# Den Europæiske Unions C 223/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2010.223.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 223 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 53. årgang18. august 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2010.223.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 223

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

53. årgang18. august 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Den Europæiske Centralbank |
| 2010/C 223/01 | Den europæiske centralbanks udtalelse af 6. august 2010 om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF for så vidt angår kapitalkrav vedrørende handelsbeholdningen og gensecuritisationer og tilsyn med aflønningspolitikker (CON/2010/65) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Den Europæiske Centralbank

2010/C 223/01

Den europæiske centralbanks udtalelse af 6. august 2010 om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF for så vidt angår kapitalkrav vedrørende handelsbeholdningen og gensecuritisationer og tilsyn med aflønningspolitikker (CON/2010/65)

1

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 223/02 | Euroens vekselkurs | 5 |
| 2010/C 223/03 | Kommissionens afgørelse af 17. august 2010 om ændring af Kommissionens afgørelse 2007/623/EF om nedsættelse af gruppen af højtstående uafhængige interesserede parter vedrørende administrative byrder | 6 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2010/C 223/02

Euroens vekselkurs

5

2010/C 223/03

Kommissionens afgørelse af 17. august 2010 om ændring af Kommissionens afgørelse 2007/623/EF om nedsættelse af gruppen af højtstående uafhængige interesserede parter vedrørende administrative byrder

6

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 223/04 | Statsstøtte — Slovenien — Statsstøtte C 13/10 (ex NN 17/10) — Potentielle støtteforanstaltninger til gavn for Elan d.o.o. og Elan Marine d.o.o. — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter artikel 108, stk. 2, i EUFT (
  1
  ) | 8 |
| 2010/C 223/05 | Meddelelse fra Det Forenede Kongeriges regering i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (
  1
  ) | 15 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2010/C 223/04

Statsstøtte — Slovenien — Statsstøtte C 13/10 (ex NN 17/10) — Potentielle støtteforanstaltninger til gavn for Elan d.o.o. og Elan Marine d.o.o. — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter artikel 108, stk. 2, i EUFT (
  1
  )

1

8

2010/C 223/05

Meddelelse fra Det Forenede Kongeriges regering i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (
  1
  )

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Den Europæiske Centralbank

| 18.8.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/1

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 6. august 2010

om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF for så vidt angår kapitalkrav vedrørende handelsbeholdningen og gensecuritisationer og tilsyn med aflønningspolitikker

(CON/2010/65)

2010/C 223/01

Indledning og retsgrundlag

Den 12. november 2009 fremsatte Den Europæiske Centralbank (ECB) udtalelsen CON/2009/94 (1) om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF for så vidt angår kapitalkrav vedrørende handelsbeholdningen og gensecuritisationer og tilsyn med aflønningspolitikker (herefter »direktivforslaget«). Den 7. juli 2010 vedtog Europa-Parlamentet direktivforslaget (2), som nu forelægges Rådet for Den Europæiske Union til formel vedtagelse. Den udgave af direktivforslaget, som er vedtaget af Europa-Parlamentet, ligger til grund for denne udtalelse.

ECB's kompetence til at afgive udtalelse fremgår af artikel 127, stk. 4, sidste afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvorefter Den Europæiske Centralbank kan forelægge udtalelser bl.a. for de relevante EU-institutioner om spørgsmål inden for dens kompetenceområder. I denne henseende indeholder direktivforslaget bestemmelser, der berører Det Europæiske System af Centralbankers (ESCB) opgave bestående i at formulere og gennemføre Unionens monetære politik, som omhandlet i traktatens artikel 127, stk. 2, første led, og ESCB’s bidrag til en smidig gennemførelse af politikkerne vedrørende det finansielle systems stabilitet, som omhandlet i traktatens artikel 127, stk. 5. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB's Styrelsesråd.

1.   Generelle bemærkninger

| 1.1. | ECB ser med betænkelighed på udvidelsen, indeholdt i direktivforslagets bilag I, punkt 2, litra c), nr. ii), af undtagelsen for engagementer i form af dækkede obligationer (3), for hvilke der er stillet sikkerhed ved hjælp af lån med sikkerhed i fast ejendom til beboelse og erhvervsejendomme. Udvidelsen af undtagelsen fra 31. december 2010 til 31. december 2013 giver mulighed for ubegrænset brug af privilegerede andele udstedt af securitisationsenheder til securitisering af engagementer i fast ejendom til beboelse og erhvervsejendomme i dækningspuljen af dækkede obligationer. Endvidere er henvisningen til den gunstigste kreditkvalitet, som kræves for disse enheder, fjernet fra den vedtagne tekst (4). |
| --- | --- |

1.1.

ECB ser med betænkelighed på udvidelsen, indeholdt i direktivforslagets bilag I, punkt 2, litra c), nr. ii), af undtagelsen for engagementer i form af dækkede obligationer (3), for hvilke der er stillet sikkerhed ved hjælp af lån med sikkerhed i fast ejendom til beboelse og erhvervsejendomme. Udvidelsen af undtagelsen fra 31. december 2010 til 31. december 2013 giver mulighed for ubegrænset brug af privilegerede andele udstedt af securitisationsenheder til securitisering af engagementer i fast ejendom til beboelse og erhvervsejendomme i dækningspuljen af dækkede obligationer. Endvidere er henvisningen til den gunstigste kreditkvalitet, som kræves for disse enheder, fjernet fra den vedtagne tekst (4).

| 1.2. | Direktivforslaget berører således dækkede obligationer, der opfylder UCITS-kravene, og værdipapirer af asset-backed typen, som kan anvendes i Eurosystemets kreditoperationer, som fastlagt i Retningslinje ECB/2000/7 af 31. august 2000 om Eurosystemets pengepolitiske instrumenter og procedurer (5). I denne henseende pålægger Eurosystemets rammer for sikkerhedsstillelse en strengere behandling set ud fra en risikostyringssynsvinkel, dvs. højere haircuts og ratingkrav for værdipapirer af asset-backed typen set i forhold til dækkede obligationer, der opfylder UCITS-kravene. En mulig konsekvens af direktivforslaget kunne være, at pengepolitiske modparter gives stærke incitamenter til at anbringe deres værdipapirer af asset-backed typen i dækningspuljen af disse dækkede obligationer, så de opnår en mere gunstig behandling, hvilket vil skade Eurosystemets risikoeksponering. |
| --- | --- |

1.2.

Direktivforslaget berører således dækkede obligationer, der opfylder UCITS-kravene, og værdipapirer af asset-backed typen, som kan anvendes i Eurosystemets kreditoperationer, som fastlagt i Retningslinje ECB/2000/7 af 31. august 2000 om Eurosystemets pengepolitiske instrumenter og procedurer (5). I denne henseende pålægger Eurosystemets rammer for sikkerhedsstillelse en strengere behandling set ud fra en risikostyringssynsvinkel, dvs. højere haircuts og ratingkrav for værdipapirer af asset-backed typen set i forhold til dækkede obligationer, der opfylder UCITS-kravene. En mulig konsekvens af direktivforslaget kunne være, at pengepolitiske modparter gives stærke incitamenter til at anbringe deres værdipapirer af asset-backed typen i dækningspuljen af disse dækkede obligationer, så de opnår en mere gunstig behandling, hvilket vil skade Eurosystemets risikoeksponering.

| 1.3. | Uden at påvirke det faktum, at ECB glæder sig over lovgivningsmæssige tiltag, som mindsker omfanget af lovgivning baseret på eksterne kreditvurderinger, nærer ECB en vis bekymring over, at henvisningen til den gunstigste kreditkvalitet, som kræves for disse enheder, er fjernet, da dette vil kunne underminere troværdigheden og gennemsigtigheden af markedet for dækkede obligationer yderligere og i sidste instans få konsekvenser for den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

1.3.

Uden at påvirke det faktum, at ECB glæder sig over lovgivningsmæssige tiltag, som mindsker omfanget af lovgivning baseret på eksterne kreditvurderinger, nærer ECB en vis bekymring over, at henvisningen til den gunstigste kreditkvalitet, som kræves for disse enheder, er fjernet, da dette vil kunne underminere troværdigheden og gennemsigtigheden af markedet for dækkede obligationer yderligere og i sidste instans få konsekvenser for den finansielle stabilitet.

| 1.4. | Overordnet bør tilsynsmyndighederne have som kortsigtet mål at afskaffe undtagelsen og udvikle et strengt sæt af kriterier for aktiver, som skal indgå i dækningspuljen af dækkede obligationer, som i) ikke er baseret på eksterne kreditvurderinger, og ii) er tilstrækkeligt stærke til at sikre markedets tillid til dækkede obligationer, samtidig med at de finansielle institutioner får tilstrækkelig tid til at tilpasse deres respektive forretningsmodeller. Nedsættelsen af grænsen for den nominelle værdi af det udestående beløb fra 20 pct. til 10 pct., som indgår i direktivforslagets bilag I, punkt 2, litra c), nr. i) og ii), kan betragtes som et positivt skridt i denne retning. |
| --- | --- |

1.4.

Overordnet bør tilsynsmyndighederne have som kortsigtet mål at afskaffe undtagelsen og udvikle et strengt sæt af kriterier for aktiver, som skal indgå i dækningspuljen af dækkede obligationer, som i) ikke er baseret på eksterne kreditvurderinger, og ii) er tilstrækkeligt stærke til at sikre markedets tillid til dækkede obligationer, samtidig med at de finansielle institutioner får tilstrækkelig tid til at tilpasse deres respektive forretningsmodeller. Nedsættelsen af grænsen for den nominelle værdi af det udestående beløb fra 20 pct. til 10 pct., som indgår i direktivforslagets bilag I, punkt 2, litra c), nr. i) og ii), kan betragtes som et positivt skridt i denne retning.

2.   Ændringsforslag

I de dele af direktivforslaget, hvor ECB anbefaler en ændring, er der i bilaget anført ændringsforslag sammen med en begrundelse herfor.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 6. august 2010.

Jean-Claude TRICHET

Formand for ECB

---

(1)  EUT C 291 af 1.12.2009, s. 1.

1

(2)  P7_TA-PROV (2010) 0274.

2

(3)  Som defineret i artikel 22, stk. 4, i direktiv 85/611/EØF af 20. december 1985 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter), EFT L 375 af 31.12.1985, s. 3.

3

(4)  Jf. bilag VI, punkt 68, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF af 14. juni 2006 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (omarbejdning) (EUT L 177 af 30.6.2006, s. 1).

4

(5)  EFT L 310 af 11.12.2000, s. 1.

5

---

BILAG

Ændringsforslag

| Tekst foreslået af Europa-Parlamentet | Ændringer foreslået af ECB (1) |
| --- | --- |
| Ændring |
| Bilag VI, punkt 68, nr. ii) |
| »ii) | Tredje afsnit affattes således:
  »Indtil den 31. december 2013 finder 10 %-grænsen for de privilegerede andele, der er udstedt af franske fonds communs de créances eller tilsvarende securitisationsenheder som specificeret i litra d) og e), ikke anvendelse, forudsat at: i) de securitiserede engagementer i fast ejendom til beboelse eller erhverv hidrører fra et medlem af den samme koncern, som udstederen af de dækkede obligationer også er medlem af, eller fra en enhed, der er tilsluttet det samme centralorgan, som udstederen af de dækkede obligationer også er tilsluttet (det fælles koncernmedlemskab eller den fælles tilslutning fastsættes samtidig med, at de privilegerede andele stilles som sikkerhed for dækkede obligationer), og ii) et medlem af den samme koncern, som udstederen af de dækkede obligationer også er medlem af, eller en enhed, der er tilsluttet det samme centralorgan, som udstederen af de dækkede obligationer også er tilsluttet, beholder hele den »first loss«-tranche, der omfatter disse privilegerede andele. Inden udgangen af denne periode, og senest den 31. december 2012, vurderer Kommissionen, om denne delegation er hensigtsmæssig, og hvor det er relevant, om det vil være hensigtsmæssigt at give en eventuel anden type af dækkede obligationer tilsvarende behandling. I lyset af denne vurdering tillægges Kommissionen beføjelser til, hvor det er relevant, at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 151a til at forlænge denne periode eller gøre delegationen permanent eller udvide den til andre typer af dækkede obligationer.« « |

Tekst foreslået af Europa-Parlamentet

Ændringer foreslået af ECB (1)

Ændring

Bilag VI, punkt 68, nr. ii)

»ii)

Tredje afsnit affattes således:

»Indtil den 31. december 2013 finder 10 %-grænsen for de privilegerede andele, der er udstedt af franske fonds communs de créances eller tilsvarende securitisationsenheder som specificeret i litra d) og e), ikke anvendelse, forudsat at: i) de securitiserede engagementer i fast ejendom til beboelse eller erhverv hidrører fra et medlem af den samme koncern, som udstederen af de dækkede obligationer også er medlem af, eller fra en enhed, der er tilsluttet det samme centralorgan, som udstederen af de dækkede obligationer også er tilsluttet (det fælles koncernmedlemskab eller den fælles tilslutning fastsættes samtidig med, at de privilegerede andele stilles som sikkerhed for dækkede obligationer), og ii) et medlem af den samme koncern, som udstederen af de dækkede obligationer også er medlem af, eller en enhed, der er tilsluttet det samme centralorgan, som udstederen af de dækkede obligationer også er tilsluttet, beholder hele den »first loss«-tranche, der omfatter disse privilegerede andele. Inden udgangen af denne periode, og senest den 31. december 2012, vurderer Kommissionen, om denne delegation er hensigtsmæssig, og hvor det er relevant, om det vil være hensigtsmæssigt at give en eventuel anden type af dækkede obligationer tilsvarende behandling. I lyset af denne vurdering tillægges Kommissionen beføjelser til, hvor det er relevant, at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 151a til at forlænge denne periode eller gøre delegationen permanent eller udvide den til andre typer af dækkede obligationer.« «

| »ii) | Tredje afsnit affattes således:
  Indtil den 31. december 2013 finder 10 %-grænsen for de privilegerede andele, der er udstedt af franske fonds communs de créances eller tilsvarende securitisationsenheder som specificeret i litra d) og e) ikke anvendelse, forudsat at: i) disse privilegerede andele har en kreditvurdering fra et udpeget ECAI, som er den gunstigste kategori af kreditvurderinger foretaget af dette ECAI vedrørende dækkede obligationer; ii) de securitiserede engagementer i fast ejendom til beboelse eller erhverv hidrører fra et medlem af den samme koncern, som udstederen af de dækkede obligationer også er medlem af, eller fra en enhed, der er tilsluttet det samme centralorgan, som udstederen af de dækkede obligationer også er tilsluttet (det fælles koncernmedlemskab eller den fælles tilslutning fastsættes samtidig med, at de privilegerede andele stilles som sikkerhed for dækkede obligationer), og iii) et medlem af den samme koncern, som udstederen af de dækkede obligationer også er medlem af, eller en enhed, der er tilsluttet det samme centralorgan, som udstederen af de dækkede obligationer også er tilsluttet, beholder hele den »first loss«-tranche, der omfatter disse privilegerede andele. « |
| --- | --- |

»ii)

Tredje afsnit affattes således:

Indtil den 31. december 2013 finder 10 %-grænsen for de privilegerede andele, der er udstedt af franske fonds communs de créances eller tilsvarende securitisationsenheder som specificeret i litra d) og e) ikke anvendelse, forudsat at: i) disse privilegerede andele har en kreditvurdering fra et udpeget ECAI, som er den gunstigste kategori af kreditvurderinger foretaget af dette ECAI vedrørende dækkede obligationer; ii) de securitiserede engagementer i fast ejendom til beboelse eller erhverv hidrører fra et medlem af den samme koncern, som udstederen af de dækkede obligationer også er medlem af, eller fra en enhed, der er tilsluttet det samme centralorgan, som udstederen af de dækkede obligationer også er tilsluttet (det fælles koncernmedlemskab eller den fælles tilslutning fastsættes samtidig med, at de privilegerede andele stilles som sikkerhed for dækkede obligationer), og iii) et medlem af den samme koncern, som udstederen af de dækkede obligationer også er medlem af, eller en enhed, der er tilsluttet det samme centralorgan, som udstederen af de dækkede obligationer også er tilsluttet, beholder hele den »first loss«-tranche, der omfatter disse privilegerede andele. «

Begrundelse

Af de årsager, der er gjort rede for i denne udtalelse, nærer ECB en vis bekymring over, at kravet om, at privilegerede andele skal have den gunstigste kategori af kreditvurdering foretaget af et udpeget eksternt kreditvurderingsbureau (ECAI), er blevet fjernet, da dette vil kunne underminere troværdigheden og gennemsigtigheden af markedet for dækkede obligationer yderligere. Derfor tilråder ECB, at dette krav genindsættes. På kort sigt bør målet dog være at fjerne undtagelsen og udforme et strengt sæt af kriterier for aktiver, som skal indgå i dækningspuljen af dækkede obligationer, som i) ikke er baseret på eksterne kreditvurderinger, og som ii) er tilstrækkeligt stærke til at sikre markedets tillid til dækkede obligationer. Derfor bør enhver henvisning til en potentiel (ubegrænset) udvidelse af undtagelsen slettes.

ECB er klar over, at det kræves i bilag VI, punkt 68, nr. i), at de privilegerede andele, der anvendes som sikkerhedsstillelse, kan henføres til kvalitetstrin 1. Dette mindsker imidlertid ikke bekymringen med hensyn til fjernelsen af kravet om, at privilegerede andele skal have den gunstigste kategori af kreditvurdering foretaget af et udpeget ECAI. Kravet om kvalitetstrin 1 gælder nemlig kun i forbindelse med 10 %-grænsen af den nominelle værdi af det udestående beløb, som gælder, når undtagelsen ikke er i anvendelse. I denne henseende bemærkes, at kreditkvalitetstrin 1-6 skal fastsættes af de kompetente myndigheder i henhold til artikel 82 i direktiv 2006/48/EF, hvilket indebærer visse skønsmæssige muligheder, hvad angår kreditkvalitet. Det er dog ECB’s opfattelse, at begrebet »den gunstigste kreditvurderingskategori« skal defineres mere snævert.

I den udgave af direktivforslaget, som Europa-Parlamentet har vedtaget, kan undtagelsen anvendes, hvis to krav er opfyldt. Det første krav er, at de securitiserede engagementer i fast ejendom til beboelse eller erhvervsejendomme skal hidrøre fra den koncernstruktur, som udstederen af de dækkede obligationer også er medlem af. Det er ECB’s opfattelse, at dette krav kan være vanskeligt at kontrollere i praksis. Det andet krav er, at et medlem af den samme koncernstruktur beholder hele den »first loss«-tranche, der omfatter disse privilegerede andele. Selv om »first loss«-tranchen bevares inden for koncernen, er det efter ECB’s opfattelse nemt for
  enheder at omgå dette krav ved at anvende afdækningsstrategier. Af disse årsager mener ECB ikke, at disse krav i sig selv giver tilstrækkelig sikkerhed, som berettiger til at lade disse aktiver indgå i dækningspuljen af dækkede obligationer. ECB anerkender dog, at kravene giver obligationsindehaverne en vis grad af beskyttelse, især hvis de kombineres med genindførelsen af henvisningen til den gunstigste kreditkvalitet, som kræves til de privilegerede andele.

---

(1)  Fed skrift i brødteksten angiver, hvor ECB foreslår indsættelse af ny ordlyd. Gennemstregning i brødteksten angiver, hvor ECB foreslår, at tekst udgår.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 18.8.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/5

---

Euroens vekselkurs (1)

17. august 2010

2010/C 223/02

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2860 |
| JPY | japanske yen | 109,66 |
| DKK | danske kroner | 7,4492 |
| GBP | pund sterling | 0,82300 |
| SEK | svenske kroner | 9,4330 |
| CHF | schweiziske franc | 1,3411 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,9065 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,805 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 279,50 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7085 |
| PLN | polske zloty | 3,9709 |
| RON | rumænske leu | 4,2383 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,9285 |
| AUD | australske dollar | 1,4251 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3341 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,9919 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8122 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,7424 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 512,72 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,3355 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,7346 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2525 |
| IDR | indonesiske rupiah | 11 526,27 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,0625 |
| PHP | filippinske pesos | 58,055 |
| RUB | russiske rubler | 39,1144 |
| THB | thailandske bath | 40,796 |
| BRL | brasilianske real | 2,2499 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,2260 |
| INR | indiske rupee | 59,9500 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2860

JPY

japanske yen

109,66

DKK

danske kroner

7,4492

GBP

pund sterling

0,82300

SEK

svenske kroner

9,4330

CHF

schweiziske franc

1,3411

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,9065

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,805

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

279,50

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7085

PLN

polske zloty

3,9709

RON

rumænske leu

4,2383

TRY

tyrkiske lira

1,9285

AUD

australske dollar

1,4251

CAD

canadiske dollar

1,3341

HKD

hongkongske dollar

9,9919

NZD

newzealandske dollar

1,8122

SGD

singaporeanske dollar

1,7424

KRW

sydkoreanske won

1 512,72

ZAR

sydafrikanske rand

9,3355

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,7346

HRK

kroatiske kuna

7,2525

IDR

indonesiske rupiah

11 526,27

MYR

malaysiske ringgit

4,0625

PHP

filippinske pesos

58,055

RUB

russiske rubler

39,1144

THB

thailandske bath

40,796

BRL

brasilianske real

2,2499

MXN

mexicanske pesos

16,2260

INR

indiske rupee

59,9500

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 18.8.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/6

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 17. august 2010

om ændring af Kommissionens afgørelse 2007/623/EF om nedsættelse af gruppen af højtstående uafhængige interesserede parter vedrørende administrative byrder

2010/C 223/03

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved afgørelse 2007/623/EF (1) nedsatte Kommissionen en gruppe af højtstående uafhængige interesserede parter vedrørende administrative byrder (i det følgende benævnt »gruppen«) for en fast periode på tre år. |
| --- | --- |

(1)

Ved afgørelse 2007/623/EF (1) nedsatte Kommissionen en gruppe af højtstående uafhængige interesserede parter vedrørende administrative byrder (i det følgende benævnt »gruppen«) for en fast periode på tre år.

| (2) | Reduktion af de administrative byrder og forenkling af lovgivningen prioriteres fortsat højt af Kommissionen, og handlingsprogrammet for reduktion af administrative byrder i Den Europæiske Union skal være afsluttet inden 2012. |
| --- | --- |

(2)

Reduktion af de administrative byrder og forenkling af lovgivningen prioriteres fortsat højt af Kommissionen, og handlingsprogrammet for reduktion af administrative byrder i Den Europæiske Union skal være afsluttet inden 2012.

| (3) | Mandatet for gruppen og dens medlemmer bør derfor forlænges tilsvarende. |
| --- | --- |

(3)

Mandatet for gruppen og dens medlemmer bør derfor forlænges tilsvarende.

| (4) | Gruppen bør fortsat arbejde tæt sammen med eksterne interesserede parter og Kommissionens tjenestegrene og sikre en regelmæssig og struktureret udveksling af synspunkter og erfaringer med vicegeneralsekretæren og formanden for Udvalget for Konsekvensanalyse om spørgsmål vedrørende administrative byrder — |
| --- | --- |

(4)

Gruppen bør fortsat arbejde tæt sammen med eksterne interesserede parter og Kommissionens tjenestegrene og sikre en regelmæssig og struktureret udveksling af synspunkter og erfaringer med vicegeneralsekretæren og formanden for Udvalget for Konsekvensanalyse om spørgsmål vedrørende administrative byrder —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

I afgørelse K(2007) 4063 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2 affattes således:
  »Artikel 2
  Gruppen får til opgave at rådgive Kommissionen om handlingsprogrammet for reduktion af administrative byrder i Den Europæiske Union, der har til mål at reducere erhvervslivets administrative byrder som følge af EU-lovgivning med 25 % inden 2012, og om de forenklingsinitiativer, der er udpeget i Kommissionens arbejdsprogram.
  Gruppen skal navnlig:






  — | rådgive om de foranstaltninger til reduktion af administrative byrder, som foreslås af konsulenterne, gennem internethøringer og på lokale workshopper i medlemsstaterne |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 2 affattes således:

»Artikel 2

Gruppen får til opgave at rådgive Kommissionen om handlingsprogrammet for reduktion af administrative byrder i Den Europæiske Union, der har til mål at reducere erhvervslivets administrative byrder som følge af EU-lovgivning med 25 % inden 2012, og om de forenklingsinitiativer, der er udpeget i Kommissionens arbejdsprogram.

Gruppen skal navnlig:

—

rådgive om de foranstaltninger til reduktion af administrative byrder, som foreslås af konsulenterne, gennem internethøringer og på lokale workshopper i medlemsstaterne

| — | rådgive Kommissionen på dennes anmodning om metodologiske spørgsmål, der måtte opstå i forbindelse med handlingsprogrammet |
| --- | --- |

—

rådgive Kommissionen på dennes anmodning om metodologiske spørgsmål, der måtte opstå i forbindelse med handlingsprogrammet

| — | foreslå, hvilke andre dele af gældende lovgivning der eventuelt kan indgå i programmet for reduktion af administrative byrder |
| --- | --- |

—

foreslå, hvilke andre dele af gældende lovgivning der eventuelt kan indgå i programmet for reduktion af administrative byrder

| — | rådgive Kommissionen om det rullende forenklingsprogram, særlig de retsakter, der giver gode muligheder for at reducere de administrative byrder |
| --- | --- |

—

rådgive Kommissionen om det rullende forenklingsprogram, særlig de retsakter, der giver gode muligheder for at reducere de administrative byrder

| — | bistå Kommissionen med at sikre fremskridt i Rådets og Europa-Parlamentets vedtagelse af forslag om reduktion af administrative byrder |
| --- | --- |

—

bistå Kommissionen med at sikre fremskridt i Rådets og Europa-Parlamentets vedtagelse af forslag om reduktion af administrative byrder

| — | udarbejde en rapport inden november 2011 om bedste praksis i medlemsstaterne, når det gælder om at gennemføre EU-lovgivning på den mindst byrdefulde måde. |
| --- | --- |

—

udarbejde en rapport inden november 2011 om bedste praksis i medlemsstaterne, når det gælder om at gennemføre EU-lovgivning på den mindst byrdefulde måde.

Gruppens mandat gælder indtil den 31. december 2012.«

| 2) | Artikel 3, stk. 1, affattes således:
  »Artikel 3
  1.   Kommissionen kan høre gruppen om ethvert spørgsmål vedrørende gennemførelsen af handlingsprogrammet for reduktion af administrative byrder i Den Europæiske Union og det rullende forenklingsprogram, som udpeget i Kommissionens arbejdsprogram.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 3, stk. 1, affattes således:

»Artikel 3

1.   Kommissionen kan høre gruppen om ethvert spørgsmål vedrørende gennemførelsen af handlingsprogrammet for reduktion af administrative byrder i Den Europæiske Union og det rullende forenklingsprogram, som udpeget i Kommissionens arbejdsprogram.«

| 3) | Artikel 4 ændres således:
  Artikel 4






  a) | I stk. 4 affattes første punktum således:
  »Medlemmerne af gruppen er beskikket indtil den 31. december 2012.« |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 4 ændres således:

a)

I stk. 4 affattes første punktum således:

»Medlemmerne af gruppen er beskikket indtil den 31. december 2012.«

| b) | I stk. 7 affattes første punktum således:
  »Medlemmernes navne offentliggøres på webstedet for Europa-Kommissionens Generalsekretariat.« |
| --- | --- |

b)

I stk. 7 affattes første punktum således:

»Medlemmernes navne offentliggøres på webstedet for Europa-Kommissionens Generalsekretariat.«

| 4) | I artikel 5, stk. 4, affattes andet punktum således:
  »Gruppens sekretariatsarbejde varetages af Europa-Kommissionens Generalsekretariat.« |
| --- | --- |

4)

I artikel 5, stk. 4, affattes andet punktum således:

»Gruppens sekretariatsarbejde varetages af Europa-Kommissionens Generalsekretariat.«

| 5) | Artikel 7 affattes således:
  »Artikel 7
  Anvendelse
  Denne afgørelse anvendes indtil den 31. december 2012.« |
| --- | --- |

5)

Artikel 7 affattes således:

»Artikel 7

Anvendelse

Denne afgørelse anvendes indtil den 31. december 2012.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft den 30. august 2010.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. august 2010.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 253 af 28.9.2007, s. 40.

1

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 18.8.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/8

---

STATSSTØTTE — SLOVENIEN

Statsstøtte C 13/10 (ex NN 17/10) — Potentielle støtteforanstaltninger til gavn for Elan d.o.o. og Elan Marine d.o.o.

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter artikel 108, stk. 2, i EUFT

(EØS-relevant tekst)

2010/C 223/04

Ved brev af 12. maj 2010, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Slovenien, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, over for ovennævnte støtteforanstaltninger.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af nærværende resumé og det efterfølgende brev sende eventuelle bemærkninger til de støtteforanstaltninger, over for hvilke Kommissionen indleder proceduren, til:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for statsstøtte |
| Kontor: J-70, 03/225 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for statsstøtte

Kontor: J-70, 03/225

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Disse bemærkninger vil blive videresendt til Slovenien. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

I.   SAGSFORLØB

Den 10. juli 2008 blev der indgivet en klage vedrørende en påstået statsstøtte til Elan Ski (Slovenien). Kommissionen har undersøgt den påståede foranstaltning, efter at have rettet en række anmodninger om oplysninger til den slovenske stat. Kommissionen har endvidere modtaget oplysninger fra klageren.

II.   BESKRIVELSE

Støttemodtagerne var Elan Ski, en virksomhed, der producerer ski, og Elan Marine, en virksomhed, der bygger både. Begge virksomheder, der ligger i et område, der er berettiget til regionalstøtte i overensstemmelse med artikel 107, stk. 3, litra a), i EUFT, ejes 100 % af Elan Skupina, som til gengæld ejes af en række statsejede selskaber. Elan Skupina og dets to datterselskaber har haft økonomiske vanskeligheder i en årrække. I 2007 og 2008 tilførte de statsejede selskaber, der ejer Elan Skupina, derfor virksomheden to kapitalindsprøjtninger på hver 10 mio. EUR. Heraf overførte Elan Skupina ca. 11,7 mio. EUR til Elan Ski. De resterende 8,3 mio. EUR. blev tilført Elan Marine.

III.   VURDERING

Disse kapitalindsprøjtninger kunne indebære statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i EUFT. Da kapitalindspøjtningerne blev gennemført af statsejede selskaber, kan de formentlig henregnes til staten. Desuden indebar de muligvis en fordel for virksomheden, som ikke havde let adgang til kapital og kredit som følge af sin økonomiske situation. Hvis de omhandlede foranstaltninger skal betragtes som statsstøtte, skal Kommissionen undersøge, om støtten er forenelig med artikel 107, stk. 2, eller artikel 107, stk. 3, i EUFT. Hidtil har Kommissionen ikke haft tilstrækkelige oplysninger til at tage stilling til, om de pågældende foranstaltninger er forenelige med fællesmarkedet.

IV.   KONKLUSION

På baggrund af ovenstående har Kommissionen indledt den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 108, stk. 2, i EUFT over for de foranstaltninger, der beskrives ovenfor.

BREVETS ORDLYD

»Komisija želi obvestiti Slovenijo, da je po proučitvi informacij o zgoraj navedenih ukrepih, ki jih je prejela od slovenskih organov, sklenila začeti postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (1).

1.   POSTOPEK

| (1) | Nemški proizvajalec smuči Völkl je 10. julija 2008 vložil pritožbo v zvezi s pomočjo, ki jo je Republika Slovenija domnevno dodelila družbi Elan d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Ski), slovenskemu proizvajalcu smuči. |
| --- | --- |

(1)

Nemški proizvajalec smuči Völkl je 10. julija 2008 vložil pritožbo v zvezi s pomočjo, ki jo je Republika Slovenija domnevno dodelila družbi Elan d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Ski), slovenskemu proizvajalcu smuči.

| (2) | Od takrat je Komisija slovenskim organom poslala več zahtev za informacije, na katere so se slovenski organi odzvali 14. oktobra 2008, 30. januarja 2010 in 22. februarja 2010. Komisija je novembra 2009 poslala zahtevo za informacije tudi pritožniku, na katero je ta odgovoril 5. marca 2010. |
| --- | --- |

(2)

Od takrat je Komisija slovenskim organom poslala več zahtev za informacije, na katere so se slovenski organi odzvali 14. oktobra 2008, 30. januarja 2010 in 22. februarja 2010. Komisija je novembra 2009 poslala zahtevo za informacije tudi pritožniku, na katero je ta odgovoril 5. marca 2010.

2.   UPRAVIČENCI

2.1   Elan Ski

| (3) | Elan Ski je družba z omejeno odgovornostjo, dejavna na področju proizvodnje smučarske opreme. Sedež ima v Begunjah na Gorenjskem, v Sloveniji. Vsa območja Slovenije so upravičena do regionalne pomoči na podlagi člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (2). Družba Elan Ski je leta 2007 zaposlovala približno 750 ljudi, zdi pa se, da se je število zaposlenih od takrat precej zmanjšalo. |
| --- | --- |

(3)

Elan Ski je družba z omejeno odgovornostjo, dejavna na področju proizvodnje smučarske opreme. Sedež ima v Begunjah na Gorenjskem, v Sloveniji. Vsa območja Slovenije so upravičena do regionalne pomoči na podlagi člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (2). Družba Elan Ski je leta 2007 zaposlovala približno 750 ljudi, zdi pa se, da se je število zaposlenih od takrat precej zmanjšalo.

| (4) | Družba Elan Ski ima trenutno približno 9-odstotni delež na svetovnem trgu smuči. Sodi med šest največjih proizvajalcev smuči. Smuči v celoti proizvaja v Begunjah, sedež tovarne desk za deskanje na snegu pa je v Avstriji, kjer je letno proizvedenih 200 000 desk za deskanje na snegu, od katerih se jih le desetina proda z znamko Elan. Večina smuči se izvozi v Nemčijo in druge države EU, ZDA, Kanado in na Japonsko. Proizvodi družbe Elan Ski se tržijo v 46 državah po vsem svetu (3). |
| --- | --- |

(4)

Družba Elan Ski ima trenutno približno 9-odstotni delež na svetovnem trgu smuči. Sodi med šest največjih proizvajalcev smuči. Smuči v celoti proizvaja v Begunjah, sedež tovarne desk za deskanje na snegu pa je v Avstriji, kjer je letno proizvedenih 200 000 desk za deskanje na snegu, od katerih se jih le desetina proda z znamko Elan. Večina smuči se izvozi v Nemčijo in druge države EU, ZDA, Kanado in na Japonsko. Proizvodi družbe Elan Ski se tržijo v 46 državah po vsem svetu (3).

| (5) | Družba Elan Ski je bila v državni lasti od leta 1940 do devetdesetih let prejšnjega stoletja. Leta 1990 je bilo podjetje Elan Ski v stečaju in je bilo prodano upnikom. Leta 1991 je podjetje Elan Ski postalo delniška družba, ki je bila leta 1992 prodana novi lastnici, hrvaški Privredni banki Zagreb. Na koncu devetdesetih let prejšnjega stoletja se je družba Elan Ski spet znašla v krizi, leta 2000 pa jo je kupila Slovenska razvojna družba, delniška družba v 100-odstotni državni lasti, ki je bila ustanovljena za sanacijo in prestrukturiranje podjetij, prenos lastništva podjetij in financiranje dolgoročnih investicij. |
| --- | --- |

(5)

Družba Elan Ski je bila v državni lasti od leta 1940 do devetdesetih let prejšnjega stoletja. Leta 1990 je bilo podjetje Elan Ski v stečaju in je bilo prodano upnikom. Leta 1991 je podjetje Elan Ski postalo delniška družba, ki je bila leta 1992 prodana novi lastnici, hrvaški Privredni banki Zagreb. Na koncu devetdesetih let prejšnjega stoletja se je družba Elan Ski spet znašla v krizi, leta 2000 pa jo je kupila Slovenska razvojna družba, delniška družba v 100-odstotni državni lasti, ki je bila ustanovljena za sanacijo in prestrukturiranje podjetij, prenos lastništva podjetij in financiranje dolgoročnih investicij.

| (6) | Družba Elan Ski, ki je bila takrat družba z omejeno odgovornostjo, je bila potem prodana skupini Skimar (sedaj: Elan Skupina d.o.o., v nadaljnjem besedilu: Elan Skupina), ki je od takrat matična družba družbe Elan Ski. Družba Elan Ski je od leta 2006 zasebna družba z omejeno odgovornostjo. |
| --- | --- |

(6)

Družba Elan Ski, ki je bila takrat družba z omejeno odgovornostjo, je bila potem prodana skupini Skimar (sedaj: Elan Skupina d.o.o., v nadaljnjem besedilu: Elan Skupina), ki je od takrat matična družba družbe Elan Ski. Družba Elan Ski je od leta 2006 zasebna družba z omejeno odgovornostjo.

2.2   Elan Marine

| (7) | Elan Marine d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Marine) je družba z omejeno odgovornostjo, od leta 1949 dejavna na področju proizvodnje morskih plovil. Kot družba Elan Ski ima tudi družba Elan Marine sedež v Begunjah na Gorenjskem, v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči iz člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Družba Elan Marine je leta 2007 zaposlovala približno 420 ljudi, število zaposlenih pa se je od takrat zmanjšalo. |
| --- | --- |

(7)

Elan Marine d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Marine) je družba z omejeno odgovornostjo, od leta 1949 dejavna na področju proizvodnje morskih plovil. Kot družba Elan Ski ima tudi družba Elan Marine sedež v Begunjah na Gorenjskem, v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči iz člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Družba Elan Marine je leta 2007 zaposlovala približno 420 ljudi, število zaposlenih pa se je od takrat zmanjšalo.

2.3   Elan Skupina

| (8) | Obe družbi, Elan Ski in Elan Marine, sta bili 15. februarja 2010 v 100-odstotni lasti družbe Elan Skupina. Holding ima še dve drugi hčerinski družbi, in sicer družbo Elan Inventa d.o.o. (servisni oddelek) in družbo Marine Nova d.o.o. |
| --- | --- |

(8)

Obe družbi, Elan Ski in Elan Marine, sta bili 15. februarja 2010 v 100-odstotni lasti družbe Elan Skupina. Holding ima še dve drugi hčerinski družbi, in sicer družbo Elan Inventa d.o.o. (servisni oddelek) in družbo Marine Nova d.o.o.

| (9) | Družba Elan Skupina je 31. decembra 2007 zaposlovala približno 1 200 ljudi (trenutno zaposluje približno 800 ljudi). |
| --- | --- |

(9)

Družba Elan Skupina je 31. decembra 2007 zaposlovala približno 1 200 ljudi (trenutno zaposluje približno 800 ljudi).

| (10) | Delničarji družbe Elan Skupina so večinoma v državni lasti. Lastniška struktura družbe Elan Skupina je bila januarja 2009 naslednja:






  — | Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Kapitalska družba): Kapitalska družba je delniška družba, katere edini delničar je Republika Slovenija. Kapitalska družba je bila ustanovljena z namenom ustvarjanja dodatnega kapitala za pokojninsko in invalidsko zavarovanje z upravljanjem premoženja. Kapitalska družba je daleč največja delničarka družbe Elan Skupina in ima trenutno skoraj polovico njenih delnic (glej v nadaljevanju), |
| --- | --- | --- |

(10)

Delničarji družbe Elan Skupina so večinoma v državni lasti. Lastniška struktura družbe Elan Skupina je bila januarja 2009 naslednja:

—

Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Kapitalska družba): Kapitalska družba je delniška družba, katere edini delničar je Republika Slovenija. Kapitalska družba je bila ustanovljena z namenom ustvarjanja dodatnega kapitala za pokojninsko in invalidsko zavarovanje z upravljanjem premoženja. Kapitalska družba je daleč največja delničarka družbe Elan Skupina in ima trenutno skoraj polovico njenih delnic (glej v nadaljevanju),

| — | poleg tega Kapitalska družba nadzira vložek Prvega pokojninskega sklada (ki je tudi državni sklad, v nadaljnjem besedilu: KAD-PPS), |
| --- | --- |

—

poleg tega Kapitalska družba nadzira vložek Prvega pokojninskega sklada (ki je tudi državni sklad, v nadaljnjem besedilu: KAD-PPS),

| — | Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: DSU), družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 100-odstotni državni lasti in je dejavna na področju upravljanja in svetovanja, |
| --- | --- |

—

Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: DSU), družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 100-odstotni državni lasti in je dejavna na področju upravljanja in svetovanja,

| — | Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Triglav naložbe), finančna družba, ki je v 98-odstotni lasti Zavarovalnice Triglav (glej v nadaljevanju), |
| --- | --- |

—

Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Triglav naložbe), finančna družba, ki je v 98-odstotni lasti Zavarovalnice Triglav (glej v nadaljevanju),

| — | Zavarovalnica Triglav, d.d., (v nadaljnjem besedilu: Zavarovalnica Triglav), družba, ki ponuja vse vrste neživljenjskega in življenjskega, zdravstvenega in nezgodnega zavarovanja in je v večinski lasti Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (v nadaljnjem besedilu: ZPIZ) ter Slovenske odškodninske družbe, d.d., ki sta v državni lasti. |
| --- | --- |

—

Zavarovalnica Triglav, d.d., (v nadaljnjem besedilu: Zavarovalnica Triglav), družba, ki ponuja vse vrste neživljenjskega in življenjskega, zdravstvenega in nezgodnega zavarovanja in je v večinski lasti Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (v nadaljnjem besedilu: ZPIZ) ter Slovenske odškodninske družbe, d.d., ki sta v državni lasti.

Razpredelnica 1:   Lastniška struktura januarja 2009

Image

| (11) | Do aprila 2008 je bila delničar družbe Elan Skupina tudi zasebna družba KD Kapital, finančna družba, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: KD Kapital).

  Razpredelnica 2:   Lastniška struktura ob različnih datumih









  Subjekt | 1. januar 2007 | Po 1. ukrepu
  (april 2008) | Po 2. ukrepu
  (januar 2009) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapitalska družba | 30,5 % | 47,3 % | 47,3 % |
| KAD-PPS | 10,3 % | 10,3 % | 10,3 % |
| DSU | 17,3 % | 17,3 % | 17,3 % |
| Triglav Naložbe | 13,2 % | 13,2 % | 13,2 % |
| Zavarovalnica Triglav | 11,9 % | 11,9 % | 11,9 % |
| KD Kapital | 16,8 % | 0 % | 0 % |
| Domnevno skupno državno lastništvo | 83,2 % | 100 % | 100 % |

(11)

Do aprila 2008 je bila delničar družbe Elan Skupina tudi zasebna družba KD Kapital, finančna družba, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: KD Kapital).

Razpredelnica 2:   Lastniška struktura ob različnih datumih

Subjekt

1. januar 2007

Po 1. ukrepu

(april 2008)

Po 2. ukrepu

(januar 2009)

Kapitalska družba

30,5 %

47,3 %

47,3 %

KAD-PPS

10,3 %

10,3 %

10,3 %

DSU

17,3 %

17,3 %

17,3 %

Triglav Naložbe

13,2 %

13,2 %

13,2 %

Zavarovalnica Triglav

11,9 %

11,9 %

11,9 %

KD Kapital

16,8 %

0 %

0 %

Domnevno skupno državno lastništvo

83,2 %

100 %

100 %

3.   OPIS UKREPOV

3.1   Dokapitalizacija leta 2007 (Ukrep 1)

| (12) | Kot bo opisano v nadaljevanju, so se družba Elan Skupina in njeni hčerinski družbi leta 2007 soočale s težavami, banke upnice pa so zahtevale povečanje kapitala kot pogoj za nadaljnje financiranje. |
| --- | --- |

(12)

Kot bo opisano v nadaljevanju, so se družba Elan Skupina in njeni hčerinski družbi leta 2007 soočale s težavami, banke upnice pa so zahtevale povečanje kapitala kot pogoj za nadaljnje financiranje.

| (13) | Kapitalska družba se je 19. decembra 2006 odločila za dokapitalizacijo družbe Elan Skupina, zaradi česar so delničarji družbe Elan Skupina29. januarja 2007 podpisali ‚pismo o nameri‘ dokapitalizacije družbe v višini 10,225 milijona EUR. Vendar pa so delničarji 4. oktobra 2007 soglašali le s povečanjem kapitala. Vzrok zamude je bilo začetno nasprotovanje povečanju kapitala s strani družbe KD Kapital, takrat edinega zasebnega delničarja družbe Elan Skupina, zlasti zato, ker je nameravala Kapitalska družba imenovati nove člane v nadzorni odbor družbe Elan Skupina. Družba KD Kapital je imela v lasti 16,83 % delnic družbe Elan Skupina. Po poročanju medijev je družbo KD Kapital vznemiril poskus vplivanja slovenskih državnih organov na poslovne odločitve družbe Elan Skupina prek Kapitalske družbe
   (4). |
| --- | --- |

(13)

Kapitalska družba se je 19. decembra 2006 odločila za dokapitalizacijo družbe Elan Skupina, zaradi česar so delničarji družbe Elan Skupina29. januarja 2007 podpisali ‚pismo o nameri‘ dokapitalizacije družbe v višini 10,225 milijona EUR. Vendar pa so delničarji 4. oktobra 2007 soglašali le s povečanjem kapitala. Vzrok zamude je bilo začetno nasprotovanje povečanju kapitala s strani družbe KD Kapital, takrat edinega zasebnega delničarja družbe Elan Skupina, zlasti zato, ker je nameravala Kapitalska družba imenovati nove člane v nadzorni odbor družbe Elan Skupina. Družba KD Kapital je imela v lasti 16,83 % delnic družbe Elan Skupina. Po poročanju medijev je družbo KD Kapital vznemiril poskus vplivanja slovenskih državnih organov na poslovne odločitve družbe Elan Skupina prek Kapitalske družbe
   (4).

| (14) | Družba KD Kapital je končno soglašala s povečanjem kapitala v višini 10,225 milijona EUR v zameno za možnost prodaje delnic, ki jo je družba izkoristila marca 2008, z učinkom od aprila 2008. Kapitalska družba je kupila delnice družbe KD Kapital in tako povečala svoj delež v družbi Elan Skupina z 41 % na 57 % (10 % delnic je bilo takrat v lasti družbe KAD-PPS). |
| --- | --- |

(14)

Družba KD Kapital je končno soglašala s povečanjem kapitala v višini 10,225 milijona EUR v zameno za možnost prodaje delnic, ki jo je družba izkoristila marca 2008, z učinkom od aprila 2008. Kapitalska družba je kupila delnice družbe KD Kapital in tako povečala svoj delež v družbi Elan Skupina z 41 % na 57 % (10 % delnic je bilo takrat v lasti družbe KAD-PPS).

| (15) | Vpis delničarjev je bil izveden 15. novembra 2007 v sorazmerju z deležem lastniških delnic delničarjev. Kapitalska družba se je vpisala v sorazmerju s svojim lastnim deležem in deležem, s katerim upravlja v imenu KAD-PPS. Od 10,225 milijona EUR, s katerimi je bila dokapitalizirana družba Elan Skupina, je družba Elan Ski prejela 5,8 milijona EUR, družba Elan Marine pa 4,425 milijona EUR. |
| --- | --- |

(15)

Vpis delničarjev je bil izveden 15. novembra 2007 v sorazmerju z deležem lastniških delnic delničarjev. Kapitalska družba se je vpisala v sorazmerju s svojim lastnim deležem in deležem, s katerim upravlja v imenu KAD-PPS. Od 10,225 milijona EUR, s katerimi je bila dokapitalizirana družba Elan Skupina, je družba Elan Ski prejela 5,8 milijona EUR, družba Elan Marine pa 4,425 milijona EUR.

3.2   Dokapitalizacija leta 2008 (Ukrep 2)

| (16) | Junija/julija 2008 je uprava družbe Elan Skupina delničarje zaprosila za novo dokapitalizacijo v višini 25 milijonov EUR, in sicer za kritje nelikvidnosti v višini 14 milijonov EUR, za kritje izgub družbe Elan Skupina v višini 6,1 milijona EUR in za kapital za prestrukturiranje v višini 5 milijonov EUR. Poleg tega je morala družba Elan Skupina reprogramirati svoje dolgove do konca leta 2008. Dolgoročni načrt za družbo Elan Skupina je bil pripravljen junija 2008, 8. avgusta 2008 pa mu je sledil načrt okrevanja. Oba načrta sta vsebovala podobno finančno napoved za skupino in smučarski oziroma zimski del do leta 2012. V skladu z napovedjo bi začeli skupina oziroma družba Elan Ski ustvarjati dobiček od leta 2010 naprej. Družba Elan Marine bi začela ustvarjati dobiček od leta 2011. Oba načrta je pripravila skupina sama in ne neodvisni zunanji svetovalci. |
| --- | --- |

(16)

Junija/julija 2008 je uprava družbe Elan Skupina delničarje zaprosila za novo dokapitalizacijo v višini 25 milijonov EUR, in sicer za kritje nelikvidnosti v višini 14 milijonov EUR, za kritje izgub družbe Elan Skupina v višini 6,1 milijona EUR in za kapital za prestrukturiranje v višini 5 milijonov EUR. Poleg tega je morala družba Elan Skupina reprogramirati svoje dolgove do konca leta 2008. Dolgoročni načrt za družbo Elan Skupina je bil pripravljen junija 2008, 8. avgusta 2008 pa mu je sledil načrt okrevanja. Oba načrta sta vsebovala podobno finančno napoved za skupino in smučarski oziroma zimski del do leta 2012. V skladu z napovedjo bi začeli skupina oziroma družba Elan Ski ustvarjati dobiček od leta 2010 naprej. Družba Elan Marine bi začela ustvarjati dobiček od leta 2011. Oba načrta je pripravila skupina sama in ne neodvisni zunanji svetovalci.

| (17) | Delničarji so menili, da so načrti neustrezni. Zato so 28. avgusta 2008 soglašali le z dokapitalizacijo v višini 10 milijonov EUR. Podlaga za povečanje kapitala je bil sporazum o reprogramiranju dolgov med družbo Elan Skupina in njenimi upniki do konca leta 2008. Vpis delničarjev je bil izveden 8. septembra 2008 v sorazmerju z deležem lastniških delnic delničarjev. Kapitalska družba se je vpisala v sorazmerju s svojim lastnim deležem in deležem, s katerim upravlja v imenu KAD-PPS. |
| --- | --- |

(17)

Delničarji so menili, da so načrti neustrezni. Zato so 28. avgusta 2008 soglašali le z dokapitalizacijo v višini 10 milijonov EUR. Podlaga za povečanje kapitala je bil sporazum o reprogramiranju dolgov med družbo Elan Skupina in njenimi upniki do konca leta 2008. Vpis delničarjev je bil izveden 8. septembra 2008 v sorazmerju z deležem lastniških delnic delničarjev. Kapitalska družba se je vpisala v sorazmerju s svojim lastnim deležem in deležem, s katerim upravlja v imenu KAD-PPS.

| (18) | Od 10 milijonov EUR, s katerimi je bila dokapitalizirana družba Elan Skupina, je družba Elan Ski prejela 5,924 milijona EUR, družba Elan Marine pa 4,076 milijona EUR. |
| --- | --- |

(18)

Od 10 milijonov EUR, s katerimi je bila dokapitalizirana družba Elan Skupina, je družba Elan Ski prejela 5,924 milijona EUR, družba Elan Marine pa 4,076 milijona EUR.

| (19) | V skladu z informacijami, ki so jih zagotovili slovenski organi, v zadevnem obdobju ni bilo dodatnih povečanj kapitala skupine Elan Skupina. |
| --- | --- |

(19)

V skladu z informacijami, ki so jih zagotovili slovenski organi, v zadevnem obdobju ni bilo dodatnih povečanj kapitala skupine Elan Skupina.

4.   OCENA

| (20) | Šteje se, da sta morebitni upravičenki ukrepov družbi Elan Ski in Elan Marine. Dokapitalizirana je bila sicer družba Elan Skupina, vendar pa je ta družba dala sredstva družbi Elan Ski oziroma družbi Elan Marine (glej točki (15) in (18)). Zato sta ta dva subjekta morebitna upravičenca navedenih ukrepov. Komisija bo zato proučila, ali sta subjekta prejela državno pomoč v smislu člena 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije (glej točko 4.2 v nadaljevanju), in če sta jo, ali bi takšna pomoč lahko bila združljiva z notranjim trgom (glej točko 4.3 v nadaljevanju). V ta namen je treba določiti, od kdaj je morebitni upravičenki treba šteti za podjetji v težavah (glej točko 4.1 v nadaljevanju). |
| --- | --- |

(20)

Šteje se, da sta morebitni upravičenki ukrepov družbi Elan Ski in Elan Marine. Dokapitalizirana je bila sicer družba Elan Skupina, vendar pa je ta družba dala sredstva družbi Elan Ski oziroma družbi Elan Marine (glej točki (15) in (18)). Zato sta ta dva subjekta morebitna upravičenca navedenih ukrepov. Komisija bo zato proučila, ali sta subjekta prejela državno pomoč v smislu člena 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije (glej točko 4.2 v nadaljevanju), in če sta jo, ali bi takšna pomoč lahko bila združljiva z notranjim trgom (glej točko 4.3 v nadaljevanju). V ta namen je treba določiti, od kdaj je morebitni upravičenki treba šteti za podjetji v težavah (glej točko 4.1 v nadaljevanju).

4.1   Podjetje v težavah

| (21) | V skladu s točko 10 smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (5) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje) se podjetje lahko šteje za podjetje v težavah, če ni zmožno preprečiti izgub, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj podjetja. Točka 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje določa posebne okoliščine, v katerih se lahko za podjetje šteje, da je v težavah. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s točko 10 smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (5) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje) se podjetje lahko šteje za podjetje v težavah, če ni zmožno preprečiti izgub, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj podjetja. Točka 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje določa posebne okoliščine, v katerih se lahko za podjetje šteje, da je v težavah.

| (22) | V tej fazi se šteje, da družbi Elan Ski oziroma Elan Marine ne izpolnjujeta meril točke 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Čeprav se je obseg kapitala obeh družb v letih od 2006 do 2008 (6) zelo zmanjšal, se zdi da so obstajale zadostne rezerve za kritje izgub. |
| --- | --- |

(22)

V tej fazi se šteje, da družbi Elan Ski oziroma Elan Marine ne izpolnjujeta meril točke 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Čeprav se je obseg kapitala obeh družb v letih od 2006 do 2008 (6) zelo zmanjšal, se zdi da so obstajale zadostne rezerve za kritje izgub.

| (23) | Vendar pa v skladu s točko 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje ‚podjetje lahko velja za podjetje v težavah, tudi če ni izpolnjena nobena od okoliščin, določenih v točki 10, zlasti ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah (...). V vsakem primeru pa je podjetje v težavah upravičeno le takrat, ko lahko dokaže, da si z lastnimi sredstvi ali sredstvi lastnikov/delničarjev ali iz tržnih virov ne more opomoči‘. |
| --- | --- |

(23)

Vendar pa v skladu s točko 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje ‚podjetje lahko velja za podjetje v težavah, tudi če ni izpolnjena nobena od okoliščin, določenih v točki 10, zlasti ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah (...). V vsakem primeru pa je podjetje v težavah upravičeno le takrat, ko lahko dokaže, da si z lastnimi sredstvi ali sredstvi lastnikov/delničarjev ali iz tržnih virov ne more opomoči‘.

| (24) | Komisija meni, da se za merila iz točke 11 zdi, da jih družbi Elan Ski in Elan Marine dejansko izpolnjujeta. Družba Elan Ski je med letoma 2006 in 2008 (7) ustvarila znatno izgubo, družba Elan Marine je znatno izgubo ustvarila leta 2007 in 2008 (8), oba subjekta pa sta od leta 2005 beležila tudi podatke o vedno manjšem prometu (9). Poleg tega so težke razmere za vso skupino (10) (ki naj bi ji na podlagi dopisa uprave družbe Elan Skupina leta 2008 brez dokapitalizacije grozil stečaj) skupini preprečile, da bi subjektoma finančno pomagala z lastnimi sredstvi. To kaže na to, da sta družbi Elan Ski in Elan Marine vsaj leta 2007 in 2008 izpolnjevali merila iz točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004. Tako se lahko družbi Elan Ski in Elan Marine štejeta za podjetji v težavah vsaj leta 2007 in 2008. |
| --- | --- |

(24)

Komisija meni, da se za merila iz točke 11 zdi, da jih družbi Elan Ski in Elan Marine dejansko izpolnjujeta. Družba Elan Ski je med letoma 2006 in 2008 (7) ustvarila znatno izgubo, družba Elan Marine je znatno izgubo ustvarila leta 2007 in 2008 (8), oba subjekta pa sta od leta 2005 beležila tudi podatke o vedno manjšem prometu (9). Poleg tega so težke razmere za vso skupino (10) (ki naj bi ji na podlagi dopisa uprave družbe Elan Skupina leta 2008 brez dokapitalizacije grozil stečaj) skupini preprečile, da bi subjektoma finančno pomagala z lastnimi sredstvi. To kaže na to, da sta družbi Elan Ski in Elan Marine vsaj leta 2007 in 2008 izpolnjevali merila iz točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004. Tako se lahko družbi Elan Ski in Elan Marine štejeta za podjetji v težavah vsaj leta 2007 in 2008.

4.2   Obstoj državne pomoči

| (25) | Člen 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(25)

Člen 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

4.2.1   Državna sredstva in odgovornost države

| (26) | Da ukrep šteje za državno pomoč, se mora financirati iz državnih sredstev in zanj mora odgovarjati država. Poleg organov javne uprave lahko državno pomoč dodelijo tudi javna podjetja. Vendar pa je treba v zvezi s tem ugotoviti, ali javno podjetje glede določenega ukrepa deluje kot ‚država‘, in sicer, če ima država glede zadevnega ukrepa dejansko prevladujoč vpliv v tem podjetju. To pomeni, da so državna sredstva tista sredstva, ki so neposredno ali posredno pod nadzorom ali, z drugimi besedami, z njimi razpolaga država (11). |
| --- | --- |

(26)

Da ukrep šteje za državno pomoč, se mora financirati iz državnih sredstev in zanj mora odgovarjati država. Poleg organov javne uprave lahko državno pomoč dodelijo tudi javna podjetja. Vendar pa je treba v zvezi s tem ugotoviti, ali javno podjetje glede določenega ukrepa deluje kot ‚država‘, in sicer, če ima država glede zadevnega ukrepa dejansko prevladujoč vpliv v tem podjetju. To pomeni, da so državna sredstva tista sredstva, ki so neposredno ali posredno pod nadzorom ali, z drugimi besedami, z njimi razpolaga država (11).

| (27) | Kar zadeva Kapitalsko družbo, ki je bila glavna delničarka družbe Elan Skupina v času dokapitalizacij, slovenski državni organi menijo, da Kapitalska družba niti neposredno niti posredno ne uporablja proračunskih sredstev. Utemeljujejo, da se družba financira izključno iz dividend, plačil obresti in drugih prihodkov iz naložbenih in poslovnih dejavnosti. Poleg tega Kapitalske družbe ni mogoče opredeliti kot pravne osebe javnega prava. |
| --- | --- |

(27)

Kar zadeva Kapitalsko družbo, ki je bila glavna delničarka družbe Elan Skupina v času dokapitalizacij, slovenski državni organi menijo, da Kapitalska družba niti neposredno niti posredno ne uporablja proračunskih sredstev. Utemeljujejo, da se družba financira izključno iz dividend, plačil obresti in drugih prihodkov iz naložbenih in poslovnih dejavnosti. Poleg tega Kapitalske družbe ni mogoče opredeliti kot pravne osebe javnega prava.

| (28) | Vendar pa se zdi, da je Kapitalska družba pod nadzorom države in jo je treba šteti za javno podjetje v smislu člena 2(b) direktive o preglednosti (12). Republika Slovenija je lastnica 100 % vpisanega kapitala Kapitalske družbe in obvladuje večino glasov. Slovenska vlada imenuje vse člane skupščine Kapitalske družbe in njenega nadzornega odbora. Predstavniki slovenske vlade so vabljeni na seje skupščine in nadzornega odbora. Upravni odbor imenuje skupščina, nadzoruje pa ga nadzorni odbor. Zato Komisija predhodno domneva, da se ukrepi Kapitalske družbe financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država. |
| --- | --- |

(28)

Vendar pa se zdi, da je Kapitalska družba pod nadzorom države in jo je treba šteti za javno podjetje v smislu člena 2(b) direktive o preglednosti (12). Republika Slovenija je lastnica 100 % vpisanega kapitala Kapitalske družbe in obvladuje večino glasov. Slovenska vlada imenuje vse člane skupščine Kapitalske družbe in njenega nadzornega odbora. Predstavniki slovenske vlade so vabljeni na seje skupščine in nadzornega odbora. Upravni odbor imenuje skupščina, nadzoruje pa ga nadzorni odbor. Zato Komisija predhodno domneva, da se ukrepi Kapitalske družbe financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država.

| (29) | Kar zadeva ostale delničarje družbe Elan Skupina, ki so sodelovali pri dokapitalizaciji, se v tej fazi zdi, da so družbe KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav tesno povezane z Republiko Slovenijo. Dejansko sta družbi DSU in KAD-PPS v 100-odstotni lasti Republike Slovenije. V drugih dveh družbah, tj. družbi Triglav Naložbe in družbi Zavarovalnica Triglav, se zdi, da ima država v lasti vsaj večino delnic (prek drugih družb). Slovenski državni organi pa o strukturi družb niso zagotovili podrobnih informacij. V tej fazi Komisija dvomi, da za ukrepe teh družb ni odgovorna Republika Slovenija. |
| --- | --- |

(29)

Kar zadeva ostale delničarje družbe Elan Skupina, ki so sodelovali pri dokapitalizaciji, se v tej fazi zdi, da so družbe KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav tesno povezane z Republiko Slovenijo. Dejansko sta družbi DSU in KAD-PPS v 100-odstotni lasti Republike Slovenije. V drugih dveh družbah, tj. družbi Triglav Naložbe in družbi Zavarovalnica Triglav, se zdi, da ima država v lasti vsaj večino delnic (prek drugih družb). Slovenski državni organi pa o strukturi družb niso zagotovili podrobnih informacij. V tej fazi Komisija dvomi, da za ukrepe teh družb ni odgovorna Republika Slovenija.

| (30) | Zato Komisija predhodno sklepa, da se ukrepi Kapitalske družbe financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država. Na podlagi do zdaj razpoložljivih informacij se tudi glede ukrepov, ki so jih podprle družbe KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav, zdi, da se financirajo iz državnih sredstev in zanje odgovarja država, kar se bo preverilo v formalnem postopku preiskave. |
| --- | --- |

(30)

Zato Komisija predhodno sklepa, da se ukrepi Kapitalske družbe financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država. Na podlagi do zdaj razpoložljivih informacij se tudi glede ukrepov, ki so jih podprle družbe KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav, zdi, da se financirajo iz državnih sredstev in zanje odgovarja država, kar se bo preverilo v formalnem postopku preiskave.

4.2.2   Prednost

| (31) | V skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu je treba proučiti, ali pogoji posega dajejo gospodarsko prednost upravičencu, ki je ta v normalnih tržnih pogojih ne bi mogel dobiti. |
| --- | --- |

(31)

V skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu je treba proučiti, ali pogoji posega dajejo gospodarsko prednost upravičencu, ki je ta v normalnih tržnih pogojih ne bi mogel dobiti.

| (32) | Najprej je treba preveriti, ali je Republika Slovenija pri dokapitalizaciji družbe Elan Skupina delovala kot oseba zasebnega prava, saj je po poročanju slovenskih državnih organov vsaj Kapitalska družba kot takšna sodelovala z drugimi delničarji družbe pri sprejemanju ukrepov.






  — | Kar zadeva prvi ukrep, edina očitno nedržavna delničarka družbe Elan Skupina, družba KD Kapital, ni bila zainteresirana za sodelovanje. Na koncu je družba KD Kapital sodelovala le zato, ker ji je Kapitalska družba zagotovila možnost odkupa njenih delnic po zajamčeni ceni. Zaenkrat ni informacij o ceni. Zato pri dokapitalizaciji družbe Elan Skupina zasebni delničar ni sodeloval pod enakimi pogoji z javnimi delničarji. Poleg družbe KD Kapital in Kapitalske družbe so k dokapitalizaciji prispevali le delničarji, ki so v večinski državni lasti. Prispevki takšnih delničarjev se ne morejo upoštevati pri odločanju o tem, ali je bil ukrep sprejet na način, kot bi ga sprejele osebe zasebnega prava. Zato Komisija dvomi, da je bil prvi ukrep izveden na način, kot bi ga izvedle osebe zasebnega prava, kot utemeljujejo slovenski državni organi. |
| --- | --- | --- |

(32)

Najprej je treba preveriti, ali je Republika Slovenija pri dokapitalizaciji družbe Elan Skupina delovala kot oseba zasebnega prava, saj je po poročanju slovenskih državnih organov vsaj Kapitalska družba kot takšna sodelovala z drugimi delničarji družbe pri sprejemanju ukrepov.

—

Kar zadeva prvi ukrep, edina očitno nedržavna delničarka družbe Elan Skupina, družba KD Kapital, ni bila zainteresirana za sodelovanje. Na koncu je družba KD Kapital sodelovala le zato, ker ji je Kapitalska družba zagotovila možnost odkupa njenih delnic po zajamčeni ceni. Zaenkrat ni informacij o ceni. Zato pri dokapitalizaciji družbe Elan Skupina zasebni delničar ni sodeloval pod enakimi pogoji z javnimi delničarji. Poleg družbe KD Kapital in Kapitalske družbe so k dokapitalizaciji prispevali le delničarji, ki so v večinski državni lasti. Prispevki takšnih delničarjev se ne morejo upoštevati pri odločanju o tem, ali je bil ukrep sprejet na način, kot bi ga sprejele osebe zasebnega prava. Zato Komisija dvomi, da je bil prvi ukrep izveden na način, kot bi ga izvedle osebe zasebnega prava, kot utemeljujejo slovenski državni organi.

| — | Pri drugem ukrepu se zdi, da ni sodelovala nobena družba zasebnega prava. Kapitalska družba in drugi delničarji, ki so sodelovali pri drugem ukrepu, so vsaj v večinski državni lasti. Zato Komisija v tej fazi, tako kot pri prvem ukrepu, dvomi, da je Republika Slovenija preko Kapitalske družbe in drugih javnih delničarjev delovala na način, kot bi delovala oseba zasebnega prava. |
| --- | --- |

—

Pri drugem ukrepu se zdi, da ni sodelovala nobena družba zasebnega prava. Kapitalska družba in drugi delničarji, ki so sodelovali pri drugem ukrepu, so vsaj v večinski državni lasti. Zato Komisija v tej fazi, tako kot pri prvem ukrepu, dvomi, da je Republika Slovenija preko Kapitalske družbe in drugih javnih delničarjev delovala na način, kot bi delovala oseba zasebnega prava.

| (33) | Nadalje je treba upoštevati, da bi zasebni vlagatelj na trgu poskusil povečati donos iz svojih sredstev v skladu z okoliščinami in svojimi interesi, in sicer celo v primeru naložb v podjetje, katerega delničar je že (13). S stališča zasebnega vlagatelja na trgu obstaja vrsta drugih kazalcev, ki zbujajo dvom v naložbe družbe Elan Skupina in s tem družbe Elan Ski oziroma družbe Elan Marine.






  — | Zaenkrat se zdi, da prvi ukrep ni temeljil na poslovnem načrtu ali drugih informacijah o prihodnjih donosih naložb. |
| --- | --- | --- |

(33)

Nadalje je treba upoštevati, da bi zasebni vlagatelj na trgu poskusil povečati donos iz svojih sredstev v skladu z okoliščinami in svojimi interesi, in sicer celo v primeru naložb v podjetje, katerega delničar je že (13). S stališča zasebnega vlagatelja na trgu obstaja vrsta drugih kazalcev, ki zbujajo dvom v naložbe družbe Elan Skupina in s tem družbe Elan Ski oziroma družbe Elan Marine.

—

Zaenkrat se zdi, da prvi ukrep ni temeljil na poslovnem načrtu ali drugih informacijah o prihodnjih donosih naložb.

| — | Kar zadeva drugi ukrep, sta bila dolgoročni načrt in načrt okrevanja pripravljena, preden so se delničarji odločili glede dokapitalizacije. Vendar pa so sami delničarji družbe Elan Skupina menili, da so načrti neustrezni, kar kaže, da so bili načrti nezanesljivi glede vizije prihodnjih donosov naložb. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva drugi ukrep, sta bila dolgoročni načrt in načrt okrevanja pripravljena, preden so se delničarji odločili glede dokapitalizacije. Vendar pa so sami delničarji družbe Elan Skupina menili, da so načrti neustrezni, kar kaže, da so bili načrti nezanesljivi glede vizije prihodnjih donosov naložb.

| — | Zdi se, da sta bili družbi Elan Ski in Elan Marine v težavah vsaj v času dokapitalizacij. |
| --- | --- |

—

Zdi se, da sta bili družbi Elan Ski in Elan Marine v težavah vsaj v času dokapitalizacij.

| — | Družba Elan Skupina je delničarje najprej prosila za še večjo dokapitalizacijo, kot pa je bila dejansko izvedena. |
| --- | --- |

—

Družba Elan Skupina je delničarje najprej prosila za še večjo dokapitalizacijo, kot pa je bila dejansko izvedena.

| — | Svetovni trg smuči se zmanjšuje. Dejansko se je svetovna prodaja smuči od zime 1991–1992 do zime 2008–2009 skoraj prepolovila, in sicer s 6 milijonov na 3,2 milijona smuči letno. |
| --- | --- |

—

Svetovni trg smuči se zmanjšuje. Dejansko se je svetovna prodaja smuči od zime 1991–1992 do zime 2008–2009 skoraj prepolovila, in sicer s 6 milijonov na 3,2 milijona smuči letno.

| (34) | Poleg tega je treba upoštevati, da se lahko večinski delničar, ki vpiše potrebni kapital za zagotovitev preživetja podjetja, ki se začasno sooča s težavami, a je sposobno ponovno doseči dobiček, po možnosti po reorganizaciji, šteje za zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki namerava zavarovati svojo preteklo naložbo (14). V tej fazi ni mogoče spregledati, da to velja za dokapitalizaciji v družbi Elan Skupina oziroma njenih hčerinskih družbah, čeprav dvom ostaja, saj naj bi bili vsi trije subjekti v težavah že več let. |
| --- | --- |

(34)

Poleg tega je treba upoštevati, da se lahko večinski delničar, ki vpiše potrebni kapital za zagotovitev preživetja podjetja, ki se začasno sooča s težavami, a je sposobno ponovno doseči dobiček, po možnosti po reorganizaciji, šteje za zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki namerava zavarovati svojo preteklo naložbo (14). V tej fazi ni mogoče spregledati, da to velja za dokapitalizaciji v družbi Elan Skupina oziroma njenih hčerinskih družbah, čeprav dvom ostaja, saj naj bi bili vsi trije subjekti v težavah že več let.

| (35) | Zato Komisija dvomi, da sta bila ukrepa izvedena v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Poleg tega sta bili dokapitalizacij deležni le dve določeni družbi, kar pomeni, da sta bili selektivni. Komisija zato meni, da sta ukrepa pomenila selektivno prednost za upravičenki. |
| --- | --- |

(35)

Zato Komisija dvomi, da sta bila ukrepa izvedena v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Poleg tega sta bili dokapitalizacij deležni le dve določeni družbi, kar pomeni, da sta bili selektivni. Komisija zato meni, da sta ukrepa pomenila selektivno prednost za upravičenki.

4.2.3   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (36) | Komisija meni, da sta ukrepa slovenskih državnih organov v korist družb Elan Ski in Elan Marine verjetno izkrivila konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami z zagotavljanjem prednosti pred drugimi konkurenti, ki takšne pomoči niso prejeli. Države članice med seboj vsekakor trgujejo na področjih smučarske opreme in morskih plovil, na katerih delujeta upravičenki. |
| --- | --- |

(36)

Komisija meni, da sta ukrepa slovenskih državnih organov v korist družb Elan Ski in Elan Marine verjetno izkrivila konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami z zagotavljanjem prednosti pred drugimi konkurenti, ki takšne pomoči niso prejeli. Države članice med seboj vsekakor trgujejo na področjih smučarske opreme in morskih plovil, na katerih delujeta upravičenki.

4.2.4   Sklepna ugotovitev glede obstoja državne pomoči

| (37) | Komisija na podlagi navedenih argumentov na tej stopnji meni, da sta zadevna ukrepa lahko vsebovala državno pomoč za družbi Elan Ski in Elan Marine v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(37)

Komisija na podlagi navedenih argumentov na tej stopnji meni, da sta zadevna ukrepa lahko vsebovala državno pomoč za družbi Elan Ski in Elan Marine v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

4.3   Združljivost pomoči

| (38) | Ukrepi državne pomoči se lahko štejejo za združljive z notranjim trgom na podlagi izjem iz člena 107(2) in 107(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(38)

Ukrepi državne pomoči se lahko štejejo za združljive z notranjim trgom na podlagi izjem iz člena 107(2) in 107(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (39) | Zaenkrat slovenski državni organi še niso zagotovili informacij o združljivosti ukrepov, saj so menili, da ukrepa nista pomenila državne pomoči. Ker pa sta bila zadevna ukrepa izvedena v korist podjetij v težavah, je Komisija predhodno ocenila njuno združljivost na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje. Poleg tega je presojala, ali bi lahko bila ukrepa združljiva z notranjim trgom kot regionalna pomoč. Komisija zaenkrat glede združljivosti na kateri koli drugi podlagi nima nobenih dokazov. |
| --- | --- |

(39)

Zaenkrat slovenski državni organi še niso zagotovili informacij o združljivosti ukrepov, saj so menili, da ukrepa nista pomenila državne pomoči. Ker pa sta bila zadevna ukrepa izvedena v korist podjetij v težavah, je Komisija predhodno ocenila njuno združljivost na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje. Poleg tega je presojala, ali bi lahko bila ukrepa združljiva z notranjim trgom kot regionalna pomoč. Komisija zaenkrat glede združljivosti na kateri koli drugi podlagi nima nobenih dokazov.

4.3.1   Smernice za reševanje in prestrukturiranje

| (40) | Na podlagi teh smernic so do pomoči upravičena le podjetja v težavah. Kot je bilo opisano zgoraj, se lahko družba Elan Ski in družba Elan Marine v času dokapitalizacij štejeta za podjetji v težavah. Načeloma podjetje, ki pripada večji poslovni skupini, običajno ni upravičeno do pomoči, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko odpravila skupina sama (točka 13 smernic za reševanje in prestrukturiranje). Ker je bila v času sprejetja ukrepov (opisano zgoraj) v težavah tudi matična družba družb Elan Ski in Elan Marine, in sicer družba Elan Skupina, Komisija šteje pogoje točke 13 za izpolnjene. Zdi se, da sta družbi Elan Ski in Elan Marine upravičeni do pomoči za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(40)

Na podlagi teh smernic so do pomoči upravičena le podjetja v težavah. Kot je bilo opisano zgoraj, se lahko družba Elan Ski in družba Elan Marine v času dokapitalizacij štejeta za podjetji v težavah. Načeloma podjetje, ki pripada večji poslovni skupini, običajno ni upravičeno do pomoči, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko odpravila skupina sama (točka 13 smernic za reševanje in prestrukturiranje). Ker je bila v času sprejetja ukrepov (opisano zgoraj) v težavah tudi matična družba družb Elan Ski in Elan Marine, in sicer družba Elan Skupina, Komisija šteje pogoje točke 13 za izpolnjene. Zdi se, da sta družbi Elan Ski in Elan Marine upravičeni do pomoči za reševanje in prestrukturiranje.

| (41) | V skladu s točko 25(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje, je lahko pomoč za reševanje le v obliki poroštev za posojilo ali v obliki posojil. Zato se zadevni dokapitalizaciji ne moreta šteti za pomoč za reševanje. |
| --- | --- |

(41)

V skladu s točko 25(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje, je lahko pomoč za reševanje le v obliki poroštev za posojilo ali v obliki posojil. Zato se zadevni dokapitalizaciji ne moreta šteti za pomoč za reševanje.

| (42) | Glede pomoči za prestrukturiranje smernice za reševanje in prestrukturiranje (v točki 31 in naslednjih) zahtevajo predložitev trdnega načrta za prestrukturiranje, ki omogoča obnovo sposobnosti preživetja podjetja. Pomoč mora biti omejena na najnižjo potrebno vsoto. V zvezi s tem mora upravičenec prispevati lastna sredstva za plačilo stroškov prestrukturiranja. Poleg tega smernice za reševanje in prestrukturiranje v izogib neupravičenim izkrivljanjem konkurence določajo izravnalne ukrepe. |
| --- | --- |

(42)

Glede pomoči za prestrukturiranje smernice za reševanje in prestrukturiranje (v točki 31 in naslednjih) zahtevajo predložitev trdnega načrta za prestrukturiranje, ki omogoča obnovo sposobnosti preživetja podjetja. Pomoč mora biti omejena na najnižjo potrebno vsoto. V zvezi s tem mora upravičenec prispevati lastna sredstva za plačilo stroškov prestrukturiranja. Poleg tega smernice za reševanje in prestrukturiranje v izogib neupravičenim izkrivljanjem konkurence določajo izravnalne ukrepe.

| (43) | V tej fazi se zdi, da navedeni pogoji glede zadevnih ukrepov niso izpolnjeni.






  — | Zaenkrat so slovenski državni organi predložili dele dveh t. i. načrtov prestrukturiranja, in sicer dolgoročnega načrta za družbo Elan Skupina in ‚program prestrukturiranja‘, za katerega pa se zdi, da ne izpolnjuje vseh pogojev iz smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- | --- |

(43)

V tej fazi se zdi, da navedeni pogoji glede zadevnih ukrepov niso izpolnjeni.

—

Zaenkrat so slovenski državni organi predložili dele dveh t. i. načrtov prestrukturiranja, in sicer dolgoročnega načrta za družbo Elan Skupina in ‚program prestrukturiranja‘, za katerega pa se zdi, da ne izpolnjuje vseh pogojev iz smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| — | Ni jasno, ali je bila pomoč omejena na najnižjo potrebno vsoto. |
| --- | --- |

—

Ni jasno, ali je bila pomoč omejena na najnižjo potrebno vsoto.

| — | Poleg tega iz informacij, ki so bile predložene Komisiji, ne izhaja, da bi upravičenki prispevali lastna sredstva. Celo nasprotno, edina delničarka družbe Elan Skupina, ki ni bila povezana z državo, družba KD Kapital, je v zvezi s prvim ukrepom zmanjšala svoj delež. |
| --- | --- |

—

Poleg tega iz informacij, ki so bile predložene Komisiji, ne izhaja, da bi upravičenki prispevali lastna sredstva. Celo nasprotno, edina delničarka družbe Elan Skupina, ki ni bila povezana z državo, družba KD Kapital, je v zvezi s prvim ukrepom zmanjšala svoj delež.

| — | Informacij o izravnalnih ukrepih ni. Komisija bi pri vrednotenju takšnih ustreznih ukrepov upoštevala tudi tržno strukturo. |
| --- | --- |

—

Informacij o izravnalnih ukrepih ni. Komisija bi pri vrednotenju takšnih ustreznih ukrepov upoštevala tudi tržno strukturo.

| (44) | Upoštevati je treba tudi, da mora biti pomoč za reševanje in prestrukturiranje usklajena z načelom o enkratni pomoči (‚enkrat in zadnjič‘), kot je določeno v točki 72 in naslednjih točkah smernic za reševanje in prestrukturiranje, in sicer, da se nova pomoč za reševanje ali prestrukturiranje ne sme dodeliti, če je bila pomoč za reševanje ali prestrukturiranje dodeljena že prej. Ni jasno, ali so družba Elan Skupina in njeni hčerinski družbi Elan Ski in Elan Marine že izkoristile pomoč za reševanje ali prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(44)

Upoštevati je treba tudi, da mora biti pomoč za reševanje in prestrukturiranje usklajena z načelom o enkratni pomoči (‚enkrat in zadnjič‘), kot je določeno v točki 72 in naslednjih točkah smernic za reševanje in prestrukturiranje, in sicer, da se nova pomoč za reševanje ali prestrukturiranje ne sme dodeliti, če je bila pomoč za reševanje ali prestrukturiranje dodeljena že prej. Ni jasno, ali so družba Elan Skupina in njeni hčerinski družbi Elan Ski in Elan Marine že izkoristile pomoč za reševanje ali prestrukturiranje.

| (45) | Na podlagi navedenega Komisija dvomi, da bi lahko bila ukrepa združljiva s pomočjo za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(45)

Na podlagi navedenega Komisija dvomi, da bi lahko bila ukrepa združljiva s pomočjo za prestrukturiranje.

4.3.2   Regionalna pomoč

| (46) | Kot je že bilo navedeno, imata družbi Elan Ski in Elan Marine sedež v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči iz člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zaenkrat ni jasno, ali se lahko dokapitalizaciji štejeta za regionalno pomoč, združljivo z notranjim trgom, saj se zdi, da sta bili obe upravičenki v času dodelitve pomoči v težavah, in zato nista upravičeni do regionalne pomoči. |
| --- | --- |

(46)

Kot je že bilo navedeno, imata družbi Elan Ski in Elan Marine sedež v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči iz člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zaenkrat ni jasno, ali se lahko dokapitalizaciji štejeta za regionalno pomoč, združljivo z notranjim trgom, saj se zdi, da sta bili obe upravičenki v času dodelitve pomoči v težavah, in zato nista upravičeni do regionalne pomoči.

| (47) | Zato Komisija po prvi proučitvi zadeve dvomi, da bi se lahko ukrepa štela za regionalno pomoč, združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(47)

Zato Komisija po prvi proučitvi zadeve dvomi, da bi se lahko ukrepa štela za regionalno pomoč, združljivo z notranjim trgom.

5.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (48) | Komisija se je na podlagi navedenega odločila začeti formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z zadevnima ukrepoma. |
| --- | --- |

(48)

Komisija se je na podlagi navedenega odločila začeti formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z zadevnima ukrepoma.

Odločitev

Glede na zgoraj navedeno in v skladu s postopkom iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisija poziva Slovenijo, da predloži svoje pripombe in zagotovi vse informacije, ki bi lahko pomagale pri oceni pomoči, v enem mesecu od datuma prejema tega dopisa. Informacije morajo zlasti vsebovati:

informacije glede družb DSU, Triglav naložbe oziroma Zavarovalnica Triglav:

| — | prosimo, zagotovite informacije, kakšen odstotni delež družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav je v neposredni ali posredni lasti Republike Slovenije. Če obstajajo tudi drugi delničarji navedenih družb, prosimo, zagotovite informacije o tem, ali so v neposrednem ali posrednem lastništvu Republike Slovenije, |
| --- | --- |

—

prosimo, zagotovite informacije, kakšen odstotni delež družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav je v neposredni ali posredni lasti Republike Slovenije. Če obstajajo tudi drugi delničarji navedenih družb, prosimo, zagotovite informacije o tem, ali so v neposrednem ali posrednem lastništvu Republike Slovenije,

| — | prosimo, na kratko opišite način sprejemanja odločitev v družbah DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav ter razloge, ki jih morata upravni in nadzorni odbor upoštevati pri sprejetju posamezne odločitve, |
| --- | --- |

—

prosimo, na kratko opišite način sprejemanja odločitev v družbah DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav ter razloge, ki jih morata upravni in nadzorni odbor upoštevati pri sprejetju posamezne odločitve,

| — | prosimo, predložite odločitve upravnega in nadzornega odbora družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav o dveh dokapitalizacijah družbe Elan Skupina (takrat družbe Skimar) in zapisnike sej, na katerih so bile navedene odločitve sprejete, |
| --- | --- |

—

prosimo, predložite odločitve upravnega in nadzornega odbora družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav o dveh dokapitalizacijah družbe Elan Skupina (takrat družbe Skimar) in zapisnike sej, na katerih so bile navedene odločitve sprejete,

| — | prosimo, opišite, kdo je odgovoren za imenovanje nadzornega odbora družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav. Poleg tega, prosimo, predložite seznam članov nadzornega odbora in seznam njihovih položajev v slovenskih organih javne uprave; |
| --- | --- |

—

prosimo, opišite, kdo je odgovoren za imenovanje nadzornega odbora družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav. Poleg tega, prosimo, predložite seznam članov nadzornega odbora in seznam njihovih položajev v slovenskih organih javne uprave;

informacije glede nakupa delnic družbe KD Kapital v družbi Elan Skupina s strani Kapitalske družbe:

| — | prosimo, zagotovite informacije o ceni, ki jo je Kapitalska družba plačala družbi KD Kapital za njen 16,83-odstotni delež v družbi Skimar aprila 2008, in kopijo pogodbe o možnosti prodaje delnic, |
| --- | --- |

—

prosimo, zagotovite informacije o ceni, ki jo je Kapitalska družba plačala družbi KD Kapital za njen 16,83-odstotni delež v družbi Skimar aprila 2008, in kopijo pogodbe o možnosti prodaje delnic,

| — | poleg tega, prosimo, zagotovite zapisnik 116. seje nadzornega odbora Kapitalske družbe, na kateri je bil dosežen sporazum o sklenitvi pogodbe o možnosti prodaje delnic med Kapitalsko družbo in družbo KD Kapital. |
| --- | --- |

—

poleg tega, prosimo, zagotovite zapisnik 116. seje nadzornega odbora Kapitalske družbe, na kateri je bil dosežen sporazum o sklenitvi pogodbe o možnosti prodaje delnic med Kapitalsko družbo in družbo KD Kapital.

Komisija poziva slovenske državne organe, da takoj posredujejo izvod tega dopisa morebitnemu prejemniku pomoči.

Komisija bi želela opomniti Slovenijo, da ima člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije odložilni učinek, in opozoriti na člen 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999, ki določa, da se lahko od prejemnika izterja vsa nezakonita pomoč.

Komisija opozarja Slovenijo, da bo zainteresirane stranke obvestila z objavo tega dopisa in njegovega povzetka v Uradnem listu Evropske unije. Obvestila bo tudi vse zainteresirane stranke v državah članicah Efte, ki so podpisnice sporazuma EGP, z objavo obvestila v Dodatku EGP k Uradnemu listu Evropske unije, z izvodom tega dopisa pa bo obvestila tudi nadzorni organ Efte. Vse zainteresirane stranke bodo pozvane, da oddajo svoje pripombe v enem mesecu od datuma objave tega obvestila.«

---

(1)  Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člen 107 oziroma člen 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Določbe novih členov so vsebinsko povsem enake prejšnjima členoma. V tej odločitvi je treba sklicevanje na člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije razumeti kot sklicevanje na člen 87 oziroma 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno.

1

(2)  Smernice o državni regionalni pomoči za 2007–2013, UL C 54, 4.3.2006, str. 13.

2

(3)  Informacije s slovenske vladne spletne strani: http://www.slovenia.si/

3

(4)  Kleine Zeitung, 23. avgusta 2007, ‚Elan rutscht immer tiefer in die roten Zahlen‘ (Elan še naprej drsi v rdeče številke).

4

(5)  Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 244, 1.10.2004, str. 2), podaljšane s Sporočilom Komisije o podaljšanju smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 156, 9.7.2009, str. 3).

5

(6)  Elan Ski: kapital 31.12.2006: 36,5 milijona EUR; 31.12.2007: 25,3 milijona EUR; 31.12.2008: 24,1 milijona EUR; Elan Marine: kapital 31.12.2006: 5,6 milijona EUR; 31.12.2007: 5,3 milijona EUR; 31.12.2008: 3,6 milijona EUR.

6

(7)  Neto izguba leta 2006: 0,472 milijona EUR; 2007: 6,674 milijona EUR; 2008: 12,971 milijona EUR.

7

(8)  Neto dobiček leta 2006: 1,2 milijona EUR; neto izguba leta 2007: 0,305 milijona EUR; 2008: 10,214 milijona EUR.

8

(9)  Elan Ski: promet leta 2005: 66 milijonov EUR; 2006: 48 milijonov EUR; 2007: 40 milijonov EUR; 2008: 38 milijonov EUR; 2009: 36 milijonov EUR; Elan Marine: promet leta 2006: 31,8 milijona EUR; 2007: 38,6 milijona EUR; 2008: 25,9 milijona EUR.

9

(10)  Poleg dveh morebitnih upravičenk je imela izgubo tudi njuna materinska družba Elan Skupina, in sicer 8,4 milijona EUR leta 2007 in 12 milijonov EUR leta 2008. Na podlagi do zdaj razpoložljivih informacij je bila ta izguba posledica slabega poslovanja družbe Elan Ski.

10

(11)  Zadeva C-482/99, Francoska republika proti Komisiji (Stardust Marine), Recueil 2002, str. I-4397.

11

(12)  Direktiva Komisije 2006/111/ES z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij (UL L 318, 17.11.2006, str. 17).

12

(13)  Zadeva T-228/99, WestLB proti Komisiji, Recueil 2003, str. II-435.

13

(14)  Glej zadevo C-303/88, Italijanska republika proti Komisiji – državna pomoč podjetjem na področju tekstila in oblačil (ENI Lanerossi), Recueil 1991, str. I-1433.

14

---

| 18.8.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/15

---

Meddelelse fra Det Forenede Kongeriges regering i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter

(EØS-relevant tekst)

2010/C 223/05

Meddelelse fra Det Forenede Kongerige om særskilt udbud vedrørende offshore-blok 103/1

Ministeriet for Energi og Klimaforandringer

Petroleum Act 1998

Offshore-licensudbud

| 1. | Ministeren for energi og klimaforandringer opfordrer interesserede til at ansøge om »Seaward Production Licences« (produktionstilladelser) for Det Forenede Kongeriges kontinentalsokkel, blok 103/1. |
| --- | --- |

1.

Ministeren for energi og klimaforandringer opfordrer interesserede til at ansøge om »Seaward Production Licences« (produktionstilladelser) for Det Forenede Kongeriges kontinentalsokkel, blok 103/1.

| 2. | Denne blok er anført på et kort, som er fremlagt i ministeriet for energi og klimaforandringer (DECC), hvor det kan beses efter forudgående aftale (Tlf. +44 3000686042) mandag til fredag, kl. 9.15-16.45, i den periode, som denne meddelelse vedrører. |
| --- | --- |

2.

Denne blok er anført på et kort, som er fremlagt i ministeriet for energi og klimaforandringer (DECC), hvor det kan beses efter forudgående aftale (Tlf. +44 3000686042) mandag til fredag, kl. 9.15-16.45, i den periode, som denne meddelelse vedrører.

| 3. | Der findes detaljerede oplysninger om udbuddet, herunder et kort over det udbudte areal og vejledning om licenser og tilknyttede betingelser samt ansøgervejledning på nedenstående websted for Energy Development Unit (EDU). |
| --- | --- |

3.

Der findes detaljerede oplysninger om udbuddet, herunder et kort over det udbudte areal og vejledning om licenser og tilknyttede betingelser samt ansøgervejledning på nedenstående websted for Energy Development Unit (EDU).

| 4. | Alle ansøgninger vurderes i henhold til betingelserne i Hydrocarbons Licensing Directive Regulations 1995 (S.I. 1995 nr. 1434) og på baggrund af det vedvarende behov for hurtig, grundig, effektiv og sikker efterforskning af olie- og gasressourcer inden for Det Forenede Kongerige under behørig hensyntagen til miljøet. |
| --- | --- |

4.

Alle ansøgninger vurderes i henhold til betingelserne i Hydrocarbons Licensing Directive Regulations 1995 (S.I. 1995 nr. 1434) og på baggrund af det vedvarende behov for hurtig, grundig, effektiv og sikker efterforskning af olie- og gasressourcer inden for Det Forenede Kongerige under behørig hensyntagen til miljøet.

Ansøgninger

| 5. | Kun ansøgninger om traditionelle tilladelser accepteres. Ansøgningerne vil blive bedømt efter følgende kriterier:






  a) | Ansøgerens økonomiske formåen og dennes evne til at udføre de aktiviteter, som licensen gælder for, i den første periode, herunder arbejdsprogrammet for vurdering af det fulde potentiale i området inden for blokken. |
| --- | --- | --- |

5.

Kun ansøgninger om traditionelle tilladelser accepteres. Ansøgningerne vil blive bedømt efter følgende kriterier:

a)

Ansøgerens økonomiske formåen og dennes evne til at udføre de aktiviteter, som licensen gælder for, i den første periode, herunder arbejdsprogrammet for vurdering af det fulde potentiale i området inden for blokken.

| b) | Ansøgerens tekniske formåen med hensyn til udførelse af de aktiviteter, som tilladelsen gælder for, i den første periode, herunder identificering af mulighederne for at udvinde kulbrinter inden for blokken. Den tekniske formåen vil blive delvist vurderet på kvaliteten af analysen af blokken. |
| --- | --- |

b)

Ansøgerens tekniske formåen med hensyn til udførelse af de aktiviteter, som tilladelsen gælder for, i den første periode, herunder identificering af mulighederne for at udvinde kulbrinter inden for blokken. Den tekniske formåen vil blive delvist vurderet på kvaliteten af analysen af blokken.

| c) | Måden, hvorpå ansøgeren agter at udføre de aktiviteter, der gives tilladelse til, herunder kvaliteten af det arbejdsprogram, der er udarbejdet med henblik på det fulde potentiale i det område, som ansøgningen gælder for. |
| --- | --- |

c)

Måden, hvorpå ansøgeren agter at udføre de aktiviteter, der gives tilladelse til, herunder kvaliteten af det arbejdsprogram, der er udarbejdet med henblik på det fulde potentiale i det område, som ansøgningen gælder for.

| d) | Hvis ansøgeren har eller har haft licens i henhold til Petroleum Act 1998, kan manglende effektivitet eller ansvarsbevidsthed fra ansøgerens side blive taget i betragtning. |
| --- | --- |

d)

Hvis ansøgeren har eller har haft licens i henhold til Petroleum Act 1998, kan manglende effektivitet eller ansvarsbevidsthed fra ansøgerens side blive taget i betragtning.

| 6. | Den påtænkte operatør i hver ansøgergruppe (herunder et selskab, som er eneansøger) skal forelægge en redegørelse for sin miljøpolitik i forbindelse med udførelsen af den aktivitet, der gives tilladelse til i havområder. |
| --- | --- |

6.

Den påtænkte operatør i hver ansøgergruppe (herunder et selskab, som er eneansøger) skal forelægge en redegørelse for sin miljøpolitik i forbindelse med udførelsen af den aktivitet, der gives tilladelse til i havområder.

| 7. | Ministeren vil ikke tildele en licens, medmindre han samtidig er rede til at godkende ansøgerens valg af operatør. Før godkendelse af en operatør skal ministeren være sikker på, at den pågældende er i stand til at planlægge og lede boreaktiviteter, for så vidt angår antallet af ansatte, deres erfaring og uddannelse, de foreslåede procedurer og metoder, operatørernes organisationsstruktur, kontakt til entreprenører og overordnede virksomhedsstrategi. Ministeren vil under sine overvejelser om en foreslået operatør tage hensyn både til ny information, der bliver fremlagt i ansøgningen, og den udvalgtes tidligere operatøraktiviteter, både inden for og uden for Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

7.

Ministeren vil ikke tildele en licens, medmindre han samtidig er rede til at godkende ansøgerens valg af operatør. Før godkendelse af en operatør skal ministeren være sikker på, at den pågældende er i stand til at planlægge og lede boreaktiviteter, for så vidt angår antallet af ansatte, deres erfaring og uddannelse, de foreslåede procedurer og metoder, operatørernes organisationsstruktur, kontakt til entreprenører og overordnede virksomhedsstrategi. Ministeren vil under sine overvejelser om en foreslået operatør tage hensyn både til ny information, der bliver fremlagt i ansøgningen, og den udvalgtes tidligere operatøraktiviteter, både inden for og uden for Det Forenede Kongerige.

Vejledning

| 8. | Der findes yderligere uddybende vejledning vedrørende dette udbud på webadressen for Energy Development Unit (EDU): http://www.og.decc.gov.uk/ |
| --- | --- |

8.

Der findes yderligere uddybende vejledning vedrørende dette udbud på webadressen for Energy Development Unit (EDU): http://www.og.decc.gov.uk/

Licenser

| 9. | Medmindre en miljøkonsekvensvurdering vedrørende en bestemt blok er påkrævet (se punkt 12 nedenfor), skal ministerens udbud i henhold til denne opfordring gives inden 12 måneder efter datoen for denne meddelelse. |
| --- | --- |

9.

Medmindre en miljøkonsekvensvurdering vedrørende en bestemt blok er påkrævet (se punkt 12 nedenfor), skal ministerens udbud i henhold til denne opfordring gives inden 12 måneder efter datoen for denne meddelelse.

| 10. | Ministeren påtager sig intet ansvar for eventuelle udgifter, som ansøgeren har haft i forbindelse med at behandle eller udarbejde ansøgningen. |
| --- | --- |

10.

Ministeren påtager sig intet ansvar for eventuelle udgifter, som ansøgeren har haft i forbindelse med at behandle eller udarbejde ansøgningen.

Miljøkonsekvensvurdering

| 11. | Ministeren har udført en strategisk miljøvurdering, der blandt andet dækker det udbudte område i henhold til den standard, som er påkrævet i direktiv 2001/42/EF om vurderingen af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet.
  Resultaterne af denne SMV findes på DECC's hjemmeside for strategiske miljøvurderinger af offshore-energi: http://www.offshore-sea.org.uk/consultations/Offshore_Energy_SEA/index.php |
| --- | --- |

11.

Ministeren har udført en strategisk miljøvurdering, der blandt andet dækker det udbudte område i henhold til den standard, som er påkrævet i direktiv 2001/42/EF om vurderingen af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet.

Resultaterne af denne SMV findes på DECC's hjemmeside for strategiske miljøvurderinger af offshore-energi: http://www.offshore-sea.org.uk/consultations/Offshore_Energy_SEA/index.php

| 12. | Licenser i henhold til denne opfordring tildeles kun, såfremt a) udførelsen af de aktiviteter, der gives tilladelse til, ikke har en væsentlig indvirkning på forvaltningen af et særligt bevaringsområde eller et særligt beskyttet område, eller b) en behørig vurdering i henhold til direktivet om levesteder har konstateret, at aktiviteterne ikke vil have en væsentlig indvirkning på sådanne særlige bevaringsområder eller særligt beskyttede områder, eller c) aktiviteterne vurderes at have en væsentlig indvirkning, men kun hvis i) der er bydende nødvendige hensyn til væsentlige samfundsinteresser for at tildele licensen, ii) der gennemføres hensigtsmæssige kompensationsforanstaltninger, og iii) der ikke findes alternative løsninger. |
| --- | --- |

12.

Licenser i henhold til denne opfordring tildeles kun, såfremt a) udførelsen af de aktiviteter, der gives tilladelse til, ikke har en væsentlig indvirkning på forvaltningen af et særligt bevaringsområde eller et særligt beskyttet område, eller b) en behørig vurdering i henhold til direktivet om levesteder har konstateret, at aktiviteterne ikke vil have en væsentlig indvirkning på sådanne særlige bevaringsområder eller særligt beskyttede områder, eller c) aktiviteterne vurderes at have en væsentlig indvirkning, men kun hvis i) der er bydende nødvendige hensyn til væsentlige samfundsinteresser for at tildele licensen, ii) der gennemføres hensigtsmæssige kompensationsforanstaltninger, og iii) der ikke findes alternative løsninger.

| 13. | Administration af licenser: Energy Development Unit (EDU), Department for Energy and Climate Change, 3 Whitehall Place, London, SW1A 2AW, UNITED KINGDOM (Tlf. +44 3000686042, Fax +44 3000685129).
  EDU's websted: http://www.og.decc.gov.uk/ |
| --- | --- |

13.

Administration af licenser: Energy Development Unit (EDU), Department for Energy and Climate Change, 3 Whitehall Place, London, SW1A 2AW, UNITED KINGDOM (Tlf. +44 3000686042, Fax +44 3000685129).

EDU's websted: http://www.og.decc.gov.uk/

---