# Europeiska unionens C 204/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2010.204.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 204 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången28 juli 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2010.204.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 204

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången28 juli 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 204/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia) (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 204/02 | Kommissionens beslut av den 27 juli 2010 om utnämning av ledamöter i EU:s expertkommitté för sällsynta sjukdomar som inrättats genom beslut 2009/872/EG | 2 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2010/C 204/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia) (
  1
  )

1

1

2010/C 204/02

Kommissionens beslut av den 27 juli 2010 om utnämning av ledamöter i EU:s expertkommitté för sällsynta sjukdomar som inrättats genom beslut 2009/872/EG

2

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 204/03 | Eurons växelkurs | 6 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2010/C 204/03

Eurons växelkurs

6

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 204/04 | Inbjudan att lämna förslag – Programmet Kultur (2007–2013) – Genomförande av programåtgärderna: fleråriga samarbetsprojekt, samarbetsinsatser, särskilda insatser (tredjeland) och stöd till organ som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet | 7 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 204/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5938 – Nippon Telegraph and Telephone Corporation/Dimension Data Holdings PLC) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 13 |
| 2010/C 204/06 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5947 – Silver Lake/CIE/MultiPlan Holdings) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 14 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 204/07 | Offentliggörande av ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 15 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

2010/C 204/04

Inbjudan att lämna förslag – Programmet Kultur (2007–2013) – Genomförande av programåtgärderna: fleråriga samarbetsprojekt, samarbetsinsatser, särskilda insatser (tredjeland) och stöd till organ som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet

7

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2010/C 204/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5938 – Nippon Telegraph and Telephone Corporation/Dimension Data Holdings PLC) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

13

2010/C 204/06

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5947 – Silver Lake/CIE/MultiPlan Holdings) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

14

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2010/C 204/07

Offentliggörande av ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 28.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 204/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 204/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 204/01

Kommissionen beslutade den 25 juni 2010 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på tyska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32009M5870. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32009M5870. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

| 28.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 204/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 204/2

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 27 juli 2010

om utnämning av ledamöter i EU:s expertkommitté för sällsynta sjukdomar som inrättats genom beslut 2009/872/EG

2010/C 204/02

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av kommissionens beslut 2009/872/EG av den 30 november 2009 om inrättande av EU:s expertkommitté för sällsynta sjukdomar (1), särskilt artikel 3.4, och

av följande skäl:

| (1) | EU:s expertkommitté för sällsynta sjukdomar (nedan kallad kommittén) ska i enlighet med artikel 3.1 i beslut 2009/872/EG omfatta 51 ledamöter och motsvarande antal suppleanter. |
| --- | --- |

(1)

EU:s expertkommitté för sällsynta sjukdomar (nedan kallad kommittén) ska i enlighet med artikel 3.1 i beslut 2009/872/EG omfatta 51 ledamöter och motsvarande antal suppleanter.

| (2) | Bland dessa 51 ledamöter ska kommissionen i enlighet med artikel 3.4 i beslut 2009/872/EG utse följande ledamöter: fyra företrädare för patientorganisationer, fyra företrädare för läkemedelsindustrin, nio företrädare för pågående och/eller förflutna gemenskapsprojekt på området sällsynta sjukdomar som finansierats genom gemenskapens åtgärdsprogram på hälsoområdet (2) inklusive tre ledamöter från pilotprojektet europeiska referensnätverk om sällsynta sjukdomar samt sex företrädare för pågående och/eller avslutade projekt om sällsynta sjukdomar som finansierats genom Europeiska gemenskapens ramprogram för forskning och teknisk utveckling (3). De 27 företrädarna för medlemsstaterna ska utses av respektive medlemsstat. Företrädaren för Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) ska utses av ECDC. |
| --- | --- |

(2)

Bland dessa 51 ledamöter ska kommissionen i enlighet med artikel 3.4 i beslut 2009/872/EG utse följande ledamöter: fyra företrädare för patientorganisationer, fyra företrädare för läkemedelsindustrin, nio företrädare för pågående och/eller förflutna gemenskapsprojekt på området sällsynta sjukdomar som finansierats genom gemenskapens åtgärdsprogram på hälsoområdet (2) inklusive tre ledamöter från pilotprojektet europeiska referensnätverk om sällsynta sjukdomar samt sex företrädare för pågående och/eller avslutade projekt om sällsynta sjukdomar som finansierats genom Europeiska gemenskapens ramprogram för forskning och teknisk utveckling (3). De 27 företrädarna för medlemsstaterna ska utses av respektive medlemsstat. Företrädaren för Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) ska utses av ECDC.

| (3) | I syfte att välja ut dessa ledamöter och i enlighet med artikel 3.4 i beslut 2009/872/EG offentliggjorde kommissionen fyra meddelanden om att lämna intresseanmälan i vilka de nödvändiga kvalifikationerna och villkoren för att bli ledamot av kommittén angavs. Dessa meddelanden resulterade i förteckningar över lämpliga kandidater från vilka kommissionen härmed utser ledamöterna, på grundval av de bedömningskriterier som förtecknats i meddelandena. |
| --- | --- |

(3)

I syfte att välja ut dessa ledamöter och i enlighet med artikel 3.4 i beslut 2009/872/EG offentliggjorde kommissionen fyra meddelanden om att lämna intresseanmälan i vilka de nödvändiga kvalifikationerna och villkoren för att bli ledamot av kommittén angavs. Dessa meddelanden resulterade i förteckningar över lämpliga kandidater från vilka kommissionen härmed utser ledamöterna, på grundval av de bedömningskriterier som förtecknats i meddelandena.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

De experter som förtecknas i bilagan till det här beslutet utses till ledamöter i EU:s kommitté för sällsynta sjukdomar.

Utfärdat i Bryssel den 27 juli 2010.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 315, 2.12.2009, s. 18.

1

(2)  EGT L 155, 22.6.1999, s. 1; EGT L 271, 9.10.2002, s. 1; EUT L 301, 20.11.2007, s. 3.

2

(3)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

3

---

BILAGA

Förteckning över experter som kommissionen utsett till ledamöter i EU:s kommitté för sällsynta sjukdomar

1.   Patientorganisationer

1.1   Förteckning i alfabetisk ordning över företrädare för patientorganisationer

| Efternamn | Förnamn | Institut eller organisation |
| --- | --- | --- |
| Dan | Dorica | European Organisation for Rare Diseases |
| Grønnebæk | Torben | European Organisation for Rare Diseases |
| Le Cam | Yann | European Organisation for Rare Diseases |
| Nourissier | Christel | European Organisation for Rare Diseases |

Efternamn

Förnamn

Institut eller organisation

Dan

Dorica

European Organisation for Rare Diseases

Grønnebæk

Torben

European Organisation for Rare Diseases

Le Cam

Yann

European Organisation for Rare Diseases

Nourissier

Christel

European Organisation for Rare Diseases

1.2   Förteckning i alfabetisk ordning över suppleanter för patientorganisationer

| Efternamn | Förnamn | Institut eller organisation |
| --- | --- | --- |
| Geissler | Jan | European Organisation for Rare Diseases |
| Kent | Alastair | European Organisation for Rare Diseases |
| Pizzera-Piantanida | Bianca | European Organisation for Rare Diseases |
| Pogany | Gabor | European Organisation for Rare Diseases |

Efternamn

Förnamn

Institut eller organisation

Geissler

Jan

European Organisation for Rare Diseases

Kent

Alastair

European Organisation for Rare Diseases

Pizzera-Piantanida

Bianca

European Organisation for Rare Diseases

Pogany

Gabor

European Organisation for Rare Diseases

2.   Läkemedelsindustrin

2.1   Förteckning i alfabetisk ordning över företrädare för läkemedelsindustrin

| Efternamn | Förnamn | Institut eller organisation |
| --- | --- | --- |
| Hughes-Wilson | Wills | Genzyme |
| Loth | Kevin William | Celgene |
| Parker | Samantha | Orphan Europe |
| Valenta | Barbara | Baxter |

Efternamn

Förnamn

Institut eller organisation

Hughes-Wilson

Wills

Genzyme

Loth

Kevin William

Celgene

Parker

Samantha

Orphan Europe

Valenta

Barbara

Baxter

2.2   Förteckning i alfabetisk ordning över suppleanter för läkemedelsindustrin

| Efternamn | Förnamn | Institut eller organisation |
| --- | --- | --- |
| Fehervary | Andras C. | Novartis |
| Finck | Katia | Shire Human Genetic Therapies |
| Tellier | Zéra | LFB Biomédicaments |
| Zimmermann | Martine | Alexion Europe |

Efternamn

Förnamn

Institut eller organisation

Fehervary

Andras C.

Novartis

Finck

Katia

Shire Human Genetic Therapies

Tellier

Zéra

LFB Biomédicaments

Zimmermann

Martine

Alexion Europe

3.   Projekt på området sällsynta sjukdomar som finansierats genom gemenskapens åtgärdsprogram på hälsoområdet

3.1   Förteckning i alfabetisk ordning över företrädare för pågående och/eller förflutna projekt på området sällsynta sjukdomar som finansierats genom gemenskapens åtgärdsprogram på hälsoområdet, inklusive tre ledamöter från pilotprojektet europeiska referensnätverk om sällsynta sjukdomar

| Efternamn | Förnamn | Institut eller organisation |
| --- | --- | --- |
| Aymé | Ségolène | Orphanet Inserm |
| Donadieu | Jean | Hopital Trousseau |
| Donnai | Dian | European Network of Centres of Expertise in Dysmorphology |
| Fregonese | Laura | CHUV Lausanne |
| Garne | Ester | Hospital Lillebaelt-Kolding |
| Taruscio | Domenica | National Center for Rare Diseases at the Istituto Superiore di Sanità |
| Vives Corrons | Joan Luis | European Network for Rare Congenital Anaemias |
| Wagner | Thomas | European Centres of Reference Network for Cystic Fibrosis |
| Webb | Susan | Hospital de Sant Pau de Barcelona |

Efternamn

Förnamn

Institut eller organisation

Aymé

Ségolène

Orphanet Inserm

Donadieu

Jean

Hopital Trousseau

Donnai

Dian

European Network of Centres of Expertise in Dysmorphology

Fregonese

Laura

CHUV Lausanne

Garne

Ester

Hospital Lillebaelt-Kolding

Taruscio

Domenica

National Center for Rare Diseases at the Istituto Superiore di Sanità

Vives Corrons

Joan Luis

European Network for Rare Congenital Anaemias

Wagner

Thomas

European Centres of Reference Network for Cystic Fibrosis

Webb

Susan

Hospital de Sant Pau de Barcelona

3.2   Förteckning i alfabetisk ordning över suppleanter för pågående och/eller förflutna projekt på området sällsynta sjukdomar som finansierats genom gemenskapens åtgärdsprogram på hälsoområdet

| Efternamn | Förnamn | Institut eller organisation |
| --- | --- | --- |
| Dubertret | Louis | Fondation Rene Touraine |
| Eleftheriou | Androulla Anastasiou | Thalassemia International Federation |
| Gatta | Gemma | Fondazione IRCCS, Instituto Nazionale dei Tumori |
| Kaminska | Magdalena | European Paediatric Hodgkin Network |
| Nelen | Vera | Provinciaal Instituut voor Hygiene |
| Nguyen | Gérard | Rett Syndrome Europe |
| Vittozzi | Luciano | Centro Nazionale Malattie Rare |
| Weill | Alain | European Haemophilia Consortium |
| Zeidler | Cornelia | Medizinische Hochschule Hannover |

Efternamn

Förnamn

Institut eller organisation

Dubertret

Louis

Fondation Rene Touraine

Eleftheriou

Androulla Anastasiou

Thalassemia International Federation

Gatta

Gemma

Fondazione IRCCS, Instituto Nazionale dei Tumori

Kaminska

Magdalena

European Paediatric Hodgkin Network

Nelen

Vera

Provinciaal Instituut voor Hygiene

Nguyen

Gérard

Rett Syndrome Europe

Vittozzi

Luciano

Centro Nazionale Malattie Rare

Weill

Alain

European Haemophilia Consortium

Zeidler

Cornelia

Medizinische Hochschule Hannover

4.   Projekt på området sällsynta sjukdomar som finansierats genom Europeiska gemenskapens ramprogram för forskning och teknisk utveckling

4.1   Förteckning i alfabetisk ordning över företrädare för pågående och/eller förflutna projekt på området sällsynta sjukdomar som finansierats genom Europeiska gemenskapens ramprogram för forskning och teknisk utveckling

| Efternamn | Förnamn | Institut eller organisation |
| --- | --- | --- |
| Blay | Jean-Yves | European Organisation for Research and Treatment of Cancer |
| Bushby | Kate | Institute of Human Genetics, University of Newcastle |
| De Baets | Marc | School for mental health and neuroscience, Maastricht University |
| Hiort | Olaf | Universitätsklinikum Schleswig-Holstein |
| Koutouzov | Sophie | GIS-Institut des Maladies Rares |
| Wagemaker | Gerard | Department of Hematology, Erasmus University Medical Center Rotterdam |

Efternamn

Förnamn

Institut eller organisation

Blay

Jean-Yves

European Organisation for Research and Treatment of Cancer

Bushby

Kate

Institute of Human Genetics, University of Newcastle

De Baets

Marc

School for mental health and neuroscience, Maastricht University

Hiort

Olaf

Universitätsklinikum Schleswig-Holstein

Koutouzov

Sophie

GIS-Institut des Maladies Rares

Wagemaker

Gerard

Department of Hematology, Erasmus University Medical Center Rotterdam

4.2   Förteckning i alfabetisk ordning över suppleanter för pågående och/eller förflutna projekt på området sällsynta sjukdomar som finansierats genom Europeiska gemenskapens ramprogram för forskning och teknisk utveckling

| Efternamn | Förnamn | Institut eller organisation |
| --- | --- | --- |
| Matthijs | Gert | Centre for Human Genetics, University of Leuven |
| Palau | Francesc | Centro de Investigación Biomédica en Red de Enfermedades Raras |
| Picci | Piero | Istituto Ortopedico Rizzoli di Bologna |
| Rieß | Olaf | Institute of Medical Genetics, University of Tübingen |
| Tanner | Stuart | Emeritus professor at University of Sheffield |
| Zambruno | Giovanna | Istituto Dermopatico dell'Immacolata, Roma |

Efternamn

Förnamn

Institut eller organisation

Matthijs

Gert

Centre for Human Genetics, University of Leuven

Palau

Francesc

Centro de Investigación Biomédica en Red de Enfermedades Raras

Picci

Piero

Istituto Ortopedico Rizzoli di Bologna

Rieß

Olaf

Institute of Medical Genetics, University of Tübingen

Tanner

Stuart

Emeritus professor at University of Sheffield

Zambruno

Giovanna

Istituto Dermopatico dell'Immacolata, Roma

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 28.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 204/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 204/6

---

Eurons växelkurs (1)

27 juli 2010

2010/C 204/03

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3033 |
| JPY | japansk yen | 113,79 |
| DKK | dansk krona | 7,4530 |
| GBP | pund sterling | 0,83820 |
| SEK | svensk krona | 9,4615 |
| CHF | schweizisk franc | 1,3775 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,9995 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,090 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 283,74 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7092 |
| PLN | polsk zloty | 4,0045 |
| RON | rumänsk leu | 4,2478 |
| TRY | turkisk lira | 1,9701 |
| AUD | australisk dollar | 1,4402 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3382 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,1214 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7662 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7731 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 539,82 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,5180 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,8345 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2470 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 750,25 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,1504 |
| PHP | filippinsk peso | 59,676 |
| RUB | rysk rubel | 39,3550 |
| THB | thailändsk baht | 41,966 |
| BRL | brasiliansk real | 2,2928 |
| MXN | mexikansk peso | 16,4437 |
| INR | indisk rupie | 60,8090 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3033

JPY

japansk yen

113,79

DKK

dansk krona

7,4530

GBP

pund sterling

0,83820

SEK

svensk krona

9,4615

CHF

schweizisk franc

1,3775

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,9995

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,090

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

283,74

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7092

PLN

polsk zloty

4,0045

RON

rumänsk leu

4,2478

TRY

turkisk lira

1,9701

AUD

australisk dollar

1,4402

CAD

kanadensisk dollar

1,3382

HKD

Hongkongdollar

10,1214

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7662

SGD

singaporiansk dollar

1,7731

KRW

sydkoreansk won

1 539,82

ZAR

sydafrikansk rand

9,5180

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,8345

HRK

kroatisk kuna

7,2470

IDR

indonesisk rupiah

11 750,25

MYR

malaysisk ringgit

4,1504

PHP

filippinsk peso

59,676

RUB

rysk rubel

39,3550

THB

thailändsk baht

41,966

BRL

brasiliansk real

2,2928

MXN

mexikansk peso

16,4437

INR

indisk rupie

60,8090

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

| 28.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 204/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 204/7

---

Inbjudan att lämna förslag – Programmet Kultur (2007–2013)

Genomförande av programåtgärderna: fleråriga samarbetsprojekt, samarbetsinsatser, särskilda insatser (tredjeland) och stöd till organ som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet

2010/C 204/04

INLEDNING

Denna inbjudan att lämna förslag bygger på Europaparlamentets och rådets beslut nr 1855/2006/EG (1) av den 12 december 2006 om inrättande av programmet Kultur (2007–2013), nedan kallat ”programmet Kultur”. Utförliga villkor för inbjudan att lämna förslag finns i programguiden för programmet Kultur (2007–2013) som offentliggjorts på webbplatsen Europa (se punkt VIII). Programguiden utgör en fullvärdig del av denna inbjudan att lämna förslag.

I.   Mål

Det övergripande målet för programmet Kultur är att stärka det kulturområde som delas av människorna i Europa och grundar sig på ett gemensamt kulturarv genom att utveckla samarbetet mellan kulturaktörer i länder som kan delta i programmet (2) och på så vis främja framväxten av ett europeiskt medborgarskap.

Programmet har tre särskilda mål:

| — | Främja rörlighet över gränserna för personer som arbetar inom kultursektorn. |
| --- | --- |

—

Främja rörlighet över gränserna för personer som arbetar inom kultursektorn.

| — | Stödja transnationell rörlighet för konstverk samt för konstnärliga och kulturella produkter. |
| --- | --- |

—

Stödja transnationell rörlighet för konstverk samt för konstnärliga och kulturella produkter.

| — | Främja interkulturell dialog. |
| --- | --- |

—

Främja interkulturell dialog.

Programmet har ett flexibelt och ämnesövergripande tillvägagångssätt där tyngdpunkten ligger på de behov som kulturaktörerna gav uttryck för under det samråd som låg till grund för programmets utformning.

II.   Programområde

Denna inbjudan att lämna förslag avser följande programområden inom programmet Kultur:

1.   Stöd till kulturella samarbetsprojekt (programområde 1.1, 1.2.1 och 1.3.5)

Kulturorganisationer kan få stöd till projekt som innebär att de samarbetar över gränserna och att de skapar och genomför kulturella och konstnärliga verksamheter.

Huvudsyftet med detta programområde är att hjälpa organisationer från olika länder som deltar i programmet Kultur – t.ex. teatrar, museer, yrkessammanslutningar, forskningsinstitut, universitet, kulturinstitut och myndigheter – att samarbeta så att olika sektorer kan arbeta tillsammans och nå ut kulturellt och konstnärligt över gränserna.

Detta programområde är indelat i fyra kategorier som beskrivs nedan.

Programområde 1.1: Fleråriga samarbetsprojekt (tre till fem år)

Syftet med den första kategorin är att främja fleråriga gränsöverskridande kulturella kopplingar genom att uppmuntra grupper av minst sex kulturaktörer från minst sex länder som kan delta i programmet att samarbeta och verka inom en eller flera sektorer i syfte att utveckla gemensamma kulturella verksamheter under en period av tre till fem år. Bidrag till ett belopp av minst 200 000 EUR och högst 500 000 EUR per år kan ges, men EU:s stöd kan uppgå till högst 50 procent av den sammanlagda bidragsberättigande kostnaden. Detta bidrag är tänkt att hjälpa gruppen att inleda projektet eller utöka dess geografiska räckvidd samt att se till att projektet kan bestå även efter finansieringsperioden.

Programområde 1.2.1: Samarbetsprojekt (högst 24 månader)

Den andra kategorin avser insatser under högst två år som görs gemensamt av minst tre kulturaktörer, verksamma inom en eller flera sektorer, från minst tre länder som kan delta i programmet. En särskild målgrupp i detta sammanhang är insatser med syftet att undersöka möjligheterna till långsiktigt samarbete. Bidrag till ett belopp av mellan 50 000 EUR och 200 000 EUR kan ges, men EU:s stöd kan uppgå till högst 50 procent av den sammanlagda bidragsberättigande kostnaden.

Programområde 1.3.5: Projekt för samarbete med tredjeländer (högst 24 månader)

Syftet med den tredje kategorin är att stödja projekt för kultursamarbete avseende kulturella utbyten mellan de länder som deltar i programmet och tredjeländer som har ingått associerings- eller samarbetsavtal med EU, förutsatt att dessa avtal innehåller klausuler om kultursektorn. För varje år väljs ett eller flera tredjeländer ut. Vilket eller vilka länder som har valts ut för ett visst år anges på programmets webbplats (se punkt VII) i god tid före sista dagen för att lämna in ansökan.

Insatsen måste ge upphov till ett konkret inslag av internationellt samarbete. Ett samarbetsprojekt måste innefatta minst tre kulturaktörer från minst tre länder som kan delta i programmet samt kultursamarbete med minst en organisation från det utvalda tredjelandet och/eller inbegripa kulturella verksamheter som bedrivs i det utvalda tredjelandet. Bidrag till ett belopp av mellan 50 000 EUR och högst 200 000 EUR kan ges, men EU:s stöd kan uppgå till högst 50 procent av den sammanlagda bidragsberättigande kostnaden.

2.   Projekt för översättning av skönlitteratur (högst 24 månader) (programområde 1.2.2)

Detta programområde avser stöd till översättningsprojekt. Syftet med EU:s stöd till översättning av skönlitteratur är att öka kunskapen om andra européers litteratur och litterära arv genom att främja spridningen av skönlitterära verk mellan länder. Förlag kan ges anslag till översättning av skönlitterära verk från ett europeiskt språk till ett annat samt publicering av de översatta verken. Bidrag till ett belopp av mellan 2 000 EUR och 60 000 EUR kan ges, men EU:s stöd kan uppgå till högst 50 procent av den sammanlagda bidragsberättigande kostnaden.

3.   Stöd till europeiska kulturfestivaler (projekt högst 12 månader eller partnerskap för 3 år) (programområde 1.3.6)

Syftet med detta programområde är att stödja festivaler som har en europeisk dimension och som bidrar till programmets övergripande mål (dvs. rörlighet för människor som arbetar inom kultursektorn, rörlighet för konstverk och interkulturell dialog).

Det maximala bidragsbeloppet är 100 000 EUR, vilket motsvarar högst 60 procent av de bidragsberättigande kostnaderna. Bidraget kan beviljas för en upplaga av festivalen eller för tre upplagor.

4.   Stöd till organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet (programområde 2) (bidrag till verksamheten under 12 månader eller partnerskap under 3 år)

Kulturorganisationer som är – eller vill vara – verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet kan få stöd avseende sina driftskostnader. Detta programområde riktar sig till organisationer som främjar en känsla av gemensamma kulturupplevelser med en verklig europeisk dimension.

De bidrag som ges inom detta programområde avser stöd till driftskostnader med anknytning till mottagarorganisationernas permanenta verksamhet. Detta innebär en grundläggande skillnad jämfört med alla andra bidrag som kan beviljas inom programmets övriga programområden.

Tre kategorier av organisationer kan få bidrag inom detta programområde:

| a) | Ambassadörer. |
| --- | --- |

a)

Ambassadörer.

| b) | Nätverk för opinionsbildning. |
| --- | --- |

b)

Nätverk för opinionsbildning.

| c) | Plattformar för strukturerad dialog |
| --- | --- |

c)

Plattformar för strukturerad dialog

Maximibeloppet för bidraget varierar beroende på kategorin, men EU:s stöd begränsas till högst 80 procent av de sammanlagda bidragsberättigande kostnaderna.

5.   Samarbetsprojekt mellan organisationer som genomför kulturpolitiska analyser (högst 24 månader) (programområde 3.2)

Programmet ska stödja samarbetsprojekt mellan privata eller offentliga organisationer (till exempel kulturavdelningar hos nationella, regionala eller lokala myndigheter, kulturobservatorier eller kulturstiftelser, universitetsinstitutioner som är specialiserade på kulturfrågor, yrkesorganisationer och nätverk) som har direkt och praktisk erfarenhet av analys, utvärdering eller konsekvensbedömning av kulturpolitik på lokal, regional, nationell och/eller europeisk nivå, i anslutning till ett eller flera av de tre målen för den europeiska agendan för kultur (3):

| — | Främjande av kulturell mångfald och interkulturell dialog. |
| --- | --- |

—

Främjande av kulturell mångfald och interkulturell dialog.

| — | Främjande av kultur som en katalysator för kreativitet inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och arbetstillfällen. |
| --- | --- |

—

Främjande av kultur som en katalysator för kreativitet inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och arbetstillfällen.

| — | Främjande av kultur som ett väsentligt inslag i Europeiska unionens internationella förbindelser genom tillämpning av Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (4). |
| --- | --- |

—

Främjande av kultur som ett väsentligt inslag i Europeiska unionens internationella förbindelser genom tillämpning av Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (4).

Aktiviteterna måste omfatta minst tre organisationer som är juridiskt etablerade i minst tre länder som deltar i programmet.

Det maximala bidragsbeloppet är 120 000 EUR per år, vilket utgör 60 procent av de bidragsberättigande kostnaderna.

III.   Åtgärder och sökande som kan få bidrag

Programmet står öppet för deltagande av alla kategorier av kulturaktörer, under förutsättning av att organisationerna inte agerar i vinstdrivande syfte. Audiovisuella kulturföretag och -aktiviteter (inklusive filmfestivaler) som redan omfattas av Media-programmet är inte bidragsberättigade enligt programmet Kultur. Organisationer som bedriver sin huvudsakliga verksamhet inom den audiovisuella sektorn och som agerar i icke vinstdrivande syfte är emellertid bidragsberättigade enligt programområde 2 i programmet Kultur, kategorin ”Nätverk”, eftersom inget sådant stöd finns i Media-programmet.

För att kunna få bidrag måste en sökande

| — | vara en offentlig (5) eller privat organisation med rättslig status vars huvudsakliga verksamhet sker inom kulturområdet (kultursektorn och den kreativa sektorn) och |
| --- | --- |

—

vara en offentlig (5) eller privat organisation med rättslig status vars huvudsakliga verksamhet sker inom kulturområdet (kultursektorn och den kreativa sektorn) och

| — | ha sitt säte i ett av de länder som kan delta i programmet. |
| --- | --- |

—

ha sitt säte i ett av de länder som kan delta i programmet.

Fysiska personer kan inte ansöka om bidrag från programmet.

IV.   Länder som kan delta i programmet

De länder som kan delta i programmet är följande:

| — | EU:s medlemsstater (6), |
| --- | --- |

—

EU:s medlemsstater (6),

| — | EES (7) -länderna (Island, Liechtenstein, Norge), |
| --- | --- |

—

EES (7) -länderna (Island, Liechtenstein, Norge),

| — | EU:s kandidatländer (Kroatien, Turkiet och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Serbien och Montenegro). |
| --- | --- |

—

EU:s kandidatländer (Kroatien, Turkiet och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Serbien och Montenegro).

Det kan i framtiden bli möjligt för länderna på västra Balkan (Albanien och Bosnien-Hercegovina) att delta i programmet, förutsatt att det upprättas samförståndsavtal om dessa länders deltagande i programmet (8).

V.   Tilldelningskriterier

Programområde 1.1, 1.2.1 och 1.3.5:

| — | Projektets möjligheter att skapa ett verkligt europeiskt mervärde. |
| --- | --- |

—

Projektets möjligheter att skapa ett verkligt europeiskt mervärde.

| — | Verksamheternas relevans för programmets särskilda mål. |
| --- | --- |

—

Verksamheternas relevans för programmets särskilda mål.

| — | Kvaliteten på utformningen av de föreslagna verksamheterna och möjligheten att genomföra dessa med högsta kvalitetsnivå. |
| --- | --- |

—

Kvaliteten på utformningen av de föreslagna verksamheterna och möjligheten att genomföra dessa med högsta kvalitetsnivå.

| — | Kvaliteten på partnerskapet mellan samordnare och medorganisatörer. |
| --- | --- |

—

Kvaliteten på partnerskapet mellan samordnare och medorganisatörer.

| — | Verksamhetens förmåga att skapa produkter som innebär att programmets mål uppnås. |
| --- | --- |

—

Verksamhetens förmåga att skapa produkter som innebär att programmets mål uppnås.

| — | Planerade åtgärder för att på lämpligt sätt sprida resultaten av de föreslagna verksamheterna och information om dessa resultat. |
| --- | --- |

—

Planerade åtgärder för att på lämpligt sätt sprida resultaten av de föreslagna verksamheterna och information om dessa resultat.

| — | I vilken utsträckning verksamheterna kan leda till långsiktiga effekter (hållbarhet). |
| --- | --- |

—

I vilken utsträckning verksamheterna kan leda till långsiktiga effekter (hållbarhet).

| — | Inslaget av internationellt samarbete (enbart för samarbetsprojekt med tredjeländer, programområde 1.3.5). |
| --- | --- |

—

Inslaget av internationellt samarbete (enbart för samarbetsprojekt med tredjeländer, programområde 1.3.5).

Programområde 1.2.2:

| — | Projektets möjligheter att skapa ett verkligt europeiskt mervärde och verksamheternas relevans för programmets mål. |
| --- | --- |

—

Projektets möjligheter att skapa ett verkligt europeiskt mervärde och verksamheternas relevans för programmets mål.

| — | Kvaliteten på utformningen av de föreslagna verksamheterna och möjligheten att genomföra dessa med högsta kvalitetsnivå. |
| --- | --- |

—

Kvaliteten på utformningen av de föreslagna verksamheterna och möjligheten att genomföra dessa med högsta kvalitetsnivå.

| — | Planerade åtgärder för att på lämpligt sätt sprida resultaten av de föreslagna verksamheterna och information om dessa resultat. |
| --- | --- |

—

Planerade åtgärder för att på lämpligt sätt sprida resultaten av de föreslagna verksamheterna och information om dessa resultat.

Programområde 1.3.6:

| — | De föreslagna aktiviteternas europeiska mervärde och europeiska dimension. |
| --- | --- |

—

De föreslagna aktiviteternas europeiska mervärde och europeiska dimension.

| — | Programmets kvalitet och innovativa natur. |
| --- | --- |

—

Programmets kvalitet och innovativa natur.

| — | Effekt på publiken. |
| --- | --- |

—

Effekt på publiken.

| — | Medverkan av europeiska professionella kulturaktörer och kvaliteten på det förväntade utbytet mellan dem. |
| --- | --- |

—

Medverkan av europeiska professionella kulturaktörer och kvaliteten på det förväntade utbytet mellan dem.

Programområde 2:

| — | Arbetsprogrammets och relaterade aktiviteters möjligheter att skapa ett verkligt europeiskt mervärde samt en europeisk dimension i de föreslagna aktiviteterna. |
| --- | --- |

—

Arbetsprogrammets och relaterade aktiviteters möjligheter att skapa ett verkligt europeiskt mervärde samt en europeisk dimension i de föreslagna aktiviteterna.

| — | Arbetsprogrammets och relaterade aktiviteters relevans för programmets särskilda mål. |
| --- | --- |

—

Arbetsprogrammets och relaterade aktiviteters relevans för programmets särskilda mål.

| — | Kvaliteten på utformningen av förslaget till arbetsprogram och relaterade aktiviteter och möjligheten att genomföra dessa med högsta kvalitet. |
| --- | --- |

—

Kvaliteten på utformningen av förslaget till arbetsprogram och relaterade aktiviteter och möjligheten att genomföra dessa med högsta kvalitet.

| — | Det föreslagna arbetsprogrammets och påföljande verksamheters förmåga att skapa resultat som når så många människor som möjligt, både direkt och indirekt. |
| --- | --- |

—

Det föreslagna arbetsprogrammets och påföljande verksamheters förmåga att skapa resultat som når så många människor som möjligt, både direkt och indirekt.

| — | Planerade åtgärder för att på lämpligt sätt kommunicera och sprida resultaten av den föreslagna verksamheten. |
| --- | --- |

—

Planerade åtgärder för att på lämpligt sätt kommunicera och sprida resultaten av den föreslagna verksamheten.

| — | Verksamhetens lämpliga grad av hållbarhet (långsiktiga effekter och samarbete) och möjlighet att fungera som spridare för andra möjliga initiativtagare. |
| --- | --- |

—

Verksamhetens lämpliga grad av hållbarhet (långsiktiga effekter och samarbete) och möjlighet att fungera som spridare för andra möjliga initiativtagare.

Programområde 3.2:

| — | I vilken omfattning projektet kan skapa ett verkligt europeiskt mervärde. |
| --- | --- |

—

I vilken omfattning projektet kan skapa ett verkligt europeiskt mervärde.

| — | Aktiviteternas relevans för programmets särskilda mål i anslutning till den europeiska agendan för kultur. |
| --- | --- |

—

Aktiviteternas relevans för programmets särskilda mål i anslutning till den europeiska agendan för kultur.

| — | I vilken omfattning de föreslagna aktiviteterna har utformats och kan genomföras framgångsrikt med mycket god kvalitet. |
| --- | --- |

—

I vilken omfattning de föreslagna aktiviteterna har utformats och kan genomföras framgångsrikt med mycket god kvalitet.

| — | Kvaliteten på partnerskapet mellan samordnare och medorganisatörer. |
| --- | --- |

—

Kvaliteten på partnerskapet mellan samordnare och medorganisatörer.

| — | I vilken omfattning aktiviteterna kan generera resultat som uppfyller programmets mål. |
| --- | --- |

—

I vilken omfattning aktiviteterna kan generera resultat som uppfyller programmets mål.

| — | I vilken omfattning resultaten av de föreslagna aktiviteterna kommer att kommuniceras och spridas till allmänheten på ett lämpligt sätt. |
| --- | --- |

—

I vilken omfattning resultaten av de föreslagna aktiviteterna kommer att kommuniceras och spridas till allmänheten på ett lämpligt sätt.

| — | I vilken omfattning aktiviteterna kan skapa långsiktiga effekter (hållbarhet). |
| --- | --- |

—

I vilken omfattning aktiviteterna kan skapa långsiktiga effekter (hållbarhet).

VI.   Budget

Programmet har en sammanlagd budget på 400 miljoner EUR (9) för perioden 2007–2013. Det sammanlagda årliga anslaget, inbegripet för de insatser som inte ingår i programguiden, kan variera från år till år mellan ca 43 miljoner EUR och ca 58 miljoner EUR.

På kommissionens förslag godkänner programkommittén årsbudgetens fördelning per programområde (i linje med de ungefärliga värden som anges nedan).

Preliminär budget för 2011 avseende följande programområden:

| Programområde 1.1: | Fleråriga samarbetsprojekt | 20 204 724 EUR |
| --- | --- | --- |
| Programområde 1.2.1: | Samarbetsprojekt | 18 500 000 EUR |
| Programområde 1.2.2: | Projekt för översättning av skönlitteratur | 2 700 000 EUR |
| Programområde 1.3.5: | Projekt för samarbete med tredjeländer | 1 500 000 EUR |
| Programområde 1.3.6: | Stöd till europeiska kulturfestivaler | 2 500 000 EUR |
| Programområde 2: | Stöd till organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet | 6 100 000 EUR |
| Programområde 3.2: | Samarbetsprojekt mellan organisationer som genomför kulturpolitiska analyser | 7 000 000 EUR |

Programområde 1.1:

Fleråriga samarbetsprojekt

20 204 724 EUR

Programområde 1.2.1:

Samarbetsprojekt

18 500 000 EUR

Programområde 1.2.2:

Projekt för översättning av skönlitteratur

2 700 000 EUR

Programområde 1.3.5:

Projekt för samarbete med tredjeländer

1 500 000 EUR

Programområde 1.3.6:

Stöd till europeiska kulturfestivaler

2 500 000 EUR

Programområde 2:

Stöd till organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet

6 100 000 EUR

Programområde 3.2:

Samarbetsprojekt mellan organisationer som genomför kulturpolitiska analyser

7 000 000 EUR

VII.   Sista dag för att lämna in ansökan

| Programområde | Sista dag för att lämna in ansökan |
| --- | --- |
| Programområde 1.1: | Fleråriga samarbetsprojekt | 1 oktober 2010 |
| Programområde 1.2.1: | Samarbetsprojekt | 1 oktober 2010 |
| Programområde 1.2.2: | Projekt för översättning av skönlitteratur | 3 februari 2011 |
| Programområde 1.3.5: | Projekt för kultursamarbete med tredjeländer | 3 maj 2011 |
| Programområde 1.3.6: | Stöd till europeiska kulturfestivaler | 15 november 2010 |
| Programområde 2: | Stöd till organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet | 15 september 2010 |
| Programområde 3.2: | Samarbetsprojekt mellan organisationer som genomför kulturpolitiska analyser | 1 oktober 2010 |

Programområde

Sista dag för att lämna in ansökan

Programområde 1.1:

Fleråriga samarbetsprojekt

1 oktober 2010

Programområde 1.2.1:

Samarbetsprojekt

1 oktober 2010

Programområde 1.2.2:

Projekt för översättning av skönlitteratur

3 februari 2011

Programområde 1.3.5:

Projekt för kultursamarbete med tredjeländer

3 maj 2011

Programområde 1.3.6:

Stöd till europeiska kulturfestivaler

15 november 2010

Programområde 2:

Stöd till organisationer som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet

15 september 2010

Programområde 3.2:

Samarbetsprojekt mellan organisationer som genomför kulturpolitiska analyser

1 oktober 2010

Det beviljas ingen förlängning om sista dagen för att lämna in ansökan infaller under ett veckoslut eller på en allmän helgdag i sökandens land. Detta måste de sökande beakta när de planerar inlämnandet av sin ansökan.

Sista dag för att lämna in ansökan under kommande år inom ramen för programmet Kultur infaller på samma datum, i enlighet med vad som anges i programguiden.

VIII.   Mer information

Utförliga ansökningsvillkor anges i programguiden för programmet Kultur, som finns på följande webbplatser:

| | Generaldirektoratet för utbildning och kultur:
  http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Generaldirektoratet för utbildning och kultur:

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

| | Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur:
  http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur:

http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm

---

(1)  EUT L 372, 27.12.2006, s. 1.

(2)  Se punkt IV.

(3)  Se meddelandet om en europeisk agenda för kultur i en globaliserad värld, KOM(2007) 242 slutlig. http://europa.eu/legislation_summaries/culture/l29019_sv.htm

(4)  http://portal.unesco.org/fr/ev.php-URL_ID=31038&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html

(5)  En offentlig organisation definieras som ett organ som får delar av sina utgifter automatiskt finansierade av offentliga medel, oavsett om de kommer från den centrala, regionala eller lokala myndighetens budget. Sådana utgifter täcks med andra ord av medel från den offentliga sektorn som drivits in via beskattning, avgifter eller kommissioner som reglerats av lagen, utan behov av att tillgripa ett ansökningsförfarande som kunde vara ett hinder för att erhålla medel. Organisationer som för sin fortlevnad är beroende av offentlig finansiering och som får bidrag år efter år, men för vilka det finns åtminstone en teoretisk möjlighet att de inte skulle få pengar ett visst år, anses vara privata organisationer.

(6)  De 27 EU-medlemsstaterna: Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Italien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Storbritannien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern och Österrike.

(7)  Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

(8)  Ytterligare information om utvecklingen när det gäller dessa tredjeländer kommer att tillkännages på genomförandeorganets webbplats: http://eacea.ec.europa.eu

(9)  De länder som kan delta i programmet trots att de inte är EU-medlemsstater bidrar också till dess budget.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 28.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 204/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 204/13

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5938 – Nippon Telegraph and Telephone Corporation/Dimension Data Holdings PLC)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2010/C 204/05

| 1. | Kommissionen mottog den 19 juli 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Nippon Telegraph and Telephone Corporation (NTT, Japan), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar fullständig kontroll över företaget Dimension Data Holdings Plc (Dimension Data, Sydafrika) genom ett offentligt bud tillkännagivet den 15 juli 2010. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 19 juli 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Nippon Telegraph and Telephone Corporation (NTT, Japan), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar fullständig kontroll över företaget Dimension Data Holdings Plc (Dimension Data, Sydafrika) genom ett offentligt bud tillkännagivet den 15 juli 2010.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | NTT: IT-tjänster och globala teletjänster till kunder utanför Japan, och regionala teletjänster i Japan, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

NTT: IT-tjänster och globala teletjänster till kunder utanför Japan, och regionala teletjänster i Japan,

| — | Dimension Data: IT-tjänster. |
| --- | --- |

—

Dimension Data: IT-tjänster.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5938 – Nippon Telegraph and Telephone Corporation/Dimension Data Holdings PLC, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5938 – Nippon Telegraph and Telephone Corporation/Dimension Data Holdings PLC, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

| 28.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 204/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 204/14

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5947 – Silver Lake/CIE/MultiPlan Holdings)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2010/C 204/06

| 1. | Kommissionen mottog den 20 juli 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Silver Lake Group L.L.C. (Silver Lake, Förenta staterna) och vissa kommanditbolag i BC European Capital VIII som förvaltas av CIE Management II Limited (CIE, Kanalöarna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget MultiPlan Holdings, Inc., moderbolag till MultiPlan, Inc. (MultiPlan, Förenta staterna). |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 20 juli 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Silver Lake Group L.L.C. (Silver Lake, Förenta staterna) och vissa kommanditbolag i BC European Capital VIII som förvaltas av CIE Management II Limited (CIE, Kanalöarna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget MultiPlan Holdings, Inc., moderbolag till MultiPlan, Inc. (MultiPlan, Förenta staterna).

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Silver Lake: Investering i företag inom teknikindustrin samt inom teknikintensiva och närstående tillväxtindustrier, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Silver Lake: Investering i företag inom teknikindustrin samt inom teknikintensiva och närstående tillväxtindustrier,

| — | CIE: Investering i företag, |
| --- | --- |

—

CIE: Investering i företag,

| — | MultiPlan: Tillhandahåller tillgång till ett oberoende nätverk av vårdgivare i Förenta staterna. |
| --- | --- |

—

MultiPlan: Tillhandahåller tillgång till ett oberoende nätverk av vårdgivare i Förenta staterna.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5947 – Silver Lake/CIE/MultiPlan Holdings, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5947 – Silver Lake/CIE/MultiPlan Holdings, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 28.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 204/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 204/15

---

Offentliggörande av ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2010/C 204/07

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs genom artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”BAYERISCHES RINDFLEISCH”/”RINDFLEISCH AUS BAYERN”

EG-nr: DE-PGI-0005-0640-08.08.2007

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning:

”Bayerisches Rindfleisch”/”Rindfleisch aus Bayern”

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Tyskland

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1   Produkttyp:

| Klass 1.1. | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| --- | --- |

Klass 1.1.

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig:

”Bayerisches Rindfleisch” utgörs av slaktkroppar eller styckat kött från nötkreatur (alla kategorier) som fötts, fötts upp, götts och hållits i Bayern fram till slakten. ”Bayerisches Rindfleisch” får inte uppvisa några tecken på DFD på slaktkroppen, och pH-värdet får inte överstiga 6,0. Med DFD(Dark-Firm-Dry) menas att köttet är mörkt, fast och torrt. Kött med dessa egenskaper betraktas som defekt. Vidare ska ”Bayerisches Rindfleisch” uppfylla kriterierna för konformationsklasserna E, U och R i gemenskapens slaktkroppsklassificering och fettansättningsgraderna 2–4.

De naturliga miljöförhållandena och klimatet gör att det är stor skillnad mellan rassammansättningen i Bayern och i övriga Tyskland.

Skillnaden jämfört med norra Tyskland är särskilt uttalad. Där dominerar mjölkrasen Holstein-Friesian, medan kombinationsrasen Fleckvieh är särskilt vanlig i Bayern (80 %), följd av raserna Braunvieh och Gelbvieh. I Bayern finns också lokalt anpassade raser: Murnau-Werdenfels och Pinzgauer. ”Bayerisches Rindfleisch” får dock endast komma från de traditionella bayerska raserna Fleckvieh, Braunvieh, Gelbvieh, Pinzgau och Murau-Werdenfels.

Beroende på typen av slaktdjur ska det nötkött som används för ”Bayerisches Rindfleisch” även uppfylla följande kompletterande krav i fråga om ålder och slaktvikt:

Kalv: ett djur som avvants vid minst fem månaders ålder och som vid slakten är högst åtta månader gammalt och väger minst 120 kg och högst 220 kg.

Ungdjur: ett ungt nötkreatur på mellan åtta och tolv månader som väger minst 150 kg och högst 300 kg.

Vuxet nötkreatur: ett nötkreatur av han- eller honkön som är mer än tolv månader gammalt och väger minst 220 kg. Slaktvikten för tjurar är högst 430 kg och slaktåldern högst 24 månader. För hondjur är slaktåldern högst sju år och slaktvikten högst 450 kg.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter):

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

Djuren ska vara födda, uppfödda och gödda i Bayern, dvs. leva hela sitt liv där.

Inga geografiska begränsningar gäller för slaktplatsen. Djuren måste dock ha anlänt till slakthuset inom tre timmar från lastningen. Det garanterar att köttet behåller sin höga kvalitet, som är avgörande för det höga anseendet för ”Bayerisches Rindfleisch”. Alltför långa transporttider kan försämra köttets kvalitet (t.ex. DFD).

Följande bör noteras när det gäller de viktigaste aspekterna av kvalitetssäkringen i alla skeden av saluföringen av ”Bayerisches Rindfleisch”: beteckningen ”Bayerisches Rindfleisch” får endast användas för kött från djur för vilka det, utan några luckor i dokumentationen, kan visas att de fötts och götts i Bayern och för vilka kriterierna i det sammanfattande dokumentet dessutom har uppfyllts. Den höga och jämna kvaliteten garanteras genom att varje djur registreras i ursprungs- och informationsdatabasen för djur (se http://www.hi-tier.de/) eller i jämförbara system och genom att ett ursprungsintyg åtföljer djuret fram till slakten.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

—

3.7   Särskilda regler för märkning:

—

4.   Kort beskrivning av det geografiska området:

Freistaat Bayern

5.   Samband med det geografiska området:

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området:

Boskapsuppfödning och bete i samband därmed har i århundraden satt sin prägel på stora delar av det bayerska landskapet. Detta är särskilt tydligt på det bayerska höglandet och i Alpernas utlöpare, där utnyttjande av ängar och betesmark dominerar över åkerbruk och de klimatmässiga och topografiska förhållandena gynnar den typiska bayerska nötkreatursproduktionen. Boskapsuppfödning har sedan urminnes tider utgjort basen för de små familjejordbruken i betesbältet i Alpernas utlöpare. Det bör också noteras att boskapsuppfödning sker i avsevärd omfattning även i övriga delar av Bayern och att det kött som produceras också traditionellt saluförs som ”Bayerisches Rindfleisch”.

5.2   Specifika uppgifter om produkten:

Uppfödning

Bayersk boskapsuppfödning är känd och ansedd världen över. Bayerska avelsdjur exporteras därför till hela världen. Avelsföreningarna i Weilheim och Miesbach är mycket framgångsrika. Bayersk boskap har högt anseende världen över eftersom de både ger gott köttutbyte och hög mjölkproduktion.

De typiska bayerska raserna Fleckvieh, Braunvieh, Gelbvieh och Murnau-Werdenfels står tillsammans med rasen Pinzgauer för väl över 90 % av besättningen. Alla dessa raser har främst eller uteslutande sitt ursprung i Bayern.

Historien för Fleckvieh, den viktigaste rasen i bayersk nöt- och kalvköttsproduktion, inleddes 1837 när Max Obermaier och Johann Fischbacher från Gmund am Tegernsee tog med sig några djur av den ansedda rasen Simmental från Schweiz till den närbelägna orten Miesbach.

Miesbach är nu den viktigaste avelsföreningen för försäljning av kvigor och kalvar av rasen Fleckvieh. Avelsområdet sträcker sig från München till den österrikiska gränsen, med avelsområdet Weilheim i väster och avelsområdet Traunstein i öster. Det finns nästan 50 000 stambokförda kor på omkring 1 800 jordbruksföretag. Ungdjuren föds upp huvudsakligen genom hag- och bergsbete, men det är inte obligatoriskt. Avelsdjurens styrkor är att de är produktiva och har god hälsa, bra juver och god fysik. Fleckviehboskap kan anpassa sig till alla situationer på anläggningarna. Avelsföreningen har gjort namnet Miesbach känt i hela Europa och faktiskt hela världen.

De övriga typiska bayerska raserna (t.ex. Allgäu Braunvieh, Franconian Gelbvieh, Pinzgauer och Murnau-Werdenfels) utvecklades parallellt med Fleckvieh under samma tid. Braunvieh förekommer framför allt i den oländiga bergs- och alpregionen Allgäu och på den oländiga betes- och gräsmarken bortanför den regionen.

Anseende för ”Bayerisches Rindfleisch”

”Bayerisches Rindfleisch” är välkänt och har gott anseende i Tyskland och utomlands. Det exporteras i stora mängder, främst till Italien och Frankrike. I Frankrike, exempelvis, saluförs ”Bayerisches Rindfleisch” som ”boeuf de Bavière” – man drar alltså direkt fördel av att de franska konsumenternas värdesätter köttet högt.

Konsumentundersökningar som genomförts vid Münchens tekniska universitet 1998, 2003 och 2007 har tydligt visat att konsumenterna värdesätter ”Bayerisches Rindfleisch” högt. De undersökningar som gjordes 2003 och 2007 visar att ”Bayerisches Rindfleisch” har gott anseende och att människor är beredda att betala 85 cent mer (65 cent 2007) per kg nötstek. I den landsomfattande undersökningen 2003 ansåg omkring 65 % av de tillfrågade (88 % i södra Tyskland) att ”Bayerisches Rindfleisch” var av mycket hög eller hög kvalitet. I samma undersökning höll 75 % av de tillfrågade konsumenterna i södra Tyskland med om att Bayern hade goda naturliga förhållanden för nötköttsproduktion, och 63 % höll med om att den bayerska landsbygden fortfarande var oförstörd och att det var orsaken till kvaliteten och den goda smaken hos ”Bayerisches Rindfleisch”.

Den höga kvalitet som förknippas med ”Bayerisches Rindfleisch” har alltså sin grund i att konsumenten uppfattar ett samband mellan ursprung och kvalitet. Produktens särskilda anseende och orsakssambandet mellan detta anseende och regionen har demonstrerats många gånger i representativa undersökningar, även på senare tid.

Samband med det bayerska köket

I Bayern serverades nötkött tidigare främst vid högtider – på påsk och pingst, vid kyrkmarknader och på jul. Kokt nötkött har sedan urminnes tider spelat en oerhört viktig roll i det bayerska köket vid sådana tillfällen. Kokt nötkött (oxkött) är exempelvis en typisk rätt som är mycket populär i hela Bayern. Andra typiska bayerska rätter är ”Tellerfleisch”, ”Münchner Kronfleisch” och ”Bofflamot” (Boeuf à la mode). Nöt- och kalvkött används också för att tillverka en av Bayerns mest kända korvar: ”Münchner Weisswurst”. Denna produkt innehåller minst 51 % kalvkött, vilket ger den den typiska smak som gjort den känd världen över.

Högkvalitativt kött genom kvalitetssäkring i alla saluföringsskeden

Under de senaste 20 åren har produktens särskilda anseende främjats och stärkts med hjälp av ett målinriktat kvalitetssäkringssystem som omfattar alla saluföringsskeden.

Olika åtgärder, särskilt uteslutningen av DFD-kött av lägre kvalitet samt mätning och tillämpning av ett högsta pH-värde på 6,0 som ett obligatoriskt kvalitetssäkringskriterium, har i hög grad bidragit till att göra ”Bayerisches Rindfleisch” välkänt och ge det högt anseende hos konsumenterna. Dessa faktorer är också viktiga för konsumentens beslut vid köp av nötkött.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

De flesta köttdjur och kor i Bayern föds upp i alpregionen, Alpernas utlöpare, de kullar som gränsar till utlöparna och på östra Bayerns högland. Även i andra delar av Bayern har den sekellånga traditionen och den stora betydelsen av boskapsuppfödning och nötköttsproduktion för det bayerska jordbruket inneburit att uppfödare och köttbönder där blivit specialister på sitt område. ”Bayerisches Rindfleisch” uppskattas av konsumenterna för sina särskilda egenskaper i fråga om kvalitet, anseende och smak hos köttet, som kommer från slaktdjur av de typiska bayerska raser som beskrivs ovan och uppfyller de angivna ålders- och viktkraven. Detta har, tillsammans med det inhemska nötköttets viktiga roll i det bayerska köket, bidragit till att göra ”Bayerisches Rindfleisch” till en regional specialitet som är välkänd även utanför Bayerns gränser och har mycket högt anseende. Bayern är den tyska delstat som har störst boskapsproduktion och är dessutom världsledande när det gäller uppfödning av Fleckvieh, Braunvieh och Gelbvieh. Av 12,7 miljoner nötkreatur av alla raser i Tyskland finns omkring 3,5 miljoner (ca 27 %) på bayerska gårdar.

Det höga anseendet för ”Bayerisches Rindfleisch” bland konsumenterna är resultatet av decenniers kvalitetssäkringsåtgärder som genomförts av jordbrukets livsmedelsindustri i Bayern (”Geprüfte Qualität – Bayern”). Detta anseende har tydligt dokumenterats flera gånger genom de ovannämnda konsumentundersökningarna 1998, 2003 och 2007.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

(artikel 5.7 i förordning [EG] nr 510/2006)

Offentliggörande av DPMA:

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/66 (sjunde utgåvan av den specifikation som beslutet om godkännande avser)

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---