# Europos Sąjungos L 141/2020

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 141 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 63 metai2020m. gegužės 5d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 141

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

63 metai2020m. gegužės 5d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2020 m. balandžio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/611, kuriuo tam tikroms iš Malaizijos siunčiamoms importuojamoms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip Malaizijos kilmės, vėl nustatomas galutinis antidempingo muitas, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 91/2009 nustatytas tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms | 1 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2020 m. gegužės 4 d. Komisijos direktyva (ES) 2020/612, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/126/EB dėl vairuotojo pažymėjimų (
  1
  ) | 9 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2020 m. vasario 7 d. Komisijos sprendimas (ES) 2020/613, dėl priemonės SA.17653 – C36/2007 (ex NN 25/2007), kurią Vokietija taikė bendrovei Deutsche Post AG
  (pranešta dokumentu Nr. C(2020) 593)

   (
  1
  ) | 12 |
| | * | 2020 m. balandžio 30 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2020/614, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2019/1311 dėl trečios tikslinių ilgesnės trukmės refinansavimo operacijų serijos (ECB/2020/25) | 28 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2020 m. balandžio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/611, kuriuo tam tikroms iš Malaizijos siunčiamoms importuojamoms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip Malaizijos kilmės, vėl nustatomas galutinis antidempingo muitas, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 91/2009 nustatytas tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms

1

DIREKTYVOS

*

2020 m. gegužės 4 d. Komisijos direktyva (ES) 2020/612, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/126/EB dėl vairuotojo pažymėjimų (
  1
  )

1

9

SPRENDIMAI

*

2020 m. vasario 7 d. Komisijos sprendimas (ES) 2020/613, dėl priemonės SA.17653 – C36/2007 (ex NN 25/2007), kurią Vokietija taikė bendrovei Deutsche Post AG
  (pranešta dokumentu Nr. C(2020) 593)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2020) 593)

1

12

*

2020 m. balandžio 30 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2020/614, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2019/1311 dėl trečios tikslinių ilgesnės trukmės refinansavimo operacijų serijos (ECB/2020/25)

28

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2020 m. vasario 6 d. Komisijos reglamento (ES) 2020/171, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XIV priedas, klaidų ištaisymas ( OL L 35, 2020 2 7 ) | 37 |

Klaidų ištaisymas

*

2020 m. vasario 6 d. Komisijos reglamento (ES) 2020/171, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XIV priedas, klaidų ištaisymas ( OL L 35, 2020 2 7 )

( OL L 35, 2020 2 7 )

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2020 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 141/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2020/611

2020 m. balandžio 30 d.

kuriuo tam tikroms iš Malaizijos siunčiamoms importuojamoms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip Malaizijos kilmės, vėl nustatomas galutinis antidempingo muitas, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 91/2009 nustatytas tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV),

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 13 straipsnį ir 14 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Taryba Reglamentu (EB) Nr. 91/2009 (2) tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba Kinija) kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms nustatė galutinį antidempingo muitą. Šios priemonės toliau vadinamos pradinėmis priemonėmis, o tyrimas, kurį atlikus buvo nustatytos tos priemonės, toliau vadinamas pradiniu tyrimu. |
| --- | --- |

(1)

Taryba Reglamentu (EB) Nr. 91/2009 (2) tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba Kinija) kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms nustatė galutinį antidempingo muitą. Šios priemonės toliau vadinamos pradinėmis priemonėmis, o tyrimas, kurį atlikus buvo nustatytos tos priemonės, toliau vadinamas pradiniu tyrimu.

2

| (2) | Nustačius galutinį antidempingo muitą Komisija gavo įrodymų, kad šių priemonių buvo vengiama perkraunant produktus Malaizijoje. |
| --- | --- |

(2)

Nustačius galutinį antidempingo muitą Komisija gavo įrodymų, kad šių priemonių buvo vengiama perkraunant produktus Malaizijoje.

| (3) | Todėl 2010 m. lapkričio 28 d. Komisija Reglamentu (ES) Nr. 966/2010 (3) inicijavo tyrimą dėl galimo antidempingo priemonių, nustatytų Reglamentu (EB) Nr. 91/2009, vengimo (toliau – vengimo tyrimas). |
| --- | --- |

(3)

Todėl 2010 m. lapkričio 28 d. Komisija Reglamentu (ES) Nr. 966/2010 (3) inicijavo tyrimą dėl galimo antidempingo priemonių, nustatytų Reglamentu (EB) Nr. 91/2009, vengimo (toliau – vengimo tyrimas).

3

| (4) | 2011 m. liepos 26 d. Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 723/2011 (4) (toliau – priemonių vengimo reglamentas) išplėtė Reglamentu (EB) Nr. 91/2009 nustatyto antidempingo muito taikymą tam tikroms iš Malaizijos siunčiamoms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip Malaizijos kilmės. |
| --- | --- |

(4)

2011 m. liepos 26 d. Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 723/2011 (4) (toliau – priemonių vengimo reglamentas) išplėtė Reglamentu (EB) Nr. 91/2009 nustatyto antidempingo muito taikymą tam tikroms iš Malaizijos siunčiamoms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip Malaizijos kilmės.

4

| (5) | 2016 m. vasario 27 d. Komisija Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/278 (5) panaikino Reglamentu (EB) Nr. 91/2009 nustatytą galutinį antidempingo muitą, kurio taikymas išplėstas Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 723/2011. |
| --- | --- |

(5)

2016 m. vasario 27 d. Komisija Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/278 (5) panaikino Reglamentu (EB) Nr. 91/2009 nustatytą galutinį antidempingo muitą, kurio taikymas išplėstas Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 723/2011.

5

| (6) | Teisingumo Teismas 2019 m. liepos 3 d. Sprendimu Eurobolt byloje C-644/17 (6) paskelbė Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 723/2011 negaliojančiu tiek, kiek jis buvo priimtas pažeidžiant konsultavimosi procedūrą, nurodytą Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (7) 15 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(6)

Teisingumo Teismas 2019 m. liepos 3 d. Sprendimu Eurobolt byloje C-644/17 (6) paskelbė Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 723/2011 negaliojančiu tiek, kiek jis buvo priimtas pažeidžiant konsultavimosi procedūrą, nurodytą Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (7) 15 straipsnio 2 dalyje.

Eurobolt

6

7

2.   
  2019 M. LIEPOS 3 D. TEISINGUMO TEISMO SPRENDIMO EUROBOLT BYLOJE C-644/17 ĮGYVENDINIMAS

2019 M. LIEPOS 3 D. TEISINGUMO TEISMO SPRENDIMO EUROBOLT

| (7) | Teisingumo Teismas konstatavo, kad Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 15 straipsnio 2 dalyje nustatytas reikalavimas Patariamajam komitetui pateikti visą susijusią informaciją ne vėliau kaip likus 10 darbo dienų iki jo posėdžio pradžios yra vienas iš esminių procedūros teisėtumo reikalavimų, kurių pažeidimas lemia atitinkamo akto panaikinimą (8). Teisingumo Teismo teigimu, ši nuostata buvo pažeista, nes apie Nyderlandų tvirtinimo detalių importuotojo iš Malaizijos „Eurobolt“ pastabas valstybėms narėms nebuvo pranešta likus ne mažiau kaip 10 darbo dienų iki Patariamojo komiteto posėdžio pradžios. |
| --- | --- |

(7)

Teisingumo Teismas konstatavo, kad Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 15 straipsnio 2 dalyje nustatytas reikalavimas Patariamajam komitetui pateikti visą susijusią informaciją ne vėliau kaip likus 10 darbo dienų iki jo posėdžio pradžios yra vienas iš esminių procedūros teisėtumo reikalavimų, kurių pažeidimas lemia atitinkamo akto panaikinimą (8). Teisingumo Teismo teigimu, ši nuostata buvo pažeista, nes apie Nyderlandų tvirtinimo detalių importuotojo iš Malaizijos „Eurobolt“ pastabas valstybėms narėms nebuvo pranešta likus ne mažiau kaip 10 darbo dienų iki Patariamojo komiteto posėdžio pradžios.

8

| (8) | Pagal SESV 266 straipsnį Sąjungos institucijos privalo imtis būtinų priemonių Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimui įvykdyti. Todėl 2019 m. rugpjūčio 27 d. Komisija atnaujino vengimo tyrimą, kad ištaisytų Teisingumo Teismo nustatytą pažeidimą (9). |
| --- | --- |

(8)

Pagal SESV 266 straipsnį Sąjungos institucijos privalo imtis būtinų priemonių Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimui įvykdyti. Todėl 2019 m. rugpjūčio 27 d. Komisija atnaujino vengimo tyrimą, kad ištaisytų Teisingumo Teismo nustatytą pažeidimą (9).

9

| (9) | Vengimo tyrimas atnaujintas tiek, kiek būtina Teisingumo Teismo sprendimui Eurobolt byloje C-644/17 įgyvendinti, t. y. užtikrinti, kad būtų įvykdyti visi procedūriniai reikalavimai, susiję su Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 15 straipsnio 2 dalyje nustatyta patariamojo komiteto procedūra (10). Per tą laiką ta procedūra buvo pakeista nagrinėjimo procedūra komitete, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnyje (11). |
| --- | --- |

(9)

Vengimo tyrimas atnaujintas tiek, kiek būtina Teisingumo Teismo sprendimui Eurobolt byloje C-644/17 įgyvendinti, t. y. užtikrinti, kad būtų įvykdyti visi procedūriniai reikalavimai, susiję su Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 15 straipsnio 2 dalyje nustatyta patariamojo komiteto procedūra (10). Per tą laiką ta procedūra buvo pakeista nagrinėjimo procedūra komitete, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnyje (11).

Eurobolt

10

11

| (10) | Šiuo klausimu reikėtų pažymėti, kad iš esmės Europos Sąjungos teisės aktai turi būti priimami pagal jų priėmimo metu galiojančias procedūrines taisykles. Pagrindinio tyrimo metu galiojusios redakcijos Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 15 straipsnio 2 dalis buvo panaikinta. Todėl tokia procedūra kaip dabartinis atnaujinamas vengimo tyrimas, kuris buvo inicijuotas pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 3 dalį, gali nuo Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 15 straipsnio 2 dalies panaikinimo, kai buvo priimtas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 723/2011, būti baigta remiantis tik šiuo metu galiojančia komiteto procedūra, skirta vengimo priemonėms nustatyti (12). Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1225/2009, iš dalies pakeisto ir kodifikuoto Reglamentu (ES) 2016/1036, 15 straipsnio 3 dalimi, atnaujinant tyrimą taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnyje nustatyta procedūra. |
| --- | --- |

(10)

Šiuo klausimu reikėtų pažymėti, kad iš esmės Europos Sąjungos teisės aktai turi būti priimami pagal jų priėmimo metu galiojančias procedūrines taisykles. Pagrindinio tyrimo metu galiojusios redakcijos Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 15 straipsnio 2 dalis buvo panaikinta. Todėl tokia procedūra kaip dabartinis atnaujinamas vengimo tyrimas, kuris buvo inicijuotas pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 3 dalį, gali nuo Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 15 straipsnio 2 dalies panaikinimo, kai buvo priimtas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 723/2011, būti baigta remiantis tik šiuo metu galiojančia komiteto procedūra, skirta vengimo priemonėms nustatyti (12). Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1225/2009, iš dalies pakeisto ir kodifikuoto Reglamentu (ES) 2016/1036, 15 straipsnio 3 dalimi, atnaujinant tyrimą taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnyje nustatyta procedūra.

12

3.   TVIRTINIMŲ VERTINIMAS

TVIRTINIMŲ VERTINIMAS

3.1.   Per vengimo tyrimą pareikšti tvirtinimai

Per vengimo tyrimą pareikšti tvirtinimai

| (11) | 2011 m. birželio 13 d. pateiktoje medžiagoje „Eurobolt“ suabejojo Komisijos Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio aiškinimo teisėtumu dėl dviejų priežasčių. Pirma, ji teigė, kad išplėstosios priemonės neturėtų būti taikomos nagrinėjamajam produktui, jei jis tikrai Malaizijos kilmės. Antra, „Eurobolt“ suabejojo Komisijos įgaliojimais ex officio vengimo tyrime įtarti žalą remiantis pradinio tyrimo duomenimis, nepateikiant žalos įrodymų. |
| --- | --- |

(11)

2011 m. birželio 13 d. pateiktoje medžiagoje „Eurobolt“ suabejojo Komisijos Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio aiškinimo teisėtumu dėl dviejų priežasčių. Pirma, ji teigė, kad išplėstosios priemonės neturėtų būti taikomos nagrinėjamajam produktui, jei jis tikrai Malaizijos kilmės. Antra, „Eurobolt“ suabejojo Komisijos įgaliojimais ex officio vengimo tyrime įtarti žalą remiantis pradinio tyrimo duomenimis, nepateikiant žalos įrodymų.

ex officio

| (12) | Komisija pažymėjo, kad nė vienas tvirtinimas nebuvo susijęs su sprendimo vykdymu. Taigi „Eurobolt“ pastabos buvo susijusios su klausimais, nepatenkančiais į sprendimo vykdymo sritį. Bet kuriuo atveju minėtus tvirtinimus taip pat būtų galima atmesti iš esmės. |
| --- | --- |

(12)

Komisija pažymėjo, kad nė vienas tvirtinimas nebuvo susijęs su sprendimo vykdymu. Taigi „Eurobolt“ pastabos buvo susijusios su klausimais, nepatenkančiais į sprendimo vykdymo sritį. Bet kuriuo atveju minėtus tvirtinimus taip pat būtų galima atmesti iš esmės.

| (13) | Dėl pirmojo „Eurobolt“ tvirtinimo ir kaip nurodyta priemonių vengimo reglamento 46 konstatuojamojoje dalyje, pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalimi leidžiama išplėsti priemonių taikymą panašaus produkto importui iš trečiųjų šalių. Pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalyje nustatytos išimtys, kurias leidžiama taikyti tos trečiosios šalies tikriesiems gamintojams. Kadangi atlikus vengimo tyrimą nustatyta priemonių vengimo praktika atitinka OLAF ir Malaizijos valdžios institucijų atliktų tyrimų išvadas, priemonių vengimo reglamento 1 straipsniu antidempingo priemonių taikymas išplėstas iš Malaizijos siunčiamam importuojamam produktui. Tačiau kiekviena bendrovė, įrodžiusi, kad ji yra tikrasis Malaizijos gamintojas, buvo atleista nuo išplėstųjų priemonių. Be to, pagal priemonių vengimo reglamento 2 straipsnį buvo galima prašyti ateityje taikyti išimtis. Todėl, kadangi buvo patvirtinta, kad Kinijos kilmės produktai buvo perkraunami Malaizijoje (žr. priemonių vengimo reglamento 34 ir 45 konstatuojamąsias dalis), o tikrų Malaizijos gamintojų eksportas buvo atleistas nuo išplėstųjų priemonių, „Eurobolt“ pirmasis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(13)

Dėl pirmojo „Eurobolt“ tvirtinimo ir kaip nurodyta priemonių vengimo reglamento 46 konstatuojamojoje dalyje, pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalimi leidžiama išplėsti priemonių taikymą panašaus produkto importui iš trečiųjų šalių. Pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalyje nustatytos išimtys, kurias leidžiama taikyti tos trečiosios šalies tikriesiems gamintojams. Kadangi atlikus vengimo tyrimą nustatyta priemonių vengimo praktika atitinka OLAF ir Malaizijos valdžios institucijų atliktų tyrimų išvadas, priemonių vengimo reglamento 1 straipsniu antidempingo priemonių taikymas išplėstas iš Malaizijos siunčiamam importuojamam produktui. Tačiau kiekviena bendrovė, įrodžiusi, kad ji yra tikrasis Malaizijos gamintojas, buvo atleista nuo išplėstųjų priemonių. Be to, pagal priemonių vengimo reglamento 2 straipsnį buvo galima prašyti ateityje taikyti išimtis. Todėl, kadangi buvo patvirtinta, kad Kinijos kilmės produktai buvo perkraunami Malaizijoje (žr. priemonių vengimo reglamento 34 ir 45 konstatuojamąsias dalis), o tikrų Malaizijos gamintojų eksportas buvo atleistas nuo išplėstųjų priemonių, „Eurobolt“ pirmasis tvirtinimas buvo atmestas.

| (14) | Dėl „Eurobolt“ antrojo teiginio reikėtų pažymėti, kad pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje, inter alia, reikalaujama „įrodymų dėl žalos arba kad ištaisantysis muito poveikis yra mažinamas panašaus produkto kainų ir (arba) kiekių prasme [...]“. (tekstą pasviruoju šriftu išskyrė šio teksto autoriai). Šie du reikalavimai nėra taikomi abu kartu. Iš priemonių vengimo reglamento 37 ir 38 konstatuojamųjų dalių matyti, kad dėl priemonių vengimo pradiniu reglamentu nustatyto antidempingo muito taisomasis poveikis sumažėjo tiek kainų, tiek kiekio atžvilgiu. Todėl pagrindinio reglamento 13 straipsnio teisiniai reikalavimai yra įvykdyti. Taigi iš naujo vertinti arba vėl naudoti pradinio tyrimo duomenų apie žalą dėl importo iš Kinijos nereikėjo ir nebuvo teisiškai privaloma. Todėl ir šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(14)

Dėl „Eurobolt“ antrojo teiginio reikėtų pažymėti, kad pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje, inter alia, reikalaujama „įrodymų dėl žalos arba kad ištaisantysis muito poveikis yra mažinamas panašaus produkto kainų ir (arba) kiekių prasme [...]“. (tekstą pasviruoju šriftu išskyrė šio teksto autoriai). Šie du reikalavimai nėra taikomi abu kartu. Iš priemonių vengimo reglamento 37 ir 38 konstatuojamųjų dalių matyti, kad dėl priemonių vengimo pradiniu reglamentu nustatyto antidempingo muito taisomasis poveikis sumažėjo tiek kainų, tiek kiekio atžvilgiu. Todėl pagrindinio reglamento 13 straipsnio teisiniai reikalavimai yra įvykdyti. Taigi iš naujo vertinti arba vėl naudoti pradinio tyrimo duomenų apie žalą dėl importo iš Kinijos nereikėjo ir nebuvo teisiškai privaloma. Todėl ir šis tvirtinimas buvo atmestas.

inter alia

arba

| (15) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija padarė išvadą, kad į 2011 m. birželio 13 d.„Eurobolt“ pateiktą informaciją buvo tinkamai atsižvelgta, o į „Eurobolt“ tvirtinimus buvo atsakyta priemonių vengimo reglamente, visų pirma jo 2.8 ir 4 skirsniuose. Be to, svarbu pažymėti, kad „Eurobolt“ neabejojo nei Kinijos kilmės produktų perkrovimo Malaizijoje įrodymais, nei išvada, kad bendrovės, iš kurių „Eurobolt“ įsigijo nagrinėjamąjį produktą, pateikė Komisijai klaidinančią informaciją ir negalėjo įrodyti, kad jos yra tikri Malaizijos gamintojai. |
| --- | --- |

(15)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija padarė išvadą, kad į 2011 m. birželio 13 d.„Eurobolt“ pateiktą informaciją buvo tinkamai atsižvelgta, o į „Eurobolt“ tvirtinimus buvo atsakyta priemonių vengimo reglamente, visų pirma jo 2.8 ir 4 skirsniuose. Be to, svarbu pažymėti, kad „Eurobolt“ neabejojo nei Kinijos kilmės produktų perkrovimo Malaizijoje įrodymais, nei išvada, kad bendrovės, iš kurių „Eurobolt“ įsigijo nagrinėjamąjį produktą, pateikė Komisijai klaidinančią informaciją ir negalėjo įrodyti, kad jos yra tikri Malaizijos gamintojai.

3.2.   Po tyrimo atnaujinimo pateiktų tvirtinimų vertinimas

Po tyrimo atnaujinimo pateiktų tvirtinimų vertinimas

| (16) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1374, kuriuo atnaujintas vengimo tyrimas, suinteresuotosios šalys paragintos pateikti pastabų dėl priemonių vengimo tyrimo atnaujinimo. Pastabas pateikė dvi šalys. |
| --- | --- |

(16)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1374, kuriuo atnaujintas vengimo tyrimas, suinteresuotosios šalys paragintos pateikti pastabų dėl priemonių vengimo tyrimo atnaujinimo. Pastabas pateikė dvi šalys.

| (17) | „Eurobolt“ teigė, kad Teisingumo Teismo nustatytas Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 15 straipsnio 2 dalies pažeidimas negali būti ištaisytas ex post, nes pažeistas esminis procedūrinis reikalavimas, todėl dėl jo visas pradinis vengimo tyrimas yra niekinis. |
| --- | --- |

(17)

„Eurobolt“ teigė, kad Teisingumo Teismo nustatytas Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 15 straipsnio 2 dalies pažeidimas negali būti ištaisytas ex post, nes pažeistas esminis procedūrinis reikalavimas, todėl dėl jo visas pradinis vengimo tyrimas yra niekinis.

ex post

| (18) | Šis tvirtinimas yra nepagrįstas dėl toliau išvardytų priežasčių. 15 straipsnio 2 dalies pažeidimas nereiškia, kad visas tyrimas yra niekinis, nes Teismo nustatytas pažeidimas nėra susijęs su esminėmis išvadomis dėl priemonių vengimo. Todėl pažeidimą galima ištaisyti atnaujinant vengimo tyrimą nuo to etapo, kuriuo buvo padarytas pažeidimas. Tai reiškia, kad „Eurobolt“ pirminės pastabos kartu su įgyvendinimo akto projektu buvo perduotos komitetui pagal šiuo metu galiojančią procedūrą, skirtą vengimo priemonėms nustatyti. Tai 10 konstatuojamojoje dalyje nurodyta procedūra. Taikytinas teisinis terminas, iki kurio komitetas turi gauti atitinkamą informaciją, yra ne vėliau kaip likus 14 dienų iki to komiteto posėdžio. Tai suteikia galimybę komitetui, kurį sudaro valstybių narių atstovai, susipažinti su visa svarbia informacija, kad valstybės narės galėtų suformuluoti poziciją dėl įgyvendinimo akto projekto. Kaip neseniai pripažino Teisingumo Teismas, administracinės procedūros atnaujinimas ir pakartotinis antidempingo muitų nustatymas prekėms, importuotoms panaikinto reglamento taikymo laikotarpiu, taip pat negali būti laikomas prieštaraujančiu netaikymo atgaline data taisyklei (13). |
| --- | --- |

(18)

Šis tvirtinimas yra nepagrįstas dėl toliau išvardytų priežasčių. 15 straipsnio 2 dalies pažeidimas nereiškia, kad visas tyrimas yra niekinis, nes Teismo nustatytas pažeidimas nėra susijęs su esminėmis išvadomis dėl priemonių vengimo. Todėl pažeidimą galima ištaisyti atnaujinant vengimo tyrimą nuo to etapo, kuriuo buvo padarytas pažeidimas. Tai reiškia, kad „Eurobolt“ pirminės pastabos kartu su įgyvendinimo akto projektu buvo perduotos komitetui pagal šiuo metu galiojančią procedūrą, skirtą vengimo priemonėms nustatyti. Tai 10 konstatuojamojoje dalyje nurodyta procedūra. Taikytinas teisinis terminas, iki kurio komitetas turi gauti atitinkamą informaciją, yra ne vėliau kaip likus 14 dienų iki to komiteto posėdžio. Tai suteikia galimybę komitetui, kurį sudaro valstybių narių atstovai, susipažinti su visa svarbia informacija, kad valstybės narės galėtų suformuluoti poziciją dėl įgyvendinimo akto projekto. Kaip neseniai pripažino Teisingumo Teismas, administracinės procedūros atnaujinimas ir pakartotinis antidempingo muitų nustatymas prekėms, importuotoms panaikinto reglamento taikymo laikotarpiu, taip pat negali būti laikomas prieštaraujančiu netaikymo atgaline data taisyklei (13).

13

| (19) | Jeigu antidempingo reglamentas Teisingumo Teismo sprendimu paskelbiamas negaliojančiu, tą sprendimą įgyvendinanti institucija (šiuo atveju Komisija) turi galimybę atnaujinti tyrimą, po kurio buvo priimtas minėtas reglamentas (14). Be to, išskyrus atvejus, kai dėl nustatyto pažeidimo visas tyrimas tampa niekinis, atitinkama institucija, siekdama pakeisti ankstesnį aktą, kuris paskelbtas negaliojančiu, gali tyrimą atnaujinti nuo to etapo, kai buvo padarytas pažeidimas (15). |
| --- | --- |

(19)

Jeigu antidempingo reglamentas Teisingumo Teismo sprendimu paskelbiamas negaliojančiu, tą sprendimą įgyvendinanti institucija (šiuo atveju Komisija) turi galimybę atnaujinti tyrimą, po kurio buvo priimtas minėtas reglamentas (14). Be to, išskyrus atvejus, kai dėl nustatyto pažeidimo visas tyrimas tampa niekinis, atitinkama institucija, siekdama pakeisti ankstesnį aktą, kuris paskelbtas negaliojančiu, gali tyrimą atnaujinti nuo to etapo, kai buvo padarytas pažeidimas (15).

14

15

| (20) | „Eurobolt“ taip pat teigė, kad Komisija neturėtų vėl nustatyti vengimo priemonių, nes jos nustojo galioti ir buvo panaikintos. |
| --- | --- |

(20)

„Eurobolt“ taip pat teigė, kad Komisija neturėtų vėl nustatyti vengimo priemonių, nes jos nustojo galioti ir buvo panaikintos.

| (21) | Šiuo klausimu reikia pažymėti, kad ištaisydama procedūrinį pažeidimą ir patvirtindama tyrimo išvadas, kurios nebuvo užginčytos aptariamu sprendimu, Komisija vykdo savo prievolę nustatyti priemones nagrinėjamajam produktui, importuotam šių priemonių taikymo laikotarpiu, t. y. nuo 2011 m. liepos 27 d. iki 2016 m. vasario 27 d. Todėl Komisija „Eurobolt“ teiginį atmetė. |
| --- | --- |

(21)

Šiuo klausimu reikia pažymėti, kad ištaisydama procedūrinį pažeidimą ir patvirtindama tyrimo išvadas, kurios nebuvo užginčytos aptariamu sprendimu, Komisija vykdo savo prievolę nustatyti priemones nagrinėjamajam produktui, importuotam šių priemonių taikymo laikotarpiu, t. y. nuo 2011 m. liepos 27 d. iki 2016 m. vasario 27 d. Todėl Komisija „Eurobolt“ teiginį atmetė.

| (22) | Kita šalis, Europos tvirtinimo detalių platintojų asociacija (European Fastener Distributor Association (EFDA)), tvirtino, kad „nuolat neatsižvelgiama į pagrįstas ir rūpestingai apsvarstytas Europos tvirtinimo detalių platintojų ir jiems atstovaujančių organizacijų pastabas.“ EFDA taip pat teigė, kad tais atvejais, kai importuotojai gali įrodyti, jog veikė atsakingai ir ėmėsi visų pagrįstų ir tinkamų priemonių siekdami užtikrinti, kad importuojamas produktas būtų teisėtai pagamintas Malaizijoje, jie neturėtų būti atsakingi už antidempingo muito mokėjimą, o visi tokie sumokėti muitai turėtų būti grąžinti. |
| --- | --- |

(22)

Kita šalis, Europos tvirtinimo detalių platintojų asociacija (European Fastener Distributor Association (EFDA)), tvirtino, kad „nuolat neatsižvelgiama į pagrįstas ir rūpestingai apsvarstytas Europos tvirtinimo detalių platintojų ir jiems atstovaujančių organizacijų pastabas.“ EFDA taip pat teigė, kad tais atvejais, kai importuotojai gali įrodyti, jog veikė atsakingai ir ėmėsi visų pagrįstų ir tinkamų priemonių siekdami užtikrinti, kad importuojamas produktas būtų teisėtai pagamintas Malaizijoje, jie neturėtų būti atsakingi už antidempingo muito mokėjimą, o visi tokie sumokėti muitai turėtų būti grąžinti.

European Fastener Distributor Association

| (23) | Komisija atmetė pirmąjį EFDA tvirtinimą, nes asociacija neįrodė, kad vykdant tyrimo atnaujinimo procedūrą buvo padarytas koks nors konkretus tinkamo proceso pažeidimas ir nepateikė jokių su tuo susijusių įrodymų. |
| --- | --- |

(23)

Komisija atmetė pirmąjį EFDA tvirtinimą, nes asociacija neįrodė, kad vykdant tyrimo atnaujinimo procedūrą buvo padarytas koks nors konkretus tinkamo proceso pažeidimas ir nepateikė jokių su tuo susijusių įrodymų.

| (24) | Kalbant apie antrąjį EFDA tvirtinimą, pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad tais atvejais, kai vengimo praktika, procesas ar veikla vykdoma už Sąjungos ribų, išimtys gali būti suteikiamos nagrinėjamojo produkto gamintojams, kurie, kaip nustatyta, nevengia priemonių. Todėl nėra galimybės taikyti išimtį remiantis importuotojo atsakingu veikimu, kai priemonių vengiama už ES ribų (kaip yra šiuo atveju). Veikiau eksportuotojas turi įrodyti, kad yra tikras Malaizijos gamintojas, ir prašyti taikyti išimtį. Kaip minėta priemonių vengimo reglamento 4 skirsnyje, kai kurie Malaizijos eksportuotojai pateikė prašymus ir buvo svarstoma, ar jiems taikyti išimtis, ir Komisija tokias išimtis suteikė iš viso devynioms bendrovėms. Todėl Komisija atmetė antrąjį EFDA tvirtinimą. |
| --- | --- |

(24)

Kalbant apie antrąjį EFDA tvirtinimą, pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad tais atvejais, kai vengimo praktika, procesas ar veikla vykdoma už Sąjungos ribų, išimtys gali būti suteikiamos nagrinėjamojo produkto gamintojams, kurie, kaip nustatyta, nevengia priemonių. Todėl nėra galimybės taikyti išimtį remiantis importuotojo atsakingu veikimu, kai priemonių vengiama už ES ribų (kaip yra šiuo atveju). Veikiau eksportuotojas turi įrodyti, kad yra tikras Malaizijos gamintojas, ir prašyti taikyti išimtį. Kaip minėta priemonių vengimo reglamento 4 skirsnyje, kai kurie Malaizijos eksportuotojai pateikė prašymus ir buvo svarstoma, ar jiems taikyti išimtis, ir Komisija tokias išimtis suteikė iš viso devynioms bendrovėms. Todėl Komisija atmetė antrąjį EFDA tvirtinimą.

| (25) | Atsižvelgusi į pateiktas pastabas ir jas išanalizavusi, Komisija padarė išvadą, kad iš Malaizijos siunčiamam importuojamam nagrinėjamajam produktui, deklaruojamam arba nedeklaruojamam kaip Malaizijos kilmės, turėtų būti vėl nustatytos pradinės priemonės. |
| --- | --- |

(25)

Atsižvelgusi į pateiktas pastabas ir jas išanalizavusi, Komisija padarė išvadą, kad iš Malaizijos siunčiamam importuojamam nagrinėjamajam produktui, deklaruojamam arba nedeklaruojamam kaip Malaizijos kilmės, turėtų būti vėl nustatytos pradinės priemonės.

4.   FAKTŲ ATSKLEIDIMAS

FAKTŲ ATSKLEIDIMAS

| (26) | Visoms šalims, kurios apie save pranešė atnaujinus vengimo tyrimą, buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta vėl nustatyti antidempingo muitą. Joms buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Pastabas pateikė „Eurobolt“ ir EFDA. |
| --- | --- |

(26)

Visoms šalims, kurios apie save pranešė atnaujinus vengimo tyrimą, buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta vėl nustatyti antidempingo muitą. Joms buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Pastabas pateikė „Eurobolt“ ir EFDA.

| (27) | Pirma, „Eurobolt“ teigė, kad dėl esminių procedūrinių reikalavimų pažeidimų visas tyrimas yra niekinis, todėl jų negalima ištaisyti ex post. Antra, „Eurobolt“ teigė, kad pakartotinis priemonių, kurių teisinis pagrindas yra PPO pripažintas neteisėtu, nustatymas pažeidžia teisinės valstybės principą ir gero administravimo principą. Trečia, „Eurobolt“ teigė, kad dėl Komisijos pasiūlymo vėl nustatyti priemones neužtikrinama veiksminga teisminė apsauga, nes tai reiškia, kad Komisija bet kokį pažeidimą gali paprasčiausiai ištaisyti ex post, o tai trikdo galios pusiausvyrą prekybos apsaugos tyrimuose. Ketvirta, „Eurobolt“ teigė, kad Komisijos pasiūlyme neatsižvelgiama į Nyderlandų Hoge Raad (Nyderlandų Aukščiausiasis Teismas) sprendimą Eurobolt prieš Staatssecretaris van Financiën (16), ir paragino Komisiją nesikišti į išimtinę muitinės kompetenciją priimti sprendimą dėl „Eurobolt“ sumokėtų vengimo muitų grąžinimo. |
| --- | --- |

(27)

Pirma, „Eurobolt“ teigė, kad dėl esminių procedūrinių reikalavimų pažeidimų visas tyrimas yra niekinis, todėl jų negalima ištaisyti ex post. Antra, „Eurobolt“ teigė, kad pakartotinis priemonių, kurių teisinis pagrindas yra PPO pripažintas neteisėtu, nustatymas pažeidžia teisinės valstybės principą ir gero administravimo principą. Trečia, „Eurobolt“ teigė, kad dėl Komisijos pasiūlymo vėl nustatyti priemones neužtikrinama veiksminga teisminė apsauga, nes tai reiškia, kad Komisija bet kokį pažeidimą gali paprasčiausiai ištaisyti ex post, o tai trikdo galios pusiausvyrą prekybos apsaugos tyrimuose. Ketvirta, „Eurobolt“ teigė, kad Komisijos pasiūlyme neatsižvelgiama į Nyderlandų Hoge Raad (Nyderlandų Aukščiausiasis Teismas) sprendimą Eurobolt prieš Staatssecretaris van Financiën (16), ir paragino Komisiją nesikišti į išimtinę muitinės kompetenciją priimti sprendimą dėl „Eurobolt“ sumokėtų vengimo muitų grąžinimo.

ex post

ex post

Hoge Raad

Eurobolt prieš Staatssecretaris van Financiën

16

| (28) | Dėl pirmojo „Eurobolt“ argumento, kuris jau buvo pateiktas atnaujinus vengimo tyrimą, Komisija nurodo 18 ir 19 konstatuojamąsias dalis. Kadangi naujų argumentų nepateikta, šis tvirtinimas atmestas. |
| --- | --- |

(28)

Dėl pirmojo „Eurobolt“ argumento, kuris jau buvo pateiktas atnaujinus vengimo tyrimą, Komisija nurodo 18 ir 19 konstatuojamąsias dalis. Kadangi naujų argumentų nepateikta, šis tvirtinimas atmestas.

| (29) | Dėl antrojo „Eurobolt“ argumento Komisija nusprendė suderinti priemones su PPO kolegijų ir apeliacinio komiteto išvadomis, dėl kurių buvo priimtas 2016 m. vasario 26 d. reglamentas (žr. 5 konstatuojamąją dalį). Ji nusprendė, kad tai neturi daryti poveikio ex tunc. Vėliau Komisija privalėjo imtis būtinų veiksmų, kad būtų įvykdytas Teisingumo Teismo sprendimas, t. y. ištaisyti Teismo nustatytą pažeidimą. Kadangi procedūrinė klaida galėjo būti ištaisyta ir buvo patvirtintos išvados dėl priemonių vengimo, Komisija, remdamasi neginčijamomis vengimo tyrimo išvadomis, turėjo teisę vėl nustatyti priemonių vengimo muitus priemonių taikymo laikotarpiu. Nė vienas iš pirmiau nurodytų veiksmų nėra susijęs su gero administravimo principo pažeidimu. Bet kuriuo atveju „Eurobolt“ paminėjo gero administravimo principą, tačiau nenurodė, kuri teisė šiuo atžvilgiu tariamai buvo pažeista (17). Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(29)

Dėl antrojo „Eurobolt“ argumento Komisija nusprendė suderinti priemones su PPO kolegijų ir apeliacinio komiteto išvadomis, dėl kurių buvo priimtas 2016 m. vasario 26 d. reglamentas (žr. 5 konstatuojamąją dalį). Ji nusprendė, kad tai neturi daryti poveikio ex tunc. Vėliau Komisija privalėjo imtis būtinų veiksmų, kad būtų įvykdytas Teisingumo Teismo sprendimas, t. y. ištaisyti Teismo nustatytą pažeidimą. Kadangi procedūrinė klaida galėjo būti ištaisyta ir buvo patvirtintos išvados dėl priemonių vengimo, Komisija, remdamasi neginčijamomis vengimo tyrimo išvadomis, turėjo teisę vėl nustatyti priemonių vengimo muitus priemonių taikymo laikotarpiu. Nė vienas iš pirmiau nurodytų veiksmų nėra susijęs su gero administravimo principo pažeidimu. Bet kuriuo atveju „Eurobolt“ paminėjo gero administravimo principą, tačiau nenurodė, kuri teisė šiuo atžvilgiu tariamai buvo pažeista (17). Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė.

ex tunc

17

| (30) | Dėl trečiojo „Eurobolt“ argumento pažymėtina, kad pagal nusistovėjusią teismo praktiką Teisingumo Teismo sprendimo dėl negaliojimo pripažinimo apimtis ir motyvai turi būti nustatomi kiekvienu konkrečiu atveju (2016 m. sausio 28 d. Sprendimo CM Eurologistik ir GLS, C-283/14 ir C-284/14, EU:C:2016:57, 49 punktas ir jame nurodyta teismo praktika) ir gali būti tokie, kad gali nereikėti nedelsiant grąžinti visų atitinkamų muitų (2018 m. kovo 15 d. Teismo sprendimo Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, 70 punktas). Šiuo atveju dėl pažeidimo ne visas tyrimas tapo niekinis. Kaip nurodyta 7–10 konstatuojamosiose dalyse, šiuo atveju procedūrinio reikalavimo pažeidimas galėjo būti ištaisytas ir priemonė galėjo būti vėl nustatyta pagal taikytinas procedūrines taisykles. Šios prievolės nepažeidžia veiksmingos teisminės apsaugos principo. Todėl Komisija atmetė ir šį tvirtinimą. |
| --- | --- |

(30)

Dėl trečiojo „Eurobolt“ argumento pažymėtina, kad pagal nusistovėjusią teismo praktiką Teisingumo Teismo sprendimo dėl negaliojimo pripažinimo apimtis ir motyvai turi būti nustatomi kiekvienu konkrečiu atveju (2016 m. sausio 28 d. Sprendimo CM Eurologistik ir GLS, C-283/14 ir C-284/14, EU:C:2016:57, 49 punktas ir jame nurodyta teismo praktika) ir gali būti tokie, kad gali nereikėti nedelsiant grąžinti visų atitinkamų muitų (2018 m. kovo 15 d. Teismo sprendimo Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, 70 punktas). Šiuo atveju dėl pažeidimo ne visas tyrimas tapo niekinis. Kaip nurodyta 7–10 konstatuojamosiose dalyse, šiuo atveju procedūrinio reikalavimo pažeidimas galėjo būti ištaisytas ir priemonė galėjo būti vėl nustatyta pagal taikytinas procedūrines taisykles. Šios prievolės nepažeidžia veiksmingos teisminės apsaugos principo. Todėl Komisija atmetė ir šį tvirtinimą.

CM Eurologistik ir GLS

Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg

| (31) | Dėl ketvirtojo „Eurobolt“ argumento, išdėstyto 8 konstatuojamojoje dalyje, Komisija turėjo imtis būtinų priemonių, kad įvykdytų Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą. Nyderlandų Aukščiausiojo Teismo sprendimas, be kita ko, susijęs su klausimu, ar grąžinant antidempingo muitus turėtų būti mokamos palūkanos, negalėjo atleisti Komisijos nuo prievolės, kylančios iš Teisingumo Teismo sprendimo. Bet kuriuo atveju Komisija taip pat savo veiksmais neperima valstybių narių muitinių kompetencijos, kaip pripažino Teisingumo Teismas sprendimuose C&J Clark International (18) ir Deichmann (19). Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė. |
| --- | --- |

(31)

Dėl ketvirtojo „Eurobolt“ argumento, išdėstyto 8 konstatuojamojoje dalyje, Komisija turėjo imtis būtinų priemonių, kad įvykdytų Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą. Nyderlandų Aukščiausiojo Teismo sprendimas, be kita ko, susijęs su klausimu, ar grąžinant antidempingo muitus turėtų būti mokamos palūkanos, negalėjo atleisti Komisijos nuo prievolės, kylančios iš Teisingumo Teismo sprendimo. Bet kuriuo atveju Komisija taip pat savo veiksmais neperima valstybių narių muitinių kompetencijos, kaip pripažino Teisingumo Teismas sprendimuose C&J Clark International (18) ir Deichmann (19). Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė.

C&J Clark International

18

Deichmann

19

| (32) | EFDA išreiškė apgailestavimą, kad buvo atmestas jos ankstesnis prašymas atleisti importuotojus nuo antidempingo muitų tais atvejais, kai importuotojai galėjo įrodyti, kad buvo deramai užtikrinta, jog importuotas produktas yra teisėtai pagamintas Malaizijoje. EFDA paprašė Komisijos persvarstyti jai susirūpinimą keliančius klausimus. |
| --- | --- |

(32)

EFDA išreiškė apgailestavimą, kad buvo atmestas jos ankstesnis prašymas atleisti importuotojus nuo antidempingo muitų tais atvejais, kai importuotojai galėjo įrodyti, kad buvo deramai užtikrinta, jog importuotas produktas yra teisėtai pagamintas Malaizijoje. EFDA paprašė Komisijos persvarstyti jai susirūpinimą keliančius klausimus.

| (33) | Kaip nurodyta 24 konstatuojamojoje dalyje, nėra galimybės taikyti išimtį remiantis importuotojo atsakingu veikimu, kai priemonių vengiama už ES ribų (kaip yra šiuo atveju). Todėl Komisija patvirtino kaip anksčiau atmetanti EFDA tvirtinimą. |
| --- | --- |

(33)

Kaip nurodyta 24 konstatuojamojoje dalyje, nėra galimybės taikyti išimtį remiantis importuotojo atsakingu veikimu, kai priemonių vengiama už ES ribų (kaip yra šiuo atveju). Todėl Komisija patvirtino kaip anksčiau atmetanti EFDA tvirtinimą.

| (34) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, po faktų atskleidimo pateiktos pastabos nepakeitė Komisijos išvados, išdėstytos 25 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(34)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, po faktų atskleidimo pateiktos pastabos nepakeitė Komisijos išvados, išdėstytos 25 konstatuojamojoje dalyje.

| (35) | Atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (20) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną. |
| --- | --- |

(35)

Atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (20) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną.

20

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

| (36) | Šis reglamentas atitinka pagal pagrindinio Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(36)

Šis reglamentas atitinka pagal pagrindinio Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Visoms kitoms bendrovėms taikomo galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamento (EB) Nr. 91/2009 1 straipsnio 2 dalimi tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, išskyrus pagamintas iš nerūdijančio plieno, t. y. medsraigčiams (išskyrus stambiuosius medsraigčius su briaunotomis galvutėmis), savisriegiams, kitiems sraigtams ir varžtams su galvutėmis (su veržlėmis ir poveržlėmis arba be jų, tačiau išskyrus netuščiavidurio skerspjūvio sraigtus, ištekintus iš juostų, strypų, profilių arba iš vielos, kurių šerdies storis ne didesnis kaip 6 mm, bei sraigtus ir varžtus, skirtus geležinkelio bėgių konstrukcijų sudedamosioms dalims tvirtinti) ir poveržlėms, taikymas išplečiamas iš Malaizijos siunčiamoms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, išskyrus pagamintas iš nerūdijančio plieno, t. y. medsraigčiams (išskyrus stambiuosius medsraigčius su briaunotomis galvutėmis), savisriegiams, kitiems sraigtams ir varžtams su galvutėmis (su veržlėmis ir poveržlėmis arba be jų, tačiau išskyrus netuščiavidurio skerspjūvio sraigtus, ištekintus iš juostų, strypų, profilių arba iš vielos, kurių šerdies storis ne didesnis kaip 6 mm, bei sraigtus ir varžtus, skirtus geležinkelio bėgių konstrukcijų sudedamosioms dalims tvirtinti) ir poveržlėms, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip Malaizijos kilmės, kurių KN kodai Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 723/2011 taikymo laikotarpiu buvo ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ir ex 7318 22 00. TARIC kodai išvardyti šio reglamento I priede.

2.   Šio straipsnio 1 dalis netaikoma II priede išvardytiems eksportuojantiems gamintojams.

3.   Surenkamas muitas, kurio taikymas išplėstas šio straipsnio 1 dalimi, mokėtinas už importuojamus produktus, siunčiamus iš Malaizijos, deklaruojamus arba nedeklaruojamus kaip Malaizijos kilmės, kurių registracija vykdyta pagal Reglamento (ES) Nr. 966/2010 2 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 13 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 5 dalį, išskyrus 2 dalyje išvardytų bendrovių pagamintus produktus.

2 straipsnis

1.   Pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 723/2011 surinkti muitai negrąžinami.

2.   Visas sumas, kurias kompensavo po Teisingumo Teismo sprendimo Eurobolt byloje C-644/17 (EU:C:2019:555), jas išmokėjusios institucijos susigrąžina.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. balandžio 30 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

1

(2)  
  2009 m. sausio 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 91/2009, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 29, 2009 1 31, p. 1).

2

(3)  
  2010 m. spalio 27 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 966/2010 dėl galimo antidempingo priemonių, nustatytų Tarybos reglamentu (EB) Nr. 91/2009 tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, vengimo importuojant tam tikras iš Malaizijos siunčiamas geležines arba plienines tvirtinimo detales, deklaruojamas arba nedeklaruojamas kaip Malaizijos kilmės, tyrimo inicijavimo ir įpareigojimo registruoti tokius importuojamus produktus (OL L 282, 2010 10 28, p. 29).

3

(4)  
  2011 m. liepos 18 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 723/2011, kuriuo išplečiamas galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 91/2009 tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, taikymas tam tikroms iš Malaizijos siunčiamoms importuojamoms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip Malaizijos kilmės (OL L 194, 2011 7 26, p. 6).

4

(5)  
  2016 m. vasario 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/278, kuriuo panaikinamas galutinis antidempingo muitas, kuris buvo nustatytas tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms ir kurio taikymas buvo išplėstas tam tikroms iš Malaizijos siunčiamoms importuojamoms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip Malaizijos kilmės (OL L 52, 2016 2 27, p. 24).

5

(6)  
  2019 m. liepos 3 d. Sprendimas Eurobolt, C-644/17, ECLI:EU:C:2019:555.

6

Eurobolt

(7)  
  2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (OL L 343, 2009 12 22, p. 51). Panaikintas ir pakeistas Reglamentu (ES) 2016/1036.

7

(8)  
  2019 m. liepos 3 d. Sprendimo Eurobolt, C-644/17, ECLI:EU:C:2019:555, 51 punktas.

8

Eurobolt

(9)  
  2019 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1374, kuriuo, atsižvelgiant į 2019 m. liepos 3 d. Sprendimą byloje C-644/17 Eurobolt, atnaujinamas tyrimas dėl 2011 m. liepos 18 d. Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 723/2011, kuriuo išplečiamas galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 91/2009 tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, taikymas tam tikroms iš Malaizijos siunčiamoms importuojamoms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip Malaizijos kilmės (OL L 223, 2019 8 27, p. 1).

9

Eurobolt

(10)  Išvados, kurios nebuvo užginčytos aptariamu sprendimu, lieka visapusiškai galioti (žr., mutatis mutandis, 2019 m. rugsėjo 20 d. Sprendimo Jinan Meide Casting Co. Ltd, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644 333–342 punktus).

10

mutatis mutandis

Jinan Meide Casting Co. Ltd

(11)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13). Šiuo klausimu žr. 2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 37/2014, kuriuo iš dalies keičiami tam tikri su bendra prekybos politika susiję reglamentai dėl tam tikrų priemonių priėmimo procedūrų (OL L 18, 2014 1 21, p. 1).

11

(12)  
  2018 m. kovo 15 d. Teismo sprendimo Deichmann, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, 44–55 punktai.

12

Deichmann

(13)  
  2018 m. kovo 15 d. Teismo sprendimo Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, 79 punktas ir 2019 m. birželio 19 d. Teismo sprendimo C&J Clark International Ltd v Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, EU:C:2019:508, 58 punktas.

13

Deichmann SE prieš Hauptzollamt Duisburg

C&J Clark International Ltd v Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(14)  
  2018 m. kovo 15 d. Teismo sprendimo Deichmann, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, 73 punktas; taip pat žr. 2019 m. birželio 19 d. Teismo sprendimo P&J Clark International, C-612/16, ECLI:EU:C:2019:508, 43 punktą.

14

Deichmann

P&J Clark International

(15)  Ten pat, 74 punktas; taip pat žr. 2019 m. birželio 19 d. Teismo sprendimo P&J Clark International, C-612/16, EU:C:2019:508, 43 punktą.

15

P&J Clark International

(16)  
  2019 m. lapkričio 29 d.
  Hoge Raad sprendimas Eurobolt prieš Staatssecretaris van Financiën, 15/04667 bis, NL:HR:2019:1875.

16

Hoge Raad

Eurobolt prieš Staatssecretaris van Financiën

bis

(17)  Žr. 2003 m. spalio 2 d. Sprendimo Area Cova prieš Tarybą ir Komisiją, T-196/99, EU:T:2001:281, 43 punktą; 2006 m. spalio 4 d. Sprendimo Tillack prieš Komisiją, T-193/04, EU:T:2006:292, 127 punktą ir 2008 m. lapkričio 13 d. Sprendimo SPM prieš Tarybą ir Komisiją, T-128/05, EU:T:2008:494, 127 punktą.

17

Area Cova prieš Tarybą ir Komisiją

Tillack prieš Komisiją

SPM prieš Tarybą ir Komisiją

(18)  
  2019 m. birželio 19 d. Sprendimo C&J Clark International, C-612/16, EU:C:2019:508, 84–85 punktai.

18

C&J Clark International

(19)  
  2018 m. kovo 15 d. Sprendimo Deichmann, C-256/16, EU:C:2018:187, 84 punktas.

19

Deichmann

(20)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

20

---

I PRIEDAS

1 straipsnyje apibrėžtų tam tikrų geležinių arba plieninių tvirtinimo detalių TARIC kodai

a)   Galioja nuo 2011 m. liepos 27 d. iki 2016 m. vasario 27 d.

KN kodai ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ir ex 7318 22 00 (TARIC kodai 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 ir 7318220095)

b)   Galioja nuo 2011 m. liepos 27 d. iki 2012 m. birželio 30 d.

7318149991

c)   Galioja nuo 2012 m. liepos 1 d. iki 2016 m. vasario 27 d.

7318149920, 7318149992

---

II PRIEDAS

Eksportuojančių gamintojų sąrašas

| Eksportuojančio gamintojo pavadinimas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- |
| Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd | B123 |
| Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd | B124 |
| Jinfast Industries Sdn. Bhd | B125 |
| Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd | B126 |
| Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd | B127 |
| Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd | B128 |
| TI Metal Forgings Sdn. Bhd | B129 |
| United Bolt and Nut Sdn. Bhd | B130 |
| Andfast Malaysia Sdn. Bhd. | B265 |

Eksportuojančio gamintojo pavadinimas

Papildomas TARIC kodas

Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd

B123

Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd

B124

Jinfast Industries Sdn. Bhd

B125

Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd

B126

Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd

B127

Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd

B128

TI Metal Forgings Sdn. Bhd

B129

United Bolt and Nut Sdn. Bhd

B130

Andfast Malaysia Sdn. Bhd.

B265

---

DIREKTYVOS

| 2020 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 141/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 141/9

---

KOMISIJOS DIREKTYVA (ES) 2020/612

2020 m. gegužės 4 d.

kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/126/EB dėl vairuotojo pažymėjimų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/126/EB dėl vairuotojo pažymėjimų (1), ypač į jos 8 straipsnį,

kadangi:

| (1) | galiojančios konkrečios nuostatos, susijusios su valstybių narių galimybe nuspręsti C, CE, D ir DE kategorijų transporto priemonių vairuotojo pažymėjimo turėtojų vairuotojo pažymėjime neįrašyti apribojimo vairuoti tik transporto priemones su automatine pavarų dėže, taip pat turėtų būti taikomos BE, C1, C1E, D1 ir D1E kategorijų transporto priemonių vairuotojo pažymėjimo turėtojams, jei kandidatas gauti vairuotojo pažymėjimą jau turi išduotą vairuotojo pažymėjimą, kurį gavo bent vienos iš šių kategorijų transporto priemone su rankine pavarų dėže: B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 ar D1E; |
| --- | --- |

(1)

galiojančios konkrečios nuostatos, susijusios su valstybių narių galimybe nuspręsti C, CE, D ir DE kategorijų transporto priemonių vairuotojo pažymėjimo turėtojų vairuotojo pažymėjime neįrašyti apribojimo vairuoti tik transporto priemones su automatine pavarų dėže, taip pat turėtų būti taikomos BE, C1, C1E, D1 ir D1E kategorijų transporto priemonių vairuotojo pažymėjimo turėtojams, jei kandidatas gauti vairuotojo pažymėjimą jau turi išduotą vairuotojo pažymėjimą, kurį gavo bent vienos iš šių kategorijų transporto priemone su rankine pavarų dėže: B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 ar D1E;

| (2) | tų nuostatų taikymo sritis turėtų būti išplėsta atsižvelgiant į technikos pažangą, visų pirma siekiant atsižvelgti į tai, kad transporto sektoriuje pagaminama ir naudojama vis daugiau šiuolaikiškų, saugesnių ir mažiau taršių transporto priemonių, kuriose įrengtos įvairios pusiau automatinės, automatinės ar hibridinės pavarų sistemos. Be to, supaprastinus esamus automatinių transporto priemonių vairavimo apribojimus, sumažėtų suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant kelių transporto sektoriuje veikiančias MVĮ ir labai mažas įmones, tenkanti administracinė našta; |
| --- | --- |

(2)

tų nuostatų taikymo sritis turėtų būti išplėsta atsižvelgiant į technikos pažangą, visų pirma siekiant atsižvelgti į tai, kad transporto sektoriuje pagaminama ir naudojama vis daugiau šiuolaikiškų, saugesnių ir mažiau taršių transporto priemonių, kuriose įrengtos įvairios pusiau automatinės, automatinės ar hibridinės pavarų sistemos. Be to, supaprastinus esamus automatinių transporto priemonių vairavimo apribojimus, sumažėtų suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant kelių transporto sektoriuje veikiančias MVĮ ir labai mažas įmones, tenkanti administracinė našta;

| (3) | A2 kategorijos egzaminavimui skirtiems motociklams, kurie naudojami per įgūdžių ir elgsenos patikrinimo egzaminą, taikomi reikalavimai turi būti suderinti su technikos pažanga, visų pirma su degimo variklių ir važiuoklių tobulinimu ir platesniu elektrinių motociklų naudojimu. Derinant A2 kategorijos egzaminavimui skirtų transporto priemonių technines specifikacijas taip pat turėtų būti užtikrinta, kad kandidatai gauti vairuotojo pažymėjimą būtų egzaminuojami naudojant transporto priemones, atitinkančias kategoriją, dėl kurios bus išduotas vairuotojo pažymėjimas; |
| --- | --- |

(3)

A2 kategorijos egzaminavimui skirtiems motociklams, kurie naudojami per įgūdžių ir elgsenos patikrinimo egzaminą, taikomi reikalavimai turi būti suderinti su technikos pažanga, visų pirma su degimo variklių ir važiuoklių tobulinimu ir platesniu elektrinių motociklų naudojimu. Derinant A2 kategorijos egzaminavimui skirtų transporto priemonių technines specifikacijas taip pat turėtų būti užtikrinta, kad kandidatai gauti vairuotojo pažymėjimą būtų egzaminuojami naudojant transporto priemones, atitinkančias kategoriją, dėl kurios bus išduotas vairuotojo pažymėjimas;

| (4) | todėl Direktyva 2006/126/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista; |
| --- | --- |

(4)

todėl Direktyva 2006/126/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista;

| (5) | pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (2) valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudedamųjų dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos; |
| --- | --- |

(5)

pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (2) valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudedamųjų dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos;

| (6) | šioje direktyvoje nustatytos priemonės atitinka Vairuotojo pažymėjimų reikalų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šioje direktyvoje nustatytos priemonės atitinka Vairuotojo pažymėjimų reikalų komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2006/126/EB II priedas iš dalies keičiamas pagal šios direktyvos priedą.

2 straipsnis

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip 2020 m. lapkričio 1 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Tas nuostatas jos taiko nuo 2020 m. lapkričio 1 d.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2020 m. gegužės 4 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 403, 2006 12 30, p. 18.

1

(2)  
  OL C 369, 2011 12 17, p. 14.

2

---

PRIEDAS

Direktyvos 2006/126/EB II priedas iš dalies keičiamas taip:

| a) | 5.1.3 punktas pakeičiamas taip:

  „5.1.3. Konkrečios nuostatos dėl BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 ir D1E kategorijų transporto priemonių
  Valstybės narės gali nuspręsti 5.1.2 punkte nurodytų BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 arba D1E kategorijų transporto priemonių vairuotojo pažymėjime neįrašyti apribojimo vairuoti tik transporto priemones su automatine pavarų dėže, jei kandidatas gauti vairuotojo pažymėjimą jau turi išduotą vairuotojo pažymėjimą, kurį gavo bent vienos iš šių kategorijų transporto priemone su rankine pavarų dėže: B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 arba D1E, ir jei per įgūdžių bei elgsenos patikrinimo egzaminą atliko 8.4 punkte aprašytus veiksmus.“; |
| --- | --- |

a)

5.1.3 punktas pakeičiamas taip:

„5.1.3. Konkrečios nuostatos dėl BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 ir D1E kategorijų transporto priemonių

Valstybės narės gali nuspręsti 5.1.2 punkte nurodytų BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 arba D1E kategorijų transporto priemonių vairuotojo pažymėjime neįrašyti apribojimo vairuoti tik transporto priemones su automatine pavarų dėže, jei kandidatas gauti vairuotojo pažymėjimą jau turi išduotą vairuotojo pažymėjimą, kurį gavo bent vienos iš šių kategorijų transporto priemone su rankine pavarų dėže: B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 arba D1E, ir jei per įgūdžių bei elgsenos patikrinimo egzaminą atliko 8.4 punkte aprašytus veiksmus.“;

| b) | 5.2 punkte po antra paantrašte „A2 kategorija“ antra pastraipa pakeičiama taip:

  „Jei motociklas varomas vidaus degimo varikliu, variklio darbinis tūris turi būti bent 250 cm3.“ |
| --- | --- |

b)

5.2 punkte po antra paantrašte „A2 kategorija“ antra pastraipa pakeičiama taip:

„Jei motociklas varomas vidaus degimo varikliu, variklio darbinis tūris turi būti bent 250 cm3.“

---

SPRENDIMAI

| 2020 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 141/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 141/12

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2020/613

2020 m. vasario 7 d.

dėl priemonės SA.17653 – C36/2007 (ex NN 25/2007), kurią Vokietija taikė bendrovei „Deutsche Post AG“

(pranešta dokumentu Nr. C(2020) 593)

(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, visų pirma į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, visų pirma į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pagal pirmiau nurodytas nuostatas (1) paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Atitinkamų pagalbos procedūrų santrauka

Atitinkamų pagalbos procedūrų santrauka

1.1.1.   Sprendimas pradėti procedūrą

Sprendimas pradėti procedūrą

| (1) | 1994 m. įmonė „United Parcel Service“ (toliau – UPS) pateikė skundą, kuriame teigė, kad Vokietijos pašto bendrovei „Deutsche Bundespost POSTDIENST“ (toliau – POSTDIENST) buvo suteikta neteisėta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(1)

1994 m. įmonė „United Parcel Service“ (toliau – UPS) pateikė skundą, kuriame teigė, kad Vokietijos pašto bendrovei „Deutsche Bundespost POSTDIENST“ (toliau – POSTDIENST) buvo suteikta neteisėta valstybės pagalba.

| (2) | 1999 m. spalio 23 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl kelių valstybės priemonių: kompensacijos už įpareigojimą teikti universaliąsias paslaugas, valstybės garantijos ir pensijų subsidijų 1995–1999 m. (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). |
| --- | --- |

(2)

1999 m. spalio 23 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl kelių valstybės priemonių: kompensacijos už įpareigojimą teikti universaliąsias paslaugas, valstybės garantijos ir pensijų subsidijų 1995–1999 m. (toliau – sprendimas pradėti procedūrą).

| (3) | Sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Komisija paprašė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. |
| --- | --- |

(3)

Sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2). Komisija paprašė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

2

| (4) | 1999 m. rugsėjo 16 d. Vokietija pateikė nuomonę šiuo atžvilgiu. |
| --- | --- |

(4)

1999 m. rugsėjo 16 d. Vokietija pateikė nuomonę šiuo atžvilgiu.

| (5) | Paskelbusi sprendimą pradėti procedūrą Komisija gavo 14 suinteresuotųjų šalių pastabas ir jas 1999 m. gruodžio 15 d. raštu persiuntė Vokietijos Vyriausybei, kad ši galėtų pateikti savo pastabas. |
| --- | --- |

(5)

Paskelbusi sprendimą pradėti procedūrą Komisija gavo 14 suinteresuotųjų šalių pastabas ir jas 1999 m. gruodžio 15 d. raštu persiuntė Vokietijos Vyriausybei, kad ši galėtų pateikti savo pastabas.

| (6) | Vokietija atsakė 2000 m. vasario 1 d. raštu, užregistruotu gavimo dieną – 2000 m. vasario 2 d. |
| --- | --- |

(6)

Vokietija atsakė 2000 m. vasario 1 d. raštu, užregistruotu gavimo dieną – 2000 m. vasario 2 d.

1.1.2.   2002 m. sprendimas

2002 m. sprendimas

| (7) | 2002 m. birželio 19 d. Komisija priėmė sprendimą 2002/753/EB (3) (toliau – 2002 m. sprendimas), kuriame konstatavo, kad POSTDIENST ir jos teises ir pareigas perėmusi bendrovė „Deutsche Post AG“ (toliau – DPAG, o POSTDIENST ir DPAG kartu – „Deutsche Post“) už pašto siuntų pristatymą į namus ėmė mažesnį už pristatymo sąnaudas atlygį ir kad tokia agresyvi kainų politika nebuvo „Deutsche Post“ įpareigojimo teikti universaliąsias paslaugas dalis. |
| --- | --- |

(7)

2002 m. birželio 19 d. Komisija priėmė sprendimą 2002/753/EB (3) (toliau – 2002 m. sprendimas), kuriame konstatavo, kad POSTDIENST ir jos teises ir pareigas perėmusi bendrovė „Deutsche Post AG“ (toliau – DPAG, o POSTDIENST ir DPAG kartu – „Deutsche Post“) už pašto siuntų pristatymą į namus ėmė mažesnį už pristatymo sąnaudas atlygį ir kad tokia agresyvi kainų politika nebuvo „Deutsche Post“ įpareigojimo teikti universaliąsias paslaugas dalis.

3

| (8) | Komisija mano, kad dėl to „Deutsche Post“ patirti 572 mln. EUR nuostoliai, pažeidžiant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 106 ir 107 straipsnius, galiausiai buvo finansuoti iš valstybės išteklių – įvairia forma (pvz., valstybės kompensacinėmis išmokomis iš susijusios bendrovės „Deutsche Bundespost TELEKOM“ (toliau – TELEKOM), valstybės paskolų garantijomis ir valstybės parama pašto tarnautojų pensijoms finansuoti). |
| --- | --- |

(8)

Komisija mano, kad dėl to „Deutsche Post“ patirti 572 mln. EUR nuostoliai, pažeidžiant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 106 ir 107 straipsnius, galiausiai buvo finansuoti iš valstybės išteklių – įvairia forma (pvz., valstybės kompensacinėmis išmokomis iš susijusios bendrovės „Deutsche Bundespost TELEKOM“ (toliau – TELEKOM), valstybės paskolų garantijomis ir valstybės parama pašto tarnautojų pensijoms finansuoti).

| (9) | Pagal 2002 m. sprendimą Vokietija su vidaus rinka nesuderinamą 572 mln. EUR valstybės pagalbą iš DPAG išieškojo. „Deutsche Post“ dėl šio sprendimo pateikė apeliacinį skundą ES teismams. |
| --- | --- |

(9)

Pagal 2002 m. sprendimą Vokietija su vidaus rinka nesuderinamą 572 mln. EUR valstybės pagalbą iš DPAG išieškojo. „Deutsche Post“ dėl šio sprendimo pateikė apeliacinį skundą ES teismams.

1.1.3.   Kiti skundai po 2002 m. sprendimo priėmimo

Kiti skundai po 2002 m. sprendimo priėmimo

| (10) | 2004 m. gegužės 13 d. UPS pateikė dar vieną skundą, kuriame teigė, kad „Deutsche Post“ buvo suteikta neteisėta pagalba po 2002 m. sprendimo priėmimo. UPS pareiškė, kad 2002 m. sprendime išnagrinėtos ne visos pirminiame 1994 m. skunde nurodytos priemonės ir kad „Deutsche Post“ suteikti finansiniai pranašumai yra gerokai didesni nei su pagalbos taisyklėmis nesuderinama 572 mln. EUR dydžio pagalba. UPS teigimu, „Deutsche Post“ valstybinius išteklius naudojo savo siuntų verslui plėsti (pvz., perimdama kitas įmones) ir paslaugoms savo patronuojamosioms įmonėms „Postbank AG“ (toliau – POSTBANK) ir „Deutsche Post euro Express GmbH & Co OHG“, kurios veikė banko paslaugų sektoriuje ar, naudodamos prekės ženklą DHL, siuntų paslaugų pardavimo verslo klientams sektoriuje, nepagrįstai mažomis sandorių kainomis parduoti. |
| --- | --- |

(10)

2004 m. gegužės 13 d. UPS pateikė dar vieną skundą, kuriame teigė, kad „Deutsche Post“ buvo suteikta neteisėta pagalba po 2002 m. sprendimo priėmimo. UPS pareiškė, kad 2002 m. sprendime išnagrinėtos ne visos pirminiame 1994 m. skunde nurodytos priemonės ir kad „Deutsche Post“ suteikti finansiniai pranašumai yra gerokai didesni nei su pagalbos taisyklėmis nesuderinama 572 mln. EUR dydžio pagalba. UPS teigimu, „Deutsche Post“ valstybinius išteklius naudojo savo siuntų verslui plėsti (pvz., perimdama kitas įmones) ir paslaugoms savo patronuojamosioms įmonėms „Postbank AG“ (toliau – POSTBANK) ir „Deutsche Post euro Express GmbH & Co OHG“, kurios veikė banko paslaugų sektoriuje ar, naudodamos prekės ženklą DHL, siuntų paslaugų pardavimo verslo klientams sektoriuje, nepagrįstai mažomis sandorių kainomis parduoti.

| (11) | 2004 m. lapkričio 9 d. ir 2005 m. balandžio 1 d. Komisija išsiuntė Vokietijai prašymus pateikti informaciją. 2004 m. gruodžio 2 d. ir 2005 m. birželio 3 d. Vokietija pateikė atsakymus. |
| --- | --- |

(11)

2004 m. lapkričio 9 d. ir 2005 m. balandžio 1 d. Komisija išsiuntė Vokietijai prašymus pateikti informaciją. 2004 m. gruodžio 2 d. ir 2005 m. birželio 3 d. Vokietija pateikė atsakymus.

| (12) | 2004 m. liepos 16 d. įmonė „TNT Post AG & Co KG“ (toliau – TNT) pateikė skundą, kuriame taip pat teigė, kad „Deutsche Post“ paslaugas POSTBANK parduodavo nepagrįstai mažomis sandorių kainomis. TNT teigimu, POSTBANK apmokėdavo tik kintamąsias suteiktų paslaugų išlaidas, o visas bendras pastoviąsias pardavimo tinklo išlaidas už finansuodavo „Deutsche Post“ iš savo pašto monopolio pajamų. |
| --- | --- |

(12)

2004 m. liepos 16 d. įmonė „TNT Post AG & Co KG“ (toliau – TNT) pateikė skundą, kuriame taip pat teigė, kad „Deutsche Post“ paslaugas POSTBANK parduodavo nepagrįstai mažomis sandorių kainomis. TNT teigimu, POSTBANK apmokėdavo tik kintamąsias suteiktų paslaugų išlaidas, o visas bendras pastoviąsias pardavimo tinklo išlaidas už finansuodavo „Deutsche Post“ iš savo pašto monopolio pajamų.

| (13) | 2004 m. lapkričio 11 d. ir 2005 m. balandžio 25 d. Komisija išsiuntė Vokietijai su tuo susijusius prašymus pateikti informaciją. 2004 m. gruodžio 17 d. ir 2005 m. birželio 23 d. Vokietija pateikė atsakymus. |
| --- | --- |

(13)

2004 m. lapkričio 11 d. ir 2005 m. balandžio 25 d. Komisija išsiuntė Vokietijai su tuo susijusius prašymus pateikti informaciją. 2004 m. gruodžio 17 d. ir 2005 m. birželio 23 d. Vokietija pateikė atsakymus.

1.1.4.   2007 m. sprendimas išplėsti procedūrą

2007 m. sprendimas išplėsti procedūrą

| (14) | Gavusi papildomų skundų, Komisija 2007 m. rugsėjo 12 d. raštu (4) Vokietiją informavo apie 1999 m. pradėtos procedūros išplėtimą (toliau – 2007 m. sprendimas išplėsti procedūrą). |
| --- | --- |

(14)

Gavusi papildomų skundų, Komisija 2007 m. rugsėjo 12 d. raštu (4) Vokietiją informavo apie 1999 m. pradėtos procedūros išplėtimą (toliau – 2007 m. sprendimas išplėsti procedūrą).

4

| (15) | 2007 m. sprendimu išplėsti procedūrą buvo siekiama įtraukti į procesą naują gautą informaciją ir išsamiai išnagrinėti visus konkurencijos iškraipymus, kuriuos galėjo sukelti valstybės priemonės, skirtos „Deutsche Post“. |
| --- | --- |

(15)

2007 m. sprendimu išplėsti procedūrą buvo siekiama įtraukti į procesą naują gautą informaciją ir išsamiai išnagrinėti visus konkurencijos iškraipymus, kuriuos galėjo sukelti valstybės priemonės, skirtos „Deutsche Post“.

| (16) | Vokietija pateikė pastabas 2007 m. gruodžio 14 d., o „Deutsche Post“ apskundė 2007 m. sprendimą išplėsti procedūrą (5). 2007 m. lapkričio 16 d. pastabas pateikė UPS ir TNT. 2007 m. gruodžio 20 d. Vokietija paprašė pratęsti pastabų teikimo terminą, o 2008 m. kovo 12 d. Federalinė Vyriausybė pateikė pastabas dėl UPS ir TNT pastabų. |
| --- | --- |

(16)

Vokietija pateikė pastabas 2007 m. gruodžio 14 d., o „Deutsche Post“ apskundė 2007 m. sprendimą išplėsti procedūrą (5). 2007 m. lapkričio 16 d. pastabas pateikė UPS ir TNT. 2007 m. gruodžio 20 d. Vokietija paprašė pratęsti pastabų teikimo terminą, o 2008 m. kovo 12 d. Federalinė Vyriausybė pateikė pastabas dėl UPS ir TNT pastabų.

5

1.1.5.   
  2008 m. liepos 17 d. prašymas pateikti informaciją

2008 m. liepos 17 d. prašymas pateikti informaciją

| (17) | 2008 m. liepos 17 d. Komisija išsiuntė Vokietijai prašymą pateikti informaciją, kuriame nurodė visas nagrinėtinas valstybės priemones ir pateikė klausimyną dėl 1989–2007 m. laikotarpiu „Deutsche Post“ gautų pajamų ir patirtų išlaidų. 2008 m. rugpjūčio 5 d. Vokietija paprašė pratęsti informacijos pateikimo terminą neapibrėžtam laikui motyvuodama tuo, kad, prieš pateikdama atsakymą, turi išsiaiškinti, ar turi tam tikrus duomenis. |
| --- | --- |

(17)

2008 m. liepos 17 d. Komisija išsiuntė Vokietijai prašymą pateikti informaciją, kuriame nurodė visas nagrinėtinas valstybės priemones ir pateikė klausimyną dėl 1989–2007 m. laikotarpiu „Deutsche Post“ gautų pajamų ir patirtų išlaidų. 2008 m. rugpjūčio 5 d. Vokietija paprašė pratęsti informacijos pateikimo terminą neapibrėžtam laikui motyvuodama tuo, kad, prieš pateikdama atsakymą, turi išsiaiškinti, ar turi tam tikrus duomenis.

| (18) | 2008 m. rugpjūčio 12 d. Komisija paaiškino, kodėl turi patikrinti 1989–2007 m. laikotarpio „Deutsche Post“ pajamas ir išlaidas, ir dar kartą paprašė pateikti prašomą informaciją. |
| --- | --- |

(18)

2008 m. rugpjūčio 12 d. Komisija paaiškino, kodėl turi patikrinti 1989–2007 m. laikotarpio „Deutsche Post“ pajamas ir išlaidas, ir dar kartą paprašė pateikti prašomą informaciją.

| (19) | 2008 m. rugpjūčio 14 d. rašte Vokietija dar kartą patvirtino, kad nėra pagrindo peržiūrėti „Deutsche Post“ gautų pajamų ir patirtų išlaidų po 1994 m. Vokietijai nepateikus prašomos informacijos, 2008 m. rugpjūčio 22 d. Komisija pasiliko teisę įpareigoti pateikti informaciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį (6). |
| --- | --- |

(19)

2008 m. rugpjūčio 14 d. rašte Vokietija dar kartą patvirtino, kad nėra pagrindo peržiūrėti „Deutsche Post“ gautų pajamų ir patirtų išlaidų po 1994 m. Vokietijai nepateikus prašomos informacijos, 2008 m. rugpjūčio 22 d. Komisija pasiliko teisę įpareigoti pateikti informaciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį (6).

6

| (20) | 2008 m. spalio 2 d. Vokietija pateikė dar vienos teisinės ekspertizės rezultatus, siekdama pagrįsti savo nuomonę, kad buhalterinės apskaitos po 1994 m. tikrinti nereikia ir kad pagrįstas tiriamasis laikotarpis yra 1990–1994 m. laikotarpis. |
| --- | --- |

(20)

2008 m. spalio 2 d. Vokietija pateikė dar vienos teisinės ekspertizės rezultatus, siekdama pagrįsti savo nuomonę, kad buhalterinės apskaitos po 1994 m. tikrinti nereikia ir kad pagrįstas tiriamasis laikotarpis yra 1990–1994 m. laikotarpis.

| (21) | 2008 m. spalio 28 d. Vokietija pateikė informaciją apie valstybės garantiją ir pensijų priemonę. |
| --- | --- |

(21)

2008 m. spalio 28 d. Vokietija pateikė informaciją apie valstybės garantiją ir pensijų priemonę.

1.1.6.   
  2008 m. spalio 30 d. įsakymas pateikti informaciją

2008 m. spalio 30 d. įsakymas pateikti informaciją

| (22) | Komisija su Vokietijos argumentais nesutiko ir laikėsi nuomonės, kad būtina išanalizuoti duomenis iki 2007 m., siekiant išsamiai įvertinti vykdytų valstybės priemonių poveikį konkurencijos teisės požiūriu. Po 2008 m. rugpjūčio 12 d. ir 2008 m. rugpjūčio 22 d. priminimo raštų Komisija 2008 m. spalio 30 d. priėmė įsakymą pateikti informaciją, kuriuo Vokietijos oficialiai pareikalauta pateikti visus reikiamus 1989–2007 m. laikotarpio buhalterinės apskaitos duomenis. |
| --- | --- |

(22)

Komisija su Vokietijos argumentais nesutiko ir laikėsi nuomonės, kad būtina išanalizuoti duomenis iki 2007 m., siekiant išsamiai įvertinti vykdytų valstybės priemonių poveikį konkurencijos teisės požiūriu. Po 2008 m. rugpjūčio 12 d. ir 2008 m. rugpjūčio 22 d. priminimo raštų Komisija 2008 m. spalio 30 d. priėmė įsakymą pateikti informaciją, kuriuo Vokietijos oficialiai pareikalauta pateikti visus reikiamus 1989–2007 m. laikotarpio buhalterinės apskaitos duomenis.

| (23) | Vokietija ir „Deutsche Post“ apskundė įsakymą pateikti informaciją (7). |
| --- | --- |

(23)

Vokietija ir „Deutsche Post“ apskundė įsakymą pateikti informaciją (7).

7

| (24) | 2008 m. lapkričio 27 d. Vokietija pateikė prašomus 1989–1994 m. laikotarpio buhalterinės apskaitos duomenis. 2008 m. gruodžio 5 ir 16 d. Vokietija atnaujino buhalterinės apskaitos duomenis, pateiktus 2008 m. lapkričio 27 d. |
| --- | --- |

(24)

2008 m. lapkričio 27 d. Vokietija pateikė prašomus 1989–1994 m. laikotarpio buhalterinės apskaitos duomenis. 2008 m. gruodžio 5 ir 16 d. Vokietija atnaujino buhalterinės apskaitos duomenis, pateiktus 2008 m. lapkričio 27 d.

1.1.7.   1989–2007 m. laikotarpio buhalterinės apskaitos duomenų pateikimas

1989–2007 m. laikotarpio buhalterinės apskaitos duomenų pateikimas

| (25) | Po 2009 m. vasario 6 d. įvykusio atsakingo Vokietijos valstybės sekretoriaus, DPAG valdybos pirmininko ir už konkurencijos politiką atsakingo Komisijos nario susitikimo Vokietija ir „Deutsche Post“ pareiškė pasirengusios pateikti laikotarpio po 1994 m. buhalterinės apskaitos duomenis. |
| --- | --- |

(25)

Po 2009 m. vasario 6 d. įvykusio atsakingo Vokietijos valstybės sekretoriaus, DPAG valdybos pirmininko ir už konkurencijos politiką atsakingo Komisijos nario susitikimo Vokietija ir „Deutsche Post“ pareiškė pasirengusios pateikti laikotarpio po 1994 m. buhalterinės apskaitos duomenis.

| (26) | 2009 m. kovo 3 d. Vokietija pateikė pirmą viso 1989–2007 m. tiriamojo laikotarpio buhalterinės apskaitos duomenų rinkinį. |
| --- | --- |

(26)

2009 m. kovo 3 d. Vokietija pateikė pirmą viso 1989–2007 m. tiriamojo laikotarpio buhalterinės apskaitos duomenų rinkinį.

| (27) | 2009 m. kovo 3 d. Briuselyje ir 2009 m. kovo 12 d., 2009 m. balandžio 2 d., 2009 m. gegužės 28 d., 2009 m. birželio 23 d. ir 2009 m. rugsėjo 18 d. Bonoje vyko „Deutsche Post“ ir Komisijos tarnybų atstovų susitikimai. 2009 m. kovo 26 d., 2009 m. gegužės 7 d. ir 2009 m. birželio 22 d. Vokietija pateikė papildomos informacijos dėl „Deutsche Post“. |
| --- | --- |

(27)

2009 m. kovo 3 d. Briuselyje ir 2009 m. kovo 12 d., 2009 m. balandžio 2 d., 2009 m. gegužės 28 d., 2009 m. birželio 23 d. ir 2009 m. rugsėjo 18 d. Bonoje vyko „Deutsche Post“ ir Komisijos tarnybų atstovų susitikimai. 2009 m. kovo 26 d., 2009 m. gegužės 7 d. ir 2009 m. birželio 22 d. Vokietija pateikė papildomos informacijos dėl „Deutsche Post“.

| (28) | Įvykus šiems susitikimams ir 2009 m. birželio 4 d. ir 2009 m. liepos 30 d. Komisijos tarnyboms pateikus „Deutsche Post“ nemažai klausimų, 2009 m. liepos 9 d., 2009 m. liepos 31 d., 2009 m. rugpjūčio 17 d., 2009 m. rugsėjo 8 d., 2009 m. rugsėjo 10 d. ir 2009 m. spalio 15 d. Vokietija pateikė atnaujintus buhalterinės apskaitos duomenis ir kitus paaiškinimus. |
| --- | --- |

(28)

Įvykus šiems susitikimams ir 2009 m. birželio 4 d. ir 2009 m. liepos 30 d. Komisijos tarnyboms pateikus „Deutsche Post“ nemažai klausimų, 2009 m. liepos 9 d., 2009 m. liepos 31 d., 2009 m. rugpjūčio 17 d., 2009 m. rugsėjo 8 d., 2009 m. rugsėjo 10 d. ir 2009 m. spalio 15 d. Vokietija pateikė atnaujintus buhalterinės apskaitos duomenis ir kitus paaiškinimus.

| (29) | 2009 m. rugsėjo 16 ir 24 d. Komisijos tarnybos pateikė daugiau klausimų, į juos Vokietija atsakė 2009 m. spalio 14 d. |
| --- | --- |

(29)

2009 m. rugsėjo 16 ir 24 d. Komisijos tarnybos pateikė daugiau klausimų, į juos Vokietija atsakė 2009 m. spalio 14 d.

1.1.8.   2011 m. sprendimas išplėsti procedūrą

2011 m. sprendimas išplėsti procedūrą

| (30) | 2011 m. gegužės 10 d. raštu (8) Komisija Vokietijai pranešė apie savo sprendimą remiantis SESV 108 straipsnio 2 dalimi dar kartą išplėsti 1999 m. pradėtą ir 2007 m. išplėstą procedūrą, siekiant išsamiai išnagrinėti pensijų subsidijas, kurios „Deutsche Post“ buvo teikiamos nuo 1995 m. (toliau – 2011 m. sprendimas išplėsti procedūrą). |
| --- | --- |

(30)

2011 m. gegužės 10 d. raštu (8) Komisija Vokietijai pranešė apie savo sprendimą remiantis SESV 108 straipsnio 2 dalimi dar kartą išplėsti 1999 m. pradėtą ir 2007 m. išplėstą procedūrą, siekiant išsamiai išnagrinėti pensijų subsidijas, kurios „Deutsche Post“ buvo teikiamos nuo 1995 m. (toliau – 2011 m. sprendimas išplėsti procedūrą).

8

| (31) | 2011 m. gegužės 23 d. Vokietija paprašė pratęsti pastabų teikimo terminą, o 2011 m. liepos 29 d. Federalinė Vyriausybė pateikė pastabas. |
| --- | --- |

(31)

2011 m. gegužės 23 d. Vokietija paprašė pratęsti pastabų teikimo terminą, o 2011 m. liepos 29 d. Federalinė Vyriausybė pateikė pastabas.

| (32) | 2011 m. spalio 4 d. pastabas pateikė UPS. 2011 m. spalio 5 d. pastabas pateikė „Free and Fair Post Initiative“ (toliau – FFPI), 2011 m. spalio 7 d. – „Bundesverband Internationaler Express und Kurierdienste“ (toliau – BIEK). 2011 m. spalio 13 d. Komisija persiuntė suinteresuotųjų šalių pastabas Vokietijai. |
| --- | --- |

(32)

2011 m. spalio 4 d. pastabas pateikė UPS. 2011 m. spalio 5 d. pastabas pateikė „Free and Fair Post Initiative“ (toliau – FFPI), 2011 m. spalio 7 d. – „Bundesverband Internationaler Express und Kurierdienste“ (toliau – BIEK). 2011 m. spalio 13 d. Komisija persiuntė suinteresuotųjų šalių pastabas Vokietijai.

| (33) | 2011 m. lapkričio 14 d. Vokietija pateikė savo pastabas dėl trečiųjų šalių pastabų. |
| --- | --- |

(33)

2011 m. lapkričio 14 d. Vokietija pateikė savo pastabas dėl trečiųjų šalių pastabų.

| (34) | 2011 m. lapkričio 18 d. Komisija pateikė dar vieną prašymą pateikti išsamesnę informaciją apie teisių į pensiją finansavimą po 2007 m. Vokietija atsakė 2012 m. sausio 2 ir 19 d. raštais. 2011 m. gruodžio 16 d. Komisija Vokietijai pateikė „Charles River Associates“ ekspertizę dėl pelno lyginamosios analizės (9), o Vokietija dėl jos 2012 m. sausio 16 d. pateikė savo pastabas. |
| --- | --- |

(34)

2011 m. lapkričio 18 d. Komisija pateikė dar vieną prašymą pateikti išsamesnę informaciją apie teisių į pensiją finansavimą po 2007 m. Vokietija atsakė 2012 m. sausio 2 ir 19 d. raštais. 2011 m. gruodžio 16 d. Komisija Vokietijai pateikė „Charles River Associates“ ekspertizę dėl pelno lyginamosios analizės (9), o Vokietija dėl jos 2012 m. sausio 16 d. pateikė savo pastabas.

9

1.1.9.   2012 m. sprendimas

2012 m. sprendimas

| (35) | 2012 m. sausio 25 d. Komisija priėmė sprendimą 2012/636/ES (10) (toliau – 2012 m. sprendimas). |
| --- | --- |

(35)

2012 m. sausio 25 d. Komisija priėmė sprendimą 2012/636/ES (10) (toliau – 2012 m. sprendimas).

10

| (36) | Šiame sprendime dėl pensijų priemonės Komisija nustatė, kad ta priemonė yra neteisėta valstybės pagalba, nesuderinama su valstybės pagalbos taisyklėmis, ir nurodė susigrąžinti pagalbą už laikotarpį nuo 2003 m. sausio 1 d. iki to momento, kai sąlyginis pranašumas buvo visiškai panaikintas. Kalbant apie pagalbą 1995–2002 m. laikotarpiu, Komisija padarė išvadą, kad neįmanoma apskaičiuoti pagalbos, nesuderinamos su pagalbos taisyklėmis, sumos. Todėl Komisija neįpareigojo susigrąžinti pagalbos už šį laikotarpį. |
| --- | --- |

(36)

Šiame sprendime dėl pensijų priemonės Komisija nustatė, kad ta priemonė yra neteisėta valstybės pagalba, nesuderinama su valstybės pagalbos taisyklėmis, ir nurodė susigrąžinti pagalbą už laikotarpį nuo 2003 m. sausio 1 d. iki to momento, kai sąlyginis pranašumas buvo visiškai panaikintas. Kalbant apie pagalbą 1995–2002 m. laikotarpiu, Komisija padarė išvadą, kad neįmanoma apskaičiuoti pagalbos, nesuderinamos su pagalbos taisyklėmis, sumos. Todėl Komisija neįpareigojo susigrąžinti pagalbos už šį laikotarpį.

| (37) | Kalbant apie valstybės kompensacines išmokas, Komisija nustatė, kad Vokietija jas skyrė neteisėtai, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, tačiau jos yra suderinamos su vidaus rinka. Kalbant apie valstybės garantiją, Komisija padarė išvadą, kad ta priemonė yra esama pagalba „Deutsche Post“ pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį ir 108 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(37)

Kalbant apie valstybės kompensacines išmokas, Komisija nustatė, kad Vokietija jas skyrė neteisėtai, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, tačiau jos yra suderinamos su vidaus rinka. Kalbant apie valstybės garantiją, Komisija padarė išvadą, kad ta priemonė yra esama pagalba „Deutsche Post“ pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį ir 108 straipsnio 3 dalį.

1.2.   Atitinkamų pagalbos teisminių procedūrų santrauka

Atitinkamų pagalbos teisminių procedūrų santrauka

1.2.1.   2002 m. sprendimo panaikinimas

2002 m. sprendimo panaikinimas

| (38) | Bendrasis Teismas savo 2008 m. sprendimu (11) 2002 m. sprendimą panaikino, nes Komisija nebuvo atlikusi išsamios visų su universaliosiomis paslaugomis susijusių pajamų ir išlaidų analizės siekdama nustatyti, ar buvo kompensacijos „Deutsche Post“ nepriemoka ar permoka. |
| --- | --- |

(38)

Bendrasis Teismas savo 2008 m. sprendimu (11) 2002 m. sprendimą panaikino, nes Komisija nebuvo atlikusi išsamios visų su universaliosiomis paslaugomis susijusių pajamų ir išlaidų analizės siekdama nustatyti, ar buvo kompensacijos „Deutsche Post“ nepriemoka ar permoka.

11

| (39) | Atsižvelgdama į tai Vokietija išieškotą pagalbą – 572 mln. EUR ir palūkanas – grąžino „Deutsche Post“. |
| --- | --- |

(39)

Atsižvelgdama į tai Vokietija išieškotą pagalbą – 572 mln. EUR ir palūkanas – grąžino „Deutsche Post“.

| (40) | 2010 m. rugsėjo 2 d. Teisingumo Teismas atmetė Komisijos pateiktą apeliacinį skundą dėl Bendrojo Teismo sprendimo (12). |
| --- | --- |

(40)

2010 m. rugsėjo 2 d. Teisingumo Teismas atmetė Komisijos pateiktą apeliacinį skundą dėl Bendrojo Teismo sprendimo (12).

12

1.2.2.   2007 m. sprendimo išplėsti procedūrą panaikinimas

2007 m. sprendimo išplėsti procedūrą panaikinimas

| (41) | „Deutsche Post“ apskundė 2007 m. sprendimą išplėsti procedūrą ir skunde pažymėjo, kad 2002 m. sprendimu buvo sukurtas teisėtas lūkestis, jog Komisija savo tyrimų nebeatnaujins. |
| --- | --- |

(41)

„Deutsche Post“ apskundė 2007 m. sprendimą išplėsti procedūrą ir skunde pažymėjo, kad 2002 m. sprendimu buvo sukurtas teisėtas lūkestis, jog Komisija savo tyrimų nebeatnaujins.

| (42) | 2011 m. gruodžio 8 d. Bendrasis Teismas atmetė (13) ieškinį kaip nepriimtiną remdamasis tuo, kad 2007 m. sprendimas išplėsti procedūrą buvo susijęs su tomis pačiomis priemonėmis, kurios buvo sprendimo pradėti procedūrą objektas. |
| --- | --- |

(42)

2011 m. gruodžio 8 d. Bendrasis Teismas atmetė (13) ieškinį kaip nepriimtiną remdamasis tuo, kad 2007 m. sprendimas išplėsti procedūrą buvo susijęs su tomis pačiomis priemonėmis, kurios buvo sprendimo pradėti procedūrą objektas.

13

| (43) | 2013 m. spalio 24 d. Teisingumo Teismas panaikino 2011 m. Bendrojo Teismo sprendimą dėl 2007 m. sprendimo išplėsti procedūrą (14) ir grąžino bylą nagrinėti Bendrajam Teismui. |
| --- | --- |

(43)

2013 m. spalio 24 d. Teisingumo Teismas panaikino 2011 m. Bendrojo Teismo sprendimą dėl 2007 m. sprendimo išplėsti procedūrą (14) ir grąžino bylą nagrinėti Bendrajam Teismui.

14

| (44) | 2015 m. rugsėjo 18 d. Bendrasis Teismas panaikino 2007 m. sprendimą išplėsti procedūrą (15). Apeliacinis skundas dėl šio sprendimo nebuvo pateiktas. |
| --- | --- |

(44)

2015 m. rugsėjo 18 d. Bendrasis Teismas panaikino 2007 m. sprendimą išplėsti procedūrą (15). Apeliacinis skundas dėl šio sprendimo nebuvo pateiktas.

15

1.2.3.   Iš dalies panaikintas 2012 m. sprendimas

Iš dalies panaikintas 2012 m. sprendimas

| (45) | 2016 m. liepos 14 d. Bendrasis Teismas panaikino 2012 m. sprendimo 1 ir 4 straipsnius (16) ir nustatė, kad Komisija neįrodė, jog „Deutsche Post“ buvo suteiktas pranašumas. Apeliacinis skundas dėl šio sprendimo nebuvo pateiktas. |
| --- | --- |

(45)

2016 m. liepos 14 d. Bendrasis Teismas panaikino 2012 m. sprendimo 1 ir 4 straipsnius (16) ir nustatė, kad Komisija neįrodė, jog „Deutsche Post“ buvo suteiktas pranašumas. Apeliacinis skundas dėl šio sprendimo nebuvo pateiktas.

16

| (46) | Likusi 2012 m. sprendimo dalis nebuvo apskųsta. |
| --- | --- |

(46)

Likusi 2012 m. sprendimo dalis nebuvo apskųsta.

1.2.4.   2011 m. sprendimo išplėsti procedūrą panaikinimas

2011 m. sprendimo išplėsti procedūrą panaikinimas

| (47) | 2019 m. balandžio 10 d. Bendrasis Teismas panaikino 2011 m. sprendimą išplėsti procedūrą (17) ir nustatė, kad Komisija nepateikė pakankamai motyvų pradėti oficialią procedūrą dėl pranašumo buvimo (SESV 296 straipsnio pažeidimas). Apeliacinis skundas dėl šio sprendimo nebuvo pateiktas. |
| --- | --- |

(47)

2019 m. balandžio 10 d. Bendrasis Teismas panaikino 2011 m. sprendimą išplėsti procedūrą (17) ir nustatė, kad Komisija nepateikė pakankamai motyvų pradėti oficialią procedūrą dėl pranašumo buvimo (SESV 296 straipsnio pažeidimas). Apeliacinis skundas dėl šio sprendimo nebuvo pateiktas.

17

1.3.   Pastabos, gautos panaikinus 2012 m. sprendimą ir 2011 m. sprendimą išplėsti procedūrą

Pastabos, gautos panaikinus 2012 m. sprendimą ir 2011 m. sprendimą išplėsti procedūrą

| (48) | Panaikinus 2012 m. sprendimą ir 2011 m. sprendimą išplėsti procedūrą, Komisija gavo papildomų pastabų: iš UPS 2019 m. gegužės 24 d. ir 2019 m. liepos 17 d., o iš BIEK – 2019 m. gegužės 31 d. Savo raštuose UPS ir BIEK vėl išreiškė susirūpinimą dėl pensijų priemonės ir primygtinai paragino Komisiją tęsti ir baigti tyrimą. 2019 m. lapkričio 28 d. UPS pateikė papildomų pastabų. |
| --- | --- |

(48)

Panaikinus 2012 m. sprendimą ir 2011 m. sprendimą išplėsti procedūrą, Komisija gavo papildomų pastabų: iš UPS 2019 m. gegužės 24 d. ir 2019 m. liepos 17 d., o iš BIEK – 2019 m. gegužės 31 d. Savo raštuose UPS ir BIEK vėl išreiškė susirūpinimą dėl pensijų priemonės ir primygtinai paragino Komisiją tęsti ir baigti tyrimą. 2019 m. lapkričio 28 d. UPS pateikė papildomų pastabų.

2.   NAGRINĖJAMOS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

NAGRINĖJAMOS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

2.1.   Šio sprendimo taikymo sritis

Šio sprendimo taikymo sritis

| (49) | Atsižvelgdama į Komisijos priimtų sprendimų skaičių ir į tai, kad kai kurie iš jų buvo panaikinti, Komisija mano, jog pirmiausia reikia išaiškinti šio sprendimo taikymo sritį. |
| --- | --- |

(49)

Atsižvelgdama į Komisijos priimtų sprendimų skaičių ir į tai, kad kai kurie iš jų buvo panaikinti, Komisija mano, jog pirmiausia reikia išaiškinti šio sprendimo taikymo sritį.

| (50) | Komisija primena, kad 2012 m. sprendime ji pažymėjo šiuos dalykus:






  a) | kalbant apie valstybės kompensacines išmokas, nustatyta, kad Vokietija jas skyrė neteisėtai, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, tačiau jos yra suderinamos su vidaus rinka; |
| --- | --- | --- |

(50)

Komisija primena, kad 2012 m. sprendime ji pažymėjo šiuos dalykus:

a)

kalbant apie valstybės kompensacines išmokas, nustatyta, kad Vokietija jas skyrė neteisėtai, pažeisdama SESV 108 straipsnio 3 dalį, tačiau jos yra suderinamos su vidaus rinka;

| b) | kalbant apie valstybės garantiją, nustatyta, kad priemonė yra esama pagalba „Deutsche Post“ pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį ir 108 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

b)

kalbant apie valstybės garantiją, nustatyta, kad priemonė yra esama pagalba „Deutsche Post“ pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį ir 108 straipsnio 3 dalį.

| (51) | Dėl šių išvadų 2012 m. sprendimas nebuvo apskųstas, todėl jis lieka galioti. |
| --- | --- |

(51)

Dėl šių išvadų 2012 m. sprendimas nebuvo apskųstas, todėl jis lieka galioti.

| (52) | Komisija taip pat pažymi, kad teismai panaikino 2007 m. sprendimą išplėsti procedūrą ir 2011 m. sprendimą išplėsti procedūrą. |
| --- | --- |

(52)

Komisija taip pat pažymi, kad teismai panaikino 2007 m. sprendimą išplėsti procedūrą ir 2011 m. sprendimą išplėsti procedūrą.

| (53) | Atsižvelgiant į tai, tikrinimo procedūra taikoma tik mokėjimams, aprašytiems sprendime pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(53)

Atsižvelgiant į tai, tikrinimo procedūra taikoma tik mokėjimams, aprašytiems sprendime pradėti procedūrą.

| (54) | Sprendimas pradėti procedūrą visų pirma susijęs su:






  a) | 4 mlrd. DEM (maždaug 2,05 mlrd. EUR) įmokų per metus, kurias „Deutsche Post“ pervedė į pensijų fondą (įsteigtą privatizuojant „Deutsche Post“) 1995–1999 m. laikotarpiu; |
| --- | --- | --- |

(54)

Sprendimas pradėti procedūrą visų pirma susijęs su:

a)

4 mlrd. DEM (maždaug 2,05 mlrd. EUR) įmokų per metus, kurias „Deutsche Post“ pervedė į pensijų fondą (įsteigtą privatizuojant „Deutsche Post“) 1995–1999 m. laikotarpiu;

| b) | pensijų fondo 8,2 mlrd. DEM (apie 4,19 mlrd. EUR) deficitu, kuris susikaupė iki 1999 m. dėl to, kad daug „Deutsche Post“ darbuotojų anksti išėjo į pensiją; |
| --- | --- |

b)

pensijų fondo 8,2 mlrd. DEM (apie 4,19 mlrd. EUR) deficitu, kuris susikaupė iki 1999 m. dėl to, kad daug „Deutsche Post“ darbuotojų anksti išėjo į pensiją;

| c) | faktu, kad Vokietija kompensavo šį deficitą pagal Vokietijos finansų ministro 1999 m. sausio 18 d. paskelbtą pranešimą. |
| --- | --- |

c)

faktu, kad Vokietija kompensavo šį deficitą pagal Vokietijos finansų ministro 1999 m. sausio 18 d. paskelbtą pranešimą.

| (55) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pirmiau aprašyta pensijų priemonė yra šio sprendimo dalykas. |
| --- | --- |

(55)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pirmiau aprašyta pensijų priemonė yra šio sprendimo dalykas.

2.2.   Pensijų priemonė 1995–1999 m. laikotarpiu

Pensijų priemonė 1995–1999 m. laikotarpiu

| (56) | Nuo 1995 m. pensijų priemonė, pagrįsta Įstatymo dėl buvusio Vokietijos federalinio pašto darbuotojų teisių (18) (Postpersonalrechtsgesetz, toliau – PostPersRG), apėmė didelę dalį pensijų, mokamų „Deutsche Post“ į pensiją išėjusiems tarnautojams. Siekiant 5 skirsnyje visapusiškai įvertinti pensijų priemonės poveikį, tolesniuose skirsniuose socialinės išmokos ir socialinės įmokos už valstybės tarnautojus apibūdintos išsamiau ir palygintos su įstatymuose nustatytu pagal privatinę teisę įdarbintų darbuotojų (toliau – privatūs darbuotojai) socialiniu draudimu. |
| --- | --- |

(56)

Nuo 1995 m. pensijų priemonė, pagrįsta Įstatymo dėl buvusio Vokietijos federalinio pašto darbuotojų teisių (18) (Postpersonalrechtsgesetz, toliau – PostPersRG), apėmė didelę dalį pensijų, mokamų „Deutsche Post“ į pensiją išėjusiems tarnautojams. Siekiant 5 skirsnyje visapusiškai įvertinti pensijų priemonės poveikį, tolesniuose skirsniuose socialinės išmokos ir socialinės įmokos už valstybės tarnautojus apibūdintos išsamiau ir palygintos su įstatymuose nustatytu pagal privatinę teisę įdarbintų darbuotojų (toliau – privatūs darbuotojai) socialiniu draudimu.

18

Postpersonalrechtsgesetz

PostPersRG

2.2.1.   Socialinės išmokos valstybės tarnautojams

Socialinės išmokos valstybės tarnautojams

| (57) | Valstybės tarnautojai turi teisę į senatvės pensiją ir paramą ligos ir slaugos atveju. Išmokos „Deutsche Post“ tarnautojams yra tokios pačios, kaip ir kitiems valstybės tarnautojams.






  a) | Pensijos dydis pagal 1976 m. rugpjūčio 24 d. Valstybės tarnautojų ir teisėjų pensijų įstatymo (Beamtenversorgungsgesetz – BeamtVG) (19) 14 straipsnį nustatomas iš anksto pagal tam tikrą procentinį valstybės tarnautojo paskutinio darbo užmokesčio dydį. |
| --- | --- | --- |

(57)

Valstybės tarnautojai turi teisę į senatvės pensiją ir paramą ligos ir slaugos atveju. Išmokos „Deutsche Post“ tarnautojams yra tokios pačios, kaip ir kitiems valstybės tarnautojams.

a)

Pensijos dydis pagal 1976 m. rugpjūčio 24 d. Valstybės tarnautojų ir teisėjų pensijų įstatymo (Beamtenversorgungsgesetz – BeamtVG) (19) 14 straipsnį nustatomas iš anksto pagal tam tikrą procentinį valstybės tarnautojo paskutinio darbo užmokesčio dydį.

Beamtenversorgungsgesetz

BeamtVG

19

| b) | Valstybės tarnautojai turi teisę į 50–70 % sveikatos priežiūros ir slaugos išlaidų kompensaciją, o patys turi sumokėti tik šią dalį viršijančias išlaidas. Tikslus sveikatos ir priežiūros išlaidų paskirstymas priklauso nuo įvairių kriterijų, pavyzdžiui, vaikų skaičiaus. Valstybės tarnautojai gali arba sudaryti savanoriško papildomo draudimo sutartį, arba savo mokėtiną sveikatos ir priežiūros išlaidų dalį sumokėti patys. |
| --- | --- |

b)

Valstybės tarnautojai turi teisę į 50–70 % sveikatos priežiūros ir slaugos išlaidų kompensaciją, o patys turi sumokėti tik šią dalį viršijančias išlaidas. Tikslus sveikatos ir priežiūros išlaidų paskirstymas priklauso nuo įvairių kriterijų, pavyzdžiui, vaikų skaičiaus. Valstybės tarnautojai gali arba sudaryti savanoriško papildomo draudimo sutartį, arba savo mokėtiną sveikatos ir priežiūros išlaidų dalį sumokėti patys.

2.2.2.   Socialinių išmokų POSTDIENST tarnautojams finansavimas 1989–1994 m. laikotarpiu

Socialinių išmokų POSTDIENST tarnautojams finansavimas 1989–1994 m. laikotarpiu

| (58) | Po pirmos 1989 m. įvykdytos pašto reformos POSTDIENST, TELEKOM ir POSTBANK pagal „Deutsche Bundespost“ organizavimo įstatymo (20) (Postverfassungsgesetz – PostVerfG) 54 straipsnio 2 dalį turėjo visa apimtimi kompensuoti pensijų išmokas ir sveikatos priežiūros išlaidas į pensiją išėjusiems valstybės tarnautojams, kurie atitinkamoms įmonėms buvo priskirti pagal konkrečių valstybės tarnautojų ankstesnį darbą. |
| --- | --- |

(58)

Po pirmos 1989 m. įvykdytos pašto reformos POSTDIENST, TELEKOM ir POSTBANK pagal „Deutsche Bundespost“ organizavimo įstatymo (20) (Postverfassungsgesetz – PostVerfG) 54 straipsnio 2 dalį turėjo visa apimtimi kompensuoti pensijų išmokas ir sveikatos priežiūros išlaidas į pensiją išėjusiems valstybės tarnautojams, kurie atitinkamoms įmonėms buvo priskirti pagal konkrečių valstybės tarnautojų ankstesnį darbą.

20

Postverfassungsgesetz

PostVerfG

| (59) | Pagal šią nuostatą ši valstybės tarnautojų teisė tebėra pagrįsta valstybės atžvilgiu, tačiau valstybė visą sumą gali išreikalauti iš POSTDIENST, TELEKOM ir POSTBANK. |
| --- | --- |

(59)

Pagal šią nuostatą ši valstybės tarnautojų teisė tebėra pagrįsta valstybės atžvilgiu, tačiau valstybė visą sumą gali išreikalauti iš POSTDIENST, TELEKOM ir POSTBANK.

2.2.3.   Socialinių išmokų finansavimas DPAG tarnautojams nuo 1995 m.

Socialinių išmokų finansavimas DPAG tarnautojams nuo 1995 m.

| (60) | Vykdant 1994 m. pašto ir telekomunikacijų reformą (Pašto ir telekomunikacijų reorganizavimo įstatymas), POSTDIENST dirbę valstybės tarnautojai buvo perkelti į DPAG pagal PostPersRG 2 straipsnio 1 dalį. Tarnautojai išsaugojo savo teisinį statusą pagal PostPersRG 2 straipsnio 3 dalį. Pagal PostPersRG 1 straipsnio 1 dalį DPAG iš valstybės perėmė visas darbdavio teises ir pareigas, o pagal PostPersRG 2 straipsnio 3 dalį – ir pareigą sumokėti ir padengti išlaidas pagal visus valstybės tarnautojų civilinės teisės reikalavimus. |
| --- | --- |

(60)

Vykdant 1994 m. pašto ir telekomunikacijų reformą (Pašto ir telekomunikacijų reorganizavimo įstatymas), POSTDIENST dirbę valstybės tarnautojai buvo perkelti į DPAG pagal PostPersRG 2 straipsnio 1 dalį. Tarnautojai išsaugojo savo teisinį statusą pagal PostPersRG 2 straipsnio 3 dalį. Pagal PostPersRG 1 straipsnio 1 dalį DPAG iš valstybės perėmė visas darbdavio teises ir pareigas, o pagal PostPersRG 2 straipsnio 3 dalį – ir pareigą sumokėti ir padengti išlaidas pagal visus valstybės tarnautojų civilinės teisės reikalavimus.

PostPersRG

PostPersRG

PostPersRG

PostPersRG

| (61) | Pagal PostPersRG 15 straipsnį pensijų ir sveikatos priežiūros išmokas į pensiją išėjusiems valstybės tarnautojams pradėjo mokėti įsteigtas naujas „Deutsche Post“ tarnautojų pensijų fondas. 2001 m. liepos 1 d.„Deutsche Post“, TELEKOM ir POSTBANK pensijų fondai buvo sujungti į Pašto tarnautojų pensijų kasą (toliau – pensijų fondas). |
| --- | --- |

(61)

Pagal PostPersRG 15 straipsnį pensijų ir sveikatos priežiūros išmokas į pensiją išėjusiems valstybės tarnautojams pradėjo mokėti įsteigtas naujas „Deutsche Post“ tarnautojų pensijų fondas. 2001 m. liepos 1 d.„Deutsche Post“, TELEKOM ir POSTBANK pensijų fondai buvo sujungti į Pašto tarnautojų pensijų kasą (toliau – pensijų fondas).

PostPersRG

| (62) | Pagal PostPersRG 16 straipsnio 1 dalį „Deutsche Post“ per 1995–1999 m. laikotarpį į pensijų fondą turėjo mokėti 2,045 mlrd. EUR dydžio metines įmokas, iš viso –10,225 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(62)

Pagal PostPersRG 16 straipsnio 1 dalį „Deutsche Post“ per 1995–1999 m. laikotarpį į pensijų fondą turėjo mokėti 2,045 mlrd. EUR dydžio metines įmokas, iš viso –10,225 mlrd. EUR.

PostPersRG

| (63) | Likęs deficitas (t. y. skirtumas tarp pensijų išmokų išėjusiems į pensiją valstybės tarnautojams ir „Deutsche Post“ įmokų į pensijų fondą) buvo padengtas naudojant pensijų priemonę pagal PostPersRG 16 straipsnio 2 dalį. Pensijų priemonė išaugo nuo 151 mln. EUR 1995 m. iki 1,118 mlrd. EUR 1999 m. |
| --- | --- |

(63)

Likęs deficitas (t. y. skirtumas tarp pensijų išmokų išėjusiems į pensiją valstybės tarnautojams ir „Deutsche Post“ įmokų į pensijų fondą) buvo padengtas naudojant pensijų priemonę pagal PostPersRG 16 straipsnio 2 dalį. Pensijų priemonė išaugo nuo 151 mln. EUR 1995 m. iki 1,118 mlrd. EUR 1999 m.

PostPersRG

| (64) | 1 ir 2 paveiksluose pateiktos „Deutsche Post“ ir Vokietijos valstybės įmokos į pensijų fondą absoliučiomis sumomis ir procentinėmis dalimis. |
| --- | --- |

(64)

1 ir 2 paveiksluose pateiktos „Deutsche Post“ ir Vokietijos valstybės įmokos į pensijų fondą absoliučiomis sumomis ir procentinėmis dalimis.

Image 1

Image 2

2.2.4.   Įstatymuose nustatytas socialinis draudimas ir „Deutsche Post“ dirbančių privačių darbuotojų papildomas pensijų draudimas

Įstatymuose nustatytas socialinis draudimas ir „Deutsche Post“ dirbančių privačių darbuotojų papildomas pensijų draudimas

| (65) | Privatūs darbuotojai turi mokėti socialinio draudimo įmokas ir būti apdrausti keturių rūšių įstatymuose nustatytu socialiniu draudimu: pensijų, nedarbo, sveikatos ir slaugos (21). Įstatymuose nustatytose pensijų, sveikatos ir slaugos socialinio draudimo sistemose numatyta kitokia draudžiamoji apsauga negu valstybės tarnautojų draudimo sistemoje:






  a) | pensijos dydis apskaičiuojamas ne kaip paskutinio mėnesinio darbo užmokesčio, o kaip viso gyvenimo vidutinio darbo užmokesčio procentinis dydis; |
| --- | --- | --- |

(65)

Privatūs darbuotojai turi mokėti socialinio draudimo įmokas ir būti apdrausti keturių rūšių įstatymuose nustatytu socialiniu draudimu: pensijų, nedarbo, sveikatos ir slaugos (21). Įstatymuose nustatytose pensijų, sveikatos ir slaugos socialinio draudimo sistemose numatyta kitokia draudžiamoji apsauga negu valstybės tarnautojų draudimo sistemoje:

21

a)

pensijos dydis apskaičiuojamas ne kaip paskutinio mėnesinio darbo užmokesčio, o kaip viso gyvenimo vidutinio darbo užmokesčio procentinis dydis;

| b) | apmokamos visos sveikatos ir slaugos draudimo išlaidos. |
| --- | --- |

b)

apmokamos visos sveikatos ir slaugos draudimo išlaidos.

| (66) | Socialinių išmokų finansavimas taip pat iš esmės skiriasi nuo valstybės tarnautojams taikomų taisyklių:






  a) | įstatymuose nustatytas socialinis draudimas finansuojamas iš per darbuotojo profesinę veiklą darbuotojo ir darbdavio sumokėtų įmokų (toliau – įstatymuose nustatyto socialinio draudimo įmokos); |
| --- | --- | --- |

(66)

Socialinių išmokų finansavimas taip pat iš esmės skiriasi nuo valstybės tarnautojams taikomų taisyklių:

a)

įstatymuose nustatytas socialinis draudimas finansuojamas iš per darbuotojo profesinę veiklą darbuotojo ir darbdavio sumokėtų įmokų (toliau – įstatymuose nustatyto socialinio draudimo įmokos);

| b) | bendras įstatymuose nustatyto socialinio draudimo įmokų tarifas oficialiai padalijamas į darbuotojo ir darbdavio įmokas, kurių kiekviena sudaro maždaug pusę viso nurodyto įmokų tarifo; |
| --- | --- |

b)

bendras įstatymuose nustatyto socialinio draudimo įmokų tarifas oficialiai padalijamas į darbuotojo ir darbdavio įmokas, kurių kiekviena sudaro maždaug pusę viso nurodyto įmokų tarifo;

| c) | visas įstatymuose nustatyto socialinį draudimo įmokas į socialinio draudimo fondus formaliai privalo mokėti darbdavys. |
| --- | --- |

c)

visas įstatymuose nustatyto socialinį draudimo įmokas į socialinio draudimo fondus formaliai privalo mokėti darbdavys.

| (67) | 3 paveiksle parodyti įstatymuose nustatyto privačių darbuotojų socialinio draudimo įmokų tarifai 1995–1999 m. |
| --- | --- |

(67)

3 paveiksle parodyti įstatymuose nustatyto privačių darbuotojų socialinio draudimo įmokų tarifai 1995–1999 m.

Image 3

| (68) | 3 paveiksle matyti, kad įstatymuose nustatyto socialinio draudimo įmokos sudarė apie 39–42 % bendrojo darbo užmokesčio (bendrasis darbo užmokestis = grynasis darbo užmokestis + darbuotojo dalis). Kadangi darbdavio ir darbuotojo įmokų dalis sudaro maždaug po pusę viso įstatymuose nustatyto socialinio draudimo įmokų tarifo, atitinkami įmokų tarifai svyravo nuo maždaug 19 % iki 21 % bendrojo darbo užmokesčio. |
| --- | --- |

(68)

3 paveiksle matyti, kad įstatymuose nustatyto socialinio draudimo įmokos sudarė apie 39–42 % bendrojo darbo užmokesčio (bendrasis darbo užmokestis = grynasis darbo užmokestis + darbuotojo dalis). Kadangi darbdavio ir darbuotojo įmokų dalis sudaro maždaug po pusę viso įstatymuose nustatyto socialinio draudimo įmokų tarifo, atitinkami įmokų tarifai svyravo nuo maždaug 19 % iki 21 % bendrojo darbo užmokesčio.

| (69) | „Deutsche Post“ privatūs darbuotojai buvo apdrausti ne tik įstatymuose nustatytu socialiniu draudimu, bet ir papildomu pensijų draudimu. Prieš 1997 m. įdarbinti privatūs darbuotojai galėjo pasinaudoti papildomu pensijų draudimu, pagal kurį jie gautų pensiją, panašią į valstybės tarnautojų pensiją. Taigi papildomu pensijų draudimu buvo padengiamas įstatymuose nustatytos privačių darbuotojų socialinio draudimo pensijos, kuri atitinka tam tikrą viso gyvenimo vidutinio darbo užmokesčio procentinį dydį, ir valstybės tarnautojų pensijos, kuri atitinka tam tikrą paskutinio darbo užmokesčio procentinį dydį, skirtumas. Tikslios nuostatos nustatytos „Deutsche Bundespost“ pensijų įstaigos įstatuose. |
| --- | --- |

(69)

„Deutsche Post“ privatūs darbuotojai buvo apdrausti ne tik įstatymuose nustatytu socialiniu draudimu, bet ir papildomu pensijų draudimu. Prieš 1997 m. įdarbinti privatūs darbuotojai galėjo pasinaudoti papildomu pensijų draudimu, pagal kurį jie gautų pensiją, panašią į valstybės tarnautojų pensiją. Taigi papildomu pensijų draudimu buvo padengiamas įstatymuose nustatytos privačių darbuotojų socialinio draudimo pensijos, kuri atitinka tam tikrą viso gyvenimo vidutinio darbo užmokesčio procentinį dydį, ir valstybės tarnautojų pensijos, kuri atitinka tam tikrą paskutinio darbo užmokesčio procentinį dydį, skirtumas. Tikslios nuostatos nustatytos „Deutsche Bundespost“ pensijų įstaigos įstatuose.

3.   PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (70) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija laikėsi nuomonės, jog tai, kad valstybė padengė deficitą, kuris susikaupė iki 1999 m dėl to, kad 1995–1999 m. laikotarpiu daug „Deutsche Post“ tarnautojų anksti išėjo į pensiją, galėjo suteikti „Deutsche Post“ pranašumą. |
| --- | --- |

(70)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija laikėsi nuomonės, jog tai, kad valstybė padengė deficitą, kuris susikaupė iki 1999 m dėl to, kad 1995–1999 m. laikotarpiu daug „Deutsche Post“ tarnautojų anksti išėjo į pensiją, galėjo suteikti „Deutsche Post“ pranašumą.

| (71) | Todėl, atlikusi preliminarų priemonės vertinimą, Komisija negalėjo padaryti išvados, kad priemonė nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(71)

Todėl, atlikusi preliminarų priemonės vertinimą, Komisija negalėjo padaryti išvados, kad priemonė nėra valstybės pagalba.

| (72) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija, remdamasi preliminariu tyrimu, taip pat padarė išvadą, kad yra abejonių dėl priemonės suderinamumo su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(72)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija, remdamasi preliminariu tyrimu, taip pat padarė išvadą, kad yra abejonių dėl priemonės suderinamumo su vidaus rinka.

4.   ATITINKAMOS SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

ATITINKAMOS SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (73) | Įvairios suinteresuotosios šalys pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, dėl 2007 m. sprendimo išplėsti procedūrą (dabar panaikintas) ir dėl 2011 m. sprendimo išplėsti procedūrą (dabar panaikintas). |
| --- | --- |

(73)

Įvairios suinteresuotosios šalys pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, dėl 2007 m. sprendimo išplėsti procedūrą (dabar panaikintas) ir dėl 2011 m. sprendimo išplėsti procedūrą (dabar panaikintas).

| (74) | Šiame skyriuje pateikiama pastabų, kurios laikomos svarbiomis siekiant įvertinti nagrinėjamą priemonę (t. y. pensijų priemonę 1995–1999 m. laikotarpiu), santrauka, neatsižvelgiant į visas tas pastabas, kurios gautos atliekant ankstesnius kitų priemonių ir (arba) pensijų priemonės po 1999 m. vertinimus. |
| --- | --- |

(74)

Šiame skyriuje pateikiama pastabų, kurios laikomos svarbiomis siekiant įvertinti nagrinėjamą priemonę (t. y. pensijų priemonę 1995–1999 m. laikotarpiu), santrauka, neatsižvelgiant į visas tas pastabas, kurios gautos atliekant ankstesnius kitų priemonių ir (arba) pensijų priemonės po 1999 m. vertinimus.

4.1.   Trečiųjų šalių pastabos

Trečiųjų šalių pastabos

| (75) | JK pašto tarnybos nuomone, perimti pensijų įsipareigojimai, kuriuos DPAG teko vykdyti 25 % jos darbuotojų anksti išėjus į pensiją, buvo valstybės pagalba. JK pašto tarnyba pažymi, kad šie pensijų įsipareigojimai turėjo būti finansuojami iš pajamų, gautų pardavus įmonės turtą. |
| --- | --- |

(75)

JK pašto tarnybos nuomone, perimti pensijų įsipareigojimai, kuriuos DPAG teko vykdyti 25 % jos darbuotojų anksti išėjus į pensiją, buvo valstybės pagalba. JK pašto tarnyba pažymi, kad šie pensijų įsipareigojimai turėjo būti finansuojami iš pajamų, gautų pardavus įmonės turtą.

| (76) | UPS nuomone, „Deutsche Post“ suteiktas pranašumas, nes ji iš dalies buvo atleista nuo iki 1995 m. taikytų mokėjimo prievolių. Jos teigimu, kadangi kiti paslaugų teikėjai turėjo patys finansuoti savo pensijų išlaidas, „Deutsche Post“ padėtis, palyginti su konkurentų, buvo geresnė. |
| --- | --- |

(76)

UPS nuomone, „Deutsche Post“ suteiktas pranašumas, nes ji iš dalies buvo atleista nuo iki 1995 m. taikytų mokėjimo prievolių. Jos teigimu, kadangi kiti paslaugų teikėjai turėjo patys finansuoti savo pensijų išlaidas, „Deutsche Post“ padėtis, palyginti su konkurentų, buvo geresnė.

| (77) | Savo 2019 m. lapkričio 28 d. pastabose (pateiktose po 2019 m. Bendrojo Teismo sprendimo, kuriuo buvo panaikintas 2011 m. sprendimas išplėsti procedūrą) UPS tvirtina, kad Komisija turėtų toliau nagrinėti pensijų priemonę ir vertindama, ar ji yra valstybės pagalba, visų pirma remtis Sprendimu Orange (22) (o ne Sprendime Combus (23) suformuota teismo praktika). UPS taip pat mano, jog net ir remdamasi Sprendime Combus suformuota teismo praktika Komisija turėtų padaryti išvadą, kad pensijų priemonė yra su vidaus rinka nesuderinama pagalba. |
| --- | --- |

(77)

Savo 2019 m. lapkričio 28 d. pastabose (pateiktose po 2019 m. Bendrojo Teismo sprendimo, kuriuo buvo panaikintas 2011 m. sprendimas išplėsti procedūrą) UPS tvirtina, kad Komisija turėtų toliau nagrinėti pensijų priemonę ir vertindama, ar ji yra valstybės pagalba, visų pirma remtis Sprendimu Orange (22) (o ne Sprendime Combus (23) suformuota teismo praktika). UPS taip pat mano, jog net ir remdamasi Sprendime Combus suformuota teismo praktika Komisija turėtų padaryti išvadą, kad pensijų priemonė yra su vidaus rinka nesuderinama pagalba.

Orange

22

Combus

23

Combus

4.2.   Vokietijos pastabos

Vokietijos pastabos

| (78) | Vokietijos nuomone, valstybė į pensijų fondą įmokėjo tik tiek, kiek buvo būtina siekiant kompensuoti objektyviai nepalankią padėtį, į kurią pateko DPAG. |
| --- | --- |

(78)

Vokietijos nuomone, valstybė į pensijų fondą įmokėjo tik tiek, kiek buvo būtina siekiant kompensuoti objektyviai nepalankią padėtį, į kurią pateko DPAG.

| (79) | Pačios valstybės įsipareigojimai savo tarnautojams taip pat apėmė tarnautojų, kurie buvo įdarbinti prieš DPAG privatizavimą, ankstyvo išėjimo į pensiją finansavimą. DPAG taip pat teko finansuoti pensijų fondą, todėl ji turėjo netipinių specialiųjų išlaidų. Tai, kad dalį pensijų įsipareigojimų perėmė valstybė, tik iš dalies kompensavo objektyviai nepalankią DPAG padėtį. Taigi, Vokietijos nuomone, valstybės įmokos į pensijų fondą nesuteikė DPAG pranašumo, be to, ši kompensavimo priemonė neiškreipia konkurencijos ar prekybos. |
| --- | --- |

(79)

Pačios valstybės įsipareigojimai savo tarnautojams taip pat apėmė tarnautojų, kurie buvo įdarbinti prieš DPAG privatizavimą, ankstyvo išėjimo į pensiją finansavimą. DPAG taip pat teko finansuoti pensijų fondą, todėl ji turėjo netipinių specialiųjų išlaidų. Tai, kad dalį pensijų įsipareigojimų perėmė valstybė, tik iš dalies kompensavo objektyviai nepalankią DPAG padėtį. Taigi, Vokietijos nuomone, valstybės įmokos į pensijų fondą nesuteikė DPAG pranašumo, be to, ši kompensavimo priemonė neiškreipia konkurencijos ar prekybos.

| (80) | Vokietija, remdamasi Sprendime Combus suformuota teismo praktika (24), teigia, kad valstybės išmokos, privatizavimo metu sumokėtos anksčiau valstybei priklausiusiems universaliųjų paslaugų teikėjams kaip pensijų išlaidų, viršijančių įprastai privačių konkurentų patiriamas pensijų išlaidas, kompensacija, nėra pagalba. Vokietija laikosi nuomonės, kad „Deutsche Post“ tarnautojų socialinės išmokos turėtų būti palygintos su konkurentų socialinėmis išmokomis, kad būtų galima įvertinti, ar buvo valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(80)

Vokietija, remdamasi Sprendime Combus suformuota teismo praktika (24), teigia, kad valstybės išmokos, privatizavimo metu sumokėtos anksčiau valstybei priklausiusiems universaliųjų paslaugų teikėjams kaip pensijų išlaidų, viršijančių įprastai privačių konkurentų patiriamas pensijų išlaidas, kompensacija, nėra pagalba. Vokietija laikosi nuomonės, kad „Deutsche Post“ tarnautojų socialinės išmokos turėtų būti palygintos su konkurentų socialinėmis išmokomis, kad būtų galima įvertinti, ar buvo valstybės pagalba.

Combus

24

5.   PENSIJŲ PRIEMONĖS VERTINIMAS PAGALBOS TEISĖS POŽIŪRIU

PENSIJŲ PRIEMONĖS VERTINIMAS PAGALBOS TEISĖS POŽIŪRIU

| (81) | Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(81)

Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.

| (82) | Priemonė gali būti laikoma valstybės pagalba, jei ji atitinka šiuos keturis kumuliacinius reikalavimus: a) priemonę suteikia valstybė narė iš valstybės išteklių; b) priemonė suteikia atrankinį ekonominį pranašumą tam tikroms įmonėms ar arba tam tikrų prekių gamybai; c) šis pranašumas iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją ir d) priemonė turi įtakos ES vidaus prekybai. |
| --- | --- |

(82)

Priemonė gali būti laikoma valstybės pagalba, jei ji atitinka šiuos keturis kumuliacinius reikalavimus: a) priemonę suteikia valstybė narė iš valstybės išteklių; b) priemonė suteikia atrankinį ekonominį pranašumą tam tikroms įmonėms ar arba tam tikrų prekių gamybai; c) šis pranašumas iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją ir d) priemonė turi įtakos ES vidaus prekybai.

| (83) | Pensijų priemonė grindžiama PostPersRG 16 straipsniu ir finansuojama iš valstybės biudžeto, taigi priskirtina valstybei ir teikiama iš valstybinių išteklių, kaip nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Kadangi pensijų priemonė taikyta tik siekiant sumažinti su valstybės tarnautojų pensijų išlaidomis susijusią „Deutsche Post“ tekusią naštą ir todėl galiausiai iš jos naudą turi „Deutsche Post“, ji yra atrankioji priemonė. |
| --- | --- |

(83)

Pensijų priemonė grindžiama PostPersRG 16 straipsniu ir finansuojama iš valstybės biudžeto, taigi priskirtina valstybei ir teikiama iš valstybinių išteklių, kaip nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje. Kadangi pensijų priemonė taikyta tik siekiant sumažinti su valstybės tarnautojų pensijų išlaidomis susijusią „Deutsche Post“ tekusią naštą ir todėl galiausiai iš jos naudą turi „Deutsche Post“, ji yra atrankioji priemonė.

PostPersRG

5.1.   Ekonominio pranašumo buvimas

Ekonominio pranašumo buvimas

5.1.1.   Taikytinas pranašumo buvimo vertinimo metodas

Taikytinas pranašumo buvimo vertinimo metodas

| (84) | Remdamasi Sprendime Combus suformuota teismo praktika, Vokietija laikosi nuomonės, kad pensijų priemone nesuteikiamas joks finansinis pranašumas, nes ja buvo sumažinta „Deutsche Post“ tekusi konkurencijos požiūriu neįprastų pensijų išlaidų našta. |
| --- | --- |

(84)

Remdamasi Sprendime Combus suformuota teismo praktika, Vokietija laikosi nuomonės, kad pensijų priemone nesuteikiamas joks finansinis pranašumas, nes ja buvo sumažinta „Deutsche Post“ tekusi konkurencijos požiūriu neįprastų pensijų išlaidų našta.

Combus

| (85) | 2012 m. sprendime Komisija atmetė Vokietijos argumentą, kad pranašumo buvimas turėtų būti vertinamas remiantis Sprendime Combus suformuota teismo praktika. |
| --- | --- |

(85)

2012 m. sprendime Komisija atmetė Vokietijos argumentą, kad pranašumo buvimas turėtų būti vertinamas remiantis Sprendime Combus suformuota teismo praktika.

Combus

| (86) | Vis dėlto, atsižvelgdama į 2012 m. sprendimo panaikinimą ir 2011 m. sprendimo išplėsti procedūrą panaikinimą, Komisija nurodo, kad laikydamasi SESV 266 straipsnio pagal Bendrojo Teismo sprendimus bylose T-143/12 (25) ir T-388/11 (26) yra įpareigota pensijų priemonei taikyti Sprendime Combus suformuotą teismo praktiką. SESV 266 straipsnio pirmoje pastraipoje nustatyta: „<...> ar organas, kurio aktas buvo paskelbtas negaliojančiu arba kurio neveikimas pripažintas prieštaraujančiu šiai Sutarčiai, privalo imtis būtinų priemonių Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimui įvykdyti.“ |
| --- | --- |

(86)

Vis dėlto, atsižvelgdama į 2012 m. sprendimo panaikinimą ir 2011 m. sprendimo išplėsti procedūrą panaikinimą, Komisija nurodo, kad laikydamasi SESV 266 straipsnio pagal Bendrojo Teismo sprendimus bylose T-143/12 (25) ir T-388/11 (26) yra įpareigota pensijų priemonei taikyti Sprendime Combus suformuotą teismo praktiką. SESV 266 straipsnio pirmoje pastraipoje nustatyta: „<...> ar organas, kurio aktas buvo paskelbtas negaliojančiu arba kurio neveikimas pripažintas prieštaraujančiu šiai Sutarčiai, privalo imtis būtinų priemonių Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimui įvykdyti.“

25

26

Combus

| (87) | 2016 m. liepos 14 d. sprendime Bendrasis Teismas pripažino, jog „paprasčiausio teiginio, kad su pensijomis susijusios išlaidos priklauso prie išlaidų, kurias paprastai turi dengti įmonė, nepakanka, kad šiuo atveju būtų nustatytas tikras „Deutsche Post“ ekonominio pranašumo egzistavimas. Komisija, kuriai teko pareiga įrodyti minėtą pranašumą, šios pareigos neįvykdė, taigi padarė teisės klaidą (27).“ |
| --- | --- |

(87)

2016 m. liepos 14 d. sprendime Bendrasis Teismas pripažino, jog „paprasčiausio teiginio, kad su pensijomis susijusios išlaidos priklauso prie išlaidų, kurias paprastai turi dengti įmonė, nepakanka, kad šiuo atveju būtų nustatytas tikras „Deutsche Post“ ekonominio pranašumo egzistavimas. Komisija, kuriai teko pareiga įrodyti minėtą pranašumą, šios pareigos neįvykdė, taigi padarė teisės klaidą (27).“

27

| (88) | Atsižvelgdama į tai, Komisija, remdamasi Sprendime Combus suformuota teismo praktika, išnagrinės, ar „Deutsche Post“ įgijo pranašumą, nes Komisija, priešingai nei UPS, mano, kad vertindama pensijų priemonę pagalbos teisės požiūriu ji turėtų remtis Sprendime Combus suformuota teismo praktika, o ne Sprendimu Orange (28). Visų pirma Komisija mano, jog jos pareiga nagrinėjamoje byloje pensijų priemonei pagal SESV 266 straipsnio 1 dalį taikyti Sprendime Combus suformuotą teismo praktiką (žr. 86 konstatuojamąją dalį) neginčijama dėl to, kad Teisingumo Teismo Sprendimas Orange teisiniu požiūriu skyrėsi nuo Sprendimo Combus, todėl Sprendime Combus suformuota teismo praktika nebegalėjo būti taikoma panašioms priemonėms kitose bylose. |
| --- | --- |

(88)

Atsižvelgdama į tai, Komisija, remdamasi Sprendime Combus suformuota teismo praktika, išnagrinės, ar „Deutsche Post“ įgijo pranašumą, nes Komisija, priešingai nei UPS, mano, kad vertindama pensijų priemonę pagalbos teisės požiūriu ji turėtų remtis Sprendime Combus suformuota teismo praktika, o ne Sprendimu Orange (28). Visų pirma Komisija mano, jog jos pareiga nagrinėjamoje byloje pensijų priemonei pagal SESV 266 straipsnio 1 dalį taikyti Sprendime Combus suformuotą teismo praktiką (žr. 86 konstatuojamąją dalį) neginčijama dėl to, kad Teisingumo Teismo Sprendimas Orange teisiniu požiūriu skyrėsi nuo Sprendimo Combus, todėl Sprendime Combus suformuota teismo praktika nebegalėjo būti taikoma panašioms priemonėms kitose bylose.

Combus

Combus

Orange

28

Combus

Orange

Combus

Combus

5.1.2.   Pranašumo buvimas nagrinėjamu atveju

Pranašumo buvimas nagrinėjamu atveju

| (89) | Atsižvelgdama į Sprendime Combus suformuotos teismo praktikos taikymą šioje byloje, Komisija išnagrinės, ar Vokietija suteikė „Deutsche Post“ ekonominį pranašumą prieš konkurentus, palygindama skirtumą tarp 1995–1999 m. mokėtos fiksuotos sumos ir buvusių „Deutsche Post“ tarnautojų bendros pensijų išlaidų sumos, kurią ji padengė. |
| --- | --- |

(89)

Atsižvelgdama į Sprendime Combus suformuotos teismo praktikos taikymą šioje byloje, Komisija išnagrinės, ar Vokietija suteikė „Deutsche Post“ ekonominį pranašumą prieš konkurentus, palygindama skirtumą tarp 1995–1999 m. mokėtos fiksuotos sumos ir buvusių „Deutsche Post“ tarnautojų bendros pensijų išlaidų sumos, kurią ji padengė.

Combus

| (90) | Vertindama galimą pranašumą, Komisija imsis šių trijų veiksmų:






  a) | pirmiausia bus nustatytas kitų pašto ir siuntinių paslaugų sektoriaus įmonių socialinio draudimo įmokų, susietų su bendruoju darbo užmokesčiu, dydis; |
| --- | --- | --- |

(90)

Vertindama galimą pranašumą, Komisija imsis šių trijų veiksmų:

a)

pirmiausia bus nustatytas kitų pašto ir siuntinių paslaugų sektoriaus įmonių socialinio draudimo įmokų, susietų su bendruoju darbo užmokesčiu, dydis;

| b) | tada bus nustatyta, kokio dydžio socialinio draudimo įmokas, susietas su bendruoju darbo užmokesčiu, savo tarnautojams mokėjo „Deutsche Post“; |
| --- | --- |

b)

tada bus nustatyta, kokio dydžio socialinio draudimo įmokas, susietas su bendruoju darbo užmokesčiu, savo tarnautojams mokėjo „Deutsche Post“;

| c) | galiausiai bus palyginami kiekvienu atveju nustatytos įmokos. |
| --- | --- |

c)

galiausiai bus palyginami kiekvienu atveju nustatytos įmokos.

5.1.2.1.   Kitų pašto ir siuntinių paslaugų sektoriuje veikiančių įmonių socialinio draudimo įmokų dydis

Kitų pašto ir siuntinių paslaugų sektoriuje veikiančių įmonių socialinio draudimo įmokų dydis

5.1.2.1.1.   Lyginamojo tarifo apskaičiavimas

| (91) | Privatūs konkurentai tiek darbdavio, tiek darbuotojo socialinio draudimo įmokų dalį valstybei turi mokėti iš savo pajamų. Kaip matyti 3 paveiksle, 1995–1999 m. bendrasis įstatymuose nustatyto socialinio draudimo įmokų tarifas sudarė nuo 39 % iki 42 % bendrojo darbo užmokesčio. Darbdavių ir darbuotojų mokamos įstatymuose nustatyto socialinio draudimo įmokos sudarė atitinkamai maždaug 19 % ir 21 % bendrojo darbo užmokesčio (žr. 68 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(91)

Privatūs konkurentai tiek darbdavio, tiek darbuotojo socialinio draudimo įmokų dalį valstybei turi mokėti iš savo pajamų. Kaip matyti 3 paveiksle, 1995–1999 m. bendrasis įstatymuose nustatyto socialinio draudimo įmokų tarifas sudarė nuo 39 % iki 42 % bendrojo darbo užmokesčio. Darbdavių ir darbuotojų mokamos įstatymuose nustatyto socialinio draudimo įmokos sudarė atitinkamai maždaug 19 % ir 21 % bendrojo darbo užmokesčio (žr. 68 konstatuojamąją dalį).

| (92) | Skirtingai nei privatūs darbuotojai, valstybės tarnautojai neprivalo mokėti dalies socialinio sveikatos ir slaugos draudimo įmokų, bet patys padengia 30–50 % savo sveikatos ir slaugos išlaidų (pavyzdžiui, draudžiasi papildomu privačiu draudimu). Vis dėlto kalbant apie 30–50 % dydžio valstybės tarnautojų sveikatos priežiūros ir slaugos išlaidų įmoką, darytina prielaida, kad ji pagal savo ekonominį poveikį dideliu mastu atitinka įstatymuose nustatyto privačių darbuotojų sveikatos ir slaugos draudimo įmoką (29). |
| --- | --- |

(92)

Skirtingai nei privatūs darbuotojai, valstybės tarnautojai neprivalo mokėti dalies socialinio sveikatos ir slaugos draudimo įmokų, bet patys padengia 30–50 % savo sveikatos ir slaugos išlaidų (pavyzdžiui, draudžiasi papildomu privačiu draudimu). Vis dėlto kalbant apie 30–50 % dydžio valstybės tarnautojų sveikatos priežiūros ir slaugos išlaidų įmoką, darytina prielaida, kad ji pagal savo ekonominį poveikį dideliu mastu atitinka įstatymuose nustatyto privačių darbuotojų sveikatos ir slaugos draudimo įmoką (29).

29

| (93) | Be to, valstybės tarnautojai nemoka įmokų į pensijų ir nedarbo draudimo fondus. Todėl „Deutsche Post“ įmoka viršija privačių darbdavių dalį ir apima visas tarnautojų pensijų bei nedarbo draudimo išlaidas ir likusias sveikatos priežiūros ir slaugos išlaidas. |
| --- | --- |

(93)

Be to, valstybės tarnautojai nemoka įmokų į pensijų ir nedarbo draudimo fondus. Todėl „Deutsche Post“ įmoka viršija privačių darbdavių dalį ir apima visas tarnautojų pensijų bei nedarbo draudimo išlaidas ir likusias sveikatos priežiūros ir slaugos išlaidas.

| (94) | Taigi „Deutsche Post“ socialinio draudimo įmokų lyginamasis tarifas (toliau – lyginamasis tarifas) turi apimti visus pensijų ir nedarbo draudimo įmokų tarifus (visas tarifas = darbdavio dalis + darbuotojo dalis) bei darbdavio mokamą sveikatos ir slaugos draudimo dalį. |
| --- | --- |

(94)

Taigi „Deutsche Post“ socialinio draudimo įmokų lyginamasis tarifas (toliau – lyginamasis tarifas) turi apimti visus pensijų ir nedarbo draudimo įmokų tarifus (visas tarifas = darbdavio dalis + darbuotojo dalis) bei darbdavio mokamą sveikatos ir slaugos draudimo dalį.

| (95) | Kaip matyti iš 1 lentelės, 1995–1999 m. laikotarpiu lyginamasis tarifas sudarė 32–34,5 % privačių darbuotojų bendrojo darbo užmokesčio.

  1 lentelė


  „Deutsche Post“ socialinio draudimo įmokų lyginamasis tarifas











  (%) |
| --- | --- |
| | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| Darbdavio dalis | 19,49 | 20,01 | 21,07 | 21,07 | 20,77 |
| Sveikatos draudimas | 6,44 | 6,48 | 6,82 | 6,82 | 6,82 |
| Slaugos draudimas | 0,50 | 0,68 | 0,85 | 0,85 | 0,85 |
| Nedarbo draudimas | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 |
| Pensijų draudimas | 9,30 | 9,60 | 10,15 | 10,15 | 9,85 |
| Darbuotojo dalis | 12,55 | 12,85 | 13,40 | 13,40 | 13,10 |
| Nedarbo draudimas | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25% | 3,25 |
| Pensijų draudimas | 9,30 | 9,60 | 10,15 | 10,15 | 9,85 |
| „Deutsche Post“ lyginamasis tarifas | 32,04 | 32,86 | 34,47 | 34,47 | 33,87 |

(95)

Kaip matyti iš 1 lentelės, 1995–1999 m. laikotarpiu lyginamasis tarifas sudarė 32–34,5 % privačių darbuotojų bendrojo darbo užmokesčio.

1 lentelė

1 lentelė

„Deutsche Post“ socialinio draudimo įmokų lyginamasis tarifas

„Deutsche Post“ socialinio draudimo įmokų lyginamasis tarifas

(%)

1995

1996

1997

1998

1999

Darbdavio dalis

Darbdavio dalis

19,49

19,49

20,01

20,01

21,07

21,07

21,07

21,07

20,77

20,77

Sveikatos draudimas

6,44

6,48

6,82

6,82

6,82

Slaugos draudimas

0,50

0,68

0,85

0,85

0,85

Nedarbo draudimas

3,25

3,25

3,25

3,25

3,25

Pensijų draudimas

9,30

9,60

10,15

10,15

9,85

Darbuotojo dalis

Darbuotojo dalis

12,55

12,55

12,85

12,85

13,40

13,40

13,40

13,40

13,10

13,10

Nedarbo draudimas

3,25

3,25

3,25

3,25%

3,25

Pensijų draudimas

9,30

9,60

10,15

10,15

9,85

„Deutsche Post“ lyginamasis tarifas

„Deutsche Post“ lyginamasis tarifas

32,04

32,04

32,86

32,86

34,47

34,47

34,47

34,47

33,87

33,87

5.1.2.1.2.   Bendrojo darbo užmokesčio pagrindo apskaičiavimas

| (96) | Kadangi socialinio draudimo įmokų, kurias „Deutsche Post“ turi mokėti už savo tarnautojus, dydis turi atitikti įstatymuose nustatyto socialinio draudimo įmokų dydį, svarbu, kad „Deutsche Post“ būtų taikomas tokio pat dydžio įmokų tarifas ir kad šis tarifas būtų apskaičiuojamas pagal atitinkamą bendrojo darbo užmokesčio pagrindą. |
| --- | --- |

(96)

Kadangi socialinio draudimo įmokų, kurias „Deutsche Post“ turi mokėti už savo tarnautojus, dydis turi atitikti įstatymuose nustatyto socialinio draudimo įmokų dydį, svarbu, kad „Deutsche Post“ būtų taikomas tokio pat dydžio įmokų tarifas ir kad šis tarifas būtų apskaičiuojamas pagal atitinkamą bendrojo darbo užmokesčio pagrindą.

| (97) | Todėl reikia apskaičiuoti valstybės tarnautojų bendrąjį darbo užmokestį, kurį būtų galima laikyti darbo užmokesčio pagrindu, atitinkančiu privačių darbuotojų bendrąjį darbo užmokestį. |
| --- | --- |

(97)

Todėl reikia apskaičiuoti valstybės tarnautojų bendrąjį darbo užmokestį, kurį būtų galima laikyti darbo užmokesčio pagrindu, atitinkančiu privačių darbuotojų bendrąjį darbo užmokestį.

| (98) | Tariama, kad valstybės tarnautojų sveikatos ir slaugos draudimo įmokos yra lygios privačių darbuotojų mokamoms įstatymuose nustatyto sveikatos ir slaugos draudimo įmokoms (žr. 92 konstatuojamąją dalį). Todėl šiuo atžvilgiu nereikia koreguoti bendrojo darbo užmokesčio pagrindo. Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad valstybės tarnautojai nemoka pensijų ir nedarbo draudimo įmokų (žr. 93 konstatuojamąją dalį), skirtas darbo užmokestis (t. y. faktinės darbo užmokesčio išlaidos) turėtų būti padaugintas iš koeficiento, kuriuo atsižvelgiama į privačių darbuotojų mokamą įstatymuose nustatyto pensijų ir nedarbo draudimo įmokų dalį. |
| --- | --- |

(98)

Tariama, kad valstybės tarnautojų sveikatos ir slaugos draudimo įmokos yra lygios privačių darbuotojų mokamoms įstatymuose nustatyto sveikatos ir slaugos draudimo įmokoms (žr. 92 konstatuojamąją dalį). Todėl šiuo atžvilgiu nereikia koreguoti bendrojo darbo užmokesčio pagrindo. Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad valstybės tarnautojai nemoka pensijų ir nedarbo draudimo įmokų (žr. 93 konstatuojamąją dalį), skirtas darbo užmokestis (t. y. faktinės darbo užmokesčio išlaidos) turėtų būti padaugintas iš koeficiento, kuriuo atsižvelgiama į privačių darbuotojų mokamą įstatymuose nustatyto pensijų ir nedarbo draudimo įmokų dalį.

| (99) | Pagal toliau pateiktą formulę skirtas darbo užmokestis perskaičiuojamas į bendrąjį darbo užmokestį, kuris atitinka privačių darbuotojų bendrąjį darbo užmokestį: |
| --- | --- |

(99)

Pagal toliau pateiktą formulę skirtas darbo užmokestis perskaičiuojamas į bendrąjį darbo užmokestį, kuris atitinka privačių darbuotojų bendrąjį darbo užmokestį:

Image 4

| (100) | 1997 metams pagal šią formulę būtų apskaičiuotas toks koeficientas: |
| --- | --- |

(100)

1997 metams pagal šią formulę būtų apskaičiuotas toks koeficientas:

Image 5

| (101) | Pavyzdžiui, skaičiuojant pagal 1997 m. įmokų tarifus gaunama, kad valstybės tarnautojų bendrasis darbo užmokestis yra 15 % didesnis negu skirtasis valstybės tarnautojų darbo užmokestis. |
| --- | --- |

(101)

Pavyzdžiui, skaičiuojant pagal 1997 m. įmokų tarifus gaunama, kad valstybės tarnautojų bendrasis darbo užmokestis yra 15 % didesnis negu skirtasis valstybės tarnautojų darbo užmokestis.

5.1.2.2.   
  „
  Deutsche Post“ savo tarnautojams mokamų socialinio draudimo įmokų, susietų su bendruoju darbo užmokesčiu, nustatymas

„
  Deutsche Post“ savo tarnautojams mokamų socialinio draudimo įmokų, susietų su bendruoju darbo užmokesčiu, nustatymas

5.1.2.2.1.   Pranašumas, gaunamas palyginus su nustatytu lyginamuoju tarifu

| (102) | Pagal PostPersRG 16 straipsnio 1 dalį „Deutsche Post“ 1995–1999 m. laikotarpiu į pensijų fondą turėjo mokėti 2,045 mlrd. EUR dydžio metines įmokas, iš viso –10,225 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(102)

Pagal PostPersRG 16 straipsnio 1 dalį „Deutsche Post“ 1995–1999 m. laikotarpiu į pensijų fondą turėjo mokėti 2,045 mlrd. EUR dydžio metines įmokas, iš viso –10,225 mlrd. EUR.

PostPersRG

| (103) | Tuo remiantis ir atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, galima apskaičiuoti „Deutsche Post“ socialinio draudimo įmokų, susietų su bendruoju darbo užmokesčiu, dydį 1995–1999 metais ir palyginti jas su lyginamuoju tarifu, nustatytu 95 konstatuojamojoje dalyje.

  2 lentelė


  „Deutsche Post“ socialinio draudimo įmokų, susietų su bendruoju darbo užmokesčiu, dydis ir lyginamasis tarifas | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Deutsche Post“ įmokos į pensijų fondą
  (mlrd. EUR) | 2,045 | 2,045 | 2,045 | 2,045 | 2,045 |
| Valstybės tarnautojų grynasis darbo užmokestis
  (mlrd. EUR) | 3,522 | 2,992 | 2,712 | 2,581 | 2,288 |
| Valstybės tarnautojų bendrasis darbo užmokestis
  (mlrd. EUR) | 4,050 | 3,441 | 3,119 | 2,968 | 2,631 |
| „Deutsche Post“ įmoka (procentinė bendrojo darbo užmokesčio dalis) | 50 | 59 | 66 | 69 | 78 |
| Lyginamasis tarifas (%) | 31,93 | 33,29 | 34,44 | 34,46 | 33,85 |

(103)

Tuo remiantis ir atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, galima apskaičiuoti „Deutsche Post“ socialinio draudimo įmokų, susietų su bendruoju darbo užmokesčiu, dydį 1995–1999 metais ir palyginti jas su lyginamuoju tarifu, nustatytu 95 konstatuojamojoje dalyje.

2 lentelė

2 lentelė

„Deutsche Post“ socialinio draudimo įmokų, susietų su bendruoju darbo užmokesčiu, dydis ir lyginamasis tarifas

„Deutsche Post“ socialinio draudimo įmokų, susietų su bendruoju darbo užmokesčiu, dydis ir lyginamasis tarifas

1995

1996

1997

1998

1999

„Deutsche Post“ įmokos į pensijų fondą

(mlrd. EUR)

2,045

2,045

2,045

2,045

2,045

Valstybės tarnautojų grynasis darbo užmokestis

(mlrd. EUR)

3,522

2,992

2,712

2,581

2,288

Valstybės tarnautojų bendrasis darbo užmokestis

(mlrd. EUR)

4,050

3,441

3,119

2,968

2,631

„Deutsche Post“ įmoka (procentinė bendrojo darbo užmokesčio dalis)

„Deutsche Post“ įmoka (procentinė bendrojo darbo užmokesčio dalis)

50

50

59

59

66

66

69

69

78

78

Lyginamasis tarifas (%)

Lyginamasis tarifas (%)

31,93

31,93

33,29

33,29

34,44

34,44

34,46

34,46

33,85

33,85

| (104) | Iš šio skaičiavimo neatrodo, kad „Deutsche Post“ būtų įgijusi pranašumą, nes jos mokėjimai viršijo apskaičiuotą lyginamąjį tarifą. |
| --- | --- |

(104)

Iš šio skaičiavimo neatrodo, kad „Deutsche Post“ būtų įgijusi pranašumą, nes jos mokėjimai viršijo apskaičiuotą lyginamąjį tarifą.

5.1.2.2.2.   Pranašumas, gaunamas palyginus su nustatytu lyginamuoju tarifu, atsižvelgiant į galimą mokesčių reguliavimo poveikį

| (105) | Savo 2012 m. sprendimo 332–338 konstatuojamosiose dalyse Komisija laikėsi nuomonės, kad „Deutsche Post“ imamų mokesčių reguliavimas yra svarbus veiksnys apskaičiuojant su bendruoju darbo užmokesčiu susietų socialinio draudimo įmokų, kurias faktiškai moka „Deutsche Post“, dydį ir vertinant pensijų priemonės proporcingumą. |
| --- | --- |

(105)

Savo 2012 m. sprendimo 332–338 konstatuojamosiose dalyse Komisija laikėsi nuomonės, kad „Deutsche Post“ imamų mokesčių reguliavimas yra svarbus veiksnys apskaičiuojant su bendruoju darbo užmokesčiu susietų socialinio draudimo įmokų, kurias faktiškai moka „Deutsche Post“, dydį ir vertinant pensijų priemonės proporcingumą.

| (106) | Tai buvo grindžiama tuo, kad pagal 1997 m. gruodžio 22 d. Pašto įstatymo (Postgesetz, toliau – PostG) (30) 20 straipsnio 1 ir 2 dalis „Deutsche Post“ iš Pašto reguliavimo institucijos gali reikalauti, kad ji, nustatydama leidžiamą pajamų, gaunamų teikiant paslaugas, kurioms taikoma licencija, ir paslaugas, kurių kainos reguliuojamos, dydį, į išlaidas, perkeliamas naudotojams, įtrauktų „konkurencijos požiūriu neįprastus socialinius įsipareigojimus“ ir veiksmingo universaliųjų paslaugų teikimo išlaidas. |
| --- | --- |

(106)

Tai buvo grindžiama tuo, kad pagal 1997 m. gruodžio 22 d. Pašto įstatymo (Postgesetz, toliau – PostG) (30) 20 straipsnio 1 ir 2 dalis „Deutsche Post“ iš Pašto reguliavimo institucijos gali reikalauti, kad ji, nustatydama leidžiamą pajamų, gaunamų teikiant paslaugas, kurioms taikoma licencija, ir paslaugas, kurių kainos reguliuojamos, dydį, į išlaidas, perkeliamas naudotojams, įtrauktų „konkurencijos požiūriu neįprastus socialinius įsipareigojimus“ ir veiksmingo universaliųjų paslaugų teikimo išlaidas.

Postgesetz

PostG

30

| (107) | Pašto reguliavimo institucija pirmą kartą atsižvelgė į šį metodą priimdama 2002 m. sprendimą dėl įmokos dydžio (įsigaliojo 2003 m. sausio 1 d.), be to, „konkurencijos požiūriu neįprastus socialinius įsipareigojimus“ patvirtino 2007 m. ir 2011 m. sprendimuose. Komisija laikėsi nuomonės, kad „Deutsche Post“ pagal nustatytus tarifus faktiškai mokamos socialinių įsipareigojimų išlaidos ekonominiu požiūriu buvo mažesnės nei jos įmokos į pensijų fondą. Remiantis šiais argumentais, 2012 m. sprendime Komisija galėjo nustatyti ir kiekybiškai įvertinti susigrąžintiną su vidaus rinka nesuderinamos pagalbos sumą už laikotarpį nuo 2003 m. sausio 1 d. iki tos dienos, kai buvo visiškai panaikintas lyginamasis pranašumas. |
| --- | --- |

(107)

Pašto reguliavimo institucija pirmą kartą atsižvelgė į šį metodą priimdama 2002 m. sprendimą dėl įmokos dydžio (įsigaliojo 2003 m. sausio 1 d.), be to, „konkurencijos požiūriu neįprastus socialinius įsipareigojimus“ patvirtino 2007 m. ir 2011 m. sprendimuose. Komisija laikėsi nuomonės, kad „Deutsche Post“ pagal nustatytus tarifus faktiškai mokamos socialinių įsipareigojimų išlaidos ekonominiu požiūriu buvo mažesnės nei jos įmokos į pensijų fondą. Remiantis šiais argumentais, 2012 m. sprendime Komisija galėjo nustatyti ir kiekybiškai įvertinti susigrąžintiną su vidaus rinka nesuderinamos pagalbos sumą už laikotarpį nuo 2003 m. sausio 1 d. iki tos dienos, kai buvo visiškai panaikintas lyginamasis pranašumas.

| (108) | Atsižvelgiant į šį sprendimą, taigi ir į 1995–1999 m. pensijų priemonės vertinimą pagalbos teisės požiūriu, galėtų būti apsvarstyta, ar pranašumo buvimą vertinant remiantis Sprendime Combus suformuota teismo praktika ir norint pranašumą, kurį galėjo įgyti „Deutsche Post“ dėl pensijų priemonės, įvertinti kiekybiškai reikėtų atsižvelgti į galimą „Deutsche Post“ imamų mokesčių reguliavimo poveikį. |
| --- | --- |

(108)

Atsižvelgiant į šį sprendimą, taigi ir į 1995–1999 m. pensijų priemonės vertinimą pagalbos teisės požiūriu, galėtų būti apsvarstyta, ar pranašumo buvimą vertinant remiantis Sprendime Combus suformuota teismo praktika ir norint pranašumą, kurį galėjo įgyti „Deutsche Post“ dėl pensijų priemonės, įvertinti kiekybiškai reikėtų atsižvelgti į galimą „Deutsche Post“ imamų mokesčių reguliavimo poveikį.

Combus

| (109) | Vis dėlto Komisija mano, kad galimas mokesčių reguliavimo poveikis atsižvelgiant į šiame sprendime įvertintos priemonės taikymo laikotarpį, t. y. 1995–1999 m., bet kuriuo atveju nėra reikšmingas. |
| --- | --- |

(109)

Vis dėlto Komisija mano, kad galimas mokesčių reguliavimo poveikis atsižvelgiant į šiame sprendime įvertintos priemonės taikymo laikotarpį, t. y. 1995–1999 m., bet kuriuo atveju nėra reikšmingas.

| (110) | Kaip Komisija pažymėjo 2012 m. sprendime (31), Pašto reguliavimo institucija pagal PostG pirmą kartą atsižvelgė į šį metodą priimdama 2002 m. sprendimą dėl įmokos dydžio, kuriame patvirtino „konkurencijos požiūriu neįprastus socialinius įsipareigojimus“ 2003–2007 m. laikotarpiu. Vis dėlto, atsižvelgdama į laikotarpį iki 2003 m., Komisija konstatavo, kad iš 1995–2002 m. taikomų reguliuojamų mokesčių teisinio pagrindo neįmanoma vienareikšmiškai padaryti išvados, kaip kompetentingos institucijos iš anksto priėmė sprendimą dėl reguliuojamų mokesčių sudėties (32). Atsižvelgdama į tai, Komisija pažymėjo, kad nesant konkrečiai nustatyto socialinio draudimo įmokų elemento nebuvo įmanoma nustatyti su bendruoju darbo užmokesčiu susietų socialinio draudimo įmokų dydžio, atsižvelgiant į „Deutsche Post“ imamų mokesčių reguliavimą (33). Remdamasi šiais svarstymais, 2012 m. Komisija padarė išvadą, kad ji negali nustatyti ar kiekybiškai įvertinti nesuderinamos su vidaus rinka pagalbos sumos 1995–2002 m. laikotarpiu (34). |
| --- | --- |

(110)

Kaip Komisija pažymėjo 2012 m. sprendime (31), Pašto reguliavimo institucija pagal PostG pirmą kartą atsižvelgė į šį metodą priimdama 2002 m. sprendimą dėl įmokos dydžio, kuriame patvirtino „konkurencijos požiūriu neįprastus socialinius įsipareigojimus“ 2003–2007 m. laikotarpiu. Vis dėlto, atsižvelgdama į laikotarpį iki 2003 m., Komisija konstatavo, kad iš 1995–2002 m. taikomų reguliuojamų mokesčių teisinio pagrindo neįmanoma vienareikšmiškai padaryti išvados, kaip kompetentingos institucijos iš anksto priėmė sprendimą dėl reguliuojamų mokesčių sudėties (32). Atsižvelgdama į tai, Komisija pažymėjo, kad nesant konkrečiai nustatyto socialinio draudimo įmokų elemento nebuvo įmanoma nustatyti su bendruoju darbo užmokesčiu susietų socialinio draudimo įmokų dydžio, atsižvelgiant į „Deutsche Post“ imamų mokesčių reguliavimą (33). Remdamasi šiais svarstymais, 2012 m. Komisija padarė išvadą, kad ji negali nustatyti ar kiekybiškai įvertinti nesuderinamos su vidaus rinka pagalbos sumos 1995–2002 m. laikotarpiu (34).

31

PostG

32

33

34

| (111) | Šiame sprendime Komisija daro prielaidą, kad šie argumentai yra vienodai taikomi vertinant bet kokio pranašumo buvimą, remiantis Sprendime Combus suformuota teismo praktika, t. y. taikant 90 konstatuojamojoje dalyje pateiktą palyginimą. Nepaisant didelių pastangų, Komisija negali kiekybiškai įvertinti galimo darbo užmokesčio reguliavimo poveikio socialinio draudimo įmokoms, kurias „Deutsche Post“ mokėjo už savo tarnautojus, ir todėl remdamasi šiuo pagrindu negali nustatyti, ar buvo įgytas pranašumas. |
| --- | --- |

(111)

Šiame sprendime Komisija daro prielaidą, kad šie argumentai yra vienodai taikomi vertinant bet kokio pranašumo buvimą, remiantis Sprendime Combus suformuota teismo praktika, t. y. taikant 90 konstatuojamojoje dalyje pateiktą palyginimą. Nepaisant didelių pastangų, Komisija negali kiekybiškai įvertinti galimo darbo užmokesčio reguliavimo poveikio socialinio draudimo įmokoms, kurias „Deutsche Post“ mokėjo už savo tarnautojus, ir todėl remdamasi šiuo pagrindu negali nustatyti, ar buvo įgytas pranašumas.

Combus

5.2.   Išvada dėl finansinio pranašumo buvimo

Išvada dėl finansinio pranašumo buvimo

| (112) | Jei Komisijos vertinimas apsiriboja tiesioginiu „Deutsche Post“ įmokų į pensijų fondą palyginimu su atitinkamu lyginamuoju tarifu, kaip matyti iš pirmiau pateiktų argumentų, nėra galimybės nustatyti „Deutsche Post“ pranašumo. Be to, net jei Komisijos vertinimas būtų išplėstas ir apimtų galimą „Deutsche Post“ imamų mokesčių reguliavimo poveikį, darant prielaidą, kad tai būtų pateisinama, neįmanoma nustatyti, kiekybiškai įvertinti ir susieti konkretaus pranašumo 1995–1999 m. laikotarpiu su pensijų priemone. |
| --- | --- |

(112)

Jei Komisijos vertinimas apsiriboja tiesioginiu „Deutsche Post“ įmokų į pensijų fondą palyginimu su atitinkamu lyginamuoju tarifu, kaip matyti iš pirmiau pateiktų argumentų, nėra galimybės nustatyti „Deutsche Post“ pranašumo. Be to, net jei Komisijos vertinimas būtų išplėstas ir apimtų galimą „Deutsche Post“ imamų mokesčių reguliavimo poveikį, darant prielaidą, kad tai būtų pateisinama, neįmanoma nustatyti, kiekybiškai įvertinti ir susieti konkretaus pranašumo 1995–1999 m. laikotarpiu su pensijų priemone.

| (113) | Remdamasi šiais samprotavimais, Komisija apibendrina, kad ji negali padaryti išvados, jog 1995–1999 m. laikotarpiu „Deutsche Post“ taikyta pensijų priemonė suteikė paslaugų teikėjui pranašumą pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Kadangi pranašumo, kuris yra viena iš valstybės pagalbos buvimo sąlygų, negalima įrodyti, Komisija daro išvadą, kad pensijų priemonė nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(113)

Remdamasi šiais samprotavimais, Komisija apibendrina, kad ji negali padaryti išvados, jog 1995–1999 m. laikotarpiu „Deutsche Post“ taikyta pensijų priemonė suteikė paslaugų teikėjui pranašumą pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Kadangi pranašumo, kuris yra viena iš valstybės pagalbos buvimo sąlygų, negalima įrodyti, Komisija daro išvadą, kad pensijų priemonė nėra valstybės pagalba.

6.   IŠVADA

IŠVADA

| (114) | Komisija pažymi, kad pensijų priemonė, kurią Vokietija įgyvendino 1995–1999 m. laikotarpiu, nėra valstybės pagalba, nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, |
| --- | --- |

(114)

Komisija pažymi, kad pensijų priemonė, kurią Vokietija įgyvendino 1995–1999 m. laikotarpiu, nėra valstybės pagalba, nurodyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pensijų priemonė, kurią Vokietija taikė bendrovei „Deutsche Post“ 1995–1999 m. laikotarpiu, nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Briuselyje 2020 m. vasario 7 d.

Komisijos vardu

Margrethe VESTAGER

Vykdomoji pirmininko pavaduotoja

---

(1)  
  OL C 306, 1999 10 23, p. 25.

1

(2)  
  OL C 306, 1999 10 23, p. 25.

2

(3)  
  2002 m. birželio 19 d. Komisijos sprendimas 2002/753/EB dėl Vokietijos Federacinės Respublikos priemonių, skirtų „Deutsche Post“ (OL L 247, 2002 9 14, p. 27).

3

(4)  
  OL C 245, 2007 10 19, p. 21.

4

(5)  
  2011 m. gruodžio 8 d. Bendrojo Teismo sprendimas Deutsche Post/Komisija, T-421/07, ECLI:EU:T:2011:720.

5

Deutsche Post/Komisija

(6)  
  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

6

(7)  
  2010 m. liepos 14 d. Bendrojo Teismo sprendimas Deutsche Post/Komisija, T-570/08, ECLI:EU:T:2010:31; 2010 m. liepos 14 d. Bendrojo Teismo sprendimas Deutsche Post/Komisija, T-571/08, ECLI:EU:T:2010:312; 2011 m. spalio 13 d. Teisingumo Teismo sprendimas Deutsche Post ir Vokietija/Komisija, C-463/10 P ir C-475/10 P, ECLI:EU:C:2011:656; 2012 m. gegužės 10 d. Bendrojo Teismo antrosios kolegijos pirmininko sprendimas Vokietija/Komisija, T-571/08 RENV, ECLI:EU:T:2012:228; 2013 m. lapkričio 12 d. Bendrojo Teismo sprendimas Deutsche Post/Komisija, T-570/08 RENV, ECLI:EU:T:2013:589.

7

Deutsche Post/Komisija

Deutsche Post/Komisija

Deutsche Post ir Vokietija/Komisija

Vokietija/Komisija

Deutsche Post/Komisija

(8)  
  OL C 263, 2011 9 7, p. 4.

8

(9)  
  „Charles River Associates“ ekspertizė (2011 m. kovo mėn.) „Estimating a reasonable profit margin for provision of letter services“ (Pagrįstų pelno maržų už pašto paslaugų teikimą apskaičiavimas); šią ekspertizę pateikė Belgija pagalbos byloje SA.14588 – Valstybės pagalba „bpost“.

9

(10)  
  2012 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimas 2012/636/ES dėl priemonės C 36/07 (ex NN 25/07), kurią Vokietija suteikė Vokietijos pašto bendrovei „Deutsche Post AG“ (OL L 289, 2012 10 19, p. 1).

10

(11)  
  2008 m. liepos 1 d. Bendrojo Teismo sprendimas Deutsche Post/Komisija, T-266/02, ECLI:EU:T:2008:235.

11

Deutsche Post/Komisija

(12)  
  2010 m. rugsėjo 2 d. Teisingumo Teismo sprendimas Komisija/Deutsche Post, C-399/08 P, ECLI:EU:C:2010:481.

12

Komisija/Deutsche Post

(13)  
  2011 m. gruodžio 8 d. Bendrojo Teismo sprendimas Deutsche Post/Komisija, T-421/07, ECLI:EU:T:2011:720.

13

Deutsche Post/Komisija

(14)  
  2013 m. spalio 24 d. Teisingumo Teismo sprendimas Deutsche Post/Komisija, C-77/12 P, ECLI:EU:C:2013:695.

14

Deutsche Post/Komisija

(15)  
  2015 m. rugsėjo 18 d. Bendrojo Teismo sprendimas Deutsche Post/Komisija, T-421/07 RENV, ECLI:EU:T:2015:654.

15

(16)  
  2016 m. liepos 14 d. Bendrojo Teismo sprendimas Vokietija/Komisija, T-143/12, ECLI:EU:T:2016:406.

16

Vokietija/Komisija

(17)  
  2019 m. balandžio 10 d. Bendrojo Teismo sprendimas Deutsche Post/Komisija, T-388/11, ECLI:EU:T:2019:237.

17

Deutsche Post/Komisija

(18)  
  1994 m. rugsėjo 14 d. Pašto ir telekomunikacijų reorganizavimo įstatymo (Postneuordnungsgesetz – PTNeuOG), (Bundesgesetzblatt (BGBl.) 1994, I d., Nr. 61, p. 2325) 4 straipsnis.

18

Postneuordnungsgesetz

PTNeuOG

Bundesgesetzblatt

BGBl.

(19)  
  BGBl. 1976, I d., Nr. 111, p. 2485.

19

BGBl.

(20)  
  1989 m. birželio 8 d. Pašto ir telekomunikacijų restruktūrizavimo įstatymo (Poststrukturgesetz – PostStruktG) (BGBl. 1989, I d., Nr. 25, p. 1026) 1 straipsnis.

20

Poststrukturgesetz

PostStruktG

BGBl.

(21)  Pensijų draudimas reglamentuojamas Socialinės apsaugos kodekso šeštojoje knygoje (SGB VI); nedarbo draudimas – Socialinės apsaugos kodekso trečiojoje knygoje (SGB III); sveikatos draudimas – Socialinės apsaugos kodekso penktojoje knygoje (SGB V); slaugos draudimas – 1994 m. gegužės 26 d. Ilgalaikės priežiūros rizikos socialinės apsaugos įstatyme (Pflege-Versicherungsgesetz – PflegeVG) (BGBl. 1994, I d., Nr. 30, p. 1014) ir Socialinės apsaugos kodekso vienuoliktojoje knygoje (SGB XI).

21

PflegeVG

BGBl.

(22)  
  2016 m. spalio 26 d. Teisingumo Teismo sprendimas Orange/Komisija, C-211/15 P, ECLI:EU:C:2016:798.

22

Orange/Komisija

(23)  
  2004 m. kovo 16 d. Bendrojo Teismo sprendimas Danske Busvognmænd/Komisija, T-157/01, ECLI:ES:T:2004:76.

23

Danske Busvognmænd/Komisija

(24)  
  2004 m. kovo 16 d. Bendrojo Teismo sprendimo Danske Busvognmænd/Komisija, T-157/01, ECLI:EU:T:2004:76, 57 punktas.

24

Danske Busvognmænd/Komisija

(25)  
  2016 m. liepos 14 d. Bendrojo Teismo sprendimas Vokietija/Komisija, T-143/12, ECLI:EU:T:2016:406.

25

Vokietija/Komisija

(26)  
  2019 m. balandžio 10 d. Bendrojo Teismo sprendimas Deutsche Post/Komisija, T-388/11, ECLI:EU:T:2019:237.

26

Deutsche Post/Komisija

(27)  
  2016 m. liepos 14 d. Bendrojo Teismo sprendimo Vokietija/Komisija, T-143/12, ECLI:EU:T:2016:406, 154 punktas.

27

Vokietija/Komisija

(28)  
  2016 m. spalio 26 d. Teisingumo Teismo sprendimas Orange/Komisija, C-211/15 P, ECLI:EU:C:2016:798.

28

Orange/Komisija

(29)  Kadangi privačių darbuotojų mokama įstatymuose nustatyto sveikatos ir slaugos draudimo įmokos dalis sudaro maždaug pusę viso įstatymuose nustatyto socialinio draudimo įmokų tarifo (žr. 68 konstatuojamąją dalį), galima daryti prielaidą, kad valstybės tarnautojų 30–50 % dydžio išlaidos papildomam privačiam draudimui iš esmės atitinka privačių darbuotojų įmoką.

29

(30)  
  BGBl. 1997, I d., Nr. 88, p. 3294.

30

BGBl.

(31)  Sprendimas 2012/636/ES, 332 konstatuojamoji dalis.

31

(32)  Ten pat, 329 konstatuojamoji dalis.

32

(33)  Ten pat, 329 konstatuojamoji dalis.

33

(34)  Ten pat, 408 konstatuojamoji dalis.

34

---

| 2020 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 141/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 141/28

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2020/614

2020 m. balandžio 30 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2019/1311 dėl trečios tikslinių ilgesnės trukmės refinansavimo operacijų serijos (ECB/2020/25)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 127 straipsnio 2 dalies pirmą įtrauką,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 3 straipsnio 1 dalies pirmą įtrauką, 12 straipsnio 1 dalį, 18 straipsnio 1 dalies antrą įtrauką ir 34 straipsnio 1 dalies antrą įtrauką,

atsižvelgdama į 2014 m. gruodžio 19 d. Europos Centrinio Banko gaires (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (Bendrųjų dokumentų gairės) (ECB/2014/60) (1),

kadangi:

| (1) | vadovaudamasi Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 1 straipsnio 4 dalimi, Valdančioji taryba gali bet kuriuo metu pakeisti Eurosistemos pinigų politikos operacijų įgyvendinimo priemones, reikalavimus, kriterijus ir procedūras; |
| --- | --- |

(1)

vadovaudamasi Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 1 straipsnio 4 dalimi, Valdančioji taryba gali bet kuriuo metu pakeisti Eurosistemos pinigų politikos operacijų įgyvendinimo priemones, reikalavimus, kriterijus ir procedūras;

| (2) | vykdydama jai suteiktus kainų stabilumo įgaliojimus ir siekdama išlaikyti bankų skolinimą palankiomis sąlygomis ir prisidėti prie palankios pinigų politikos valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro, Valdančioji taryba 2019 m. liepos 22 d. priėmė Europos Centrinio Banko sprendimą (ES) 2019/1311 (ECB/2019/21) (2). Šiame sprendime buvo numatyta laikotarpiu nuo 2019 m. rugsėjo mėn. iki 2021 m. kovo mėn. vykdyti trečią tikslinių ilgesnės trukmės refinansavimo operacijų seriją (TITRO-III); |
| --- | --- |

(2)

vykdydama jai suteiktus kainų stabilumo įgaliojimus ir siekdama išlaikyti bankų skolinimą palankiomis sąlygomis ir prisidėti prie palankios pinigų politikos valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro, Valdančioji taryba 2019 m. liepos 22 d. priėmė Europos Centrinio Banko sprendimą (ES) 2019/1311 (ECB/2019/21) (2). Šiame sprendime buvo numatyta laikotarpiu nuo 2019 m. rugsėjo mėn. iki 2021 m. kovo mėn. vykdyti trečią tikslinių ilgesnės trukmės refinansavimo operacijų seriją (TITRO-III);

| (3) | 2020 m. kovo 12 d., siekdama paremti bankų skolinimą labiausiai nuo koronaviruso ligos (COVID-19) plitimo nukentėjusiems asmenims, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms, Valdančioji taryba nusprendė pakeisti tam tikrus pagrindinius TITRO-III parametrus. 2020 m. kovo 16 d. Valdančioji taryba priėmė Europos Centrinio Banko sprendimą (ES) 2020/407 (ECB/2020/13) (3), kuriuo įgyvendinami kai kurie iš šių pakeitimų. Šis sprendimas yra būtinas siekiant įgyvendinti papildomus pakeitimus, dėl kurių nusprendė Valdančioji taryba, visų pirma numatyti laikiną visoms TITRO-III taikomų palūkanų normų sumažinimą ir laikantis tam tikrų sąlygų sumažinti skolinimo veiklos rezultatų ribą; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 12 d., siekdama paremti bankų skolinimą labiausiai nuo koronaviruso ligos (COVID-19) plitimo nukentėjusiems asmenims, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms, Valdančioji taryba nusprendė pakeisti tam tikrus pagrindinius TITRO-III parametrus. 2020 m. kovo 16 d. Valdančioji taryba priėmė Europos Centrinio Banko sprendimą (ES) 2020/407 (ECB/2020/13) (3), kuriuo įgyvendinami kai kurie iš šių pakeitimų. Šis sprendimas yra būtinas siekiant įgyvendinti papildomus pakeitimus, dėl kurių nusprendė Valdančioji taryba, visų pirma numatyti laikiną visoms TITRO-III taikomų palūkanų normų sumažinimą ir laikantis tam tikrų sąlygų sumažinti skolinimo veiklos rezultatų ribą;

| (4) | 2020 m. kovo 12 d. Valdančioji taryba nusprendė, kad laikotarpiu nuo 2020 m. balandžio 1 d. iki 2021 m. kovo 31 d. skolinimo veiklos rezultatų riba turėtų būti sumažinta iki 0%. Siekiant taip pat atsižvelgti į kreditus, kuriuos bankai jau suteikė nuo koronaviruso ligos (COVID-19) sukeltos krizės Europoje pradžios, to laikotarpio datos pradžia perkeliama į 2020 m. kovo 1 d., kaip buvo nuspręsta 2020 m. balandžio 30 d., o pabaigos data išlieka nepakitusi, t.y. 2021 m. kovo 31 d. Be to, siekiant atsižvelgti į numatomą bankų skolinimo mažėjimą nuo 2020 m. kovo 1 d., nukrypimas nuo nustatyto likučio sumažinamas nuo 2,5% iki 1,15%, kad būtų pasiektas maksimalus sumažinimas taikant ankstesnius skolinimo veiklos kriterijus; |
| --- | --- |

(4)

2020 m. kovo 12 d. Valdančioji taryba nusprendė, kad laikotarpiu nuo 2020 m. balandžio 1 d. iki 2021 m. kovo 31 d. skolinimo veiklos rezultatų riba turėtų būti sumažinta iki 0%. Siekiant taip pat atsižvelgti į kreditus, kuriuos bankai jau suteikė nuo koronaviruso ligos (COVID-19) sukeltos krizės Europoje pradžios, to laikotarpio datos pradžia perkeliama į 2020 m. kovo 1 d., kaip buvo nuspręsta 2020 m. balandžio 30 d., o pabaigos data išlieka nepakitusi, t.y. 2021 m. kovo 31 d. Be to, siekiant atsižvelgti į numatomą bankų skolinimo mažėjimą nuo 2020 m. kovo 1 d., nukrypimas nuo nustatyto likučio sumažinamas nuo 2,5% iki 1,15%, kad būtų pasiektas maksimalus sumažinimas taikant ankstesnius skolinimo veiklos kriterijus;

| (5) | be to, siekdama toliau remti kredito teikimą namų ūkiams ir įmonėms plintančių ekonomikos sutrikimų ir padidėjusio netikrumo kontekste, 2020 m. balandžio 30 d. Valdančioji taryba nusprendė, kad visoms TITRO-III taikytinos palūkanų normos, laikantis tam tikrų sąlygų, turėtų būti papildomai laikinai sumažintos; |
| --- | --- |

(5)

be to, siekdama toliau remti kredito teikimą namų ūkiams ir įmonėms plintančių ekonomikos sutrikimų ir padidėjusio netikrumo kontekste, 2020 m. balandžio 30 d. Valdančioji taryba nusprendė, kad visoms TITRO-III taikytinos palūkanų normos, laikantis tam tikrų sąlygų, turėtų būti papildomai laikinai sumažintos;

| (6) | tam, kad šie pakeisti parametrai būtų taikomi iš karto, šis sprendimas turėtų įsigalioti nedelsiant; |
| --- | --- |

(6)

tam, kad šie pakeisti parametrai būtų taikomi iš karto, šis sprendimas turėtų įsigalioti nedelsiant;

| (7) | todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą (ES) 2019/1311 (ECB/2019/21), |
| --- | --- |

(7)

todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą (ES) 2019/1311 (ECB/2019/21),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Daliniai pakeitimai

Sprendimas (ES) 2019/1311 (ECB/2019/21) iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | pakeičiamos šios apibrėžtys:






  „1) | nustatytas grynasis skolinimas – tinkamo grynojo skolinimo suma, kurią dalyvis turi viršyti antru ataskaitiniu laikotarpiu ir, pasirinktinai, specialiu ataskaitiniu laikotarpiu, tam, kad dalyvio pasiskolintoms sumoms galėtų būti taikoma palūkanų norma, kuri yra mažesnė negu pradinė taikoma norma ir kuri apskaičiuojama pagal atitinkamai 4 straipsnyje ir I priede išdėstytus principus ir išsamias nuostatas“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

pakeičiamos šios apibrėžtys:

„1)

nustatytas grynasis skolinimas – tinkamo grynojo skolinimo suma, kurią dalyvis turi viršyti antru ataskaitiniu laikotarpiu ir, pasirinktinai, specialiu ataskaitiniu laikotarpiu, tam, kad dalyvio pasiskolintoms sumoms galėtų būti taikoma palūkanų norma, kuri yra mažesnė negu pradinė taikoma norma ir kuri apskaičiuojama pagal atitinkamai 4 straipsnyje ir I priede išdėstytus principus ir išsamias nuostatas“;

| „12) | palūkanų normos skatinamasis patikslinimas – tai TITRO-III metu pasiskolintoms sumoms taikomos palūkanų normos sumažinimas, jei toks yra, kuris reiškiamas atitinkamos didžiausios galimos palūkanų normos ir atitinkamos mažiausios galimos palūkanų normos vidutinio skirtumo dalimi, apskaičiuojant pagal I priede išdėstytas išsamias nuostatas“; |
| --- | --- |

„12)

palūkanų normos skatinamasis patikslinimas – tai TITRO-III metu pasiskolintoms sumoms taikomos palūkanų normos sumažinimas, jei toks yra, kuris reiškiamas atitinkamos didžiausios galimos palūkanų normos ir atitinkamos mažiausios galimos palūkanų normos vidutinio skirtumo dalimi, apskaičiuojant pagal I priede išdėstytas išsamias nuostatas“;

| b) | pridedamos šios apibrėžtys:






  „23) | „likęs atitinkamos TITRO-III terminas“ – laikotarpis nuo atitinkamos TITRO-III atsiskaitymo dienos iki 2020 m. birželio 23 d. ir laikotarpis nuo 2021 m. birželio 24 d. iki jos termino pabaigos arba išankstinio grąžinimo dienos, kaip taikytina, taip neįtraukiant specialaus palūkanų normos laikotarpio; |
| --- | --- | --- |

b)

pridedamos šios apibrėžtys:

„23)

„likęs atitinkamos TITRO-III terminas“ – laikotarpis nuo atitinkamos TITRO-III atsiskaitymo dienos iki 2020 m. birželio 23 d. ir laikotarpis nuo 2021 m. birželio 24 d. iki jos termino pabaigos arba išankstinio grąžinimo dienos, kaip taikytina, taip neįtraukiant specialaus palūkanų normos laikotarpio;

| 24) | specialus palūkanų normos laikotarpis – laikotarpis nuo 2020 m. birželio 24 d. iki 2021 m. birželio 23 d.; |
| --- | --- |

24)

specialus palūkanų normos laikotarpis – laikotarpis nuo 2020 m. birželio 24 d. iki 2021 m. birželio 23 d.;

| 25) | specialus ataskaitinis laikotarpis – laikotarpis nuo 2020 m. kovo 1 d. iki 2021 m. kovo 31 d.“; |
| --- | --- |

25)

specialus ataskaitinis laikotarpis – laikotarpis nuo 2020 m. kovo 1 d. iki 2021 m. kovo 31 d.“;

| 2. | 5 straipsnis pakeičiamas taip:

  „5 straipsnis
  Palūkanos

  1.   Palūkanų norma, taikytina sumoms, kurias pagal kiekvieną TITRO-III pasiskolino dalyviai, kurių tinkamas grynasis skolinimas specialiu ataskaitiniu laikotarpiu yra lygus jų nustatytam grynajam skolinimui arba jį viršija, apskaičiuojama, kaip nurodyta toliau, laikantis 6 straipsnio 3a dalyje įtvirtintų sąlygų:






  a) | specialiu palūkanų normos laikotarpiu palūkanų norma yra lygi vidutinei palūkanų normai už naudojimąsi indėlių galimybe tuo laikotarpiu, atėmus 50 bazinių punktų. Bet kuriuo atveju gauta palūkanų norma negali būti didesnė už gaunamą atėmus 100 bazinių punktų; ir |
| --- | --- | --- |

2.

5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

Palūkanos

1.   Palūkanų norma, taikytina sumoms, kurias pagal kiekvieną TITRO-III pasiskolino dalyviai, kurių tinkamas grynasis skolinimas specialiu ataskaitiniu laikotarpiu yra lygus jų nustatytam grynajam skolinimui arba jį viršija, apskaičiuojama, kaip nurodyta toliau, laikantis 6 straipsnio 3a dalyje įtvirtintų sąlygų:

a)

specialiu palūkanų normos laikotarpiu palūkanų norma yra lygi vidutinei palūkanų normai už naudojimąsi indėlių galimybe tuo laikotarpiu, atėmus 50 bazinių punktų. Bet kuriuo atveju gauta palūkanų norma negali būti didesnė už gaunamą atėmus 100 bazinių punktų; ir

| b) | likusiu atitinkamos TITRO-III terminu palūkanų norma yra vidutinė palūkanų norma už naudojimąsi indėlių galimybe atitinkamos TITRO-III terminu. |
| --- | --- |

b)

likusiu atitinkamos TITRO-III terminu palūkanų norma yra vidutinė palūkanų norma už naudojimąsi indėlių galimybe atitinkamos TITRO-III terminu.

2.   Palūkanų norma, taikoma sumoms, kurias pagal kiekvieną TITRO-III pasiskolino dalyviai, kurių tinkamas grynasis skolinimas specialiu ataskaitiniu laikotarpiu yra mažesnis už jų nustatytą grynąjį skolinimą, bet kurių tinkamas grynasis skolinimas antru ataskaitiniu laikotarpiu viršija jų nustatytą grynąjį skolinimą, apskaičiuojama taip:

| a) | specialiu palūkanų normos laikotarpiu taikoma mažesnioji iš šių palūkanų normų: i) vidutinė palūkanų norma, taikoma pagrindinėms refinansavimo operacijoms tuo laikotarpiu atėmus 50 bazinių punktų; ir ii) palūkanų norma, apskaičiuota priklausomai nuo nukrypimo nuo nustatytos likučių sumos, kaip nurodyta b punkte; ir |
| --- | --- |

a)

specialiu palūkanų normos laikotarpiu taikoma mažesnioji iš šių palūkanų normų: i) vidutinė palūkanų norma, taikoma pagrindinėms refinansavimo operacijoms tuo laikotarpiu atėmus 50 bazinių punktų; ir ii) palūkanų norma, apskaičiuota priklausomai nuo nukrypimo nuo nustatytos likučių sumos, kaip nurodyta b punkte; ir

| b) | likusiu atitinkamos TITRO-III terminu palūkanų norma yra mažesnė už vidutinę palūkanų normą, taikomą pagrindinėms refinansavimo operacijoms atitinkamos TITRO-III terminu, ir gali būti tokia, kaip vidutinė palūkanų norma už naudojimąsi indėlių galimybe atitinkamos TITRO-III terminu, priklausomai nuo nukrypimo nuo nustatyto likučio. |
| --- | --- |

b)

likusiu atitinkamos TITRO-III terminu palūkanų norma yra mažesnė už vidutinę palūkanų normą, taikomą pagrindinėms refinansavimo operacijoms atitinkamos TITRO-III terminu, ir gali būti tokia, kaip vidutinė palūkanų norma už naudojimąsi indėlių galimybe atitinkamos TITRO-III terminu, priklausomai nuo nukrypimo nuo nustatyto likučio.

3.   Palūkanų norma, taikoma sumoms, kurias pagal kiekvieną TITRO-III pasiskolino dalyviai, kurių tinkamas grynasis skolinimas tiek specialiu ataskaitiniu laikotarpiu, tiek ir antru ataskaitiniu laikotarpiu yra mažesnis už jų nustatytą grynąjį skolinimą, apskaičiuojama taip:

| a) | specialiu palūkanų laikotarpiu – vidutinė palūkanų norma, taikoma pagrindinėms refinansavimo operacijoms tuo laikotarpiu, atėmus 50 bazinių punktų; ir |
| --- | --- |

a)

specialiu palūkanų laikotarpiu – vidutinė palūkanų norma, taikoma pagrindinėms refinansavimo operacijoms tuo laikotarpiu, atėmus 50 bazinių punktų; ir

| b) | likusiu atitinkamos TITRO-III terminu palūkanų norma yra vidutinė palūkanų norma, taikoma pagrindinėms refinansavimo operacijoms atitinkamos TITRO-III terminu.“ |
| --- | --- |

b)

likusiu atitinkamos TITRO-III terminu palūkanų norma yra vidutinė palūkanų norma, taikoma pagrindinėms refinansavimo operacijoms atitinkamos TITRO-III terminu.“

4.   I priede išdėstytos išsamios palūkanų normų apskaičiavimo nuostatos. Apie galutinę palūkanų normą ir atitinkamus duomenis, susijusius su jos apskaičiavimu, dalyviams pranešama pagal ECB interneto svetainėje paskelbtą TITRO-III informacinį kalendorių.

5.   Palūkanos mokamos atitinkamai kiekvienos TITRO-III termino pabaigoje arba grąžinant išankstine tvarka, kaip numatyta 5a straipsnyje.

6.   Jei, taikant NCB turimas priemones pagal sutarčių arba reguliavimo priemonių nuostatas, dalyvis turi grąžinti TITRO-III likučius prieš tai, kai šiam dalyviui pranešama apie nukrypimą nuo nustatyto likučio ir gautą palūkanų normos skatinamąjį patikslinimą, jei toks būtų, taikytina palūkanų norma, taikoma šio dalyvio kiekvienos TITRO-III metu pasiskolintoms sumoms, yra: a) specialiu palūkanų normos laikotarpiu – vidutinė palūkanų norma, taikoma pagrindinėms refinansavimo operacijoms tuo laikotarpiu, atėmus 50 bazinių punktų; ir b) likusiu atitinkamos TITRO-III terminu – vidutinė palūkanų norma, taikoma pagrindinėms refinansavimo operacijoms atitinkamos TITRO-III terminu iki dienos, kurią NCB pareikalavo grąžinti. Jei grąžinti privaloma pranešus dalyviui apie nukrypimą nuo nustatyto likučio ir atitinkamą palūkanų normos paskatinamąjį patikslinimą, jei toks būtų, šio dalyvio kiekvienos TITRO-III metu pasiskolintoms sumoms taikytina palūkanų norma nustatoma vadovaujantis 1–3 dalimis.“;

| 3. | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | duomenys, susiję su i) antru ataskaitiniu laikotarpiu ir ii) pasirinktinai, su specialiu ataskaitiniu laikotarpiu, naudojami apskaičiuoti taikytinas palūkanų normas (toliau – antra ataskaita).“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

duomenys, susiję su i) antru ataskaitiniu laikotarpiu ir ii) pasirinktinai, su specialiu ataskaitiniu laikotarpiu, naudojami apskaičiuoti taikytinas palūkanų normas (toliau – antra ataskaita).“;

| b) | įterpiama 3a dalis:

  „3a.   Dalyviai, ketinantys pasinaudoti 5 straipsnio 1 dalyje nustatytomis palūkanų normomis, šia galimybe pasinaudoja, atskirai antroje ataskaitoje pateikdami duomenis, susijusius su specialiu ataskaitiniu laikotarpiu, taip pat auditoriaus atlikto šių duomenų vertinimo pagal 6 straipsnio 6 dalies b punktą rezultatus. Jei šių sąlygų nesilaikoma, dalyvių pasiskolintoms sumoms taikoma palūkanų norma apskaičiuojama pagal 5 straipsnio 2 arba 3 dalį. Jeigu nepateikiami duomenys, susiję su specialiu ataskaitiniu laikotarpiu, ir (arba) atitinkamo auditoriaus atlikto vertinimo rezultatai, sankcijos netaikomos.“; |
| --- | --- |

b)

įterpiama 3a dalis:

„3a.   Dalyviai, ketinantys pasinaudoti 5 straipsnio 1 dalyje nustatytomis palūkanų normomis, šia galimybe pasinaudoja, atskirai antroje ataskaitoje pateikdami duomenis, susijusius su specialiu ataskaitiniu laikotarpiu, taip pat auditoriaus atlikto šių duomenų vertinimo pagal 6 straipsnio 6 dalies b punktą rezultatus. Jei šių sąlygų nesilaikoma, dalyvių pasiskolintoms sumoms taikoma palūkanų norma apskaičiuojama pagal 5 straipsnio 2 arba 3 dalį. Jeigu nepateikiami duomenys, susiję su specialiu ataskaitiniu laikotarpiu, ir (arba) atitinkamo auditoriaus atlikto vertinimo rezultatai, sankcijos netaikomos.“;

| c) | 6 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

  „6.   Kiekvienas dalyvis užtikrina, kad pagal 1–3a dalis pateiktų duomenų kokybę įvertintų išorės auditorius pagal šias taisykles:“; |
| --- | --- |

c)

6 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„6.   Kiekvienas dalyvis užtikrina, kad pagal 1–3a dalis pateiktų duomenų kokybę įvertintų išorės auditorius pagal šias taisykles:“;

| d) | 6 dalies c punkto pirma pastraipa pakeičiama taip:






  „c) | atlikdamas vertinimą auditorius daugiausia dėmesio kreipia į 2, 3a ir 4 dalyse išdėstytus reikalavimus. Tiksliau, auditorius:“; |
| --- | --- | --- |

d)

6 dalies c punkto pirma pastraipa pakeičiama taip:

„c)

atlikdamas vertinimą auditorius daugiausia dėmesio kreipia į 2, 3a ir 4 dalyse išdėstytus reikalavimus. Tiksliau, auditorius:“;

| 4. | 7 straipsnio 1 dalies b, d ir e punktai pakeičiami taip:






  „b) | jei dalyvis nepateikia atitinkamam NCB auditoriaus atlikto pirmos ataskaitos vertinimo iki ECB interneto svetainėje skelbiamame TITRO-III informaciniame kalendoriuje nurodyto atitinkamo termino, dalyvis grąžina visas likusias sumas, kurias jis pasiskolino pagal TITRO-III, kitos pagrindinės refinansavimo operacijos atsiskaitymo dieną; šiuo atveju yra taikoma vidutinė pagrindinės refinansavimo operacijos palūkanų norma kiekvienos atitinkamos TITRO-III terminu iki grąžinimo atsiskaitymo dienos, išskyrus specialų palūkanų normos laikotarpį, kuriuo taikoma vidutinė pagrindinės refinansavimo operacijos palūkanų norma tokiu laikotarpiu atėmus 50 bazinių punktų; |
| --- | --- | --- |

4.

7 straipsnio 1 dalies b, d ir e punktai pakeičiami taip:

„b)

jei dalyvis nepateikia atitinkamam NCB auditoriaus atlikto pirmos ataskaitos vertinimo iki ECB interneto svetainėje skelbiamame TITRO-III informaciniame kalendoriuje nurodyto atitinkamo termino, dalyvis grąžina visas likusias sumas, kurias jis pasiskolino pagal TITRO-III, kitos pagrindinės refinansavimo operacijos atsiskaitymo dieną; šiuo atveju yra taikoma vidutinė pagrindinės refinansavimo operacijos palūkanų norma kiekvienos atitinkamos TITRO-III terminu iki grąžinimo atsiskaitymo dienos, išskyrus specialų palūkanų normos laikotarpį, kuriuo taikoma vidutinė pagrindinės refinansavimo operacijos palūkanų norma tokiu laikotarpiu atėmus 50 bazinių punktų;

| d) | jei dalyvis nepateikia atitinkamam NCB auditoriaus atlikto antros ataskaitos, susijusios su antru ataskaitiniu laikotarpiu, vertinimo iki atitinkamo termino, to dalyvio pagal TITRO-III pasiskolintoms sumoms taikoma vidutinė pagrindinės refinansavimo operacijos palūkanų norma kiekvienos atitinkamos TITRO-III terminu, išskyrus specialų palūkanų normos laikotarpį, kuriuo taikoma vidutinė pagrindinės refinansavimo operacijos palūkanų norma tokiu laikotarpiu atėmus 50 bazinių punktų; |
| --- | --- |

d)

jei dalyvis nepateikia atitinkamam NCB auditoriaus atlikto antros ataskaitos, susijusios su antru ataskaitiniu laikotarpiu, vertinimo iki atitinkamo termino, to dalyvio pagal TITRO-III pasiskolintoms sumoms taikoma vidutinė pagrindinės refinansavimo operacijos palūkanų norma kiekvienos atitinkamos TITRO-III terminu, išskyrus specialų palūkanų normos laikotarpį, kuriuo taikoma vidutinė pagrindinės refinansavimo operacijos palūkanų norma tokiu laikotarpiu atėmus 50 bazinių punktų;

| e) | jei dalyvis 6 straipsnio 6 arba 7 dalyje numatytų įsipareigojimų neįvykdo kitu būdu, to dalyvio pagal TITRO-III pasiskolintoms sumoms taikoma vidutinė pagrindinės refinansavimo operacijos palūkanų norma kiekvienos atitinkamos TITRO-III terminu, išskyrus specialų palūkanų normos laikotarpį, kuriuo taikoma vidutinė pagrindinės refinansavimo operacijos palūkanų norma tokiu laikotarpiu atėmus 50 bazinių punktų.“; |
| --- | --- |

e)

jei dalyvis 6 straipsnio 6 arba 7 dalyje numatytų įsipareigojimų neįvykdo kitu būdu, to dalyvio pagal TITRO-III pasiskolintoms sumoms taikoma vidutinė pagrindinės refinansavimo operacijos palūkanų norma kiekvienos atitinkamos TITRO-III terminu, išskyrus specialų palūkanų normos laikotarpį, kuriuo taikoma vidutinė pagrindinės refinansavimo operacijos palūkanų norma tokiu laikotarpiu atėmus 50 bazinių punktų.“;

| 5. | I ir II priedai iš dalies keičiami pagal šio sprendimo priedą. |
| --- | --- |

5.

I ir II priedai iš dalies keičiami pagal šio sprendimo priedą.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja 2020 m. gegužės 5 d.

Priimta Frankfurte prie Maino 2020 m. balandžio 30 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  
  OL L 91, 2015 4 2, p. 3.

1

(2)  
  2019 m. liepos 22 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2019/1311 dėl trečios tikslinių ilgesnės trukmės refinansavimo operacijų serijos (ECB/2019/21) (OL L 204, 2019 8 2, p. 100).

2

(3)  
  2020 m. kovo 16 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2020/407, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2019/1311 dėl trečios tikslinių ilgesnės trukmės refinansavimo operacijų serijos (ECB/2020/13) (OL L 80, 2020 3 17, p. 23).

3

---

PRIEDAS

I, II priedai ir TITRO-III atskaitomybės B lentelė iš dalies keičiami taip:

| 1. | I priedo 3 skyrius pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

1.

I priedo 3 skyrius pakeičiamas taip:

„3.   
  Palūkanų normų apskaičiavimas

| A. | pažymi tinkamo grynojo skolinimo sumą specialiu ataskaitiniu laikotarpiu nuo 2020 m. kovo 1 d. iki 2021 m. kovo 31 d. |
| --- | --- |

A.

Image 6

Image 7

| B. | pažymi sumą, gautą sudėjus tinkamą grynąjį skolinimą laikotarpiu nuo 2019 m. balandžio 1 d. iki 2021 m. kovo 31 d. ir tinkamų paskolų likutį 2019 m. kovo 31 d., ir apskaičiuojama taip:


  .



  pažymi procentinį nuokrypį

  nuo nustatyto likučio laikotarpiu nuo 2019 m. balandžio 1 d. iki 2021 m. kovo 31 d., tai yra:





  EX suapvalinamas iki 15 dešimtosios dalies po kablelio tikslumu. Kai OAB lygus nuliui, laikoma, kad EX lygus 1,15. |
| --- | --- |

B.

Image 8

Image 9
  .

Image 10
  pažymi procentinį nuokrypį
  Image 11
  nuo nustatyto likučio laikotarpiu nuo 2019 m. balandžio 1 d. iki 2021 m. kovo 31 d., tai yra:

Image 12

EX suapvalinamas iki 15 dešimtosios dalies po kablelio tikslumu. Kai OAB lygus nuliui, laikoma, kad EX lygus 1,15.

| C. | yra vidutinė pagrindinės refinansavimo operacijos (MRO) palūkanų norma, taikoma TITRO-III terminu



  ir išreikšta metine procentine norma, o



  yra vidutinė palūkanų norma už naudojimąsi indėlių galimybe (DF), taikoma TITRO-III k terminu, kai taikytina palūkanų norma yra susijusi su atitinkamos TITRO-III terminu, ir yra išreikšta metine procentine norma, t.y.:









  Anksčiau pateiktose lygtyse

  (kai k=1,...,7) pažymi TITRO-III k dienų skaičių ir

  žymi palūkanų normą, taikomą MRO TITRO-III k
  t dieną, jei MRO vykdoma taikant fiksuotos palūkanų normos visiško paskirstymo režimą, arba

  pažymi minimalią pasiūlymo palūkanų normą, taikomą MRO TITRO-III k
  t dieną, jei ši MRO vykdoma pagal kintamos palūkanų normos konkurso procedūrą, ir kiekvienu atveju išreikšta metine procentine norma. Anksčiau pateiktose lygtyse

  pažymi normą, taikomą indėlių galimybei TITRO-III k
  t dieną, išreikštą metine procentine norma. |
| --- | --- |

C.

Image 13

Image 14

Image 15

Image 16

Image 17

Anksčiau pateiktose lygtyse
  Image 18
  (kai k=1,...,7) pažymi TITRO-III k dienų skaičių ir
  Image 19
  žymi palūkanų normą, taikomą MRO TITRO-III k
  t dieną, jei MRO vykdoma taikant fiksuotos palūkanų normos visiško paskirstymo režimą, arba
  Image 20
  pažymi minimalią pasiūlymo palūkanų normą, taikomą MRO TITRO-III k
  t dieną, jei ši MRO vykdoma pagal kintamos palūkanų normos konkurso procedūrą, ir kiekvienu atveju išreikšta metine procentine norma. Anksčiau pateiktose lygtyse
  Image 21
  pažymi normą, taikomą indėlių galimybei TITRO-III k
  t dieną, išreikštą metine procentine norma.

| D. | kspecial
  pažymi specialų palūkanų normos laikotarpį, t.y. laikotarpį nuo 2020 m. birželio 24 d. iki 2021 m. birželio 23 d., o krol
  pažymi du laikotarpius, kurie sudaro likusį atitinkamos TITRO-III k terminą (t.y. laikotarpį nuo atitinkamos TITRO-III atsiskaitymo dienos iki 2020 m. birželio 23 d. ir laikotarpį nuo 2021 m. birželio 24 d. iki atitinkamos TITRO-III termino pabaigos arba iki jos išankstinio grąžinimo dienos, kaip taikytina).



  yra vidutinė MRO norma, taikoma TITRO-III k specialiu palūkanų normos laikotarpiu nuo 2020 m. birželio 24 d. iki 2021 m. birželio 23 d., išreikšta metine procentine norma, o

  yra vidutinė DF norma, taikoma TITRO-III k specialiu palūkanų normos laikotarpiu nuo 2020 m. birželio 24 d. iki 2021 m. birželio 23 d. ir kiekvienu atveju išreikšta metine procentine norma, t.y.:










  Anksčiau pateiktose lygtyse

  pažymi TITRO-III k laikotarpio

  dienų skaičių ir

  pažymi palūkanų normą, taikomą MRO TITRO-III k laikotarpio


  t dieną, jei MRO vykdoma taikant fiksuotos palūkanų normos visiško paskirstymo režimą, arba

  pažymi minimalią pasiūlymo palūkanų normą, taikomą MRO TITRO-III k laikotarpio


  t dieną, jei ši MRO vykdoma pagal kintamos palūkanų normos konkurso procedūrą, ir kiekvienu atveju išreikšta metine procentine norma. Anksčiau pateiktose lygtyse

  pažymi normą, taikomą už naudojimąsi indėlių galimybe TITRO-III k laikotarpio


  t dieną, išreikštą metine procentine norma. |
| --- | --- |

D.

kspecial
  pažymi specialų palūkanų normos laikotarpį, t.y. laikotarpį nuo 2020 m. birželio 24 d. iki 2021 m. birželio 23 d., o krol
  pažymi du laikotarpius, kurie sudaro likusį atitinkamos TITRO-III k terminą (t.y. laikotarpį nuo atitinkamos TITRO-III atsiskaitymo dienos iki 2020 m. birželio 23 d. ir laikotarpį nuo 2021 m. birželio 24 d. iki atitinkamos TITRO-III termino pabaigos arba iki jos išankstinio grąžinimo dienos, kaip taikytina).

Image 22
  yra vidutinė MRO norma, taikoma TITRO-III k specialiu palūkanų normos laikotarpiu nuo 2020 m. birželio 24 d. iki 2021 m. birželio 23 d., išreikšta metine procentine norma, o
  Image 23
  yra vidutinė DF norma, taikoma TITRO-III k specialiu palūkanų normos laikotarpiu nuo 2020 m. birželio 24 d. iki 2021 m. birželio 23 d. ir kiekvienu atveju išreikšta metine procentine norma, t.y.:

Image 24

Image 25

Anksčiau pateiktose lygtyse
  Image 26
  pažymi TITRO-III k laikotarpio
  Image 27
  dienų skaičių ir
  Image 28
  pažymi palūkanų normą, taikomą MRO TITRO-III k laikotarpio
  Image 29

  t dieną, jei MRO vykdoma taikant fiksuotos palūkanų normos visiško paskirstymo režimą, arba
  Image 30
  pažymi minimalią pasiūlymo palūkanų normą, taikomą MRO TITRO-III k laikotarpio
  Image 31

  t dieną, jei ši MRO vykdoma pagal kintamos palūkanų normos konkurso procedūrą, ir kiekvienu atveju išreikšta metine procentine norma. Anksčiau pateiktose lygtyse
  Image 32
  pažymi normą, taikomą už naudojimąsi indėlių galimybe TITRO-III k laikotarpio
  Image 33

  t dieną, išreikštą metine procentine norma.

| E. | žymi palūkanų normos skatinamąjį patikslinimą, kai taikytina, matuojamą kaip vidutinio intervalo tarp



  ir



  dalis; |
| --- | --- |

E.

Image 34

Image 35

Image 36

| F. | žymi palūkanų normą, taikomą TITRO-III k terminu (galutinė palūkanų norma), išreikštą metine procentine norma.



  žymi palūkanų normą, taikomą TITRO-III k laikotarpiu




  , kai j = special arba rol, išreikštą metine procentine norma. |
| --- | --- |

F.

Image 37

Image 38

Image 39

| G. | Palūkanų norma



  apibrėžiama taip:




  Aukščiau pateiktoje lygtyje

  pažymi TITRO-III k laikotarpio

  dienų skaičių. |
| --- | --- |

G.

Image 40

Image 41

Aukščiau pateiktoje lygtyje
  Image 42
  pažymi TITRO-III k laikotarpio
  Image 43
  dienų skaičių.

Kiekvienai TITRO-III k taikoma palūkanų norma apskaičiuojama taip:

| a) | jei dalyvis specialiu ataskaitiniu laikotarpiu pasiekia arba viršija savo nustatytą grynąjį skolinimą, to dalyvio TITRO-III metu pasiskolintoms sumoms taikytina palūkanų norma yra:






  i) | specialiu palūkanų normos laikotarpiu: vidutinė palūkanų norma už naudojimąsi indėlių galimybe tuo laikotarpiu, atėmus 50 bazinių punktų, ir kuri bet kuriuo atveju negali būti didesnė už gaunamą atėmus 100 bazinių punktų, t.y.:
  kai

  ,

  ; |
| --- | --- | --- |

a)

jei dalyvis specialiu ataskaitiniu laikotarpiu pasiekia arba viršija savo nustatytą grynąjį skolinimą, to dalyvio TITRO-III metu pasiskolintoms sumoms taikytina palūkanų norma yra:

i)

specialiu palūkanų normos laikotarpiu: vidutinė palūkanų norma už naudojimąsi indėlių galimybe tuo laikotarpiu, atėmus 50 bazinių punktų, ir kuri bet kuriuo atveju negali būti didesnė už gaunamą atėmus 100 bazinių punktų, t.y.:

kai
  Image 44
  ,
  Image 45
  ;

| ii) | likusiu atitinkamos TITRO-III terminu: vidutinė palūkanų norma už naudojimąsi indėlių galimybe atitinkamos TITRO-III terminu, t.y.:
  kai

  , tai

  . |
| --- | --- |

ii)

likusiu atitinkamos TITRO-III terminu: vidutinė palūkanų norma už naudojimąsi indėlių galimybe atitinkamos TITRO-III terminu, t.y.:

kai
  Image 46
  , tai
  Image 47
  .

| b) | jei dalyvis specialiu ataskaitiniu laikotarpiu nesiekia arba neviršija savo nustatyto grynojo skolinimo, tačiau bent 1,15 % viršija savo nustatytą tinkamų paskolų likutį antru ataskaitiniu laikotarpiu, to dalyvio TITRO-III metu pasiskolintoms sumoms taikytina palūkanų norma yra:






  i) | specialiu palūkanų normų laikotarpiu: žemesnė už vidutinę pagrindinės refinansavimo operacijos palūkanų normą tuo laikotarpiu atėmus 50 bazinių punktų ir vidutinė palūkanų norma už naudojimąsi indėlių galimybe atitinkamos TITRO-III terminu, t.y.
  kai

  ir

  , tai

  ir

  ); |
| --- | --- | --- |

b)

jei dalyvis specialiu ataskaitiniu laikotarpiu nesiekia arba neviršija savo nustatyto grynojo skolinimo, tačiau bent 1,15 % viršija savo nustatytą tinkamų paskolų likutį antru ataskaitiniu laikotarpiu, to dalyvio TITRO-III metu pasiskolintoms sumoms taikytina palūkanų norma yra:

i)

specialiu palūkanų normų laikotarpiu: žemesnė už vidutinę pagrindinės refinansavimo operacijos palūkanų normą tuo laikotarpiu atėmus 50 bazinių punktų ir vidutinė palūkanų norma už naudojimąsi indėlių galimybe atitinkamos TITRO-III terminu, t.y.

kai
  Image 48
  ir
  Image 49
  , tai
  Image 50
  ir
  Image 51
  );

| ii) | likusiu atitinkamos TITRO-III terminu: vidutinė palūkanų norma už naudojimąsi indėlių galimybe atitinkamos TITRO-III terminu, t.y.:
  kai

  ir

  , tai

  ir |
| --- | --- |

ii)

likusiu atitinkamos TITRO-III terminu: vidutinė palūkanų norma už naudojimąsi indėlių galimybe atitinkamos TITRO-III terminu, t.y.:

kai
  Image 52
  ir
  Image 53
  , tai
  Image 54
  ir
  Image 55

| c) | jei dalyvis specialiu ataskaitiniu laikotarpiu nesiekia arba neviršija savo nustatyto grynojo skolinimo, tačiau mažiau nei 1,15 % viršija savo nustatytą tinkamų paskolų likutį antru ataskaitiniu laikotarpiu, to dalyvio TITRO-III metu pasiskolintoms sumoms taikytina palūkanų norma yra:






  i) | specialiu palūkanų normų laikotarpiu: žemesnė už vidutinę pagrindinės refinansavimo operacijos palūkanų normą tuo laikotarpiu atėmus 50 bazinius punktus ir palūkanų norma, apskaičiuojama pagal toliau nurodytą ii punktą, t.y.
  kai

  ir

  , tai

  ir

  ; |
| --- | --- | --- |

c)

jei dalyvis specialiu ataskaitiniu laikotarpiu nesiekia arba neviršija savo nustatyto grynojo skolinimo, tačiau mažiau nei 1,15 % viršija savo nustatytą tinkamų paskolų likutį antru ataskaitiniu laikotarpiu, to dalyvio TITRO-III metu pasiskolintoms sumoms taikytina palūkanų norma yra:

i)

specialiu palūkanų normų laikotarpiu: žemesnė už vidutinę pagrindinės refinansavimo operacijos palūkanų normą tuo laikotarpiu atėmus 50 bazinius punktus ir palūkanų norma, apskaičiuojama pagal toliau nurodytą ii punktą, t.y.

kai
  Image 56
  ir
  Image 57
  , tai
  Image 58
  ir
  Image 59
  ;

| ii) | likusiu atitinkamos TITRO-III terminu: palūkanų norma, kuri išdėstoma palaipsniui, linijiniu būdu, priklausomai nuo procentinės dalies, kuria dalyvis viršija savo nustatytą likutį, tai yra:
  kai

  ir

  , tai

  ir

  ; |
| --- | --- |

ii)

likusiu atitinkamos TITRO-III terminu: palūkanų norma, kuri išdėstoma palaipsniui, linijiniu būdu, priklausomai nuo procentinės dalies, kuria dalyvis viršija savo nustatytą likutį, tai yra:

kai
  Image 60
  ir
  Image 61
  , tai
  Image 62
  ir
  Image 63
  ;

| d) | jei dalyvis specialiu ataskaitiniu laikotarpiu nesiekia arba neviršija savo nustatyto grynojo skolinimo ir neviršija savo nustatyto tinkamų paskolų likučių antru ataskaitiniu laikotarpiu, to dalyvio TITRO-III metu pasiskolintoms sumoms taikytina palūkanų norma yra:






  i) | specialiu palūkanų normų laikotarpiu: vidutinė pagrindinių refinansavimo operacijų palūkanų norma tuo laikotarpiu, atėmus 50 bazinių punktų; tai yra:
  kai

  ir

  , tai

  ; |
| --- | --- | --- |

d)

jei dalyvis specialiu ataskaitiniu laikotarpiu nesiekia arba neviršija savo nustatyto grynojo skolinimo ir neviršija savo nustatyto tinkamų paskolų likučių antru ataskaitiniu laikotarpiu, to dalyvio TITRO-III metu pasiskolintoms sumoms taikytina palūkanų norma yra:

i)

specialiu palūkanų normų laikotarpiu: vidutinė pagrindinių refinansavimo operacijų palūkanų norma tuo laikotarpiu, atėmus 50 bazinių punktų; tai yra:

kai
  Image 64
  ir
  Image 65
  , tai
  Image 66
  ;

| ii) | likusiu atitinkamos TITRO-III terminu: vidutinė pagrindinių refinansavimo operacijų palūkanų norma atitinkamos TITRO-III terminu, t.y.:
  kai

  ir

  , tai

  ir |
| --- | --- |

ii)

likusiu atitinkamos TITRO-III terminu: vidutinė pagrindinių refinansavimo operacijų palūkanų norma atitinkamos TITRO-III terminu, t.y.:

kai
  Image 67
  ir
  Image 68
  , tai
  Image 69
  ir
  Image 70

Palūkanų normos skatinamasis patikslinimas (
  Image 71
  ) išreiškiamas suapvalinus iki 15 dešimtosios dalies po kablelio tikslumu.

Palūkanų normos
  Image 72
  ir
  Image 73
  išreiškiamos suapvalinus iki 15 dešimtosios dalies po kablelio tikslumu.

Galutinė palūkanų norma
  Image 74
  bus išreiškiama kaip metinė palūkanų norma, suapvalinus iki ketvirtos dešimtosios dalies po kablelio tikslumu.“

| 2. | II priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 skyriuje po pirmos pastraipos įterpiama ši pastraipa:

  „Jeigu dalyviai ketina pasinaudoti 5 straipsnio 1 dalyje nustatytomis palūkanų normomis, antroje ataskaitoje taip pat nurodomi duomenys, susiję su specialiu ataskaitiniu laikotarpiu, tuo pačiu pagrindu kaip ir antro ataskaitinio laikotarpio reikalavimai.“; |
| --- | --- | --- |

2.

II priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

2 skyriuje po pirmos pastraipos įterpiama ši pastraipa:

„Jeigu dalyviai ketina pasinaudoti 5 straipsnio 1 dalyje nustatytomis palūkanų normomis, antroje ataskaitoje taip pat nurodomi duomenys, susiję su specialiu ataskaitiniu laikotarpiu, tuo pačiu pagrindu kaip ir antro ataskaitinio laikotarpio reikalavimai.“;

| b) | 2 skyriaus antra pastraipa pakeičiama taip:

  „Kiek tai susiję su surinktos informacijos naudojimu, duomenys apie ataskaitinį likutį bus naudojami nustatyti skolinimosi sumą. Be to, duomenys apie tinkamą grynąjį skolinimą pirmu ataskaitiniu laikotarpiu bus naudojami nustatytam grynajam skolinimui ir nustatytam likučiui apskaičiuoti. O duomenys apie tinkamą grynąjį skolinimą antru ataskaitiniu ir, jei taikytina, specialiu ataskaitiniu laikotarpiu bus naudojami skolinimo pokyčiams ir po to taikytinoms palūkanų normoms įvertinti. Visi kiti rodikliai yra reikalingi tikrinant informacijos vidinį nuoseklumą ir jos nuoseklumą su Eurosistemos surinktais statistiniais duomenimis, taip pat nuodugniam TITRO-III programos poveikio stebėjimui.“; |
| --- | --- |

b)

2 skyriaus antra pastraipa pakeičiama taip:

„Kiek tai susiję su surinktos informacijos naudojimu, duomenys apie ataskaitinį likutį bus naudojami nustatyti skolinimosi sumą. Be to, duomenys apie tinkamą grynąjį skolinimą pirmu ataskaitiniu laikotarpiu bus naudojami nustatytam grynajam skolinimui ir nustatytam likučiui apskaičiuoti. O duomenys apie tinkamą grynąjį skolinimą antru ataskaitiniu ir, jei taikytina, specialiu ataskaitiniu laikotarpiu bus naudojami skolinimo pokyčiams ir po to taikytinoms palūkanų normoms įvertinti. Visi kiti rodikliai yra reikalingi tikrinant informacijos vidinį nuoseklumą ir jos nuoseklumą su Eurosistemos surinktais statistiniais duomenimis, taip pat nuodugniam TITRO-III programos poveikio stebėjimui.“;

| c) | 3 skyriaus a punkto antros pastraipos antra įtrauka pakeičiama taip:






  „– | antroje ataskaitoje reikia pateikti užpildytą duomenų šabloną B „Antras ataskaitinis laikotarpis“, t. y. nuo 2019 m. balandžio 1 d. iki 2021 m. kovo 31 d., siekiant apskaičiuoti tinkamą grynąjį skolinimąsi ir palyginimus su nustatytomis ribomis, kuriomis grindžiamos taikytinos palūkanų normos; |
| --- | --- | --- |

c)

3 skyriaus a punkto antros pastraipos antra įtrauka pakeičiama taip:

„–

antroje ataskaitoje reikia pateikti užpildytą duomenų šabloną B „Antras ataskaitinis laikotarpis“, t. y. nuo 2019 m. balandžio 1 d. iki 2021 m. kovo 31 d., siekiant apskaičiuoti tinkamą grynąjį skolinimąsi ir palyginimus su nustatytomis ribomis, kuriomis grindžiamos taikytinos palūkanų normos;

| – | dalyviai, ketinantys pasinaudoti 5 straipsnio 1 dalyje nustatytomis palūkanų normomis, taip pat privalo papildomai pateikti užpildytą duomenų šabloną B „Specialus ataskaitinis laikotarpis“, t. y. 2020 m. kovo 1 d. – 2021 m. kovo 31 d., tam, kad būtų galima apskaičiuoti tinkamą grynąjį skolinimą ir palyginti su nustatytu grynuoju skolinimu, kuriais grindžiamos mažesnės palūkanų normos.“; |
| --- | --- |

–

dalyviai, ketinantys pasinaudoti 5 straipsnio 1 dalyje nustatytomis palūkanų normomis, taip pat privalo papildomai pateikti užpildytą duomenų šabloną B „Specialus ataskaitinis laikotarpis“, t. y. 2020 m. kovo 1 d. – 2021 m. kovo 31 d., tam, kad būtų galima apskaičiuoti tinkamą grynąjį skolinimą ir palyginti su nustatytu grynuoju skolinimu, kuriais grindžiamos mažesnės palūkanų normos.“;

| d) | 3 skyriaus a punkto trečia pastraipa pakeičiama taip:

  „B šablone su likučiais susiję rodikliai privalo būti teikiami tokie, kokie jie yra mėnesio, einančio prieš ataskaitinio laikotarpio pradžią, pabaigoje ir ataskaitinio laikotarpio pabaigoje, todėl pirmu ataskaitiniu laikotarpiu teikiami 2018 m. kovo 31 d. ir 2019 m. kovo 31 d. likučių duomenys, o antru ataskaitiniu laikotarpiu turi būti teikiami 2019 m. kovo 31 d. ir 2021 m. kovo 31 d. likučių duomenys; specialiu ataskaitiniu laikotarpiu teikiami 2020 m. vasario 29 d. ir 2021 m. kovo 31 d. likučių duomenys. O duomenys apie sandorius ir pataisymus turi apimti visus susijusius ataskaitiniu laikotarpiu įvykusius poveikius.“; |
| --- | --- |

d)

3 skyriaus a punkto trečia pastraipa pakeičiama taip:

„B šablone su likučiais susiję rodikliai privalo būti teikiami tokie, kokie jie yra mėnesio, einančio prieš ataskaitinio laikotarpio pradžią, pabaigoje ir ataskaitinio laikotarpio pabaigoje, todėl pirmu ataskaitiniu laikotarpiu teikiami 2018 m. kovo 31 d. ir 2019 m. kovo 31 d. likučių duomenys, o antru ataskaitiniu laikotarpiu turi būti teikiami 2019 m. kovo 31 d. ir 2021 m. kovo 31 d. likučių duomenys; specialiu ataskaitiniu laikotarpiu teikiami 2020 m. vasario 29 d. ir 2021 m. kovo 31 d. likučių duomenys. O duomenys apie sandorius ir pataisymus turi apimti visus susijusius ataskaitiniu laikotarpiu įvykusius poveikius.“;

| e) | TITRO-III atskaitomybės B šablonas pakeičiamas šiuo B šablonu. |
| --- | --- |

e)

TITRO-III atskaitomybės B šablonas pakeičiamas šiuo B šablonu.

„TITRO-III atskaitomybės B šablonas

Image 75

---

Klaidų ištaisymas

| 2020 5 5 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 141/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 5 5

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 141/37

---

2020 m. vasario 6 d. Komisijos reglamento (ES) 2020/171, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XIV priedas, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 35, 2020 m. vasario 7 d.
  )

4 puslapis, priedo lentelė išdėstoma taip:

| | | | Pereinamojo laikotarpio priemonės | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įrašo Nr. | Cheminė medžiaga | 57 straipsnyje nurodyta (-os) cheminei medžiagai būdinga (-os) savybė (-ės) | Galutinis paraiškos pateikimo terminas (1) | Saulėlydžio terminas (2) | Naudojimo būdai arba jų kategorijos, kuriems netaikomi reikalavimai | Peržiūros laikotarpiai |
| „44. | 1,2-benzendikarboksirūgšties diheksilesteris, šakotasis ir linijinis
  EB Nr.: 271–093–5
  CAS Nr.: 68515–50–4 | toksiška reprodukcijai (1B kategorija) | 2021 m. rugpjūčio 27 d. (*) | 2023 m. vasario 27 d. (**) | – | – |
| 45. | Diheksilftalatas
  EB Nr.: 201–559–5
  CAS Nr.: 84–75–3 | toksiška reprodukcijai (1B kategorija) | 2021 m. rugpjūčio 27 d. (*) | 2023 m. vasario 27 d. (**) | – | – |
| 46. | 1,2-benzendikarboksirūgšties di-C6–10 alkilesteriai; 1,2-benzendikarboksirūgšties mišrieji decil-, heksil- ir oktildiesteriai, kuriuose yra ≥ 0,3 % diheksilftalato (EB Nr. 201–559–5)
  EB Nr.: 271–094–0; 272–013–1
  CAS Nr.: 68515–51–5; 68648–93–1 | toksiška reprodukcijai (1B kategorija) | 2021 m. rugpjūčio 27 d. (*) | 2023 m. vasario 27 d. (**) | – | – |
| 47. | Triksililfosfatas
  EB Nr.: 246–677–8
  CAS Nr.: 25155–23–1 | toksiška reprodukcijai (1B kategorija) | 2021 m. lapkričio 27 d. | 2023 m. gegužės 27 d. | – | – |
| 48. | Natrio perboratas; peroksoborato rūgštis, natrio druska
  EB Nr.: 239–172–9; 234–390–0
  CAS Nr.: – | toksiška reprodukcijai (1B kategorija) | 2021 m. lapkričio 27 d. | 2023 m. gegužės 27 d. | – | – |
| 49. | Natrio peroksometaboratas
  EB Nr.: 231–556–4
  CAS Nr.: 7632–04–4 | toksiška reprodukcijai (1B kategorija) | 2021 m. lapkričio 27 d. | 2023 m. gegužės 27 d. | – | – |
| 50. | 5-sek-butil-2-(2,4-dimetilcikloheks-3-en-1-il)-5-metil-1,3-dioksanas [1], 5-sek-butil-2-(4,6-dimetilcikloheks-3-en-1-il)-5-metil-1,3-dioksanas [2] (apimantys bet kurį iš pavienių stereoizomerų [1] ir [2] arba bet kurią jų kombinaciją)
  EB Nr.: –
  CAS Nr.: – | vPvB | 2022 m. vasario 27 d. | 2023 m. rugpjūčio 27 d. | – | – |
| 51. | 2-(2H-benztriazol-2-il)-4,6-ditretpentilfenolis (UV-328)
  EB Nr.: 247–384–8
  CAS Nr.: 25973–55–1 | PBT, vPvB | 2022 m. gegužės 27 d. | 2023 m. lapkričio 27 d. | – | – |
| 52. | 2,4-di-tret-butil-6-(5-chlorbenztriazol-2-il)fenolis (UV-327)
  EB Nr.: 223–383–8
  CAS Nr.: 3864–99–1 | vPvB | 2022 m. gegužės 27 d. | 2023 m. lapkričio 27 d. | – | – |
| 53. | 2-(2H-benztriazol-2-il)-4-(tret-butil)-6-(sek-butil)fenolis (UV-350)
  EB Nr.: 253–037–1
  CAS Nr.: 36437–37–3 | vPvB | 2022 m. gegužės 27 d. | 2023 m. lapkričio 27 d. | – | – |
| 54. | 2-benztriazol-2-il-4,6-di-tret-butilfenolis (UV-320)
  EB Nr.: 223–346–6
  CAS Nr.: 3846–71–7 | PBT, vPvB | 2022 m. gegužės 27 d. | 2023 m. lapkričio 27 d. | – | – |

Pereinamojo laikotarpio priemonės

Įrašo Nr.

Cheminė medžiaga

57 straipsnyje nurodyta (-os) cheminei medžiagai būdinga (-os) savybė (-ės)

Galutinis paraiškos pateikimo terminas (1)

Saulėlydžio terminas (2)

Naudojimo būdai arba jų kategorijos, kuriems netaikomi reikalavimai

Peržiūros laikotarpiai

„44.

1,2-benzendikarboksirūgšties diheksilesteris, šakotasis ir linijinis

EB Nr.: 271–093–5

CAS Nr.: 68515–50–4

toksiška reprodukcijai (1B kategorija)

2021 m. rugpjūčio 27 d. (*)

2023 m. vasario 27 d. (**)

–

–

45.

Diheksilftalatas

EB Nr.: 201–559–5

CAS Nr.: 84–75–3

toksiška reprodukcijai (1B kategorija)

2021 m. rugpjūčio 27 d. (*)

2023 m. vasario 27 d. (**)

–

–

46.

1,2-benzendikarboksirūgšties di-C6–10 alkilesteriai; 1,2-benzendikarboksirūgšties mišrieji decil-, heksil- ir oktildiesteriai, kuriuose yra ≥ 0,3 % diheksilftalato (EB Nr. 201–559–5)

EB Nr.: 271–094–0; 272–013–1

CAS Nr.: 68515–51–5; 68648–93–1

toksiška reprodukcijai (1B kategorija)

2021 m. rugpjūčio 27 d. (*)

2023 m. vasario 27 d. (**)

–

–

47.

Triksililfosfatas

EB Nr.: 246–677–8

CAS Nr.: 25155–23–1

toksiška reprodukcijai (1B kategorija)

2021 m. lapkričio 27 d.

2023 m. gegužės 27 d.

–

–

48.

Natrio perboratas; peroksoborato rūgštis, natrio druska

EB Nr.: 239–172–9; 234–390–0

CAS Nr.: –

toksiška reprodukcijai (1B kategorija)

2021 m. lapkričio 27 d.

2023 m. gegužės 27 d.

–

–

49.

Natrio peroksometaboratas

EB Nr.: 231–556–4

CAS Nr.: 7632–04–4

toksiška reprodukcijai (1B kategorija)

2021 m. lapkričio 27 d.

2023 m. gegužės 27 d.

–

–

50.

5-sek-butil-2-(2,4-dimetilcikloheks-3-en-1-il)-5-metil-1,3-dioksanas [1], 5-sek-butil-2-(4,6-dimetilcikloheks-3-en-1-il)-5-metil-1,3-dioksanas [2] (apimantys bet kurį iš pavienių stereoizomerų [1] ir [2] arba bet kurią jų kombinaciją)

EB Nr.: –

CAS Nr.: –

vPvB

2022 m. vasario 27 d.

2023 m. rugpjūčio 27 d.

–

–

51.

2-(2H-benztriazol-2-il)-4,6-ditretpentilfenolis (UV-328)

EB Nr.: 247–384–8

CAS Nr.: 25973–55–1

PBT, vPvB

2022 m. gegužės 27 d.

2023 m. lapkričio 27 d.

–

–

52.

2,4-di-tret-butil-6-(5-chlorbenztriazol-2-il)fenolis (UV-327)

EB Nr.: 223–383–8

CAS Nr.: 3864–99–1

vPvB

2022 m. gegužės 27 d.

2023 m. lapkričio 27 d.

–

–

53.

2-(2H-benztriazol-2-il)-4-(tret-butil)-6-(sek-butil)fenolis (UV-350)

EB Nr.: 253–037–1

CAS Nr.: 36437–37–3

vPvB

2022 m. gegužės 27 d.

2023 m. lapkričio 27 d.

–

–

54.

2-benztriazol-2-il-4,6-di-tret-butilfenolis (UV-320)

EB Nr.: 223–346–6

CAS Nr.: 3846–71–7

PBT, vPvB

2022 m. gegužės 27 d.

2023 m. lapkričio 27 d.

–

–

---

(1)  58 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktyje nurodyta data.

1

(2)  58 straipsnio 1 dalies c punkto i papunktyje nurodyta data.“

2

---