# Az Európai Unió C 193/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.193.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 193 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. július 16. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.193.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 193

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. július 16.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK
  Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Közösség és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése


  A 19. ülést Tenerifén (Spanyolország) tartották 2010. március 29. és április 1. között. |
| 2010/C 193/01 | A 2010. március 29-i, hétfői ülés jegyzőkönyve | 1 |
| Hivatalos megnyitóülés | 1 |
| A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése | 1 |
| A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele | 1 |
| A nem parlamenti képviselők akkreditálása | 1 |
| A napirendtervezet elfogadása (AP/100.638) | 1 |
| Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 18. üléséről készült jegyzőkönyv elfogadása (HL C 68., 2010.3.18.) | 1 |
| A társelnökök közleményei, beleértve a 2010. március 28-i elnökségi ülésen hozott határozatokat is | 1 |
| Andris Piebalgs, a Bizottság fejlesztésért felelős tagjának nyilatkozata | 2 |
| A Bizottsághoz intézett kérdések órája | 2 |
| A Bizottság intézkedései az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés Luandában (Angola) tartott 18. ülésén elfogadott állásfoglalások tekintetében | 3 |
| Vita a Bizottsággal – szólítás jelentkezés alapján | 3 |
| Regionális stratégiai dokumentumok | 3 |
| Országstratégiai dokumentumok | 3 |
| 2010/C 193/02 | A 2010. március 30-i, keddi ülés jegyzőkönyve | 4 |
| számú sürgős téma: Haiti katasztrófa utáni újjáépítése és rehabilitációja, valamint a szegénység és a természeti katasztrófák közötti összefüggés | 4 |
| Az éghajlatváltozás AKCS-államokra gyakorolt gazdasági és pénzügyi hatásai | 4 |
| A globális válság társadalmi következményei | 4 |
| Az AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni küzdelmet szolgáló globális alap | 4 |
| 2010/C 193/03 | A 2010. március 31-i, szerdai ülés jegyzőkönyve | 5 |
| Paul Bunduku-Latha gaboni gazdasági, kereskedelmi, ipari és idegenforgalmi miniszter, az AKCS-tanács soros elnökének felszólalása | 5 |
| Angel Lossada spanyol külügyminiszter-helyettes, az EU Tanácsa soros elnökének felszólalása | 5 |
| A Tanácshoz intézett kérdések órája | 5 |
| Vita a Tanáccsal – szólítás jelentkezés alapján | 6 |
| A szomáliai helyzet: vita (állásfoglalás nélkül) | 6 |
| A gazdasági és szociális partnerek jelentése | 6 |
| Gazdasági partnerségi megállapodások – jelenlegi helyzet: vita állásfoglalás nélkül | 6 |
| A banánhelyzet – az EU és Latin-Amerika közötti banánegyezmény és annak hatása az AKCS-országok és az EU banántermelőire: vita (nyilatkozattal) | 6 |
| A legkülső régiók és ezek szerepe a regionális fejlesztésben: vita (állásfoglalás nélkül) | 7 |
| 2. számú sürgős téma: A dél-szudáni béke megszilárdításának támogatása | 7 |
| 2010/C 193/04 | A 2010. április 1-jei, csütörtöki ülés jegyzőkönyve | 8 |
| A 2010. március 31-i, szerda délelőtti és délutáni ülés jegyzőkönyvének elfogadása | 8 |
| A munkacsoportok összefoglaló jelentései és vita a migrációról | 8 |
| Szavazás az állandó bizottságok által benyújtott jelentésekbe foglalt állásfoglalási indítványokról | 8 |
| Szavazás a sürgős állásfoglalási indítványokról | 8 |
| Szavazás a regionális stratégiai dokumentumokkal kapcsolatos következtetéstervezetekről | 9 |
| Nyilatkozat | 9 |
| Egyéb kérdések | 9 |
| Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 20. ülésének időpontja és helye | 9 |
| I. melléklet —   A közös parlamenti közgyűlés tagjainak névsora (abc sorrendben) | 10 |
| II. melléklet —   A 2010. március 29. és április 1. között Tenerifén (Spanyolország) tartott ülés jelenléti íve | 15 |
| III. melléklet —   A 2010. március 29-i, hétfői ülés jegyzőkönyve | 19 |
| IV. melléklet —   Elfogadott állásfoglalások | 20 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK
  Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Közösség és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése


  A 19. ülést Tenerifén (Spanyolország) tartották 2010. március 29. és április 1. között.

Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Közösség és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése

A 19. ülést Tenerifén (Spanyolország) tartották 2010. március 29. és április 1. között.

2010/C 193/01

A 2010. március 29-i, hétfői ülés jegyzőkönyve

1

Hivatalos megnyitóülés

1

A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése

1

A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele

1

A nem parlamenti képviselők akkreditálása

1

A napirendtervezet elfogadása (AP/100.638)

1

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 18. üléséről készült jegyzőkönyv elfogadása (HL C 68., 2010.3.18.)

1

A társelnökök közleményei, beleértve a 2010. március 28-i elnökségi ülésen hozott határozatokat is

1

Andris Piebalgs, a Bizottság fejlesztésért felelős tagjának nyilatkozata

2

A Bizottsághoz intézett kérdések órája

2

A Bizottság intézkedései az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés Luandában (Angola) tartott 18. ülésén elfogadott állásfoglalások tekintetében

3

Vita a Bizottsággal – szólítás jelentkezés alapján

3

Regionális stratégiai dokumentumok

3

Országstratégiai dokumentumok

3

2010/C 193/02

A 2010. március 30-i, keddi ülés jegyzőkönyve

4

számú sürgős téma: Haiti katasztrófa utáni újjáépítése és rehabilitációja, valamint a szegénység és a természeti katasztrófák közötti összefüggés

4

Az éghajlatváltozás AKCS-államokra gyakorolt gazdasági és pénzügyi hatásai

4

A globális válság társadalmi következményei

4

Az AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni küzdelmet szolgáló globális alap

4

2010/C 193/03

A 2010. március 31-i, szerdai ülés jegyzőkönyve

5

Paul Bunduku-Latha gaboni gazdasági, kereskedelmi, ipari és idegenforgalmi miniszter, az AKCS-tanács soros elnökének felszólalása

5

Angel Lossada spanyol külügyminiszter-helyettes, az EU Tanácsa soros elnökének felszólalása

5

A Tanácshoz intézett kérdések órája

5

Vita a Tanáccsal – szólítás jelentkezés alapján

6

A szomáliai helyzet: vita (állásfoglalás nélkül)

6

A gazdasági és szociális partnerek jelentése

6

Gazdasági partnerségi megállapodások – jelenlegi helyzet: vita állásfoglalás nélkül

6

A banánhelyzet – az EU és Latin-Amerika közötti banánegyezmény és annak hatása az AKCS-országok és az EU banántermelőire: vita (nyilatkozattal)

6

A legkülső régiók és ezek szerepe a regionális fejlesztésben: vita (állásfoglalás nélkül)

7

2. számú sürgős téma: A dél-szudáni béke megszilárdításának támogatása

7

2010/C 193/04

A 2010. április 1-jei, csütörtöki ülés jegyzőkönyve

8

A 2010. március 31-i, szerda délelőtti és délutáni ülés jegyzőkönyvének elfogadása

8

A munkacsoportok összefoglaló jelentései és vita a migrációról

8

Szavazás az állandó bizottságok által benyújtott jelentésekbe foglalt állásfoglalási indítványokról

8

Szavazás a sürgős állásfoglalási indítványokról

8

Szavazás a regionális stratégiai dokumentumokkal kapcsolatos következtetéstervezetekről

9

Nyilatkozat

9

Egyéb kérdések

9

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 20. ülésének időpontja és helye

9

I. melléklet —   A közös parlamenti közgyűlés tagjainak névsora (abc sorrendben)

10

II. melléklet —   A 2010. március 29. és április 1. között Tenerifén (Spanyolország) tartott ülés jelenléti íve

15

III. melléklet —   A 2010. március 29-i, hétfői ülés jegyzőkönyve

19

IV. melléklet —   Elfogadott állásfoglalások

20

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Közösség és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás Közös Parlamenti Közgyűlése A 19. ülést Tenerifén (Spanyolország) tartották 2010. március 29. és április 1. között.

| 16.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 193/1

---

A2010. MÁRCIUS 29-i, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2010/C 193/01)

(Az ülést 11.10-kor nyitják meg.)

Hivatalos megnyitóülés

Az alábbiak szólalnak fel a Közgyűlésben:

Paulino Rivero, a Kanári-szigetek regionális kormányának elnöke, Charles Milupi, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnöke, Louis Michel, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnöke és Miguel Angel Moratinos, Spanyolország külügyminisztere.

(Az ülést 13.00-kor berekesztik, majd 15.25-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: MICHEL úr

társelnök

A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése

A társelnök köszönti valamennyi résztvevőt.

1.   A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele

A társelnök bejelenti, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés tagjainak listáját az AKCS-államok hatóságai és az Európai Parlament elnöke által továbbított formában mellékletként csatolják a jegyzőkönyvhöz.

2.   A nem parlamenti képviselők akkreditálása

A társelnök bejelenti, hogy az AKCS-államok hatóságai elküldték a nem parlamenti képviselők névsorát. A partnerségi megállapodás 17. cikkének (1) bekezdésével és a Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzatának 1. cikkével összhangban a társelnök javasolja e képviselők akkreditálását és azt, hogy a névjegyzéket mellékeljék a jegyzőkönyvhöz.

A Közös Parlamenti Közgyűlés ezt jóváhagyja.

A Közös Parlamenti Közgyűlés úgy határoz, hogy Madagaszkár és Niger az ülésen jelen lévő képviselői (Norbert-Richards és Goukoye) megfigyelői státuszt kapnak, valamint az országukat érintő kérdés megvitatásakor élhetnek a felszólalás jogával, szavazati joggal viszont nem rendelkeznek.

3.   A napirendtervezet elfogadása (AP/100.638)

A napirendet az e jegyzőkönyvben foglaltak szerint elfogadják.

4.   Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 18. üléséről készült jegyzőkönyv elfogadása (HL C 68., 2010.3.18.)

A jegyzőkönyvet elfogadják.

5.   A társelnökök közleményei, beleértve a 2010. március 28-i elnökségi ülésen hozott határozatokat is

A társelnök beszámol a 2010. március 28-i elnökségi ülés eredményeiről.

A társelnök javasolja, hogy a 2010. november 29–30-án tartandó EU–Afrika csúcstalálkozó időpontjával való ütközés elkerülése érdekében a Közös Parlamenti Közgyűlés következő ülésére 2010. december 2–2010. december 6. között kerüljön sor. A Közgyűlés elvben elfogadja az időpontváltozást, hivatalos megerősítésére pedig 2010. április 1-jén, jövő csütörtökön kerül sor.

A társelnök bejelenti, hogy a módosítások és a szavazás módjával kapcsolatos kérdések előterjesztésének határideje az alábbiak szerint alakul:

| — | az állandó bizottságok által benyújtott jelentésekbe foglalt állásfoglalási indítványok módosítása esetében: 2010. március 29., hétfő 18.00 |
| --- | --- |

—

az állandó bizottságok által benyújtott jelentésekbe foglalt állásfoglalási indítványok módosítása esetében: 2010. március 29., hétfő 18.00

| — | a szavazásra kerülő megegyezéses állásfoglalási indítványok és egyéb sürgős állásfoglalási indítványok módosítása esetében: 2010. március 30., kedd 15.00 |
| --- | --- |

—

a szavazásra kerülő megegyezéses állásfoglalási indítványok és egyéb sürgős állásfoglalási indítványok módosítása esetében: 2010. március 30., kedd 15.00

| — | a szavazás módjával kapcsolatos kérdések esetében: 2010. március 31., szerda 18.00 – írásban. |
| --- | --- |

—

a szavazás módjával kapcsolatos kérdések esetében: 2010. március 31., szerda 18.00 – írásban.

Felszólalnak: Leinen, Assarid (Mali), Martínez Martínez, Czarnecki, Kaawa (Kongói Demokratikus Köztársaság) és William (Seychelle-szigetek).

6.   Andris Piebalgs, a Bizottság fejlesztésért felelős tagjának nyilatkozata

A társelnök üdvözli a biztost, és megköszöni a Közös Parlamenti Közgyűlés melletti elkötelezettségét.

Piebalgs biztos nyilatkozatot tesz.

7.   A Bizottsághoz intézett kérdések órája

A társelnök felvezeti a témát.

Összesen harminchat kérdést tesznek fel a Bizottságnak.

A Bizottság már korábban írásbeli választ adott a kérdésekre, Piebalgs biztos pedig szóban válaszolja meg az alább felsoroltak kiegészítő kérdéseit:

| | 1. kérdés Goebbels úr részéről a Haitinak nyújtott segélyek hatékonyságáról. |
| --- | --- |

1. kérdés Goebbels úr részéről a Haitinak nyújtott segélyek hatékonyságáról.

| | 3. kérdés Castex asszony részéről a 10. EFA félidős felülvizsgálata tekintetében az egészségügyre irányuló támogatásokról. |
| --- | --- |

3. kérdés Castex asszony részéről a 10. EFA félidős felülvizsgálata tekintetében az egészségügyre irányuló támogatásokról.

| | 11. kérdés Striffler asszony részéről (Ponga úr helyett) a malária elleni küzdelemre irányuló 2010. évi cselekvési tervről, az egyetemes egészségügyi ellátásról és az egészségüggyel kapcsolatos millenniumi fejlesztési célokról. |
| --- | --- |

11. kérdés Striffler asszony részéről (Ponga úr helyett) a malária elleni küzdelemre irányuló 2010. évi cselekvési tervről, az egyetemes egészségügyi ellátásról és az egészségüggyel kapcsolatos millenniumi fejlesztési célokról.

| | 12. kérdés Neuser úr részéről az AKCS-országokban az egészségügyi személyzet hiányáról. |
| --- | --- |

12. kérdés Neuser úr részéről az AKCS-országokban az egészségügyi személyzet hiányáról.

| | 13. kérdés Leinen úr részéről az AKCS-országokban árult hamisított gyógyszerekről. |
| --- | --- |

13. kérdés Leinen úr részéről az AKCS-országokban árult hamisított gyógyszerekről.

| | 17. kérdés Cashman úr részéről (Gurmai asszony helyett) a nemi kisebbségekkel szembeni megkülönböztetésről. |
| --- | --- |

17. kérdés Cashman úr részéről (Gurmai asszony helyett) a nemi kisebbségekkel szembeni megkülönböztetésről.

| | 18. kérdés Bearder asszony részéről (Aylward úr helyett) a fogyatékkal élőkkel kapcsolatos millenniumi fejlesztési célokról. |
| --- | --- |

18. kérdés Bearder asszony részéről (Aylward úr helyett) a fogyatékkal élőkkel kapcsolatos millenniumi fejlesztési célokról.

| | 22. kérdés Zimmer asszony részéről az AKCS–EU vízellátási rendszerről. |
| --- | --- |

22. kérdés Zimmer asszony részéről az AKCS–EU vízellátási rendszerről.

| | 5. kérdés Jäätteenmäki asszony részéről (Manders úr helyett) az AKCS-országokban a mezőgazdaságra és a vidékfejlesztésre nyújtott EFA-finanszírozásról. |
| --- | --- |

5. kérdés Jäätteenmäki asszony részéről (Manders úr helyett) az AKCS-országokban a mezőgazdaságra és a vidékfejlesztésre nyújtott EFA-finanszírozásról.

| | 29. kérdés Christensen úr részéről a KAP-ról és a verseny torzulásáról. |
| --- | --- |

29. kérdés Christensen úr részéről a KAP-ról és a verseny torzulásáról.

| | 30. kérdés Guerrero Salom úr részéről az éghajlatváltozás keretében a Bizottság gazdálkodási ágazat iránti kötelezettségvállalásáról. |
| --- | --- |

30. kérdés Guerrero Salom úr részéről az éghajlatváltozás keretében a Bizottság gazdálkodási ágazat iránti kötelezettségvállalásáról.

| | 23. kérdés William úr (Seychelle-szigetek) részéről a halászatnak a regionális halászati irányítószervezetek általi fenntartható irányításáról. |
| --- | --- |

23. kérdés William úr (Seychelle-szigetek) részéről a halászatnak a regionális halászati irányítószervezetek általi fenntartható irányításáról.

| | 6. kérdés Tirolien úr részéről a regionális stratégiai dokumentumról és a 2008–2013. közötti időszakra szóló regionális indikatív programról (10. EFA). |
| --- | --- |

6. kérdés Tirolien úr részéről a regionális stratégiai dokumentumról és a 2008–2013. közötti időszakra szóló regionális indikatív programról (10. EFA).

| | 25. kérdés Mato Adrover úr részéről (Estaras Farragut asszony helyett) a Bizottság „Afrika és Európa összekapcsolása: a közlekedési együttműködés megerősítése felé” című, 2009. júniusi közleményéről. |
| --- | --- |

25. kérdés Mato Adrover úr részéről (Estaras Farragut asszony helyett) a Bizottság „Afrika és Európa összekapcsolása: a közlekedési együttműködés megerősítése felé” című, 2009. júniusi közleményéről.

| | 32. kérdés Carvalho asszony részéről az EU külső atlanti régiói és a szomszédos AKCS-országok közötti stratégiai partnerségről. |
| --- | --- |

32. kérdés Carvalho asszony részéről az EU külső atlanti régiói és a szomszédos AKCS-országok közötti stratégiai partnerségről.

| | 33. kérdés Ponga úr részéről a regionális együttműködésről – az AKCS-országok és az EU távoli országai között folytatott közös munkavégzés javításáról. |
| --- | --- |

33. kérdés Ponga úr részéről a regionális együttműködésről – az AKCS-országok és az EU távoli országai között folytatott közös munkavégzés javításáról.

| | 14. kérdés Martin úr részéről a kétoldalú kereskedelmi megállapodásokban a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól. |
| --- | --- |

14. kérdés Martin úr részéről a kétoldalú kereskedelmi megállapodásokban a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól.

| | 15. kérdés Sargentini asszony részéről a migrációról. |
| --- | --- |

15. kérdés Sargentini asszony részéről a migrációról.

| | 19. kérdés Gurmai asszony részéről a tájékoztatás és a kommunikáció szabadságáról. |
| --- | --- |

19. kérdés Gurmai asszony részéről a tájékoztatás és a kommunikáció szabadságáról.

| | 24. kérdés Kamar asszony (Kenya) részéről a nemzetközi terrorizmus elleni küzdelem terén folytatott együttműködésről. |
| --- | --- |

24. kérdés Kamar asszony (Kenya) részéről a nemzetközi terrorizmus elleni küzdelem terén folytatott együttműködésről.

| | 4. kérdés Hall asszony részéről az Európai Fejlesztési Alap költségvetésbe való beépítéséről. |
| --- | --- |

4. kérdés Hall asszony részéről az Európai Fejlesztési Alap költségvetésbe való beépítéséről.

| | 7. kérdés Imbarcaouane úr (Mali) részéről a „sebezhetőségi FLEX” mechanizmusról. |
| --- | --- |

7. kérdés Imbarcaouane úr (Mali) részéről a „sebezhetőségi FLEX” mechanizmusról.

| | 26. kérdés Manders úr részéről a Közös Parlamenti Közgyűlés állandó eszközét képező választásmegfigyelő missziókról. |
| --- | --- |

26. kérdés Manders úr részéről a Közös Parlamenti Közgyűlés állandó eszközét képező választásmegfigyelő missziókról.

| | 34. kérdés Arif úr részéről a politikák fejlesztési célú koherenciájáról. |
| --- | --- |

34. kérdés Arif úr részéről a politikák fejlesztési célú koherenciájáról.

| | 2. kérdés Kaczmarek úr részéről a természeti csapásokhoz kapcsolódó uniós gyorsreagálási erőkről. |
| --- | --- |

2. kérdés Kaczmarek úr részéről a természeti csapásokhoz kapcsolódó uniós gyorsreagálási erőkről.

| | 9. kérdés Gahler úr részéről Bamakóban (Mali) az európai befektetők ingatlanaira irányuló jogszerűtlen kisajátítási kísérletekről. |
| --- | --- |

9. kérdés Gahler úr részéről Bamakóban (Mali) az európai befektetők ingatlanaira irányuló jogszerűtlen kisajátítási kísérletekről.

| | 10. kérdés Toga úr részéről (Etiópia) Szomáliáról. |
| --- | --- |

10. kérdés Toga úr részéről (Etiópia) Szomáliáról.

| | 16. kérdés Gomes asszony részéről a cabindai emberi jogi helyzetről. |
| --- | --- |

16. kérdés Gomes asszony részéről a cabindai emberi jogi helyzetről.

| | 20. kérdés Schmidt úr részéről Dawit Isaakról. |
| --- | --- |

20. kérdés Schmidt úr részéről Dawit Isaakról.

| | 21. kérdés Bundu úr (Sierra Leone) részéről Sierra Leone gyenge állami státuszának következményeiről. |
| --- | --- |

21. kérdés Bundu úr (Sierra Leone) részéről Sierra Leone gyenge állami státuszának következményeiről.

| | 27. kérdés Schnellhardt úr részéről a Guineai Köztársaságban 2010 júniusában tartandó választásokról. |
| --- | --- |

27. kérdés Schnellhardt úr részéről a Guineai Köztársaságban 2010 júniusában tartandó választásokról.

| | 36. kérdés Rivasi asszony részéről a madagaszkári helyzetről szóló állásfoglalás nyomon követéséről. |
| --- | --- |

36. kérdés Rivasi asszony részéről a madagaszkári helyzetről szóló állásfoglalás nyomon követéséről.

8.   A Bizottság intézkedései az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés Luandában (Angola) tartott 18. ülésén elfogadott állásfoglalások tekintetében

Piebalgs biztos a Luandában (Angola) elfogadott állásfoglalások bizottsági nyomon követését kifejtő, korábban kiosztott dokumentumra hivatkozik.

ELNÖKÖL: MILUPI úr

társelnök

9.   Vita a Bizottsággal – szólítás jelentkezés alapján

Felszólalnak: Schmidt, Hoarau, William (Seychelle-szigetek), Manirakiza (Burundi), Deerpalsing (Mauritius), Carvalho, Gomes, Durant, Tirolien, Naib (Eritrea), Sylla (Mali), Martínez Martínez, Manders és Sall (Szenegál).

A biztos válaszol az egyes képviselők által feltett kérdésekre.

10.   Regionális stratégiai dokumentumok

A társelnök bejelenti, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés csütörtökön elfogadja a Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság következtetéstervezeteit.

A bizottság társelnökei előadást tartanak a regionális stratégiai dokumentumokról, amelyet az alábbi hat stratégiai dokumentum társelőadóinak előadása követ:

| — | Karib-térség: Jean-Marie úr (Saint Lucia) és Martin úr. |
| --- | --- |

—

Karib-térség: Jean-Marie úr (Saint Lucia) és Martin úr.

| — | Kelet- és Dél-Afrika és az Indiai-óceán: William úr (Seychelle-szigetek) és Hoarau úr. |
| --- | --- |

—

Kelet- és Dél-Afrika és az Indiai-óceán: William úr (Seychelle-szigetek) és Hoarau úr.

| — | Dél-afrikai Fejlesztési Közösség: Mwansa úr (Zambia) és Mayer úr (Gahler úr helyett). |
| --- | --- |

—

Dél-afrikai Fejlesztési Közösség: Mwansa úr (Zambia) és Mayer úr (Gahler úr helyett).

| — | Közép-Afrika: Kaawa úr (Kongói Demokratikus Köztársaság) és Arif úr. |
| --- | --- |

—

Közép-Afrika: Kaawa úr (Kongói Demokratikus Köztársaság) és Arif úr.

| — | Nyugat-Afrika: Tambuwal úr (Nigéria) és Goerens úr (nincs jelen). |
| --- | --- |

—

Nyugat-Afrika: Tambuwal úr (Nigéria) és Goerens úr (nincs jelen).

| — | Csendes-óceáni térség: Vaipulu úr (Tonga) és Engel úr. |
| --- | --- |

—

Csendes-óceáni térség: Vaipulu úr (Tonga) és Engel úr.

Felszólalnak: Carvalho, Czarnecki, Hamatoukour (Kamerun), Hall, Nedelcheva, Guerrero Salom és Hoarau.

A biztos válaszol a képviselők észrevételeire és kérdéseire.

11.   Országstratégiai dokumentumok

Felszólalnak: Mporogomyi (Tanzánia) és Mugambe (Uganda).

A biztos válaszol az egyes képviselők által feltett kérdésekre.

(Az ülést 19.20-kor berekesztik.)

Charles MILUPI és

Louis MICHEL

társelnökök

Mohammed Ibn CHAMBAS és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

| 16.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 193/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 193/4

---

A2010. MÁRCIUS 30-i, KEDDI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2010/C 193/02)

(Az ülést 9.05-kor nyitják meg.)

ELNÖKÖL: MILUPI úr

társelnök

1.   számú sürgős téma: Haiti katasztrófa utáni újjáépítése és rehabilitációja, valamint a szegénység és a természeti katasztrófák közötti összefüggés

Andris Piebalgs, fejlesztésért felelős európai biztos és Margareta Wahlström, az ENSZ-főtitkár katasztrófák kockázatainak csökkentésért felelős különmegbízottja (az ENSZ nemzetközi katasztrófacsökkentési stratégiával foglalkozó titkársága (UNISDR)) tart előadást.

Felszólalnak: Ronzulli, Jiménez (Dominikai Köztásaság), Tirolien, Hamatoukour (Kamerun), De Sarnez, Durant, Toga (Etiópia), Legutko, Assarid (Mali), Hoarau, Baldeh (Gambia), Noel (Grenada), Kaczmarek, Ramotar (Guyana), Guerrero Salom, Nicholson, Zanicchi, Goebbels, Straker (Saint Vincent és Grenadine-szigetek), Ponga, Sall (Szenegál), Zwiefka és Gomes.

Domenico Rosa (Európai Bizottság) válaszol a képviselők észrevételeire és kérdéseire.

2.   Az éghajlatváltozás AKCS-államokra gyakorolt gazdasági és pénzügyi hatásai

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

Buti Manamela (Dél-afrikai Köztársaság) és Frank Engel jelentése

Buti Manamela (Dél-afrikai Köztársaság) és Frank Engel ismertetik jelentésüket.

Felszólalnak: Awudu Mbaya (Kamerun), Carvalho, Guerrero Salom, Toga (Etiópia), Jensen, Amon-Ago (Elefántcsontpart), Ramotar (Guyana), Klass, Mugambe (Uganda), Leinen, Nicholson, Gurmai, Djimai (Csád), Mwansa (Zambia), Roithová, William (Seychelle-szigetek), Sall (Szenegál) és Rosa (Európai Bizottság).

Manamela úr (Dél-afrikai Köztársaság) és Engel úr lezárja a vitát.

ELNÖKÖL: MICHEL úr

3.   A globális válság társadalmi következményei

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

Gibson Hlophe (Szváziföld) és Juan Fernando López Aguilar jelentése

Gibson Hlophe (Szváziföld) és Norbert Neuser (Juan Fernando López Aguilar nevében) ismertetik a jelentést.

Felszólalnak: Ronzulli, Gurmai, Rivasi, Amon-Ago (Elefántcsontpart), Czarnecki, Nedelcheva, Ramortar (Guyana), Christensen, Sithole (Mozambik), Händel, Bauer, William (Seychelle-szigetek), Hall, Tapsoba (Burkina Faso), Gomes, Schnellhardt, Deerpalsing (Mauritius) és Rosa (Európai Bizottság).

Hlophe úr (Szváziföld) és Neuser úr lezárja a vitát.

4.   Az AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni küzdelmet szolgáló globális alap

Svend Robinson, a globális alap főtanácsadója felvezeti a témát.

Felszólalnak: Hamatoukour (Kamerun), Papalii (Szamoa), Bundu (Sierra Leone), Castex, Tiheli (Lesotho), Baradandikanya (Burundi), Bullman, Milupi (társelnök), Seriche Dougan (Egyenlítői-Guinea), Mwansa (Zambia).

Robinson úr válaszol a vita során feltett kérdésekre.

(Az ülést 12.50-kor berekesztik.)

Charles MILUPI és

Louis MICHEL

társelnökök

Mohammed Ibn CHAMBAS és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

| 16.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 193/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 193/5

---

A2010. MÁRCIUS 31-i, SZERDAI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2010/C 193/03)

(Az ülést 9.10-kor nyitják meg.)

ELNÖKÖL: MICHEL úr

társelnök

1.   Paul Bunduku-Latha gaboni gazdasági, kereskedelmi, ipari és idegenforgalmi miniszter, az AKCS-tanács soros elnökének felszólalása

Bunduku-Latha úr az AKCS-tanács nevében szólal fel.

2.   Angel Lossada spanyol külügyminiszter-helyettes, az EU Tanácsa soros elnökének felszólalása

Lossada úr az EU Tanácsa nevében szólal fel.

3.   A Tanácshoz intézett kérdések órája

Összesen nyolc kérdést tesznek fel az AKCS-tanácsnak.

Bunduku-Latha úr a következő kérdésekre és kiegészítő kérdésekre válaszol:

| | 1. kérdés Toga úr részéről (Etiópia) Szomáliáról. |
| --- | --- |

1. kérdés Toga úr részéről (Etiópia) Szomáliáról.

| | 2. kérdés Schmidt úr és Bearder asszony (nincs jelen) részéről Murray Watsonról és Patrick Amukhumáról. |
| --- | --- |

2. kérdés Schmidt úr és Bearder asszony (nincs jelen) részéről Murray Watsonról és Patrick Amukhumáról.

| | 3. kérdés William úr (Seychelle-szigetek) részéről a kalóztevékenységek által érintett AKCS-országoknak nyújtott segítségről. |
| --- | --- |

3. kérdés William úr (Seychelle-szigetek) részéről a kalóztevékenységek által érintett AKCS-országoknak nyújtott segítségről.

| | 4. kérdés Kaczmarek úr részéről a fegyveres konfliktusokban a nőkkel és a gyermekekkel szemben elkövetett szexuális erőszakkal foglalkozó különleges képviselő kinevezéséről. |
| --- | --- |

4. kérdés Kaczmarek úr részéről a fegyveres konfliktusokban a nőkkel és a gyermekekkel szemben elkövetett szexuális erőszakkal foglalkozó különleges képviselő kinevezéséről.

| | 5. kérdés Mato Adrover úr részéről az AKCS-országok és az EU külső régiói közötti regionális együttműködésnek az együttműködési térségek létrehozása révén történő fokozásáról. |
| --- | --- |

5. kérdés Mato Adrover úr részéről az AKCS-országok és az EU külső régiói közötti regionális együttműködésnek az együttműködési térségek létrehozása révén történő fokozásáról.

| | 6. kérdés Christensen úr részéről a bioüzemanyagokról. |
| --- | --- |

6. kérdés Christensen úr részéről a bioüzemanyagokról.

| | 7. kérdés De Sarnez asszony részéről az AKCS–EU tárgyalásokban részt vevő regionális képviseletekről. |
| --- | --- |

7. kérdés De Sarnez asszony részéről az AKCS–EU tárgyalásokban részt vevő regionális képviseletekről.

| | 8. kérdés Manders úr részéről az Afrikából az EU-ba vándorló fiatal labdarúgókról. |
| --- | --- |

8. kérdés Manders úr részéről az Afrikából az EU-ba vándorló fiatal labdarúgókról.

| | A 4., 5. és 8. kérdés szerzői nincsenek jelen. |
| --- | --- |

A 4., 5. és 8. kérdés szerzői nincsenek jelen.

| | Összesen huszonegy kérdést tesznek fel az EU Tanácsának. |
| --- | --- |

Összesen huszonegy kérdést tesznek fel az EU Tanácsának.

| | Lossada úr a következő kérdésekre és kiegészítő kérdésekre válaszol: |
| --- | --- |

Lossada úr a következő kérdésekre és kiegészítő kérdésekre válaszol:

| | 14. kérdés Arif úr részéről a gazdasági partnerségi megállapodásokkal összefüggésben a pénzügyi szolgáltatások liberalizálásáról. |
| --- | --- |

14. kérdés Arif úr részéről a gazdasági partnerségi megállapodásokkal összefüggésben a pénzügyi szolgáltatások liberalizálásáról.

| | 9. kérdés Durant asszony részéről Haitiról. |
| --- | --- |

9. kérdés Durant asszony részéről Haitiról.

| | 11. kérdés Zanicchi asszony részéről egy sürgős kérdésről, az eltűnt haiti gyermekek védelméről. |
| --- | --- |

11. kérdés Zanicchi asszony részéről egy sürgős kérdésről, az eltűnt haiti gyermekek védelméről.

| | 19. kérdés Schnellhardt úr részéről a Szomália partjainál folytatott katonai műveletről. |
| --- | --- |

19. kérdés Schnellhardt úr részéről a Szomália partjainál folytatott katonai műveletről.

| | 20. kérdés Schmidt úr és Bearder asszony (nincs jelen) részéről Murray Watsonról és Patrick Amukhumáról. |
| --- | --- |

20. kérdés Schmidt úr és Bearder asszony (nincs jelen) részéről Murray Watsonról és Patrick Amukhumáról.

| | 13. kérdés Assarid úr részéről a Lisszaboni Szerződésről és a Cotonoui Megállapodásról. |
| --- | --- |

13. kérdés Assarid úr részéről a Lisszaboni Szerződésről és a Cotonoui Megállapodásról.

| | 15. kérdés Castex asszony részéről az 5. millenniumi fejlesztési célról. |
| --- | --- |

15. kérdés Castex asszony részéről az 5. millenniumi fejlesztési célról.

| | 22. kérdés William úr (Seychelle-szigetek) részéről az éghajlatváltozásról és a szén-dioxid-kibocsátási célkitűzésekről. |
| --- | --- |

22. kérdés William úr (Seychelle-szigetek) részéről az éghajlatváltozásról és a szén-dioxid-kibocsátási célkitűzésekről.

| | 26. kérdés Ronzulli asszony részéről a digitális megosztottságról. |
| --- | --- |

26. kérdés Ronzulli asszony részéről a digitális megosztottságról.

| | 27. kérdés Christensen úr részéről a bioüzemanyagokról. |
| --- | --- |

27. kérdés Christensen úr részéről a bioüzemanyagokról.

| | Lossada úr együttes választ ad a következő kérdésekre és kiegészítő kérdésekre: |
| --- | --- |

Lossada úr együttes választ ad a következő kérdésekre és kiegészítő kérdésekre:

| | 10. kérdés Jäätteenmäki asszony (nincs jelen) részéről az EU által a válsághelyzetekben tett válaszlépésekről és az ahhoz kapcsolódó koordinációról, valamint a 12. kérdés Tirolien úr részéről a polgári védelem európai eszközének létrehozásáról. |
| --- | --- |

10. kérdés Jäätteenmäki asszony (nincs jelen) részéről az EU által a válsághelyzetekben tett válaszlépésekről és az ahhoz kapcsolódó koordinációról, valamint a 12. kérdés Tirolien úr részéről a polgári védelem európai eszközének létrehozásáról.

| | 17. kérdés Toga úr (Etiópia) részéről Szomáliáról és a 18. kérdés Kamar asszony (Kenya) részéről Szomáliáról. |
| --- | --- |

17. kérdés Toga úr (Etiópia) részéről Szomáliáról és a 18. kérdés Kamar asszony (Kenya) részéről Szomáliáról.

| | 25. kérdés Mato Adrover úr részéről az EU külső régióit (Kanári-szigetek, Azori-szigetek és Madeira) és a szomszédos AKCS-országokat is magában foglaló „euro–afrikai–atlanti együttműködési térség” létrehozásáról, valamint a 29. kérdés Carvalho asszony részéről a külső régiók, az európai kontinens és a szomszédos harmadik országok közötti közlekedési összeköttetésről. |
| --- | --- |

25. kérdés Mato Adrover úr részéről az EU külső régióit (Kanári-szigetek, Azori-szigetek és Madeira) és a szomszédos AKCS-országokat is magában foglaló „euro–afrikai–atlanti együttműködési térség” létrehozásáról, valamint a 29. kérdés Carvalho asszony részéről a külső régiók, az európai kontinens és a szomszédos harmadik országok közötti közlekedési összeköttetésről.

| | 21. kérdés Leinen úr részéről az AKCS éghajlat-politikájáról és a 23. kérdés Hall asszony részéről a koppenhágai éghajlatváltozással foglalkozó konferencia (CoP15) utáni intézkedésekről. |
| --- | --- |

21. kérdés Leinen úr részéről az AKCS éghajlat-politikájáról és a 23. kérdés Hall asszony részéről a koppenhágai éghajlatváltozással foglalkozó konferencia (CoP15) utáni intézkedésekről.

| | A 24., 28. és 16. kérdés szerzői nincsenek jelen, így kérdéseiket nem válaszolják meg. |
| --- | --- |

A 24., 28. és 16. kérdés szerzői nincsenek jelen, így kérdéseiket nem válaszolják meg.

ELNÖKÖL: MILUPI úr

társelnök

4.   Vita a Tanáccsal – szólítás jelentkezés alapján

A Tanáccsal folytatandó nyílt vita megkezdése előtt Bunduku-Latha úr és Lossada úr beszámol a Cotonoui Megállapodás felülvizsgálatáról.

Felszólalnak: Carvalho, Schmidt, Mitchell, Martin, Sall (Szenegál), William (Seychelle-szigetek), Straker (Saint Vincent és Grenadine-szigetek), Hamatoukour (Kamerun), Naib (Eritrea), Manirakiza (Burundi) és Deerpalsing (Mauritius).

Bunduku-Latha úr és Lossada úr válaszol a felmerült kérdésekre.

5.   A szomáliai helyzet: vita (állásfoglalás nélkül)

Boubacar Gaoussou Diarra, az Afrikai Unió szomáliai missziójának (AMISOM) vezetője és Mohamed Nur, Szomália ideiglenes parlamentjének elnöke nyilatkozatot tesznek.

Felszólalnak: Kaczmarek, Naib (Eritrea), Castex, Toga (Etiópia), Michel, Assarid (Mali), Sargentini, Mugambe (Uganda), Callanan, Händel, Gitura (Kenya), Lisek és Rosa (Európai Bizottság).

Abdullahi úr (Nigéria) felszólal a nigériai helyzettel kapcsolatban, és elítéli azt, hogy Líbia (Nigéria két részre bontására irányuló javaslatával) beavatkozik Nigéria szuverén állam ügyeibe.

(Az ülést 12.50-kor berekesztik, majd 15.10-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: MILUPI úr

társelnök

Martínez Martínez úr kérésére a Közgyűlés egyperces néma csenddel fejezi ki együttérzését a 2010. március 29-én Moszkvában történt bombatámadás áldozatai iránt.

6.   A gazdasági és szociális partnerek jelentése

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) és a regionális civil társadalom képviselőinek előadása.

Jahier úr, az EGSZB AKCS–EU monitoring bizottságának elnöke és Kimera úr, az EGSZB monitoring bizottságának tagja tart előadást.

Felszólalnak: Mporogomyi (Tanzánia), William (Seychelle-szigetek) és Durant.

7.   Gazdasági partnerségi megállapodások – jelenlegi helyzet: vita állásfoglalás nélkül

Felszólalnak: Machado (Európai Bizottság), Hamatoukour (Kamerun), Schnellhardt, Sylla (Mali), Carvalho, Arif, Rinaldi, Sithole (Mozambik), Sargentini, Mporogomyi (Tanzánia), Sturdy, William (Seychelle-szigetek), Abdullahi (Nigéria), Zimmer, Tapsoba (Burkina Faso) és Malahoo Forte (Jamaica).

8.   A banánhelyzet – az EU és Latin-Amerika közötti banánegyezmény és annak hatása az AKCS-országok és az EU banántermelőire: vita (nyilatkozattal)

Felszólalnak: Jean Marie (Saint Lucia), Owona Kono (Kamerun), Cologan (az Európai Banántermelők Szövetségének elnöke), Machado (Európai Bizottság), Mato Adrover, Tirolien, Rinaldi, Amon-Ago (Elefántcsontpart), Durant, Mugambe (Uganda), Sturdy, Straker (Saint Vincent és Grenadine-szigetek), Hoarau, Gahler, Malahoo Forte (Jamaica), Arif, Ponga és Ramotar (Guyana).

ELNÖKÖL: MICHEL úr

társelnök

9.   A legkülső régiók és ezek szerepe a regionális fejlesztésben: vita (állásfoglalás nélkül)

A Közgyűlést tájékoztatják arról, hogy az elnökség AKCS-tagjai a közös állásfoglalásra irányuló indítvány tartalmáról szóló határozat meghozataláig részleteiben is megvizsgálják az indítványt.

Felszólalnak: Casas (a Kanári-szigetek kormányának külkapcsolatokért felelős regionális minisztere), Laissy (Európai Bizottság), Owona Kono (Kamerun), Mato Adrover, Tirolien, William (Seychelle-szigetek), Alfonsi, Hoarau, Ponga, Martínez Martínez és Carvalho.

10.   2. számú sürgős téma: A dél-szudáni béke megszilárdításának támogatása

Felszólalnak: Rosa (Európai Bizottság), Naib (Eritrea), Toga (Etiópia), Guerrero Salom, Gahler, Schmidt, Durant, Mugambe (Uganda), Händel, Mporogomyi (Tanzánia), Gurmai, Schnellhardt, Wlosowicz, Estaras Ferragut, Zanicchi, Hamdi (Szudán), Carvalho és Manamela (Dél-afrikai Köztársaság).

(Az ülést 19.00-kor berekesztik.)

Charles MILUPI és

Louis MICHEL

társelnökök

Mohammed Ibn CHAMBAS és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

| 16.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 193/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 193/8

---

A 2010. ÁPRILIS 1-JEI, CSÜTÖRTÖKI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2010/C 193/04)

(Az ülést 9.05-kor nyitják meg.)

ELNÖKÖL: MILUPI úr

társelnök

Milupi társelnök bejelenti, hogy Michel társelnök helyébe Arif úr lép.

1.   A 2010. március 31-i, szerda délelőtti és délutáni ülés jegyzőkönyvének elfogadása

A jegyzőkönyvet elfogadják.

2.   A munkacsoportok összefoglaló jelentései és vita a migrációról

A munkacsoportok az alábbi jelentéseket nyújtották be:

| — | Jo Leinen jelentése a megújuló energiáról és a vízellátásról |
| --- | --- |

—

Jo Leinen jelentése a megújuló energiáról és a vízellátásról

| — | Glen Benedict Noel (Grenada) jelentése a fenntartható turizmusról |
| --- | --- |

—

Glen Benedict Noel (Grenada) jelentése a fenntartható turizmusról

| — | Mariya Nedelcheva jelentése a régión belüli vándorlásról |
| --- | --- |

—

Mariya Nedelcheva jelentése a régión belüli vándorlásról

A munkacsoportok előadásait vita követi, amelyben a szólítás jelentkezés alapján történik.

Felszólalnak: Gahler, Mato Adrover, Ponga, Assarid (Mali), Guerrero Salom, William (Seychelle-szigetek), Jensen, Hamatoukour (Kamerun), Zimmer és Ould Guelaye (Mauritánia).

Az előadó lezárja a vitát.

3.   Szavazás az állandó bizottságok által benyújtott jelentésekbe foglalt állásfoglalási indítványokról

A társelnök emlékezteti a Közgyűlést a szavazási eljárásokra.

| — | Az éghajlatváltozás AKCS-államokra gyakorolt gazdasági és pénzügyi hatásai
  Buti Manamela (Dél-afrikai Köztársaság) és Frank Engel jelentése |
| --- | --- |

—

Az éghajlatváltozás AKCS-államokra gyakorolt gazdasági és pénzügyi hatásai

Buti Manamela (Dél-afrikai Köztársaság) és Frank Engel jelentése

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság (ACP-EU/ 100.642)

Az EPP és az ALDE képviselőcsoport kéri, hogy részenkénti szavazást tartsanak az A. preambulumbekezdésre vonatkozóan, majd a preambulumbekezdést elfogadják.

Manamela úr (Dél-afrikai Köztársaság) szóbeli módosítást terjeszt elő az 1. módosításra vonatkozóan, majd a módosítást elfogadják.

Külön szavazást kérnek a 10., 13. és 16. cikkre vonatkozóan, majd valamennyit elutasítják.

A módosított állásfoglalást elfogadják.

| — | A globális válság társadalmi következményei
  Hlophe úr (Szváziföld) és López Aguilar úr jelentése |
| --- | --- |

—

A globális válság társadalmi következményei

Hlophe úr (Szváziföld) és López Aguilar úr jelentése

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság (ACP-EU/100.640)

Az S&D képviselőcsoport kéri, hogy részenkénti szavazást tartsanak a 6. bekezdésre vonatkozóan, majd a bekezdést elfogadják.

Schnellhardt úr szóbeli módosítást terjeszt elő, amelyben a szöveg kiegészítését kéri egy új 19a. bekezdéssel, ám a módosítást elutasítják.

A módosított állásfoglalást elfogadják.

4.   Szavazás a sürgős állásfoglalási indítványokról

| — | Sürgős állásfoglalási indítvány a haiti katasztrófa utáni újjáépítésről és helyreállításról, valamint a szegénység és a természeti csapások közötti összefüggésről (ACP-EU/100.726/comp) |
| --- | --- |

—

Sürgős állásfoglalási indítvány a haiti katasztrófa utáni újjáépítésről és helyreállításról, valamint a szegénység és a természeti csapások közötti összefüggésről (ACP-EU/100.726/comp)

Assarid úr (Mali) három szóbeli módosítást terjeszt elő a 4. francia bekezdésre, a 2b. és 2c. bekezdésre vonatkozóan, majd azokat elfogadják.

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

| — | Sürgős állásfoglalási indítvány a dél-szudáni béke megszilárdításának támogatásáról (ACP-EU/100.725) |
| --- | --- |

—

Sürgős állásfoglalási indítvány a dél-szudáni béke megszilárdításának támogatásáról (ACP-EU/100.725)

Mugambe úr (Uganda) szóbeli módosítást terjeszt elő a B. preambulumbekezdésre vonatkozóan, majd a módosítást elfogadják.

Gahler úr szóbeli módosítást terjeszt elő az E. preambulumbekezdésre vonatkozóan, majd a módosítást elfogadják.

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

5.   Szavazás a regionális stratégiai dokumentumokkal kapcsolatos következtetéstervezetekről

| — | A regionális stratégiai dokumentumokra vonatkozó következtetéseket közfelkiáltással elfogadják. |
| --- | --- |

—

A regionális stratégiai dokumentumokra vonatkozó következtetéseket közfelkiáltással elfogadják.

6.   Nyilatkozat

| — | „Az EU és Latin-Amerika közötti banánegyezmény és annak hatása az AKCS-országok és az EU banántermelőire” tárgyú nyilatkozatot közfelkiáltással elfogadják. |
| --- | --- |

—

„Az EU és Latin-Amerika közötti banánegyezmény és annak hatása az AKCS-országok és az EU banántermelőire” tárgyú nyilatkozatot közfelkiáltással elfogadják.

A társelnök bejelenti, hogy a legkülső régiókról szóló nyilatkozatot, amelyről az elnökség 2010. március 29-i, hétfői ülésén határozott, nem bocsátják szavazásra, mivel az elnökség AKCS-tagjai további konzultációt kívánnak folytatni tanácsadóikkal és az általuk képviselt érintettekkel.

7.   Egyéb kérdések

William úr (Seychelle-szigetek) tájékoztat a közelgő, 2010 júliusában a Seychelle-szigeteken megrendezendő ötödik regionális találkozóról.

Malahoo Forte (Jamaica) a Közgyűlés szervezéséről beszél. Milupi társelnök, Arif megbízott társelnök és Assarid úr (Mali) válaszol a feltett kérdésekre.

8.   Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 20. ülésének időpontja és helye

A Közös Parlamenti Közgyűlés 20. ülésére 2010. december 2. és december 5. között Kinshasában (Kongói Demokratikus Köztársaság) kerül sor.

(Az ülést 10.45-kor berekesztik.)

Charles MILUPI és

Kader ARIF (megbízott)

társelnökök

Mohamed Ibn CHAMBAS és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

I. MELLÉKLET

A KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS TAGJAINAK NÉVSORA (ABC SORRENDBEN)

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| MILUPI (ZAMBIA), társelnök | MICHEL, társelnök |
| BOTSWANA (alelnök) | ARIF (alelnök) |
| BURUNDI (alelnök) | ŠŤASTNÝ (alelnök) |
| KAMERUN (alelnök) | HOARAU (alelnök) |
| KONGÓI Demokratikus Köztársaság (alelnök) | KLASS (alelnök) |
| COOK-SZIGETEK (alelnök) | NICHOLSON (alelnök) |
| GUYANA (alelnök) | McAVAN (alelnök) |
| LESOTHO (alelnök) | RONZULLI (alelnök) |
| LIBÉRIA (alelnök) | GOERENS (alelnök) |
| MALI (alelnök) | SCOTTA' (alelnök) |
| SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK (alelnök) | ROITHOVÁ (alelnök) |
| TANZÁNIA (alelnök) | OUZKÝ (alelnök) |
| TUVALU (alelnök) | RIVASI (alelnök) |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUAÉS BARBUDA | ALVES |
| BAHAMA-SZIGETEK | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BOVÉ |
| BENIN | BULLMANN |
| BURKINA FASO | CALLANAN |
| ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG | CARVALHO |
| KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG | CASA |
| CSÁD | CASINI |
| COMORE-SZIGETEK | CASPARY |
| KONGÓI Demokratikus Köztársaság | CASTEX |
| ELEFÁNTCSONTPART | CHRISTENSEN |
| DZSIBUTI | COELHO |
| DOMINIKAI KÖZÖSSÉG | DE KEYSER |
| DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG | DELVAUX |
| EGYENLÍTŐI-GUINEA | DE MITA |
| ERITREA | DE SARNEZ |
| ETIÓPIA | DURANT |
| FIDZSI-SZIGETEK | ENGEL |
| GABON | ESTARÀS FERRAGUT |
| GAMBIA | FERREIRA, Elisa |
| GHÁNA | FERREIRA, João |
| GRENADA | FORD |
| GUINEAI KÖZTÁRSASÁG | GAHLER |
| BISSAU-GUINEA | GRIESBECK |
| HAITI | GUERRERO SALOM |
| JAMAICA | HALL |
| KENYA | HÄNDEL |
| KIRIBATI | HANNAN |
| MADAGASZKÁR | HAUG |
| MALAWI | JADOT |
| MARSHALL-SZIGETEKI Köztársaság | JENSEN |
| MAURITÁNIA | JOLY |
| MAURITIUS | KACZMAREK |
| MIKRONÉZIAI Szövetségi Államok | KORHOLA |
| MOZAMBIK | KUHN |
| NAMÍBIA | LEGUTKO |
| NAURUI Köztársaság | LE PEN |
| NIGER | LÓPEZ AGUILAR |
| NIGÉRIA | McMILLAN-SCOTT |
| NIUE | MANDERS |
| PALAU | MARTIN |
| PÁPUA ÚJ-GUINEA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| RUANDA | MATO ADROVER |
| SAINT KITTS ÉS NEVIS | MAYER |
| SAINT LUCIA | MITCHELL |
| SZAMOA | MOREIRA |
| SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE | NEDELCHEVA |
| SZENEGÁL | NEUSER |
| SEYCHELLE-SZIGETEK | ROSSI |
| SIERRA LEONE | SCHLYTER |
| SALAMON-SZIGETEK | SCHMIDT |
| SZOMÁLIA | SCHNELLHARDT |
| DÉL-AFRIKA | SCICLUNA |
| SZUDÁN | SENYSZYN |
| SURINAME | SPERONI |
| SZVÁZIFÖLD | STRIFFLER |
| KELET-TIMOR | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDAD ÉS TOBAGO | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZIMBABWE | ZIMMER |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

MILUPI (ZAMBIA), társelnök

MICHEL, társelnök

BOTSWANA (alelnök)

ARIF (alelnök)

BURUNDI (alelnök)

ŠŤASTNÝ (alelnök)

KAMERUN (alelnök)

HOARAU (alelnök)

KONGÓI Demokratikus Köztársaság (alelnök)

KLASS (alelnök)

COOK-SZIGETEK (alelnök)

NICHOLSON (alelnök)

GUYANA (alelnök)

McAVAN (alelnök)

LESOTHO (alelnök)

RONZULLI (alelnök)

LIBÉRIA (alelnök)

GOERENS (alelnök)

MALI (alelnök)

SCOTTA' (alelnök)

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK (alelnök)

ROITHOVÁ (alelnök)

TANZÁNIA (alelnök)

OUZKÝ (alelnök)

TUVALU (alelnök)

RIVASI (alelnök)

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUAÉS BARBUDA

ALVES

BAHAMA-SZIGETEK

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BOVÉ

BENIN

BULLMANN

BURKINA FASO

CALLANAN

ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG

CARVALHO

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

CASA

CSÁD

CASINI

COMORE-SZIGETEK

CASPARY

KONGÓI Demokratikus Köztársaság

CASTEX

ELEFÁNTCSONTPART

CHRISTENSEN

DZSIBUTI

COELHO

DOMINIKAI KÖZÖSSÉG

DE KEYSER

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG

DELVAUX

EGYENLÍTŐI-GUINEA

DE MITA

ERITREA

DE SARNEZ

ETIÓPIA

DURANT

FIDZSI-SZIGETEK

ENGEL

GABON

ESTARÀS FERRAGUT

GAMBIA

FERREIRA, Elisa

GHÁNA

FERREIRA, João

GRENADA

FORD

GUINEAI KÖZTÁRSASÁG

GAHLER

BISSAU-GUINEA

GRIESBECK

HAITI

GUERRERO SALOM

JAMAICA

HALL

KENYA

HÄNDEL

KIRIBATI

HANNAN

MADAGASZKÁR

HAUG

MALAWI

JADOT

MARSHALL-SZIGETEKI Köztársaság

JENSEN

MAURITÁNIA

JOLY

MAURITIUS

KACZMAREK

MIKRONÉZIAI Szövetségi Államok

KORHOLA

MOZAMBIK

KUHN

NAMÍBIA

LEGUTKO

NAURUI Köztársaság

LE PEN

NIGER

LÓPEZ AGUILAR

NIGÉRIA

McMILLAN-SCOTT

NIUE

MANDERS

PALAU

MARTIN

PÁPUA ÚJ-GUINEA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

RUANDA

MATO ADROVER

SAINT KITTS ÉS NEVIS

MAYER

SAINT LUCIA

MITCHELL

SZAMOA

MOREIRA

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

NEDELCHEVA

SZENEGÁL

NEUSER

SEYCHELLE-SZIGETEK

ROSSI

SIERRA LEONE

SCHLYTER

SALAMON-SZIGETEK

SCHMIDT

SZOMÁLIA

SCHNELLHARDT

DÉL-AFRIKA

SCICLUNA

SZUDÁN

SENYSZYN

SURINAME

SPERONI

SZVÁZIFÖLD

STRIFFLER

KELET-TIMOR

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDAD ÉS TOBAGO

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZIMBABWE

ZIMMER

POLITIKAI BIZOTTSÁG

| AKCS-tagok | EP-tagok |
| --- | --- |
| SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK, társelnök | CASA, társelnök |
| PAPALII (SZAMOA), alelnök | KORHOLA, alelnök |
| DAYORI (BENIN), alelnök | CASTEX, alelnök |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA | ALFONSI |
| KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG | CALLANAN |
| IBOVI (KONGÓI Demokratikus Köztársaság) | CASINI |
| AMON-AGO (ELEFÁNTCSONTPART) | DE KEYSER |
| DZSIBUTI | DE MITA |
| TOGA (ETIÓPIA) | DURANT |
| SINGH (FIDZSI-SZIGETEK) | FERREIRA, Elisa |
| ROGOMBE (GABON) | GAHLER |
| GUINEAI KÖZTÁRSASÁG | GRIESBECK |
| RAMOTAR (GUYANA) | HANNAN |
| BEAUPLAN (HAITI) | HÄNDEL |
| TIHELI (LESOTHO) | KACZMAREK |
| MOSES (LIBÉRIA) | LE PEN |
| NORBERT-RICHARD (MADAGASZKÁR) | MANDERS |
| ASSARID IMBARCAOUANE (MALI) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NAMBALU (NAMÍBIA) | MOREIRA |
| NAURU | NICHOLSON |
| NIUE | ROITHOVÁ |
| PÁPUA ÚJ-GUINEA | SCOTTA' |
| HAMDI-H-OSMAN (SZUDÁN) | SCHMIDT |
| Van GENDEREN (SURINAME) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| HLONGWANE (ZIMBABWE) | WIELAND |

AKCS-tagok

EP-tagok

SAINT VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK, társelnök

CASA, társelnök

PAPALII (SZAMOA), alelnök

KORHOLA, alelnök

DAYORI (BENIN), alelnök

CASTEX, alelnök

ANTIGUA ÉS BARBUDA

ALFONSI

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

CALLANAN

IBOVI (KONGÓI Demokratikus Köztársaság)

CASINI

AMON-AGO (ELEFÁNTCSONTPART)

DE KEYSER

DZSIBUTI

DE MITA

TOGA (ETIÓPIA)

DURANT

SINGH (FIDZSI-SZIGETEK)

FERREIRA, Elisa

ROGOMBE (GABON)

GAHLER

GUINEAI KÖZTÁRSASÁG

GRIESBECK

RAMOTAR (GUYANA)

HANNAN

BEAUPLAN (HAITI)

HÄNDEL

TIHELI (LESOTHO)

KACZMAREK

MOSES (LIBÉRIA)

LE PEN

NORBERT-RICHARD (MADAGASZKÁR)

MANDERS

ASSARID IMBARCAOUANE (MALI)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NAMBALU (NAMÍBIA)

MOREIRA

NAURU

NICHOLSON

NIUE

ROITHOVÁ

PÁPUA ÚJ-GUINEA

SCOTTA'

HAMDI-H-OSMAN (SZUDÁN)

SCHMIDT

Van GENDEREN (SURINAME)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

HLONGWANE (ZIMBABWE)

WIELAND

GAZDASÁGI FEJLESZTÉSI, PÉNZÜGYI ÉS KERESKEDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-tagok | EP-tagok |
| --- | --- |
| KUTEKALA KAAWA (KONGÓI Demokratikus Köztársaság), társelnök | CARVALHO, társelnök |
| MUGAMBE (UGANDA), alelnök | LEGUTKO, alelnök |
| BUNDU (SIERRA LEONE), alelnök | ALVES, alelnök |
| PINTO (ANGOLA) | ARIF |
| BAHAMA-SZIGETEK | BOVÉ |
| BELIZE | BULLMANN |
| COOK-SZIGETEK | CASPARY |
| MALABO (EGYENLÍTŐI-GUINEA) | ENGEL |
| KASSA TEKLE (ERITREA) | FORD |
| FUSEINI (GHÁNA) | GOERENS |
| MALAHOO FORTE (JAMAICA) | GUERRERO SALOM |
| AIPIRA (MALAWI) | HOARAU |
| OULD GUELAYE (MAURITÁNIA) | JENSEN |
| DEERPALSING (MAURITIUS) | KUHN |
| ABDULLAHI (NIGÉRIA) | MARTIN |
| PALAU | MATO ADROVER |
| POLISI (RUANDA) | MAYER |
| SAINT KITTS ÉS NEVIS | McMILLAN-SCOTT |
| JEAN-MARIE (SAINT-LUCIA) | MICHEL |
| SAO TOME ÉS PRINCIPE | MITCHELL |
| SALL (SZENEGÁL) | SCHLYTER |
| WILLIAM (SEYCHELLE-SZIGETEK) | ŠŤASTNÝ |
| MANAMELA (DÉL-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG) | SCICLUNA |
| VAIPULU (TONGA) | STURDY |
| TUVALU | TIROLIEN |
| MWANSA (ZAMBIA) | ZANICCHI |

AKCS-tagok

EP-tagok

KUTEKALA KAAWA (KONGÓI Demokratikus Köztársaság), társelnök

CARVALHO, társelnök

MUGAMBE (UGANDA), alelnök

LEGUTKO, alelnök

BUNDU (SIERRA LEONE), alelnök

ALVES, alelnök

PINTO (ANGOLA)

ARIF

BAHAMA-SZIGETEK

BOVÉ

BELIZE

BULLMANN

COOK-SZIGETEK

CASPARY

MALABO (EGYENLÍTŐI-GUINEA)

ENGEL

KASSA TEKLE (ERITREA)

FORD

FUSEINI (GHÁNA)

GOERENS

MALAHOO FORTE (JAMAICA)

GUERRERO SALOM

AIPIRA (MALAWI)

HOARAU

OULD GUELAYE (MAURITÁNIA)

JENSEN

DEERPALSING (MAURITIUS)

KUHN

ABDULLAHI (NIGÉRIA)

MARTIN

PALAU

MATO ADROVER

POLISI (RUANDA)

MAYER

SAINT KITTS ÉS NEVIS

McMILLAN-SCOTT

JEAN-MARIE (SAINT-LUCIA)

MICHEL

SAO TOME ÉS PRINCIPE

MITCHELL

SALL (SZENEGÁL)

SCHLYTER

WILLIAM (SEYCHELLE-SZIGETEK)

ŠŤASTNÝ

MANAMELA (DÉL-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG)

SCICLUNA

VAIPULU (TONGA)

STURDY

TUVALU

TIROLIEN

MWANSA (ZAMBIA)

ZANICCHI

SZOCIÁLIS ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-tagok | EP-tagok |
| --- | --- |
| SITHOLE (MOZAMBIK), társelnök | RIVASI, társelnök |
| KENYA, alelnök | BAUER, alelnök |
| NOEL (GRENADA), alelnök | NEDELCHEVA, alelnök |
| BRATHWAITE (BARBADOS ) | BEARDER |
| MOTLHALE(BOTSWANA) | CHRISTENSEN |
| TAPSOBA(BURKINA FASO) | COELHO |
| MANIRAKIZA (BURUNDI) | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| ALMADA (ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG) | ESTARAS FERRAGUT |
| DARBO(CSÁD) | FERREIRA, João |
| COMORE-SZIGETEK | HALL |
| DOMINIKAI KÖZÖSSÉG | HAUG |
| JIMÉNEZ (DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG) | JADOT |
| BALDEH (GAMBIA) | JOLY |
| BISSAU-GUINEA | KLASS |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| MARSHALL-SZIGETEK | McAVAN |
| MIKRONÉZIAI Szövetségi Államok | NEUSER |
| NIGER | OUZKÝ |
| SALAMON-SZIGETEK | RONZULLI |
| SZOMÁLIA | ROSSI |
| HLOPE (SZVÁZIFÖLD) | SCHNELLHARDT |
| MPOROGOMYI(TANZÁNIA) | SENYSZYN |
| KELET-TIMOR | TOIA |
| TRINIDAD ÉS TOBAGO | VLASÁK |
| TOSUL (VANUATU) | ZIMMER |

AKCS-tagok

EP-tagok

SITHOLE (MOZAMBIK), társelnök

RIVASI, társelnök

KENYA, alelnök

BAUER, alelnök

NOEL (GRENADA), alelnök

NEDELCHEVA, alelnök

BRATHWAITE (BARBADOS )

BEARDER

MOTLHALE(BOTSWANA)

CHRISTENSEN

TAPSOBA(BURKINA FASO)

COELHO

MANIRAKIZA (BURUNDI)

DELVAUX

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE SARNEZ

ALMADA (ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG)

ESTARAS FERRAGUT

DARBO(CSÁD)

FERREIRA, João

COMORE-SZIGETEK

HALL

DOMINIKAI KÖZÖSSÉG

HAUG

JIMÉNEZ (DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG)

JADOT

BALDEH (GAMBIA)

JOLY

BISSAU-GUINEA

KLASS

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

MARSHALL-SZIGETEK

McAVAN

MIKRONÉZIAI Szövetségi Államok

NEUSER

NIGER

OUZKÝ

SALAMON-SZIGETEK

RONZULLI

SZOMÁLIA

ROSSI

HLOPE (SZVÁZIFÖLD)

SCHNELLHARDT

MPOROGOMYI(TANZÁNIA)

SENYSZYN

KELET-TIMOR

TOIA

TRINIDAD ÉS TOBAGO

VLASÁK

TOSUL (VANUATU)

ZIMMER

---

II. MELLÉKLET

A 2010. MÁRCIUS 29. ÉS ÁPRILIS 1. KÖZÖTT TENERIFÉN (SPANYOLORSZÁG) TARTOTT ÜLÉS JELENLÉTI ÍVE

| MILUPI (Zambia), társelnök | MICHEL, társelnök (2)
   (3)
   (4) |
| --- | --- |
| PINTO (Angola)
  BRATHWAITE (Barbados)
  FERNANDEZ (Belize)
  DAYORI (Benin)
  MOTLHALE (Botswana) (alelnök)
  TAPSOBA (Burkina Faso)
  MANIRAKIZA (Burundi) (alelnök)
  HAMATOUKOUR (Kamerun) (alelnök)
  ALMADA (Zöld-foki Köztársaság)
  DARBO (Csád)
  IBOVI (Kongói Köztársaság) (alelnök)
  KUTEKALA KAAWA (Kongói Demokratikus Köztársaság)
  AMON-AGO (Elefántcsontpart)
  SOUBANE (Dzsibuti)
  JIMÉNEZ (Dominikai Köztársaság)
  SERICHE DOUGAN (Egyenlítői-Guinea)
  NAIB (Eritrea)
  TOGA (Etiópia)
  ROGOMBE (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  KUMI (Ghána) (1)

  NOEL (Grenada)
  RAMOTAR (Guyana) (alelnök)
  BEAUPLAN (Haiti)
  MALAHOO FORTE (Jamaica)
  KEMBI-GITURA (Kenya) (1)

  TIHELI (Lesotho) (1) (alelnök)
  KOLLIE (Libéria) (alelnök)
  AIPIRA (Malawi)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (alelnök)
  OULD GUELAYE (Mauritánia)
  DEERPALSING (Mauritius)
  SITHOLE (Mozambik)
  NAMBAHU (Namíbia)
  ABDULLAHI (Nigéria)
  POLISI (Ruanda) (alelnök)
  JEAN MARIE (Saint Lucia)
  STRAKER (Saint Vincent és Grenadine-szigetek) (alelnök)
  PAPALII (Szamoa)
  SALL (Szenegál)
  WILLIAM (Seychelle-szigetek)
  BUNDU (Sierra Leone)
  MA'AHANUA (Salamon-szigetek) (1)

  AWALE (Szomália)
  MANAMELA (Dél-afrikai Köztársaság)
  TAHA (Szudán) (1)

  Van GENDEREN (Suriname) (1)

  HLOPHE (Szváziföld)
  MPOROGOMYI (Tanzánia) (alelnök)
  KLASSOU (Togo)
  VAIPULU (Tonga)
  NELESONE (Tuvalu) (alelnök)
  MUGAMBE (Uganda)
  TOSUL (Vanuatu)
  MWANSA (Zambia)
  HLONGWANE (Zimbabwe) | ALFONSI
  ARIF (alelnök) (2)
   (4)
   (5)

  AYLWARD (BEARDER helyett)
  BAUER
  BULLMANN
  CALLANAN
  CARVALHO
  CASTEX
  CHRISTENSEN
  CZARNECKI (FORD helyett)
  DE SARNEZ (2)
   (3)
   (4)

  DURANT
  ENGEL
  ESTARAS FERRAGUT
  GAHLER
  GERINGER DE OEDENBERG (MOREIRA helyett)
  GOEBBELS (DE KEYSER helyett)
  GOMES (Elisa FERREIRA helyett ) (2)
   (3)

  GUERRERO SALOM
  GURMAI (TOIA helyett)
  HALL (2)
   (3)
   (4)

  HÄNDEL
  HAUG
  HIGGINS (KUHN helyett)
  HOARAU (alelnök)
  JENSEN
  KACZMAREK
  KLASS (alelnök)
  KORHOLA
  LEGUTKO
  LEINEN (ALVES helyett)
  LISEK (DELVAUX helyett)
  LULLING (STRIFFLER helyett)
  MANDERS
  MARTIN
  MARTÍNEZ MARTÍNEZ
  MATO ADROVER (3)
   (4)
   (5)

  MITCHELL
  NEDELCHEVA
  NEUSER
  NICHOLSON (alelnök)
  OUZKÝ (alelnök) (3)
   (4)
   (5)

  PONGA (CASPARY helyett)
  PREDA (COELHO helyett)
  RINALDI (GOERENS helyett) (4)

  RIVASI (alelnök) (3)
   (4)
   (5)

  ROITHOVÁ (alelnök)
  RONZULLI (alelnök)
  SARGENTINI (SCHLYTER helyett) (2)
   (3)
   (4)

  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCICLUNA
  SENYSZYN
  SPERONI
  ŠŤASTNÝ (alelnök)
  STURDY
  TIROLIEN
  WIELAND
  WŁOSOWICZ (HANNAN helyett)
  ZANICCHI
  ZIMMER
  ZWIEFKA (CASA helyett) (3)
   (4)
   (5) |
| MEGFIGYELŐK: |
| KUBA

  MARICHAL |
| MADAGASZKÁR

  NORBERT RICHARD (1) |
| NIGER

  GOUKOYE (1) |

MILUPI (Zambia), társelnök

MICHEL, társelnök (2)
   (3)
   (4)

PINTO (Angola)

BRATHWAITE (Barbados)

FERNANDEZ (Belize)

DAYORI (Benin)

MOTLHALE (Botswana) (alelnök)

TAPSOBA (Burkina Faso)

MANIRAKIZA (Burundi) (alelnök)

HAMATOUKOUR (Kamerun) (alelnök)

ALMADA (Zöld-foki Köztársaság)

DARBO (Csád)

IBOVI (Kongói Köztársaság) (alelnök)

KUTEKALA KAAWA (Kongói Demokratikus Köztársaság)

AMON-AGO (Elefántcsontpart)

SOUBANE (Dzsibuti)

JIMÉNEZ (Dominikai Köztársaság)

SERICHE DOUGAN (Egyenlítői-Guinea)

NAIB (Eritrea)

TOGA (Etiópia)

ROGOMBE (Gabon)

BALDEH (Gambia)

KUMI (Ghána) (1)

NOEL (Grenada)

RAMOTAR (Guyana) (alelnök)

BEAUPLAN (Haiti)

MALAHOO FORTE (Jamaica)

KEMBI-GITURA (Kenya) (1)

TIHELI (Lesotho) (1) (alelnök)

KOLLIE (Libéria) (alelnök)

AIPIRA (Malawi)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (alelnök)

OULD GUELAYE (Mauritánia)

DEERPALSING (Mauritius)

SITHOLE (Mozambik)

NAMBAHU (Namíbia)

ABDULLAHI (Nigéria)

POLISI (Ruanda) (alelnök)

JEAN MARIE (Saint Lucia)

STRAKER (Saint Vincent és Grenadine-szigetek) (alelnök)

PAPALII (Szamoa)

SALL (Szenegál)

WILLIAM (Seychelle-szigetek)

BUNDU (Sierra Leone)

MA'AHANUA (Salamon-szigetek) (1)

AWALE (Szomália)

MANAMELA (Dél-afrikai Köztársaság)

TAHA (Szudán) (1)

Van GENDEREN (Suriname) (1)

HLOPHE (Szváziföld)

MPOROGOMYI (Tanzánia) (alelnök)

KLASSOU (Togo)

VAIPULU (Tonga)

NELESONE (Tuvalu) (alelnök)

MUGAMBE (Uganda)

TOSUL (Vanuatu)

MWANSA (Zambia)

HLONGWANE (Zimbabwe)

ALFONSI

ARIF (alelnök) (2)
   (4)
   (5)

AYLWARD (BEARDER helyett)

BAUER

BULLMANN

CALLANAN

CARVALHO

CASTEX

CHRISTENSEN

CZARNECKI (FORD helyett)

DE SARNEZ (2)
   (3)
   (4)

DURANT

ENGEL

ESTARAS FERRAGUT

GAHLER

GERINGER DE OEDENBERG (MOREIRA helyett)

GOEBBELS (DE KEYSER helyett)

GOMES (Elisa FERREIRA helyett ) (2)
   (3)

GUERRERO SALOM

GURMAI (TOIA helyett)

HALL (2)
   (3)
   (4)

HÄNDEL

HAUG

HIGGINS (KUHN helyett)

HOARAU (alelnök)

JENSEN

KACZMAREK

KLASS (alelnök)

KORHOLA

LEGUTKO

LEINEN (ALVES helyett)

LISEK (DELVAUX helyett)

LULLING (STRIFFLER helyett)

MANDERS

MARTIN

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MATO ADROVER (3)
   (4)
   (5)

MITCHELL

NEDELCHEVA

NEUSER

NICHOLSON (alelnök)

OUZKÝ (alelnök) (3)
   (4)
   (5)

PONGA (CASPARY helyett)

PREDA (COELHO helyett)

RINALDI (GOERENS helyett) (4)

RIVASI (alelnök) (3)
   (4)
   (5)

ROITHOVÁ (alelnök)

RONZULLI (alelnök)

SARGENTINI (SCHLYTER helyett) (2)
   (3)
   (4)

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCICLUNA

SENYSZYN

SPERONI

ŠŤASTNÝ (alelnök)

STURDY

TIROLIEN

WIELAND

WŁOSOWICZ (HANNAN helyett)

ZANICCHI

ZIMMER

ZWIEFKA (CASA helyett) (3)
   (4)
   (5)

MEGFIGYELŐK:

KUBA

MARICHAL

MADAGASZKÁR

NORBERT RICHARD (1)

NIGER

GOUKOYE (1)

Jelen vannak továbbá:

| ANGOLA

  ALEXANDRE
  KABANGU
  MENDES DOS SANTOS
  SIMBRÃO da CARVALHO | BENIN

  ALIA
  SEIDOU ADAMBI | BURKINA FASO

  OUEDRAOGO
  OUOBA |
| --- | --- | --- |
| BURUNDI

  BARADANDIKANYA
  GAHIMBARE
  HARUSHINGINGO
  KAVURE
  NIYONGERE | KAMERUN

  AWUDU MBAYA
  KOMBO
  OWONA KONO | CSÁD

  DJIMAI
  MALLOUM |
| KONGÓI Köztársaság

  BALOU
  BOUNKOULOU
  MBOYI
  MOKA | KONGÓI Demokratikus Köztársaság

  BETYNA NGILASE
  KAMBAYI
  MABAYA GIZI AMINE
  NENGA GAMANDA | EGYENLÍTŐI-GUINEA

  NFA NDONG NSENG
  OLO BAHANONDE |
| ETIÓPIA

  ABERA
  AHMEDIN
  GEBRE-CHRISTOS | GABON

  MESSONE
  NGOYO MOUSSAVOU | GAMBIA

  JAGNE |
| GHÁNA

  KUMI | HAITI

  JOAZILE | MALI

  BA
  CISSE
  SYLLA |
| MAURITÁNIA

  BILAL
  KAMARA
  OULD HAMOUL
  OULD ZAMEL | MAURITIUS

  GUNNEESSEE | MOZAMBIK

  DOS SANTOS LUCAS |
| NIGÉRIA

  BARAYA | RUANDA

  AYINKAMIYE | SZAMOA

  CHAN TUNG |
| SZENEGÁL

  DEMBA DIOP
  EL WALY DIOP | SIERRA LEONE

  BUYA
  JUMU
  TORTO | DÉL-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

  DAVIDSON
  SIBHIDLA
  SOOKLAL |
| SZVÁZIFÖLD

  DLAMINI | TOGO

  GBONE | UGANDA

  DOMBO
  KATENTA-APULI
  OGWAL ATIM |
| ZIMBABWE

  MLOTSHWA
  MNKANDHLA | | |

ANGOLA

ALEXANDRE

KABANGU

MENDES DOS SANTOS

SIMBRÃO da CARVALHO

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

OUOBA

BURUNDI

BARADANDIKANYA

GAHIMBARE

HARUSHINGINGO

KAVURE

NIYONGERE

KAMERUN

AWUDU MBAYA

KOMBO

OWONA KONO

CSÁD

DJIMAI

MALLOUM

KONGÓI Köztársaság

BALOU

BOUNKOULOU

MBOYI

MOKA

KONGÓI Demokratikus Köztársaság

BETYNA NGILASE

KAMBAYI

MABAYA GIZI AMINE

NENGA GAMANDA

EGYENLÍTŐI-GUINEA

NFA NDONG NSENG

OLO BAHANONDE

ETIÓPIA

ABERA

AHMEDIN

GEBRE-CHRISTOS

GABON

MESSONE

NGOYO MOUSSAVOU

GAMBIA

JAGNE

GHÁNA

KUMI

HAITI

JOAZILE

MALI

BA

CISSE

SYLLA

MAURITÁNIA

BILAL

KAMARA

OULD HAMOUL

OULD ZAMEL

MAURITIUS

GUNNEESSEE

MOZAMBIK

DOS SANTOS LUCAS

NIGÉRIA

BARAYA

RUANDA

AYINKAMIYE

SZAMOA

CHAN TUNG

SZENEGÁL

DEMBA DIOP

EL WALY DIOP

SIERRA LEONE

BUYA

JUMU

TORTO

DÉL-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

DAVIDSON

SIBHIDLA

SOOKLAL

SZVÁZIFÖLD

DLAMINI

TOGO

GBONE

UGANDA

DOMBO

KATENTA-APULI

OGWAL ATIM

ZIMBABWE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

| | AKCS–EU Tanács

  BUNDUKU-LATHA gaboni gazdasági, kereskedelmi, ipari és idegenforgalmi miniszter, az AKCS Tanács soros elnöke
  MORATINOS spanyol külügyminiszter, az EU Tanácsának soros elnöke
  LOSSADA spanyol külügyminiszter-helyettes |
| --- | --- |

AKCS–EU Tanács

BUNDUKU-LATHA gaboni gazdasági, kereskedelmi, ipari és idegenforgalmi miniszter, az AKCS Tanács soros elnöke

MORATINOS spanyol külügyminiszter, az EU Tanácsának soros elnöke

LOSSADA spanyol külügyminiszter-helyettes

| | EURÓPAI BIZOTTSÁG

  PIEBALGS, a Bizottság fejlesztésért felelős tagja |
| --- | --- |

EURÓPAI BIZOTTSÁG

PIEBALGS, a Bizottság fejlesztésért felelős tagja

| | AU

  ANNADIF
  BOKILO |
| --- | --- |

AU

ANNADIF

BOKILO

| | AKCS Nagyköveti Bizottsága

  MAKONGO, elnök |
| --- | --- |

AKCS Nagyköveti Bizottsága

MAKONGO, elnök

| | EGSZB

  JAHIER
  DANTIN
  BAIZOU
  KING |
| --- | --- |

EGSZB

JAHIER

DANTIN

BAIZOU

KING

| | UNISDR

  WAHLSTRÖM, az ENSZ-főtitkár katasztrófák kockázatainak csökkentésért felelős különmegbízottja – az ENSZ nemzetközi katasztrófacsökkentési stratégiával foglalkozó titkársága (UNISDR) |
| --- | --- |

UNISDR

WAHLSTRÖM, az ENSZ-főtitkár katasztrófák kockázatainak csökkentésért felelős különmegbízottja – az ENSZ nemzetközi katasztrófacsökkentési stratégiával foglalkozó titkársága (UNISDR)

| | COMESA

  NKANAGU |
| --- | --- |

COMESA

NKANAGU

| | CTA

  BOTO
  BURGUET |
| --- | --- |

CTA

BOTO

BURGUET

| | AKCS TITKÁRSÁG

  CHAMBAS, társfőtitkár |
| --- | --- |

AKCS TITKÁRSÁG

CHAMBAS, társfőtitkár

| | EU TITKÁRSÁG

  AGUIRIANO NALDA, társfőtitkár |
| --- | --- |

EU TITKÁRSÁG

AGUIRIANO NALDA, társfőtitkár

---

(1)  Nem parlamenti képviselő által képviselt ország.

(2)  Jelen van 2010. március 29-én.

(3)  Jelen van 2010. március 30-án.

(4)  Jelen van 2010. március 31-én.

(5)  Jelen van 2010. április 1-jén.

---

III. MELLÉKLET

A2010. MÁRCIUS 29-i, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

A nem parlamenti küldöttek akkreditálása

| 1. | GHÁNA
  Nana Bema KUMI
  nagykövet
  Ghánai Nagykövetség, Brüsszel |
| --- | --- |

1.

Nana Bema KUMI

nagykövet

Ghánai Nagykövetség, Brüsszel

| 2. | KENYA
  James KEMBI-GITURA
  nagykövet
  Kenyai Nagykövetség, Brüsszel |
| --- | --- |

2.

James KEMBI-GITURA

nagykövet

Kenyai Nagykövetség, Brüsszel

| 3. | LESOTHO
  Mamoruti A. TIHELI
  nagykövet
  Lesothói Nagykövetség, Brüsszel |
| --- | --- |

3.

Mamoruti A. TIHELI

nagykövet

Lesothói Nagykövetség, Brüsszel

| 4. | MADAGASZKÁR
  Ibrahim NORBERT RICHARD
  diplomata
  Madagaszkári Nagykövetség, Brüsszel |
| --- | --- |

4.

Ibrahim NORBERT RICHARD

diplomata

Madagaszkári Nagykövetség, Brüsszel

| 5. | NIGER
  Abdoulkarim GOUKOYE ezredes
  A legfelső tanács a demokrácia helyreállításáért felelős szóvivője
  Nigeri Köztársaság |
| --- | --- |

5.

Abdoulkarim GOUKOYE ezredes

A legfelső tanács a demokrácia helyreállításáért felelős szóvivője

Nigeri Köztársaság

| 6. | SALAMON-SZIGETEK
  Joseph MA'AHANUA
  nagykövet, Brüsszel
  Salamon-szigeteki Nagykövetség, Brüsszel |
| --- | --- |

6.

Joseph MA'AHANUA

nagykövet, Brüsszel

Salamon-szigeteki Nagykövetség, Brüsszel

| 7. | SZUDÁN
  Hamid TAHA nagykövet
  Helyettes misszióvezető
  Szudáni Nagykövetség, Brüsszel |
| --- | --- |

7.

Hamid TAHA nagykövet

Helyettes misszióvezető

Szudáni Nagykövetség, Brüsszel

| 8. | SURINAME
  Olten Lionel Van GENDEREN
  tanácsadó,
  Suriname-i Nagykövetség, Brüsszel |
| --- | --- |

8.

Olten Lionel Van GENDEREN

tanácsadó,

Suriname-i Nagykövetség, Brüsszel

| 9. | TUVALU
  Panapasi NELESONE
  nagykövet,
  Tuvalui Nagykövetség, Brüsszel |
| --- | --- |

9.

Panapasi NELESONE

nagykövet,

Tuvalui Nagykövetség, Brüsszel

---

IV. MELLÉKLET

ELFOGADOTT ÁLLÁSFOGLALÁSOK

| — | az AKCS-országokban az éghajlatváltozás pénzügyi és gazdasági következményeiről (ACP-EU/100.642/10/fin.) | 20 |
| --- | --- | --- |

—

| — | a globális válság társadalmi következményeiről (ACP-EU/100.640/10/fin.) | 25 |
| --- | --- | --- |

—

| — | a haiti katasztrófa utáni újjáépítésről és helyreállításról, valamint a szegénység és a természeti csapások közötti összefüggésről (ACP-EU/100.726/10/fin.) | 31 |
| --- | --- | --- |

—

| — | a dél-szudáni béke megszilárdításának támogatásáról (ACP-EU 100.725/10/fin.) | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Nyilatkozat az EU és Latin-Amerika között megkötendő, banánról szóló megállapodásról, valamint annak az AKCS-országok és az EU banántermelőire gyakorolt hatásáról | 38 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Regionális stratégiai dokumentumok – következtetések |
| --- | --- |

—

| — | A regionális stratégiai dokumentumra (RSP) és regionális indikatív programra (RIP) vonatkozó következtetések a 10. EFA keretében – Karib-térség | 41 |
| --- | --- | --- |

—

| — | A regionális stratégiai dokumentumra (RSP) és regionális indikatív programra (RIP) vonatkozó következtetések a 10. EFA keretében – Kelet- és Dél-Afrika és az Indiai-óceán | 45 |
| --- | --- | --- |

—

| — | A regionális stratégiai dokumentumra (RSP) és regionális indikatív programra (RIP) vonatkozó következtetések a 10. EFA keretében – SADC | 48 |
| --- | --- | --- |

—

| — | A regionális stratégiai dokumentumra (RSP) és regionális indikatív programra (RIP) vonatkozó következtetések a 10. EFA keretében – Közép-Afrika | 51 |
| --- | --- | --- |

—

| — | A regionális stratégiai dokumentumra (RSP) és regionális indikatív programra (RIP) vonatkozó következtetések a 10. EFA keretében – Nyugat-Afrika | 53 |
| --- | --- | --- |

—

| — | A regionális stratégiai dokumentumra (RSP) és regionális indikatív programra (RIP) vonatkozó következtetések a 10. EFA keretében – Csendes-óceáni térség | 55 |
| --- | --- | --- |

—

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

az éghajlatváltozás pénzügyi és gazdasági következményeiről az AKCS-országokban

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

2010. március 29. és április 1. között a spanyolországi Tenerifén ülésezve,

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel az Egyesült Nemzetek 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, amely a szegénység felszámolása érdekében a nemzetközi közösség által együttesen megállapított kritériumokként rögzíti a millenniumi fejlesztési célokat (MFC-k),

tekintettel az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásnak a fejlesztési együttműködésbe történő beépítéséről szóló, az OECD-tagországok fejlesztési és környezetvédelmi miniszterei által 2006. április 4-én elfogadott nyilatkozatra,

tekintettel az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC) által 2007. november 17-én a spanyolországi Valenciában közzétett negyedik értékelő jelentésre,

tekintettel az AKCS-országokban az élelmiszerbiztonsági kérdésekről és az AKCS–EU együttműködés szerepéről szóló, 2008. március 20-án Ljubljanában elfogadott állásfoglalására (2),

tekintettel az éghajlatváltozásnak az AKCS-országokban jelentkező társadalmi és környezeti következményeiről szóló, 2009. április 9-én Prágában elfogadott állásfoglalására (3),

tekintettel az olaszországi L’Aquilában megrendezett G8-ak csúcstalálkozóján és a vezető gazdaságok éghajlat- és energiaügyi fórumán 2009. július 10-én elfogadott állásfoglalásokra,

tekintettel a Világbank „2010. évi jelentés a világ fejlődéséről: fejlődés és éghajlatváltozás” címmel 2009. szeptember 15-én az egyesült államokbeli Washingtonban közzétett dokumentumára,

tekintettel az éghajlatváltozásról szóló, 2009. december 2-án Luandában elfogadott állásfoglalására (4),

tekintettel a 2009. december 10–11-i Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel az Egyesült Nemzetek 2009. december 7. és 18. között Koppenhágában megrendezett éghajlat-változási konferenciájának kimenetelére,

tekintettel a Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság jelentésére (ACP-EU/100.642/10 /fin.),

| A. | mivel a világ éghajlatában a történelem folyamán végbementek természetes változások, de a megfigyelések szerint mind a globális felmelegedés, mind a biológiai sokféleség csökkenése olyan gyorsan és olyan méretekben zajlik, hogy többé már nem lehet kétségbe vonni az emberi tevékenységhez fűződő oksági kapcsolatukat, |
| --- | --- |

A.

mivel a világ éghajlatában a történelem folyamán végbementek természetes változások, de a megfigyelések szerint mind a globális felmelegedés, mind a biológiai sokféleség csökkenése olyan gyorsan és olyan méretekben zajlik, hogy többé már nem lehet kétségbe vonni az emberi tevékenységhez fűződő oksági kapcsolatukat,

| B. | mivel az éghajlatváltozás sok fejlődő országban súlyosan fenyegeti a szegénység csökkentését, az emberi jogokat, a békét és biztonságot, a víz, az energia és az élelmiszerforrások elérhetőségét, valamint a millenniumi fejlesztési célok megvalósítását, |
| --- | --- |

B.

mivel az éghajlatváltozás sok fejlődő országban súlyosan fenyegeti a szegénység csökkentését, az emberi jogokat, a békét és biztonságot, a víz, az energia és az élelmiszerforrások elérhetőségét, valamint a millenniumi fejlesztési célok megvalósítását,

| C. | mivel a globális felszíni hőmérséklet a múlt században átlagosan 0,74 °C-kal emelkedett, és az IPCC előrejelzései szerint tovább fog emelkedni, forgatókönyvtől függően 1,1–6,4 °C-kal, |
| --- | --- |

C.

mivel a globális felszíni hőmérséklet a múlt században átlagosan 0,74 °C-kal emelkedett, és az IPCC előrejelzései szerint tovább fog emelkedni, forgatókönyvtől függően 1,1–6,4 °C-kal,

| D. | mivel ezen változások emberi, társadalmi, pénzügyi és gazdasági következményei érződni fognak a millenniumi fejlesztési célok megvalósításában és sok más ágazatban, köztük a mezőgazdaság és az állattenyésztés termelékenységében, a tengeri tevékenységekben, az idegenforgalomban, a fizikai infrastruktúrában és az egészségügyi szolgáltatásokban; mivel ezek valószínűleg elsivatagosodáshoz vezetnek, és sok olyan bennszülött népcsoport, sziget és erdő létét fenyegetik, amelyek a fizikai és eszmei világörökség részei, |
| --- | --- |

D.

mivel ezen változások emberi, társadalmi, pénzügyi és gazdasági következményei érződni fognak a millenniumi fejlesztési célok megvalósításában és sok más ágazatban, köztük a mezőgazdaság és az állattenyésztés termelékenységében, a tengeri tevékenységekben, az idegenforgalomban, a fizikai infrastruktúrában és az egészségügyi szolgáltatásokban; mivel ezek valószínűleg elsivatagosodáshoz vezetnek, és sok olyan bennszülött népcsoport, sziget és erdő létét fenyegetik, amelyek a fizikai és eszmei világörökség részei,

| E. | mivel az éghajlatváltozáshoz legkevésbé az AKCS-országok járultak hozzá, mégis ők néznek szembe a legsúlyosabb következményekkel; mivel az éghajlatváltozás csökkentheti vagy akár megsemmisítheti a globális fejlődés tendenciáit azáltal, hogy rombolja a termelési potenciált szerte a fejlődő világban, |
| --- | --- |

E.

mivel az éghajlatváltozáshoz legkevésbé az AKCS-országok járultak hozzá, mégis ők néznek szembe a legsúlyosabb következményekkel; mivel az éghajlatváltozás csökkentheti vagy akár megsemmisítheti a globális fejlődés tendenciáit azáltal, hogy rombolja a termelési potenciált szerte a fejlődő világban,

| F. | mivel az AKCS-országokra jellemző labilis államháztartás, az államadósság magas szintje és a kivitelre termesztett monokultúráktól való erős függés kiszolgáltatottá teszi őket a kívülről jövő sokkhatásokkal szemben; mivel ezek az országok erősen függenek a nemzeti jövedelmük fő forrását képező elsődleges ágazatbeli termeléstől, ezért az éghajlati változások számukra jelentik a legnagyobb veszélyt, |
| --- | --- |

F.

mivel az AKCS-országokra jellemző labilis államháztartás, az államadósság magas szintje és a kivitelre termesztett monokultúráktól való erős függés kiszolgáltatottá teszi őket a kívülről jövő sokkhatásokkal szemben; mivel ezek az országok erősen függenek a nemzeti jövedelmük fő forrását képező elsődleges ágazatbeli termeléstől, ezért az éghajlati változások számukra jelentik a legnagyobb veszélyt,

| G. | mivel az éghajlatváltozás az egyes háztartások szintjén csökkenteni fogja az egyének pénzügyi, szociális és fizikai biztonságát, valamint növeli a szegénységet és a kiszolgáltatottságot, különösen a legkiszolgáltatottabb csoportok körében; mivel az éghajlatváltozás makrogazdasági szinten valószínűleg növeli az állami kiadások szükségességét, ugyanakkor csökkenti a kormányzati bevételi forrásokat, |
| --- | --- |

G.

mivel az éghajlatváltozás az egyes háztartások szintjén csökkenteni fogja az egyének pénzügyi, szociális és fizikai biztonságát, valamint növeli a szegénységet és a kiszolgáltatottságot, különösen a legkiszolgáltatottabb csoportok körében; mivel az éghajlatváltozás makrogazdasági szinten valószínűleg növeli az állami kiadások szükségességét, ugyanakkor csökkenti a kormányzati bevételi forrásokat,

| H. | mivel az éghajlatváltozás tovább fokozhatja az olyan források szűkösségét, mint a lakható földterület, az ivóvíz és a szántóföld, ami újabb konfliktusokat, bizonytalanságot és migrációs mozgásokat idéz elő, ezek a problémák pedig valószínűleg tovább erősítik a globális instabilitást, |
| --- | --- |

H.

mivel az éghajlatváltozás tovább fokozhatja az olyan források szűkösségét, mint a lakható földterület, az ivóvíz és a szántóföld, ami újabb konfliktusokat, bizonytalanságot és migrációs mozgásokat idéz elő, ezek a problémák pedig valószínűleg tovább erősítik a globális instabilitást,

| I. | mivel a legkevésbé fejlett országok népességének 70 %-át foglalkoztató mezőgazdasági termelést már most is fenyegeti a hőmérséklet emelkedése és a változó csapadékmennyiség, amelyek hozzájárulnak a csökkenő és kiszámíthatatlan terméshozamokhoz; mivel emellett a nem fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok további, potenciálisan tartós talajromlást idéznek elő, |
| --- | --- |

I.

mivel a legkevésbé fejlett országok népességének 70 %-át foglalkoztató mezőgazdasági termelést már most is fenyegeti a hőmérséklet emelkedése és a változó csapadékmennyiség, amelyek hozzájárulnak a csökkenő és kiszámíthatatlan terméshozamokhoz; mivel emellett a nem fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok további, potenciálisan tartós talajromlást idéznek elő,

| J. | mivel a világ becslések szerinti egymilliárd alultáplált lakosa szinte kivétel nélkül a vidéki területeken él, és megélhetésük – és ezáltal túlélésük – a szántóföldek meglététől és a mezőgazdasági terméshozamoktól függ, |
| --- | --- |

J.

mivel a világ becslések szerinti egymilliárd alultáplált lakosa szinte kivétel nélkül a vidéki területeken él, és megélhetésük – és ezáltal túlélésük – a szántóföldek meglététől és a mezőgazdasági terméshozamoktól függ,

| K. | mivel a tengeri tevékenységek változáson mennek keresztül a tengerszint emelkedése és az óceánok savasságának növekedése miatt, amely árt a biológiai sokféleségnek, és ezáltal veszélybe sodorja a helyi halászok jövedelmét, a part menti turisztikai ágazatok bevételeit és a tengerparti országok kereskedelmi portfoliójának kiterjedését; mivel az ipari léptékű turizmust újra kell gondolni, amennyiben az környezeti szempontból nem fenntartható, |
| --- | --- |

K.

mivel a tengeri tevékenységek változáson mennek keresztül a tengerszint emelkedése és az óceánok savasságának növekedése miatt, amely árt a biológiai sokféleségnek, és ezáltal veszélybe sodorja a helyi halászok jövedelmét, a part menti turisztikai ágazatok bevételeit és a tengerparti országok kereskedelmi portfoliójának kiterjedését; mivel az ipari léptékű turizmust újra kell gondolni, amennyiben az környezeti szempontból nem fenntartható,

| L. | mivel az éghajlatváltozás által a mezőgazdaságra és a tengeri tevékenységekre gyakorolt hatások súlyos veszélyt jelentenek az élelmiszerbiztonságra nézve, |
| --- | --- |

L.

mivel az éghajlatváltozás által a mezőgazdaságra és a tengeri tevékenységekre gyakorolt hatások súlyos veszélyt jelentenek az élelmiszerbiztonságra nézve,

| M. | mivel az éghajlatváltozással összefüggőnek vélt akut veszélyek gyakran megjósolhatatlanok és pusztítóak, és képesek megsemmisíteni az elsődleges ágazatbeli termelést, a fizikai infrastruktúrát és a turisztikai ágazatot, emellett pedig emberéletben mérve is komoly károkat okozhatnak, |
| --- | --- |

M.

mivel az éghajlatváltozással összefüggőnek vélt akut veszélyek gyakran megjósolhatatlanok és pusztítóak, és képesek megsemmisíteni az elsődleges ágazatbeli termelést, a fizikai infrastruktúrát és a turisztikai ágazatot, emellett pedig emberéletben mérve is komoly károkat okozhatnak,

| N. | mivel az akut veszélyek gyakran a fejlődő kis szigetállamokat érintik a legsúlyosabban, és az alacsony fekvésből eredő földrajzi hátrányok is őket sújtják legjobban, ezért a tengerszint emelkedésével különösen fenyegeti őket a tenger fokozatos térhódítása és végül a teljes elárasztás, |
| --- | --- |

N.

mivel az akut veszélyek gyakran a fejlődő kis szigetállamokat érintik a legsúlyosabban, és az alacsony fekvésből eredő földrajzi hátrányok is őket sújtják legjobban, ezért a tengerszint emelkedésével különösen fenyegeti őket a tenger fokozatos térhódítása és végül a teljes elárasztás,

| O. | mivel az instabil éghajlati viszonyok miatt bizonyos területek „nagy kockázatú” térségeknek fognak minősülni, ami csökkenti vonzerejüket a közvetlen külföldi tőkebefektetés szempontjából, |
| --- | --- |

O.

mivel az instabil éghajlati viszonyok miatt bizonyos területek „nagy kockázatú” térségeknek fognak minősülni, ami csökkenti vonzerejüket a közvetlen külföldi tőkebefektetés szempontjából,

| P. | mivel az okozott károkért ritkán vonják felelősségre a gazdasági szereplőket, akik saját érdekeiket a globális éghajlat, a helyi környezet, az élőhelyek és a társadalmi jólét rovására érvényesítik, |
| --- | --- |

P.

mivel az okozott károkért ritkán vonják felelősségre a gazdasági szereplőket, akik saját érdekeiket a globális éghajlat, a helyi környezet, az élőhelyek és a társadalmi jólét rovására érvényesítik,

| Q. | mivel a globális profitot termelő globalizált világban a vállalati felelősségnek is globálissá kell válnia, akárcsak a károkért és veszteségekért való kártérítési kötelezettségnek, |
| --- | --- |

Q.

mivel a globális profitot termelő globalizált világban a vállalati felelősségnek is globálissá kell válnia, akárcsak a károkért és veszteségekért való kártérítési kötelezettségnek,

| 1. | sajnálja az Egyesült Nemzetek 2009. december 7. és 18. között Koppenhágában megrendezett éghajlat-változási konferenciájának kudarcát, amely azáltal, hogy nem vezetett egy átfogó, jogilag kötelező nemzetközi megállapodás elfogadásához, megmutatta, hogy miközben a kihívások típusait illetően közel egyhangú egyetértés uralkodik, a tekintetben már sokkal kevésbé, hogy azok miként kezelendők; tudomásul veszi, hogy az EU a koppenhágai tárgyalások során nem vonta vissza céljait, ezért felszólítja az EU-t, hogy jelentős szereplőként teljes mértékben vállalja fel a rá háruló felelősséget az arra irányuló, folyamatos erőfeszítésekben, hogy a 2010. november 29. és december 10. között Cancúnban tartandó konferencián kötelező erejű megállapodás szülessen; |
| --- | --- |

1.

sajnálja az Egyesült Nemzetek 2009. december 7. és 18. között Koppenhágában megrendezett éghajlat-változási konferenciájának kudarcát, amely azáltal, hogy nem vezetett egy átfogó, jogilag kötelező nemzetközi megállapodás elfogadásához, megmutatta, hogy miközben a kihívások típusait illetően közel egyhangú egyetértés uralkodik, a tekintetben már sokkal kevésbé, hogy azok miként kezelendők; tudomásul veszi, hogy az EU a koppenhágai tárgyalások során nem vonta vissza céljait, ezért felszólítja az EU-t, hogy jelentős szereplőként teljes mértékben vállalja fel a rá háruló felelősséget az arra irányuló, folyamatos erőfeszítésekben, hogy a 2010. november 29. és december 10. között Cancúnban tartandó konferencián kötelező erejű megállapodás szülessen;

| 2. | felismeri, hogy sürgős szükség van jelentős, globális erőfeszítésekre, különösen a leginkább iparosodott és legfejlettebb országokban, hogy az enyhítést és az alkalmazkodást célzó összehangolt, egy irányba mutató, nagyra törő és proaktív szakpolitikákkal határt lehessen szabni a globális felmelegedésnek; |
| --- | --- |

2.

felismeri, hogy sürgős szükség van jelentős, globális erőfeszítésekre, különösen a leginkább iparosodott és legfejlettebb országokban, hogy az enyhítést és az alkalmazkodást célzó összehangolt, egy irányba mutató, nagyra törő és proaktív szakpolitikákkal határt lehessen szabni a globális felmelegedésnek;

| 3. | megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás által a fejlődő országokra gyakorolt hatások közé tartozik majd termelési potenciáljuk csökkenése, valamint a kivitelek és a kormányzati bevételek visszaesése, ami még sérülékenyebbé teszi gazdaságukat; kitart amellett, hogy a helyileg alkalmazott, fenntartható és produktív mezőgazdasági gyakorlatoknak kedvező támogatási intézkedéseket kell végrehajtani, annak érdekében, hogy javuljon az élelmiszerbiztonság, valamint elkerülhetővé váljon a talaj felesleges eróziója és kimerítése; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás által a fejlődő országokra gyakorolt hatások közé tartozik majd termelési potenciáljuk csökkenése, valamint a kivitelek és a kormányzati bevételek visszaesése, ami még sérülékenyebbé teszi gazdaságukat; kitart amellett, hogy a helyileg alkalmazott, fenntartható és produktív mezőgazdasági gyakorlatoknak kedvező támogatási intézkedéseket kell végrehajtani, annak érdekében, hogy javuljon az élelmiszerbiztonság, valamint elkerülhetővé váljon a talaj felesleges eróziója és kimerítése;

| 4. | felszólítja az EU-t és az AKCS-országokat, hogy fektessenek be az alternatív tiszta energiaforrásokba és az energiahatékonyságot javító technológiákba annak érdekében, hogy teljes mértékben kiaknázzák ezek használatának a foglalkoztatási piacra, az energiabiztonságra és a biológiai sokféleségre, valamint ezekből adódóan az élelmiszerbiztonságra gyakorolt kedvező hatásait; külön hangsúlyozza a megújuló energiaforrások, különösen a napenergia, valamint a víztakarékosabb gazdálkodási módszerek szélesebb körű alkalmazásának szükségességét; szorgalmazza, hogy a Bizottság támogassa az olyan innovatív megoldásokat, mint például a városok körüli zöldsáv a városi népesség élelmiszerszükségleteinek kielégítésére a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

4.

felszólítja az EU-t és az AKCS-országokat, hogy fektessenek be az alternatív tiszta energiaforrásokba és az energiahatékonyságot javító technológiákba annak érdekében, hogy teljes mértékben kiaknázzák ezek használatának a foglalkoztatási piacra, az energiabiztonságra és a biológiai sokféleségre, valamint ezekből adódóan az élelmiszerbiztonságra gyakorolt kedvező hatásait; külön hangsúlyozza a megújuló energiaforrások, különösen a napenergia, valamint a víztakarékosabb gazdálkodási módszerek szélesebb körű alkalmazásának szükségességét; szorgalmazza, hogy a Bizottság támogassa az olyan innovatív megoldásokat, mint például a városok körüli zöldsáv a városi népesség élelmiszerszükségleteinek kielégítésére a fejlődő országokban;

| 5. | felszólítja az EU-t és az AKCS-országokat, hogy az EU-tól származó nagyarányú finanszírozással hajtsanak végre egy széles körű közös állami kutatási programot, innovatív cégek és szakosodott kutatóközpontok bevonásával, hogy ütőképes új technológiákat fejlesszenek ki a megújuló energiaforrások kiaknázására, valamint a szabadalmakat és folyamatokat költségmentesen bocsássák az EU-ban és az AKCS-országokban működő vállalkozók és állami tulajdonú vállalatok rendelkezésére; |
| --- | --- |

5.

felszólítja az EU-t és az AKCS-országokat, hogy az EU-tól származó nagyarányú finanszírozással hajtsanak végre egy széles körű közös állami kutatási programot, innovatív cégek és szakosodott kutatóközpontok bevonásával, hogy ütőképes új technológiákat fejlesszenek ki a megújuló energiaforrások kiaknázására, valamint a szabadalmakat és folyamatokat költségmentesen bocsássák az EU-ban és az AKCS-országokban működő vállalkozók és állami tulajdonú vállalatok rendelkezésére;

| 6. | felszólítja az EU-t, hogy fejlesztési együttműködésének részeként dolgozzon ki technológiai partnerségeket az AKCS-országokkal annak érdekében, hogy megkönnyítse a tiszta technológiák alkalmazását az AKCS-országokban, és támogassa – esetleg egy AKCS–EU energiaügyi kezdeményezés létrehozásával – a hasonló technológiákkal foglalkozó kutatást és fejlesztést magukban az AKCS-országokban; tágabb összefüggésben hangsúlyozza a tulajdonjogok tisztázásának és megerősítésének szükségességét az AKCS-országokban, hogy további fejlesztési potenciált teremtsenek a tulajdon, valamint annak a termelésben és biztosítékként való felhasználása alapján; |
| --- | --- |

6.

felszólítja az EU-t, hogy fejlesztési együttműködésének részeként dolgozzon ki technológiai partnerségeket az AKCS-országokkal annak érdekében, hogy megkönnyítse a tiszta technológiák alkalmazását az AKCS-országokban, és támogassa – esetleg egy AKCS–EU energiaügyi kezdeményezés létrehozásával – a hasonló technológiákkal foglalkozó kutatást és fejlesztést magukban az AKCS-országokban; tágabb összefüggésben hangsúlyozza a tulajdonjogok tisztázásának és megerősítésének szükségességét az AKCS-országokban, hogy további fejlesztési potenciált teremtsenek a tulajdon, valamint annak a termelésben és biztosítékként való felhasználása alapján;

| 7. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az uniós országokból származó gazdasági magánszereplők társadalmilag felelős módon járjanak el az AKCS-országokban való jelenlétük során, különösen ami a népesség foglalkoztatáshoz és javadalmazáshoz való jogainak tiszteletben tartását és a természeti erőforrásokat, a környezetet, az élőhelyeket, a természeti tájakat, valamint az állat- és növényvilágot illeti a működésük szerinti országokban, mivel a helyi népesség ezekre támaszkodik; hangsúlyozza különösen a vállalatok jobb társadalmi felelősségvállalásának szükségességét a természeti erőforrások kiaknázása tekintetében; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az uniós országokból származó gazdasági magánszereplők társadalmilag felelős módon járjanak el az AKCS-országokban való jelenlétük során, különösen ami a népesség foglalkoztatáshoz és javadalmazáshoz való jogainak tiszteletben tartását és a természeti erőforrásokat, a környezetet, az élőhelyeket, a természeti tájakat, valamint az állat- és növényvilágot illeti a működésük szerinti országokban, mivel a helyi népesség ezekre támaszkodik; hangsúlyozza különösen a vállalatok jobb társadalmi felelősségvállalásának szükségességét a természeti erőforrások kiaknázása tekintetében;

| 8. | azt kéri, hogy az éghajlattal kapcsolatos tevékenységekre szolgáló pénzösszegeket az adományozók által a hivatalos fejlesztési támogatások szintjén tett, régóta fennálló kötelezettségvállalásokon felül bocsássák rendelkezésre, és hogy készüljenek világos nyilvántartások ezen két külön csatornán keresztül kiosztott támogatásokról; |
| --- | --- |

8.

azt kéri, hogy az éghajlattal kapcsolatos tevékenységekre szolgáló pénzösszegeket az adományozók által a hivatalos fejlesztési támogatások szintjén tett, régóta fennálló kötelezettségvállalásokon felül bocsássák rendelkezésre, és hogy készüljenek világos nyilvántartások ezen két külön csatornán keresztül kiosztott támogatásokról;

| 9. | üdvözli Evo Morales Ayma bolíviai elnök kezdeményezését, miszerint a Koppenhágából Cancúnba vezető úton tett nemzetközi erőfeszítések keretében 2010. április 19. és 21. között konferenciát szervez a bolíviai Cochabambában, a „Világ népeinek konferenciája az éghajlatváltozásról és az anyaföld jogairól” címmel; |
| --- | --- |

9.

üdvözli Evo Morales Ayma bolíviai elnök kezdeményezését, miszerint a Koppenhágából Cancúnba vezető úton tett nemzetközi erőfeszítések keretében 2010. április 19. és 21. között konferenciát szervez a bolíviai Cochabambában, a „Világ népeinek konferenciája az éghajlatváltozásról és az anyaföld jogairól” címmel;

| 10. | emlékeztet arra, hogy a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatban tett nemzetközi kötelezettségvállalásokat csak akkor lehet megvalósítani, ha az iparosodott országok betartják azon kötelezettségvállalásukat, hogy GDP-jük 0,7 %-ával hozzájárulnak a hivatalos fejlesztési támogatásokhoz; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatban tett nemzetközi kötelezettségvállalásokat csak akkor lehet megvalósítani, ha az iparosodott országok betartják azon kötelezettségvállalásukat, hogy GDP-jük 0,7 %-ával hozzájárulnak a hivatalos fejlesztési támogatásokhoz;

| 11. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy nyújtsanak megfelelő segítséget a kis szigeteken elhelyezkedő AKCS-államoknak az éghajlatváltozás által mezőgazdaságuk és a tengeri/halászati ágazatuk terén okozott problémák kezelésében, az élelmiszerbiztonságot is ideértve, azáltal, hogy a technológiaátadás, valamint az alkalmazkodási és enyhítési stratégiáik finanszírozására szolgáló kiegészítő források biztosítása révén elősegítik a zöld gazdaságok fejlődését; |
| --- | --- |

11.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy nyújtsanak megfelelő segítséget a kis szigeteken elhelyezkedő AKCS-államoknak az éghajlatváltozás által mezőgazdaságuk és a tengeri/halászati ágazatuk terén okozott problémák kezelésében, az élelmiszerbiztonságot is ideértve, azáltal, hogy a technológiaátadás, valamint az alkalmazkodási és enyhítési stratégiáik finanszírozására szolgáló kiegészítő források biztosítása révén elősegítik a zöld gazdaságok fejlődését;

| 12. | kijelenti, hogy hosszú távon az éghajlatváltozás által a fejlődő országokban előidézett hatás leküzdéséhez szükséges összegeket az államok nem tudják pusztán az állami forrásokra támaszkodva mozgósítani, ezért a magánszektor hozzájárulása is szükséges; üdvözli ezért az uniós tagállamok kezdeményezéseit a légi és tengeri közlekedésből származó kibocsátásokra vonatkozó önkéntes illetékek létrehozására, és a nemzetközi árufuvarozás következetes megadóztatására szólít fel, amit az egyes közlekedési módok által okozott szennyezés mennyiségi és intenzitási arányának megfelelően kell alkalmazni; |
| --- | --- |

12.

kijelenti, hogy hosszú távon az éghajlatváltozás által a fejlődő országokban előidézett hatás leküzdéséhez szükséges összegeket az államok nem tudják pusztán az állami forrásokra támaszkodva mozgósítani, ezért a magánszektor hozzájárulása is szükséges; üdvözli ezért az uniós tagállamok kezdeményezéseit a légi és tengeri közlekedésből származó kibocsátásokra vonatkozó önkéntes illetékek létrehozására, és a nemzetközi árufuvarozás következetes megadóztatására szólít fel, amit az egyes közlekedési módok által okozott szennyezés mennyiségi és intenzitási arányának megfelelően kell alkalmazni;

| 13. | felhív a „felelős fél fizet” elv bevezetésére, a „szennyező fizet” elv logikus kiterjesztéseként; |
| --- | --- |

13.

felhív a „felelős fél fizet” elv bevezetésére, a „szennyező fizet” elv logikus kiterjesztéseként;

| 14. | követeli, hogy az EU és a tagállamai közül a G20-akban egyéni hellyel rendelkezők kezdjenek tárgyalásokat a G20-ak és az OECD partnereivel és általában véve a globális pénzintézeteken belül annak érdekében, hogy megállapodásra jussanak egy globális illeték szükségességéről, amelynek termékét az egyetemes közjavak finanszírozására fogják felhasználni, beleértve az éghajlatváltozás legkárosabb hatásai elleni küzdelmet is; |
| --- | --- |

14.

követeli, hogy az EU és a tagállamai közül a G20-akban egyéni hellyel rendelkezők kezdjenek tárgyalásokat a G20-ak és az OECD partnereivel és általában véve a globális pénzintézeteken belül annak érdekében, hogy megállapodásra jussanak egy globális illeték szükségességéről, amelynek termékét az egyetemes közjavak finanszírozására fogják felhasználni, beleértve az éghajlatváltozás legkárosabb hatásai elleni küzdelmet is;

| 15. | aggodalommal jegyzi meg, hogy Dél-Afrikától eltekintve a G20-ak tárgyalóasztalánál egyetlen AKCS-állam vagy -államcsoport sincs jelen; kijelenti, hogy a fenntartható globális kormányzás új modelljét nem lehet a legszegényebb afrikai, karibi és csendes-óceáni országok nagyobb fokú részvétele nélkül kidolgozni; |
| --- | --- |

15.

aggodalommal jegyzi meg, hogy Dél-Afrikától eltekintve a G20-ak tárgyalóasztalánál egyetlen AKCS-állam vagy -államcsoport sincs jelen; kijelenti, hogy a fenntartható globális kormányzás új modelljét nem lehet a legszegényebb afrikai, karibi és csendes-óceáni országok nagyobb fokú részvétele nélkül kidolgozni;

| 16. | felhívja az AKCS-országokat és az uniós államokat, hogy a fenntartható fejlődésre, a szén-dioxid-kibocsátások csökkentésére, a tisztább energiát felhasználó technológiák megerősítésére és a megújuló energia használatának ösztönzésére irányuló hazai jogszabályaik kialakításakor hajtsák végre a bevált nemzetközi gyakorlatokat; |
| --- | --- |

16.

felhívja az AKCS-országokat és az uniós államokat, hogy a fenntartható fejlődésre, a szén-dioxid-kibocsátások csökkentésére, a tisztább energiát felhasználó technológiák megerősítésére és a megújuló energia használatának ösztönzésére irányuló hazai jogszabályaik kialakításakor hajtsák végre a bevált nemzetközi gyakorlatokat;

| 17. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsa elnökségének és az Afrikai Uniónak. |
| --- | --- |

17.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsa elnökségének és az Afrikai Uniónak.

ÁLLÁSFOGLALÁS (5)

a globális válság társadalmi következményeiről

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

2010. március 29. és április 1. között a spanyolországi Tenerifén ülésezve,

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok (AKCS), másrészről az Európai Közösség és tagállamai között 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásban (cotonoui megállapodás) és annak valamennyi módosításában meghatározott célkitűzéseire,

tekintettel az Egyesült Nemzetek millenniumi fejlesztési céljaira (MFC-k), különösen a globális fejlesztési partnerség létrehozására irányuló kötelezettségvállalásra, valamint a 2008. szeptember 25-én New Yorkban megrendezett magas szintű ENSZ-találkozó következtetéseire és ajánlásaira,

tekintettel az Egyesült Nemzetek fejlesztésfinanszírozásról szóló, 2002. március 21–22-i nemzetközi konferenciáján elfogadott monterreyi konszenzusra és a fejlesztés finanszírozásáról szóló dohai nyilatkozatra, amelyet 2008. december 2-án a monterreyi konszenzus végrehajtásának felülvizsgálatára irányuló, a fejlesztésfinanszírozásról szóló nemzetközi nyomon követési konferencián fogadtak el,

tekintettel a segélyhatékonyságról szóló, 2005. március 2-i párizsi nyilatkozatra, valamint a 2008. szeptember 2–4-én Accrában megrendezett magas szintű segélyhatékonysági fórumon elfogadott accrai cselekvési menetrendre,

tekintettel „A fejlődő országok támogatása a válság kezelésében” című, 2009. április 8-i bizottsági közleményre (6),

tekintettel a G20-ak pénzügyi válsággal foglalkozó, 2008. november 15-én Washingtonban, 2009. április 2-án Londonban, valamint 2009. szeptember 24–25-én Pittsburgh-ben tartott üléseit követően kiadott nyilatkozatokra,

tekintettel a G8-ak az olaszországi L'Aquilában tartott csúcstalálkozójának alkalmával 2009. július 10-én elfogadott állásfoglalásokra,

tekintettel a 2009. december 10–11-i Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Világbank elnökének, Robert B. Zoellicknek a fejlett országok felé intézett felhívására, amelyben kéri, hogy ösztönző csomagjaik 0,7 %-át ajánlják fel a fejlődő országok „kiszolgáltatottsági alapja” számára,

tekintettel az Egészségügyi Világszervezet „Egészségügyi alapellátás – időszerűbb mint valaha” című, 2008. évi jelentésére,

tekintettel a globális pénzügyi válság alacsony jövedelmű országokra gyakorolt hatásairól szóló, 2009. márciusi IMF-jelentésre,

tekintettel a 2009. november 16–18-án Rómában megrendezett élelmezésbiztonsági világ-csúcstalálkozón elfogadott nyilatkozatra,

tekintettel az Afrikai Parlamenti Unió 2009. november 19–20-án Ouagadougouban megrendezett 32. konferenciáján elfogadott, „A globális gazdasági és pénzügyi válság afrikai gazdaságokra gyakorolt hatásai: a megoldáshoz szükséges stratégiák és intézkedések” című állásfoglalására,

tekintettel a pénzügyi válság AKCS-államokra gyakorolt hatásáról szóló, 2009. december 3-án Luandában elfogadott állásfoglalására (7),

tekintettel a Szociális és Környezetvédelmi Bizottság jelentésére (ACP-EU/100.640/10 /fin.),

| A. | mivel a jelenlegi válság kivételes jellegű, és társadalmi, környezeti, energetikai, gazdasági, pénzügyi és élelmiszerválságok összeadódásának eredménye; mivel hatékonyságának és átláthatóságának biztosítása érdekében a fejlesztési modell kiigazításra szorul, |
| --- | --- |

A.

mivel a jelenlegi válság kivételes jellegű, és társadalmi, környezeti, energetikai, gazdasági, pénzügyi és élelmiszerválságok összeadódásának eredménye; mivel hatékonyságának és átláthatóságának biztosítása érdekében a fejlesztési modell kiigazításra szorul,

| B. | mivel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) becslése szerint az éhezők száma világviszonylatban elérte az 1 milliárdot, és ez a szám a globális válság következményeként 100 millióval emelkedett; mivel a szegénységben élők száma 2010 decemberéig akár 90 millióval is növekedhet, |
| --- | --- |

B.

mivel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) becslése szerint az éhezők száma világviszonylatban elérte az 1 milliárdot, és ez a szám a globális válság következményeként 100 millióval emelkedett; mivel a szegénységben élők száma 2010 decemberéig akár 90 millióval is növekedhet,

| C. | mivel az AKCS-országok többsége az áruk és a természeti erőforrások exportjától függ, és a válság következtében számos fejlődő országban csökkentek az exportbevételek, valamint az ezen országokba irányuló tőketranszfer és a közvetlen külföldi befektetések, |
| --- | --- |

C.

mivel az AKCS-országok többsége az áruk és a természeti erőforrások exportjától függ, és a válság következtében számos fejlődő országban csökkentek az exportbevételek, valamint az ezen országokba irányuló tőketranszfer és a közvetlen külföldi befektetések,

| D. | mivel a fejlődő országok azzal is szembesülnek, hogy a migráns munkavállalók kevesebb átutalást kezdeményeznek a származási országukba, és az ENSZ becslése szerint a G8-ak Afrika támogatásával foglalkozó, 2005. évi gleneagles-i találkozóján tett ígérethez képest évi 20 millió dollárral csökkent a hivatalos fejlesztési támogatások összege, |
| --- | --- |

D.

mivel a fejlődő országok azzal is szembesülnek, hogy a migráns munkavállalók kevesebb átutalást kezdeményeznek a származási országukba, és az ENSZ becslése szerint a G8-ak Afrika támogatásával foglalkozó, 2005. évi gleneagles-i találkozóján tett ígérethez képest évi 20 millió dollárral csökkent a hivatalos fejlesztési támogatások összege,

| E. | mivel a különféle válságok AKCS-országokra gyakorolt hatása veszélybe sodorja a millenniumi fejlesztési célok teljesítését, |
| --- | --- |

E.

mivel a különféle válságok AKCS-országokra gyakorolt hatása veszélybe sodorja a millenniumi fejlesztési célok teljesítését,

| F. | mivel a HIV/AIDS nem kizárólag egészségügyi kérdés, mert a betegség terjedése minden országban társadalmi, gazdasági és demográfiai következményekkel járó járványt okozott, |
| --- | --- |

F.

mivel a HIV/AIDS nem kizárólag egészségügyi kérdés, mert a betegség terjedése minden országban társadalmi, gazdasági és demográfiai következményekkel járó járványt okozott,

| G. | mivel a gazdasági és pénzügyi válság valószínűleg fokozza a képzett munkaerő elvándorlását az AKCS-országokból, ami súlyosbítja a válság hosszú távú következményeit, |
| --- | --- |

G.

mivel a gazdasági és pénzügyi válság valószínűleg fokozza a képzett munkaerő elvándorlását az AKCS-országokból, ami súlyosbítja a válság hosszú távú következményeit,

| H. | mivel az AKCS-államok nem tartoznak felelősséggel a pénzügyi és gazdasági válságért, viszont legsúlyosabb mértékben ők szenvedik el annak hatásait, ami az éghajlatváltozás tekintetében is igaz; mivel a pénzügyi és gazdasági válságot többek között a pénzügyi és gazdasági piacok deregulációja okozta; |
| --- | --- |

H.

mivel az AKCS-államok nem tartoznak felelősséggel a pénzügyi és gazdasági válságért, viszont legsúlyosabb mértékben ők szenvedik el annak hatásait, ami az éghajlatváltozás tekintetében is igaz; mivel a pénzügyi és gazdasági válságot többek között a pénzügyi és gazdasági piacok deregulációja okozta;

| I. | mivel a válság következtében romlottak a foglalkoztatási feltételek: a munkanélküliség világviszonylatban mintegy 59 millióval nőtt, valamint a pénzügyi és gazdasági válság következtében több mint 200 millió munkavállaló él rendkívüli szegénységben az AKCS-országokban és az uniós tagállamokban egyaránt, |
| --- | --- |

I.

mivel a válság következtében romlottak a foglalkoztatási feltételek: a munkanélküliség világviszonylatban mintegy 59 millióval nőtt, valamint a pénzügyi és gazdasági válság következtében több mint 200 millió munkavállaló él rendkívüli szegénységben az AKCS-országokban és az uniós tagállamokban egyaránt,

| J. | mivel a válság közép- és hosszú távú következményei a legkiszolgáltatottabb társadalmi csoportokat, és elsősorban a fiatalokat érintik a legsúlyosabban; mivel a fiatalok körében tovább fog emelkedni a munkanélküliek már jelenleg is aránytalanul magas száma, |
| --- | --- |

J.

mivel a válság közép- és hosszú távú következményei a legkiszolgáltatottabb társadalmi csoportokat, és elsősorban a fiatalokat érintik a legsúlyosabban; mivel a fiatalok körében tovább fog emelkedni a munkanélküliek már jelenleg is aránytalanul magas száma,

| K. | mivel a gazdasági világválság által a „közepes jövedelemmel rendelkező” fejlődő országokra és szociális fejlesztési programjaikra gyakorolt hatásokat nem szabad figyelmen kívül hagyni, |
| --- | --- |

K.

mivel a gazdasági világválság által a „közepes jövedelemmel rendelkező” fejlődő országokra és szociális fejlesztési programjaikra gyakorolt hatásokat nem szabad figyelmen kívül hagyni,

A válság sokrétű következménye

| 1. | emlékeztet arra, hogy az EU-tól elvárják, hogy döntő szerepet játsszon a válság AKCS-országokra gyakorolt hatásainak enyhítésében, tekintve hogy az AKCS-államok fő kereskedelmi partnere, a magánbefektetések legfőbb biztosítója és világviszonylatban a hivatalos fejlesztési támogatás legnagyobb adományozója; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy az EU-tól elvárják, hogy döntő szerepet játsszon a válság AKCS-országokra gyakorolt hatásainak enyhítésében, tekintve hogy az AKCS-államok fő kereskedelmi partnere, a magánbefektetések legfőbb biztosítója és világviszonylatban a hivatalos fejlesztési támogatás legnagyobb adományozója;

| 2. | sürgeti az adományozó országokat, hogy ezt a példa nélküli válságot használják ösztönzőként arra, hogy a fejlesztésfinanszírozás további innovatív forrásai – amilyen például a nemzetközi pénzügyi tranzakciós adó – vonatkozásában még jobban feltárják a meglévő lehetőségeket, valamint újabb lehetőségeket fedezzenek fel annak érdekében, hogy a fejlődő országok diverzifikálják bevételi forrásaikat, valamint hatékony, konkrét és működőképes kiadási programokat hajthassanak végre; |
| --- | --- |

2.

sürgeti az adományozó országokat, hogy ezt a példa nélküli válságot használják ösztönzőként arra, hogy a fejlesztésfinanszírozás további innovatív forrásai – amilyen például a nemzetközi pénzügyi tranzakciós adó – vonatkozásában még jobban feltárják a meglévő lehetőségeket, valamint újabb lehetőségeket fedezzenek fel annak érdekében, hogy a fejlődő országok diverzifikálják bevételi forrásaikat, valamint hatékony, konkrét és működőképes kiadási programokat hajthassanak végre;

| 3. | attól tart, hogy a válság hátráltatni fogja a millenniumi fejlesztési célok megvalósítását, és a pénzügyi válság fejlesztési válsággá válik, ezért felszólítja az EU tagállamait, hogy tartsák tiszteletben és teljesítsék arra irányuló kötelezettségvállalásaikat, hogy a hivatalos fejlesztési támogatást 2010-ig a bruttó nemzeti jövedelem 0,56 %-ára, 2015-ig pedig annak 0,7 %-ára növelik; felszólítja a tagállamokat, hogy kötelező erejű nemzeti jogszabályaikba való beiktatásuk révén tartsák tiszteletben ezeket a kötelezettségvállalásokat; kéri, hogy összehangolt fellépéssel erősítsék meg a fejlesztési programokat annak érdekében, hogy az egészségügyi, az oktatási és a szociális védelmi ágazatoknak nyújtott jelenlegi hivatalos fejlesztési támogatásokat megőrizzék; |
| --- | --- |

3.

attól tart, hogy a válság hátráltatni fogja a millenniumi fejlesztési célok megvalósítását, és a pénzügyi válság fejlesztési válsággá válik, ezért felszólítja az EU tagállamait, hogy tartsák tiszteletben és teljesítsék arra irányuló kötelezettségvállalásaikat, hogy a hivatalos fejlesztési támogatást 2010-ig a bruttó nemzeti jövedelem 0,56 %-ára, 2015-ig pedig annak 0,7 %-ára növelik; felszólítja a tagállamokat, hogy kötelező erejű nemzeti jogszabályaikba való beiktatásuk révén tartsák tiszteletben ezeket a kötelezettségvállalásokat; kéri, hogy összehangolt fellépéssel erősítsék meg a fejlesztési programokat annak érdekében, hogy az egészségügyi, az oktatási és a szociális védelmi ágazatoknak nyújtott jelenlegi hivatalos fejlesztési támogatásokat megőrizzék;

| 4. | felszólítja az uniós tagállamokat és az AKCS-országokat, hogy az országstratégiai dokumentumok és a nemzeti indikatív programok kulcsfontosságú ágazatainak körültekintőbb megválasztása révén optimalizálják az európai alapok felhasználását a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében; |
| --- | --- |

4.

felszólítja az uniós tagállamokat és az AKCS-országokat, hogy az országstratégiai dokumentumok és a nemzeti indikatív programok kulcsfontosságú ágazatainak körültekintőbb megválasztása révén optimalizálják az európai alapok felhasználását a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében;

| 5. | megismétli a párizsi nyilatkozatban és az accrai cselekvési menetrendben foglalt segélyhatékonysági elvek, valamint „Az Európai Uniónak a fejlesztési politika keretében zajló munkamegosztásra vonatkozó magatartási kódexében” meghatározott, az adományozók összehangolásával kapcsolatos elvek jelentőségét (8); felszólítja a 2010 júniusában ülésező AKCS–EU Miniszterek Tanácsát, hogy újítsa meg e tekintetben tett kötelezettségvállalását; |
| --- | --- |

5.

megismétli a párizsi nyilatkozatban és az accrai cselekvési menetrendben foglalt segélyhatékonysági elvek, valamint „Az Európai Uniónak a fejlesztési politika keretében zajló munkamegosztásra vonatkozó magatartási kódexében” meghatározott, az adományozók összehangolásával kapcsolatos elvek jelentőségét (8); felszólítja a 2010 júniusában ülésező AKCS–EU Miniszterek Tanácsát, hogy újítsa meg e tekintetben tett kötelezettségvállalását;

| 6. | felszólítja az uniós tagállamok és az AKCS-országok kormányait, hogy lépjenek fel közösen az adóelkerülés, az illegális tőkekiáramlás és a pénzmosás megszüntetése érdekében; hangsúlyozza, hogy az AKCS-országokban a megfelelőbb vagyoneloszlás érdekében támogatni kell a kapacitás bővítését, beleértve a nemzeti adórendszereket és az igazságszolgáltatást is; |
| --- | --- |

6.

felszólítja az uniós tagállamok és az AKCS-országok kormányait, hogy lépjenek fel közösen az adóelkerülés, az illegális tőkekiáramlás és a pénzmosás megszüntetése érdekében; hangsúlyozza, hogy az AKCS-országokban a megfelelőbb vagyoneloszlás érdekében támogatni kell a kapacitás bővítését, beleértve a nemzeti adórendszereket és az igazságszolgáltatást is;

| 7. | támogatja a nemzetközi gyakorlatok bevezetését az adóügyekben, különösen az átláthatóság elveinek tiszteletben tartását és az információcserét azon AKCS-országok között, amelyek ezekre kötelezettséget vállaltak; |
| --- | --- |

7.

támogatja a nemzetközi gyakorlatok bevezetését az adóügyekben, különösen az átláthatóság elveinek tiszteletben tartását és az információcserét azon AKCS-országok között, amelyek ezekre kötelezettséget vállaltak;

| 8. | kitart amellett, hogy csökkenteni kell az átutalási ügyletek költségét, különösen egy olyan időszakban, amikor a migránsokat komolyan sújtja a válság, és nem tudnak olyan sokat származási országukba utalni; |
| --- | --- |

8.

kitart amellett, hogy csökkenteni kell az átutalási ügyletek költségét, különösen egy olyan időszakban, amikor a migránsokat komolyan sújtja a válság, és nem tudnak olyan sokat származási országukba utalni;

| 9. | rámutat arra, hogy a regionális együttműködés kulcsfontosságú szerepet játszik a válság következményeinek leküzdésében; |
| --- | --- |

9.

rámutat arra, hogy a regionális együttműködés kulcsfontosságú szerepet játszik a válság következményeinek leküzdésében;

A szociális ágazatok fejlesztése

| 10. | hangsúlyozza a szociális védelmi rendszereknek a szegénység csökkentésében játszott szerepét, és szociális védelmi mechanizmusok létrehozására és kidolgozására szólít fel; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza a szociális védelmi rendszereknek a szegénység csökkentésében játszott szerepét, és szociális védelmi mechanizmusok létrehozására és kidolgozására szólít fel;

| 11. | felhívja a kedvezményezett kormányokat és az adományozókat, hogy a lakosság elszegényedésének megakadályozása céljából rövid távon összpontosítsanak a biztonsági hálók kialakítására; támogatja a globális szegénységi figyelmeztető rendszer létrehozását, amely nemzetközi gyorsreagálási alapként biztonsági hálóként szolgálna a legkiszolgáltatottabb emberek számára a világon; |
| --- | --- |

11.

felhívja a kedvezményezett kormányokat és az adományozókat, hogy a lakosság elszegényedésének megakadályozása céljából rövid távon összpontosítsanak a biztonsági hálók kialakítására; támogatja a globális szegénységi figyelmeztető rendszer létrehozását, amely nemzetközi gyorsreagálási alapként biztonsági hálóként szolgálna a legkiszolgáltatottabb emberek számára a világon;

| 12. | üdvözli az Európai Bizottság által életre hívott „sebezhetőségi FLEX” mechanizmust, amelynek célja a szociális kiadások fenntartásának támogatása; felszólítja a Bizottságot és az AKCS-országok kormányait, hogy az országos és regionális stratégiai dokumentumok félidős felülvizsgálatát használják ki a szociális ágazatok megerősítésére irányuló lehetőségek feltérképezésére, és növeljék a V-FLEX második részletére szolgáló forrásokat annak érdekében, hogy a jogosult AKCS-államok fennmaradó támogatási hiányát 2010-ben teljes mértékben finanszírozni tudják; |
| --- | --- |

12.

üdvözli az Európai Bizottság által életre hívott „sebezhetőségi FLEX” mechanizmust, amelynek célja a szociális kiadások fenntartásának támogatása; felszólítja a Bizottságot és az AKCS-országok kormányait, hogy az országos és regionális stratégiai dokumentumok félidős felülvizsgálatát használják ki a szociális ágazatok megerősítésére irányuló lehetőségek feltérképezésére, és növeljék a V-FLEX második részletére szolgáló forrásokat annak érdekében, hogy a jogosult AKCS-államok fennmaradó támogatási hiányát 2010-ben teljes mértékben finanszírozni tudják;

| 13. | sürgeti a kormányokat és az adományozókat, hogy helyezzék előtérbe az alapvető szociális igények támogatását, és fokozzák a válság által jelentős mértékben sújtott, kiszolgáltatott helyzetben élő gyermekek és nők, veszélyeztetett fiatalok, alacsony jövedelmű és képzettségű, valamint migráns és vidéki munkavállalók és a fogyatékkal élő személyek támogatását; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a kormányokat és az adományozókat, hogy helyezzék előtérbe az alapvető szociális igények támogatását, és fokozzák a válság által jelentős mértékben sújtott, kiszolgáltatott helyzetben élő gyermekek és nők, veszélyeztetett fiatalok, alacsony jövedelmű és képzettségű, valamint migráns és vidéki munkavállalók és a fogyatékkal élő személyek támogatását;

| 14. | emlékeztet arra, hogy erőfeszítéseket kell tenni a csecsemő- és gyermekágyi mortalitás csökkentésére Afrika Szaharától délre eső területén, ahol elképzelhető, hogy ezeket a millenniumi fejlesztési célkitűzéseket nem sikerül teljesíteni; emlékeztet arra, hogy az oktatást és az egészségügyet a fejlesztési politikák középpontjába kell helyezni, és kiemeli, hogy a jelenlegi helyzet az ezen ágazatoknak nyújtott nemzeti kiadások és nemzetközi segélyek legkisebb mértékű csökkentését sem indokolhatja; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy erőfeszítéseket kell tenni a csecsemő- és gyermekágyi mortalitás csökkentésére Afrika Szaharától délre eső területén, ahol elképzelhető, hogy ezeket a millenniumi fejlesztési célkitűzéseket nem sikerül teljesíteni; emlékeztet arra, hogy az oktatást és az egészségügyet a fejlesztési politikák középpontjába kell helyezni, és kiemeli, hogy a jelenlegi helyzet az ezen ágazatoknak nyújtott nemzeti kiadások és nemzetközi segélyek legkisebb mértékű csökkentését sem indokolhatja;

| 15. | úgy véli, hogy az egészségügyi programoknak – beleértve a szexuális és reproduktív egészségre, a nemek közötti egyenlőség előmozdítására, a nők képességeinek kibontakoztatására, valamint a gyermekek jogaira vonatkozókat is – kiemelkedő szerepet kell játszaniuk az AKCS–EU fejlesztési politikában, különösen azokon a területeken, ahol a nemi alapú erőszak elterjedt jelenség, a gyermekek és a nők pedig ki vannak téve a HIV/AIDS-fertőzés veszélyének, vagy megtagadják tőlük a tájékoztatáshoz, megelőzéshez és/vagy a kezeléshez való hozzáférést; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy az egészségügyi programoknak – beleértve a szexuális és reproduktív egészségre, a nemek közötti egyenlőség előmozdítására, a nők képességeinek kibontakoztatására, valamint a gyermekek jogaira vonatkozókat is – kiemelkedő szerepet kell játszaniuk az AKCS–EU fejlesztési politikában, különösen azokon a területeken, ahol a nemi alapú erőszak elterjedt jelenség, a gyermekek és a nők pedig ki vannak téve a HIV/AIDS-fertőzés veszélyének, vagy megtagadják tőlük a tájékoztatáshoz, megelőzéshez és/vagy a kezeléshez való hozzáférést;

| 16. | felszólítja az AKCS-államok és az uniós tagállamok kormányait, hogy tegyenek célzott intézkedéseket a fiatalok és a nők társadalmi integrációja és teljes körű gazdasági részvételének növelése érdekében; |
| --- | --- |

16.

felszólítja az AKCS-államok és az uniós tagállamok kormányait, hogy tegyenek célzott intézkedéseket a fiatalok és a nők társadalmi integrációja és teljes körű gazdasági részvételének növelése érdekében;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a munkahelyteremtést a felsőfokú oktatás – beleértve a szakképzést és az egész életen át tartó tanulást is – minőségének javításán keresztül kell elősegíteni; felszólít az egyenlő hozzáférés és az esélyegyenlőség fokozására a készségfejlesztés, valamint a minőségi oktatás és képzés terén; kéri, hogy a munkahelyteremtés és a helyi szintű gazdasági tevékenységek felélénkülésének kedvező mikrovállalkozások létrehozása érdekében javítsák a hitelekhez való hozzáférést (beleértve a mikrofinanszírozást is); |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a munkahelyteremtést a felsőfokú oktatás – beleértve a szakképzést és az egész életen át tartó tanulást is – minőségének javításán keresztül kell elősegíteni; felszólít az egyenlő hozzáférés és az esélyegyenlőség fokozására a készségfejlesztés, valamint a minőségi oktatás és képzés terén; kéri, hogy a munkahelyteremtés és a helyi szintű gazdasági tevékenységek felélénkülésének kedvező mikrovállalkozások létrehozása érdekében javítsák a hitelekhez való hozzáférést (beleértve a mikrofinanszírozást is);

| 18. | hangsúlyozza, hogy védeni kell a munkavállalók jogait, és felszólít arra, hogy tegyenek több intézkedést a gyermekmunka és a fiatalok munkanélküliségének leküzdésére; felszólítja az érdekelt feleket, hogy a társadalmi párbeszéden keresztül dolgozzanak ki a válságra reagáló, nemzeti és ágazati szintű stratégiákat; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy védeni kell a munkavállalók jogait, és felszólít arra, hogy tegyenek több intézkedést a gyermekmunka és a fiatalok munkanélküliségének leküzdésére; felszólítja az érdekelt feleket, hogy a társadalmi párbeszéden keresztül dolgozzanak ki a válságra reagáló, nemzeti és ágazati szintű stratégiákat;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a „dolgozó szegények” problémájának leküzdése érdekében a munkahelyteremtés középpontjában a méltányos munkának kell állnia; ezért kiemeli, hogy az AKCS-államok országos stratégiai dokumentumainak félidős felülvizsgálatakor foglalkozni kell a foglalkoztatáshoz és a méltányos munkához kapcsolódó kérdésekre összpontosító regionális növekedési stratégiával; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a „dolgozó szegények” problémájának leküzdése érdekében a munkahelyteremtés középpontjában a méltányos munkának kell állnia; ezért kiemeli, hogy az AKCS-államok országos stratégiai dokumentumainak félidős felülvizsgálatakor foglalkozni kell a foglalkoztatáshoz és a méltányos munkához kapcsolódó kérdésekre összpontosító regionális növekedési stratégiával;

| 20. | felszólítja az adományozó országokat, hogy támogassák az AKCS-államokat gazdaságaik diverzifikálásában, annak érdekében, hogy csökkenjen az egyetlenegy terméktől való függőségük; emlékeztet arra, hogy befektetésekre van szükség az infrastruktúra és a regionális összeköttetésekre irányuló projektek terén, és kitart amellett, hogy regionális és helyi szinten a gazdaság stabilitásának biztosítása érdekében a kereskedelmi politikákat egyenlő felek közötti partnerségekre kell alapozni; |
| --- | --- |

20.

felszólítja az adományozó országokat, hogy támogassák az AKCS-államokat gazdaságaik diverzifikálásában, annak érdekében, hogy csökkenjen az egyetlenegy terméktől való függőségük; emlékeztet arra, hogy befektetésekre van szükség az infrastruktúra és a regionális összeköttetésekre irányuló projektek terén, és kitart amellett, hogy regionális és helyi szinten a gazdaság stabilitásának biztosítása érdekében a kereskedelmi politikákat egyenlő felek közötti partnerségekre kell alapozni;

| 21. | hangsúlyozza a fejlődő országokban megvalósuló beruházások fenntarthatósági szempontú ellenőrzésének, valamint az egészséges környezeti feltételek és életkörülmények hosszú távú fenntartásának szükségességét; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza a fejlődő országokban megvalósuló beruházások fenntarthatósági szempontú ellenőrzésének, valamint az egészséges környezeti feltételek és életkörülmények hosszú távú fenntartásának szükségességét;

| 22. | megerősíti, hogy az agyelszívás riasztó valóság, amely azáltal jelent fenyegetést a fejlődés menetére és kilátásaira nézve a legkevésbé fejlett országokban, hogy kedvezőtlenül érinti az alapvető egészségügyi, közegészségügyi és oktatási ágazatokat, valamint az állami szektor kiépítését; ennélfogva ösztönzi a körkörös migrációt; |
| --- | --- |

22.

megerősíti, hogy az agyelszívás riasztó valóság, amely azáltal jelent fenyegetést a fejlődés menetére és kilátásaira nézve a legkevésbé fejlett országokban, hogy kedvezőtlenül érinti az alapvető egészségügyi, közegészségügyi és oktatási ágazatokat, valamint az állami szektor kiépítését; ennélfogva ösztönzi a körkörös migrációt;

Élelmiszerbiztonság

| 23. | ismételten hangsúlyozza, hogy a közelmúltban bekövetkezett élelmezési válság bebizonyította, hogy a mezőgazdaságot túl sokáig elhanyagolták, valamint hogy az alultápláltságot hosszú távú intézkedésekkel sürgősen kezelni kell; sürgeti az érintett államokat, adományozókat és nemzetközi szervezeteket, hogy ösztönözzék az élelmiszerbiztonsággal és a mezőgazdasággal kapcsolatos beruházásokat, különös tekintettel a kistermelésre; véleménye szerint az Európai Bizottságnak meg kell ragadnia a lehetőséget, amely a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközével és az Európai Fejlesztési Alappal összefüggésben az országos stratégiai dokumentumok félidős felülvizsgálata nyomán kínálkozik arra, hogy a kedvezményezett országokkal megvitassa a mezőgazdaság és halászat szerepének megerősítését; |
| --- | --- |

23.

ismételten hangsúlyozza, hogy a közelmúltban bekövetkezett élelmezési válság bebizonyította, hogy a mezőgazdaságot túl sokáig elhanyagolták, valamint hogy az alultápláltságot hosszú távú intézkedésekkel sürgősen kezelni kell; sürgeti az érintett államokat, adományozókat és nemzetközi szervezeteket, hogy ösztönözzék az élelmiszerbiztonsággal és a mezőgazdasággal kapcsolatos beruházásokat, különös tekintettel a kistermelésre; véleménye szerint az Európai Bizottságnak meg kell ragadnia a lehetőséget, amely a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközével és az Európai Fejlesztési Alappal összefüggésben az országos stratégiai dokumentumok félidős felülvizsgálata nyomán kínálkozik arra, hogy a kedvezményezett országokkal megvitassa a mezőgazdaság és halászat szerepének megerősítését;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az EU által támogatott élelmiszerexportot azokba a térségekbe kell irányítani, ahol súlyos élelmiszerhiány van; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az EU által támogatott élelmiszerexportot azokba a térségekbe kell irányítani, ahol súlyos élelmiszerhiány van;

| 25. | üdvözli a mezőgazdaságra irányuló külföldi befektetést, amikor az a fejlődést támogatja, és segíti a nyersanyagok (különösen a mezőgazdasági termékek) feldolgozott termékekké történő átalakítására szolgáló helyi kapacitás kiépítését; mindazonáltal aggasztja az a jelenlegi tendencia, hogy egyes országok a fejlődő országokban termőföldeket vesznek bérbe annak érdekében, hogy az említett országokból odatelepítsék a termelést; kitart amellett, hogy az ilyen szerződéseknek átláthatóknak kell lenniük, valamint hogy a termékek egy részének a termelő országokban kell maradniuk; aggályainak ad hangot az élelmiszer-spekuláció miatt; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a mezőgazdaságra irányuló külföldi befektetést, amikor az a fejlődést támogatja, és segíti a nyersanyagok (különösen a mezőgazdasági termékek) feldolgozott termékekké történő átalakítására szolgáló helyi kapacitás kiépítését; mindazonáltal aggasztja az a jelenlegi tendencia, hogy egyes országok a fejlődő országokban termőföldeket vesznek bérbe annak érdekében, hogy az említett országokból odatelepítsék a termelést; kitart amellett, hogy az ilyen szerződéseknek átláthatóknak kell lenniük, valamint hogy a termékek egy részének a termelő országokban kell maradniuk; aggályainak ad hangot az élelmiszer-spekuláció miatt;

| 26. | a mezőgazdasági kistermelők, a helyi piacok és a korszerű termesztéstechnológiák AKCS-államokban történő támogatása érdekében sürgeti a műszaki, pénzügyi és személyi kapacitások növelését, hogy ezáltal kevésbé legyenek kitéve az ingadozó világpiaci árak hatásainak; |
| --- | --- |

26.

a mezőgazdasági kistermelők, a helyi piacok és a korszerű termesztéstechnológiák AKCS-államokban történő támogatása érdekében sürgeti a műszaki, pénzügyi és személyi kapacitások növelését, hogy ezáltal kevésbé legyenek kitéve az ingadozó világpiaci árak hatásainak;

| 27. | felszólítja az uniós és AKCS-országokat, hogy tekintsék prioritásnak az agrárágazat, a halászat és az élelmiszerbiztonság fejlesztését, és azokat kezeljék központi ágazatként az országstratégiai dokumentumok és a nemzeti indikatív programok kidolgozása során; hangsúlyozza, hogy az AKCS-országokban az éhínség megelőzése érdekében foglalkozni kell az élelmiszertermelés és -elosztás kérdésével; javasolja továbbá a városi gazdálkodás fejlesztését; |
| --- | --- |

27.

felszólítja az uniós és AKCS-országokat, hogy tekintsék prioritásnak az agrárágazat, a halászat és az élelmiszerbiztonság fejlesztését, és azokat kezeljék központi ágazatként az országstratégiai dokumentumok és a nemzeti indikatív programok kidolgozása során; hangsúlyozza, hogy az AKCS-országokban az éhínség megelőzése érdekében foglalkozni kell az élelmiszertermelés és -elosztás kérdésével; javasolja továbbá a városi gazdálkodás fejlesztését;

| 28. | felszólítja az EU-t, hogy folytasson együttműködést a regionális halászati irányító szervezetekkel a fenntartható halászat megvalósítása, valamint az AKCS-országokban a halfeldolgozásra szolgáló belső kapacitás fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

28.

felszólítja az EU-t, hogy folytasson együttműködést a regionális halászati irányító szervezetekkel a fenntartható halászat megvalósítása, valamint az AKCS-országokban a halfeldolgozásra szolgáló belső kapacitás fejlesztése érdekében;

Éghajlatváltozás

| 29. | emlékeztet arra, hogy 2020-ig évi 100 milliárd dollárra van szükség a fejlődő országok megsegítésére az éghajlatváltozás hatásainak kezelése terén; felszólítja az AKCS-országokat, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással foglalkozó nemzeti programok kidolgozásán keresztül fogalmazzák meg saját prioritásaikat az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén; kitart amellett, hogy ehhez a már tervbe vett fejlesztési támogatási költségvetések felhasználása helyett új, kiegészítő pénzeszközöket kell rendelni; |
| --- | --- |

29.

emlékeztet arra, hogy 2020-ig évi 100 milliárd dollárra van szükség a fejlődő országok megsegítésére az éghajlatváltozás hatásainak kezelése terén; felszólítja az AKCS-országokat, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással foglalkozó nemzeti programok kidolgozásán keresztül fogalmazzák meg saját prioritásaikat az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén; kitart amellett, hogy ehhez a már tervbe vett fejlesztési támogatási költségvetések felhasználása helyett új, kiegészítő pénzeszközöket kell rendelni;

| 30. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás mérséklése hatalmas kihívást jelent a fejlődő országok számára, viszont lehetőséggé is kell válnia arra, hogy az adományozók pénzügyi és technikai támogatásának segítségével előmozdítsák a zöld technológiákat, a technológiák átadásán keresztül (napenergia stb.) pedig fejlesszék az országokat (zöld fejlesztés) és zöld munkahelyeket hozzanak létre; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás mérséklése hatalmas kihívást jelent a fejlődő országok számára, viszont lehetőséggé is kell válnia arra, hogy az adományozók pénzügyi és technikai támogatásának segítségével előmozdítsák a zöld technológiákat, a technológiák átadásán keresztül (napenergia stb.) pedig fejlesszék az országokat (zöld fejlesztés) és zöld munkahelyeket hozzanak létre;

| 31. | sajnálja, hogy a koppenhágai csúcstalálkozón nem jött létre jogilag kötelező erejű megállapodás; ennélfogva felszólít egy valódi kötelezettségvállalásra irányuló közös AKCS–EU stratégia kidolgozására a Mexikóban tartandó következő COP-16 konferencia keretében; |
| --- | --- |

31.

sajnálja, hogy a koppenhágai csúcstalálkozón nem jött létre jogilag kötelező erejű megállapodás; ennélfogva felszólít egy valódi kötelezettségvállalásra irányuló közös AKCS–EU stratégia kidolgozására a Mexikóban tartandó következő COP-16 konferencia keretében;

| 32. | hangsúlyozza egy olyan, az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel foglalkozó világszintű szövetség előmozdításának jelentőségét, amelynek célja, hogy nagyobb arányú támogatást nyújtson a legszegényebb és az éghajlatváltozásnak leginkább kitett fejlődő országoknak, különösen a legkevésbé fejlett országoknak és a fejlődő kis szigetállamoknak; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza egy olyan, az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel foglalkozó világszintű szövetség előmozdításának jelentőségét, amelynek célja, hogy nagyobb arányú támogatást nyújtson a legszegényebb és az éghajlatváltozásnak leginkább kitett fejlődő országoknak, különösen a legkevésbé fejlett országoknak és a fejlődő kis szigetállamoknak;

| 33. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsa elnökségének, az Afrikai Uniónak és a Pánafrikai Parlamentnek. |
| --- | --- |

33.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsa elnökségének, az Afrikai Uniónak és a Pánafrikai Parlamentnek.

ÁLLÁSFOGLALÁS (9)

a haiti katasztrófa utáni újjáépítésről és helyreállításról, valamint a szegénység és a természeti csapások közötti összefüggésről

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

2010. március 29. és 1. között a spanyolországi Tenerifén ülésezve,

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel a G7-ek a kanadai Iqaluitben 2010. február 6-án megrendezett csúcstalálkozójára,

tekintettel a „Haiti új jövője felé” címmel 2010. március 31-én New Yorkban megrendezett nemzetközi adományozói konferencia eredményeire,

tekintettel a 2010. január 25-i montreali miniszteri előkészítő konferencia következtetéseire,

tekintettel az Európai Parlamentben 2010. január 20-án, az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Ashton bárónő részvételével a haiti földrengés tárgyában rendezett vitára,

tekintettel a Külügyi Tanács 2010. január 18-i brüsszeli rendkívüli ülésének következtetéseire,

tekintettel az Egyesült Nemzetek Haiti Stabilizációs Missziójára (MINUSTAH),

| A. | mivel 2010. január 12-én Haitit a Richter-skála szerint 7,3-as erősségű földrengés rázta meg, katasztrofális csapást mérve Port-au-Prince-re, Jacmelre és a térség más településeire, és azt számos erőteljes utórezgés követte, amelyek a mai napig éreztetik hatásukat az országban, |
| --- | --- |

A.

mivel 2010. január 12-én Haitit a Richter-skála szerint 7,3-as erősségű földrengés rázta meg, katasztrofális csapást mérve Port-au-Prince-re, Jacmelre és a térség más településeire, és azt számos erőteljes utórezgés követte, amelyek a mai napig éreztetik hatásukat az országban,

| B. | mivel a becslések szerint a szerencsétlenségnek több mint 200 000 halottja, 250 000 sebesültje és több mint 3 millió közvetlen érintettje van; mivel az Egyesült Nemzetek Haiti Stabilizációs Missziója (MINUSTAH) is komoly veszteségeket szenvedett, 146 halálos áldozattal és 70 eltűntként nyilvántartott személlyel, |
| --- | --- |

B.

mivel a becslések szerint a szerencsétlenségnek több mint 200 000 halottja, 250 000 sebesültje és több mint 3 millió közvetlen érintettje van; mivel az Egyesült Nemzetek Haiti Stabilizációs Missziója (MINUSTAH) is komoly veszteségeket szenvedett, 146 halálos áldozattal és 70 eltűntként nyilvántartott személlyel,

| C. | mivel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatalának (OCHA) jelentése szerint az ország egész területén csaknem egymillióan szorulnak menedékre, különösen az esős évszak közeledtével, és a lakóhelyüket az országon belül elhagyni kényszerülők száma akár 500 000 is lehet, |
| --- | --- |

C.

mivel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatalának (OCHA) jelentése szerint az ország egész területén csaknem egymillióan szorulnak menedékre, különösen az esős évszak közeledtével, és a lakóhelyüket az országon belül elhagyni kényszerülők száma akár 500 000 is lehet,

| D. | mivel az országban már a 2010. január 12-i földrengést megelőzően, 2008-ban is hurrikánok és trópusi viharok pusztítottak, amelyek a GDP 15 %-ára becsülhető károkat okoztak, |
| --- | --- |

D.

mivel az országban már a 2010. január 12-i földrengést megelőzően, 2008-ban is hurrikánok és trópusi viharok pusztítottak, amelyek a GDP 15 %-ára becsülhető károkat okoztak,

| E. | mivel már a földrengést megelőzően sem volt biztosított az alapvető élelmezés közel 1,8 millió ember számára ebben az országban, ahol a népesség majdnem 60 %-a él vidéki területeken, 70 %-a (12 millió fő) pedig kevesebb mint napi 2 dollárból él, |
| --- | --- |

E.

mivel már a földrengést megelőzően sem volt biztosított az alapvető élelmezés közel 1,8 millió ember számára ebben az országban, ahol a népesség majdnem 60 %-a él vidéki területeken, 70 %-a (12 millió fő) pedig kevesebb mint napi 2 dollárból él,

| F. | mivel ez a rendkívüli szegénység súlyosbította a földrengés pusztító hatásait, és az országot minden eddiginél súlyosabb humanitárius válságba taszította, |
| --- | --- |

F.

mivel ez a rendkívüli szegénység súlyosbította a földrengés pusztító hatásait, és az országot minden eddiginél súlyosabb humanitárius válságba taszította,

| G. | mivel a Bizottság hozzájárulását adta ahhoz, hogy 137 millió eurót biztosít rövid távú és legalább 200 millió eurót közép és hosszú távú igényekre, a tagállamok pedig további 92 millió eurót; mivel az Amerikaközi Fejlesztési Bank becslései szerint Haiti újjáépítése 10,5 milliárd euróba fog kerülni, évi 2 milliárd eurós ütemezésben; tudomásul véve a Dél-amerikai Nemzetek Uniójának arra irányú határozatát, hogy Haiti számára 217 millió eurós segélyalapot hoz létre, |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság hozzájárulását adta ahhoz, hogy 137 millió eurót biztosít rövid távú és legalább 200 millió eurót közép és hosszú távú igényekre, a tagállamok pedig további 92 millió eurót; mivel az Amerikaközi Fejlesztési Bank becslései szerint Haiti újjáépítése 10,5 milliárd euróba fog kerülni, évi 2 milliárd eurós ütemezésben; tudomásul véve a Dél-amerikai Nemzetek Uniójának arra irányú határozatát, hogy Haiti számára 217 millió eurós segélyalapot hoz létre,

| H. | mivel Haiti a becslések szerint körülbelül 1 milliárd dollárnyi külső adóssággal küszködik, amely Haiti fejlődését már a földrengés előtt is akadályozta, és amely megnehezítheti az ország újjáépítési erőfeszítéseit, |
| --- | --- |

H.

mivel Haiti a becslések szerint körülbelül 1 milliárd dollárnyi külső adóssággal küszködik, amely Haiti fejlődését már a földrengés előtt is akadályozta, és amely megnehezítheti az ország újjáépítési erőfeszítéseit,

| I. | tudomásul véve a G7-ek minisztereinek határozatát Haiti adósságának törléséről, ugyanakkor megjegyezve, hogy Haiti adóssága a G7-országok felé csak 214 millió dollárt jelentett a teljes, 890 millió dollárnyi adósságállományból, |
| --- | --- |

I.

tudomásul véve a G7-ek minisztereinek határozatát Haiti adósságának törléséről, ugyanakkor megjegyezve, hogy Haiti adóssága a G7-országok felé csak 214 millió dollárt jelentett a teljes, 890 millió dollárnyi adósságállományból,

| J. | mivel az azonnali segélyműveleteken túl az emberek megélhetése, az elpusztított infrastruktúra, az állami intézmények és a gazdasági tevékenységek helyreállítására irányuló közép- és hosszú távú újjáépítési erőfeszítések hosszú távú nemzetközi kötelezettségvállalást igényelnek, |
| --- | --- |

J.

mivel az azonnali segélyműveleteken túl az emberek megélhetése, az elpusztított infrastruktúra, az állami intézmények és a gazdasági tevékenységek helyreállítására irányuló közép- és hosszú távú újjáépítési erőfeszítések hosszú távú nemzetközi kötelezettségvállalást igényelnek,

| 1. | őszinte részvétének és együttérzésének ad hangot Haiti lakossága felé, és szolidaritását fejezi ki a többi érintett nemzettel, valamint a nemzetközi szervezetek személyzetével, így az ENSZ és az Európai Bizottság alkalmazottaival is, a kivételesen erős földrengés okozta súlyos emberi veszteségek és pusztulás miatt; elismeréssel adózik a haiti nép példás bátorsága és szolidaritása előtt, akik a katasztrófa után azonnal – még mielőtt annak híre a médiában elterjedt – életek ezreit mentették meg, sérültek és árvák ezreinek nyújtottak segítő kezet, miközben maguk is a legmélyebb nélkülözést szenvedték el; |
| --- | --- |

1.

őszinte részvétének és együttérzésének ad hangot Haiti lakossága felé, és szolidaritását fejezi ki a többi érintett nemzettel, valamint a nemzetközi szervezetek személyzetével, így az ENSZ és az Európai Bizottság alkalmazottaival is, a kivételesen erős földrengés okozta súlyos emberi veszteségek és pusztulás miatt; elismeréssel adózik a haiti nép példás bátorsága és szolidaritása előtt, akik a katasztrófa után azonnal – még mielőtt annak híre a médiában elterjedt – életek ezreit mentették meg, sérültek és árvák ezreinek nyújtottak segítő kezet, miközben maguk is a legmélyebb nélkülözést szenvedték el;

| 2. | üdvözli a haiti hatóságok és a civil társadalom, valamint az ENSZ, a nem kormányzati szervezetek és a bilaterális adományozó szervezetek arra tett erőfeszítéseit, hogy megsegítsék Haiti népét, valamint elismerését fejezi ki az Európai Unió egész területéről, az AKCS-országokból és a világ minden részéről érkező segélyszervezetek és magánszemélyek munkájáért; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a haiti hatóságok és a civil társadalom, valamint az ENSZ, a nem kormányzati szervezetek és a bilaterális adományozó szervezetek arra tett erőfeszítéseit, hogy megsegítsék Haiti népét, valamint elismerését fejezi ki az Európai Unió egész területéről, az AKCS-országokból és a világ minden részéről érkező segélyszervezetek és magánszemélyek munkájáért;

| 3. | szívből üdvözli a „Haiti új jövője felé” címmel 2010. március 31-én New Yorkban megrendezett nemzetközi adományozói konferencián összegyűlt ENSZ-tagállamok és nemzetközi partnerek által tanúsított szolidaritást, amely az elkövetkező három évre és azon túl összesen 9,9 milliárd dollár összegű kötelezettségvállalást eredményezett, és arra ösztönzi a nemzetközi közösséget, hogy teljesítse a vállalt, történelmi léptékű kötelezettségeket; |
| --- | --- |

3.

szívből üdvözli a „Haiti új jövője felé” címmel 2010. március 31-én New Yorkban megrendezett nemzetközi adományozói konferencián összegyűlt ENSZ-tagállamok és nemzetközi partnerek által tanúsított szolidaritást, amely az elkövetkező három évre és azon túl összesen 9,9 milliárd dollár összegű kötelezettségvállalást eredményezett, és arra ösztönzi a nemzetközi közösséget, hogy teljesítse a vállalt, történelmi léptékű kötelezettségeket;

| 4. | támogatja annak tényét, hogy a nemzetközi adományozók hozzájárulásaikat hozzáigazították Haiti nemzeti újjáépítési és fejlesztési cselekvési tervéhez, amelyet Haiti elnöke, René Préval mutatott be, ezzel világosan jelezve, hogy a hosszú távú újjáépítési munkákban a haiti hatóságoké lesz a vezető szerep; |
| --- | --- |

4.

támogatja annak tényét, hogy a nemzetközi adományozók hozzájárulásaikat hozzáigazították Haiti nemzeti újjáépítési és fejlesztési cselekvési tervéhez, amelyet Haiti elnöke, René Préval mutatott be, ezzel világosan jelezve, hogy a hosszú távú újjáépítési munkákban a haiti hatóságoké lesz a vezető szerep;

| 5. | hangsúlyozza annak elengedhetetlen fontosságát, hogy a biztonság helyreállítása és a humanitárius segélyek, valamint az újjáépítés és a fejlesztés tekintetében a haiti kormány égisze alatt eljárva továbbiakban is az ENSZ feleljen az összes polgári és katonai művelet koordinálásáért; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza annak elengedhetetlen fontosságát, hogy a biztonság helyreállítása és a humanitárius segélyek, valamint az újjáépítés és a fejlesztés tekintetében a haiti kormány égisze alatt eljárva továbbiakban is az ENSZ feleljen az összes polgári és katonai művelet koordinálásáért;

| 6. | felhívja az ENSZ-t, hogy a haiti hatóságokkal együttműködve vizsgálja felül a MINUSTAH megbízatását annak érdekében, hogy reagálni tudjon az ország katasztrófa utáni szükségleteire, különös tekintettel a biztonsági kérdésekre; |
| --- | --- |

6.

felhívja az ENSZ-t, hogy a haiti hatóságokkal együttműködve vizsgálja felül a MINUSTAH megbízatását annak érdekében, hogy reagálni tudjon az ország katasztrófa utáni szükségleteire, különös tekintettel a biztonsági kérdésekre;

| 7. | kéri, hogy készüljön átfogó értékelés a lakosság rövid és hosszú távú szükségleteinek azonosítására, valamint a nemzetközi közösség által a helyreállítási folyamatban – a sürgősségi segítségnyújtás, a helyreállítás és az újjáépítés három szakaszában – betöltendő szerep meghatározására; |
| --- | --- |

7.

kéri, hogy készüljön átfogó értékelés a lakosság rövid és hosszú távú szükségleteinek azonosítására, valamint a nemzetközi közösség által a helyreállítási folyamatban – a sürgősségi segítségnyújtás, a helyreállítás és az újjáépítés három szakaszában – betöltendő szerep meghatározására;

| 8. | súlyos aggodalmának ad hangot a legkiszolgáltatottabb személyek, különösen a nők, a gyermekek és az idősek jólétével kapcsolatban; felszólítja a Bizottságot és az ENSZ-t, hogy fordítsanak különös figyelmet a nők újjáépítési erőfeszítésekben történő részvételére és támogassák azt oly módon, hogy aktívan bevonják őket valamennyi segély- és újjáépítési program rehabilitációs, rekonstrukciós és értékelési fázisába; |
| --- | --- |

8.

súlyos aggodalmának ad hangot a legkiszolgáltatottabb személyek, különösen a nők, a gyermekek és az idősek jólétével kapcsolatban; felszólítja a Bizottságot és az ENSZ-t, hogy fordítsanak különös figyelmet a nők újjáépítési erőfeszítésekben történő részvételére és támogassák azt oly módon, hogy aktívan bevonják őket valamennyi segély- és újjáépítési program rehabilitációs, rekonstrukciós és értékelési fázisába;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a felügyelet nélkül maradt és a családjuktól elszakadt gyermekeknek olyan szolgáltatásokat kell nyújtani, amelyek célja, hogy a lehető leggyorsabban újraegyesítsék őket szüleikkel vagy szokásos gondozóikkal; felszólítja az EU-t és a nemzetközi közösséget annak haladéktalan felmérésére, hogy mekkora szükség van összehangolt tervre a földrengés következtében árván maradt több ezer gyermek problémájának kezelésére; rámutat az illegális örökbefogadás és a gyermekkereskedelem súlyos kockázatára; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a felügyelet nélkül maradt és a családjuktól elszakadt gyermekeknek olyan szolgáltatásokat kell nyújtani, amelyek célja, hogy a lehető leggyorsabban újraegyesítsék őket szüleikkel vagy szokásos gondozóikkal; felszólítja az EU-t és a nemzetközi közösséget annak haladéktalan felmérésére, hogy mekkora szükség van összehangolt tervre a földrengés következtében árván maradt több ezer gyermek problémájának kezelésére; rámutat az illegális örökbefogadás és a gyermekkereskedelem súlyos kockázatára;

| 10. | sürgeti az EU-t, hogy támogasson egy ideiglenes moratóriumot a haiti gyermekek új örökbefogadásaira vonatkozóan, a felkutatásra irányuló erőfeszítések megkezdésétől számítva akár két évre is; felszólítja az EU-t, hogy lássa el a gyermekek alapvető szükségleteit, és hozzon létre ideiglenes iskolákat, valamint sürgősen szervezze meg a gyermekek számára a tanácsadást; |
| --- | --- |

10.

sürgeti az EU-t, hogy támogasson egy ideiglenes moratóriumot a haiti gyermekek új örökbefogadásaira vonatkozóan, a felkutatásra irányuló erőfeszítések megkezdésétől számítva akár két évre is; felszólítja az EU-t, hogy lássa el a gyermekek alapvető szükségleteit, és hozzon létre ideiglenes iskolákat, valamint sürgősen szervezze meg a gyermekek számára a tanácsadást;

| 11. | határozottan szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság és a nemzetközi közösség kísérje figyelemmel a haiti lakosság egészségi állapotát, különös tekintettel a nőkre és a gyermekekre; |
| --- | --- |

11.

határozottan szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság és a nemzetközi közösség kísérje figyelemmel a haiti lakosság egészségi állapotát, különös tekintettel a nőkre és a gyermekekre;

| 12. | felhívja a nemzetközi közösséget, hogy teljes egészében törölje a Haiti Köztársaság külső adósságát, és gratulál mindazoknak, akik ezt megtették vagy ilyen jellegű intézkedéseket jelentettek be; hangsúlyozza, hogy a földrengés esetén nyújtott bármely sürgősségi segélyt adomány, nem pedig adósságot eredményező kölcsön formájában kell nyújtani; |
| --- | --- |

12.

felhívja a nemzetközi közösséget, hogy teljes egészében törölje a Haiti Köztársaság külső adósságát, és gratulál mindazoknak, akik ezt megtették vagy ilyen jellegű intézkedéseket jelentettek be; hangsúlyozza, hogy a földrengés esetén nyújtott bármely sürgősségi segélyt adomány, nem pedig adósságot eredményező kölcsön formájában kell nyújtani;

| 13. | támogatja az EU és más adományozók erőfeszítéseit az élelmiszer helyi előállításának fokozására, a megrongálódott infrastruktúra helyreállítása, valamint a kistermelők szükséges eszközökkel (magvakkal, trágyával és szerszámokkal) történő ellátása révén, különösen a márciusban kezdődő tavaszi ültetési idényben, amely a nemzeti élelmiszertermelés 60 %-át teszi ki; felkéri az EU-t és a többi nemzetközi adományozót, hogy a segélyezéshez lehetőség szerint helyben előállított élelmiszert vásároljanak, ily módon jelentősen hozzájárulva a vidéki gazdaság megsegítéséhez és a helyi termelők védelméhez; |
| --- | --- |

13.

támogatja az EU és más adományozók erőfeszítéseit az élelmiszer helyi előállításának fokozására, a megrongálódott infrastruktúra helyreállítása, valamint a kistermelők szükséges eszközökkel (magvakkal, trágyával és szerszámokkal) történő ellátása révén, különösen a márciusban kezdődő tavaszi ültetési idényben, amely a nemzeti élelmiszertermelés 60 %-át teszi ki; felkéri az EU-t és a többi nemzetközi adományozót, hogy a segélyezéshez lehetőség szerint helyben előállított élelmiszert vásároljanak, ily módon jelentősen hozzájárulva a vidéki gazdaság megsegítéséhez és a helyi termelők védelméhez;

| 14. | hangsúlyozza, hogy elsősorban olyan hosszú távú befektetésekre kell összpontosítani, amelyek a megfelelő műszaki előírásokat betartó, földrengésbiztos épületek és alapvető infrastruktúrák kiépítésére irányulnak – mint például vízellátás, úthálózat, elektromos áram és technológiaátadás –, amelyek a földrengés előtt nem léteztek vagy nem voltak megfelelőek, ami nagymértékben felerősítette a természeti katasztrófák potenciális hatását; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy elsősorban olyan hosszú távú befektetésekre kell összpontosítani, amelyek a megfelelő műszaki előírásokat betartó, földrengésbiztos épületek és alapvető infrastruktúrák kiépítésére irányulnak – mint például vízellátás, úthálózat, elektromos áram és technológiaátadás –, amelyek a földrengés előtt nem léteztek vagy nem voltak megfelelőek, ami nagymértékben felerősítette a természeti katasztrófák potenciális hatását;

| 15. | felszólít egy, az Egyesült Nemzetek által kezelt pénzalap létrehozására a lakossági figyelemfelkeltésre és képzésre irányuló intézkedések, a megelőzés és a korai figyelmeztető rendszerek, a megfelelő védelmi struktúrák kiépítése, valamint a sürgősségi orvosi és higiéniai felszerelések készletei felhalmozásának finanszírozására; |
| --- | --- |

15.

felszólít egy, az Egyesült Nemzetek által kezelt pénzalap létrehozására a lakossági figyelemfelkeltésre és képzésre irányuló intézkedések, a megelőzés és a korai figyelmeztető rendszerek, a megfelelő védelmi struktúrák kiépítése, valamint a sürgősségi orvosi és higiéniai felszerelések készletei felhalmozásának finanszírozására;

| 16. | felszólítja a nemzetközi közösséget annak biztosítására, hogy az újjáépítési folyamatban a haiti nép és annak kormánya játszhassa a főszerepet – a haiti parlament demokratikus ellenőrzése alatt –, annak érdekében, hogy felelősséget vállalhassanak közös jövőjükért; felkéri az Európai Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy bocsássa rendelkezésükre az uniós know-how-t, ily módon erősítve a nemzeti, valamint a helyi, regionális és szubregionális kapacitást; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a nemzetközi közösséget annak biztosítására, hogy az újjáépítési folyamatban a haiti nép és annak kormánya játszhassa a főszerepet – a haiti parlament demokratikus ellenőrzése alatt –, annak érdekében, hogy felelősséget vállalhassanak közös jövőjükért; felkéri az Európai Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy bocsássa rendelkezésükre az uniós know-how-t, ily módon erősítve a nemzeti, valamint a helyi, regionális és szubregionális kapacitást;

| 17. | szorgalmazza, hogy a nemzetközi közösség gondoskodjon a haiti szegénység enyhítésének folyamatosan kiemelt kezeléséről, még azután is, hogy a média figyelme már másfelé fordul, hogy segítségével Haiti a katasztrófából olyan jól működő demokráciaként kerüljön ki, amelynek gazdasága képes fenntartható módon eltartani az ország népét; |
| --- | --- |

17.

szorgalmazza, hogy a nemzetközi közösség gondoskodjon a haiti szegénység enyhítésének folyamatosan kiemelt kezeléséről, még azután is, hogy a média figyelme már másfelé fordul, hogy segítségével Haiti a katasztrófából olyan jól működő demokráciaként kerüljön ki, amelynek gazdasága képes fenntartható módon eltartani az ország népét;

| 18. | sürgeti az EU-t, hogy működjön együtt a haiti hatóságokkal a hosszú távú katasztrófamegelőzési és -enyhítési mechanizmus és kapacitáskezelés kidolgozásában, hangsúlyozva, hogy az újjáépítési erőfeszítéseknek a nemzeti prioritásokon kell alapulniuk, egyúttal tiszteletben tartva a segélyhatékonyság elvét és támogatva a haiti intézményeket hatékony kormányzási képességük visszanyerésében; támogatja Préval elnök javaslatát, hogy az ENSZ-en belül hozzanak létre egy állandó struktúrát, amely a természeti csapások által okozott válságokat azok első napjától kezdve képes kezelni; |
| --- | --- |

18.

sürgeti az EU-t, hogy működjön együtt a haiti hatóságokkal a hosszú távú katasztrófamegelőzési és -enyhítési mechanizmus és kapacitáskezelés kidolgozásában, hangsúlyozva, hogy az újjáépítési erőfeszítéseknek a nemzeti prioritásokon kell alapulniuk, egyúttal tiszteletben tartva a segélyhatékonyság elvét és támogatva a haiti intézményeket hatékony kormányzási képességük visszanyerésében; támogatja Préval elnök javaslatát, hogy az ENSZ-en belül hozzanak létre egy állandó struktúrát, amely a természeti csapások által okozott válságokat azok első napjától kezdve képes kezelni;

| 19. | létfontosságúnak tartja Haiti nagyarányú újraerdősítését – tekintve hogy a jelenlegi helyzet az országot rendkívüli mértékben kiszolgáltatottá teszi mindenfajta természeti csapással szemben –, valamint a főzéshez gazdaságos, fenntartható alternatívák feltárását az erdőirtás helyett; |
| --- | --- |

19.

létfontosságúnak tartja Haiti nagyarányú újraerdősítését – tekintve hogy a jelenlegi helyzet az országot rendkívüli mértékben kiszolgáltatottá teszi mindenfajta természeti csapással szemben –, valamint a főzéshez gazdaságos, fenntartható alternatívák feltárását az erdőirtás helyett;

| 20. | felszólítja az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét és a nemzetközi együttműködésért, humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztost, hogy az Egyesült Nemzetekkel együttműködésben vállaljon vezető szerepet az EU válsághelyzetekre adott válaszainak összehangolásában, élve a Lisszaboni Szerződésben létrehozott abbéli hatáskörével, hogy hatékonyabban koordinálja az Európai Unió jövőbeli válságokra adott válaszlépéseit, egyúttal felhasználva az eddigi eredményeket; |
| --- | --- |

20.

felszólítja az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét és a nemzetközi együttműködésért, humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztost, hogy az Egyesült Nemzetekkel együttműködésben vállaljon vezető szerepet az EU válsághelyzetekre adott válaszainak összehangolásában, élve a Lisszaboni Szerződésben létrehozott abbéli hatáskörével, hogy hatékonyabban koordinálja az Európai Unió jövőbeli válságokra adott válaszlépéseit, egyúttal felhasználva az eddigi eredményeket;

| 21. | határozottan ösztönzi a haiti helyzethez hasonló esetekben felhasználható, operatív polgári védelmi mechanizmusok nemzetközi szintű létrehozását, a regionális előzetes helyzetmeghatározás alapján, illetve a katasztrófák gyakoriságától vagy előre jelezhetőségétől függően; |
| --- | --- |

21.

határozottan ösztönzi a haiti helyzethez hasonló esetekben felhasználható, operatív polgári védelmi mechanizmusok nemzetközi szintű létrehozását, a regionális előzetes helyzetmeghatározás alapján, illetve a katasztrófák gyakoriságától vagy előre jelezhetőségétől függően;

| 22. | felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő javaslatokat az EU polgári védelmi mechanizmusán alapuló uniós polgári védelmi erő létrehozására, lehetővé téve az Unió számára, hogy valamely katasztrófától számított 24 órán belül összegyűjtse a sürgősségi humanitárius segély biztosításához szükséges erőforrásokat; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő javaslatokat az EU polgári védelmi mechanizmusán alapuló uniós polgári védelmi erő létrehozására, lehetővé téve az Unió számára, hogy valamely katasztrófától számított 24 órán belül összegyűjtse a sürgősségi humanitárius segély biztosításához szükséges erőforrásokat;

| 23. | felszólítja az Európai Uniót, hogy tekintettel a karibi térségen belüli regionális integráció és együttműködés fontosságára, szabadítson fel egyedi összegeket a karibi térség francia legkülső régiói számára (Guadeloupe, Martinique, Guyana), hogy folytathassák és fokozhassák a haiti lakosságnak nyújtott segítséget; |
| --- | --- |

23.

felszólítja az Európai Uniót, hogy tekintettel a karibi térségen belüli regionális integráció és együttműködés fontosságára, szabadítson fel egyedi összegeket a karibi térség francia legkülső régiói számára (Guadeloupe, Martinique, Guyana), hogy folytathassák és fokozhassák a haiti lakosságnak nyújtott segítséget;

| 24. | sürgősen kéri az újjáalakult haiti kormányt, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt a haiti demokrácia megteremtésére és elmélyítésére; |
| --- | --- |

24.

sürgősen kéri az újjáalakult haiti kormányt, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt a haiti demokrácia megteremtésére és elmélyítésére;

| 25. | üdvözli az Afrikai Unió pozitív válaszát Abdoulaye Wade szenegáli elnök javaslatára – amelyet a szenegáli parlament állásfoglalásában támogatott – a haiti lakosok visszatelepülési jogáról, és szorgalmazza, hogy a nemzetközi közösség egy ENSZ-határozat elfogadásával mozdítsa elő ezt a javaslatot; |
| --- | --- |

25.

üdvözli az Afrikai Unió pozitív válaszát Abdoulaye Wade szenegáli elnök javaslatára – amelyet a szenegáli parlament állásfoglalásában támogatott – a haiti lakosok visszatelepülési jogáról, és szorgalmazza, hogy a nemzetközi közösség egy ENSZ-határozat elfogadásával mozdítsa elő ezt a javaslatot;

| 26. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Bizottság elnökének, Haiti elnökének és kormányának, az AKCS Tanácsának, a CARICOM-tagállamoknak, az Afrikai Unió Bizottságának, az ENSZ humanitárius ügyekért és gyorssegélyekért felelős főtitkárhelyettesének, a Világbanknak, a Nemzetközi Valutaalapnak és az Európai Unió tagállamai kormányának. |
| --- | --- |

26.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Bizottság elnökének, Haiti elnökének és kormányának, az AKCS Tanácsának, a CARICOM-tagállamoknak, az Afrikai Unió Bizottságának, az ENSZ humanitárius ügyekért és gyorssegélyekért felelős főtitkárhelyettesének, a Világbanknak, a Nemzetközi Valutaalapnak és az Európai Unió tagállamai kormányának.

ÁLLÁSFOGLALÁS (10)

a dél-szudáni béke megszilárdításának támogatásáról

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

2010. március 29. és április 1. között a spanyolországi Tenerifén ülésezve,

tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel a szudáni kormány és a Szudáni Népi Felszabadító Mozgalom/Hadsereg (SPLM/A) között 2005 januárjában Nairobiban aláírt átfogó békemegállapodásra,

tekintettel Szudán 2005-ben elfogadott átmeneti nemzeti alkotmányára,

tekintettel a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányára, valamint az emberi jogokról és a népek jogairól szóló afrikai chartára, amelyeket Szudán is ratifikált,

tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának Szudánról szóló határozataira,

tekintettel az Afrikai Unió szudáni konfliktus utáni újjáépítéssel és fejlesztéssel foglalkozó miniszteri bizottságának munkájára és az Afrikai Unió más kezdeményezéseire,

tekintettel az Afrikai Unió Bizottsága elnökének az átfogó békemegállapodás végrehajtási folyamatáról szóló jelentésére,

tekintettel az Afrikai Unió Béke és Biztonsági Tanácsa 2009. augusztus 26-án Addisz-Abebában tartott 201. ülésének közleményére,

tekintettel a kézi- és könnyűfegyverek kereskedelméről szóló uniós magatartási kódexre és az ENSZ hagyományos fegyverrendszereire,

tekintettel a Szudánról szóló korábbi állásfoglalásaira, valamint az Európai Parlament és a Pán-Afrikai Parlament Szudánról szóló állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Unió Tanácsának Szudánról szóló következtetéseire,

tekintettel a Nemzetközi Válságcsoport „Szudán: az összeomlás megelőzése” címmel közzétett, 2009. december 17-i politikai feljegyzésére,

tekintettel a „Dél-szudáni béke megmentése” című, 2010. januári közös NGO-jelentésre,

| A. | mivel az átfogó békemegállapodás véget vetett a szörnyű, pusztító polgárháborúnak, amely kétmilliónál is több halálos áldozatot követelt Szudánban, és közel négymillió embert tett menekültté vagy kényszerített lakóhelyének elhagyására, |
| --- | --- |

A.

mivel az átfogó békemegállapodás véget vetett a szörnyű, pusztító polgárháborúnak, amely kétmilliónál is több halálos áldozatot követelt Szudánban, és közel négymillió embert tett menekültté vagy kényszerített lakóhelyének elhagyására,

| B. | tudatában annak, hogy ez a polgárháború, valamint az erőszak fokozódása a következőknek tulajdonítható:






  — | a természeti erőforrások és a hatalom megosztása feletti viták, |
| --- | --- | --- |

B.

tudatában annak, hogy ez a polgárháború, valamint az erőszak fokozódása a következőknek tulajdonítható:

—

a természeti erőforrások és a hatalom megosztása feletti viták,

| — | a kézi- és könnyűfegyverek széles körű elérhetősége, |
| --- | --- |

—

a kézi- és könnyűfegyverek széles körű elérhetősége,

| — | az Úr Ellenállási Hadserege (LRA), egy Ugandán kívülről működő ugandai lázadó csoport folytatódó rendszeres, brutális és vérengző betörései az országba, |
| --- | --- |

—

az Úr Ellenállási Hadserege (LRA), egy Ugandán kívülről működő ugandai lázadó csoport folytatódó rendszeres, brutális és vérengző betörései az országba,

| C. | mivel az átfogó békemegállapodás emellett hatéves átmeneti időszakot (2005–2011) határozott meg, a „béke osztalékai” címszó alatt rögzítve a teljesítendő célkitűzéseket és bizonyos kulcsfontosságú időpontokat, így például az eredetileg 2009-re tervezett országos választások és a dél-szudáni nép önrendelkezéséről szóló, 2011. januárra ütemezett népszavazás dátumát, |
| --- | --- |

C.

mivel az átfogó békemegállapodás emellett hatéves átmeneti időszakot (2005–2011) határozott meg, a „béke osztalékai” címszó alatt rögzítve a teljesítendő célkitűzéseket és bizonyos kulcsfontosságú időpontokat, így például az eredetileg 2009-re tervezett országos választások és a dél-szudáni nép önrendelkezéséről szóló, 2011. januárra ütemezett népszavazás dátumát,

| D. | mivel a közelgő országos választások lesznek az első, a békefolyamat szempontjából kulcsfontosságú választások az átfogó békemegállapodás megkötése óta, mielőtt tovább lehetne lépni a dél-szudáni önrendelkezésről szóló népszavazás és az abyei népszavazás felé, |
| --- | --- |

D.

mivel a közelgő országos választások lesznek az első, a békefolyamat szempontjából kulcsfontosságú választások az átfogó békemegállapodás megkötése óta, mielőtt tovább lehetne lépni a dél-szudáni önrendelkezésről szóló népszavazás és az abyei népszavazás felé,

| E. | mivel a déli önrendelkezésről szóló népszavazás előtt megoldásokat kell találni az állampolgárság, az észak–déli határkijelölés fennmaradó részei, a határ menti területek demilitarizálása, valamint az erőforrások – köztük az olaj – megosztásának kérdéseire, |
| --- | --- |

E.

mivel a déli önrendelkezésről szóló népszavazás előtt megoldásokat kell találni az állampolgárság, az észak–déli határkijelölés fennmaradó részei, a határ menti területek demilitarizálása, valamint az erőforrások – köztük az olaj – megosztásának kérdéseire,

| F. | mivel a népszámlálásról szóló vitát a két fél közötti megállapodással hidalták át, amely az SPLM/A-nak további negyven helyet biztosít a nemzetgyűlésben, |
| --- | --- |

F.

mivel a népszámlálásról szóló vitát a két fél közötti megállapodással hidalták át, amely az SPLM/A-nak további negyven helyet biztosít a nemzetgyűlésben,

| G. | mivel az SPLM vitatja a lakóépületekről és a népességről készült 2008. májusi összeírás végleges adatainak pontosságát; mivel délen a szavazásra jogosultak becsült számának 108 %-át vették nyilvántartásba, |
| --- | --- |

G.

mivel az SPLM vitatja a lakóépületekről és a népességről készült 2008. májusi összeírás végleges adatainak pontosságát; mivel délen a szavazásra jogosultak becsült számának 108 %-át vették nyilvántartásba,

| H. | mivel a Nemzeti Kongresszus Párt (NCP) és az SPLM között a dél-szudáni népszavazási törvényről szóló tárgyalások terén a közelmúltban elért előrehaladás, az abyei területi népszavazás, valamint a Dél-Kordofán és Kék-Nílus régiókban folytatott lakossági konzultációk pozitív lépések, |
| --- | --- |

H.

mivel a Nemzeti Kongresszus Párt (NCP) és az SPLM között a dél-szudáni népszavazási törvényről szóló tárgyalások terén a közelmúltban elért előrehaladás, az abyei területi népszavazás, valamint a Dél-Kordofán és Kék-Nílus régiókban folytatott lakossági konzultációk pozitív lépések,

| I. | mivel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár világosan kimondta, hogy az Egyesült Nemzetek igyekszik támogatni a felek arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az egységet vonzóvá tegyék, valamint azt, hogy a dél-szudáni nép az önrendelkezéshez való jogát egy népszavazás keretében gyakorolhassa, |
| --- | --- |

I.

mivel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár világosan kimondta, hogy az Egyesült Nemzetek igyekszik támogatni a felek arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az egységet vonzóvá tegyék, valamint azt, hogy a dél-szudáni nép az önrendelkezéshez való jogát egy népszavazás keretében gyakorolhassa,

| J. | mivel az ENSZ békefenntartó misszióját (UNMIS) 2005-ben azzal a fő céllal hozták létre, hogy támogassa az átfogó békemegállapodás végrehajtását, és a misszió több mint 9 000 fős katonai személyzetet és 3 000 fősnél nagyobb helyi polgári és nemzetközi személyzetet alkalmazott; mivel az UNMIS a békemegállapodás figyelemmel kísérésére összpontosított, a polgári védelmi megbízatásának rovására, |
| --- | --- |

J.

mivel az ENSZ békefenntartó misszióját (UNMIS) 2005-ben azzal a fő céllal hozták létre, hogy támogassa az átfogó békemegállapodás végrehajtását, és a misszió több mint 9 000 fős katonai személyzetet és 3 000 fősnél nagyobb helyi polgári és nemzetközi személyzetet alkalmazott; mivel az UNMIS a békemegállapodás figyelemmel kísérésére összpontosított, a polgári védelmi megbízatásának rovására,

| K. | mivel az Afrikai Uniónak a szudáni konfliktus utáni újjáépítéssel és fejlesztéssel foglalkozó miniszteri bizottsága 2010. januári ülésén hangsúlyozta annak szükségességét, hogy a szudáni felek tegyenek meg mindent az átfogó békemegállapodás végrehajtásában felmerülő problémák leküzdésére, beleértve a választások sikeres lebonyolítását és az ország demokratikus átalakítását, a határkijelölést, az abyei kérdés rendezését az Állandó Választottbíróság határozata alapján, valamint a dél-szudáni bizonytalanság kezelését, |
| --- | --- |

K.

mivel az Afrikai Uniónak a szudáni konfliktus utáni újjáépítéssel és fejlesztéssel foglalkozó miniszteri bizottsága 2010. januári ülésén hangsúlyozta annak szükségességét, hogy a szudáni felek tegyenek meg mindent az átfogó békemegállapodás végrehajtásában felmerülő problémák leküzdésére, beleértve a választások sikeres lebonyolítását és az ország demokratikus átalakítását, a határkijelölést, az abyei kérdés rendezését az Állandó Választottbíróság határozata alapján, valamint a dél-szudáni bizonytalanság kezelését,

| L. | mivel a törzsi összecsapások hullámában 2009 eleje óta Dél-Szudánban több ezren vesztették életüket, és az áldozatok többsége a távoli vidéki területeken élő nők és gyermekek közül került ki; mivel 2010 eleje óta több százan haltak meg a Warrap államban fellángoló erőszak következtében, |
| --- | --- |

L.

mivel a törzsi összecsapások hullámában 2009 eleje óta Dél-Szudánban több ezren vesztették életüket, és az áldozatok többsége a távoli vidéki területeken élő nők és gyermekek közül került ki; mivel 2010 eleje óta több százan haltak meg a Warrap államban fellángoló erőszak következtében,

| M. | mivel Dél-Szudán a világ legfejletlenebb térségei közé tartozik; mivel az ENSZ Népesedési Alapja az írástudók arányát Dél-Szudánban 24 %-ra teszi; mivel a nők 90 %-a nem tud írni vagy olvasni, |
| --- | --- |

M.

mivel Dél-Szudán a világ legfejletlenebb térségei közé tartozik; mivel az ENSZ Népesedési Alapja az írástudók arányát Dél-Szudánban 24 %-ra teszi; mivel a nők 90 %-a nem tud írni vagy olvasni,

| N. | mivel a warrapi élelmezési program szerint az erőszak miatt 2009-ben 350 000 ember kényszerült otthona elhagyására, akik ezáltal élelmiszersegélyre szorulnak; mivel a tavalyi gyenge szezonális esőzések a terményeket is tönkretették; mivel összesen 4,3 millió embernek van szüksége élelmiszersegélyre, a tavalyi körülbelül egymillióhoz képest, |
| --- | --- |

N.

mivel a warrapi élelmezési program szerint az erőszak miatt 2009-ben 350 000 ember kényszerült otthona elhagyására, akik ezáltal élelmiszersegélyre szorulnak; mivel a tavalyi gyenge szezonális esőzések a terményeket is tönkretették; mivel összesen 4,3 millió embernek van szüksége élelmiszersegélyre, a tavalyi körülbelül egymillióhoz képest,

| O. | mivel a WHO szerint Dél-Szudánban drámai mértékű hiány áll fenn orvosokból, mert ezer főre 0,22 orvos jut, és a kormányzat elmondása szerint csak a népesség 25 %-a fér hozzá az egészségügyi szolgáltatásokhoz; mivel Dél-Szudánban a legmagasabb a gyermekágyi halandóság, és hét gyermekből egy nem éri meg az ötéves kort; mivel a dél-szudáni AIDS-bizottság szerint a HIV-ről való tájékozottság 10 % alatt marad; mivel a dél-szudáni kormány az egészségügyi rendszer átalakításáról szóló terv megvalósítására készül, |
| --- | --- |

O.

mivel a WHO szerint Dél-Szudánban drámai mértékű hiány áll fenn orvosokból, mert ezer főre 0,22 orvos jut, és a kormányzat elmondása szerint csak a népesség 25 %-a fér hozzá az egészségügyi szolgáltatásokhoz; mivel Dél-Szudánban a legmagasabb a gyermekágyi halandóság, és hét gyermekből egy nem éri meg az ötéves kort; mivel a dél-szudáni AIDS-bizottság szerint a HIV-ről való tájékozottság 10 % alatt marad; mivel a dél-szudáni kormány az egészségügyi rendszer átalakításáról szóló terv megvalósítására készül,

| P. | mivel az adományozói közösség nem teljesítette 2005-ben a norvégiai Oslóban tett kötelezettségvállalásait, és az ígért 4,8 milliárd dollárnyi segélynek ténylegesen csak a töredéke ért el Dél-Szudánba, |
| --- | --- |

P.

mivel az adományozói közösség nem teljesítette 2005-ben a norvégiai Oslóban tett kötelezettségvállalásait, és az ígért 4,8 milliárd dollárnyi segélynek ténylegesen csak a töredéke ért el Dél-Szudánba,

| Q. | mivel az átfogó békemegállapodás aláírását követően az Európai Bizottság újrakezdte az együttműködést Szudánnal, és 500 millió eurót meghaladó értékben vállalt kötelezettséget, elsősorban a konfliktus utáni újjáépítési, helyreállítási és fejlesztési tevékenységek területén; mivel Szudán úgy döntött, hogy nem ratifikálja a cotonoui megállapodás első felülvizsgált változatát, a továbbiakban nem jogosult az Európai Fejlesztési Alapból származó segély igénybevételére, és mivel az Európai Bizottság igyekszik megoldást találni erre a helyzetre, |
| --- | --- |

Q.

mivel az átfogó békemegállapodás aláírását követően az Európai Bizottság újrakezdte az együttműködést Szudánnal, és 500 millió eurót meghaladó értékben vállalt kötelezettséget, elsősorban a konfliktus utáni újjáépítési, helyreállítási és fejlesztési tevékenységek területén; mivel Szudán úgy döntött, hogy nem ratifikálja a cotonoui megállapodás első felülvizsgált változatát, a továbbiakban nem jogosult az Európai Fejlesztési Alapból származó segély igénybevételére, és mivel az Európai Bizottság igyekszik megoldást találni erre a helyzetre,

| 1. | ünnepélyesen megerősíti az átfogó békemegállapodás iránti teljes támogatását, és sürgősen kéri valamennyi részes felet a megállapodás tényleges és teljes körű végrehajtására, az átfogó szudáni béke előmozdítása érdekében; szorosabb együttműködésre hív fel a szudáni kormány és a dél-szudáni kormány között, az átfogó békemegállapodás menetrendjének sikerét akadályozó tényezők felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

1.

ünnepélyesen megerősíti az átfogó békemegállapodás iránti teljes támogatását, és sürgősen kéri valamennyi részes felet a megállapodás tényleges és teljes körű végrehajtására, az átfogó szudáni béke előmozdítása érdekében; szorosabb együttműködésre hív fel a szudáni kormány és a dél-szudáni kormány között, az átfogó békemegállapodás menetrendjének sikerét akadályozó tényezők felszámolása érdekében;

| 2. | felszólítja továbbá az AU-t, az EU-t és a nemzetközi közösséget, hogy haladéktalanul állapodjanak meg az arra irányuló fellépésről és intézkedésekről, hogy támogatják a szudáni feleket az átfogó békemegállapodás végrehajtásában, és előmozdítják a demokratikus kormányzást Szudán egész területén; |
| --- | --- |

2.

felszólítja továbbá az AU-t, az EU-t és a nemzetközi közösséget, hogy haladéktalanul állapodjanak meg az arra irányuló fellépésről és intézkedésekről, hogy támogatják a szudáni feleket az átfogó békemegállapodás végrehajtásában, és előmozdítják a demokratikus kormányzást Szudán egész területén;

| 3. | elismerését fejezi ki az átfogó megállapodást aláíró két fél (az NCP és az SPLM) által mindezidáig betöltött szerepért, valamint a szudáni nép szerepéért a békemegállapodás tiszteletben tartásában; továbbá felkéri őket, hogy vessék be minden politikai jóakaratukat annak érdekében, hogy túljussanak a holtponton és teljes körűen végrehajtsák az átfogó békemegállapodást; |
| --- | --- |

3.

elismerését fejezi ki az átfogó megállapodást aláíró két fél (az NCP és az SPLM) által mindezidáig betöltött szerepért, valamint a szudáni nép szerepéért a békemegállapodás tiszteletben tartásában; továbbá felkéri őket, hogy vessék be minden politikai jóakaratukat annak érdekében, hogy túljussanak a holtponton és teljes körűen végrehajtsák az átfogó békemegállapodást;

| 4. | felhívja az NCP-t és az SPLM-et, hogy hajtsák végre az ahhoz szükséges kulcsfontosságú demokratikus reformokat, hogy az országos választás és a déli népszavazás hiteles, szabad és tisztességes legyen; |
| --- | --- |

4.

felhívja az NCP-t és az SPLM-et, hogy hajtsák végre az ahhoz szükséges kulcsfontosságú demokratikus reformokat, hogy az országos választás és a déli népszavazás hiteles, szabad és tisztességes legyen;

| 5. | kitart amellett, hogy az átmeneti alkotmányban garantált alapvető szabadságok mindegyikét ültessék át a gyakorlatba, és felszólítja az illetékes hatóságokat, nevezetesen a választási bizottságot, hogy a választásokat megelőző időszakban küzdje le a fennmaradó technikai problémákat; |
| --- | --- |

5.

kitart amellett, hogy az átmeneti alkotmányban garantált alapvető szabadságok mindegyikét ültessék át a gyakorlatba, és felszólítja az illetékes hatóságokat, nevezetesen a választási bizottságot, hogy a választásokat megelőző időszakban küzdje le a fennmaradó technikai problémákat;

| 6. | támogatja a szudáni népet, akiknek a szavazói nyilvántartásba vételi folyamatban vállalt aktív részvétele komoly érdeklődést jelez az elkövetkező választásokon való részvétel iránt; |
| --- | --- |

6.

támogatja a szudáni népet, akiknek a szavazói nyilvántartásba vételi folyamatban vállalt aktív részvétele komoly érdeklődést jelez az elkövetkező választásokon való részvétel iránt;

| 7. | üdvözli azt a tényt, hogy a nőkre vonatkozó zárt pártlistákkal (25 %) a nők parlamenti részvétele Szudánban a legmagasabbak közé tartozik majd a térségben, ugyanakkor azt szeretné, ha a pártok a női listákon kívülről is javasolnának női képviselőket; |
| --- | --- |

7.

üdvözli azt a tényt, hogy a nőkre vonatkozó zárt pártlistákkal (25 %) a nők parlamenti részvétele Szudánban a legmagasabbak közé tartozik majd a térségben, ugyanakkor azt szeretné, ha a pártok a női listákon kívülről is javasolnának női képviselőket;

| 8. | felkéri a két felet, az Afrikai Uniót és a nemzetközi közösséget egyaránt, hogy mérlegeljék az észak és dél közötti jövőbeni politikai, gazdasági és biztonsági kapcsolatokat abban az esetben, ha a népszavazás jóváhagyja az elszakadást, beleértve az elszakadáshoz szükséges átmeneti mechanizmusokat is; úgy véli, hogy a népszavazás után szükség van egy átmeneti időszakra annak érdekében, hogy a békés elszakadás feltételeit rögzítő, népszavazás előtti megállapodásokat megfelelően végre lehessen hajtani és irányítani; |
| --- | --- |

8.

felkéri a két felet, az Afrikai Uniót és a nemzetközi közösséget egyaránt, hogy mérlegeljék az észak és dél közötti jövőbeni politikai, gazdasági és biztonsági kapcsolatokat abban az esetben, ha a népszavazás jóváhagyja az elszakadást, beleértve az elszakadáshoz szükséges átmeneti mechanizmusokat is; úgy véli, hogy a népszavazás után szükség van egy átmeneti időszakra annak érdekében, hogy a békés elszakadás feltételeit rögzítő, népszavazás előtti megállapodásokat megfelelően végre lehessen hajtani és irányítani;

| 9. | felkéri az átfogó békemegállapodás két részes felét, hogy az átfogó békemegállapodásban előírtaknak megfelelően teremtsenek békés, stabil környezetet a népszavazás átlátható és hiteles lebonyolításához; |
| --- | --- |

9.

felkéri az átfogó békemegállapodás két részes felét, hogy az átfogó békemegállapodásban előírtaknak megfelelően teremtsenek békés, stabil környezetet a népszavazás átlátható és hiteles lebonyolításához;

| 10. | felszólít minden felet az erőszak beszüntetésére; felszólítja a dél-szudáni kormányt, hogy segítse elő a törzsek közötti párbeszédet, és hozzon létre intézményi mechanizmusokat a törzsi megbékélés megvalósítására és fenntartására; |
| --- | --- |

10.

felszólít minden felet az erőszak beszüntetésére; felszólítja a dél-szudáni kormányt, hogy segítse elő a törzsek közötti párbeszédet, és hozzon létre intézményi mechanizmusokat a törzsi megbékélés megvalósítására és fenntartására;

| 11. | felkéri a dél-szudáni kormányt, hogy helyi szinten fordítson több erőfeszítést a biztonságra, ügyelve az egységek etnikai összetételére, és kezelje kiemelten a rendőrségi reformot, a meglévő stratégiai dokumentumokra és a 2009. évi rendőrségi törvényre építve; hangsúlyozza a biztonsági ágazat reformjának fontosságát; |
| --- | --- |

11.

felkéri a dél-szudáni kormányt, hogy helyi szinten fordítson több erőfeszítést a biztonságra, ügyelve az egységek etnikai összetételére, és kezelje kiemelten a rendőrségi reformot, a meglévő stratégiai dokumentumokra és a 2009. évi rendőrségi törvényre építve; hangsúlyozza a biztonsági ágazat reformjának fontosságát;

| 12. | szorgalmazza, hogy az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa:






  — | bocsássa az UNMIS rendelkezésére az összes ígért forrást annak érdekében, hogy megbízatását optimális körülmények között láthassa el; |
| --- | --- | --- |

12.

szorgalmazza, hogy az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa:

—

bocsássa az UNMIS rendelkezésére az összes ígért forrást annak érdekében, hogy megbízatását optimális körülmények között láthassa el;

| — | az UNMIS számára tegye prioritássá a polgári védelmet; |
| --- | --- |

—

az UNMIS számára tegye prioritássá a polgári védelmet;

| — | a polgári védelem feladatköreivel kapcsolatban nyújtson világos iránymutatásokat az UNMIS számára, valamint megfelelő képzést valamennyi munkatársának; |
| --- | --- |

—

a polgári védelem feladatköreivel kapcsolatban nyújtson világos iránymutatásokat az UNMIS számára, valamint megfelelő képzést valamennyi munkatársának;

| — | továbbra is vegyen részt az LRA-probléma rendezésében, és tegyen meg minden tőle telhetőt egy átfogó, tartós megoldás elérése érdekében; |
| --- | --- |

—

továbbra is vegyen részt az LRA-probléma rendezésében, és tegyen meg minden tőle telhetőt egy átfogó, tartós megoldás elérése érdekében;

| 13. | felszólítja az UNMIS-t, hogy vállaljon proaktívabb szerepet a polgári védelem terén, és legyen aktív fél a helyi konfliktusmegelőzésben, a törzsi hatóságokkal együttműködésben; |
| --- | --- |

13.

felszólítja az UNMIS-t, hogy vállaljon proaktívabb szerepet a polgári védelem terén, és legyen aktív fél a helyi konfliktusmegelőzésben, a törzsi hatóságokkal együttműködésben;

| 14. | úgy véli, hogy az észak–déli kérdést nem lehet elszigetelten vizsgálni, és a megbékélés elengedhetetlen tényező a tartós dél-szudáni békéhez; ezért minden felet felszólít arra, hogy tartsa tiszteletben a lakosság alapvető emberi jogait, kezelje kiemelten a polgári személyek védelmét, vessen véget a büntetlenségnek és állítsa bíróság elé a bűncselekmények gyanúsítottait annak érdekében, hogy növelje a lakosság bizalmát; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az észak–déli kérdést nem lehet elszigetelten vizsgálni, és a megbékélés elengedhetetlen tényező a tartós dél-szudáni békéhez; ezért minden felet felszólít arra, hogy tartsa tiszteletben a lakosság alapvető emberi jogait, kezelje kiemelten a polgári személyek védelmét, vessen véget a büntetlenségnek és állítsa bíróság elé a bűncselekmények gyanúsítottait annak érdekében, hogy növelje a lakosság bizalmát;

| 15. | felszólítja az EU-t és más adományozókat, különösen azokat, akik a 2005. évi oslói adományozói konferencián kötelezettséget vállaltak, hogy ismerjék fel Dél-Szudán komoly humanitárius és fejlesztési szükségleteit, és biztosítsák, hogy az előirányzott összegek tükrözik az említett szükségleteket, valamint hogy az adott összegeket fel is szabadítják; továbbá felhívja őket, hogy támogassák a kormányt a meglévő támogatási mechanizmusok szerepeire vonatkozó stratégiai jövőkép megfogalmazásában, valamint abban, hogy kreatív módszereket találjon az őshonos hazai szervezetek támogatására, felismerve, hogy az erős civil társadalom Dél-Szudán stabilitása szempontjából elengedhetetlen fontosságú; |
| --- | --- |

15.

felszólítja az EU-t és más adományozókat, különösen azokat, akik a 2005. évi oslói adományozói konferencián kötelezettséget vállaltak, hogy ismerjék fel Dél-Szudán komoly humanitárius és fejlesztési szükségleteit, és biztosítsák, hogy az előirányzott összegek tükrözik az említett szükségleteket, valamint hogy az adott összegeket fel is szabadítják; továbbá felhívja őket, hogy támogassák a kormányt a meglévő támogatási mechanizmusok szerepeire vonatkozó stratégiai jövőkép megfogalmazásában, valamint abban, hogy kreatív módszereket találjon az őshonos hazai szervezetek támogatására, felismerve, hogy az erős civil társadalom Dél-Szudán stabilitása szempontjából elengedhetetlen fontosságú;

| 16. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, az Afrikai Uniónak, az Egyesült Nemzeteknek és az AKCS-csoport nemzeti, regionális és kontinentális parlamentjeinek. |
| --- | --- |

16.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, az Afrikai Uniónak, az Egyesült Nemzeteknek és az AKCS-csoport nemzeti, regionális és kontinentális parlamentjeinek.

NYILATKOZAT

Az EU és Latin-Amerika között megkötendő, banánról szóló megállapodás, valamint annak az AKCS-országok és az EU banántermelőire gyakorolt hatása

Az alku

| A. | Az EU 2009 decemberében a WTO-n belül arra a megállapodásra jutott az USA-beli és latin-amerikai termelőkkel, hogy véget vetnek a banánnal kapcsolatos, régóta húzódó vitának. |
| --- | --- |

A.

Az EU 2009 decemberében a WTO-n belül arra a megállapodásra jutott az USA-beli és latin-amerikai termelőkkel, hogy véget vetnek a banánnal kapcsolatos, régóta húzódó vitának.

| B. | Az alku a vámtarifa jelentős (2010 és legkorábban 2017 közötti 35 %-os) csökkentését fogja jelenteni az AKCS-n kívülről származó behozatalok esetében, és ennek eredményeképpen ártani fog az AKCS és az uniós termelők versenyképességének. |
| --- | --- |

B.

Az alku a vámtarifa jelentős (2010 és legkorábban 2017 közötti 35 %-os) csökkentését fogja jelenteni az AKCS-n kívülről származó behozatalok esetében, és ennek eredményeképpen ártani fog az AKCS és az uniós termelők versenyképességének.

| C. | Emellett az EU jelenleg szabadkereskedelmi megállapodások aláírása céljából kétoldalú tárgyalásokat folytat bizonyos latin-amerikai országokkal, ami további komoly tarifacsökkentésekhez vezethet, és jelentős mértékben csökkentheti a gazdasági partnerségi megállapodásokból származó feltételezett előnyöket az AKCS-országok banántermelői számára. |
| --- | --- |

C.

Emellett az EU jelenleg szabadkereskedelmi megállapodások aláírása céljából kétoldalú tárgyalásokat folytat bizonyos latin-amerikai országokkal, ami további komoly tarifacsökkentésekhez vezethet, és jelentős mértékben csökkentheti a gazdasági partnerségi megállapodásokból származó feltételezett előnyöket az AKCS-országok banántermelői számára.

| D. | A banán a világ negyedik legnagyobb mezőgazdasági exportcikke. Az uniós piac az összes behozatal több mint egyharmadáért felelős. |
| --- | --- |

D.

A banán a világ negyedik legnagyobb mezőgazdasági exportcikke. Az uniós piac az összes behozatal több mint egyharmadáért felelős.

| E. | A Latin-Amerikában működő multinacionális vállalatok a világpiac több mint 80 %-át tartják ellenőrzésük alatt. |
| --- | --- |

E.

A Latin-Amerikában működő multinacionális vállalatok a világpiac több mint 80 %-át tartják ellenőrzésük alatt.

| F. | 2008-ban az Európában értékesített banán 72 %-a már Latin-Amerikából származott, miközben az AKCS-országokból és az EU-ból származó banán mindössze 17 %-ot, illetve 10,5 %-ot képviselt. Az AKCS-országok banánkivitelei szinte teljes egészében az EU-ba irányulnak, míg a latin-amerikai országok Észak- és Dél-Amerikába, valamint Oroszországba is exportálnak. |
| --- | --- |

F.

2008-ban az Európában értékesített banán 72 %-a már Latin-Amerikából származott, miközben az AKCS-országokból és az EU-ból származó banán mindössze 17 %-ot, illetve 10,5 %-ot képviselt. Az AKCS-országok banánkivitelei szinte teljes egészében az EU-ba irányulnak, míg a latin-amerikai országok Észak- és Dél-Amerikába, valamint Oroszországba is exportálnak.

| G. | A banántermelés jelentős hatással van a helyi közösségekre, nemcsak gazdasági szempontból, hanem a környezet, a migráció, a nemek egyenlősége és a munkaügyi normák terén is. |
| --- | --- |

G.

A banántermelés jelentős hatással van a helyi közösségekre, nemcsak gazdasági szempontból, hanem a környezet, a migráció, a nemek egyenlősége és a munkaügyi normák terén is.

| H. | Néhány latin-amerikai országban a multinacionális cégek banántermelése együtt jár az emberi jogi jogsértések magas előfordulási arányával. |
| --- | --- |

H.

Néhány latin-amerikai országban a multinacionális cégek banántermelése együtt jár az emberi jogi jogsértések magas előfordulási arányával.

| I. | A megállapodás csak akkor fog hatályba lépni, ha az Európai Parlament beleegyezését adja, a Tanács pedig engedélyezi annak megkötését. |
| --- | --- |

I.

A megállapodás csak akkor fog hatályba lépni, ha az Európai Parlament beleegyezését adja, a Tanács pedig engedélyezi annak megkötését.

A hatás

| J. | Már most kezdenek érződni a megállapodás hatásai, amely arra tesz kísérletet, hogy a fenntartható fejlődés célkitűzéseit összeegyeztesse a WTO szerinti kötelezettségekkel. |
| --- | --- |

J.

Már most kezdenek érződni a megállapodás hatásai, amely arra tesz kísérletet, hogy a fenntartható fejlődés célkitűzéseit összeegyeztesse a WTO szerinti kötelezettségekkel.

| K. | Az AKCS-országok termelőit súlyosan fogja érinteni, mivel tarifavédelmük egy jelentős részét elveszítik. Néhány, a banánkiviteltől nagymértékben függő AKCS-országban a kiviteli ágazatok teljes egészében eltűnhetnek, ami rettenetes társadalmi és gazdasági következményekkel járhat. |
| --- | --- |

K.

Az AKCS-országok termelőit súlyosan fogja érinteni, mivel tarifavédelmük egy jelentős részét elveszítik. Néhány, a banánkiviteltől nagymértékben függő AKCS-országban a kiviteli ágazatok teljes egészében eltűnhetnek, ami rettenetes társadalmi és gazdasági következményekkel járhat.

| L. | Megfelelő kísérő intézkedések nélkül az európai banántermelő térségek – amelyek némelyike már most is az EU legszegényebbjei közé tartozik és magas munkanélküliséggel küzd – szintén tetemes szociogazdasági árat fizetnek majd. |
| --- | --- |

L.

Megfelelő kísérő intézkedések nélkül az európai banántermelő térségek – amelyek némelyike már most is az EU legszegényebbjei közé tartozik és magas munkanélküliséggel küzd – szintén tetemes szociogazdasági árat fizetnek majd.

| M. | A multinacionális cégek óriási haszonhoz jutnak majd az EU/AKCS-beli kisüzemi gazdálkodó közösségek kárára. |
| --- | --- |

M.

A multinacionális cégek óriási haszonhoz jutnak majd az EU/AKCS-beli kisüzemi gazdálkodó közösségek kárára.

| N. | Az AKCS-országokbeli és az európai banántermelő térségeknek több pénzügyi támogatásra lesz szüksége ezen fő gazdasági tevékenység fenntartásához, hogy versenyezni tudjanak az olyan térségekből származó banánnal, ahol rendkívül alacsony a fizetések, a szociális feltételek és a környezetvédelmi szabályok szintje. |
| --- | --- |

N.

Az AKCS-országokbeli és az európai banántermelő térségeknek több pénzügyi támogatásra lesz szüksége ezen fő gazdasági tevékenység fenntartásához, hogy versenyezni tudjanak az olyan térségekből származó banánnal, ahol rendkívül alacsony a fizetések, a szociális feltételek és a környezetvédelmi szabályok szintje.

| O. | Az egyre olcsóbb banán felé való elmozdulás valószínűleg a munkaügyi normák lazulását idézi elő a banánágazatban, ideértve a gyermekmunkát, a környezetvédelmet, a korrupciót és az adóelkerülést is. |
| --- | --- |

O.

Az egyre olcsóbb banán felé való elmozdulás valószínűleg a munkaügyi normák lazulását idézi elő a banánágazatban, ideértve a gyermekmunkát, a környezetvédelmet, a korrupciót és az adóelkerülést is.

| P. | Az Európai Bizottság támogatási csomagot állított össze az AKCS-termelők részére (a banánnal kapcsolatos kísérő intézkedések), négy év alatt 190 millió EUR értékben, amihez bizonyos feltételek esetén további 10 millió EUR járulhat. Ez a támogatás nem veszi figyelembe a latin-amerikai országokkal kötött kétoldalú kereskedelmi megállapodásokból eredő további vámtarifa-csökkentéseket. |
| --- | --- |

P.

Az Európai Bizottság támogatási csomagot állított össze az AKCS-termelők részére (a banánnal kapcsolatos kísérő intézkedések), négy év alatt 190 millió EUR értékben, amihez bizonyos feltételek esetén további 10 millió EUR járulhat. Ez a támogatás nem veszi figyelembe a latin-amerikai országokkal kötött kétoldalú kereskedelmi megállapodásokból eredő további vámtarifa-csökkentéseket.

| Q. | A Kolumbiának és Perunak tett és már a közép-amerikai országok részéről is kért újabb engedmények sokkal messzebbre mennek, mint a közelmúltbeli megállapodásban foglaltak, és destabilizálhatják a térség más országait, valamint az AKCS-országok és az EU más banántermelőinek gazdaságát. |
| --- | --- |

Q.

A Kolumbiának és Perunak tett és már a közép-amerikai országok részéről is kért újabb engedmények sokkal messzebbre mennek, mint a közelmúltbeli megállapodásban foglaltak, és destabilizálhatják a térség más országait, valamint az AKCS-országok és az EU más banántermelőinek gazdaságát.

| R. | Az uniós, különösen a legkülső régiókból származó termelők számára nem irányoznak elő kiegészítő támogatást. |
| --- | --- |

R.

Az uniós, különösen a legkülső régiókból származó termelők számára nem irányoznak elő kiegészítő támogatást.

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés, emlékeztetve arra, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciája immáron a Lisszaboni Szerződésben is benne foglaltatik, a következőket kéri:

| 1. | A Bizottság végezze el az EU és Latin-Amerika között megkötendő, banánról szóló megállapodás gazdasági, társadalmi és környezeti hatásvizsgálatát az AKCS és az EU banántermelőinek szempontjából, a cotonoui megállapodás XXIII. nyilatkozatában előírtaknak megfelelően; |
| --- | --- |

1.

A Bizottság végezze el az EU és Latin-Amerika között megkötendő, banánról szóló megállapodás gazdasági, társadalmi és környezeti hatásvizsgálatát az AKCS és az EU banántermelőinek szempontjából, a cotonoui megállapodás XXIII. nyilatkozatában előírtaknak megfelelően;

| 2. | A Bizottság alaposan mérlegelje a pénzügyi csomag annak érdekében történő növelését, hogy segítse az AKCS-országokban működő és az európai termelőket az új rendszerhez való alkalmazkodásban, és gyorsítsa fel a szóban forgó alapokból származó kifizetéseket; |
| --- | --- |

2.

A Bizottság alaposan mérlegelje a pénzügyi csomag annak érdekében történő növelését, hogy segítse az AKCS-országokban működő és az európai termelőket az új rendszerhez való alkalmazkodásban, és gyorsítsa fel a szóban forgó alapokból származó kifizetéseket;

| 3. | A Bizottság mérlegelje az AKCS-országoknak szóló egyedi kiegészítő pénzügyi és technikai segítségnyújtást annak érdekében, hogy kezeljék a társadalmi és környezeti hatásokat, a kínálati oldalon jelentkező megszorításokat és előmozdítsák a 2013 utáni diverzifikációt; |
| --- | --- |

3.

A Bizottság mérlegelje az AKCS-országoknak szóló egyedi kiegészítő pénzügyi és technikai segítségnyújtást annak érdekében, hogy kezeljék a társadalmi és környezeti hatásokat, a kínálati oldalon jelentkező megszorításokat és előmozdítsák a 2013 utáni diverzifikációt;

| 4. | Az EU terjesszen elő intézkedéseket, amelyek révén segítséget nyújt a banántól nagymértékben függő államok számára gazdaságuk diverzifikálásában, beleértve a fokozottabb kereskedelemsegélyezést is, ily módon teljesítve az EK és a tagállamok kereskedelemsegélyezésre irányuló, egyenként 1 milliárd eurós ígéreteit (amelyekből 50 % áll az AKCS-országok rendelkezésére); |
| --- | --- |

4.

Az EU terjesszen elő intézkedéseket, amelyek révén segítséget nyújt a banántól nagymértékben függő államok számára gazdaságuk diverzifikálásában, beleértve a fokozottabb kereskedelemsegélyezést is, ily módon teljesítve az EK és a tagállamok kereskedelemsegélyezésre irányuló, egyenként 1 milliárd eurós ígéreteit (amelyekből 50 % áll az AKCS-országok rendelkezésére);

| 5. | A Bizottság nyújtson támogatást az uniós termelők által elszenvedett veszteségek ellensúlyozására, fokozatosan vezessen be intézkedéseket a fenntartható banántermelés ösztönzésére az EU-ban, valamint biztosítsa a kétoldalú és többoldalú megállapodások banánra vonatkozó védzáradékának hatékony alkalmazását; |
| --- | --- |

5.

A Bizottság nyújtson támogatást az uniós termelők által elszenvedett veszteségek ellensúlyozására, fokozatosan vezessen be intézkedéseket a fenntartható banántermelés ösztönzésére az EU-ban, valamint biztosítsa a kétoldalú és többoldalú megállapodások banánra vonatkozó védzáradékának hatékony alkalmazását;

| 6. | A WTO-megállapodáson túl a latin-amerikai nemzetekkel kötött kétoldalú kereskedelmi megállapodásokból származó bármilyen új tarifacsökkentés vesse fel a megfelelő kompenzációs intézkedések lehetőségét; |
| --- | --- |

6.

A WTO-megállapodáson túl a latin-amerikai nemzetekkel kötött kétoldalú kereskedelmi megállapodásokból származó bármilyen új tarifacsökkentés vesse fel a megfelelő kompenzációs intézkedések lehetőségét;

| 7. | A Bizottság az AKCS és az EU termelőinek adjon valódi jogbiztonságot a banánkereskedelmi rendszer jövőjére nézve, és gondoskodjon arról, hogy az EP és az AKCS-országok nemzeti parlamentjei a továbbiakban is gondosan figyelemmel kísérik ezt a kérdést; |
| --- | --- |

7.

A Bizottság az AKCS és az EU termelőinek adjon valódi jogbiztonságot a banánkereskedelmi rendszer jövőjére nézve, és gondoskodjon arról, hogy az EP és az AKCS-országok nemzeti parlamentjei a továbbiakban is gondosan figyelemmel kísérik ezt a kérdést;

| 8. | Az EU és az AKCS-országok hatóságai fokozott erőfeszítésekkel törekedjenek arra, hogy valamennyi banántermelő nemzet hatékonyan alkalmazza az ILO tisztességes munkára vonatkozó menetrendjének valamennyi aspektusát; |
| --- | --- |

8.

Az EU és az AKCS-országok hatóságai fokozott erőfeszítésekkel törekedjenek arra, hogy valamennyi banántermelő nemzet hatékonyan alkalmazza az ILO tisztességes munkára vonatkozó menetrendjének valamennyi aspektusát;

| 9. | A Bizottság fel kívánja hívni a figyelmet az etikus kereskedelemre, hogy ezzel elriassza az európai kiskereskedőket az olyan termelőktől származó banán behozatalától, akik az adóelkerülés, a korrupció, a munkaügyi normák és az emberi jogok megsértése terén nem megfelelő politikát folytatnak; |
| --- | --- |

9.

A Bizottság fel kívánja hívni a figyelmet az etikus kereskedelemre, hogy ezzel elriassza az európai kiskereskedőket az olyan termelőktől származó banán behozatalától, akik az adóelkerülés, a korrupció, a munkaügyi normák és az emberi jogok megsértése terén nem megfelelő politikát folytatnak;

| 10. | Az Európai Parlament komolyan vegye fontolóra a szóban forgó nyilatkozatban felvetett kérdések hatását, mielőtt a banánról szóló megállapodáshoz beleegyezését adná. |
| --- | --- |

10.

Az Európai Parlament komolyan vegye fontolóra a szóban forgó nyilatkozatban felvetett kérdések hatását, mielőtt a banánról szóló megállapodáshoz beleegyezését adná.

A regionális stratégiai dokumentumra (RSP) és regionális indikatív programra (RIP) vonatkozó következtetések a 10. EFA keretében - Karib-térség

A térség háttere

A térség több, fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kihívással néz szembe: alacsony népesség; korlátozott és drága közlekedés; az éghajlatváltozással és a természeti katasztrófákkal szembeni rendkívüli kiszolgáltatottság; monokultúrás gazdálkodás korlátozott diverzifikálási lehetőségekkel.

A térségben az integrációs folyamatot hivatalosan a Nyugat-indiai Szövetség (1958–1963) indította el. A CARIFTA 1967-ben újraindította az integrációs folyamatot, 1973-tól pedig a CARICOM adott annak további lendületet olyan különféle kezdeményezések révén, mint például az együttműködés és a külpolitikák összehangolása, valamint az egységes gazdaság egységes jövőképéről szóló Girvan-jelentés. 1992-ben létrehozták a CARIFORUM-ot. Tagjait a CARICOM (11) országai, valamint a Dominikai Köztársaság és Kuba alkotják, és aláírója a cotonoui megállapodásnak.

A CARIFORUM az alábbi kettős szerepet tölti be: a finanszírozás elosztásának koordinálása, valamint az RSP/RIP és egyéb regionális programok végrehajtásának irányítása, amelyeket több adományozóval egyetemben az uniós tagállamok finanszíroznak.

A regionális integrációs törekvések jelenleg a CSME-re összpontosítanak, amelynek megcélzott határideje 2015, valamint a II. szakaszra, amelynek célja az egységes gazdaság megszilárdítása és kiteljesítése.

Ezen kezdeményezések ellenére a térségben zajló integrációs folyamatból jelenleg hiányzik egyfajta lendület. Egyesek szerint ez azzal magyarázható, hogy sokan nem érzik igazán magukénak ezt a folyamatot, míg mások úgy vélekednek, hogy a stagnálás a politikai figyelem nemzeti ügyek felé fordulásának, a választott képviselők gyors cserélődéséből adódó rövid távú politikának vagy annak a politikai meggyőződésnek tudható be, hogy a világpiaci integráció jelentősebb gazdasági hasznokat kínálhat. A többség azonban elismeri, hogy az erőforrások hiánya gátolja a folyamatot, ezért az RSP/RIP-nek ezt a problémát megfelelően kell kezelnie.

A karibi térségre vonatkozó RSP/RIP

Az RSP/RIP-nek a fent említett kihívásokat kell kezelnie ahhoz, hogy elő tudja segíteni mind a regionális integrációt, mind pedig a térség világgazdaságba való integrálódását. Ezen túlmenően az RSP/RIP-nek támogatnia kell a térséget a CARIFORUM és az EU közötti gazdasági partnerségi megállapodás (GPM) végrehajtásában.

Az RSP/RIP alapján 165 millió EUR áll a karibi térség rendelkezésére:

| — | Kiemelt terület: Regionális gazdasági integráció/együttműködés és GPM kapacitásépítés (kiutalás: 85–90 %, azaz 143 millió EUR). |
| --- | --- |

—

Kiemelt terület: Regionális gazdasági integráció/együttműködés és GPM kapacitásépítés (kiutalás: 85–90 %, azaz 143 millió EUR).

| — | A tervbe vett főbb intézkedési területek a különféle létező CARIFORUM integrációs és együttműködési folyamatokon alapulnak: ezek az OECS gazdasági unió; a CSME; a regionális piacok bővítése; a GPM végrehajtása (amelynek tekintetében a kiutalás 72,6 millió EUR) és az emberi erőforrások fejlesztése a regionális intézményeken belül. |
| --- | --- |

—

A tervbe vett főbb intézkedési területek a különféle létező CARIFORUM integrációs és együttműködési folyamatokon alapulnak: ezek az OECS gazdasági unió; a CSME; a regionális piacok bővítése; a GPM végrehajtása (amelynek tekintetében a kiutalás 72,6 millió EUR) és az emberi erőforrások fejlesztése a regionális intézményeken belül.

| — | Nem kiemelt terület: Sebezhető pontok és szociális kérdések (kiutalás: 10–15 %, azaz 22 millió EUR) |
| --- | --- |

—

Nem kiemelt terület: Sebezhető pontok és szociális kérdések (kiutalás: 10–15 %, azaz 22 millió EUR)

| — | A nem kiemelt terület célja, hogy külön figyelmet fordítsanak a bűnözésre és a biztonságra, a nem állami szereplők szerepvállalásának erősítésére és a kapacitásfejlesztésre. |
| --- | --- |

—

A nem kiemelt terület célja, hogy külön figyelmet fordítsanak a bűnözésre és a biztonságra, a nem állami szereplők szerepvállalásának erősítésére és a kapacitásfejlesztésre.

Az RSP/RIP elemzése

| — | Független szakértői bizottság: elengedhetetlen, hogy a civil társadalmat, a tudományos élet képviselőit és a magánszektort teljes mértékben bevonják az RIP/RSP félidős felülvizsgálatának folyamatába. |
| --- | --- |

—

Független szakértői bizottság: elengedhetetlen, hogy a civil társadalmat, a tudományos élet képviselőit és a magánszektort teljes mértékben bevonják az RIP/RSP félidős felülvizsgálatának folyamatába.

| — | A Közös Parlamenti Közgyűlés (JPA) ezért támogatja egy független szakértői bizottság létrehozását azzal a megbízással, hogy azonosítsa a térségben a növekedés felgyorsítását és a megélhetés javítását gátló szűk keresztmetszeteket. A szükséges pénzügyi és humánerőforrás-beruházások azonosítását követően a bizottság pénzügyi és intézményi ajánlásokat tehet arra vonatkozóan, hogy miként lehet legjobban ösztönözni a növekedést és javítani a megélhetést. |
| --- | --- |

—

A Közös Parlamenti Közgyűlés (JPA) ezért támogatja egy független szakértői bizottság létrehozását azzal a megbízással, hogy azonosítsa a térségben a növekedés felgyorsítását és a megélhetés javítását gátló szűk keresztmetszeteket. A szükséges pénzügyi és humánerőforrás-beruházások azonosítását követően a bizottság pénzügyi és intézményi ajánlásokat tehet arra vonatkozóan, hogy miként lehet legjobban ösztönözni a növekedést és javítani a megélhetést.

| — | Regionális gazdasági integráció/együttműködés: A kiemelt terület keretében támogatott kapacitásépítéssel és intézményi kezdeményezésekkel párhuzamosan a JPA úgy véli, hogy a 143 millió EUR egy részét az oktatás, a munkahelyteremtés, az energetika, valamint a légi és tengeri szállítás területén megvalósuló projektekre kell fordítani. |
| --- | --- |

—

Regionális gazdasági integráció/együttműködés: A kiemelt terület keretében támogatott kapacitásépítéssel és intézményi kezdeményezésekkel párhuzamosan a JPA úgy véli, hogy a 143 millió EUR egy részét az oktatás, a munkahelyteremtés, az energetika, valamint a légi és tengeri szállítás területén megvalósuló projektekre kell fordítani.

| — | Ilyen célzott és konkrét kiadások révén tényleges lehetőség nyílik arra, hogy elősegítsék a regionális integrációt és ösztönözzék a fejlődést. |
| --- | --- |

—

Ilyen célzott és konkrét kiadások révén tényleges lehetőség nyílik arra, hogy elősegítsék a regionális integrációt és ösztönözzék a fejlődést.

| — | Gazdasági fejlődés: Az RSP/RIP a gazdasági fejlődés előtt álló számos akadályt azonosít: ezek közül csupán kettőt jelentenek az EU magas szintű egészségügyi és növény-egészségügyi (SPS) megfelelőségi szabványai és a gazdasági diverzifikáció korlátozott lehetőségei. |
| --- | --- |

—

Gazdasági fejlődés: Az RSP/RIP a gazdasági fejlődés előtt álló számos akadályt azonosít: ezek közül csupán kettőt jelentenek az EU magas szintű egészségügyi és növény-egészségügyi (SPS) megfelelőségi szabványai és a gazdasági diverzifikáció korlátozott lehetőségei.

| — | A JPA felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy az AKCS-országoknak elkülönített 30 millió EUR összegű SPS megfelelési finanszírozás méltányos részét előirányozzák a CARIFORUM számára. Ennek a finanszírozásnak különösen a halászati ágazatra, valamint az új ágazatokra kell összpontosulnia, amilyen például az akvakultúra, a mezőgazdasági feldolgozás és a szolgáltatások (pl. gyógyfürdők és ökoturizmus). |
| --- | --- |

—

A JPA felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy az AKCS-országoknak elkülönített 30 millió EUR összegű SPS megfelelési finanszírozás méltányos részét előirányozzák a CARIFORUM számára. Ennek a finanszírozásnak különösen a halászati ágazatra, valamint az új ágazatokra kell összpontosulnia, amilyen például az akvakultúra, a mezőgazdasági feldolgozás és a szolgáltatások (pl. gyógyfürdők és ökoturizmus).

| — | A kutatás és az innováció ösztönözheti a gazdasági diverzifikációt, és különösen a kkv-k és a mezőgazdasági vállalkozási ágazat számára jelenthet előnyt a kutatás és az innováció erőteljesebb középpontba állítása. |
| --- | --- |

—

A kutatás és az innováció ösztönözheti a gazdasági diverzifikációt, és különösen a kkv-k és a mezőgazdasági vállalkozási ágazat számára jelenthet előnyt a kutatás és az innováció erőteljesebb középpontba állítása.

| — | A GPM végrehajtása: Az RSP/RIP keretében történő kiutaláson túlmenően az országspecifikus NIP-ek közül sok a GPM-mel összefüggő tevékenységekre irányul, amilyen például a versenyképesség, a közigazgatási reformok és az infrastruktúra. A nemzeti program forrásaiból 454 millió eurót (a rendelkezésre álló 600 millió EUR 75 %-át) fordítanak kereskedelmi vonatkozású segítségnyújtásra. |
| --- | --- |

—

A GPM végrehajtása: Az RSP/RIP keretében történő kiutaláson túlmenően az országspecifikus NIP-ek közül sok a GPM-mel összefüggő tevékenységekre irányul, amilyen például a versenyképesség, a közigazgatási reformok és az infrastruktúra. A nemzeti program forrásaiból 454 millió eurót (a rendelkezésre álló 600 millió EUR 75 %-át) fordítanak kereskedelmi vonatkozású segítségnyújtásra.

| — | A GPM jelentős szervezeti és strukturális változásokat tesz szükségessé. A kihívások – például a jogi szolgálat megerősítése – számottevőek, és a térség számára megfelelő támogatást kell nyújtani azok kezeléséhez. |
| --- | --- |

—

A GPM jelentős szervezeti és strukturális változásokat tesz szükségessé. A kihívások – például a jogi szolgálat megerősítése – számottevőek, és a térség számára megfelelő támogatást kell nyújtani azok kezeléséhez.

| — | A JPA kiemeli annak fontosságát, hogy az EK és az EU tagállamai 2010-re teljesítsék a kereskedelemsegélyezésre (AfT) vonatkozóan tett, egyenként 1 milliárd EUR összegre szóló ígéretüket (amelynek 50 %-a áll az AKCS-országok rendelkezésére). Mint korábban említettük, az SPS-megfelelés továbbra is prioritás. |
| --- | --- |

—

A JPA kiemeli annak fontosságát, hogy az EK és az EU tagállamai 2010-re teljesítsék a kereskedelemsegélyezésre (AfT) vonatkozóan tett, egyenként 1 milliárd EUR összegre szóló ígéretüket (amelynek 50 %-a áll az AKCS-országok rendelkezésére). Mint korábban említettük, az SPS-megfelelés továbbra is prioritás.

| — | Az RSP/RIP (és hasonlóképpen a CSP-k/NIP-ek) félidős felülvizsgálatának igazi lehetőségként kell szolgálnia arra, hogy felülvizsgálják a finanszírozást, amennyiben az uniós tagállamok nem teljesítik a kereskedelemsegélyezésre vonatkozó ígéretüket. |
| --- | --- |

—

Az RSP/RIP (és hasonlóképpen a CSP-k/NIP-ek) félidős felülvizsgálatának igazi lehetőségként kell szolgálnia arra, hogy felülvizsgálják a finanszírozást, amennyiben az uniós tagállamok nem teljesítik a kereskedelemsegélyezésre vonatkozó ígéretüket.

| — | Élelmiszerbiztonság: A térség lassan reagált a globális élelmiszerválságra. Ez a késedelem alátámasztja a regionális konszenzus szükségességét arra vonatkozóan, hogy miként lehetne a legjobban fellendíteni a mezőgazdasági termelést. Noha egyes országok máris prioritásként kezelik fejlesztési terveikben az élelmiszerbiztonságot, egy átfogó regionális fejlesztési stratégia hatékonyabban biztosíthatná a megfelelő mezőgazdasági termelést. Az élelmiszerbiztonság közép- és hosszú távú garantálása érdekében a térségnek fejlesztési segélyhez kell jutnia a mezőgazdasági ágazat ösztönzésére. |
| --- | --- |

—

Élelmiszerbiztonság: A térség lassan reagált a globális élelmiszerválságra. Ez a késedelem alátámasztja a regionális konszenzus szükségességét arra vonatkozóan, hogy miként lehetne a legjobban fellendíteni a mezőgazdasági termelést. Noha egyes országok máris prioritásként kezelik fejlesztési terveikben az élelmiszerbiztonságot, egy átfogó regionális fejlesztési stratégia hatékonyabban biztosíthatná a megfelelő mezőgazdasági termelést. Az élelmiszerbiztonság közép- és hosszú távú garantálása érdekében a térségnek fejlesztési segélyhez kell jutnia a mezőgazdasági ágazat ösztönzésére.

| — | A JPA tudomásul veszi, hogy az EK egy 3 éves időszakra 1 milliárd euró biztosítására vállalt kötelezettséget az élelmiszerválság által leginkább sújtott 23 ország számára, és üdvözli, hogy 2009-ben 15,8 millió eurót költöttek el Haitin. |
| --- | --- |

—

A JPA tudomásul veszi, hogy az EK egy 3 éves időszakra 1 milliárd euró biztosítására vállalt kötelezettséget az élelmiszerválság által leginkább sújtott 23 ország számára, és üdvözli, hogy 2009-ben 15,8 millió eurót költöttek el Haitin.

| — | Emberi erőforrások és agyelszívás: A térség küzd a hazai képzésen alapuló szakértelem széles kínálatának kialakításával, ez a hiány pedig gátolja az emberi fejlődést, a jólétet, a gazdasági diverzifikációt és a növekedést. |
| --- | --- |

—

Emberi erőforrások és agyelszívás: A térség küzd a hazai képzésen alapuló szakértelem széles kínálatának kialakításával, ez a hiány pedig gátolja az emberi fejlődést, a jólétet, a gazdasági diverzifikációt és a növekedést.

| — | A térséget emellett súlyosan hátrányosan érinti az intenzív agyelszívás (12). A munkaerő szabad mozgása és az emberi erőforrások megosztása a térségben bizonyos fokig enyhíti a problémát, és a JPA ezért üdvözli a csaknem 10 millió EUR összegű, humánerőforrás-fejlesztésre és regionális szintű kapacitásépítésre fordítható kiutalást. |
| --- | --- |

—

A térséget emellett súlyosan hátrányosan érinti az intenzív agyelszívás (12). A munkaerő szabad mozgása és az emberi erőforrások megosztása a térségben bizonyos fokig enyhíti a problémát, és a JPA ezért üdvözli a csaknem 10 millió EUR összegű, humánerőforrás-fejlesztésre és regionális szintű kapacitásépítésre fordítható kiutalást.

| — | A probléma gyökerének kezelésére azonban a térségnek ösztönzőket kell tudnia felkínálni a kivándorlók számára annak érdekében, hogy hazatérjenek, és a térség javára osszák meg megszerzett ismereteiket. |
| --- | --- |

—

A probléma gyökerének kezelésére azonban a térségnek ösztönzőket kell tudnia felkínálni a kivándorlók számára annak érdekében, hogy hazatérjenek, és a térség javára osszák meg megszerzett ismereteiket.

| — | Ösztönözni kell a komoly politikai párbeszédet, és különösen tanulságos lehet a Guyana és más országok által az 1990-es években a migráció visszafordítására tett erőfeszítések elemzése. Az EK-nak e célból finanszírozást kell előirányoznia a migrációs kérdésekkel kapcsolatos regionális együttműködés fokozására, valamint a kapacitásépítésre az agyelszívás visszaszorítása érdekében. |
| --- | --- |

—

Ösztönözni kell a komoly politikai párbeszédet, és különösen tanulságos lehet a Guyana és más országok által az 1990-es években a migráció visszafordítására tett erőfeszítések elemzése. Az EK-nak e célból finanszírozást kell előirányoznia a migrációs kérdésekkel kapcsolatos regionális együttműködés fokozására, valamint a kapacitásépítésre az agyelszívás visszaszorítása érdekében.

| — | Éghajlatváltozás: Az éghajlatváltozás aránytalanul nagy hatással van a kis szigetállamokra, mint amilyenek a karibi térség államai is. |
| --- | --- |

—

Éghajlatváltozás: Az éghajlatváltozás aránytalanul nagy hatással van a kis szigetállamokra, mint amilyenek a karibi térség államai is.

| — | Noha az RSP/RIP nem rendelkezik az éghajlatváltozás kérdésének kezeléséről, 2009-ben az Európai Bizottság 71 millió eurót különített el az éghajlatváltozással összefüggő migráció kezelésére, 97 millió eurót pedig az alkalmazkodásra. A Bizottság azt tervezi továbbá, hogy 3 millió eurót fordít Kubára, valamint 8 millió eurót a GCCA-n keresztül a CCCCC regionális stratégia végrehajtásában való támogatására. |
| --- | --- |

—

Noha az RSP/RIP nem rendelkezik az éghajlatváltozás kérdésének kezeléséről, 2009-ben az Európai Bizottság 71 millió eurót különített el az éghajlatváltozással összefüggő migráció kezelésére, 97 millió eurót pedig az alkalmazkodásra. A Bizottság azt tervezi továbbá, hogy 3 millió eurót fordít Kubára, valamint 8 millió eurót a GCCA-n keresztül a CCCCC regionális stratégia végrehajtásában való támogatására.

| — | Hasznos lenne, ha a JPA további tájékoztatást kapna – mind a finanszírozást, mind a koordinációt illetően – az olyan uniós és regionális kezdeményezésekről és programokról, mint az éghajlatváltozás elleni globális szövetség (GCCA), a fejlődő országok katasztrófakockázatainak csökkentésére irányuló uniós stratégia, a DCI környezetvédelemmel és a természeti erőforrások fenntartható kezelésével foglalkozó tematikus programja, a Karibi Közösség 2005–2015-re szóló regionális keretprogramja (a CDEMA égisze alatt), az átfogó katasztrófakezelési keret és stratégia (szintén a CDEMA égisze alatt) és a CCCCC. |
| --- | --- |

—

Hasznos lenne, ha a JPA további tájékoztatást kapna – mind a finanszírozást, mind a koordinációt illetően – az olyan uniós és regionális kezdeményezésekről és programokról, mint az éghajlatváltozás elleni globális szövetség (GCCA), a fejlődő országok katasztrófakockázatainak csökkentésére irányuló uniós stratégia, a DCI környezetvédelemmel és a természeti erőforrások fenntartható kezelésével foglalkozó tematikus programja, a Karibi Közösség 2005–2015-re szóló regionális keretprogramja (a CDEMA égisze alatt), az átfogó katasztrófakezelési keret és stratégia (szintén a CDEMA égisze alatt) és a CCCCC.

| — | Nemek közötti egyenlőség: A nemek közötti egyenlőség kérdéseinek fokozottan előtérbe kell kerülniük a politikai napirenden, különösen a közelmúltbeli pénzügyi válság fényében, amely tovább nehezítette a méltányos munka hozzáférhetőségét a nők számára. |
| --- | --- |

—

Nemek közötti egyenlőség: A nemek közötti egyenlőség kérdéseinek fokozottan előtérbe kell kerülniük a politikai napirenden, különösen a közelmúltbeli pénzügyi válság fényében, amely tovább nehezítette a méltányos munka hozzáférhetőségét a nők számára.

| — | Donorkoordináció: Az adományozói stratégiák és a végrehajtási módok egységessége kétségtelenül prioritást jelent, a nemzeti kormányokra és regionális intézményekre háruló terhek csökkentése, ugyanakkor a nemzetközi segítségnyújtás eredményességének növelése érdekében is. A különböző adományozók, diplomaták és a tudományos élet képviselőinek beszámolói alapján azonban messze nem hajtják végre megfelelően a párizsi és az accrai nyilatkozatok segélyhatékonyságra vonatkozó elveit. |
| --- | --- |

—

Donorkoordináció: Az adományozói stratégiák és a végrehajtási módok egységessége kétségtelenül prioritást jelent, a nemzeti kormányokra és regionális intézményekre háruló terhek csökkentése, ugyanakkor a nemzetközi segítségnyújtás eredményességének növelése érdekében is. A különböző adományozók, diplomaták és a tudományos élet képviselőinek beszámolói alapján azonban messze nem hajtják végre megfelelően a párizsi és az accrai nyilatkozatok segélyhatékonyságra vonatkozó elveit.

| — | Kulcsfontosságú adományozóként az EU-nak nemcsak saját adományozói követelményeinek egyszerűsítése érdekében kell további erőfeszítéseket tennie, hanem más adományozókkal közösen kell dolgoznia a koordináció javításán és a pazarlás minimalizálásán. A JPA támogatja a regionális projektek közös végrehajtását (pl. CARTAC, PANCAP, CRNM és számos OECS projekt), és üdvözli az EK vezető szerepét a PANCAP donorkoordinációjában. A JPA arra ösztönzi az EK-t, hogy nyújtson pénzügyi támogatást a CDEMA számára, amely a katasztrófakezelésben részt vevő számos adományozót tömörít, de amelynek – az RSP/RIP szerint – jelenleg nincs kapacitása az adományozók hatékony koordinálására. |
| --- | --- |

—

Kulcsfontosságú adományozóként az EU-nak nemcsak saját adományozói követelményeinek egyszerűsítése érdekében kell további erőfeszítéseket tennie, hanem más adományozókkal közösen kell dolgoznia a koordináció javításán és a pazarlás minimalizálásán. A JPA támogatja a regionális projektek közös végrehajtását (pl. CARTAC, PANCAP, CRNM és számos OECS projekt), és üdvözli az EK vezető szerepét a PANCAP donorkoordinációjában. A JPA arra ösztönzi az EK-t, hogy nyújtson pénzügyi támogatást a CDEMA számára, amely a katasztrófakezelésben részt vevő számos adományozót tömörít, de amelynek – az RSP/RIP szerint – jelenleg nincs kapacitása az adományozók hatékony koordinálására.

| — | A támogatások végrehajtása: A JPA támogatja egy regionális fejlesztési alap létrehozását – a CARICOM fejlesztési alapon belül – az EFA és egyéb finanszírozás kezelésére. |
| --- | --- |

—

A támogatások végrehajtása: A JPA támogatja egy regionális fejlesztési alap létrehozását – a CARICOM fejlesztési alapon belül – az EFA és egyéb finanszírozás kezelésére.

| — | A JPA örömmel várja, hogy további tájékoztatást kapjon a CARIFORUM titkársági tanulmányának eredményeiről, valamint az Európai Bizottság, a regionális hatóságok és az EBB közötti, egy karibi infrastrukturális alap afrikai modellen alapuló létrehozásának lehetőségéről folytatott megbeszélésekről. |
| --- | --- |

—

A JPA örömmel várja, hogy további tájékoztatást kapjon a CARIFORUM titkársági tanulmányának eredményeiről, valamint az Európai Bizottság, a regionális hatóságok és az EBB közötti, egy karibi infrastrukturális alap afrikai modellen alapuló létrehozásának lehetőségéről folytatott megbeszélésekről.

| — | Ellenőrzés: Az RIP/RSP parlamenti felügyeletén túlmenően a JPA függetlenfüggetlen audit elvégzését ajánlja. Elsődleges célja annak kivizsgálása, hogy a CARIFORUM 10. EFA-beli részesedését hatékonyan költötték-e el. Az auditnak másodsorban arról kell beszámolnia, hogy a 10. EFA előnyeit az egész térségben egyformán tapasztalták-e, vagy ezek meghatározott földrajzi területekre, illetve ágazatokra koncentrálódtak. |
| --- | --- |

—

Ellenőrzés: Az RIP/RSP parlamenti felügyeletén túlmenően a JPA függetlenfüggetlen audit elvégzését ajánlja. Elsődleges célja annak kivizsgálása, hogy a CARIFORUM 10. EFA-beli részesedését hatékonyan költötték-e el. Az auditnak másodsorban arról kell beszámolnia, hogy a 10. EFA előnyeit az egész térségben egyformán tapasztalták-e, vagy ezek meghatározott földrajzi területekre, illetve ágazatokra koncentrálódtak.

Ajánlások

Amint a fentiekben már említettük, a kiemelt terület egyik része a regionális gazdasági integráció és az együttműködés.

A JPA teljes mértékben támogatja ezt a célkitűzést, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy célként a fenntartható, fejlesztésre irányuló gazdasági növekedést kell kitűzni, amely erősítheti és egységesítheti a térség tárgyalási pozícióját a globális színtéren.

Hasonlóképpen az GPM keretében megvalósuló kapacitásépítés is a kiemelt terület kulcsfontosságú része, és az RSP/RIP-nek ezért biztosítania kell a megfelelő keretek létrehozásához szükséges technikai és pénzügyi támogatást.

A migráció és az agyelszívás hatásainak ellensúlyozása, az élelmiszerbiztonság szavatolása és az éghajlatváltozás elleni küzdelem olyan fő kihívások, amelyek regionális szintű választ igényelnek.

A térségben sürgősen szükség van a jobb donorkoordinációra. A JPA felkéri az EK-t, hogy vegye figyelembe a fent részletezett ajánlásait.

Miközben az Európai Parlament biztosíthatja a parlamenti felügyeletet az EU részéről, sajnálattal meg kell állapítani, hogy ez a CARIFORUM részéről regionális parlament hiányában nagyobb nehézségekbe ütközik.

RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE

| AfT | kereskedelemsegélyezés |
| --- | --- |
| CARICOM | Karibi Közösség |
| CARIFTA | Karibi Szabadkereskedelmi Társulás |
| CARIFORUM | Az AKCS-államok karibi fóruma |
| CARTAC | Karibi Regionális Technikai Segítségnyújtási Központ |
| CCCCC | A Karibi Közösség Éghajlatváltozási Központja |
| CDEMA | Karibi Katasztrófavédelmi Ügynökség |
| CRNM | karibi regionális tárgyalási gépezet |
| CSME | CARICOM egységes piac és gazdaság |
| CSP | országos stratégiai dokumentum |
| DCI | fejlesztési együttműködési eszköz |
| EDF | Európai Fejlesztési Alap |
| EBB | Európai Beruházási Bank |
| GPM | gazdasági partnerségi megállapodás |
| GCCA | Éghajlatváltozás Elleni Globális Szövetség |
| JPA | Közös Parlamenti Közgyűlés |
| NIP | nemzeti indikatív program |
| OECD | Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet |
| OECS | Keleti Karibi Térség Államainak Szervezete |
| PANCAP | Pán-karibi Partnerség a HIV/AIDS Ellen |
| RPTF | regionális előkészítő munkacsoport |
| kkv | kis- és középvállalkozás |
| SPS | egészségügyi és növény-egészségügyi |

AfT

kereskedelemsegélyezés

CARICOM

Karibi Közösség

CARIFTA

Karibi Szabadkereskedelmi Társulás

CARIFORUM

Az AKCS-államok karibi fóruma

CARTAC

Karibi Regionális Technikai Segítségnyújtási Központ

CCCCC

A Karibi Közösség Éghajlatváltozási Központja

CDEMA

Karibi Katasztrófavédelmi Ügynökség

CRNM

karibi regionális tárgyalási gépezet

CSME

CARICOM egységes piac és gazdaság

CSP

országos stratégiai dokumentum

DCI

fejlesztési együttműködési eszköz

EDF

Európai Fejlesztési Alap

EBB

Európai Beruházási Bank

GPM

gazdasági partnerségi megállapodás

GCCA

Éghajlatváltozás Elleni Globális Szövetség

JPA

Közös Parlamenti Közgyűlés

NIP

nemzeti indikatív program

OECD

Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet

OECS

Keleti Karibi Térség Államainak Szervezete

PANCAP

Pán-karibi Partnerség a HIV/AIDS Ellen

RPTF

regionális előkészítő munkacsoport

kkv

kis- és középvállalkozás

SPS

egészségügyi és növény-egészségügyi

A regionális stratégiai dokumentumra (RSP) és regionális indikatív programra (RIP) vonatkozó következtetések a 10. EFA keretében - Kelet- és Dél-Afrika és az Indiai-óceán

A kelet- és dél-afrikai, valamint az indiai-óceáni térség regionális stratégiai dokumentuma (RSP) 21 államot és 4 regionális szervezetet – COMESA, EAC, IGAD és COI – ölel fel. Ez a földrajzi térség továbbá magában foglalja La Réunion európai legkülső régiót és Mayotte francia tengerentúli területet is.

Az RSP céljai és célkitűzései

Az RSP célja – az Európai Unió és a különféle regionális partnerszervezetek által meghatározottak szerint – az említett szervezetek által elérni kívánt regionális integrációs folyamat elmélyítéséhez való hozzájárulás. A hangsúlyt a piacok megnyitására és egy közös piac megteremtésére helyezik.

A stratégiának egyben az a végső célkitűzése, hogy hozzájáruljon a szegénység felszámolásához, és elősegítse a millenniumi fejlesztési célok (MFC-k) elérését. Akárcsak a regionális integráció esetében, ez a célkitűzés a gazdasági növekedés és a kereskedelem fejlesztése révén érhető el.

A kelet- és dél-afrikai, valamint az indiai-óceáni térségben zajló regionális integrációs folyamatok

A szóban forgó térséget négy fő regionális szervezet mozgatja. Ez a négy regionális szervezet egymással párhuzamosan különböző, de egymást kiegészítő célkitűzéseket igyekszik elérni.

A térségben a legnagyobb számú országot tömörítő regionális szervezet a COMESA. Célja, hogy szabadkereskedelmi térséget, valamint vám- és monetáris uniót hozzon létre tagjai körében, és ezáltal egy teljes mértékben integrált, nemzetközi szinten versenyképes közösséggé váljon, magas életszínvonalat teremtve tagországaiban és az Afrikai Gazdasági Közösséghez (AEC) csatlakozni kész minden egyéb országban.

A Kelet-afrikai Közösség (EAC) láthatóan a COMESA-hoz hasonló célkitűzéseket követ, sőt, a jelek szerint meg is előzte azt: 2005-ben létrejött a vámunió, és 2010-re tervezik a közös piacot, illetve a monetáris uniót.

A térségben működő két további jelentősebb regionális szervezet hatóköre korlátozottabb. Ezek kisebb régiókat ölelnek fel, amelyek közös határokkal rendelkeznek, illetve a COI esetében ugyanazzal az óceánnal határosak.

A COI több célkitűzéssel rendelkezik: a nemzetek közötti szolidaritás, a szigeti érdekek védelme a nemzetközi fórumokon és a regionális integrációs szervezetekben; a környezet és a természeti erőforrások megóvása és fejlesztése; az emberi fejlődés regionális dimenziója.

Az IGAD célkitűzései a következőkre összpontosulnak: mezőgazdaság, környezet, társadalmi és gazdasági együttműködés, béke és biztonság, a férfiak és nők közötti egyenlőség.

Az RSP által a regionális integrációs folyamat elmélyítéséhez és az MFC-k eléréséhez nyújtott segítség

Az RSP-hez 645 millió eurót rendeltek a térségben megvalósítandó gazdasági integrációs folyamattal összefüggésben. Ezen stratégia eredményes végrehajtása érdekében a négy regionális gazdasági közösség egy interregionális koordinációs bizottság keretében működik együtt.

Ezért az interregionális koordinációs bizottságnak (amely a COMESA, az IAC, a COI és az IGAD képviselőiből, valamint az EU és az AKCS-titkárság képviselőiből áll) kell magára vállalnia a koordináció feladatát a hatékonyabb regionális integráció kereskedelmen és befektetésen keresztül történő elérése érdekében, amelyek az érintett országok számára valóban egyet jelentenek a fejlődéssel. A szóban forgó bizottságon belüli együttműködés és koordináció már elért néhány biztató eredményt a 10. EFA végrehajtása során. Ezen a bizottságon múlik majd a társadalmi fejlődés elérésére és az életszínvonal emelésére irányuló, gazdasági növekedésen és regionális piacnyitáson keresztül elérni kívánt törekvés sikere. A bizottságnak továbbá biztosítania kell a különféle regionális szervezetek fennmaradását anélkül, hogy mindegyiket bevonnák.

RSP-k kontra gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek)

A GPM-ek célja a regionális integráció folyamatának támogatása, nem pedig fordítva. Ez még fontosabbá teszi annak ismételt kihangsúlyozását, miszerint nem lehet kívülről megszabni, hogy a regionális integrációs folyamatoknak miként kell végbemenniük, és az EU-nak be kell érnie azzal, hogy támogatja az AKCS-országok által választott folyamato(ka)t.

A SADEC, a COMESA és az IAC a 2008. évi kampalai csúcstalálkozón egy menetrend kidolgozása mellett döntött, amelynek célja a három regionális szervezet közelítése, jogszabályaik harmonizálása és egy kiterjedt egységes piac kialakítása érdekében. A folyamat egy szabadkereskedelmi megállapodás előzetes aláírásából áll, amelynek vámunióhoz, majd megfelelő időben az AEC létrehozásához kell vezetnie.

A három regionális szervezet közötti megállapodáson alapuló, szóban forgó lényeges projekttel párhuzamosan két regionális stratégia és három GPM is létezik. Ezért nehéz pontosan meghatározni, hogy az EU a 10. EFA és a GPM-ek révén miként szándékozik támogatást nyújtani a regionális integrációs folyamatokhoz anélkül, hogy versenyt teremtene a különféle regionális szervezetek között a különböző közös piacok létrehozása terén (ez a program 85 %-ban részesül EFA-forrásokból), valamint anélkül, hogy végeredményben és mindenekelőtt a GPM-ek létrehozását igyekezne támogatni.

A 10. EFA által meghatározott két térségben tárgyalás alatt álló három GPM a COMESA, a SADEC és az EAC által alkotott háromoldalú tanács számára a jelek szerint az AEC kiépítésének sarokköve. Az EU-nak ezért gondoskodnia kell arról, hogy a működésben lévő két regionális stratégia és a tárgyalás alatt álló három GPM ne járjon azzal a hatással, hogy lényegesen vagy tartósan megzavarja ezt a folyamatot.

A háromoldalú COMESA–EAC–SADC tanács a 2008 októberében Kampalában megrendezett csúcstalálkozón úgy határozott, hogy szabadkereskedelmi térséget hoz létre, amelyet vámunió követ. A háromoldalú tanács komponenseivel jelenleg tárgyalt GPM-ek várhatóan erősítik majd a már megkezdődött integrációs folyamatot.

A stratégiának a béke és a regionális stabilitás támogatására irányuló célkitűzése

A politikai integráció, a felelősségteljes kormányzás és az emberi biztonság kulcsfontosságú tényezők a gazdasági integrációs folyamatok sikere szempontjából. Egyik sem érhető el a másik nélkül. A szóban forgó stratégia második célkitűzése ezt a dimenziót hivatott támogatni azáltal, hogy segítséget nyújt a térség négy regionális szervezetének az átláthatóság, a demokratizálódás, a biztonság, a stabilitás és a fenntartható fejlődés szintjeinek javításában. E tekintetben a program előkészítő szakasza olyan stratégiai interregionális együttműködési mechanizmusok megfelelő azonosítására összpontosul, amelyek előmozdítják a békét, a demokratizálódást és a fenntartható fejlődést a térségben. Az előkészítő szakasz egyedi, jól átgondolt projekteket eredményez majd.

Úgy tűnik, hogy a program helyes irányvonalak mentén indult el. Kiderülhet azonban, hogy a programhoz rendelt források nem arányosak a szóban forgó terület törekvéseivel és szükségleteivel.

La Réunion és Mayotte részvétele a szóban forgó stratégiában

Először is sajnálatos, hogy Mayotte szigete, amely minden szempontból az Indiai-óceán része, sehol sem fordul elő a stratégiában.

A La Réunion 10. EFA-ba való bevonásának szentelt melléklet és a regionális integráció folyamata a helyes irányba tart. Az Európai Bizottság által meghatározott álláspontok azonban nem tükröződnek abban, hogy ténylegesen mit tesz La Réunionért a GPM-ekre vonatkozó párhuzamos tárgyalások során. A Bizottságnak a legkülső régiókra minden szinten saját földrajzi térségük fejlődésének lehetséges motorjaként kell tekintenie, és nem csupán a 10. EFA mellékleteiben.

Az is sajnálatos, hogy a COI külön nem finanszírozza az NICT-ek (új információs és kommunikációs technológiák) fejlesztésére, és különösen a nagysebességű internetre irányuló lényeges projektet. Továbbra is fennáll a digitális szétszabdaltság ezen az óceáni partszakaszon, amely természeténél fogva nagymértékben függ az interkontinentális tenger alatti kapcsolatoktól, és ahol a piaci erők a felhasználók kárára működnek a kínált szolgáltatások minősége és a kontinentális térségekhez képest tapasztalható magas költségük szempontjából. A 10. EFA-nak ösztönöznie kellett volna az NICT terjesztési csatornák regionális szintű létrehozását, különösen a COI esetében.

Az is kívánatos lenne, hogy a Bizottság mérlegelje egy egységes pénzügyi együttműködési eszköz kidolgozását kifejezetten a legkülső régiók számára, valamint egyszerű igazgatási eljárások életbe léptetését, tényleges lépéseket hozva annak biztosítására, hogy a legkülső régiók betölthessék elismert szerepüket a kölcsönös regionális fejlesztés potenciális motorjaként.

Ugyanez vonatkozik a jobb tengeri, légi és vasúti összeköttetések kialakítására irányuló projektekre, amelyek továbbra is rendkívül nagy jelentőségűek, többek között a kereskedelem fejlesztése szempontjából.

Ajánlások

A szóban forgó stratégia fényében feltételezik, hogy a világkereskedelmi integráció és a gazdasági dinamizmus azon fő tényezők, amelyekben a térség emberi és társadalmi fejlődésének kiteljesedése szempontjából hiányt szenved. A modell, amelyre hivatkoznak, és amelyről feltételezik, hogy elmélyítheti a regionális integráció folyamatát, az EU modellje: egy közös piac, valamint vám- és monetáris unió létrehozása. Talán sajnálatos, hogy e térség számára a közös agrárpolitika megteremtésének támogatása nem vált a tényleges integrációs folyamat részévé. Pedig a KAP – a közös piachoz hasonlóan – része az EU sikermodelljének, és hozzájárult a népek és államok közötti még szorosabb egység megteremtéséhez. A jövőben akár nagyon is lényeges modellnek bizonyulhat a szóban forgó térség számára, amely lehetővé tenné – teljes mértékben saját lakosainak javára –, hogy megvalósuljon az élelmiszer-önellátáshoz való közös joguk (ami a KAP eredeti célja volt az EU-ban). A 11. EFA keretében arról is gondoskodni kell, hogy olyan mechanizmusokat találnak, amelyek lehetővé teszik a térség regionális szervezeteibe tömörülő tagországok nemzeti parlamentjeinek bevonását.

A regionális stratégiai dokumentumra (RSP) és regionális indikatív programra (RIP) vonatkozó következtetések a 10. EFA keretében - SADC

A térség háttere

A Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) egy nemzetközi gazdasági és politikai szerv, amelynek célja a fejlődés, valamint a gazdasági és társadalmi növekedés feltételeinek megteremtése Dél-Afrikában. Jóllehet az SADC napirendjének élén a gazdasági integráció áll, annak része a politikai együttműködés is.

Az SADC-t 1980-ban hozták létre Dél-afrikai Fejlesztési Koordinációs Konferencia (SADCC) néven, azzal a céllal, hogy koordinálja a fejlesztési segélyeket, és csökkentse a Dél-Afrikától való gazdasági függőséget, ahol akkoriban az apartheid rendszer működött. Tizenkét évvel később vált SADC-vé. Az SADC jelenleg az alábbi 15 tagból áll: Angola, Botswana, Kongói Demokratikus Köztársaság, Lesotho, Madagaszkár, Malawi, Mauritius, Mozambik, Namíbia, a Seychelle-szigetek, Dél-Afrika, Szváziföld, a Tanzániai Egyesült Köztársaság, Zambia és Zimbabwe.

Sajnos az SADC tagsága átfedésben van olyan más regionális szervezetekkel, mint a Dél-afrikai Vámunió (SACU), a Kelet- és Dél-afrikai Közös Piac (COMESA), a Kelet-afrikai Közösség (EAC) és mások. Az egyes országok regionális gazdasági közösségekben vállalt többszörös tagsága továbbra is problémát jelent a dél-afrikai regionális integráció szempontjából. Ráadásul az SADC-térség három különböző konfigurációban folytat tárgyalásokat az EU-val a gazdasági partnerségi megállapodásról (GPM) (SADC, ESA – Kelet- és Dél-Afrika – és EAC). Az SADC GPM-mel foglalkozó tárgyalási csoportja az SADC jelenlegi tagjainak mindössze felét foglalja magában.

Általában véve az SADC-t igen komoly regionális gazdasági egyensúlyhiány jellemzi, valamint szenved a kis és kismértékben diverzifikált gazdaságok, a hangsúlyos egyenlőtlenségek és a szegénység miatt. Ez a világ egyik legszegényebb térsége: az SADC teljes lakosságának közel 45 %-a napi 1 dollárból él. Az SADC-ben a legmagasabb a HIV előfordulása (a világ HIV-vel/AIDS-szel elő teljes népességének egyharmada az SADC-ben él), ami a térségben katasztrofális gazdasági és társadalmi következményekkel jár, valamint kihat a GNI növekedésére, a munkaerő-kínálatra, a jövedelembeli egyenlőtlenségekre, az emberi fejlődésre és általában a millenniumi fejlesztési célok (MFC-k) elérésére. Ami az alapfokú iskolai végzettség megszerzését illeti, az SADC országai világviszonylatban a legalacsonyabb arányokkal rendelkező országok közé tartoznak. A térség az élelmiszer- és a vízbiztonság területén is problémákkal küzd, akárcsak a demokrácia, a béke és a biztonság terén, ami gyakran a népek tömeges mozgását idézi elő az SADC-n belül. Továbbra is jelentős kihívásoknak minősülnek az olyan kérdések, mint a nők gazdasági szerepvállalásának erősítése, a döntéshozatalban való részvétel, valamint az emberi és törvényes jogok. A térségben a civil társadalom meglehetősen gyenge, szétszabdalt, a kormányokhoz és regionális szervezetekhez fűződő kapcsolatát pedig reaktív megközelítés jellemzi.

Az SADC RSP/RIP-jében javasolt válasz

A regionális indikatív program 116 millió eurót irányoz elő az SADC-térség számára, a következők szerint:

| — | 1. súlyponti ágazat – Regionális gazdasági integráció (kiutalás: 80 %, azaz 92,8 millió EUR) – széles alapokon nyugvó támogatást biztosít az SADC gazdasági integrációjának elmélyítéséhez és a kereskedelem liberalizálásához, valamint a regionális infrastruktúra és az élelmiszerbiztonság területén a kínálati oldalon jelentkező korlátozások kezeléséhez. |
| --- | --- |

—

1. súlyponti ágazat – Regionális gazdasági integráció (kiutalás: 80 %, azaz 92,8 millió EUR) – széles alapokon nyugvó támogatást biztosít az SADC gazdasági integrációjának elmélyítéséhez és a kereskedelem liberalizálásához, valamint a regionális infrastruktúra és az élelmiszerbiztonság területén a kínálati oldalon jelentkező korlátozások kezeléséhez.

| — | 2. súlyponti ágazat – Regionális politikai együttműködés (kiutalás: 15 %, azaz 17,4 millió EUR) – a regionális kormányzással összefüggésben támogatni fogja a kapacitásépítést és a közös Afrika–EU stratégia egyes szempontjainak végrehajtását a konfliktusmegelőzésben, valamint a béke és biztonság területén. |
| --- | --- |

—

2. súlyponti ágazat – Regionális politikai együttműködés (kiutalás: 15 %, azaz 17,4 millió EUR) – a regionális kormányzással összefüggésben támogatni fogja a kapacitásépítést és a közös Afrika–EU stratégia egyes szempontjainak végrehajtását a konfliktusmegelőzésben, valamint a béke és biztonság területén.

| — | Két nem súlyponti ágazat – Technikai együttműködési eszköz és a nem állami szereplőknek nyújtott támogatás az RSP-ben foglalt tevékenységek végrehajtásához – a források 5 %-ában, azaz 5,8 millió euróban részesül. |
| --- | --- |

—

Két nem súlyponti ágazat – Technikai együttműködési eszköz és a nem állami szereplőknek nyújtott támogatás az RSP-ben foglalt tevékenységek végrehajtásához – a források 5 %-ában, azaz 5,8 millió euróban részesül.

Az SADC RSP/RIP-jének elemzése

Kétségtelen, hogy a regionális integráció elengedhetetlen fontosságú az SADC-országok gazdasági és általános fejlődése szempontjából, valamint annak biztosításához, hogy a többi nemzetközi szereplővel egyenlő feltételek mellett vehessenek részt a világgazdaságban. Mivel az RSP/RIP erőteljesen támogatja az SADC térségen belüli fejlődését, az EK 10. EFA keretében végrehajtott programja nyilvánvalóan figyelembe veszi a térség realitásait. Továbbá az előirányzott RIP-intézkedések jól kapcsolódnak az SADC menetrendjében, különösen a regionális indikatív stratégiai fejlesztési tervben (RISDP), valamint a közös Afrika–EU stratégiában meghatározott egyedi célokhoz. A 92,8 millió EUR összeg azonban akkor lett volna elegendő, ha a RIP további forrásokat biztosított volna a rövid távú bevételkiesésekre és a regionális gazdasági infrastruktúrák fejlesztésére. Továbbá, mivel az SADC-országok nagymértékben függnek néhány elsődleges alapanyag exportjától, és ezért súlyosan érinti őket a pénzügyi, gazdasági és társadalmi válság, forrásokat kell biztosítani az SADC-államok abban való támogatásához is, hogy elvégezzék gazdaságuk szerkezetátalakítását, és az elsődleges alapanyagok értéknövelő feldolgozásával is foglalkozzanak.

A párhuzamos dél-afrikai regionális szervezetek kérdését és az SADC-tagállamok három GPM-csoportra való különválását – ami rendkívüli mértékben bonyolítja a térségek közötti és a térségen belüli együttműködést – sajnos sem az SADC, sem az EK nem kezelte megfelelően. Az RSP megemlíti, hogy az SADC-nek és a gazdasági integrációs tevékenységekben szerepet vállaló többi regionális szervezetnek, különösen a COMESA-nak, szoros együttműködésben kell dolgozniuk, és koordinálniuk kell saját regionális stratégiáik végrehajtását. Az továbbra sem világos, hogy az említett koordináció gyakorlati megvalósítására pontosan milyen formában kerül majd sor.

Ezen túlmenően, miközben a fokozott regionális integráció és politikai együttműködés közvetetten hozzájárulhat a szegénység mérsékléséhez, sokkal közvetlenebb és világosabb kapcsolatra van szükség az RSP intézkedései, valamint a szegénység csökkentése és az MFC-k elérése között az SADC-térségben. A térségben néhány közös tényező is súlyosbítja a szegénységet: a HIV/AIDS gyakorisága, a nemek közötti egyenlőség hiánya, az olyan erőforrásokhoz való hozzáférés hiánya, mint az élelmiszer és a víz, valamint a humán tőke és a készségek hiánya.

Ami a HIV/AIDS-et illeti, az SADC-ben emberek milliói számára csökken nap mint nap az MFC-k elérésének kilátása, hacsak nem kezelik nemzeti és regionális szinten is holisztikus szemlélettel ezt a járványt. Sajnos az RSP csak az 1. súlyponti ágazat kapacitásépítési programjának részeként veszi tervbe a HIV-vel kapcsolatos kérdések általános érvényesítését. Az SADC RSP-nek ezért nagyobb hangsúlyt kell helyeznie a regionális HIV/AIDS-projektekre oly módon, hogy például forrásokat biztosít az SADC HIV/AIDS-programjainak és stratégiáinak végrehajtásához, ideértve az SADC AIDS-re vonatkozó üzleti tervét is.

Egy másik jelentős kihívás az SADC államai számára annak biztosítása, hogy az iskolai tanulmányukat megkezdő gyermekek ténylegesen alapfokú végzettséget szerezzenek. A HIV-járvány tovább rontja a helyzetet az iskolákban, mivel az oktatási ágazat riasztó ütemben veszíti el személyzetét – Zambiában és Mozambikban a tanárok AIDS miatti 46,2 %-os, illetve 32,5 %-os lemorzsolódásáról számolnak be. Ezenkívül az SADC RISDP világosan megállapítja, hogy az SADC tagállamai alulteljesítenek a középfokú és felsőfokú oktatás biztosítása terén is, és ezért az oktatás és képzés összehangolására, harmonizálására és megvalósítására összpontosít.

Ezen túlmenően dicséretes, hogy az RSP támogatja a fenntartható élelmiszerbiztonság terén folytatott együttműködést szolgáló intézkedéseket, amelynek célja a biztonságos és elégséges élelmiszerhez való tartós hozzáférés elérése a térségben. Az élelmiszerbiztonság mellett azonban a vízbiztonság és a vízhez való hozzáférés is rendkívül fontos a térség gazdasági és társadalmi fejlődéséhez. Mivel az édesvíz különösen szűkös erőforrás Dél-Afrikában, a víz iránti kereslet versengéshez és vitákhoz vezethet. Az SADC teljes lakosságának több mint fele nem fér hozzá biztonságosan fogyasztható vízhez és egészségügyi ellátáshoz. Az SADC vízkészlet-fejlesztési és -gazdálkodási regionális stratégiai terve és a közös vízfolyási rendszerek előmozdítására vonatkozó átdolgozott jegyzőkönyv végrehajtása, valamint a vízinfrastruktúra fejlesztése ezért közvetlenül javítaná az ivóvízellátást, valamint az élelmiszerbiztonságot (mivel elegendő víz állna rendelkezésre a mezőgazdasági szükségletekre). A JPA ösztönzi a környezeti fenntarthatóság erőteljesebb előmozdítását az RSP-ben, különösen az erdőirtás és a talaj állapotromlása elleni küzdelem vonatkozásában.

A migrációs politikák, valamint a menekültek és az országon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek (IDP) helyzete további kihívást jelent a térség számára, amit az RSP-nek jobban kellene tükröznie.

Ami a RIP-finanszírozás végrehajtását illeti, ez alkalmas a regionális integráció és a politikai együttműködés céljainak elérésére, mivel a finanszírozást közvetlenül a regionális szervezetnek nyújtják, az SADC finanszírozási mechanizmusainak alkalmazásával. Ugyanakkor, amint arra az RSP is rámutat, a szubszidiaritás elvének fényében egyes beavatkozásokat nemzeti szinten is végrehajthatnak, regionális integrációs céljuk ellenére. Továbbá jobban kell kezelni a finanszírozott tevékenységek végrehajtásával kapcsolatos nehézségeket.

Az SADC-térség adományozói mátrixa szintén kiegyensúlyozottnak tűnik. Ráadásul az EK beavatkozásai megfelelően kapcsolódnak a regionális fejlesztési keretekhez és az SADC intézményeihez, ami további jó kilátásokat biztosít a többi adományozóval megvalósuló koordinációhoz.

Az RSP/RIP kidolgozása előtt konzultációkra került sor az Európai Bizottság és az SADC titkársága, az SADC tagállami nemzeti hatóságainak képviselői és a regionális nem állami szereplők között annak érdekében, hogy az RSP-t összehangolják a térség országainak CSP-jeivel. Semmi nem utal azonban arra, hogy az említett konzultációkon nemzeti és regionális parlamenti szervek is részt vettek.

Ajánlások

| 1. | Az RSP/RIP támogatási területei jól tükrözik az SADC-térségben végbemenő fejlődést a regionális gazdasági integráció és a politikai együttműködés terén. Az előirányzott intézkedések egyben megkönnyítik majd a jövőbeli teljes körű, SADC és EU közötti GPM végrehajtását. Ugyanakkor mindazokat az országokat, amelyek egy másik GPM-konfigurációhoz tartoznak, biztosítani kell arról, hogy ugyanúgy élvezhetik majd az RSP előnyeit. |
| --- | --- |

1.

Az RSP/RIP támogatási területei jól tükrözik az SADC-térségben végbemenő fejlődést a regionális gazdasági integráció és a politikai együttműködés terén. Az előirányzott intézkedések egyben megkönnyítik majd a jövőbeli teljes körű, SADC és EU közötti GPM végrehajtását. Ugyanakkor mindazokat az országokat, amelyek egy másik GPM-konfigurációhoz tartoznak, biztosítani kell arról, hogy ugyanúgy élvezhetik majd az RSP előnyeit.

| 2. | Jobb és közvetlenebb kapcsolatot kell kialakítani az RSP intézkedései és a szegénység csökkentése között. A HIV/AIDS-szel, a vízbiztonsággal, a humán erőforrások fejlesztésével és különösen az oktatással – amelyek az SADC-országokban a szegénység kiváltó okai közé tartoznak – nemcsak nemzeti, hanem regionális szinten is foglalkozni kell. E célból az SADC RSP/RIP-jében kiterjedtebben kell foglalkozni ezen kérdésekkel. |
| --- | --- |

2.

Jobb és közvetlenebb kapcsolatot kell kialakítani az RSP intézkedései és a szegénység csökkentése között. A HIV/AIDS-szel, a vízbiztonsággal, a humán erőforrások fejlesztésével és különösen az oktatással – amelyek az SADC-országokban a szegénység kiváltó okai közé tartoznak – nemcsak nemzeti, hanem regionális szinten is foglalkozni kell. E célból az SADC RSP/RIP-jében kiterjedtebben kell foglalkozni ezen kérdésekkel.

| 3. | A program teljes finanszírozását növelni kell, hogy elegendő finanszírozás álljon rendelkezésre a fent részletezett területek intézkedéseihez. |
| --- | --- |

3.

A program teljes finanszírozását növelni kell, hogy elegendő finanszírozás álljon rendelkezésre a fent részletezett területek intézkedéseihez.

| 4. | Jobban be kell vonni az SADC-országok nemzeti parlamentjeit, az SADC Parlamenti Fórumot és az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlést az SADC regionális stratégiai dokumentumának programozásába, végrehajtásába, ellenőrzésébe és értékelésébe. |
| --- | --- |

4.

Jobban be kell vonni az SADC-országok nemzeti parlamentjeit, az SADC Parlamenti Fórumot és az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlést az SADC regionális stratégiai dokumentumának programozásába, végrehajtásába, ellenőrzésébe és értékelésébe.

Regionális stratégiai dokumentumra (RSP) és regionális indikatív programra (RIP) vonatkozó következtetések a 10. EFA keretében - Közép-Afrika

1.   Regionális háttér

a)   Regionális integráció

A regionális integrációt Közép-Afrikában a térség továbbra is pontatlan meghatározása és két regionális szervezet fölérendeltségi viszonya jellemzi, amelyek részben azonos célkitűzésekkel és változó összetétellel rendelkeznek. A Közép-afrikai Gazdasági és Monetáris Közösség (CEMAC) (13) 1999 óta működik, a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECCAS/CEEAC) (14) pedig 1983 óta létezik. Az előbbi főként a monetáris unióra összpontosít, minthogy tagállamai osztoznak a CFA-frank használatában. A CEMAC ezért alapvetően egy közös piac kiépítésére törekszik, míg a CEEAC több eredményt ért el a politikai integráció terén, ideértve a békét és a stabilitást is. A regionális szervezetek intézményi gyengesége azonban továbbra is problémát jelent, akárcsak határozataik végrehajtása a tagországok részéről.

A Kongói Demokratikus Köztársaság a Nagy-tavak Gazdasági Közösségének (CEPGL) is tagja.

Ami a gazdasági partnerségi megállapodásokra irányuló tárgyalásokat és az indikatív regionális programot illeti, a térség a CEMAC-országokból, továbbá a Kongói Demokratikus Köztársaságból, valamint São Tomé és Príncipéből áll.

b)   Egyéb regionális szintű kihívások

A térséget néhány ország jelenlegi vagy közelmúltbeli instabilitása jellemzi (Csád, Közép-afrikai Köztársaság, Kongói Demokratikus Köztársaság). Két ország enklávé (Csád és a Közép-afrikai Köztársaság), kevés az összeköttetés a közép-afrikai államok között, és a térség népei nagy szegénységben élnek. Közép-Afrika mindazonáltal számos értékkel bír. Valamennyi ország természeti kincsekben igen gazdaság, ami jelentős erdészeti és mezőgazdasági potenciált is jelent. A bőség paradoxonán való túllépés érdekében – vagyis azon, hogy a természeti vagyon nem egyenlő a fejlődéssel – a közép-afrikai államoknak biztosítaniuk kell a vagyon jobb felhasználását és elosztását. Ezen államok számára a demokrácia és a felelősségteljes kormányzás is nagy kihívást jelent.

2.   Az RSP/IRP-ben javasolt válasz

A regionális indikatív program 165 millió eurót irányoz elő, amelyből 15 millió EUR a CEPGL-nek szól, a következő koncentrációs ágazatokban:

| — | 1. koncentrációs ágazat – Gazdasági és kereskedelmi integráció és a GPM-et kísérő intézkedések (97 millió EUR, azaz 65 %) – lehetővé teszi a regionális szervezetek erőfeszítéseinek támogatását a közös piac létrehozása, a közúti, távközlési és villamosenergia-hálózatok összekapcsolása stb., valamint a regionális mezőgazdasági és élelmiszerbiztonsági politika kidolgozása terén. |
| --- | --- |

—

1. koncentrációs ágazat – Gazdasági és kereskedelmi integráció és a GPM-et kísérő intézkedések (97 millió EUR, azaz 65 %) – lehetővé teszi a regionális szervezetek erőfeszítéseinek támogatását a közös piac létrehozása, a közúti, távközlési és villamosenergia-hálózatok összekapcsolása stb., valamint a regionális mezőgazdasági és élelmiszerbiztonsági politika kidolgozása terén.

| — | 2. koncentrációs ágazat – A megújuló természeti erőforrások kezelése (30 millió EUR, azaz 20 %) – célja elősegíteni az erdészeti ágazat és a halászati lehetőségeket rejtő védett területek helyes igazgatásának javítását. |
| --- | --- |

—

2. koncentrációs ágazat – A megújuló természeti erőforrások kezelése (30 millió EUR, azaz 20 %) – célja elősegíteni az erdészeti ágazat és a halászati lehetőségeket rejtő védett területek helyes igazgatásának javítását.

| — | 3. koncentrációs ágazat – Politikai integráció (15 millió EUR, azaz 10 %) – a térség kapacitásainak megerősítésére hivatott a konfliktusmegelőzés, -kezelés és -rendezés terén, többek között a civil társadalom megerősítésével. |
| --- | --- |

—

3. koncentrációs ágazat – Politikai integráció (15 millió EUR, azaz 10 %) – a térség kapacitásainak megerősítésére hivatott a konfliktusmegelőzés, -kezelés és -rendezés terén, többek között a civil társadalom megerősítésével.

| — | a koncentrációs ágazatokon kívüli területek – Intézményi támogatás és technikai együttműködési eszköz (8 millió EUR, azaz 5 %) – többek között a CEMAC és a CEEAC közötti koordináció megerősítése céljából. |
| --- | --- |

—

a koncentrációs ágazatokon kívüli területek – Intézményi támogatás és technikai együttműködési eszköz (8 millió EUR, azaz 5 %) – többek között a CEMAC és a CEEAC közötti koordináció megerősítése céljából.

3.   A közép-afrikai RSP/IRP elemzése

A 2008–2013 közötti időszakra szóló RSP/IRP-t igen későn tették közzé, ami problémát jelent egyebek mellett az európai stratégia térségbeli megértése szempontjából. A Bizottság szerint a késedelmek a két érintett regionális szervezettel folytatott egyidejű konzultációkkal összefüggésben felmerült problémákkal magyarázhatók. Ezek csak 2009 februárjától kezdődően tudták erőfeszítéseiket arra összpontosítani, hogy döntsenek saját szerepkörükről és a források elosztásáról. Mindazonáltal három projekt előkészületei folynak a béke és biztonság, a természeti erőforrások és a regionális integráció területén. Még folyamatban vannak egyéb, a 9. EFA keretében végrehajtott programok is. Az RSP/IRP előkészítésének említett késedelme miatt a félidős felülvizsgálatot is elhalasztották egy évvel. A Közgyűlés hangsúlyozza, hogy nagyobb erőfeszítéseket kell tenni a két regionális szervezet koordinálásának előmozdítására, valamint a regionális integrációra irányuló közös projekt intenzitásának növelésére, ami egyúttal segítene a programozás késedelmeinek elkerülésében, amelyek hátráltatják a segélyek jobb előreláthatóságát és eredményességét, és problémákat okoznak többek között az EFA-források közép-afrikai kifizetésében.

Úgy tűnik továbbá, hogy az első koncentrációs ágazat számos programja (a kereskedelem, az egészségügy, a szolgáltatások, a befektetések stb. terén) a szabványok javítását szolgálja, nem pedig konkrét projektek végrehajtását. Jóllehet a szabványok harmonizálása és korszerűsítése elengedhetetlen feladat, a valódi regionális szinergiák megteremtése sokkal inkább a gyártás és a kereskedelem révén fog megvalósulni, mintsem a szabványosítás útján.

A regionális GPM-ről folyó tárgyalások Közép-Afrikában jelenleg holtpontra jutottak. Az RSP-ben felvázolt stratégia fő része viszont a GPM-eket kísérő intézkedésekre vonatkozik. Ami a Bizottságot illeti, a GPM és az IRP közötti kapcsolatot az RSP előkészítésének idején arra a feltételezésre alapozva vitatták meg, hogy megállapodás születik és az IRP rugalmas marad. Mindazonáltal továbbra is elengedhetetlen, hogy a felsőbb szinteken mechanizmusokat alakítsanak ki annak érdekében, hogy megfelelő kísérő intézkedéseket biztosítsanak a térség számára, ha az egy GPM megkötése mellett dönt. Meg kell határozni többek között a figyelembe veendő konkrét kiemelt szempontokat. Ezzel párhuzamosan nem szabad büntetni a térséget a tárgyalások stagnálásával vagy a GPM tárgyalási folyamatának leállítására vonatkozó döntéssel, sem pénzügyileg – egyebek mellett a kereskedelemsegélyezés keretében az EFA-ból nyújtott források tekintetében –, sem pedig a programok végrehajtása szempontjából, amelyeknek továbbra is összhangban kell állniuk a térség realitásaival.

A millenniumi fejlesztési célokat (MFC-k) az RSP szinte sehol nem említi, ami elfogadhatatlan, tekintve hogy az EFA az EU részéről az AKCS-országoknak nyújtott támogatás fő eszköze, és hogy fő prioritását az MFC-k elérésének kell képeznie. Az első beavatkozási terület a kereskedelem, azonban nem utalnak annak a foglalkoztatásra és szegénységre gyakorolt hatására. Pedig elengedhetetlen fontosságú, hogy a kereskedelmet a fejlődés szolgálatába állítsák, ami a GPM-ek kinyilvánított célkitűzése is. Konkrétabb és az MFC-k elérésére közvetlenül ható intézkedéseket kell tervezni, többek között az egészségügy és az oktatás területén, összhangban a fejlesztési együttműködési eszközzel és azzal a politikai törekvéssel, hogy a források 20 %-át az egészségügyre és az alapoktatásra fordítják. Még a kereskedelmi területeken is, a népességre gyakorolt hatás – többek között a foglalkoztatás szempontjából –alapvető fontosságú annak érdekében, hogy a népesség magáénak érezze a kibontakozó regionális integrációs folyamatot, és érzékelje az EU és a közép-afrikai térség által közösen végrehajtott politikák tényleges előnyeit. A Bizottság szerint a regionális stratégia végső célja a szegénység csökkentése (1. MFC). A Bizottság hangsúlyozza, hogy konkrétabb, többek között a foglalkoztatást előmozdító programokat fognak kidolgozni, jóllehet az IRP nem tesz közvetlen említést a szóban forgó területről. Sajnálatos azonban, hogy nem máris ez a helyzet, különösen mivel az indikatív nemzeti programok nem teszik lehetővé az IRP MFC-k elérésével kapcsolatos jelenlegi hiányosságainak ellensúlyozását.

Egy fontos témát jobban hangsúlyozni kellene a dokumentumban, mégpedig a mezőgazdaságot, az élelmiszerbiztonsággal összefüggésben (miközben az 1. MGC a szegénység és az éhezés elleni küzdelem). Ez egy olyan terület, ahol közvetlen kapcsolat áll fenn a kereskedelem (a mezőgazdasági termelés javítása és diverzifikálása, a hozzáadott érték megteremtése és az exportra termelő monokultúrákból való kiemelkedés terén), a fejlődés (az élelmiszer-önellátás és az emberek egészségének javítása, a munkahelyteremtés) és a környezet védelme (új növénytermesztési technikák kifejlesztése, amelyek takarékosabbak a vízzel, jobb talajvédelmet biztosítanak stb.) között. A mezőgazdaság egyúttal a közös orientációs dokumentumban (JOD) kiemelt egyik fő célkitűzés is, amely alapvető dokumentum, mivel valóban az EU és a közép-afrikai térség által közösen kidolgozott stratégiai iránymutatásokat foglalja magában. A mezőgazdaság ezért megérdemli, hogy regionális szinten közvetlenebb támogatásban részesüljön, és mégis mindössze futólag említik meg az első koncentrációs ágazatban (a regionális politika kialakításának támogatása, további leírás nélkül). A Bizottság továbbá felismeri ezen segélyezési célágazat megerősítésének szükségességét, mind a politikák harmonizálását, mind a termékek diverzifikálását és feldolgozását illetően.

Ajánlások

A regionális integráció megerősítése természetesen indokolt prioritás, különösen a térség azon országai számára, amelyek enklávét alkotnak. Gondos felügyeletet kell azonban gyakorolni annak biztosítása érdekében, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásokról folytatott tárgyalások ne helyezkedjenek szembe a regionális integráció célkitűzésével.

Miközben érdekes megállapítás, hogy a természeti erőforrások kezelése – külön hangsúlyt fektetve az erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodásra – egyike a koncentrációs ágazatoknak, hangsúlyozni kell, hogy összességében véve a szegénység elleni küzdelemhez fűződő kapcsolat igen közvetett. A regionális stratégiai dokumentum középpontjában a millenniumi fejlesztési célok elérésének kell állnia, és e célból nagyobb helyet kellett volna biztosítani a mezőgazdaságnak.

Ezen túlmenően a térséget különösen keményen sújtja a világgazdasági válság, mivel olyan nyersanyagokat exportál, amelyek iránt a világpiacokon csökkent a kereslet. Ez újabb bizonyíték arra, ha egyáltalán szükség lenne további bizonyítékokra, hogy kapacitást kell kiépíteni a nyersanyagok feldolgozásához és ezen gazdaságok diverzifikálásához, amelyek gyakran a gazdagság egyetlen forrásától függnek. Az RSP elfogadása során felmerült késedelem ellenére azonban úgy tűnik, hogy ezt az alapvető tényezőt nem vették figyelembe. Az RSP-nek ezért világos stratégiát kell kialakítania a kereskedelmi kísérő intézkedésekre vonatkozóan a térség országai számára, a munkahelyteremtés és a fejlődés előmozdítása érdekében.

A regionális stratégiai dokumentumra (RSP) és regionális indikatív programra (RIP) vonatkozó következtetések a 10. EFA keretében - Nyugat-Afrika

1.   Regionális háttér

Ez a dokumentum, amelyet egyrészről az Európai Bizottság (10. EFA), másrészről pedig a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECOWAS) és a Nyugat-afrikai Gazdasági és Monetáris Unió (WAEMU) írt alá, egy regionális dokumentum alapján készült.

A nyugat-afrikai térséget számos egyenlőtlenség jellemzi: a 15 ország (továbbá Mauritánia) gazdasági és politikai fejlettsége nagyon eltérő. Többségük a legkevésbé fejlett országok (LDC) közé tartozik, a Zöld-foki-szigetek, Elefántcsontpart, Ghána és Nigéria kivételével (ez utóbbi fontos olajtermelő). A politikai stabilitás és a demokrácia szempontjából szembeszökő a különbség Ghána és Mali között, nem beszélve a Guinea és Bissau-Guinea között fennálló különbségekről. Elefántcsontparton javul a helyzet, noha még nem teljesen stabilizálódott. Libéria és Sierra Leone még mindig a konfliktus utáni szakaszban jár. A 15 ECOWAS-ország közül általánosan 9 tekinthető bizonytalan helyzetűnek.

Nyugat-Afrika ugyanakkor az AKCS leginkább integrált térségeinek egyike, és olyan regionális intézményekkel rendelkezik, amelyek fontos politikai vonatkozással is bírnak. Az ECOWAS nemcsak a gazdasági integrációval foglalkozik, hanem fontos szerepet játszik a felelősségteljes kormányzás előmozdítása, a konfliktusok megelőzése és rendezése, valamint a békefenntartás terén is. Struktúrái nyilvánvalóan továbbra is gyengék, az integráció pedig még nem érte el a kívánt mélységet. A többi AKCS regionális integrációhoz viszonyítva azonban Nyugat-Afrikában a legkiterjedtebb a kereskedelem. Ráadásul az Afrikai Pénzügyi Közösség (AFC) térségének országai egy vám- és monetáris uniót is létrehoztak WAEMU néven.

A térség fejlődésének fő akadálya a régió gazdaságának szerkezete. Az országok többsége feldolgozatlan nyersanyagokat exportál, különösen mezőgazdasági termékeket. A fejlesztési segélynek ezért az ipari struktúrák megjelenését kell ösztönöznie, és különösen abban kell segítenie az említett országoknak, hogy tiszteletben tudják tartani az exportpiacok (elsősorban az EU) egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedéseit.

2.   Az RSP/RIP-ben javasolt válaszok

A regionális indikatív program (RIP) 597 millió EUR összegű költségvetést irányoz elő, a következő koncentrációs ágazatokban:

| I. koncentrációs ágazat: A regionális integráció elmélyítése, a versenyképesség javítása és a GPM | A költségvetés 70 %-a (418 millió EUR) |
| --- | --- |
| II. koncentrációs ágazat: A felelősségteljes kormányzás és a regionális stabilitás megszilárdítása | A költségvetés 20 %-a (119 millió EUR) |
| Egyéb programok | A költségvetés 10 %-a (60 millió EUR) |

I. koncentrációs ágazat: A regionális integráció elmélyítése, a versenyképesség javítása és a GPM

A költségvetés 70 %-a (418 millió EUR)

II. koncentrációs ágazat: A felelősségteljes kormányzás és a regionális stabilitás megszilárdítása

A költségvetés 20 %-a (119 millió EUR)

Egyéb programok

A költségvetés 10 %-a (60 millió EUR)

A „további” ágazatok között az EK-nak törekednie kell a civil társadalom fokozott bevonására, amely regionális szinten nem kielégítően képviselteti magát.

Az RSP-t és RIP-jét félidőben fogják felülvizsgálni, ami 2010-ben esedékes.

A nyugat-afrikai RSP/RIP elemzése

Az élelmiszerbiztonság a stratégia egyik prioritása. Ez a téma elsőrendű fontosságú egy olyan térségben, amely mezőgazdasági nyersanyagokat termel és exportál, de feldolgozott termékeket importál. Emellett az elmúlt 30 évben a mezőgazdasági termelés nem fejlődött a demográfiai növekedéssel megegyező mértékben, ami problémásabbá tette a helyi lakosok élelmiszerbiztonságát. A RIP keretében a regionális mezőgazdasági politika (különösen a WAEMU-é), valamint az élelmiszertermelésre és az éhezés megszüntetésére irányuló regionális stratégia számára nyújtott támogatás nem tűnik teljesen világosnak. Az Európai Bizottság számára a RIP öt tengelye közül az egyik az élelmiszerbiztonság, de a regionális szervezetekkel folytatott együttműködés még véglegesítésre vár egy menetrend formájában. Az EK-nak hasonlóképpen támogatnia kellene az ECOWAS mezőgazdasági politikájának egyik programját.

Az RSP helyesen megállapítja a térség infrastruktúráinak gyengeségeit, különösen a szállítást illetően, és rámutat arra, hogy ez a regionális kereskedelem és ily módon a fejlődés valódi akadálya. A RIP ismételten nem nyújt világos választ, még ha a Bizottság szavatolja is, hogy a gazdasági partnerségi megállapodás fejlesztési programja (EPADP) hasznos keretet fog biztosítani a különféle adományozók segélyeinek eljuttatásához, különösen az infrastruktúra számára.

Az első koncentrációs ágazat a gazdasági partnerségi megállapodáshoz kötődik, amelyet még nem írtak alá. Megválaszolatlan kérdések maradnak az EAP Regionális Alap finanszírozásával és a GPM fejlesztési részéhez kapcsolódó források felhasználásával kapcsolatban is a GPM aláírásáig terjedő időszakban.

A dokumentum nem tartalmaz pontos részleteket a migrációval vagy az EU halászati politikájával kapcsolatos lehetséges intézkedésekről, sem pedig a halászati megállapodások eredményességéről.

Ajánlások

A JPA értesülni kíván arról, hogy a Bizottság milyen dokumentumokat vagy alapvető statisztikákat használt fel a térséggel folytatott megbeszélések kiindulópontjaként.

A JPA hangsúlyozni szeretné a mezőgazdaság fontos szerepét, és rámutat a regionális mezőgazdasági termelői szakszervezetek erőteljesebb bevonásának szükségességére. Azt is hangsúlyozza, hogy regionális szinten terveket kell kidolgozni az aszály és a sivatagi sáskák elleni küzdelemre, az élelmiszerbiztonság regionális szinten történő megerősítése érdekében.

Az RSP/RIP egyik célját a szubregionális piacok megteremtésének kell képeznie, mivel a térség országai nem exportálnak a szomszédos országokba, ami kiaknázatlan kereskedelmi lehetőségeket jelent. Következésképpen mindenképp szükséges az országok megnyitása és a piacok integrálása. A termékek helyi feldolgozásának problémájával is foglalkozni kell, mivel jelen pillanatban a térség nyersanyagokat exportál és feldolgozott árukat importál. Ez a szempont hiányzik a RIP-ből. Továbbá a RIP túlságosan kevés figyelmet fordít a regionális infrastruktúrák fejlesztésére.

Még ha az együttműködés végső célja a szegénység enyhítése is, a RIP és a millenniumi fejlesztési célok közötti kapcsolat túlságosan haloványnak tűnik. A nemzeti stratégiák és a regionális stratégia egyértelműbb illeszkedése minden bizonnyal lehetővé tenné a javulást.

A JPA kitart amellett, hogy a PAPED-et pótlólagos forrásokból, nem pedig az EFA-ból fogják finanszírozni. Végezetül a JPA ahhoz is ragaszkodik, hogy az ECOWAS Parlamentet be kell vonni a regionális stratégia nyomon követésébe.

A regionális stratégiai dokumentumra (RSP) és regionális indikatív programra (RIP) vonatkozó következtetések a 10. EFA keretében - Csendes-óceáni térség

Regionális integráció a csendes-óceáni térségben

A csendes-óceáni térség 15 kis szigetállamból tevődik össze, amelyek elszórtan fekszenek egy Afrikával megegyező méretű óceáni területen. Mint térség egyedülálló sajátosságokkal rendelkezik, amelyek a világon sehol másutt nem lelhetők fel: kis népesség (9,55 millió, Belgiuméval megegyező), mindössze 560 000 km2 szárazföldi terület, amely 29 millió km2-nyi területen oszlik el, valamint rendkívüli mértékű szétszabdaltság. Valójában a szárazföldi terület 80 %-át Pápua Új-Guinea adja, és sok kisebb szigetállam területe európai kisvárosokéhoz mérhető. A regionális integráció ezért tele van kihívásokkal.

Összességében a csendes-óceáni térség AKCS-nemzetei igen sokfélék a gazdasági fejlettséget és a természeti erőforrásokat tekintve, de számos társadalmi és kulturális sajátosságban osztoznak, ideértve a sportot is, különösen a rögbiszövetséget. Sok ország ugyanazokon az óceáni erőforrásokon osztozik, amilyenek például a halászati és turisztikai lehetőségek, ugyanakkor ki vannak téve a tengerszint part menti területeket is érintő emelkedésének. A regionális kereskedelem továbbra is fejlesztésre szorul, a nem megfelelő közlekedési infrastruktúra és a távolságok miatt. Gazdasági és társadalmi szempontból a csendes-óceáni államok többsége nagymértékben függ nagyobb szomszédaitól, Ausztráliától és Új-Zélandtól.

A regionális együttműködésre ilyen körülmények között kerül sor; a mindezt átfogó szervezet a Csendes-óceáni Szigetek Fóruma (PIF), amelynek keretében évente egyszer ülésezik 15 állam, valamint Ausztrália és Új-Zéland. Az RIP-et a PIF titkársága hajtja végre a csendes-óceáni AKCS-államok nevében, amely egyben a Csendes-óceáni Regionális Szervezetek Tanácsának (tíz másik regionális kormányközi szervezet) elnöki teendőit is ellátja. A PIF állt a csendes-óceáni terv (2006–2015) kidolgozásának hátterében is, amely a következőképpen határozza meg a regionális együttműködést és integrációt:

| — | párbeszédek vagy folyamatok elindítása a kormányok között; |
| --- | --- |

—

párbeszédek vagy folyamatok elindítása a kormányok között;

| — | a nemzeti szolgáltatások összevonása regionális szinten (például vámügy, egészségügy, oktatás és sport); |
| --- | --- |

—

a nemzeti szolgáltatások összevonása regionális szinten (például vámügy, egészségügy, oktatás és sport);

| — | a piaci akadályok csökkentése. |
| --- | --- |

—

a piaci akadályok csökkentése.

A csendes-óceáni terv a térség fejlődésének előmozdítására irányuló kezdeményezéseket tartalmaz, amelyek négy pillér – a gazdasági növekedés, a fenntartható fejlődés, a kormányzás és a biztonság – köré összpontosulnak. Összességében mutatkozik bizonyos előrehaladás a légi és a tengeri szolgáltatások, valamint a biztonság és a távközlési infrastruktúra terén, de a csendes-óceáni AKCS-országok gazdaságai közötti különbségek megnehezítik a kereskedelmi megállapodások végrehajtását és a megbízható gazdasági infrastruktúra kialakítását. Továbbra is számos probléma vár megoldásra.

Ami az EU-t illeti, 2006-ban fogadta el az első csendes-óceáni uniós stratégiáját, amelynek célja a csendes-óceáni terv kiegészítése és a politikai párbeszéd fokozásának középpontba helyezése, nagyobb hangsúlyt fektetve a regionális együttműködésre és a segélyhatékonyság javítására. Ez a stratégia képezi a jelenlegi RSP/RIP alapját.

A csendes-óceáni térség RSP/RIP-jének elemzése

A csendes-óceáni térségre vonatkozó első, 2002–2007 közötti időszakra szóló RSP/RIP 29 millió eurót irányzott elő (amelyet az RSP félidős felülvizsgálata során 39 millió euróra emeltek), a következő bontásban:

| — | Regionális gazdasági integráció és kereskedelem: 9 millió EUR |
| --- | --- |

—

Regionális gazdasági integráció és kereskedelem: 9 millió EUR

| — | Humánerőforrás-fejlesztés: 8 millió EUR |
| --- | --- |

—

Humánerőforrás-fejlesztés: 8 millió EUR

| — | Halászat: 5 millió EUR |
| --- | --- |

—

Halászat: 5 millió EUR

| — | Nem kiemelt terület (meglévő projektek/technikai segítségnyújtás): 7 millió EUR |
| --- | --- |

—

Nem kiemelt terület (meglévő projektek/technikai segítségnyújtás): 7 millió EUR

A 10. EFA-hoz kapcsolódó jelenlegi RSP/RIP nagyra törőbb, és 2008–2013-ra 95 millió eurót irányzott elő, a következő bontásban:

| — | 1. kiemelt ágazat (Regionális gazdasági integráció): 45 millió EUR |
| --- | --- |

—

1. kiemelt ágazat (Regionális gazdasági integráció): 45 millió EUR

| — | 2. kiemelt ágazat (A Natura 1 erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és a környezet): 40 millió EUR |
| --- | --- |

—

2. kiemelt ágazat (A Natura 1 erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és a környezet): 40 millió EUR

| — | Nem kiemelt terület (nem állami szereplők, technikai együttműködés stb.): 10 millió EUR |
| --- | --- |

—

Nem kiemelt terület (nem állami szereplők, technikai együttműködés stb.): 10 millió EUR

A csendes-óceáni terv első két pillére így a források 90 %-át kapja. A másik két pillér – a kormányzás és a biztonság – az EU és a csendes-óceáni AKCS-országok közötti strukturált párbeszédből és mechanizmusokból részesül majd támogatásban, amilyen például a stabilitási eszköz.

A csendes-óceáni RSP/RIP elemzése

Az RSP/RIP kiemelt területei világos prioritások, amelyeket maga a térség határozott meg, és tükrözik a térség azon fő igényét, hogy fenntartható módon fejlődjön tovább. Mindkét kiemelt terület továbbviszi az első RIP révén elért lendületet a gazdasági integráció és a halászati ágazatnak nyújtott támogatás két kulcsfontosságú területén, jóllehet a humánerőforrás-fejlesztés már nem külön kiemelt terület.

Az 1. kiemelt terület négy fő intézkedési területet ölel fel:

| — | Gazdasági integráció és kereskedelem (a GPM és más regionális kereskedelmi megállapodások) |
| --- | --- |

—

Gazdasági integráció és kereskedelem (a GPM és más regionális kereskedelmi megállapodások)

| — | Támogatás a magánszektor számára (magánszektorbeli mechanizmusok, kulcsfontosságú ágazatok, mint például idegenforgalom és halászat, a vállalkozói kedv előmozdítása) |
| --- | --- |

—

Támogatás a magánszektor számára (magánszektorbeli mechanizmusok, kulcsfontosságú ágazatok, mint például idegenforgalom és halászat, a vállalkozói kedv előmozdítása)

| — | A gazdasági növekedést szolgáló mechanizmusok (tisztességes kereskedelem, verseny, fogyasztóvédelem, vámügyi és nemzetközi szabványok) |
| --- | --- |

—

A gazdasági növekedést szolgáló mechanizmusok (tisztességes kereskedelem, verseny, fogyasztóvédelem, vámügyi és nemzetközi szabványok)

| — | Emberi erőforrások (integrált oktatási programok, valamint hozzáférés a műszaki és a szakképzéshez). |
| --- | --- |

—

Emberi erőforrások (integrált oktatási programok, valamint hozzáférés a műszaki és a szakképzéshez).

Ezen ágazatok közül sok a GPM végrehajtására összpontosít, annak ellenére, hogy azt egyelőre csak a Fidzsi-szigetek és Pápua Új-Guinea írta alá.

A 2. kiemelt terület intézkedési területei a következők:

| — | Éghajlatváltozás és a katasztrófakockázat csökkentése |
| --- | --- |

—

Éghajlatváltozás és a katasztrófakockázat csökkentése

| — | A tengeri erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás (ideértve a halászatot) |
| --- | --- |

—

A tengeri erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás (ideértve a halászatot)

| — | A szárazföldi erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás |
| --- | --- |

—

A szárazföldi erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás

| — | Ökoszisztémák és biológiai sokféleség |
| --- | --- |

—

Ökoszisztémák és biológiai sokféleség

| — | Hulladék és szennyezés |
| --- | --- |

—

Hulladék és szennyezés

| — | Környezetvédelmi felügyelet és információkezelés |
| --- | --- |

—

Környezetvédelmi felügyelet és információkezelés

Ezek a területek a RIP alkalmazási körének konstruktív kibővítései, és teljes mértében tükrözik a csendes-óceáni AKCS-államok igényeit, valamint a fenntartható fejlődésre vonatkozó prioritásokat.

Végezetül a nem kiemelt terület technikai támogatást biztosít a Csendes-óceáni Szigetek Fóruma mint regionális programengedélyező számára (3 millió EUR), valamint 4 millió eurót a nem állami szereplők tevékenységeire. A nem állami szereplők szektorának fejlettségi szintje óriási eltéréseket mutat a csendes-óceáni térségben, és egyértelműen a kapacitásépítés elősegítésére van szükség a szóban forgó területen.

Ajánlások

A JPA a csendes-óceáni AKCS-államok gazdasági és társadalmi fejlődéséhez nyújtott pozitív hozzájárulásként összességében üdvözli a 10. EFA-hoz tartozó RSP/RIP-t. Az alábbi következtetéseket vonja le a félidős felülvizsgálat keretében történő mérlegelés céljából:

| 1. | Az a tény, hogy mindezidáig csak Pápua Új-Guinea és a Fidzsi-szigetek írta alá a csendes-óceáni GPM-et, megkérdőjelezi a RIP 1. kiemelt területén belül a GPM végrehajtására fordított figyelmet, mivel a térség sok államát ez még nem érinti. A szóban forgó késedelem hatásainak világos elemzésére van szükség azzal összefüggésben, hogy miként költik el az 1. kiemelt terület számára biztosított forrásokat. |
| --- | --- |

1.

Az a tény, hogy mindezidáig csak Pápua Új-Guinea és a Fidzsi-szigetek írta alá a csendes-óceáni GPM-et, megkérdőjelezi a RIP 1. kiemelt területén belül a GPM végrehajtására fordított figyelmet, mivel a térség sok államát ez még nem érinti. A szóban forgó késedelem hatásainak világos elemzésére van szükség azzal összefüggésben, hogy miként költik el az 1. kiemelt terület számára biztosított forrásokat.

| 2. | A RIP ugyan kedvező intézkedéseket foglal magában az oktatás és képzés előmozdítására a térségben, az egyik fő probléma mégis a képzett munkaerő Egyesült Államokba, Ausztráliába és Új-Zélandra történő elvándorlása. Noha átutalásaik fontosak, ezen szakemberek többségének képzése komoly költségeket rótt a helyi gazdaságokra. Az RIP 1. kiemelt területén nagyobb hangsúlyt kell fektetni nemcsak ezen készségek biztosítására, hanem olyan intézkedések kidolgozására is, amelyek gondoskodnak arról, hogy a csendes-óceáni AKCS-államok maguk is élvezhessék annak előnyeit, hogy saját képzett munkaerővel rendelkeznek. Ugyanez az érv vonatkozik a csendes-óceáni szigetek női és férfi sportolóira, akiket ausztrál és új-zélandi egyesületek toboroznak, majd ezekben az országokban állampolgárságot is kapnak annak érdekében, hogy a nemzeti csapatokban játszhassanak, ami kedvezőtlenül hat a csendes-óceáni térség – a Fidzsi-szigetek, Szamoa és Tonga – nemzeti csapataira a rögbi sportágban. |
| --- | --- |

2.

A RIP ugyan kedvező intézkedéseket foglal magában az oktatás és képzés előmozdítására a térségben, az egyik fő probléma mégis a képzett munkaerő Egyesült Államokba, Ausztráliába és Új-Zélandra történő elvándorlása. Noha átutalásaik fontosak, ezen szakemberek többségének képzése komoly költségeket rótt a helyi gazdaságokra. Az RIP 1. kiemelt területén nagyobb hangsúlyt kell fektetni nemcsak ezen készségek biztosítására, hanem olyan intézkedések kidolgozására is, amelyek gondoskodnak arról, hogy a csendes-óceáni AKCS-államok maguk is élvezhessék annak előnyeit, hogy saját képzett munkaerővel rendelkeznek. Ugyanez az érv vonatkozik a csendes-óceáni szigetek női és férfi sportolóira, akiket ausztrál és új-zélandi egyesületek toboroznak, majd ezekben az országokban állampolgárságot is kapnak annak érdekében, hogy a nemzeti csapatokban játszhassanak, ami kedvezőtlenül hat a csendes-óceáni térség – a Fidzsi-szigetek, Szamoa és Tonga – nemzeti csapataira a rögbi sportágban.

| 3. | A JPA üdvözli a halászati ágazat fejlesztésére irányuló kiemelt figyelmet, ugyanakkor szorgalmazza, hogy kapjon nagyobb hangsúlyt az illegális halászat kérdése, ami óriási károkat okoz a halállományban és a helyi halászok megélhetése szempontjából. Az illegális halászatot a térségen kívüli országokból érkező hajók végzik, amelyek ritkán tartják tiszteletben a kizárólagos övezeteket és állományokat szabályozó nemzetközi rendelkezéseket. Az élelmiszerbiztonság és a halászati termékek exportjának biztosítása érdekében a csendes-óceáni térség helyi közösségeiben elő kell mozdítani az akvakultúrát. |
| --- | --- |

3.

A JPA üdvözli a halászati ágazat fejlesztésére irányuló kiemelt figyelmet, ugyanakkor szorgalmazza, hogy kapjon nagyobb hangsúlyt az illegális halászat kérdése, ami óriási károkat okoz a halállományban és a helyi halászok megélhetése szempontjából. Az illegális halászatot a térségen kívüli országokból érkező hajók végzik, amelyek ritkán tartják tiszteletben a kizárólagos övezeteket és állományokat szabályozó nemzetközi rendelkezéseket. Az élelmiszerbiztonság és a halászati termékek exportjának biztosítása érdekében a csendes-óceáni térség helyi közösségeiben elő kell mozdítani az akvakultúrát.

| 4. | A JPA aggályosnak tartja a parlamenti konzultáció hiányát az RSP/RIP előkészítése során, és reméli, hogy a CSP-k és RSP-k feletti megerősített ellenőrző szerepe révén ösztönözheti ezt a folyamatot. Nemcsak a nemzeti AKCS-parlamentekkel folytatott intenzívebb konzultációra van szükség a RIP kidolgozása és végrehajtása során, hanem a parlamenti képviselők és személyzetük kapacitásépítésére is ezen a területen. |
| --- | --- |

4.

A JPA aggályosnak tartja a parlamenti konzultáció hiányát az RSP/RIP előkészítése során, és reméli, hogy a CSP-k és RSP-k feletti megerősített ellenőrző szerepe révén ösztönözheti ezt a folyamatot. Nemcsak a nemzeti AKCS-parlamentekkel folytatott intenzívebb konzultációra van szükség a RIP kidolgozása és végrehajtása során, hanem a parlamenti képviselők és személyzetük kapacitásépítésére is ezen a területen.

| 5. | Amellett, hogy örvendetesnek találja a nem állami szereplőkre fektetett nem kiemelt hangsúlyt, a JPA aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy mely kedvezményezettek részesülnek majd a finanszírozás előnyeiből, és reméli, hogy megfelelő gondossággal ellenőrzik az érintettek megbízóleveleit és hírnevét. Azt is kéri, hogy a nem kormányzati szervezeteket fokozottan vonják be az RSP/RIP konzultációs eljárásába. |
| --- | --- |

5.

Amellett, hogy örvendetesnek találja a nem állami szereplőkre fektetett nem kiemelt hangsúlyt, a JPA aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy mely kedvezményezettek részesülnek majd a finanszírozás előnyeiből, és reméli, hogy megfelelő gondossággal ellenőrzik az érintettek megbízóleveleit és hírnevét. Azt is kéri, hogy a nem kormányzati szervezeteket fokozottan vonják be az RSP/RIP konzultációs eljárásába.

| 6. | Az éghajlatváltozásra és annak a kis szigetállamokra gyakorolt hatására helyezett hangsúly örvendetes, akárcsak a szóban forgó növekvő problémával szembeni védekezés finanszírozása. Mindazonáltal fontos, hogy a finanszírozás ne mozduljon el azon növekvő lobbi támogatásának irányába, amely az éghajlatváltozás általános felelősségét az iparosodott országokra és azok tevékenységére hárítja. Lényeges különbség van az éghajlatváltozás elleni küzdelem és a jelenség politikai célokra történő felhasználása között. |
| --- | --- |

6.

Az éghajlatváltozásra és annak a kis szigetállamokra gyakorolt hatására helyezett hangsúly örvendetes, akárcsak a szóban forgó növekvő problémával szembeni védekezés finanszírozása. Mindazonáltal fontos, hogy a finanszírozás ne mozduljon el azon növekvő lobbi támogatásának irányába, amely az éghajlatváltozás általános felelősségét az iparosodott országokra és azok tevékenységére hárítja. Lényeges különbség van az éghajlatváltozás elleni küzdelem és a jelenség politikai célokra történő felhasználása között.

| 7. | A közlekedési infrastruktúrának minden regionális fejlesztési tevékenység legfontosabb prioritását kell képeznie a csendes-óceáni térségben, mivel a tagországok közötti és a belföldi távolságok, valamint a rossz infrastruktúra gátolja a regionális kereskedelem irányába történő előrelépést, illetve az idegenforgalom és más ágazatok fejlesztését, amelyek a helyi népesség javára serkenthetnék a növekedést. |
| --- | --- |

7.

A közlekedési infrastruktúrának minden regionális fejlesztési tevékenység legfontosabb prioritását kell képeznie a csendes-óceáni térségben, mivel a tagországok közötti és a belföldi távolságok, valamint a rossz infrastruktúra gátolja a regionális kereskedelem irányába történő előrelépést, illetve az idegenforgalom és más ágazatok fejlesztését, amelyek a helyi népesség javára serkenthetnék a növekedést.

---

(1)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2010. április 1-jén a spanyolországi Tenerifén.

1

(2)  HL C 271., 2008.10.25., 20. o.

2

(3)  HL C 221., 2009.9.14., 19. o.

3

(4)  HL C 68., 2010.3.18., 36. o.

4

(5)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2010. április 1-jén a spanyolországi Tenerifén.

5

(6)  COM(2009)0160 végleges

6

(7)  HL C 68., 2010.3.18., 24. o.

7

(8)  COM(2007)0072 végleges

8

(9)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2010. április 1-jén a spanyolországi Tenerifén.

9

(10)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2010. április 1-jén a spanyolországi Tenerifén.

10

(11)  Antigua és Barbuda, a Bahama-szigetek, Barbados, Belize, Dominika, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Lucia, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, Saint Christopher és Nevis, Suriname, valamint Trinidad és Tobago

11

(12)  A becslések szerint a karibi térségben a felsőfokú végzettséggel rendelkező népesség 60 %-a elhagyta a térséget, és Jamaicában, Grenadán, Guyanában, Haitin, a St Vincent és a Grenadine-szigeteken ezek a kivándorlási ráták a 80 %-ot is elérik.

12

(13)  Tagjai Kamerun, Kongó, Gabon, Egyenlítői-Guinea, Közép-afrikai Köztársaság és Csád.

13

(14)  Tagjai Angola, Burundi, Kamerun, Közép-afrikai Köztársaság, Kongó, Gabon, Egyenlítői-Guinea, Csád, a Kongói Demokratikus Köztársaság és São Tomé és Príncipe.

14

---