reglementate de prezentul regulament și organizațiile țărilor terțe, în cadrul acordurilor de lucru încheiate în conformitate cu dispozițiile relevante din tratat
  în vederea asigurării respectării normelor juridice internaționale și comunitare în materie de azil
  . |
| --- | --- |

(17)

Pentru a-și duce la îndeplinire misiunea și în măsura necesară executării sarcinilor ce îi revin, biroul ar trebui să coopereze cu alte organisme comunitare, în special cu Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (FRONTEX), instituită prin Regulamentul (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului
   (5), și cu Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA), instituită prin Regulamentul (CE) nr. 168/2007 al Consiliului
   (6)
  . De asemenea, biroul ar trebui să coopereze cu autoritățile competente ale țărilor terțe, cu organizațiile internaționale competente în domeniile reglementate de prezentul regulament și organizațiile țărilor terțe, în cadrul acordurilor de lucru încheiate în conformitate cu dispozițiile relevante din tratat
  în vederea asigurării respectării normelor juridice internaționale și comunitare în materie de azil
  .

| (18) | Pentru a-și duce la îndeplinire misiunea, biroul ar trebui să fie deschis participării țărilor care au încheiat acorduri cu Comunitatea ║, în temeiul cărora acestea au adoptat și aplică legislația comunitară în domeniul prevăzut de prezentul regulament, cum ar fi ║, Norvegia, Islanda și Elveția. De asemenea, în acord cu Comisia, biroul poate încheia acorduri de lucru,
  în vederea asigurării respectării normelor juridice internaționale și comunitare în materie de azil
  , cu alte țări terțe decât cele care au încheiat cu Comunitatea ║ acorduri în temeiul cărora acestea au adoptat și aplică dreptul comunitar. Cu toate acestea, biroul nu ar trebui în nici un caz să dezvolte o politică externă proprie. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a-și duce la îndeplinire misiunea, biroul ar trebui să fie deschis participării țărilor care au încheiat acorduri cu Comunitatea ║, în temeiul cărora acestea au adoptat și aplică legislația comunitară în domeniul prevăzut de prezentul regulament, cum ar fi ║, Norvegia, Islanda și Elveția. De asemenea, în acord cu Comisia, biroul poate încheia acorduri de lucru,
  în vederea asigurării respectării normelor juridice internaționale și comunitare în materie de azil
  , cu alte țări terțe decât cele care au încheiat cu Comunitatea ║ acorduri în temeiul cărora acestea au adoptat și aplică dreptul comunitar. Cu toate acestea, biroul nu ar trebui în nici un caz să dezvolte o politică externă proprie.

| (19) | Biroul ar trebui să intre sub incidența Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (7) (regulamentul financiar), în special a articolului 185. |
| --- | --- |

(19)

Biroul ar trebui să intre sub incidența Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (7) (regulamentul financiar), în special a articolului 185.

| (20) | Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Lupta Antifraudă (OLAF) (8) ar trebui să se aplice fără restricții biroului, care ar trebui să adere la Acordul interinstituțional din 25 mai 1999 încheiat între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Comunităților Europene privind anchetele interne efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (9). |
| --- | --- |

(20)

Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Lupta Antifraudă (OLAF) (8) ar trebui să se aplice fără restricții biroului, care ar trebui să adere la Acordul interinstituțional din 25 mai 1999 încheiat între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Comunităților Europene privind anchetele interne efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (9).

| (21) | Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (10) ar trebui să se aplice biroului. |
| --- | --- |

(21)

Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (10) ar trebui să se aplice biroului.

| (22) | Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (11) ar trebui să se aplice în cazul prelucrării datelor cu caracter personal de către birou. |
| --- | --- |

(22)

Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (11) ar trebui să se aplice în cazul prelucrării datelor cu caracter personal de către birou.

| (23) | Dispozițiile necesare privind sediul biroului în statul membru gazdă și normele specifice aplicabile cu privire la personalul biroului și membrii familiilor acestora ar trebui stabilite într-un acord privind sediul. Mai mult, statul membru gazdă ar trebui să asigure cele mai bune condiții posibile pentru buna funcționare a biroului, inclusiv condițiile de școlarizare a copiilor și condițiile de transport, pentru a atrage resurse umane de înaltă calitate având în vedere o zonă geografică cât mai extinsă posibil. |
| --- | --- |

(23)

Dispozițiile necesare privind sediul biroului în statul membru gazdă și normele specifice aplicabile cu privire la personalul biroului și membrii familiilor acestora ar trebui stabilite într-un acord privind sediul. Mai mult, statul membru gazdă ar trebui să asigure cele mai bune condiții posibile pentru buna funcționare a biroului, inclusiv condițiile de școlarizare a copiilor și condițiile de transport, pentru a atrage resurse umane de înaltă calitate având în vedere o zonă geografică cât mai extinsă posibil.

| (24) | Deoarece obiectivele prezentului regulament, respectiv facilitarea și consolidarea cooperării practice în materie de azil între statele membre, precum și contribuția la o mai bună punere în aplicare a sistemului comun de azil, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, și pot fi realizate mai bine la nivel comunitar, Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar în vederea atingerii obiectivelor propuse. |
| --- | --- |

(24)

Deoarece obiectivele prezentului regulament, respectiv facilitarea și consolidarea cooperării practice în materie de azil între statele membre, precum și contribuția la o mai bună punere în aplicare a sistemului comun de azil, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, și pot fi realizate mai bine la nivel comunitar, Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar în vederea atingerii obiectivelor propuse.

| (25) | În conformitate cu articolele 1 și 2 ale Protocolului privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, care nu este obligatoriu pentru aceasta și nu i se aplică. |
| --- | --- |

(25)

În conformitate cu articolele 1 și 2 ale Protocolului privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, care nu este obligatoriu pentru aceasta și nu i se aplică.

| (26) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și trebuie aplicat în conformitate cu articolul 18 al acesteia privind dreptul la azil, |
| --- | --- |

(26)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și trebuie aplicat în conformitate cu articolul 18 al acesteia privind dreptul la azil,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL 1

INSTITUIREA ȘI MISIUNEA BIROULUI EUROPEAN DE SPRIJIN PENTRU AZIL

Articolul 1

Instituirea Biroului European de Sprijin pentru Azil

Se instituie Biroul European de Sprijin pentru Azil (║ „biroul”) pentru a sprijini punerea în aplicare a sistemului european comun de azil și pentru a consolida cooperarea practică în materie de azil între statele membre.

Articolul 2

Misiunile Biroului European de Sprijin pentru Azil

(1)   Biroul facilitează, coordonează și consolidează cooperarea practică în materie de azil între statele membre, în diferitele sale aspecte, pentru a contribui la o mai bună punere în aplicare a sistemului european comun de azil, inclusiv în aspectele sale externe.

(2)   Biroul acordă sprijin operațional statelor membre care se confruntă cu presiuni importante în ceea ce privește sistemele proprii de azil, în special prin coordonarea echipelor de sprijin pentru azil, formate din experți în domeniu.

(3)   Biroul furnizează asistență științifică și tehnică pentru elaborarea politicii și legislației comunitare în toate domeniile care au un impact direct sau indirect asupra azilului, astfel încât să ofere întregul sprijin necesar cooperării practice în materie de azil și pentru a-și îndeplini cu succes sarcinile. Biroul constituie o sursă independentă de informații pentru toate aspectele privind aceste domenii.

(4)   Biroul își îndeplinește misiunea în condiții care să îi permită să devină unt punct de referință prin independența sa, calitatea științifică și tehnică a sprijinului pe care îl acordă și prin informațiile pe care le difuzează, prin transparența procedurilor și a metodelor sale de funcționare, precum și prin grija cu care îndeplinește sarcinile ce i-au fost încredințate și prin asistența informatică necesară îndeplinirii mandatului său.

(5)   Biroul își îndeplinește sarcinile fără a aduce atingere competențelor Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) și lucrează în strânsă cooperare cu aceasta, precum și cu ICNUR.

(6)
     
  Biroul nu deține nicio competență directă sau indirectă în legătură cu luarea deciziilor de către autoritățile statelor membre cu privire la cererile individuale de protecție internațională.

CAPITOLUL 2

SARCINILE BIROULUI EUROPEAN DE SPRIJIN PENTRU AZIL

Secțiunea 1

Sprijinirea cooperării practice în materie de azil

Articolul 3

Schimburile de informații și de bune practici

Biroul organizează, încurajează și coordonează orice acțiune care permite schimbul de informații, precum și identificarea și schimbul de cele mai bune practici în materie de azil între statele membre.

Articolul 4

Informații privind țările de origine

Biroul organizează, încurajează și coordonează acțiunile referitoare la informațiile privind țările de origine și, în special,

| (a) | colectarea
  în mod transparent și imparțial a
  informațiilor
  relevante, fiabile, corecte și actualizate
  privind țările de origine ale solicitanților de azil și ale persoanelor care solicită protecție internațională, utilizând toate sursele pertinente de informații, în special organizațiile guvernamentale și neguvernamentale (ONG), organizațiile internaționale și instituțiile UE
  ; |
| --- | --- |

(a)

colectarea
  în mod transparent și imparțial a
  informațiilor
  relevante, fiabile, corecte și actualizate
  privind țările de origine ale solicitanților de azil și ale persoanelor care solicită protecție internațională, utilizând toate sursele pertinente de informații, în special organizațiile guvernamentale și neguvernamentale (ONG), organizațiile internaționale și instituțiile UE
  ;

| (b) | gestionarea și dezvoltarea unui portal care colectează informații privind țările de origine și asigurarea întreținerii portalului
  , precum și asigurarea accesibilității și transparenței acestuia
  ; |
| --- | --- |

(b)

gestionarea și dezvoltarea unui portal care colectează informații privind țările de origine și asigurarea întreținerii portalului
  , precum și asigurarea accesibilității și transparenței acestuia
  ;

| (c) | elaborarea unui format și a unei metodologii comune pentru prezentarea, verificarea și utilizarea informațiilor privind țara de origine; |
| --- | --- |

(c)

elaborarea unui format și a unei metodologii comune pentru prezentarea, verificarea și utilizarea informațiilor privind țara de origine;

| (d) | analiza
  imparțială a
  informațiilor privind țările de origine și elaborarea de rapoarte privind țările de origine
  , în conformitate cu litera (a) și cu folosirea unor criterii de evaluare comune
  . |
| --- | --- |

(d)

analiza
  imparțială a
  informațiilor privind țările de origine și elaborarea de rapoarte privind țările de origine
  , în conformitate cu litera (a) și cu folosirea unor criterii de evaluare comune
  .

Articolul 5

Sprijin în favoarea transferului intracomunitar al beneficiarilor de protecție internațională

Pentru statele membre al căror sistem de azil național este supus unor presiuni deosebite și disproporționate, cauzate în special de situația lor geografică sau demografică, biroul coordonează schimburile de informații și toate celelalte acțiuni legate de punerea în aplicare a instrumentelor și mecanismelor privind transferul intracomunitar ▐ al beneficiarilor de protecție internațională în Uniunea Europeană.

Articolul 6

Sprijin pentru formare

(1)   
  În colaborare strânsă cu ICNUR și cu ONG-urile relevante
  , Biroul stabilește și dezvoltă cursuri destinate membrilor tuturor administrațiilor și jurisdicțiilor naționale, precum și serviciilor naționale
  sau altor entități folosite oficial în procedura de azil
  la nivelul statelor membre.

(2)   Biroul gestionează și dezvoltă un program de formare european în materie de azil
  , care ar trebui să ofere cel puțin formare în domeniul dreptului internațional al refugiaților și al dreptului și standardelor în domeniul drepturilor omului, precum și al acquis-ului comunitar în materie de azil
  .

(3)   Cursurile propuse de birou pot fi generale, specifice sau tematice.

(4)   Cursurile specifice
  sau tematice
  vizează, în special:

| (a) | aspectele legate de prelucrarea cererilor de azil pentru minori, persoane vulnerabile și cu nevoi specifice; |
| --- | --- |

(a)

aspectele legate de prelucrarea cererilor de azil pentru minori, persoane vulnerabile și cu nevoi specifice;

| (b) | identificarea semnelor și simptomelor de tortură; |
| --- | --- |

(b)

identificarea semnelor și simptomelor de tortură;

| (c) | tehnicile de intervievare; |
| --- | --- |

(c)

tehnicile de intervievare;

| (d) | utilizarea rapoartelor de expertiză medicală și judiciară în procedurile de azil; |
| --- | --- |

(d)

utilizarea rapoartelor de expertiză medicală și judiciară în procedurile de azil;

| (e) | aspectele legate de producerea și utilizarea informațiilor privind țările de origine; |
| --- | --- |

(e)

aspectele legate de producerea și utilizarea informațiilor privind țările de origine;

| (f) | aspectele specifice legislative și jurisprudențiale. |
| --- | --- |

(f)

aspectele specifice legislative și jurisprudențiale.

(5)   Cursurile propuse urmăresc, în special, asigurarea unei înalte calități a formării actorilor cărora li se adresează, precum și definirea unor principii cheie și bune practici, în vederea creșterii convergenței practicilor, a metodelor administrative și de jurisprudență naționale.

(6)   Biroul organizează pentru experții care fac parte din rezerva de intervenție pentru azil, menționată la
  articolul 15
  , cursuri specializate relevante pentru sarcinile și competențele acestora, precum și exerciții periodice pentru respectivii experți, în conformitate cu un program de formare specializată și de exerciții, prevăzut în programul de lucru anual al biroului.

(7)   Biroul poate organiza activități de formare în cooperare cu statele membre
  și ONG-urile
  pe teritoriul acestora.

Articolul 7

Sprijin în favoarea aspectelor externe ale politicii în materie de azil

În ceea ce privește aspectele externe, în acord cu Comisia, biroul coordonează schimburile de informații și toate celelalte acțiuni întreprinse cu privire la chestiunile legate de punerea în aplicare a instrumentelor și mecanismelor privind dimensiunea externă a sistemului european comun de azil.

Biroul coordonează schimburile de informații și toate celelalte acțiuni întreprinse cu privire la reinstalarea refugiaților în interiorul Uniunii Europene
  , ținând seama de principiul solidarității și al împărțirii sarcinilor
  .

În cadrul mandatului său și în conformitate cu articolul 49, biroul poate
  promova
  consolidarea capacităților țărilor terțe în cadrul programelor de protecție regională.

Secțiunea 2

Sprijinirea statelor membre care se confruntă cu presiuni deosebite

Articolul 8

Presiuni deosebite

Biroul coordonează și sprijină orice acțiune comună în favoarea statelor membre care se confruntă cu presiuni deosebite, în special cele cauzate de situația lor geografică sau demografică sau de situațiile caracterizate de sosirea neprevăzută a unui număr mare de resortisanți ai țărilor terțe care ar putea avea nevoie de protecție internațională.

Articolul 9

Colectarea și analiza informațiilor

(1)   Pentru a putea evalua nevoile statelor membre care se confruntă cu presiuni deosebite, biroul colectează, pe baza informațiilor furnizate de statele membre și de ICNUR,
  precum și de alte organizații relevante,
  toate informațiile utile care permit identificarea, pregătirea și definirea măsurilor de urgență care trebuie întreprinse pentru a face față presiunilor deosebite, în temeiul Regulamentului (CE) nr. .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului din ... de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid (12)
  .

(2)   Biroul identifică și analizează sistematic, pe baza informațiilor furnizate de statele membre, structurile și personalul disponibile, în special pentru traducere și interpretariat
  și de asistență pentru culegerea inițială de informații utilizate de statele membre pentru determinarea statutului
  , precum și capacitățile de primire în materie de azil existente în statele membre, în scopul de a încuraja informarea reciprocă rapidă și fiabilă între diferitele autorități naționale responsabile în materie de azil.

Articolul 10

Acțiuni de sprijin al statelor membre

Biroul coordonează toate acțiunile de sprijin al statelor membre care se confruntă cu presiuni deosebite, în special:

| (a) | instituie un sistem de avertizare rapidă pentru a notifica statelor membre
  și Comisiei
  eventuale sosiri masive de solicitanți de protecție internațională; |
| --- | --- |

(a)

instituie un sistem de avertizare rapidă pentru a notifica statelor membre
  și Comisiei
  eventuale sosiri masive de solicitanți de protecție internațională;

| (b) | la propunerea Comisiei, instituie un mecanism de solidaritate obligatoriu pentru reinstalarea persoanelor care beneficiază de o protecție internațională din statele membre al căror regim de azil național este supus unor presiuni specifice și disproporționate, prin consultare cu ICNUR și în conformitate cu norme nediscreționare, transparente și neechivoce; |
| --- | --- |

(b)

la propunerea Comisiei, instituie un mecanism de solidaritate obligatoriu pentru reinstalarea persoanelor care beneficiază de o protecție internațională din statele membre al căror regim de azil național este supus unor presiuni specifice și disproporționate, prin consultare cu ICNUR și în conformitate cu norme nediscreționare, transparente și neechivoce;

| (c) | coordonează acțiunile care trebuie întreprinse în favoarea statelor membre care se confruntă cu presiuni deosebite, în vederea efectuării analizei inițiale a cererilor de azil examinate de autoritățile naționale competente; |
| --- | --- |

(c)

coordonează acțiunile care trebuie întreprinse în favoarea statelor membre care se confruntă cu presiuni deosebite, în vederea efectuării analizei inițiale a cererilor de azil examinate de autoritățile naționale competente;

| (d) | coordonează acțiunile care permit crearea rapidă a unor facilități adecvate de primire pentru fiecare stat membru care se confruntă cu presiuni, în special cazarea de urgență, mijloacele de transport și asistența medicală; |
| --- | --- |

(d)

coordonează acțiunile care permit crearea rapidă a unor facilități adecvate de primire pentru fiecare stat membru care se confruntă cu presiuni, în special cazarea de urgență, mijloacele de transport și asistența medicală;

| (e) | coordonează echipele de sprijin pentru azil, ale căror proceduri de funcționare sunt definite la capitolul 3. |
| --- | --- |

(e)

coordonează echipele de sprijin pentru azil, ale căror proceduri de funcționare sunt definite la capitolul 3.

Secțiunea 3

Contribuția la punerea în aplicare a sistemului european comun de azil

Articolul 11

Colectarea și schimburile de informații

(1)   Biroul organizează, coordonează și promovează schimburile de informații între autoritățile naționale în domeniul azilului, precum și între acestea și Comisie, cu privire la punerea în aplicare a ansamblului instrumentelor acquis-ului comunitar în materie de azil. În acest scop, biroul poate crea baze de date concrete, legislative și jurisprudențiale, cu privire la instrumentele în domeniul azilului la nivel național, european și internațional.

(2)   În special, biroul colectează următoarele informații privind:

| (a) | ║ modul în care sunt tratate cererile de protecție internațională de către administrațiile și autoritățile naționale; |
| --- | --- |

(a)

║ modul în care sunt tratate cererile de protecție internațională de către administrațiile și autoritățile naționale;

| (b) | ║ legislațiile naționale și evoluția acestora în materie de azil, inclusiv jurisprudența. |
| --- | --- |

(b)

║ legislațiile naționale și evoluția acestora în materie de azil, inclusiv jurisprudența.

Articolul 12

Rapoarte și alte documente ale biroului

(1)   Biroul pregătește anual un raport privind situația azilului în Uniunea Europeană. În cadrul acestui raport, biroul evaluează rezultatele acțiunilor întreprinse în temeiul prezentului regulament și face o analiză comparativă globală, pentru a promova o mai bună cunoaștere de către statele membre a bunelor practici curente și pentru a îmbunătăți calitatea, coerența și eficacitatea sistemului european comun de azil.
  Acest raport este comunicat Parlamentului European și Comisiei.

(2)   La cererea Comisiei și după consultarea Comitetului executiv menționat la articolul 32 și în strânsă consultare cu grupurile sale de lucru și cu Comisia, biroul poate elabora documente tehnice referitoare la punerea în aplicare a instrumentelor comunitare în materie de azil, și anume linii directoare sau manuale operaționale.
  ICNUR ar trebui să fie un participant central în cadrul elaborării orientărilor UE pentru a asigura coerența cu normele internaționale. În cazul temelor pentru care există deja orientări, acestea din urmă ar reprezenta baza unei cooperări practice pentru a reduce diferențele constatate în practică.

(3)
     
  La cererea Parlamentului European, biroul poate elabora rapoarte referitoare la aspecte specifice ale aplicării acquis-ului comunitar în materie de azil în domeniul protecției internaționale.

CAPITOLUL 3

ECHIPELE DE SPRIJIN PENTRU AZIL

Articolul 13

Coordonarea

(1)
     
  Statul membru sau statele membre
  care se confruntă cu presiuni deosebite
  pot solicita Biroului detașarea unei echipe de sprijin pentru azil. Statul membru sau statele membre prezintă o descriere a situației, eventualele obiective, precum și nevoile estimate în vederea detașării, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1)
  .

(2)
     
  Ca răspuns la solicitare, Biroul poate coordona asistența operațională și tehnică necesară pentru statul (statele) membru (membre) și poate coordona detașarea, pentru o perioadă limitată, a uneia sau mai multor echipe de sprijin pentru azil, pe teritoriul statului membru sau statelor membre în cauză în baza unui plan operațional, după cum se menționează la articolul 18.

Articolul 14

Asistența tehnică

Echipele de sprijin pentru azil oferă expertiză
  după cum s-a convenit în planul operațional menționat la articolul 18, în special
  în ceea ce privește serviciile de interpretariat, cunoașterea informațiilor referitoare la țările de origine și cunoașterea tratării și a gestionării dosarelor de azil, în cadrul acțiunilor de sprijin al statelor membre menționate la articolul 10.

Articolul 15

Rezerva de intervenție pentru azil

(1)   La propunerea directorului executiv al biroului, Comitetul executiv al biroului decide, cu o majoritate de trei pătrimi, cu privire la profilurile și numărul total de experți care urmează a fi puși la dispoziția echipelor de sprijin pentru azil (rezerva de intervenție pentru azil). Aceeași procedură se aplică și în ceea ce privește eventualele schimbări ulterioare ale profilurilor și numărului total de experți din cadrul rezervei de intervenție pentru azil.

(2)   Statele membre contribuie la rezerva de intervenție pentru azil dintr-o rezervă de experți naționali, constituită în funcție de diferitele profiluri definite, desemnând experți care să corespundă profilurilor solicitate.

Articolul 16

Detașarea

(1)   Statele membre comunică imediat, la cererea biroului, numărul, numele și profilurile experților din rezerva lor națională pe care îi pot pune la dispoziție în termen de cinci zile și care urmează să fie membri ai unei echipe de sprijin pentru azil. La cererea biroului, statele membre pun la dispoziție experți, în vederea detașării, cu excepția cazului în care acestea se confruntă cu o situație care afectează în mod grav executarea sarcinilor naționale. Autonomia statului membru de origine în legătură cu selecția personalului și durata detașării acestuia nu este afectată.

(2)
     
  În cazul în care statele membre nu pot oferi expertiza considerată esențială pentru funcționarea acestuia, biroul poate adopta măsurile necesare pentru a solicita expertiza respectivă experților și organizațiilor competente, inspirându-se din expertiza Forumului consultativ.

(3)   La stabilirea componenței unei echipe de sprijin pentru azil care urmează să fie detașată, directorul executiv al biroului ține seama de circumstanțele speciale cu care se confruntă statul membru solicitant. Echipa de sprijin pentru azil este constituită conform planului operațional prevăzut la articolul 18.

Articolul 17

Procedura de decizie privind detașarea

(1)   O cerere de detașare a echipelor de sprijin pentru azil, în conformitate cu articolul 16 alineatul (1), include o descriere a situației, eventualele obiective, precum și nevoile estimate în vederea detașării. Dacă este necesar, directorul executiv poate trimite experți ai biroului pentru a evalua situația statului membru solicitant.

(2)   Directorul executiv informează imediat Comitetul executiv cu privire la detașarea echipelor de sprijin pentru azil.

(3)   Directorul executiv ia o decizie privind cererea de detașare a echipelor de sprijin pentru azil cât mai curând posibil și nu mai târziu de cinci zile lucrătoare de la data primirii cererii. Directorul executiv notifică decizia în scris, simultan, statului membru solicitant și Comitetului executiv. Decizia precizează motivele principale pe care se întemeiază.

(4)   Dacă directorul executiv decide să detașeze una sau mai multe echipe de sprijin pentru azil, biroul și statul membru solicitant întocmesc imediat un plan operațional în conformitate cu articolul 18.

(5)   Imediat după aprobarea planului operațional, directorul executiv informează statele membre cu privire la numărul solicitat și profilurile experților care urmează a fi detașați în cadrul echipelor de sprijin pentru azil. Aceste informații se furnizează în scris punctelor de contact naționale desemnate, menționate la articolul 19, și includ data la care urmează să se efectueze detașarea. Acestora li se furnizează, de asemenea, o copie a planului operațional.

(6)   În cazul în care directorul executiv este absent sau în imposibilitatea de a participa, deciziile legate de detașarea echipelor de sprijin pentru azil sunt luate de către șeful de unitate care îl înlocuiește.

Articolul 18

Planul operațional

(1)   Directorul executiv și statul membru solicitant convin asupra unui plan operațional care prezintă în detaliu condițiile concrete pentru detașarea echipelor de sprijin pentru azil. Planul operațional cuprinde următoarele elemente:

| (a) | descrierea situației, împreună cu modul de operare corespunzător detașării și obiectivele acesteia, inclusiv obiectivul operațional; |
| --- | --- |

(a)

descrierea situației, împreună cu modul de operare corespunzător detașării și obiectivele acesteia, inclusiv obiectivul operațional;

| (b) | durata previzibilă a detașării echipelor de sprijin pentru azil; |
| --- | --- |

(b)

durata previzibilă a detașării echipelor de sprijin pentru azil;

| (c) | zona de competență geografică din statul membru solicitant în care sunt detașate echipele de sprijin pentru azil; |
| --- | --- |

(c)

zona de competență geografică din statul membru solicitant în care sunt detașate echipele de sprijin pentru azil;

| (d) | descrierea sarcinilor și a instrucțiunilor speciale pentru membrii echipelor de sprijin pentru azil, inclusiv instrucțiuni referitoare la bazele de date pe care membrii echipelor sunt autorizați să le consulte și la echipamentul pe care sunt autorizați să îl utilizeze în statul membru gazdă; |
| --- | --- |

(d)

descrierea sarcinilor și a instrucțiunilor speciale pentru membrii echipelor de sprijin pentru azil, inclusiv instrucțiuni referitoare la bazele de date pe care membrii echipelor sunt autorizați să le consulte și la echipamentul pe care sunt autorizați să îl utilizeze în statul membru gazdă;

| (e) | componența echipelor de sprijin pentru azil. |
| --- | --- |

(e)

componența echipelor de sprijin pentru azil.

(2)   Orice modificări sau adaptări aduse planului operațional necesită acordul directorului executiv și al statului membru solicitant. O copie a planului operațional modificat sau adaptat este trimisă imediat de către birou statelor membre participante.

Articolul 19

Punctul național de contact

Fiecare stat membru desemnează un punct național de contact pentru comunicările cu biroul privind toate chestiunile legate de echipele de sprijin pentru azil. Punctul național de contact este accesibil în orice moment.

Articolul 20

Punctul comunitar de contact

(1)   Directorul executiv numește unul sau mai mulți experți ai biroului care să îndeplinească rolul de punct comunitar de contact însărcinat cu coordonarea. Directorul executiv informează statul membru gazdă cu privire la această numire.

(2)   Punctul comunitar de contact acționează în numele biroului în legătură cu toate aspectele privind detașarea echipelor de sprijin pentru azil. În special, punctul de contact:

| (a) | reprezintă interfața dintre birou și statul membru gazdă; |
| --- | --- |

(a)

reprezintă interfața dintre birou și statul membru gazdă;

| (b) | reprezintă interfața dintre birou și membrii echipelor de sprijin pentru azil, acordând asistență, în numele biroului, cu privire la toate chestiunile legate de condițiile detașării echipelor de sprijin pentru azil; |
| --- | --- |

(b)

reprezintă interfața dintre birou și membrii echipelor de sprijin pentru azil, acordând asistență, în numele biroului, cu privire la toate chestiunile legate de condițiile detașării echipelor de sprijin pentru azil;

| (c) | verifică punerea corectă în aplicare a planului operațional; |
| --- | --- |

(c)

verifică punerea corectă în aplicare a planului operațional;

| (d) | răspunde în fața biroului pentru toate chestiunile legate de detașarea echipelor de sprijin pentru azil. |
| --- | --- |

(d)

răspunde în fața biroului pentru toate chestiunile legate de detașarea echipelor de sprijin pentru azil.

(3)   Directorul executiv al biroului poate autoriza punctul de contact să contribuie la rezolvarea diferendelor legate de executarea planului operațional și de detașarea echipelor de sprijin pentru azil.

(4)   În cadrul executării sarcinilor ce îi revin, punctul comunitar de contact nu primește instrucțiuni decât din partea biroului.

Articolul 21

Asigurarea de răspundere civilă

(1)
     
  În cazul în care membrii unei echipe de sprijin pentru azil desfășoară operațiuni într-un stat membru gazdă, respectivul stat membru răspunde pentru orice daune provocate de aceștia în timpul desfășurării operațiunilor, în conformitate cu legislația sa națională.

(2)
     
  În cazul în care astfel de daune au fost provocate din neglijență gravă sau cu intenție, statul membru gazdă poate contacta statul membru de origine în vederea rambursării de către acesta a sumelor plătite victimelor sau persoanelor îndreptățite în numele acestora de către statul membru gazdă.

(3)
     
  Fără a aduce atingere exercitării drepturilor sale față de terți, fiecare stat membru renunță la orice cereri de rambursare de către statul membru gazdă sau de către oricare alt stat membru pentru orice daune pe care le-a suferit, cu excepția daunelor care au fost provocate din neglijență gravă sau cu intenție.

(4)
     
  Orice litigiu între statele membre în legătură cu aplicarea alineatelor (2) și (3) din prezentul articol care nu poate fi soluționat prin negocieri este înaintat de către statele membre Curții de Justiție a Comunităților Europene în conformitate cu articolul 239 din tratat.

(5)
     
  Fără a aduce atingere exercitării drepturilor sale față de terți, biroul suportă costurile aferente daunelor cauzate echipamentelor biroul în timpul detașării, cu excepția cazului în care daunele au fost cauzate din neglijență gravă sau în mod intenționat.

Articolul 22

Răspunderea penală

Pe durata detașării echipelor de sprijin pentru azil, membrii echipelor sunt tratați în același mod ca și agenții statului membru gazdă în legătură cu eventualele infracțiuni care ar putea fi săvârșite împotriva acestora sau de către aceștia
  .

Articolul 23

Costuri

Biroul acoperă integral costurile următoare prezentate de statele membre atunci când acestea pun la dispoziție experți în vederea detașării echipelor de sprijin pentru azil:

| (a) | costurile de deplasare din statul membru de origine către statul membru gazdă și din statul membru gazdă către statul membru de origine; |
| --- | --- |

(a)

costurile de deplasare din statul membru de origine către statul membru gazdă și din statul membru gazdă către statul membru de origine;

| (b) | costurile de vaccinare; |
| --- | --- |

(b)

costurile de vaccinare;

| (c) | costurile legate de asigurările speciale; |
| --- | --- |

(c)

costurile legate de asigurările speciale;

| (d) | costurile legate de asistența medicală; |
| --- | --- |

(d)

costurile legate de asistența medicală;

| (e) | diurnele, inclusiv costurile de cazare; |
| --- | --- |

(e)

diurnele, inclusiv costurile de cazare;

| (f) | costurile legate de echipamentul tehnic al biroului. |
| --- | --- |

(f)

costurile legate de echipamentul tehnic al biroului.

CAPITOLUL 4

ORGANIZAREA BIROULUI

Articolul 24

Organismele biroului

Structura de conducere și de gestionare a biroului cuprinde:

| (a) | un Consiliu de administrație; |
| --- | --- |

(a)

un Consiliu de administrație;

| (b) | un director executiv și personalul său; |
| --- | --- |

(b)

un director executiv și personalul său;

| (c) | un Comitet executiv; |
| --- | --- |

(c)

un Comitet executiv;

| (d) | un forum consultativ. |
| --- | --- |

(d)

un forum consultativ.

Articolul 25

Componența Consiliului de administrație

(1)   Consiliul de administrație este compus dintr-un membru numit de fiecare stat membru și doi membri numiți de Comisie.

(2)   Fiecare membru al Consiliului de administrație poate fi reprezentat sau însoțit de un ║ supleant; când însoțește un membru, supleantul participă fără a avea drept de vot.

(3)   Membrii Consiliului de administrație sunt numiți pe baza nivelului înalt de experiență și competențe relevante ale acestora în domeniul azilului.

(4)   ICNUR este membru de drept al Consiliului de administrație, fără drept de vot.

(5)   Membrii Consiliului de administrație sunt numiți pentru un mandat de trei ani. Mandatul poate fi reînnoit. La expirarea mandatului sau în cazul demisiei, membrii rămân în funcție până când mandatul este reînnoit sau până când sunt înlocuiți.

Articolul 26

Președinția Consiliului de administrație

(1)   Consiliul de administrație alege dintre membrii săi un președinte și un vicepreședinte. Vicepreședintele îl înlocuiește pe președinte din oficiu atunci când acesta este împiedicat să își exercite atribuțiile.

(2)   Durata mandatelor președintelui și vicepreședintelui este de trei ani și nu poate fi reînnoită decât o singură dată. Cu toate acestea, mandatul președintelui și al vicepreședintelui expiră automat în momentul încetării calității acestora de membri ai Consiliului de administrație.

Articolul 27

Reuniunile Consiliului de administrație

(1)   Reuniunile Consiliului de administrație sunt convocate de către președintele acestuia. Directorul executiv al biroului participă la deliberări.

(2)   Consiliul de administrație se reunește de cel puțin două ori pe an, în reuniuni ordinare. În plus, se reunește la inițiativa președintelui său sau la cererea a cel puțin o treime din membrii săi. Președintele convoacă reuniuni suplimentare ale Consiliului de administrație la cererea a cel puțin o treime dintre membrii acestuia.

(3)   Consiliul de administrație poate invita orice persoană a cărei opinie prezintă interes să participe la reuniunile sale în calitate de observator.

(4)   Membrii Consiliului de administrație pot fi asistați de consilieri sau experți, sub rezerva dispozițiilor regulamentului de procedură.

(5)   Secretariatul Consiliului de administrație este asigurat de birou.

Articolul 28

Modalități de vot

(1)   Consiliul de administrație adoptă deciziile cu majoritate absolută a membrilor săi cu drept de vot. Fiecare membru cu drept de vot dispune de un vot. În absența unui membru, dreptul său de vot poate fi exercitat de un supleant.

(2)   Directorul executiv al biroului nu participă la vot.

(3)   Președintele participă la vot.

(4)   Statele membre care nu participă integral la acquis-ul comunitar în materie de azil nu participă la vot în cazurile în care Consiliul de administrație adoptă decizii care intră în domeniul competențelor ║ de gestionare ale biroului definite la articolul 29, pe baza instrumentelor comunitare la care nu participă.

(5)   Regulamentul de procedură al Consiliului de administrație stabilește mai detaliat modalitatea de organizare a votului, în special condițiile care trebuie respectate de un membru pentru a putea acționa în numele unui alt membru, precum și cerințele de cvorum, după caz.

Articolul 29

Funcțiile Consiliului de administrație

Consiliul de administrație se asigură că biroul își îndeplinește sarcinile care i-au fost încredințate. El este organismul de planificare și de supraveghere al biroului. Funcțiile sale sunt:

| (a) | să adopte propriul regulament de procedură; |
| --- | --- |

(a)

să adopte propriul regulament de procedură;

| (b) | să numească directorul executiv în condițiile prevăzute la articolul 30; să exercite autoritate disciplinară asupra directorului executiv și, după caz, să îl suspende sau revoce; |
| --- | --- |

(b)

să numească directorul executiv în condițiile prevăzute la articolul 30; să exercite autoritate disciplinară asupra directorului executiv și, după caz, să îl suspende sau revoce;

| (c) | să adopte raportul anual general privind activitățile biroului și să îl transmită, până ║ la data de 15 iunie a anului următor, Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi ║; raportul general se publică; |
| --- | --- |

(c)

să adopte raportul anual general privind activitățile biroului și să îl transmită, până ║ la data de 15 iunie a anului următor, Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi ║; raportul general se publică;

| (d) | până la data de 30 septembrie a fiecărui an, în baza unui proiect prezentat de directorul executiv ║ și după primirea avizului Comisiei, să adopte, cu o majoritate de trei pătrimi din membrii săi cu drept de vot, programul de lucru al biroului pentru anul următor și să îl transmită Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; programul de lucru se adoptă în conformitate cu procedura bugetară anuală și cu programul legislativ comunitar în domeniul azilului; |
| --- | --- |

(d)

până la data de 30 septembrie a fiecărui an, în baza unui proiect prezentat de directorul executiv ║ și după primirea avizului Comisiei, să adopte, cu o majoritate de trei pătrimi din membrii săi cu drept de vot, programul de lucru al biroului pentru anul următor și să îl transmită Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; programul de lucru se adoptă în conformitate cu procedura bugetară anuală și cu programul legislativ comunitar în domeniul azilului;

| (e) | să își exercite funcțiile cu privire la bugetul biroului, în conformitate cu capitolul 5; |
| --- | --- |

(e)

să își exercite funcțiile cu privire la bugetul biroului, în conformitate cu capitolul 5;

| (f) | să adopte măsuri practice de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, în conformitate cu articolul 43 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(f)

să adopte măsuri practice de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, în conformitate cu articolul 43 din prezentul regulament;

| (g) | să stabilească regimul lingvistic al biroului, în conformitate cu articolul 42; |
| --- | --- |

(g)

să stabilească regimul lingvistic al biroului, în conformitate cu articolul 42;

| (h) | să stabilească structura organizatorică a biroului și să adopte politica de personal a acestuia, în conformitate cu articolul 39; |
| --- | --- |

(h)

să stabilească structura organizatorică a biroului și să adopte politica de personal a acestuia, în conformitate cu articolul 39;

| (i) | să adopte, după ce a solicitat avizul Comisiei, planul multianual privind politica de personal; |
| --- | --- |

(i)

să adopte, după ce a solicitat avizul Comisiei, planul multianual privind politica de personal;

| (j) | să ia toate deciziile în vederea punerii în aplicare a mandatului biroului, astfel cum este definit de prezentul regulament; |
| --- | --- |

(j)

să ia toate deciziile în vederea punerii în aplicare a mandatului biroului, astfel cum este definit de prezentul regulament;

| (k) | să ia toate deciziile privind crearea și, dacă este necesar, evoluția sistemelor de informații prevăzute de prezentul regulament, în special portalul de informații menționat la articolul 4 litera (b); |
| --- | --- |

(k)

să ia toate deciziile privind crearea și, dacă este necesar, evoluția sistemelor de informații prevăzute de prezentul regulament, în special portalul de informații menționat la articolul 4 litera (b);

| (l) | să ia toate deciziile privind crearea și, dacă este necesar, evoluția structurilor interne de lucru ale biroului; |
| --- | --- |

(l)

să ia toate deciziile privind crearea și, dacă este necesar, evoluția structurilor interne de lucru ale biroului;

| (m) | să exercite autoritate disciplinară asupra directorului executiv; |
| --- | --- |

(m)

să exercite autoritate disciplinară asupra directorului executiv;

| (n) | să elaboreze propriul regulamentul de procedură pe baza unui proiect transmis de directorul executiv și după ce Comisia și-a dat avizul. |
| --- | --- |

(n)

să elaboreze propriul regulamentul de procedură pe baza unui proiect transmis de directorul executiv și după ce Comisia și-a dat avizul.

Articolul 30

Numirea directorului executiv

(1)   Directorul executiv al biroului este numit de către Consiliul de administrație pentru o perioadă de cinci ani,
  în conformitate cu procedura de cooperare prevăzută la prezentul articol
  .
  Directorul executiv este numit pe baza meritelor personale, a experienței în domeniul azilului și a aptitudinilor administrative și manageriale. Procedura de cooperare se desfășoară după cum urmează:

| (a) | pe baza unei liste întocmite de Comisie, în urma unui anunț de depunere a candidaturilor și a unei proceduri transparente de selecție, li se cere candidaților, înainte de numire, să se adreseze Consiliului și comisiei sau comisiilor competente din Parlamentul European și să răspundă la întrebări; |
| --- | --- |

(a)

pe baza unei liste întocmite de Comisie, în urma unui anunț de depunere a candidaturilor și a unei proceduri transparente de selecție, li se cere candidaților, înainte de numire, să se adreseze Consiliului și comisiei sau comisiilor competente din Parlamentul European și să răspundă la întrebări;

| (b) | ulterior Parlamentul European și Consiliul emit avize și stabilesc o ordine a preferințelor; |
| --- | --- |

(b)

ulterior Parlamentul European și Consiliul emit avize și stabilesc o ordine a preferințelor;

| (c) | Consiliul de administrație numește directorul executiv ținând seama de avizele respective. |
| --- | --- |

(c)

Consiliul de administrație numește directorul executiv ținând seama de avizele respective.

În cursul ultimelor nouă luni dinaintea încheierii acestei perioade de cinci ani, Comisia realizează o evaluare privind, în special:

| — | rezultatele obținute de directorul executiv; |
| --- | --- |

—

rezultatele obținute de directorul executiv;

| — | misiunile și necesitățile biroului pentru anii următori. |
| --- | --- |

—

misiunile și necesitățile biroului pentru anii următori.

(2)   Consiliul de administrație, acționând la propunerea Comisiei și având în vedere raportul de evaluare și numai în acele cazuri în care decizia poate fi justificată de misiunile și necesitățile biroului, poate prelungi durata mandatului directorului executiv o singură dată, pentru o perioadă de cel mult trei ani.

(3)   Consiliul de administrație informează Parlamentul European în legătură cu intenția sa de a prelungi durata mandatului directorului executiv. În luna dinaintea prelungirii mandatului său, directorul executiv
  primește
  invitația de a face o declarație în fața comisiei/comisiilor competente a/ale Parlamentului European și de a răspunde întrebărilor puse de membrii acestor comisii.

Articolul 31

Funcțiile directorului executiv

(1)   Biroul este condus de un director executiv care este independent în exercitarea funcțiilor sale. Directorul executiv răspunde în fața Consiliului de administrație pentru activitățile sale.

(2)   Fără a aduce atingere competențelor Comisiei și, respectiv, ale Consiliului de administrație, directorul executiv nu solicită și nu acceptă niciun fel de instrucțiuni de la vreun guvern sau orice alt organism.

(3)   Parlamentul European sau Consiliul pot invita directorul executiv să raporteze cu privire la executarea sarcinilor sale.

(4)   Directorul executiv este reprezentantul legal al biroului.

(5)   Directorul executiv poate fi asistat de unul sau mai mulți șefi de unitate. În cazul în care directorul executiv este absent sau în imposibilitatea de a participa, el este înlocuit de unul dintre șefii de unitate.

(6)   Directorul executiv are următoarele sarcini:

| (a) | administrarea curentă a biroului; |
| --- | --- |

(a)

administrarea curentă a biroului;

| (b) | elaborarea propunerilor de program de lucru pentru birou, în urma avizului Comisiei; |
| --- | --- |

(b)

elaborarea propunerilor de program de lucru pentru birou, în urma avizului Comisiei;

| (c) | punerea în aplicare a programelor de lucru și a deciziilor adoptate de Consiliul de administrație; |
| --- | --- |

(c)

punerea în aplicare a programelor de lucru și a deciziilor adoptate de Consiliul de administrație;

| (d) | elaborarea rapoartelor privind țările de origine, prevăzute la articolul 4 litera (d); |
| --- | --- |

(d)

elaborarea rapoartelor privind țările de origine, prevăzute la articolul 4 litera (d);

| (e) | pregătirea proiectului de regulament financiar al biroului pentru a fi adoptat de către Consiliul de administrație în conformitate cu articolul 38, precum și a normelor de punere în aplicare a regulamentului; |
| --- | --- |

(e)

pregătirea proiectului de regulament financiar al biroului pentru a fi adoptat de către Consiliul de administrație în conformitate cu articolul 38, precum și a normelor de punere în aplicare a regulamentului;

| (f) | pregătirea proiectului de estimare a veniturilor și cheltuielilor biroului și execuția bugetului acestuia; |
| --- | --- |

(f)

pregătirea proiectului de estimare a veniturilor și cheltuielilor biroului și execuția bugetului acestuia;

| (g) | exercitarea, cu privire la personalul biroului, a competențelor prevăzute la articolul 39; |
| --- | --- |

(g)

exercitarea, cu privire la personalul biroului, a competențelor prevăzute la articolul 39;

| (h) | toate aspectele legate de personal; luarea oricărei decizii privind gestionarea sistemelor de informații prevăzute de prezentul regulament, în special portalul de informații menționat la articolul 4 litera (b); |
| --- | --- |

(h)

toate aspectele legate de personal; luarea oricărei decizii privind gestionarea sistemelor de informații prevăzute de prezentul regulament, în special portalul de informații menționat la articolul 4 litera (b);

| (i) | luarea oricărei decizii privind gestionarea structurilor administrative interne ale biroului. |
| --- | --- |

(i)

luarea oricărei decizii privind gestionarea structurilor administrative interne ale biroului.

Articolul 32

Comitetul executiv

(1)   În vederea creșterii eficacității și rapidității activităților sale, biroul creează un Comitet executiv alcătuit din opt membri, numiți dintre membrii Consiliului de administrație.

(2)   Comisia este membru de drept al Comitetului executiv. Consiliul de administrație al biroului stabilește normele aplicabile numirii celorlalți membri ai Comitetului executiv.

(3)   Comitetul executiv se reunește în mod regulat, la invitația directorului executiv sau la cererea a cel puțin o treime dintre membrii acestuia, de cel puțin patru ori pe an. Modalitățile de funcționare sunt prevăzute în regulamentul de procedură al biroului și sunt făcute publice.

(4)   Durata mandatului membrilor Comitetului executiv este aceeași ca și în cazul membrilor Consiliului de administrație.

(5)   Comitetul executiv se reunește, dacă este necesar, pentru a discuta chestiuni specifice.

(6)   Comitetul executiv are drept sarcină consilierea directorului executiv al biroului și furnizarea de opinii Consiliului de administrație, fie la cererea acestuia, fie din proprie inițiativă, cu privire la programul de lucru al biroului și la toate activitățile acestuia, precum și în toate situațiile în care biroul trebuie să ia decizii rapide, în special în conformitate cu dispozițiile capitolului 3, privind detașarea echipelor de sprijin pentru azil în statele membre care se confruntă cu presiuni deosebite.

(7)   Biroul asigură sprijinul tehnic și logistic necesar Comitetului executiv și asigură secretariatul pentru reuniunile acestuia.

(8)   Reprezentanții ICNUR pot participa, fără drept de vot, la activitatea Comitetului executiv, la cererea acestuia.

(9)   Comitetul executiv poate invita orice persoană a cărei opinie prezintă interes să participe la reuniunile sale în calitate de observator.

Articolul 33

Grupuri de lucru

(1)   În cadrul mandatului său, definit de prezentul regulament, biroul poate înființa grupuri de lucru alcătuite din experți ai organismelor competente din statele membre active în domeniul azilului, inclusiv judecători ║. Experții pot fi înlocuiți de supleanți numiți în același timp cu aceștia.

(2)   Comisia participă de drept la grupurile de lucru. Reprezentanții ICNUR pot participa la reuniunile grupurilor de lucru ale biroului, în întregime sau parțial, în funcție de natura chestiunilor abordate.

(3)   Grupurile de lucru pot invita la reuniuni orice persoană a cărei opinie poate prezenta interes, în special reprezentanții organizațiilor neguvernamentale active în domeniul azilului.

║

CAPITOLUL 5

DISPOZIȚII FINANCIARE

Articolul 34

Buget

(1)   Toate veniturile și cheltuielile biroului fac obiectul unor estimări pentru fiecare exercițiu bugetar, corespunzând anului calendaristic, și sunt înscrise în bugetul biroului.

(2)   Veniturile și cheltuielile din bugetul biroului trebuie să fie echilibrate.

(3)   Fără a aduce atingere altor resurse, veniturile biroului cuprind:

| (a) | o contribuție din partea Comunității, înscrisă în bugetul general al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

(a)

o contribuție din partea Comunității, înscrisă în bugetul general al Uniunii Europene;

| (b) | orice contribuție voluntară din partea statelor membre; |
| --- | --- |

(b)

orice contribuție voluntară din partea statelor membre;

| (c) | venituri provenite din publicații, formare sau orice altă prestație asigurată de birou. |
| --- | --- |

(c)

venituri provenite din publicații, formare sau orice altă prestație asigurată de birou.

(4)   Cheltuielile biroului cuprind, în special, remunerarea personalului, cheltuieli administrative și de infrastructură, costuri de funcționare și cheltuieli asociate contractelor și convențiilor încheiate de birou.

Articolul 35

Întocmirea bugetului

(1)   În fiecare an, directorul executiv pregătește un proiect de estimare a veniturilor și cheltuielilor biroului pentru anul următor, care conține un tabel cu schema de personal, pe care îl transmite Consiliului de administrație.

(2)   Pe baza acestui proiect, Consiliul de administrație realizează o estimare a veniturilor și cheltuielilor biroului pentru următorul exercițiu financiar.

(3)   Proiectul de estimare a veniturilor și cheltuielilor biroului este transmis Comisiei ║ până la 10 februarie. Versiunea definitivă a acestei estimări, care cuprinde un proiect de schemă de personal, este transmisă Comisiei de către Consiliul de administrație până ║ la 31 martie.

(4)   Estimarea este înaintată de Comisie Parlamentului European și Consiliului („autoritatea bugetară”), împreună cu proiectul preliminar al bugetului general al Uniunii Europene.

(5)   Pe baza estimării, Comisia înscrie în proiectul preliminar al bugetului general al Uniunii Europene datele estimative pe care le consideră necesare în ceea ce privește schema de personal și valoarea subvenției acordate din bugetul general, pe care le transmite autorității bugetare în conformitate cu articolul 272 din tratat.

(6)   Autoritatea bugetară autorizează alocările reprezentând subvenții destinate biroului.

(7)   Autoritatea bugetară adoptă schema de personal a biroului.

(8)   Consiliul de administrație adoptă bugetul biroului. Acesta devine definitiv după adoptarea definitivă a bugetului general al Uniunii Europene. După caz, se modifică în consecință.

(9)   Consiliul de administrație notifică, în cel mai scurt timp, autorității bugetare intenția sa de a realiza orice proiect care poate avea implicații financiare semnificative asupra finanțării bugetului, în special proiectele de natură imobiliară, precum închirierea sau achiziționarea de imobile. Consiliul de administrație informează Comisia în acest sens.

(10)   Atunci când o ramură a autorității bugetare și-a anunțat intenția de a emite un aviz, aceasta îl prezintă Consiliului de administrație în termen de șase săptămâni de la data notificării proiectului.

Articolul 36

Execuția bugetului

(1)   Directorul executiv execută bugetul biroului.

(2)   Directorul executiv înaintează anual autorității bugetare orice informații relevante pentru rezultatele procedurilor de evaluare.

Articolul 37

Prezentarea conturilor și descărcarea

(1)   După fiecare exercițiu financiar, până cel târziu la 1 martie, contabilul biroului comunică situația financiară provizorie contabilului Comisiei, însoțită de un raport privind gestiunea bugetară și financiară a exercițiului financiar respectiv. Contabilul Comisiei realizează consolidarea conturilor provizorii ale instituțiilor și ale organismelor descentralizate, în conformitate cu articolul 128 din regulamentul financiar.

(2)   Până ║ la data de 31 martie, după încheierea exercițiului financiar, contabilul Comisiei transmite Curții de Conturi situația provizorie a conturilor biroului, însoțită de raportul privind gestiunea bugetară și financiară a exercițiului financiar. Raportul privind gestiunea financiară și bugetară pentru exercițiul financiar respectiv este transmis și Parlamentului European și Consiliului.

(3)   După primirea observațiilor formulate de Curtea de Conturi cu privire la situația provizorie a conturilor biroului, în temeiul dispozițiilor articolului 129 din regulamentul financiar directorul executiv stabilește conturile definitive ale biroului pe proprie răspundere și le transmite pentru aviz Consiliului de administrație.

(4)   Consiliul de administrație emite un aviz privind conturile definitive ale biroului.

(5)   Directorul executiv transmite Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi conturile definitive, împreună cu avizul Consiliului de administrație, până ║ la data de 1 iulie după încheierea exercițiului financiar.

(6)   Conturile definitive sunt publicate.

(7)   Până ║ la 30 septembrie, directorul executiv transmite Curții de Conturi un răspuns la observațiile acesteia. Directorul transmite acest răspuns și Consiliului de administrație.

(8)   Directorul executiv prezintă Parlamentului European, la cererea acestuia, orice informații necesare pentru buna desfășurare a procedurii de descărcare pentru exercițiul financiar vizat, în conformitate cu articolul 146 alineatul (3) din regulamentul financiar.

(9)   Parlamentul European, la recomandarea Consiliului care hotărăște cu majoritate calificată, acordă directorului executiv, înainte de data de 15 mai a anului N + 2, descărcarea privind execuția bugetului din exercițiul N.

Articolul 38

Reglementarea financiară

Consiliul de administrație adoptă reglementările financiare aplicabile biroului, după consultarea Comisiei. Acestea nu trebuie să se abată de la dispozițiile Regulamentului (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei ║ din 19 noiembrie 2002 privind regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului ║ privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (13), cu excepția cazului în care acest lucru este necesar pentru funcționarea biroului și cu acordul prealabil al Comisiei.

CAPITOLUL 6

DISPOZIȚII PRIVIND PERSONALUL

Articolul 39

Personalul

(1)   Statutul funcționarilor Comunităților Europene, Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Comunităților Europene și normele adoptate de comun acord de către instituțiile UE în scopul aplicării acestor regulamente se aplică personalului biroului, inclusiv directorului executiv.

(2)   Consiliul de administrație, în acord cu Comisia, adoptă măsurile necesare de punere în aplicare prevăzute la articolul 110 din Statutul funcționarilor Comunităților Europene și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Comunităților Europene.

(3)   Biroul exercită asupra propriului personal competențele conferite autorității care efectuează numirile prin statut, precum și autorității împuternicite să încheie contracte prin regimul aplicabil celorlalți agenți.

(4)   Consiliul de administrație poate adopta dispoziții care să permită folosirea experților naționali detașați din statele membre pe lângă birou.

Articolul 40

Privilegii și imunități

Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene se aplică biroului.

CAPITOLUL 7

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 41

Statutul juridic

(1)   Biroul este un organism comunitar
  instituit în conformitate cu articolul 185 din Regulamentul financiar
  . Acesta are personalitate juridică.

(2)   În fiecare stat membru, biroul are cea mai extinsă capacitate juridică recunoscută persoanelor juridice în temeiul legislației interne. Acesta poate, în special, să achiziționeze sau să înstrăineze bunuri mobile și imobile și să se constituie parte în proceduri judiciare.

(3)   Biroul este reprezentat de către directorul său executiv.

(4)   Sediul biroului este situat la [...].

Articolul 42

Regimul lingvistic

(1)   Biroului i se aplică dispozițiile prevăzute de Regulamentul nr. 1 din 15 aprilie 1958 de stabilire a regimului lingvistic al Comunității Economice Europene (14).

(2)   Fără a aduce atingere deciziilor adoptate în temeiul articolului 290 din tratat, raportul general anual privind activitățile biroului și programul de lucru anual al biroului, menționate la articolul 29 literele (c) și (d), se întocmesc în toate limbile oficiale ale Comunității.

(3)   Serviciile de traducere necesare pentru funcționarea biroului sunt efectuate de Centrul de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene.

(4)   Consiliul de administrație definește măsurile practice pentru punerea în aplicare a regimului lingvistic.

Articolul 43

Accesul la documente

(1)   
  Biroul dezvoltă bune practici administrative pentru a asigura cel mai înalt nivel de transparență posibil în ceea ce privește activitățile sale.
  Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 ║ se aplică documentelor deținute de birou.

(2)   Consiliul de administrație adoptă măsurile practice de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 în termen de șase luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

(3)   Deciziile luate de birou în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 pot face obiectul unei plângeri înaintate Ombudsmanului sau al unei acțiuni în fața Curții de Justiție a Comunităților Europene, în condițiile prevăzute la articolul 195 și, respectiv, articolul 230 din tratat.

(4)   Activitățile de prelucrare a datelor cu caracter personal efectuate de birou fac obiectul aplicării Regulamentului (CE) nr. 45/2001 ║.

Articolul 44

Norme de securitate privind protejarea informațiilor clasificate și a informațiilor sensibile neclasificate

(1)   Biroul aplică principiile de securitate prevăzute de Decizia 2001/844/CE, CECO, Euratom a Comisiei din 29 noiembrie 2001 de modificare a regulamentului său de procedură (15). Sunt vizate, în special, dispozițiile privind schimbul, prelucrarea și stocarea informațiilor clasificate.

(2)   De asemenea, biroul aplică principiile de securitate privind prelucrarea informațiilor sensibile neclasificate, astfel cum au fost a adoptate și puse în aplicare de Comisie.

Articolul 45

Combaterea fraudei

(1)
     
  Pentru a combate frauda, corupția și alte activități ilegale, dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 se aplică fără restricții.

(2)
     
  Biroul aderă la Acordul interinstituțional din 25 mai 1999 și adoptă, fără întârziere, dispozițiile corespunzătoare aplicabile tuturor angajaților Biroului.

(3)
     
  Deciziile de finanțare și acordurile și instrumentele de aplicare care decurg din acestea prevăd în mod expres că atât Curtea de Conturi, cât și OLAF pot efectua la nevoie controale la fața locului la beneficiarii de fonduri din partea Biroului, precum și la agenții care răspund de atribuirea fondurilor respective.

Articolul 46

Regimul de răspundere

(1)   Răspunderea contractuală a biroului este reglementată de legislația aplicabilă contractului respectiv.

(2)   Curtea de Justiție a Comunităților Europene este competentă să se pronunțe în temeiul oricărei clauze de arbitraj cuprinse în contractele încheiate de birou.

(3)   În cazul răspunderii necontractuale, în conformitate cu principiile generale comune legislațiilor statelor membre, biroul repară orice prejudiciu provocat de serviciile sau angajații săi în executarea funcțiilor lor.

(4)   Curtea de Justiție a Comunităților Europene este competentă în litigiile privind repararea prejudiciilor menționate la alineatul (3).

(5)   Răspunderea individuală a angajaților față de birou este reglementată de dispozițiile prevăzute în Statutul funcționarilor sau în regimul aplicabil acestora.

Articolul 47

Evaluare și revizuire

(1)   Cel târziu trei ani de la data la care biroul devine operațional astfel cum se menționează la articolul 54, pe baza unui mandat acordat de Consiliul de administrație, în acord cu Comisia, biroul comandă o evaluare externă independentă a rezultatelor obținute. Această evaluare se referă la impactul biroului asupra cooperării practice în materie de azil și asupra sistemului european comun de azil. Respectiva evaluare analizează, în principal, necesitatea de a adapta sau de a extinde sarcinile biroului, inclusiv implicațiile financiare ale unei astfel de modificări sau extinderi. De asemenea, evaluarea analizează dacă structura de conducere este adaptată pentru îndeplinirea sarcinilor biroului. În cadrul evaluării sunt luate în considerare opiniile părților interesate atât de la nivel comunitar, cât și național.

(2)   Consiliul de administrație, în acord cu Comisia, decide calendarul evaluărilor ulterioare, ținând cont de rezultatele raportului de evaluare menționat la alineatul (1).

Articolul 48

Controlul administrativ

Activitățile biroului fac obiectul supravegherii de către Ombudsman în conformitate cu dispozițiile articolului 195 din tratat.

Articolul 49

Cooperarea cu țările terțe și asociate

(1)   Biroul este deschis participării țărilor care au încheiat acorduri cu Comunitatea ║, în temeiul cărora acestea au adoptat și aplică legislația comunitară în domeniul reglementat de prezentul regulament. În temeiul dispozițiilor relevante ale acestor acorduri, se elaborează proceduri care prevăd, în special, natura, dimensiunea și normele detaliate ale participării acestor țări la activitatea biroului, cuprinzând în special dispoziții legate de participarea la inițiativele asumate de birou, de contribuțiile financiare și de personal. În ceea ce privește chestiunile legate de personal, acordurile menționate respectă, în orice caz, Statutul funcționarilor ║ și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Comunităților Europene.

(2)   Cu privire la chestiunile care fac obiectul activităților sale, în măsura în care este necesar pentru îndeplinirea sarcinilor sale, în acord cu Comisia
  și în limitele mandatului său
  , biroul facilitează cooperarea operațională între statele membre și țările terțe, în cadrul politicii de relații externe a Uniunii Europene. De asemenea, biroul poate coopera cu autoritățile țărilor terțe competente, cu privire la aspectele tehnice din domeniile reglementate de prezentul regulament, în cadrul acordurilor de lucru încheiate cu aceste autorități, în conformitate cu dispozițiile relevante ale tratatului.

Articolul 50

Cooperarea biroului cu ICNUR

Biroul cooperează cu ICNUR în domeniile reglementate de prezentul regulament, în cadrul acordurilor de lucru încheiate cu ICNUR.

Biroul poate acorda subvenții ICNUR. Aceste subvenții au drept obiectiv finanțarea unor acțiuni în urma cărora biroul să beneficieze în mod stabil și durabil de expertiza ICNUR în materie de azil. Subvențiile se înscriu în cadrul relațiilor privilegiate de cooperare stabilite între birou și ICNUR, astfel cum sunt definite în prezentul articol, precum și în articolele 2 alineatul (5), 9 alineatul (1), 25 alineatul (4), 32 alineatul (8), 33 alineatul (2) și 51 alineatul (4). În conformitate cu articolul 75 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002, se aplică dispozițiile relevante ale regulamentului financiar, precum și normele de aplicare ale acestuia.

Articolul 51

Forumul consultativ

(1)
     
  Biroul cooperează strâns cu organizațiile societății civile și alte organisme competente care sunt active în domeniul politicii în materie de azil la nivel local, regional, național, european și internațional și instituie în acest sens un forum consultativ.

(2)
     
  Autoritățile locale, având un rol important și competențe semnificative în ceea ce privește politica în domeniul azilului, participă la Forumul consultativ.

(3)
     
  Forumul consultativ constituie un mijloc de a schimba informații și de a pune în comun cunoștințele. Rolul acestuia este de a asigura cooperarea strânsă între Birou și părțile implicate relevante.

(4)
     
  Forumul consultativ este deschis tuturor părților interesate competente în conformitate cu alineatul (1). Biroul se adresează membrilor forumului consultativ în funcție de nevoile specifice care țin de domeniile identificate ca prioritare pentru activitatea biroului
  .

ICNUR este membru de drept al forumului consultativ.

(5)
     
  Biroul convoacă forumul consultativ mai ales pentru a:

| (a) | formula sugestii consiliului de administrație în ceea ce privește programul anual de lucru care urmează să fie adoptat în temeiul articolului 29 litera (d); |
| --- | --- |

(a)

formula sugestii consiliului de administrație în ceea ce privește programul anual de lucru care urmează să fie adoptat în temeiul articolului 29 litera (d);

| (b) | a furniza o reacție Consiliului de administrație și a îi propune măsuri de monitorizare referitoare la raportul anual menționat la articolul 29 litera (c), precum și la raportul anual privind situația azilului în Uniunea Europeană menționat la articolul 12 alineatul (1); și |
| --- | --- |

(b)

a furniza o reacție Consiliului de administrație și a îi propune măsuri de monitorizare referitoare la raportul anual menționat la articolul 29 litera (c), precum și la raportul anual privind situația azilului în Uniunea Europeană menționat la articolul 12 alineatul (1); și

| (c) | comunica directorului executiv și Comitetului executiv concluziile și recomandările conferințelor, seminarelor și reuniunilor care prezintă un interes pentru activitățile biroului. |
| --- | --- |

(c)

comunica directorului executiv și Comitetului executiv concluziile și recomandările conferințelor, seminarelor și reuniunilor care prezintă un interes pentru activitățile biroului.

(6)
     
  Coordonarea forumului consultativ are loc sub autoritatea directorului executiv.

(7)
     
  Forumul consultativ se reunește de cel puțin două ori pe an.

Articolul 52

Cooperarea cu FRONTEX, FRA și alte organisme comunitare, precum și cu organizațiile internaționale

Biroul cooperează cu organismele comunitare care au activități legate de domeniul său de activitate, în special cu Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (Frontex) și cu ║ FRA ║, precum și cu organizațiile internaționale competente în domeniile reglementate de prezentul regulament și cele ale țărilor terțe, în cadrul acordurilor de lucru încheiate cu aceste organisme, în conformitate cu dispozițiile din tratat și cu dispozițiile privind competența acestor organisme.

Cooperarea permite crearea unor sinergii între organismele respective și evitarea dublării eforturilor în cazul activităților efectuate în cadrul mandatelor acestor organisme diferite.

Articolul 53

Acordul privind sediul și condițiile de funcționare

Dispozițiile necesare privind găzduirea biroului în statul membru gazdă și facilitățile puse la dispoziție de acest stat, precum și normele specifice aplicabile în statul membru unde își are sediul biroul cu privire la directorul executiv, la membrii Consiliului de administrație, la personalul biroului și membrii familiilor acestora sunt stabilite într-un acord privind sediul între birou și statul membru gazdă, încheiat după ce s-a obținut aprobarea Consiliului de administrație. Statul membru gazdă asigură cele mai bune condiții posibile pentru buna funcționare a biroului, inclusiv condiții de școlarizare multilingvă și cu vocație europeană, precum și conexiuni de transport adecvate.

Articolul 54

Începerea activității biroului

Biroul este operațional la cel târziu un an după intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Comisia răspunde de înființarea și de începerea activității biroului până când acesta are capacitatea operațională de executare a propriului buget.

În acest scop:

| — | până în momentul în care directorul executiv al biroului își ocupă funcțiile în urma numirii sale de către Consiliul de administrație, în condițiile prevăzute la articolul 30, un funcționar al Comisiei poate exercita, în calitate de director interimar, funcțiile delegate directorului executiv al biroului; |
| --- | --- |

—

până în momentul în care directorul executiv al biroului își ocupă funcțiile în urma numirii sale de către Consiliul de administrație, în condițiile prevăzute la articolul 30, un funcționar al Comisiei poate exercita, în calitate de director interimar, funcțiile delegate directorului executiv al biroului;

| — | funcționarii Comisiei pot exercita, sub responsabilitatea directorului interimar sau a directorului executiv, sarcinile atribuite biroului. |
| --- | --- |

—

funcționarii Comisiei pot exercita, sub responsabilitatea directorului interimar sau a directorului executiv, sarcinile atribuite biroului.

Directorul interimar poate să autorizeze toate plățile acoperite de creditele prevăzute în bugetul biroului, după aprobarea acestuia de către Consiliul de administrație și poate încheia contracte, inclusiv contracte de angajare de personal, în urma adoptării schemei de personal a biroului.

Articolul 55

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a [...] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat ║,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C

1

(2)  JO C

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 7 mai 2009.

3

Poziția Parlamentului European din 7 mai 2009.

(4)  

  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

4

JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(5)  JO L 349, 25.11.2004, p. 1.

5

(6)  JO L 53, 22.2.2007, p. 1.

6

(7)  

  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

7

JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(8)  JO L 136, 31.5.1999, p. 1.

8

(9)  JO L 136, 31.5.1999, p. 15.

9

(10)  JO L 145, 31.5.2001, p. 43.

10

(11)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

11

(12)  JO L ...

12

JO L ...

(13)  
  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.

13

JO L 357, 31.12.2002, p. 72.

(14)  JO 17, 6.10.1958, p. 385.

14

(15)  
  JO L 317, 3.12.2001, p. 1.

15

JO L 317, 3.12.2001, p. 1.

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/453 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/453

---

Joi, 7 mai 2009Acordurile bilaterale între statele membre și țările terțe privind aspecte sectoriale și având ca obiect legea aplicabilă obligațiilor contractuale și necontractuale ***I

P6_TA(2009)0380

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unei proceduri pentru negocierea și încheierea acordurilor bilaterale între statele membre și țările terțe privind aspecte sectoriale și având ca obiect legea aplicabilă obligațiilor contractuale și necontractuale (COM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD))

2010/C 212 E/55

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0893),

având în vedere articolul 251 alineatul (2), articolul 61 litera (c), articolul 65 și articolul 67 alineatul (5) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0001/2009),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0270/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Joi, 7 mai 2009P6_TC1-COD(2008)0259

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unei proceduri pentru negocierea și încheierea acordurilor între statele membre și țări terțe privind anumite aspecte referitoare la legea aplicabilă obligațiilor contractuale și necontractuale

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. 662/2009.)

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/454 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/454

---

Joi, 7 mai 2009Programul de cooperare în domeniul audiovizualului cu profesioniști din țări terțe MEDIA Mundus ***I

P6_TA(2009)0381

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program de cooperare în domeniul audiovizualului cu profesioniști din țări terțe MEDIA Mundus (COM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD))

2010/C 212 E/56

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0892),

având în vedere articolul 251 alineatul (2), articolul 150 alineatul (4) și articolul 157 alineatul (3) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0011/2009),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A6-0260/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Joi, 7 mai 2009P6_TC1-COD(2008)0258

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 mai 2009 în vederea adoptării Deciziei 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program de cooperare în domeniul audiovizualului cu profesioniști din țări terțe (MEDIA Mundus)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Decizia nr. 1041/2009/CE.)

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/455 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/455

---

Joi, 7 mai 2009Norme comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare ***I

P6_TA(2009)0382

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 95/93 privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare (COM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD))

2010/C 212 E/57

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0121),

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 80 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6–0097/2009),

având în vedere articolul 51 și articolul 43 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A6–0274/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

Joi, 7 mai 2009P6_TC1-COD(2009)0042

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 mai 2009 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr .../2009 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 95/93 privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. 545/2009.)

---

| 5.8.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 212/456 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 212/456

---

Joi, 7 mai 2009Acorduri bilaterale între statele membre și țările terțe privind hotărîrile și deciziile în materie matrimonială, a răspunderii părintești și a obligațiilor de întreținere *

P6_TA(2009)0383

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a unei proceduri pentru negocierea și încheierea acordurilor bilaterale între statele membre și țările terțe privind aspecte sectoriale și având ca obiect competența, recunoașterea și executarea hotărârilor și deciziilor în materie matrimonială, a răspunderii părintești și a obligațiilor de întreținere, precum și legea aplicabilă în chestiuni privind obligațiile de întreținere (COM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS))

2010/C 212 E/58

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2008)0894),

având în vedere articolul 61 litera (c), articolul 65, articolul 67 alineatul (2) și articolul 67 alineatul (5) din Tratatul CE, în temeiul cărora Consiliul a consultat Parlamentul (C6- 0035/2009),

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A6-0265/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul, în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul, în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care acesta intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care acesta intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 54 |
| Propunere de regulament


  Titlu |
| | |
| Amendamentul 55 |
| Propunere de regulament


  Considerentul 1 |
| (1) | Titlul IV din Tratatul de instituire a Comunității Europene (denumit în continuare „Tratatul CE“) constituie temeiul juridic pentru adoptarea legislației comunitare în domeniul cooperării judiciare în materie civilă. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Titlu

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Considerentul 1

(1)

Titlul IV din Tratatul de instituire a Comunității Europene (denumit în continuare „Tratatul CE“) constituie temeiul juridic pentru adoptarea legislației comunitare în domeniul cooperării judiciare în materie civilă.

| (1) | Titlul IV
  al părții a treia
  din Tratatul de instituire a Comunității Europene (denumit în continuare „Tratatul CE“) constituie temeiul juridic pentru adoptarea legislației comunitare în domeniul cooperării judiciare în materie civilă. |
| --- | --- |

(1)

Titlul IV
  al părții a treia
  din Tratatul de instituire a Comunității Europene (denumit în continuare „Tratatul CE“) constituie temeiul juridic pentru adoptarea legislației comunitare în domeniul cooperării judiciare în materie civilă.

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Considerentul 2

| (2) | În mod tradițional, cooperarea judiciară în materie civilă între statele membre a fost reglementată prin acorduri între statele membre și țările terțe. |
| --- | --- |

(2)

În mod tradițional, cooperarea judiciară în materie civilă între statele membre a fost reglementată prin acorduri între statele membre și țările terțe.

| (2) | În mod tradițional, cooperarea judiciară în materie civilă între statele membre a fost reglementată prin acorduri între statele membre și țările terțe.
  Astfel de acorduri, care există într-un număr considerabil, reflectă adesea legături speciale între un stat membru și o anumită țară terță și sunt menite să ofere un cadru juridic adecvat pentru întrunirea necesităților specifice ale părților implicate. |
| --- | --- |

(2)

În mod tradițional, cooperarea judiciară în materie civilă între statele membre a fost reglementată prin acorduri între statele membre și țările terțe.
  Astfel de acorduri, care există într-un număr considerabil, reflectă adesea legături speciale între un stat membru și o anumită țară terță și sunt menite să ofere un cadru juridic adecvat pentru întrunirea necesităților specifice ale părților implicate.

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Considerentul 3

| (3) | Articolul 307 din Tratatul CE impune
  eliminarea tuturor incompatibilităților
  dintre acquis-ul comunitar și acordurile internaționale încheiate de statele membre
  și
  țările terțe. Acest fapt ar putea presupune renegocierea
  acordurilor
  . |
| --- | --- |

(3)

Articolul 307 din Tratatul CE impune
  eliminarea tuturor incompatibilităților
  dintre acquis-ul comunitar și acordurile internaționale încheiate de statele membre
  și
  țările terțe. Acest fapt ar putea presupune renegocierea
  acordurilor
  .

| (3) | Articolul 307 din Tratatul CE impune
  statelor membre să ia toate măsurile adecvate pentru a elimina toate incompatibilitățile
  dintre acquis-ul comunitar și acordurile internaționale încheiate de statele membre
  cu
  țările terțe. Acest fapt ar putea presupune renegocierea
  unor astfel de acorduri
  . |
| --- | --- |

(3)

Articolul 307 din Tratatul CE impune
  statelor membre să ia toate măsurile adecvate pentru a elimina toate incompatibilitățile
  dintre acquis-ul comunitar și acordurile internaționale încheiate de statele membre
  cu
  țările terțe. Acest fapt ar putea presupune renegocierea
  unor astfel de acorduri
  .

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Considerentul 4

| (4) | De asemenea,
  ar putea fi necesară încheierea de noi acorduri cu țările terțe
  care să reglementeze
  domeniile justiției civile care intră în domeniul de aplicare al titlului IV din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(4)

De asemenea,
  ar putea fi necesară încheierea de noi acorduri cu țările terțe
  care să reglementeze
  domeniile justiției civile care intră în domeniul de aplicare al titlului IV din Tratatul CE.

| (4) | Pentru a oferi un cadru juridic adecvat pentru satisfacerea necesităților specifice unui anumit stat membru în relațiile sale cu o țară terță,
  ar putea fi
  , de asemenea,
  necesară încheierea de noi acorduri cu țările terțe
  , referitoare la
  domeniile justiției civile care intră în domeniul de aplicare al titlului IV
  al părții a treia
  din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a oferi un cadru juridic adecvat pentru satisfacerea necesităților specifice unui anumit stat membru în relațiile sale cu o țară terță,
  ar putea fi
  , de asemenea,
  necesară încheierea de noi acorduri cu țările terțe
  , referitoare la
  domeniile justiției civile care intră în domeniul de aplicare al titlului IV
  al părții a treia
  din Tratatul CE.

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Considerentul 5

| (5) | În
  opinia1/03
  din 7 februarie 2006 privind încheierea noii Convenții de la Lugano,
  CEJ
  a confirmat dobândirea de către Comunitate a competenței externe exclusive de a
  negocia și
  încheia
  acorduri internaționale
  cu țările terțe privind
  o serie de domenii importante menționate în titlul IV din Tratatul CE. Curtea a confirmat, în special, dobândirea de către Comunitate a competenței exclusive de a încheia acorduri internaționale cu țările terțe privind
  aspecte care vizează
  , printre altele,
  normele stabilite în Regulamentul (CE) nr. 44/2001 („Bruxelles I“)

  , în special
  privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială. |
| --- | --- |

(5)

În
  opinia1/03
  din 7 februarie 2006 privind încheierea noii Convenții de la Lugano,
  CEJ
  a confirmat dobândirea de către Comunitate a competenței externe exclusive de a
  negocia și
  încheia
  acorduri internaționale
  cu țările terțe privind
  o serie de domenii importante menționate în titlul IV din Tratatul CE. Curtea a confirmat, în special, dobândirea de către Comunitate a competenței exclusive de a încheia acorduri internaționale cu țările terțe privind
  aspecte care vizează
  , printre altele,
  normele stabilite în Regulamentul (CE) nr. 44/2001 („Bruxelles I“)

  , în special
  privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială.

| (5) | În
  avizul său 1/03
  din 7 februarie 2006 privind încheierea noii Convenții de la Lugano,
  Curtea de Justiție
  a
  Comunităților Europene a
  confirmat dobândirea de către Comunitate a competenței externe exclusive de a încheia
  un acord internațional precum Convenția de la Lugano
  cu țările terțe privind aspecte care vizează normele stabilite în Regulamentul (CE) nr. 44/2001
  al Consiliului din 22 decembrie 2000
  privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (1)
  („Bruxelles I“). |
| --- | --- |

(5)

În
  avizul său 1/03
  din 7 februarie 2006 privind încheierea noii Convenții de la Lugano,
  Curtea de Justiție
  a
  Comunităților Europene a
  confirmat dobândirea de către Comunitate a competenței externe exclusive de a încheia
  un acord internațional precum Convenția de la Lugano
  cu țările terțe privind aspecte care vizează normele stabilite în Regulamentul (CE) nr. 44/2001
  al Consiliului din 22 decembrie 2000
  privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (1)
  („Bruxelles I“).

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Considerentul 6

| (6) | Astfel
  , în conformitate cu articolul 300 din Tratatul CE,
  Comunitatea este în măsură să încheie asemenea
  acorduri între Comunitate și o țară terță
  , în cadrul competențelor sale
  . |
| --- | --- |

(6)

Astfel
  , în conformitate cu articolul 300 din Tratatul CE,
  Comunitatea este în măsură să încheie asemenea
  acorduri între Comunitate și o țară terță
  , în cadrul competențelor sale
  .

| (6) | Comunității îi revine sarcina de a încheia
  , în conformitate cu articolul 300 din Tratatul CE, acorduri între Comunitate și o țară terță
  privind aspectele care intră în competența exclusivă a Comunității
  . |
| --- | --- |

(6)

Comunității îi revine sarcina de a încheia
  , în conformitate cu articolul 300 din Tratatul CE, acorduri între Comunitate și o țară terță
  privind aspectele care intră în competența exclusivă a Comunității
  .

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Considerentul 7

| (7) | Articolul 10 din Tratatul CE impune statelor membre să faciliteze realizarea obiectivelor Comunității și să se abțină de la orice măsură care ar putea prejudicia realizarea obiectivelor din tratat. Această obligație de cooperare loială este de aplicabilitate generală, indiferent dacă este vorba de o competență exclusivă a Comunități sau nu. |
| --- | --- |

(7)

Articolul 10 din Tratatul CE impune statelor membre să faciliteze realizarea obiectivelor Comunității și să se abțină de la orice măsură care ar putea prejudicia realizarea obiectivelor din tratat. Această obligație de cooperare loială este de aplicabilitate generală, indiferent dacă este vorba de o competență exclusivă a Comunități sau nu.

(Nu privește versiunea în limba română.)

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Considerentul 8

| (8) | Este necesară să se evalueze dacă există un interes comunitar suficient pentru înlocuirea cu acorduri comunitare a tuturor acordurilor bilaterale existente între statele membre și țările terțe. Prin urmare, este necesară stabilirea unei proceduri cu dublă finalitate. Prima este aceea de a permite Comunității să evalueze existența unui interes comunitar suficient pentru încheierea unui anumit acord bilateral. A doua este de a autoriza statele membre să încheie acordul în cauză, atunci când nu există nici un interes comunitar în prezent pentru încheierea unui asemenea acord. |
| --- | --- |

(8)

Este necesară să se evalueze dacă există un interes comunitar suficient pentru înlocuirea cu acorduri comunitare a tuturor acordurilor bilaterale existente între statele membre și țările terțe. Prin urmare, este necesară stabilirea unei proceduri cu dublă finalitate. Prima este aceea de a permite Comunității să evalueze existența unui interes comunitar suficient pentru încheierea unui anumit acord bilateral. A doua este de a autoriza statele membre să încheie acordul în cauză, atunci când nu există nici un interes comunitar în prezent pentru încheierea unui asemenea acord.

eliminat

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Considerentul 9

| (9) | Trebuie instituită o procedură coerentă și transparentă pentru a autoriza
  statele
  membre să modifice actualele
  acorduri cu țările terțe
  sau pentru a negocia și încheia noi
  acorduri în circumstanțe extraordinare
  , în special atunci când Comunitatea nu a exprimat intenția de a exercita competențele sale externe în vederea încheierii acordului. Această procedură nu aduce atingere competenței exclusive a Comunității și prevederilor articolelor 300 și 307 din Tratatul CE.
  Întrucât derogă de la norma conform căreia Comunitatea are competențe exclusive în ceea ce privește încheierea acordurilor internaționale în aceste materii, procedura propusă
  trebuie considerată o măsură excepțională și trebuie să aibă o durată și un domeniu de aplicare limitate. |
| --- | --- |

(9)

Trebuie instituită o procedură coerentă și transparentă pentru a autoriza
  statele
  membre să modifice actualele
  acorduri cu țările terțe
  sau pentru a negocia și încheia noi
  acorduri în circumstanțe extraordinare
  , în special atunci când Comunitatea nu a exprimat intenția de a exercita competențele sale externe în vederea încheierii acordului. Această procedură nu aduce atingere competenței exclusive a Comunității și prevederilor articolelor 300 și 307 din Tratatul CE.
  Întrucât derogă de la norma conform căreia Comunitatea are competențe exclusive în ceea ce privește încheierea acordurilor internaționale în aceste materii, procedura propusă
  trebuie considerată o măsură excepțională și trebuie să aibă o durată și un domeniu de aplicare limitate.

| (9) | În ceea ce privește acordurile cu țările terțe privind aspecte specifice de justiție civilă care intră în competența exclusivă a Comunității
  ar trebui instituită o procedură coerentă și transparentă pentru a autoriza
  un stat
  membru să modifice
  un
  acord existent sau să negocieze și să încheie
  un
  nou
  acord
  , în special atunci când Comunitatea nu și-a exprimat intenția de a-și exercita competențele sale externe în vederea încheierii
  unui
  acord
  printr-un mandat de negociere deja existent sau un mandat de negociere propus
  . Această procedură nu aduce atingere competenței exclusive a Comunității și prevederilor articolelor 300 și 307 din Tratatul CE. Trebuie considerată o măsură excepțională și trebuie să aibă o durată și un domeniu de aplicare limitate. |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește acordurile cu țările terțe privind aspecte specifice de justiție civilă care intră în competența exclusivă a Comunității
  ar trebui instituită o procedură coerentă și transparentă pentru a autoriza
  un stat
  membru să modifice
  un
  acord existent sau să negocieze și să încheie
  un
  nou
  acord
  , în special atunci când Comunitatea nu și-a exprimat intenția de a-și exercita competențele sale externe în vederea încheierii
  unui
  acord
  printr-un mandat de negociere deja existent sau un mandat de negociere propus
  . Această procedură nu aduce atingere competenței exclusive a Comunității și prevederilor articolelor 300 și 307 din Tratatul CE. Trebuie considerată o măsură excepțională și trebuie să aibă o durată și un domeniu de aplicare limitate.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Considerentul 9a (nou)

| (9a) | Prezentul regulament nu ar trebui să se aplice dacă Comunitatea a încheiat deja un acord cu țara terță sau cu țările terțe în cauză, având același obiect. Ar trebui să se considere că două acorduri au același obiect doar atunci când și în măsura în care ele reglementează în esență aceleași chestiuni juridice specifice. Dispozițiile care doar precizează o intenție generală de a coopera în privința acestor aspecte nu ar trebui considerate ca având același obiect. |
| --- | --- |

(9a)

Prezentul regulament nu ar trebui să se aplice dacă Comunitatea a încheiat deja un acord cu țara terță sau cu țările terțe în cauză, având același obiect. Ar trebui să se considere că două acorduri au același obiect doar atunci când și în măsura în care ele reglementează în esență aceleași chestiuni juridice specifice. Dispozițiile care doar precizează o intenție generală de a coopera în privința acestor aspecte nu ar trebui considerate ca având același obiect.

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Considerentul 9b (nou)

| (9b) | Anumite acorduri regionale menționate în instrumentele juridice comunitare existente ar trebui să intre în domeniul de aplicare al prezentului regulament. |
| --- | --- |

(9b)

Anumite acorduri regionale menționate în instrumentele juridice comunitare existente ar trebui să intre în domeniul de aplicare al prezentului regulament.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Considerentul 9c (nou)

| (9c) | Comisia ar trebui să definească priorități în vederea dezvoltării relațiilor externe ale Comunității în domeniul cooperării judiciare în chestiuni care țin de dreptul civil și comercial, în conformitate cu orientările pe care Consiliul le-ar putea adopta în viitor. |
| --- | --- |

(9c)

Comisia ar trebui să definească priorități în vederea dezvoltării relațiilor externe ale Comunității în domeniul cooperării judiciare în chestiuni care țin de dreptul civil și comercial, în conformitate cu orientările pe care Consiliul le-ar putea adopta în viitor.

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Considerentul 10

| (10) | Prezentul regulament trebuie limitat la acorduri legate de aspecte sectoriale privind domeniile competenței, recunoașterii și executării hotărârilor și deciziilor în materie matrimonială, materia răspunderii părintești și a obligațiilor de întreținere, precum și la legea aplicabilă aspectelor privind obligațiile de întreținere. |
| --- | --- |

(10)

Prezentul regulament trebuie limitat la acorduri legate de aspecte sectoriale privind domeniile competenței, recunoașterii și executării hotărârilor și deciziilor în materie matrimonială, materia răspunderii părintești și a obligațiilor de întreținere, precum și la legea aplicabilă aspectelor privind obligațiile de întreținere.

eliminat

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Considerentul 11

| (11) | Pentru a se garanta că un acord
  propus
  de un stat membru nu anulează efectul dreptului comunitar și nu
  va
  aduce atingere funcționării corespunzătoare a sistemului instituit prin normele sale,
  este necesară o autorizare atât
  pentru inițierea
  și
  continuarea negocierilor, cât și pentru încheierea unui acord.
  Aceasta va permite
  Comisiei să evalueze impactul preconizat asupra dreptului comunitar al
  (posibilului) rezultat al
  negocierilor.
  În cazurile relevante, Comisia poate propune orientări în materie de negociere sau poate solicita includerea unor anumite clauze în acordurile propuse. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a se garanta că un acord
  propus
  de un stat membru nu anulează efectul dreptului comunitar și nu
  va
  aduce atingere funcționării corespunzătoare a sistemului instituit prin normele sale,
  este necesară o autorizare atât
  pentru inițierea
  și
  continuarea negocierilor, cât și pentru încheierea unui acord.
  Aceasta va permite
  Comisiei să evalueze impactul preconizat asupra dreptului comunitar al
  (posibilului) rezultat al
  negocierilor.
  În cazurile relevante, Comisia poate propune orientări în materie de negociere sau poate solicita includerea unor anumite clauze în acordurile propuse.

| (11) | Pentru a se garanta că un acord
  avut în vedere
  de un stat membru nu anulează efectul dreptului comunitar și nu aduce atingere funcționării corespunzătoare a sistemului instituit prin normele sale,
  precum și
  pentru
  a garanta că nu subminează politica de relații externe a comunități, astfel cum a fost hotărâtă de Comunitate, statul membru în cauză ar trebui să aibă obligația de a notifica Comisia de intențiile sale în vederea obținerii unei autorizări pentru
  inițierea
  sau
  continuarea negocierilor
  oficiale pentru un acord
  , cât și pentru încheierea unui acord.
  O astfel de notificare ar trebui să se facă prin scrisoare sau prin mijloace electronice. Ea ar trebui să conțină toate informațiile și documentația pertinente care să-i permită
  Comisiei să evalueze impactul preconizat asupra dreptului comunitar al
  rezultatului
  negocierilor. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a se garanta că un acord
  avut în vedere
  de un stat membru nu anulează efectul dreptului comunitar și nu aduce atingere funcționării corespunzătoare a sistemului instituit prin normele sale,
  precum și
  pentru
  a garanta că nu subminează politica de relații externe a comunități, astfel cum a fost hotărâtă de Comunitate, statul membru în cauză ar trebui să aibă obligația de a notifica Comisia de intențiile sale în vederea obținerii unei autorizări pentru
  inițierea
  sau
  continuarea negocierilor
  oficiale pentru un acord
  , cât și pentru încheierea unui acord.
  O astfel de notificare ar trebui să se facă prin scrisoare sau prin mijloace electronice. Ea ar trebui să conțină toate informațiile și documentația pertinente care să-i permită
  Comisiei să evalueze impactul preconizat asupra dreptului comunitar al
  rezultatului
  negocierilor.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Considerentul 11a (nou)

| (11a) | Ar trebui să se evalueze dacă există interes din partea Comunității pentru încheierea unui acord bilateral între Comunitate și țara terță interesată sau, dacă este cazul, dacă există interes din partea Comunității pentru a înlocui un acord bilateral existent dintre un stat membru și o țară terță printr-un acord comunitar.




  În acest scop, toate statele membre ar trebui să fie informate cu privire la toate notificările primite de Comisie referitoare la un acord propus de un anumit stat membru, pentru a le permite să își exprime interesul de a se alătura inițiativei statului membru care notifică. În cazul în care acest schimb de informații ar urma să conducă la manifestarea unui interes din partea Comunității, Comisia ar trebui să analizeze posibilitatea propunerii unui mandat de negociere în vederea încheierii unui acord între Comunitate și țara terță respectivă. |
| --- | --- |

(11a)

Ar trebui să se evalueze dacă există interes din partea Comunității pentru încheierea unui acord bilateral între Comunitate și țara terță interesată sau, dacă este cazul, dacă există interes din partea Comunității pentru a înlocui un acord bilateral existent dintre un stat membru și o țară terță printr-un acord comunitar.

În acest scop, toate statele membre ar trebui să fie informate cu privire la toate notificările primite de Comisie referitoare la un acord propus de un anumit stat membru, pentru a le permite să își exprime interesul de a se alătura inițiativei statului membru care notifică. În cazul în care acest schimb de informații ar urma să conducă la manifestarea unui interes din partea Comunității, Comisia ar trebui să analizeze posibilitatea propunerii unui mandat de negociere în vederea încheierii unui acord între Comunitate și țara terță respectivă.

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Considerentul 11b (nou)

| (11b) | În cazul în care Comisia solicită informații suplimentare din partea unui stat membru, în legătură cu evaluarea sa privind autorizarea sau neautorizarea respectivului stat membru de a deschide negocieri cu o țară terță, o astfel de solicitare nu ar trebui să afecteze durata perioadei în care Comisia trebuie să se încadreze pentru a adopta o decizie motivată privind cererea statului membru în cauză de a deschide astfel de negocieri. |
| --- | --- |

(11b)

În cazul în care Comisia solicită informații suplimentare din partea unui stat membru, în legătură cu evaluarea sa privind autorizarea sau neautorizarea respectivului stat membru de a deschide negocieri cu o țară terță, o astfel de solicitare nu ar trebui să afecteze durata perioadei în care Comisia trebuie să se încadreze pentru a adopta o decizie motivată privind cererea statului membru în cauză de a deschide astfel de negocieri.

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Considerentul 11c (nou)

| (11c) | Atunci când autorizează deschiderea unor negocieri oficiale, Comisia ar trebui să poată propune, dacă este cazul, orientări de negociere sau să poată solicita includerea unor clauze speciale în acordul propus. Comisia ar trebui să fie informată în totalitate pe parcursul diferitelor etape ale negocierilor cu privire la aspectele care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament și ar trebui să i se permită să participe ca observator atunci când sunt implicate respectivele aspecte. |
| --- | --- |

(11c)

Atunci când autorizează deschiderea unor negocieri oficiale, Comisia ar trebui să poată propune, dacă este cazul, orientări de negociere sau să poată solicita includerea unor clauze speciale în acordul propus. Comisia ar trebui să fie informată în totalitate pe parcursul diferitelor etape ale negocierilor cu privire la aspectele care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament și ar trebui să i se permită să participe ca observator atunci când sunt implicate respectivele aspecte.

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Considerentul 11d (nou)

| (11d) | La notificarea Comisiei cu privire la intenția lor de a deschide negocieri cu o țară terță, statele membre trebuie să informeze Comisia cu privire la elementele care sunt relevante pentru evaluarea pe care aceasta din urmă trebuie să o efectueze. O autorizare din partea Comisiei și orice eventuale orientări de negociere sau, după caz, un refuz din partea Comisiei ar trebui să vizeze doar aspectele care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament. |
| --- | --- |

(11d)

La notificarea Comisiei cu privire la intenția lor de a deschide negocieri cu o țară terță, statele membre trebuie să informeze Comisia cu privire la elementele care sunt relevante pentru evaluarea pe care aceasta din urmă trebuie să o efectueze. O autorizare din partea Comisiei și orice eventuale orientări de negociere sau, după caz, un refuz din partea Comisiei ar trebui să vizeze doar aspectele care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament.

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Considerentul 11e (nou)

| (11e) | Parlamentul European, Consiliul și statele membre ar trebui să fie informate cu privire la orice notificare adresată Comisiei referitoare la acordurile propuse sau negociate, precum și cu privire la orice decizie motivată adoptată de Comisie în temeiul prezentului regulament. Cu toate acestea, aceste informații ar trebui să respecte pe deplin orice cerințe aplicabile în materie de confidențialitate. |
| --- | --- |

(11e)

Parlamentul European, Consiliul și statele membre ar trebui să fie informate cu privire la orice notificare adresată Comisiei referitoare la acordurile propuse sau negociate, precum și cu privire la orice decizie motivată adoptată de Comisie în temeiul prezentului regulament. Cu toate acestea, aceste informații ar trebui să respecte pe deplin orice cerințe aplicabile în materie de confidențialitate.

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Considerentul 11f (nou)

| (11f) | Parlamentul European, Consiliul și Comisia ar trebui să se asigure că orice informații identificate ca fiind confidențiale sunt tratate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, Consiliului și Comisiei (2). |
| --- | --- |

(11f)

Parlamentul European, Consiliul și Comisia ar trebui să se asigure că orice informații identificate ca fiind confidențiale sunt tratate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, Consiliului și Comisiei (2).

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Considerentul 11g (nou)

| (11g) | În cazurile în care, pe baza evaluărilor sale, Comisia intenționează să nu autorizeze deschiderea negocierilor oficiale sau încheierea unui acord negociat, aceasta ar trebui, înainte de a-și adopta decizia motivată, să emită un aviz adresat statului membru implicat. În cazul încheierii un acord negociat, avizul ar trebui să fie adresat Parlamentului European și Consiliului. |
| --- | --- |

(11g)

În cazurile în care, pe baza evaluărilor sale, Comisia intenționează să nu autorizeze deschiderea negocierilor oficiale sau încheierea unui acord negociat, aceasta ar trebui, înainte de a-și adopta decizia motivată, să emită un aviz adresat statului membru implicat. În cazul încheierii un acord negociat, avizul ar trebui să fie adresat Parlamentului European și Consiliului.

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Considerentul 12

| (12) | Pentru a se asigura că acordul nu constituie un obstacol în calea punerii în aplicare a politicii externe a Comunității privind cooperarea în materie civilă și comercială, acordul trebuie să prevadă denunțarea acestuia atunci când este încheiat un acord
  comunitar cu
  aceeași țară terță, având același obiect. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a se asigura că acordul nu constituie un obstacol în calea punerii în aplicare a politicii externe a Comunității privind cooperarea în materie civilă și comercială, acordul trebuie să prevadă denunțarea acestuia atunci când este încheiat un acord
  comunitar cu
  aceeași țară terță, având același obiect.

| (12) | Pentru a se asigura că acordul
  negociat
  nu constituie un obstacol în calea punerii în aplicare a politicii externe a Comunității privind cooperarea în materie civilă și comercială, acordul ar trebui să prevadă
  fie
  denunțarea acestuia
  parțială sau integrală
  atunci când este încheiat un acord
  ulterior între, pe de o parte, Comunitate sau Comunitate și statele sale membre și, pe de altă parte,
  aceeași țară terță,
  acord
  având același obiect
  fie înlocuirea directă a dispozițiile pertinente cu dispozițiile acestui acord ulterior
  . |
| --- | --- |

(12)

Pentru a se asigura că acordul
  negociat
  nu constituie un obstacol în calea punerii în aplicare a politicii externe a Comunității privind cooperarea în materie civilă și comercială, acordul ar trebui să prevadă
  fie
  denunțarea acestuia
  parțială sau integrală
  atunci când este încheiat un acord
  ulterior între, pe de o parte, Comunitate sau Comunitate și statele sale membre și, pe de altă parte,
  aceeași țară terță,
  acord
  având același obiect
  fie înlocuirea directă a dispozițiile pertinente cu dispozițiile acestui acord ulterior
  .

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Considerentul 13

| (13) | Este necesară prevederea
  de măsuri tranzitorii pentru reglementarea situațiilor în care, la data intrării în vigoare a prezentului regulament,
  statele membre
  desfășoară negocieri cu o țară terță ori
  au
  încheiat negocierile dar nu și-
  au
  exprimat consimțământul încă de a fi obligate în virtutea acordului. |
| --- | --- |

(13)

Este necesară prevederea
  de măsuri tranzitorii pentru reglementarea situațiilor în care, la data intrării în vigoare a prezentului regulament,
  statele membre
  desfășoară negocieri cu o țară terță ori
  au
  încheiat negocierile dar nu și-
  au
  exprimat consimțământul încă de a fi obligate în virtutea acordului.

| (13) | Ar trebui să se prevadă luarea
  de măsuri tranzitorii pentru reglementarea situațiilor în care, la data intrării în vigoare a prezentului regulament,
  un
  stat membru desfășoară negocieri cu o țară terță ori
  a
  încheiat negocierile dar nu și-
  a
  exprimat consimțământul încă de a fi obligate în virtutea acordului. |
| --- | --- |

(13)

Ar trebui să se prevadă luarea
  de măsuri tranzitorii pentru reglementarea situațiilor în care, la data intrării în vigoare a prezentului regulament,
  un
  stat membru desfășoară negocieri cu o țară terță ori
  a
  încheiat negocierile dar nu și-
  a
  exprimat consimțământul încă de a fi obligate în virtutea acordului.

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Considerentul 13a (nou)

| (13a) | Pentru a se asigura că s-a acumulat suficientă experiență în aplicarea prezentului Regulament, Comisia prezintă raportul său nu mai devreme de 8 ani de la adoptarea acestuia. În cadrul exercitării prerogativelor sale, Comisia ar trebui să confirme în raportul său caracterul temporar al prezentului Regulament sau să examineze dacă acesta ar trebui să fie înlocuit de un altul referitor la aceeași chestiune sau care include, de asemenea, alte chestiuni care fac parte din competențele exclusive ale Comunității și reglementate de alte instrumente comunitare. |
| --- | --- |

(13a)

Pentru a se asigura că s-a acumulat suficientă experiență în aplicarea prezentului Regulament, Comisia prezintă raportul său nu mai devreme de 8 ani de la adoptarea acestuia. În cadrul exercitării prerogativelor sale, Comisia ar trebui să confirme în raportul său caracterul temporar al prezentului Regulament sau să examineze dacă acesta ar trebui să fie înlocuit de un altul referitor la aceeași chestiune sau care include, de asemenea, alte chestiuni care fac parte din competențele exclusive ale Comunității și reglementate de alte instrumente comunitare.

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Considerentul 13b (nou)

| (13b) | În cazul în care raportul Comisiei confirmă caracterul temporar al prezentului Regulament, un stat membru ar trebui să fie în măsură, și după prezentarea raportului, să informeze Comisia cu privire la negocierile în curs sau cele deja anunțate, cu scopul de a obține autorizarea de a iniția negocieri formale. |
| --- | --- |

(13b)

În cazul în care raportul Comisiei confirmă caracterul temporar al prezentului Regulament, un stat membru ar trebui să fie în măsură, și după prezentarea raportului, să informeze Comisia cu privire la negocierile în curs sau cele deja anunțate, cu scopul de a obține autorizarea de a iniția negocieri formale.

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Considerentul 14

| (14) | Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament trebuie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei. |
| --- | --- |

(14)

Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament trebuie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei.

eliminat

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Considerentul 15

| (15) | În conformitate cu principiul proporționalității stabilit la articolul 5 din
  tratat
  , prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(15)

În conformitate cu principiul proporționalității stabilit la articolul 5 din
  tratat
  , prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv.

| (15) | În conformitate cu principiul proporționalității stabilit la articolul 5 din
  Tratatul CE
  , prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(15)

În conformitate cu principiul proporționalității stabilit la articolul 5 din
  Tratatul CE
  , prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv.

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Considerentul 16

| (16) | Regatul Unit și Irlanda,
  în conformitate cu articolul 3 din Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene,
  participă
  la adoptarea și punerea în aplicare a prezentului Regulament
  , în măsura în care au luat parte la adoptarea și punerea în aplicare a regulamentelor vizate de prezentul regulament ori au acceptat regulamentele după adoptarea acestora. |
| --- | --- |

(16)

Regatul Unit și Irlanda,
  în conformitate cu articolul 3 din Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene,
  participă
  la adoptarea și punerea în aplicare a prezentului Regulament
  , în măsura în care au luat parte la adoptarea și punerea în aplicare a regulamentelor vizate de prezentul regulament ori au acceptat regulamentele după adoptarea acestora.

| (16) | În conformitate cu articolul 3 din Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene,
  Regatul Unit și Irlanda au notificat dorința de a participa
  la adoptarea și punerea în aplicare prezentului Regulament. |
| --- | --- |

(16)

În conformitate cu articolul 3 din Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene,
  Regatul Unit și Irlanda au notificat dorința de a participa
  la adoptarea și punerea în aplicare prezentului Regulament.

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1

(1)   Prezentul regulament stabilește o procedură care să permită autorizarea unui stat membru să modifice un acord
  bilateral
  existent
  între respectivul stat membru și o țară terță
  sau să negocieze și să încheie un nou acord
  bilateral
  în conformitate cu condițiile stabilite în dispozițiile următoare.

(1)   Prezentul regulament stabilește o procedură care să permită autorizarea unui stat membru să modifice un acord existent sau să negocieze și să încheie un nou acord în conformitate cu condițiile stabilite în dispozițiile următoare.

Această procedură nu aduce atingere competențelor respective ale Comunității și ale statelor sale membre.

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 2

(2)   Prezentul regulament este aplicabil acordurilor
  bilaterale
  încheiate între
  statele membre și țările terțe
  privind aspecte
  sectoriale și având ca obiect competența, recunoașterea și executarea hotărârilor și deciziilor în materie matrimonială, a răspunderii părintești și a obligațiilor de întreținere, precum și legea aplicabilă în chestiuni privind obligațiile de întreținere.

(2)   Prezentul regulament este aplicabil acordurilor privind aspecte care
  fac parte, total sau parțial, din domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 2201/2003 (3) și al Regulamentului (CE) nr. 4/2009 (4), în măsura în care aceste chestiuni fac parte din competența exclusivă a Comunității.

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Prezentul regulament nu se aplică dacă Comunitatea a încheiat deja un acord, având același obiect, cu țara terță sau cu țările terțe în cauză.

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 1

(1)   În sensul prezentului regulament, prin termenul de „acord“ se înțelege un acord bilateral încheiat între un stat membru și o țară terță.

(1)   În sensul prezentului regulament, prin „acord“ se înțelege:

| (a) | un acord bilateral încheiat între un stat membru și o țară terță; |
| --- | --- |

(a)

un acord bilateral încheiat între un stat membru și o țară terță;

| (b) | acordurile regionale menționate în articolul 59 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 2201/2003, fără a aduce atingere dispozițiilor articolelor 59 alineatul (2) litera (c) și 59 alineatul (3) din Regulamentul respectiv și în articolul 69 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 4/2009. |
| --- | --- |

(b)

acordurile regionale menționate în articolul 59 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 2201/2003, fără a aduce atingere dispozițiilor articolelor 59 alineatul (2) litera (c) și 59 alineatul (3) din Regulamentul respectiv și în articolul 69 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 4/2009.

Amendamentul 86

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2

(2)   În sensul prezentului regulament, prin „stat membru“ se înțelege
  orice stat membru
  cu excepția Danemarcei.

(2)   În sensul prezentului regulament, prin „stat membru“ se înțelege
  statele membre
  , cu excepția Danemarcei.

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1

(1)   În cazul în care un stat membru intenționează să inițieze de negocieri
  cu o țară terță
  în vederea modificării unui acord existent sau pentru a încheia un nou acord care face parte din domeniul de aplicare al prezentului regulament, acesta notifică în scris intențiile sale Comisiei.

(1)   În cazul în care un stat membru intenționează să inițieze negocieri în vederea modificării unui acord existent sau pentru a încheia un nou acord care face parte din domeniul de aplicare al prezentului regulament, acesta notifică în scris intențiile sale Comisiei
  în cel mai scurt termen posibil, înainte de deschiderea preconizată a negocierilor oficiale
  .

Amendamentul 88

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2

(2)   Notificarea include o copie a acordului existent, proiectul de acord sau proiectul de propunere
  al țării terțe, dacă este cazul,
  și orice alte documente relevante. Statul membru descrie
  obiectivele
  negocierilor
  ,
  specifică aspectele care trebuie abordate sau dispozițiile acordului existent care trebuie modificate
  și oferă
  orice altă informație
  relevantă
  .

(2)   Notificarea include,
  după caz
  , o copie a acordului existent, proiectul de acord sau proiectul de propunere și orice alte documente relevante. Statul membru descrie
  obiectul
  negocierilor
  și
  specifică aspectele care trebuie abordate
  în cadrul acordului propus
  sau dispozițiile acordului existent care trebuie modificate.
  Statul membru poate furniza
  orice altă informație
  suplimentară
  .

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3

(3)
     
  Această notificare este efectuată cel târziu cu trei luni înainte de inițierea negocierilor formale cu țara terță vizată.

eliminat

Amendamentul 90

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1

(1)   
  După notificare
  , Comisia
  efectuează o evaluare prin care să stabilească
  dacă statul membru poate
  continua
  negocierile
  cu țările terțe în cauză
  .
  În cazul în care Comunitatea a încheiat deja un acord cu țara terță având același obiect, cererea statului membru va fi respinsă în mod automat de către Comisie.

(1)   
  La primirea notificării
  , Comisia
  evaluează
  dacă statul membru poate
  începe
  negocierile
  oficiale
  .

Amendamentul 91

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – partea introductivă

(2)   
  În cazul în care Comunitatea nu a încheiat încă un acord cu țara terță în cauză
  , în cadrul
  evaluării sale
  Comisia verifică, în primul rând, dacă se preconizează în
  viitorul apropiat un
  acord în materie cu țara terță în cauză. În caz contrar, Comisia
  poate acorda autorizarea, sub rezerva îndeplinirii
  următoarelor
  două
  condiții:

(2)   În cadrul
  acestei evaluări
  , Comisia verifică, în primul rând, dacă se preconizează în
  mod expres în următoarele 24 de luni un mandat de negociere în vederea încheierii unui
  acord în materie cu țara terță
  sau țările terțe
  în cauză. În caz contrar, Comisia
  evaluează îndeplinirea cumulativă a
  următoarelor condiții:

Amendamentul 92

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – litera a

| (a) | statul membru în cauză a
  făcut dovada
  unui interes specific în încheierea acordului
  sectorial bilateral cu țara terță legat, în special, de existența
  unor legături economice, geografice, culturale
  sau
  istorice între acesta și țara terță
  și |
| --- | --- |

(a)

statul membru în cauză a
  făcut dovada
  unui interes specific în încheierea acordului
  sectorial bilateral cu țara terță legat, în special, de existența
  unor legături economice, geografice, culturale
  sau
  istorice între acesta și țara terță
  și

| (a) | statul membru în cauză a
  furnizat informații în sensul că are un
  interes specific în încheierea acordului
  datorită
  unor legături economice, geografice, culturale, istorice,
  sociale sau politice
  între acesta și țara terță
  în cauză; |
| --- | --- |

(a)

statul membru în cauză a
  furnizat informații în sensul că are un
  interes specific în încheierea acordului
  datorită
  unor legături economice, geografice, culturale, istorice,
  sociale sau politice
  între acesta și țara terță
  în cauză;

Amendamentul 93

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – litera b

| (b) | Comisia stabilește că
  acordul propus
  are un efect limitat asupra aplicării uniforme și coerente a normelor comunitare în vigoare și asupra
  funcționării corespunzătoare a sistemului
  stabilit de
  normele
  în cauză. |
| --- | --- |

(b)

Comisia stabilește că
  acordul propus
  are un efect limitat asupra aplicării uniforme și coerente a normelor comunitare în vigoare și asupra
  funcționării corespunzătoare a sistemului
  stabilit de
  normele
  în cauză.

| (b) | pe baza informațiilor transmise de statul membru,
  acordul propus
  pare să nu submineze dreptul comunitar și să nu aducă atingere
  funcționării corespunzătoare a sistemului
  instituit prin
  normele
  sale; și |
| --- | --- |

(b)

pe baza informațiilor transmise de statul membru,
  acordul propus
  pare să nu submineze dreptul comunitar și să nu aducă atingere
  funcționării corespunzătoare a sistemului
  instituit prin
  normele
  sale; și

Amendamentul 94

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – litera ba (nouă)

| (ba) | acordul propus nu subminează obiectul și scopul politicii comunitare de relații externe. |
| --- | --- |

(ba)

acordul propus nu subminează obiectul și scopul politicii comunitare de relații externe.

Amendamentul 95

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  În cazul în care informațiile transmise de statul membru nu sunt suficiente în vederea efectuării evaluării, Comisia poate solicita informații suplimentare.

Amendamentul 96

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – paragraful 1

(1)   În cazul în care
  Comisia consideră că nu există obstacole în calea încheierii acordului
  propus,
  în lumina condițiilor
  menționate la articolul 4,
  aceasta poate
  permite statului membru să inițieze negocieri privind acordul
  cu țara terță în cauză
  . Dacă este cazul, Comisia poate propune orientări în materie de negociere și poate solicita includerea anumitor clauze în acordul
  propus
  .

(1)   În cazul în care
  acordul
  propus
  întrunește condițiile
  menționate la articolul 4
  alineatul (2), Comisia
  permite statului membru să inițieze negocieri
  oficiale
  privind acordul. Dacă este cazul, Comisia poate propune orientări în materie de negociere și poate solicita includerea anumitor clauze în acordul
  avut în vedere
  .

Amendamentul 97

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1– paragraful 2

2.   Acordul conține o clauză
  privind denunțarea în cazul în
  care
  Comunitatea încheie un acord cu aceeași țară terță, având același obiect.

2.   Acordul conține o clauză care
  să permită:

| (a) | fie denunțarea totală sau parțială a acordului în cazul în care se încheie un acord ulterior între Comunitate sau
  Comunitate
  și statele sale membre și aceeași țară terță sau aceleași țări terțe, având același obiect, |
| --- | --- |

(a)

fie denunțarea totală sau parțială a acordului în cazul în care se încheie un acord ulterior între Comunitate sau
  Comunitate
  și statele sale membre și aceeași țară terță sau aceleași țări terțe, având același obiect,

| (b) | fie înlocuirea directă a dispozițiilor pertinente cu dispozițiile unui acord ulterior, având același obiect, între, pe de o parte, Comunitate sau Comunitate și statele sale membre și, pe de altă parte, acea țară terță sau acele țări terțe. |
| --- | --- |

(b)

fie înlocuirea directă a dispozițiilor pertinente cu dispozițiile unui acord ulterior, având același obiect, între, pe de o parte, Comunitate sau Comunitate și statele sale membre și, pe de altă parte, acea țară terță sau acele țări terțe.

Acordul include următoarea clauză
  : „(numele statului membru) denunță
  acordul
  în cazul în care Comunitatea Europeană încheie un acord cu (numele țării terțe) privind același obiect din domeniul justiției civile
  reglementat
  de prezentul acord“.

Clauza menționată la litera (a) ar trebui să fie formulată după cum urmează
  : „(numele statului membru) denunță
  prezentul acord parțial sau în totalitate
  în cazul
  și
  în
  momentul în
  care Comunitatea Europeană
  sau Comunitatea Europeană și statele sale membre
  încheie un acord cu (numele țării
  sau țărilor
  terțe) al cărui obiect acoperă aceleași aspecte din domeniul justiției civile
  ca și cele reglementate
  de prezentul acord“.

Clauza menționată la litera (b) ar trebui să fie formulată după cum urmează: „Acordul/dispozițiile (a se preciza) încetează să mai fie aplicabil(e) de la data intrării în vigoare a unui acord între, pe de o parte, Comunitatea Europeană sau Comunitatea Europeană și statele sale membre și, pe de altă parte, statul terț (numele țării sau țărilor terțe) în ceea ce privește aspectele reglementate de acordul/dispozițiile din urmă.“

Comisia emite o decizie motivată privind cererea statului membru în termen de 90 de zile de la primirea notificării menționate la articolul 3.

Amendamentul 98

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 3

(3)
     
  Comisia va lua o decizie privind acordarea autorizării menționate la alineatele (1) și (4) în conformitate cu procedura menționată la articolul 8 alineatul (2).

eliminat

Comisia va emite decizia privind cererea statului membru în termen de șase luni de la primirea notificării menționate la articolul 3.

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Articolul 5a (nou)

Articolul 5a

Refuzarea autorizării deschiderii de negocieri oficiale

(1)
     
  Dacă, în baza evaluării sale efectuate în temeiul articolului 4, Comisia intenționează să nu autorizeze deschiderea de negocieri oficiale privind acordul propus, aceasta emite avizul său statului membru respectiv în termen de 90 de zile de la primirea notificării menționate la articolul 3.

(2)
     
  În termen de 30 de zile de la emiterea avizului Comisiei, statul membru în cauză poate invita Comisia să se angajeze într-un dialog în vederea găsirii unei soluții.

(3)
     
  În cazul în care statul membru în cauză nu invită Comisia să se angajeze într-un dialog în termenul prevăzut la alineatul (2), Comisia emite o decizie motivată privind cererea statului membru în termen de 130 de zile de la primirea notificării menționate la articolul 3.

(4)
     
  În cazul unui dialog purtat în sensul alineatului (2), Comisia ia o decizie motivată privind cererea statului membru în termen de 30 de zile de la încheierea discuțiilor.

Amendamentul 100

Propunere de regulament

Articolul 6

Comisia poate participa în calitate de observator la negocierile dintre statul membru și țara terță. În cazul în care nu participă în calitate de observator, Comisia va fi informată în legătură cu evoluția și rezultatele negocierilor în diferite etape ale desfășurării acestora.

Comisia poate participa în calitate de observator la negocierile dintre statul membru și țara terță
  în măsura în care aceste negocieri privesc aspecte ce intră în sfera de aplicare a prezentului regulament.
  În cazul în care nu participă în calitate de observator, Comisia este informată în legătură cu evoluția și rezultatele negocierilor în diferite etape ale desfășurării acestora.

Amendamentul 101

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1

(1)   Înainte de
  parafarea
  acordului, statul membru vizat transmite textul acordului Comisiei și o notifică cu privire la rezultatele negocierilor.

(1)   Înainte de
  semnarea
  acordului
  negociat
  , statul membru în cauză înștiințează Comisia cu privire la rezultatele negocierilor și îi transmite textul acordului.

Amendamentul 102

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2

(2)   După notificare, Comisia
  va efectua o evaluare
  privind
  compatibilitatea
  acordului negociat
  cu evaluarea sa inițială. Comisia trebuie să analizeze dacă acordul propus ține seama de solicitările Comisiei, în special în ceea ce privește includerea clauzelor menționate la articolul 5 alineatul (1) și dacă încheierea acordului propus anulează eficacitatea dreptului comunitar și dacă aduce atingere funcționării corespunzătoare a sistemului instituit prin normele sale.

(2)   
  La primirea acestei notificări
  , Comisia
  evaluează dacă acordul
  negociat:

| (a) | întrunește condițiile menționate la articolul 4 alineatul (2) litera (b); |
| --- | --- |

(a)

întrunește condițiile menționate la articolul 4 alineatul (2) litera (b);

| (b) | întrunește condiția menționată la articolul 4 alineatul (2) litera (ba) în măsura în care există circumstanțe noi și excepționale în legătură cu respectiva condiție; precum și |
| --- | --- |

(b)

întrunește condiția menționată la articolul 4 alineatul (2) litera (ba) în măsura în care există circumstanțe noi și excepționale în legătură cu respectiva condiție; precum și

| (c) | îndeplinește cerința prevăzută la articolul 5 alineatul (2). |
| --- | --- |

(c)

îndeplinește cerința prevăzută la articolul 5 alineatul (2).

Amendamentul 103

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3

(3)
     
  Atunci când Comisia consideră că negocierile s-au finalizat cu un acord care nu îndeplinește cerințele menționate la alineatul (2), statul membru nu va fi autorizat să încheie acordul.

eliminat

Amendamentul 104

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 4

(4)   Atunci când

  Comisia consideră că
  negocierile s-au finalizat cu un acord care îndeplinește cerințele menționate la alineatul (2), statul membru poate fi autorizat să încheie acordul.

(4)   În cazul în care negocierile s-au finalizat cu un acord care îndeplinește cerințele menționate la alineatul (2), statul membru este autorizat
  de către Comisie
  să încheie acordul.

Amendamentul 105

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 5 – paragraful 1

(5)
     
  Comisia va lua o decizie privind autorizarea menționată la alineatele (3) și (4) în conformitate cu procedura menționată la articolul 8 alineatul (3).

eliminat

Amendamentul 106

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 5 – paragraful 2

Comisia va emite
  decizia
  privind cererea statului membru în termen de
  șase luni
  de la primirea notificării menționate la alineatul 1.

5.
     Comisia emite
  o decizie motivată
  privind cererea statului membru în termen de
  90 de zile
  de la primirea notificării menționate la alineatul 1.

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 7a (nou)

Articolul 7a

Refuzarea autorizării de încheiere a acordului

(1)
     
  Dacă, în baza evaluării sale efectuate în temeiul articolului 7 alineatul (2), Comisia intenționează să nu autorizeze încheierea acordului negociat, aceasta emite un aviz adresat Parlamentului European și Consiliului în termen de 90 de zile de la primirea notificării menționate la articolul 7 alineatul (1).

(2)
     
  În termen de 30 de zile de la emiterea avizului Comisiei, statul membru în cauză poate invita Comisia să se angajeze într-un dialog în vederea găsirii unei soluții.

(3)
     
  În cazul în care statul membru în cauză nu invită Comisia să se angajeze într-un dialog în termenul prevăzut la alineatul (2), Comisia emite o decizie motivată privind cererea statului membru în termen de 130 de zile de la primirea notificării menționate la articolul 7 alineatul (1).

(4)
     
  În cazul desfășurării unui dialog în sensul alineatului (2), Comisia ia o decizie motivată privind cererea statului membru în termen de 30 de zile de la încheierea discuțiilor.

(5)
     
  În termen de 30 de zile de la luarea acesteia, Comisia trimite o notificare cu privire la decizia sa Parlamentului European și Consiliului.

Amendamentul 108

Propunere de regulament

Articolul 8

Articolul 8

Comitologie

(1)
     
  Comisia este asistată de un comitet.

(2)
     
  Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică procedura consultativă stabilită la articolul 3 din Decizia 1999/468/CE, în conformitate cu articolul 7.

(3)
     
  Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică procedura de gestionare stabilită la articolul 4 din Decizia 1999/468/CE, în conformitate cu articolul 7.

(4)
     
  Perioada prevăzută la articolul 4 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE este de trei luni.

eliminat

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Articolul 8a (nou)

Articolul 8a

Informarea Parlamentului European, Consiliului și a statelor membre

Comisia pune la dispoziția Parlamentului European, Consiliului și a statelor membre notificările primite în temeiul articolelor 3 și 7 și, dacă este necesar, documentele însoțitoare, precum și deciziile sale motivate în temeiul articolelor 5, 5a, 7 și 7a, sub rezerva cerințelor de confidențialitate.

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Articolul 8b (nou)

Articolul 8b

Confidențialitatea

(1)
     
  La transmiterea de informații Comisiei în temeiul articolului 3, al articolului 4 alineatul (3) și al articolului 7, statul membru în cauză poate indica dacă informațiile transmise trebuie considerate confidențiale și dacă pot fi transmise altor state membre.

(2)
     
  Comisia și statele membre se asigură că orice informații considerate confidențiale sunt tratate în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001.

Amendamentul 111

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1

(1)   Atunci când un stat membru a inițiat deja negocieri pentru încheierea unui acord
  cu o țară terță
  la data intrării în vigoare a prezentului regulament, se aplică
  articolul
  3
  alineatul (1), articolul 3 alineatul (2)
  și articolele 4-
  7
  .

(1)   Atunci când un stat membru a inițiat deja negocieri pentru încheierea unui acord la data intrării în vigoare a prezentului regulament, se aplică articolele 3-
  7a
  .

În cazul în care stadiul negocierilor o permite, Comisia poate propune orientări în materie de negociere sau includerea unor clauze speciale, conform articolului 5
  alineatul (1)
  .

În cazul în care stadiul negocierilor o permite, Comisia poate propune orientări în materie de negociere sau
  să solicite
  includerea unor clauze speciale, conform articolului 5
  alineatele (1) și (2)
  .

Amendamentul 112

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2

(2)   Atunci când un stat membru a finalizat deja negocierile la data intrării în vigoare a prezentului regulament fără ca acesta să fi fost încheiat, se aplică articolul 3
  alineatul (1), articolul 3 alineatul (2)
  și articolul 7 alineatele (2) – (5).

(2)   Atunci când un stat membru a finalizat deja negocierile la data intrării în vigoare a prezentului regulament fără ca acesta să fi fost încheiat, se aplică articolul 3, articolul 7 alineatele (2) – (5)
  și articolul 7a
  .

În momentul luării unei decizii privind acordarea sau nu a autorizării de încheiere a acordului Comisia va evalua, de asemenea, existența sau nu a unor obstacole în calea încheierii acestuia, în lumina condițiilor menționate la articolul 4.

Amendamentul 113

Propunere de regulament

Articolul 10

Până la 1 ianuarie 2014
  Comisia va prezenta Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social un raport privind aplicarea prezentului regulament, care
  poate fi
  însoțit de o inițiativă legislativă corespunzătoare.

(1)
     
  La cel puțin opt ani de la data adoptării prezentului regulament
  , Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social un raport privind aplicarea prezentului regulament.

(2)
     
  Acest raport fie:

| (a) | confirmă că este pertinent ca prezentul regulament să expire la data determinată în conformitate cu articolul 10a alineatul (1), sau |
| --- | --- |

(a)

confirmă că este pertinent ca prezentul regulament să expire la data determinată în conformitate cu articolul 10a alineatul (1), sau

| (b) | recomandă ca prezentul regulament să fie înlocuit cu un alt regulament, începând cu data respectivă. |
| --- | --- |

(b)

recomandă ca prezentul regulament să fie înlocuit cu un alt regulament, începând cu data respectivă.

(3)
     
  În cazul în care raportul recomandă înlocuirea prezentului regulament așa cum este prevăzut la alineatul (2) litera (b) acesta este
  însoțit de o inițiativă legislativă corespunzătoare.

Amendamentul 114

Propunere de regulament

Articolul 10a (nou)

Articolul 10a

Expirarea

(1)
     
  Prezentul regulament expiră la trei ani de la prezentarea de către Comisie a raportului menționat la articolul 10.

Perioada de trei ani începe în prima zi a lunii ce urmează ultimei prezentări a raportului fie Parlamentului European, fie Consiliului.

(2)   
  Independent de expirarea prezentului regulament la data determinată în conformitate cu alineatul (1), toate negocierile în curs la acea dată, care au fost antamat de către un stat membru în temeiul prezentului regulament în vederea modificării unui acord existent sau a negocierii sau încheierii unui nou acord, vor putea fi continuate și finalizate în condițiile prevăzute de prezentul regulament.

Amendamentul 115

Propunere de regulament

Articolul 11

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică până la 31 decembrie 2014.

---

(1)  

  JO L 12, 16.1.2001, p.1.

(2)  

  JO L 145, 31.5.2001, p. 43.

(3)  
  Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 al Consiliului din 27 noiembrie 2003 privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia răspunderii părintești, (JO L 338, 23.12.2003, p. 1).

(4)  
  Regulamentul (CE) nr. 4/2009 al Consiliului din 18 decembrie 2008 privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor și cooperarea în materie de obligații de întreținere (JO L 7, 10.1.2009, p. 1).

---