# Úřední věstník L 114/2020

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 114 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6314. dubna 2020 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 114

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6314. dubna 2020

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/516 ze dne 3. dubna 2020 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/517 ze dne 3. dubna 2020 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury | 4 |
| | | DOPORUČENÍ |
| | * | Doporučení Komise (EU) 2020/518 ze dne 8. dubna 2020 o společné sadě nástrojů Unie pro využití technologií a dat k boji proti krizi COVID-19 a ukončování souvisejících mimořádných opatření, zejména pokud jde o mobilní aplikace a využívání anonymizovaných dat o mobilitě | 7 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/516 ze dne 3. dubna 2020 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/517 ze dne 3. dubna 2020 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

4

DOPORUČENÍ

*

Doporučení Komise (EU) 2020/518 ze dne 8. dubna 2020 o společné sadě nástrojů Unie pro využití technologií a dat k boji proti krizi COVID-19 a ukončování souvisejících mimořádných opatření, zejména pokud jde o mobilní aplikace a využívání anonymizovaných dat o mobilitě

7

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 14.4.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 114/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/516

ze dne 3. dubna 2020

o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (1), a zejména na čl. 57 odst. 4 a čl. 58 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (2), je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (2), je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

| (2) | Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

| (3) | Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky. |
| --- | --- |

(3)

Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

| (4) | Je vhodné umožnit, aby držitel mohl závazné informace o sazebním zařazení zboží dotčeného tímto nařízením, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po určitou dobu podle čl. 34 odst. 9 nařízení (EU) č. 952/2013. Tato doba by měla být stanovena na tři měsíce. |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné umožnit, aby držitel mohl závazné informace o sazebním zařazení zboží dotčeného tímto nařízením, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po určitou dobu podle čl. 34 odst. 9 nařízení (EU) č. 952/2013. Tato doba by měla být stanovena na tři měsíce.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.

Článek 2

Závazné informace o sazebním zařazení zboží, které nejsou v souladu s tímto nařízením, mohou být nadále používány podle ustanovení čl. 34 odst. 9 nařízení (EU) č. 952/2013 po dobu tří měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 3. dubna 2020.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Stephen QUEST

generální ředitel

Generální ředitelství pro daně a celníunii

---

(1)  
  Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

| Popis zboží | Zařazení (kód KN) | Odůvodnění |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Dutá trubka ze zirkoniové slitiny, otevřená na obou koncích, o délce přibližně 4 m a hmotnosti přibližně 0,5 kg.
  Trubka je konstruována tak, aby byla naplněna jaderným palivem, svařena, smontována a utěsněna a následně použita jako obal pro tablety obsahující uran v palivovém článku. | 8109 90 00 | Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na poznámce 3, 5 a 6 ke třídě XV a na znění kódů KN 8109 a 8109 90 00 .
  Vzhledem ke svým objektivním charakteristikám a vlastnostem odpovídá výrobek znění čísla 8109, které zahrnuje výrobky ze zirkoniové slitiny, které se například používají při výrobě pouzder na kazety s jaderným palivem a kovových konstrukcí pro jadernou elektrárnu (viz rovněž vysvětlivky k harmonizovanému systému k číslu 8109).
  Trubka musí ještě projít různými procesy před tím, než je vyhotovena do konkrétních rozpoznatelných výrobků. Proto při předložení k celnímu řízení nejsou objektivní charakteristiky výrobku totožné s charakteristikami palivových článků (kazet) pro jaderné reaktory čísla 8401. Zařazení jako neozářené palivové články (kazety) pro jaderné reaktory čísla 8401 je proto vyloučeno.
  Výrobek je proto třeba zařadit do kódu KN 8109 90 00 jako ostatní výrobky ze zirkonia. |

Popis zboží

Zařazení (kód KN)

Odůvodnění

(1)

(2)

(3)

Dutá trubka ze zirkoniové slitiny, otevřená na obou koncích, o délce přibližně 4 m a hmotnosti přibližně 0,5 kg.

Trubka je konstruována tak, aby byla naplněna jaderným palivem, svařena, smontována a utěsněna a následně použita jako obal pro tablety obsahující uran v palivovém článku.

8109 90 00

Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na poznámce 3, 5 a 6 ke třídě XV a na znění kódů KN 8109 a 8109 90 00 .

Vzhledem ke svým objektivním charakteristikám a vlastnostem odpovídá výrobek znění čísla 8109, které zahrnuje výrobky ze zirkoniové slitiny, které se například používají při výrobě pouzder na kazety s jaderným palivem a kovových konstrukcí pro jadernou elektrárnu (viz rovněž vysvětlivky k harmonizovanému systému k číslu 8109).

Trubka musí ještě projít různými procesy před tím, než je vyhotovena do konkrétních rozpoznatelných výrobků. Proto při předložení k celnímu řízení nejsou objektivní charakteristiky výrobku totožné s charakteristikami palivových článků (kazet) pro jaderné reaktory čísla 8401. Zařazení jako neozářené palivové články (kazety) pro jaderné reaktory čísla 8401 je proto vyloučeno.

Výrobek je proto třeba zařadit do kódu KN 8109 90 00 jako ostatní výrobky ze zirkonia.

---

| 14.4.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 114/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 114/4

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/517

ze dne 3. dubna 2020

o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (1), a zejména na čl. 57 odst. 4 a čl. 58 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (2), je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (2), je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

| (2) | Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

| (3) | Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky. |
| --- | --- |

(3)

Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

| (4) | Je vhodné umožnit, aby držitel mohl závazné informace o sazebním zařazení zboží dotčeného tímto nařízením, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po určitou dobu podle čl. 34 odst. 9 nařízení (EU) č. 952/2013. Tato doba by měla být stanovena na tři měsíce. |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné umožnit, aby držitel mohl závazné informace o sazebním zařazení zboží dotčeného tímto nařízením, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po určitou dobu podle čl. 34 odst. 9 nařízení (EU) č. 952/2013. Tato doba by měla být stanovena na tři měsíce.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.

Článek 2

Závazné informace o sazebním zařazení zboží, které nejsou v souladu s tímto nařízením, mohou být nadále používány podle ustanovení čl. 34 odst. 9 nařízení (EU) č. 952/2013 po dobu tří měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 3. dubna 2020.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Stephen QUEST

generální ředitel

Generální ředitelství pro daně a celní unii

---

(1)  
  Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

| Popis zboží | Zařazení (kód KN) | Odůvodnění |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Výrobek tvoří girlanda z umělé jedle (jehličnan) o délce přibližně 5 m a světelný LED řetěz sestávající z přibližně 60 diod, který je kolem celé girlandy ovinut. Světelný řetěz je napájen ze zdroje o napětí 230 V. Girlanda i světelný řetěz jsou vyrobeny z plastu.
  (Viz obrázek)  (*1) | 6702 10 00 | Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1, 3b) a 6 pro výklad kombinované nomenklatury a na znění kódů KN 6702 a 6702 10 00 .
  Výrobek je složený výrobek ve smyslu všeobecného pravidla 3b). Výrobek je vzhledem ke svým objektivním vlastnostem, zejména skutečnosti, že sestává z girlandy z umělé jedle se světly, která zvyšují jeho dekorativní účinek, určen především pro dekorativní účely. Girlanda z umělé jedle by navíc zůstala zavěšená jako dekorace i po vypnutí světel. Girlanda z umělé jedle, která se podobá přírodnímu produktu (viz rovněž vysvětlivky k harmonizovanému systému k číslu 6702), je proto součástí, jež dává výrobku jeho podstatný dekorativní charakter. Zařazení výrobku do položky 9405 40 mezi ostatní elektrická svítidla a osvětlovací zařízení je proto vyloučeno.
  Zařazení výrobku do položky 9505 10 jako výrobky používané o vánočních svátcích je rovněž vyloučeno, protože jeho objektivní vlastnosti naznačují, že se nepoužívá výlučně o vánočních svátcích, ale především jako dekorace během zimního období (viz doplňková poznámka 1 ke kapitole 95 bod 1 písm. a) poslední odstavec).
  Výrobek je proto třeba zařadit do kódu KN 6702 10 00 jako umělé listoví z plastů. |

Popis zboží

Zařazení (kód KN)

Odůvodnění

(1)

(2)

(3)

Výrobek tvoří girlanda z umělé jedle (jehličnan) o délce přibližně 5 m a světelný LED řetěz sestávající z přibližně 60 diod, který je kolem celé girlandy ovinut. Světelný řetěz je napájen ze zdroje o napětí 230 V. Girlanda i světelný řetěz jsou vyrobeny z plastu.

(Viz obrázek)  (*1)

6702 10 00

Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1, 3b) a 6 pro výklad kombinované nomenklatury a na znění kódů KN 6702 a 6702 10 00 .

Výrobek je složený výrobek ve smyslu všeobecného pravidla 3b). Výrobek je vzhledem ke svým objektivním vlastnostem, zejména skutečnosti, že sestává z girlandy z umělé jedle se světly, která zvyšují jeho dekorativní účinek, určen především pro dekorativní účely. Girlanda z umělé jedle by navíc zůstala zavěšená jako dekorace i po vypnutí světel. Girlanda z umělé jedle, která se podobá přírodnímu produktu (viz rovněž vysvětlivky k harmonizovanému systému k číslu 6702), je proto součástí, jež dává výrobku jeho podstatný dekorativní charakter. Zařazení výrobku do položky 9405 40 mezi ostatní elektrická svítidla a osvětlovací zařízení je proto vyloučeno.

Zařazení výrobku do položky 9505 10 jako výrobky používané o vánočních svátcích je rovněž vyloučeno, protože jeho objektivní vlastnosti naznačují, že se nepoužívá výlučně o vánočních svátcích, ale především jako dekorace během zimního období (viz doplňková poznámka 1 ke kapitole 95 bod 1 písm. a) poslední odstavec).

Výrobek je proto třeba zařadit do kódu KN 6702 10 00 jako umělé listoví z plastů.

Image 1

---

(*1)  (*) Obrázek slouží pouze pro informaci.

---

DOPORUČENÍ

| 14.4.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 114/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 114/7

---

DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2020/518

ze dne 8. dubna 2020

o společné sadě nástrojů Unie pro využití technologií a dat k boji proti krizi COVID-19 a ukončování souvisejících mimořádných opatření, zejména pokud jde o mobilní aplikace a využívání anonymizovaných dat o mobilitě

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Kvůli krizi v oblasti veřejného zdraví vyvolané současnou pandemií COVID-19 (dále jen „krize COVID-19“) čelí Unie a členské státy bezprecedentnímu ohrožení systémů zdravotní péče, způsobu života, ekonomické stability a hodnot. V boji proti krizi COVID-19 nemůže žádný členský stát uspět sám. Mimořádná krize tohoto rozsahu vyžaduje rozhodné kroky všech členských států a orgánů a institucí EU a jejich spolupráci v duchu pravé solidarity. |
| --- | --- |

(1)

Kvůli krizi v oblasti veřejného zdraví vyvolané současnou pandemií COVID-19 (dále jen „krize COVID-19“) čelí Unie a členské státy bezprecedentnímu ohrožení systémů zdravotní péče, způsobu života, ekonomické stability a hodnot. V boji proti krizi COVID-19 nemůže žádný členský stát uspět sám. Mimořádná krize tohoto rozsahu vyžaduje rozhodné kroky všech členských států a orgánů a institucí EU a jejich spolupráci v duchu pravé solidarity.

| (2) | Vzhledem k tomu, že mnoho lidí v Evropě je prostřednictvím mobilních zařízení připojeno k internetu, mohou digitální technologie a data sehrát v boji proti krizi COVID-19 cennou úlohu. Tyto technologie a data mohou být důležitým nástrojem, který zajistí informování veřejnosti a pomůže příslušným orgánům veřejné správy v jejich úsilí o omezení šíření viru nebo umožní zdravotnickým organizacím, aby si vyměňovaly údaje o zdravotním stavu. Roztříštěný a nekoordinovaný přístup však může ohrozit účinnost opatření zaměřených na boj proti krizi COVID-19 a zároveň vážně poškodit jednotný trh a základní práva a svobody. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k tomu, že mnoho lidí v Evropě je prostřednictvím mobilních zařízení připojeno k internetu, mohou digitální technologie a data sehrát v boji proti krizi COVID-19 cennou úlohu. Tyto technologie a data mohou být důležitým nástrojem, který zajistí informování veřejnosti a pomůže příslušným orgánům veřejné správy v jejich úsilí o omezení šíření viru nebo umožní zdravotnickým organizacím, aby si vyměňovaly údaje o zdravotním stavu. Roztříštěný a nekoordinovaný přístup však může ohrozit účinnost opatření zaměřených na boj proti krizi COVID-19 a zároveň vážně poškodit jednotný trh a základní práva a svobody.

| (3) | Je proto nezbytné vypracovat společný přístup k využití digitálních technologií a dat v reakci na současnou krizi. Tento přístup by měl účinně podpořit příslušné vnitrostátní orgány, zejména orgány v oblasti veřejného zdraví a tvůrce politik, a to tak, že jim poskytne dostatečná a přesná data pro pochopení vývoje a šíření viru vyvolávajícího onemocnění COVID-19, jakož i jeho účinků. Tyto technologie mohou rovněž umožnit občanům, aby podnikli účinná a cílenější opatření k omezení fyzického kontaktu. Navrhovaný přístup zároveň usiluje o zachování celistvosti jednotného trhu a ochranu základních práv a svobod, zejména práva na soukromí a na ochranu osobních údajů. |
| --- | --- |

(3)

Je proto nezbytné vypracovat společný přístup k využití digitálních technologií a dat v reakci na současnou krizi. Tento přístup by měl účinně podpořit příslušné vnitrostátní orgány, zejména orgány v oblasti veřejného zdraví a tvůrce politik, a to tak, že jim poskytne dostatečná a přesná data pro pochopení vývoje a šíření viru vyvolávajícího onemocnění COVID-19, jakož i jeho účinků. Tyto technologie mohou rovněž umožnit občanům, aby podnikli účinná a cílenější opatření k omezení fyzického kontaktu. Navrhovaný přístup zároveň usiluje o zachování celistvosti jednotného trhu a ochranu základních práv a svobod, zejména práva na soukromí a na ochranu osobních údajů.

| (4) | Při monitorování a omezování stávající pandemie COVID-19 mohou orgánům v oblasti veřejného zdraví na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU pomoci mobilní aplikace. Mohou poskytnout vodítka občanům a usnadnit organizaci následné lékařské péče o pacienty. Při vysledování kontaktů, omezování šíření nemoci a přerušení řetězců přenosu mohou sehrát důležitou úlohu aplikace, které umožňují zasílání varování a vysledování kontaktů. Proto mohou být tyto aplikace – v kombinaci s vhodnými strategiemi testování a vysledováním kontaktů – zvláště důležité jako zdroj informací o úrovni cirkulace viru, při hodnocení účinnosti opatření zaměřených na omezování fyzického kontaktu a izolaci a při koncipování deeskalačních strategií. |
| --- | --- |

(4)

Při monitorování a omezování stávající pandemie COVID-19 mohou orgánům v oblasti veřejného zdraví na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU pomoci mobilní aplikace. Mohou poskytnout vodítka občanům a usnadnit organizaci následné lékařské péče o pacienty. Při vysledování kontaktů, omezování šíření nemoci a přerušení řetězců přenosu mohou sehrát důležitou úlohu aplikace, které umožňují zasílání varování a vysledování kontaktů. Proto mohou být tyto aplikace – v kombinaci s vhodnými strategiemi testování a vysledováním kontaktů – zvláště důležité jako zdroj informací o úrovni cirkulace viru, při hodnocení účinnosti opatření zaměřených na omezování fyzického kontaktu a izolaci a při koncipování deeskalačních strategií.

| (5) | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU (1) stanoví zvláštní pravidla pro epidemiologický dozor, sledování vážných přeshraničních zdravotních hrozeb a včasné varování před těmito hrozbami a boj proti nim. Ustanovení čl. 2 odst. 5 požaduje, aby Komise ve spojení s členskými státy zajistila koordinaci a vzájemnou výměnu informací mezi mechanismy a strukturami zřízenými podle uvedeného rozhodnutí a podobnými mechanismy a strukturami zřízenými na úrovni Unie nebo podle Smlouvy o Euratomu, jejichž činnosti se vztahují na plánování připravenosti a reakce na vážné přeshraniční zdravotní hrozby, na jejich sledování, na včasné varování před nimi a na boj proti nim. Fórem pro koordinaci úsilí v souvislosti s vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami je Výbor pro zdravotní bezpečnost zřízený článkem 17 výše uvedeného rozhodnutí. Současně je v čl. 6 odst. 1 rozhodnutí zřízena síť pro epidemiologický dozor nad přenosnými nemocemi, kterou provozuje a koordinuje Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU (1) stanoví zvláštní pravidla pro epidemiologický dozor, sledování vážných přeshraničních zdravotních hrozeb a včasné varování před těmito hrozbami a boj proti nim. Ustanovení čl. 2 odst. 5 požaduje, aby Komise ve spojení s členskými státy zajistila koordinaci a vzájemnou výměnu informací mezi mechanismy a strukturami zřízenými podle uvedeného rozhodnutí a podobnými mechanismy a strukturami zřízenými na úrovni Unie nebo podle Smlouvy o Euratomu, jejichž činnosti se vztahují na plánování připravenosti a reakce na vážné přeshraniční zdravotní hrozby, na jejich sledování, na včasné varování před nimi a na boj proti nim. Fórem pro koordinaci úsilí v souvislosti s vážnými přeshraničními zdravotními hrozbami je Výbor pro zdravotní bezpečnost zřízený článkem 17 výše uvedeného rozhodnutí. Současně je v čl. 6 odst. 1 rozhodnutí zřízena síť pro epidemiologický dozor nad přenosnými nemocemi, kterou provozuje a koordinuje Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí.

| (6) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU (2) o uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči požaduje, aby síť pro elektronické zdravotnictví usilovala o dosažení trvalého hospodářského a sociálního přínosu v oblasti evropských systémů a služeb elektronického zdravotnictví a interoperabilních aplikací s cílem dosáhnout vysoké úrovně důvěry a bezpečnosti, posílit kontinuitu zdravotní péče a zajistit přístup k bezpečné a vysoce kvalitní zdravotní péči. |
| --- | --- |

(6)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU (2) o uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči požaduje, aby síť pro elektronické zdravotnictví usilovala o dosažení trvalého hospodářského a sociálního přínosu v oblasti evropských systémů a služeb elektronického zdravotnictví a interoperabilních aplikací s cílem dosáhnout vysoké úrovně důvěry a bezpečnosti, posílit kontinuitu zdravotní péče a zajistit přístup k bezpečné a vysoce kvalitní zdravotní péči.

| (7) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (3) o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů stanoví podmínky pro zpracování osobních údajů, včetně údajů o zdravotním stavu. Takové údaje mohou být zpracovány mimo jiné, pokud subjekt údajů udělí výslovný souhlas nebo pokud je zpracování ve veřejném zájmu vymezeném v právu členského státu nebo Unie, zejména pro účely sledování a varování, prevenci nebo kontrolu přenosných nemocí a další vážné zdravotní hrozby. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (3) o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů stanoví podmínky pro zpracování osobních údajů, včetně údajů o zdravotním stavu. Takové údaje mohou být zpracovány mimo jiné, pokud subjekt údajů udělí výslovný souhlas nebo pokud je zpracování ve veřejném zájmu vymezeném v právu členského státu nebo Unie, zejména pro účely sledování a varování, prevenci nebo kontrolu přenosných nemocí a další vážné zdravotní hrozby.

| (8) | Několik členských států přijalo zvláštní právní předpisy, které jim umožňují zpracovávat údaje o zdravotním stavu (čl. 6 odst. 1 písm. c) nebo e) a čl. 9 odst. 2 písm. i) nařízení (EU) 2016/679). V každém případě by účely a prostředky zpracování těchto údajů a to, jaké údaje mají být zpracovány a kým, měly být jasné a konkrétní. |
| --- | --- |

(8)

Několik členských států přijalo zvláštní právní předpisy, které jim umožňují zpracovávat údaje o zdravotním stavu (čl. 6 odst. 1 písm. c) nebo e) a čl. 9 odst. 2 písm. i) nařízení (EU) 2016/679). V každém případě by účely a prostředky zpracování těchto údajů a to, jaké údaje mají být zpracovány a kým, měly být jasné a konkrétní.

| (9) | Komise může konzultovat s evropským inspektorem ochrany údajů a s Evropským sborem pro ochranu osobních údajů v souladu s článkem 42 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (4) a článkem 70 nařízení (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(9)

Komise může konzultovat s evropským inspektorem ochrany údajů a s Evropským sborem pro ochranu osobních údajů v souladu s článkem 42 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (4) a článkem 70 nařízení (EU) 2016/679.

| (10) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES (5) stanoví pravidla platná pro provozní a lokalizační údaje a pro uchovávání informací a získávání přístupu k informacím uchovávaným v koncovém zařízení uživatele nebo účastníka, jako je mobilní zařízení. Podle čl. 5 odst. 3 směrnice je takové uchovávání nebo získávání přístupu povoleno pouze za úzce vymezených okolností nebo se souhlasem uživatele nebo účastníka poté, co mu byly poskytnuty jasné a úplné informace v souladu s nařízením (EU) 2016/679. Kromě toho čl. 15 odst. 1 směrnice umožňuje členským státům přijmout legislativní opatření, kterými omezí rozsah práv a povinností stanovených směrnicí, včetně těch uvedených v článku 5, pokud takové omezení představuje v demokratické společnosti nezbytné, vhodné a přiměřené opatření pro zajištění určitých cílů. |
| --- | --- |

(10)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES (5) stanoví pravidla platná pro provozní a lokalizační údaje a pro uchovávání informací a získávání přístupu k informacím uchovávaným v koncovém zařízení uživatele nebo účastníka, jako je mobilní zařízení. Podle čl. 5 odst. 3 směrnice je takové uchovávání nebo získávání přístupu povoleno pouze za úzce vymezených okolností nebo se souhlasem uživatele nebo účastníka poté, co mu byly poskytnuty jasné a úplné informace v souladu s nařízením (EU) 2016/679. Kromě toho čl. 15 odst. 1 směrnice umožňuje členským státům přijmout legislativní opatření, kterými omezí rozsah práv a povinností stanovených směrnicí, včetně těch uvedených v článku 5, pokud takové omezení představuje v demokratické společnosti nezbytné, vhodné a přiměřené opatření pro zajištění určitých cílů.

| (11) | Evropská komise oznámila ve svém sdělení „Evropská strategie pro data“ (6), že EU vytvoří jednotný trh, v němž data budou moci proudit v rámci EU a napříč odvětvími ve prospěch všech, kde evropská pravidla a hodnoty, zejména právní předpisy v oblasti ochrany osobních údajů a ochrany spotřebitele a právo v oblasti hospodářské soutěže jsou plně dodržovány a kde pravidla pro přístup k datům a jejich využívání jsou spravedlivá, praktická a jasná. Zejména Komise uvedla, že posoudí potřebu legislativních opatření s cílem posílit sdílení dat mezi podniky a veřejnou správou ve veřejném zájmu. |
| --- | --- |

(11)

Evropská komise oznámila ve svém sdělení „Evropská strategie pro data“ (6), že EU vytvoří jednotný trh, v němž data budou moci proudit v rámci EU a napříč odvětvími ve prospěch všech, kde evropská pravidla a hodnoty, zejména právní předpisy v oblasti ochrany osobních údajů a ochrany spotřebitele a právo v oblasti hospodářské soutěže jsou plně dodržovány a kde pravidla pro přístup k datům a jejich využívání jsou spravedlivá, praktická a jasná. Zejména Komise uvedla, že posoudí potřebu legislativních opatření s cílem posílit sdílení dat mezi podniky a veřejnou správou ve veřejném zájmu.

| (12) | Od začátku krize COVID-19 byla vyvinuta řada mobilních aplikací, přičemž některé z nich vytvořily orgány veřejné moci, a jak členské státy, tak soukromý sektor vyzývají ke koordinaci na úrovni Unie, mimo jiné i za účelem řešení otázek kybernetické bezpečnosti, bezpečnosti a ochrany soukromí. Aplikace zpravidla plní tři obecné funkce: i) informovat občany a nabízet jim poradenství a usnadňovat organizaci následné lékařské péče pro osoby s příznaky, často v kombinaci s dotazníkem pro sebediagnostiku; ii) varovat osoby, které se ocitly v blízkosti nakažené osoby, aby se přerušily infekční řetězce a zabránilo se opakovanému výskytu infekcí po zmírnění restriktivních opatření; iii) sledování a vymáhání dodržování karantény infikovaných osob, případně v kombinaci s prvky pro posouzení jejich zdravotního stavu v průběhu karantény. Některé aplikace jsou k dispozici široké veřejnosti, zatímco jiné – určené k vysledování kontaktů na pracovišti – pouze uzavřeným skupinám uživatelů. Efektivita těchto aplikací zatím obecně nebyla vyhodnocena. Informace a aplikace pro vyhodnocování příznaků mohou být užitečné při informování občanů. Nicméně dle názorů odborníků se aplikace určené k informování a varování uživatelů jeví ve snaze zabránit šíření viru jako nejslibnější, a to i s ohledem na to, že představují menší zásah do soukromí, a několik členských států v současné době zkoumá jejich využití. |
| --- | --- |

(12)

Od začátku krize COVID-19 byla vyvinuta řada mobilních aplikací, přičemž některé z nich vytvořily orgány veřejné moci, a jak členské státy, tak soukromý sektor vyzývají ke koordinaci na úrovni Unie, mimo jiné i za účelem řešení otázek kybernetické bezpečnosti, bezpečnosti a ochrany soukromí. Aplikace zpravidla plní tři obecné funkce: i) informovat občany a nabízet jim poradenství a usnadňovat organizaci následné lékařské péče pro osoby s příznaky, často v kombinaci s dotazníkem pro sebediagnostiku; ii) varovat osoby, které se ocitly v blízkosti nakažené osoby, aby se přerušily infekční řetězce a zabránilo se opakovanému výskytu infekcí po zmírnění restriktivních opatření; iii) sledování a vymáhání dodržování karantény infikovaných osob, případně v kombinaci s prvky pro posouzení jejich zdravotního stavu v průběhu karantény. Některé aplikace jsou k dispozici široké veřejnosti, zatímco jiné – určené k vysledování kontaktů na pracovišti – pouze uzavřeným skupinám uživatelů. Efektivita těchto aplikací zatím obecně nebyla vyhodnocena. Informace a aplikace pro vyhodnocování příznaků mohou být užitečné při informování občanů. Nicméně dle názorů odborníků se aplikace určené k informování a varování uživatelů jeví ve snaze zabránit šíření viru jako nejslibnější, a to i s ohledem na to, že představují menší zásah do soukromí, a několik členských států v současné době zkoumá jejich využití.

| (13) | Některé z těchto mobilních aplikací by mohly být považovány za zdravotnické prostředky, pokud jsou výrobcem určeny mimo jiné k diagnostice, prevenci, monitorování, predikci, prognóze, léčbě nebo mírnění choroby, a spadají tudíž do působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/745 (7) nebo směrnice Rady 93/42/EHS (8). U aplikací umožňujících sebediagnostiku a vyhodnocení příznaků, které poskytují informace týkající se diagnostiky, prevence, monitorování, predikce nebo prognózy, by se možné zařazení mezi zdravotnické prostředky podle regulačního rámce pro zdravotnické prostředky (směrnice 93/42/EHS nebo nařízení (EU) 2017/745) mělo posoudit. |
| --- | --- |

(13)

Některé z těchto mobilních aplikací by mohly být považovány za zdravotnické prostředky, pokud jsou výrobcem určeny mimo jiné k diagnostice, prevenci, monitorování, predikci, prognóze, léčbě nebo mírnění choroby, a spadají tudíž do působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/745 (7) nebo směrnice Rady 93/42/EHS (8). U aplikací umožňujících sebediagnostiku a vyhodnocení příznaků, které poskytují informace týkající se diagnostiky, prevence, monitorování, predikce nebo prognózy, by se možné zařazení mezi zdravotnické prostředky podle regulačního rámce pro zdravotnické prostředky (směrnice 93/42/EHS nebo nařízení (EU) 2017/745) mělo posoudit.

| (14) | Efektivita těchto mobilních aplikací závisí na řadě faktorů. K těm patří míra rozšíření mezi uživateli, tj. procento populace, které používá mobilní zařízení, a z nich pak procento těch, kteří si aplikaci stáhli a souhlasili se zpracováním svých osobních údajů a poté svůj souhlas nestáhli. Dalšími důležitými faktory jsou důvěra veřejnosti v to, že data budou chráněna odpovídajícími bezpečnostními opatřeními a používána výhradně k varování osob, které mohly být vystaveny viru, podpora ze strany orgánů v oblasti veřejného zdraví, schopnost zdravotnických orgánů na základě dat generovaných aplikacemi jednat, integrace a sdílení dat s jinými systémy a aplikacemi, přeshraniční a meziregionální interoperabilita s dalšími systémy. |
| --- | --- |

(14)

Efektivita těchto mobilních aplikací závisí na řadě faktorů. K těm patří míra rozšíření mezi uživateli, tj. procento populace, které používá mobilní zařízení, a z nich pak procento těch, kteří si aplikaci stáhli a souhlasili se zpracováním svých osobních údajů a poté svůj souhlas nestáhli. Dalšími důležitými faktory jsou důvěra veřejnosti v to, že data budou chráněna odpovídajícími bezpečnostními opatřeními a používána výhradně k varování osob, které mohly být vystaveny viru, podpora ze strany orgánů v oblasti veřejného zdraví, schopnost zdravotnických orgánů na základě dat generovaných aplikacemi jednat, integrace a sdílení dat s jinými systémy a aplikacemi, přeshraniční a meziregionální interoperabilita s dalšími systémy.

| (15) | Aplikace určené k varování a vysledování jsou pro členské státy užitečné pro vysledování kontaktů a mohou hrát důležitou úlohu v omezování šíření v deeskalačních scénářích. Mohou být také cenným nástrojem pro občany při účinném a lépe cíleném omezování fyzického kontaktu. Jejich dopad lze zvýšit pomocí strategie podporující širší testování. Vysledování kontaktů předpokládá, že orgány v oblasti veřejného zdraví rychle identifikují veškeré kontakty potvrzených pacientů s onemocněním COVID-19, vyzvou je k samoizolaci a v případě, že se u nich objeví příznaky, je urychleně otestují a izolují. Anonymizovaná a souhrnná data získaná z těchto aplikací v kombinaci s informacemi o výskytu onemocnění by také mohla být využita k posouzení efektivity komunitních opatření a omezení fyzického kontaktu. Tyto aplikace jsou nejen zjevně užitečné pro členské státy, ale mohou rovněž přispět k práci střediska ECDC. |
| --- | --- |

(15)

Aplikace určené k varování a vysledování jsou pro členské státy užitečné pro vysledování kontaktů a mohou hrát důležitou úlohu v omezování šíření v deeskalačních scénářích. Mohou být také cenným nástrojem pro občany při účinném a lépe cíleném omezování fyzického kontaktu. Jejich dopad lze zvýšit pomocí strategie podporující širší testování. Vysledování kontaktů předpokládá, že orgány v oblasti veřejného zdraví rychle identifikují veškeré kontakty potvrzených pacientů s onemocněním COVID-19, vyzvou je k samoizolaci a v případě, že se u nich objeví příznaky, je urychleně otestují a izolují. Anonymizovaná a souhrnná data získaná z těchto aplikací v kombinaci s informacemi o výskytu onemocnění by také mohla být využita k posouzení efektivity komunitních opatření a omezení fyzického kontaktu. Tyto aplikace jsou nejen zjevně užitečné pro členské státy, ale mohou rovněž přispět k práci střediska ECDC.

| (16) | Aplikace umožňující sebediagnostiku a vyhodnocení příznaků by mohly poskytnout relevantní informace o počtu případů vykazujících příznaky kompatibilní s COVID-19 podle věku a týdne, z dobře vymezených oblastí, v nichž mají tyto aplikace velké pokrytí. V případě úspěchu se vnitrostátní orgány v oblasti veřejného zdraví mohou rozhodnout využít data z těchto aplikací pro surveillanci příznaků COVID-19 v primární péči. Tato data by mohla být středisku ECDC poskytována jednou týdně v agregovaném formátu (např. počet onemocnění podobných chřipce (ILI) nebo akutních respiračních infekcí (ARI) za týden, podle věkové skupiny a z celkové populace pokryté monitorujícími lékaři). To by vnitrostátním orgánům a středisku ECDC umožnilo odhadnout pozitivní prediktivní hodnotu respiračních příznaků v dané komunitě, a poskytnout tak informace o míře cirkulace viru na základě dat z takových aplikací. |
| --- | --- |

(16)

Aplikace umožňující sebediagnostiku a vyhodnocení příznaků by mohly poskytnout relevantní informace o počtu případů vykazujících příznaky kompatibilní s COVID-19 podle věku a týdne, z dobře vymezených oblastí, v nichž mají tyto aplikace velké pokrytí. V případě úspěchu se vnitrostátní orgány v oblasti veřejného zdraví mohou rozhodnout využít data z těchto aplikací pro surveillanci příznaků COVID-19 v primární péči. Tato data by mohla být středisku ECDC poskytována jednou týdně v agregovaném formátu (např. počet onemocnění podobných chřipce (ILI) nebo akutních respiračních infekcí (ARI) za týden, podle věkové skupiny a z celkové populace pokryté monitorujícími lékaři). To by vnitrostátním orgánům a středisku ECDC umožnilo odhadnout pozitivní prediktivní hodnotu respiračních příznaků v dané komunitě, a poskytnout tak informace o míře cirkulace viru na základě dat z takových aplikací.

| (17) | Vzhledem k tomu, jaké funkce mají výše popsané aplikace v chytrých telefonech, může být jejich využitím dotčen výkon některých základních práv, mimo jiné práva na respektování soukromého a rodinného života. Jelikož by jakýkoli zásah do uvedených práv měl být v souladu se zákonem, právní předpisy členských států, které stanoví nebo povolují omezení výkonu některých základních práv, by měly být v souladu s obecnými zásadami práva Unie uvedenými v článku 6 Smlouvy o Evropské unii, jejich ústavními zvyklostmi a jejich povinnostmi podle mezinárodního práva. |
| --- | --- |

(17)

Vzhledem k tomu, jaké funkce mají výše popsané aplikace v chytrých telefonech, může být jejich využitím dotčen výkon některých základních práv, mimo jiné práva na respektování soukromého a rodinného života. Jelikož by jakýkoli zásah do uvedených práv měl být v souladu se zákonem, právní předpisy členských států, které stanoví nebo povolují omezení výkonu některých základních práv, by měly být v souladu s obecnými zásadami práva Unie uvedenými v článku 6 Smlouvy o Evropské unii, jejich ústavními zvyklostmi a jejich povinnostmi podle mezinárodního práva.

| (18) | Pro akceptaci různých druhů aplikací (a souvisejících informačních systémů zachycujících mechanismus přenosu infekce) a zajištění toho, aby plnily zamýšlený účel epidemiologického dozoru, musí vnitrostátní orgány v oblasti veřejného zdraví sladit a koordinovaně realizovat příslušné politiky, požadavky a kontroly. Zkušenosti několika členských států, které začaly zavádět aplikace pro vysledování kontaktů, ukazují, že za účelem zvýšení akceptace je pro přípravu a realizaci daných opatření užitečná integrovaná správa, do níž se zapojí nejen zdravotní, ale i další orgány (včetně orgánů pro ochranu údajů), jakož i soukromý sektor, odborníci, akademická obec a sdružení zastupující pacienty. Využití a úspěch dané aplikace závisí také na široce pojaté komunikaci. |
| --- | --- |

(18)

Pro akceptaci různých druhů aplikací (a souvisejících informačních systémů zachycujících mechanismus přenosu infekce) a zajištění toho, aby plnily zamýšlený účel epidemiologického dozoru, musí vnitrostátní orgány v oblasti veřejného zdraví sladit a koordinovaně realizovat příslušné politiky, požadavky a kontroly. Zkušenosti několika členských států, které začaly zavádět aplikace pro vysledování kontaktů, ukazují, že za účelem zvýšení akceptace je pro přípravu a realizaci daných opatření užitečná integrovaná správa, do níž se zapojí nejen zdravotní, ale i další orgány (včetně orgánů pro ochranu údajů), jakož i soukromý sektor, odborníci, akademická obec a sdružení zastupující pacienty. Využití a úspěch dané aplikace závisí také na široce pojaté komunikaci.

| (19) | Aby bylo možné zjišťovat případy potkání uživatelů různých aplikací pro vysledování kontaktů (k nimž bude nejspíše docházet u osob překračujících státní či regionální hranice), měla by se plánovat interoperabilita mezi aplikacemi. Vnitrostátní orgány v oblasti veřejného zdraví monitorující mechanismus přenosu infekce by měly mít možnost vyměňovat si s jinými členskými státy nebo regiony interoperabilní informace o pozitivně testovaných uživatelích, což jim umožní reagovat na přeshraniční přenos. |
| --- | --- |

(19)

Aby bylo možné zjišťovat případy potkání uživatelů různých aplikací pro vysledování kontaktů (k nimž bude nejspíše docházet u osob překračujících státní či regionální hranice), měla by se plánovat interoperabilita mezi aplikacemi. Vnitrostátní orgány v oblasti veřejného zdraví monitorující mechanismus přenosu infekce by měly mít možnost vyměňovat si s jinými členskými státy nebo regiony interoperabilní informace o pozitivně testovaných uživatelích, což jim umožní reagovat na přeshraniční přenos.

| (20) | Některé společnosti, včetně poskytovatelů telekomunikačních služeb a významných technologických platforem, zveřejnily nebo poskytly orgánům veřejné správy anonymizované a agregované lokalizační údaje. Uvedená data jsou nezbytná pro výzkum za účelem boje proti viru, tvorby modelů umožňujících porozumět jeho šíření a predikce hospodářských důsledků této krize. Obzvláště tato data pomohou porozumět prostorové dynamice epidemie a modelovat ji a posoudit dopad, který mají opatření k omezení fyzického kontaktu (omezení cestování, zákaz zbytných aktivit, úplný zákaz volného pohybu atd.) na mobilitu. To má zásadní význam za prvé pro omezení účinků viru a pro posouzení potřeb, zejména pokud jde o osobní ochranné prostředky a jednotky intenzivní péče, a za druhé pro podporu strategie ukončování mimořádných opatření prostřednictvím modelů založených na datech, které indikují možné účinky zmírnění opatření k omezení fyzického kontaktu. |
| --- | --- |

(20)

Některé společnosti, včetně poskytovatelů telekomunikačních služeb a významných technologických platforem, zveřejnily nebo poskytly orgánům veřejné správy anonymizované a agregované lokalizační údaje. Uvedená data jsou nezbytná pro výzkum za účelem boje proti viru, tvorby modelů umožňujících porozumět jeho šíření a predikce hospodářských důsledků této krize. Obzvláště tato data pomohou porozumět prostorové dynamice epidemie a modelovat ji a posoudit dopad, který mají opatření k omezení fyzického kontaktu (omezení cestování, zákaz zbytných aktivit, úplný zákaz volného pohybu atd.) na mobilitu. To má zásadní význam za prvé pro omezení účinků viru a pro posouzení potřeb, zejména pokud jde o osobní ochranné prostředky a jednotky intenzivní péče, a za druhé pro podporu strategie ukončování mimořádných opatření prostřednictvím modelů založených na datech, které indikují možné účinky zmírnění opatření k omezení fyzického kontaktu.

| (21) | Současná krize ukázala, že orgány v oblasti veřejného zdraví a výzkumné instituce by pro účely analýzy vývoje viru a posouzení účinnosti opatření v oblasti veřejného zdraví potřebovaly lepší přístup k podstatným informacím. |
| --- | --- |

(21)

Současná krize ukázala, že orgány v oblasti veřejného zdraví a výzkumné instituce by pro účely analýzy vývoje viru a posouzení účinnosti opatření v oblasti veřejného zdraví potřebovaly lepší přístup k podstatným informacím.

| (22) | Některé členské státy přijaly opatření, která přístup k nezbytným datům zjednodušují. Společné úsilí EU v boji proti viru však ztěžuje současná roztříštěnost různých přístupů. |
| --- | --- |

(22)

Některé členské státy přijaly opatření, která přístup k nezbytným datům zjednodušují. Společné úsilí EU v boji proti viru však ztěžuje současná roztříštěnost různých přístupů.

| (23) | Společný přístup Unie ke krizi COVID-19 je nyní nezbytný také proto, že opatření přijatá v některých zemích, jako je geolokační sledování osob, využití technologií k vyhodnocení míry zdravotního rizika jednotlivců a centralizace citlivých dat, vyvolávají otázky z hlediska několika základních práv a svobod, jež jsou zaručeny v právním řádu EU, včetně práva na soukromí a práva na ochranu osobních údajů. Na základě Listiny základních práv Evropské unie v každém případě platí, že omezení výkonu v ní stanovených základních práv a svobod musí být odůvodněná a přiměřená. Veškerá takováto omezení by zejména měla být dočasná v tom smyslu, že budou striktně omezena na to, co je nezbytné pro boj s krizí, a nebudou bez adekvátního odůvodnění existovat po jejím skončení. |
| --- | --- |

(23)

Společný přístup Unie ke krizi COVID-19 je nyní nezbytný také proto, že opatření přijatá v některých zemích, jako je geolokační sledování osob, využití technologií k vyhodnocení míry zdravotního rizika jednotlivců a centralizace citlivých dat, vyvolávají otázky z hlediska několika základních práv a svobod, jež jsou zaručeny v právním řádu EU, včetně práva na soukromí a práva na ochranu osobních údajů. Na základě Listiny základních práv Evropské unie v každém případě platí, že omezení výkonu v ní stanovených základních práv a svobod musí být odůvodněná a přiměřená. Veškerá takováto omezení by zejména měla být dočasná v tom smyslu, že budou striktně omezena na to, co je nezbytné pro boj s krizí, a nebudou bez adekvátního odůvodnění existovat po jejím skončení.

| (24) | Světová zdravotnická organizace a další orgány kromě toho varovaly před rizikem toho, že aplikace a nepřesná data mohou z důvodu vnímaného spojení s onemocněním způsobit stigmatizaci osob, které sdílejí určité charakteristiky. |
| --- | --- |

(24)

Světová zdravotnická organizace a další orgány kromě toho varovaly před rizikem toho, že aplikace a nepřesná data mohou z důvodu vnímaného spojení s onemocněním způsobit stigmatizaci osob, které sdílejí určité charakteristiky.

| (25) | V souladu se zásadou minimalizace údajů by orgány v oblasti veřejného zdraví a výzkumné instituce měly zpracovávat osobní údaje pouze v případech, kdy je to adekvátní, relevantní a nezbytné, a měly by uplatňovat vhodná ochranná opatření, jako je pseudonymizace, agregace, šifrování a decentralizace. |
| --- | --- |

(25)

V souladu se zásadou minimalizace údajů by orgány v oblasti veřejného zdraví a výzkumné instituce měly zpracovávat osobní údaje pouze v případech, kdy je to adekvátní, relevantní a nezbytné, a měly by uplatňovat vhodná ochranná opatření, jako je pseudonymizace, agregace, šifrování a decentralizace.

| (26) | Účinná opatření v oblasti kybernetické bezpečnosti a bezpečnosti dat jsou zásadní pro ochranu dostupnosti, autenticity, integrity a důvěrnosti dat. |
| --- | --- |

(26)

Účinná opatření v oblasti kybernetické bezpečnosti a bezpečnosti dat jsou zásadní pro ochranu dostupnosti, autenticity, integrity a důvěrnosti dat.

| (27) | Konzultace s orgány pro ochranu údajů v souladu s požadavky stanovenými v právních předpisech Unie o ochraně osobních údajů mají zásadní význam pro zajištění toho, aby byly osobní údaje zpracovávány v souladu s právními předpisy a aby byla dodržována práva dotčených jednotlivců. |
| --- | --- |

(27)

Konzultace s orgány pro ochranu údajů v souladu s požadavky stanovenými v právních předpisech Unie o ochraně osobních údajů mají zásadní význam pro zajištění toho, aby byly osobní údaje zpracovávány v souladu s právními předpisy a aby byla dodržována práva dotčených jednotlivců.

| (28) | Podle článku 14 směrnice 2011/24/EU má Unie podporovat a usnadňovat spolupráci a výměnu informací mezi členskými státy, které působí v rámci dobrovolné sítě spojující vnitrostátní orgány odpovědné za elektronické zdravotnictví, jež určily členské státy („síť pro elektronické zdravotnictví“). Tato síť mimo jiné vyvíjí úsilí o dosažení trvalého hospodářského a sociálního přínosu v oblasti evropských systémů a služeb elektronického zdravotnictví a interoperabilních aplikací s cílem dosáhnout vysoké úrovně důvěry a bezpečnosti, posílit kontinuitu zdravotní péče a zajistit přístup k bezpečné a vysoce kvalitní zdravotní péči. Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/1765 (9) stanoví pravidla pro zřízení, řízení a fungování sítě vnitrostátních orgánů odpovědných za elektronické zdravotnictví. Vzhledem ke svému složení a oblasti odborných znalostí by síť pro elektronické zdravotnictví měla být hlavním fórem pro diskuse o potřebách orgánů veřejného zdraví a výzkumných institucí v oblasti dat, přičemž by měli být zapojeni i úředníci vnitrostátních regulačních orgánů pro elektronické komunikace, ministerstev pro digitální záležitosti a úřadů pro ochranu údajů. |
| --- | --- |

(28)

Podle článku 14 směrnice 2011/24/EU má Unie podporovat a usnadňovat spolupráci a výměnu informací mezi členskými státy, které působí v rámci dobrovolné sítě spojující vnitrostátní orgány odpovědné za elektronické zdravotnictví, jež určily členské státy („síť pro elektronické zdravotnictví“). Tato síť mimo jiné vyvíjí úsilí o dosažení trvalého hospodářského a sociálního přínosu v oblasti evropských systémů a služeb elektronického zdravotnictví a interoperabilních aplikací s cílem dosáhnout vysoké úrovně důvěry a bezpečnosti, posílit kontinuitu zdravotní péče a zajistit přístup k bezpečné a vysoce kvalitní zdravotní péči. Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/1765 (9) stanoví pravidla pro zřízení, řízení a fungování sítě vnitrostátních orgánů odpovědných za elektronické zdravotnictví. Vzhledem ke svému složení a oblasti odborných znalostí by síť pro elektronické zdravotnictví měla být hlavním fórem pro diskuse o potřebách orgánů veřejného zdraví a výzkumných institucí v oblasti dat, přičemž by měli být zapojeni i úředníci vnitrostátních regulačních orgánů pro elektronické komunikace, ministerstev pro digitální záležitosti a úřadů pro ochranu údajů.

| (29) | Síť pro elektronické zdravotnictví a Komise by rovněž měly úzce spolupracovat s jinými subjekty a sítěmi, které mohou poskytnout poznatky pro provádění tohoto doporučení, mimo jiné s Výborem pro zdravotní bezpečnost, sítí epidemiologického dozoru nad přenosnými nemocemi, Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí, Evropským sborem pro ochranu osobních údajů, Sdružením evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací a skupiny pro spolupráci v oblasti bezpečnosti sítí a informací. |
| --- | --- |

(29)

Síť pro elektronické zdravotnictví a Komise by rovněž měly úzce spolupracovat s jinými subjekty a sítěmi, které mohou poskytnout poznatky pro provádění tohoto doporučení, mimo jiné s Výborem pro zdravotní bezpečnost, sítí epidemiologického dozoru nad přenosnými nemocemi, Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí, Evropským sborem pro ochranu osobních údajů, Sdružením evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací a skupiny pro spolupráci v oblasti bezpečnosti sítí a informací.

| (30) | Transparentnost, jasná a pravidelná komunikace, která umožní využívání informací od nejvíce postižených osob a komunit, bude mít zásadní význam pro zajištění důvěry veřejnosti v boji proti krizi COVID-19. |
| --- | --- |

(30)

Transparentnost, jasná a pravidelná komunikace, která umožní využívání informací od nejvíce postižených osob a komunit, bude mít zásadní význam pro zajištění důvěry veřejnosti v boji proti krizi COVID-19.

| (31) | Vzhledem k rychlému vývoji situace v jednotlivých členských státech, pokud jde o krizi COVID-19, je zásadně důležité, aby členské státy podávaly zprávy o přístupu zakotveném v tomto doporučení a aby Komise tento přístup po dobu trvání krize rychle a pravidelně podrobovala přezkumu. |
| --- | --- |

(31)

Vzhledem k rychlému vývoji situace v jednotlivých členských státech, pokud jde o krizi COVID-19, je zásadně důležité, aby členské státy podávaly zprávy o přístupu zakotveném v tomto doporučení a aby Komise tento přístup po dobu trvání krize rychle a pravidelně podrobovala přezkumu.

| (32) | Toto doporučení by mělo být v případě potřeby doplněno o další pokyny ze strany Komise, včetně informací o důsledcích používání mobilní aplikací pro varování a prevenci na ochranu osobních údajů a soukromí, |
| --- | --- |

(32)

Toto doporučení by mělo být v případě potřeby doplněno o další pokyny ze strany Komise, včetně informací o důsledcích používání mobilní aplikací pro varování a prevenci na ochranu osobních údajů a soukromí,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

ÚČEL TOHOTO DOPORUČENÍ

| 1) | Toto doporučení stanoví postup pro vypracování společného přístupu k využívání digitálních prostředků k řešení krize, který je označován jako sada nástrojů. Tato sada nástrojů bude zahrnovat praktická opatření pro účinné využívání technologií a dat se zaměřením zejména na dvě oblasti:






  1) | celoevropský přístup pro používání mobilních aplikací koordinovaný na úrovni Unie s cílem posílit postavení občanů, pokud jde o přijímání účinných a cílenějších opatření k omezení fyzického kontaktu, a pro varování, prevenci a vysledování kontaktů s cílem pomoci omezit šíření onemocnění COVID-19. Bude zahrnovat metodiku sledování a sdílení hodnocení účinnosti těchto aplikací, jejich interoperabilitu a přeshraniční dopady a to, zda respektují soukromí a ochranu údajů, a |
| --- | --- | --- |

1)

Toto doporučení stanoví postup pro vypracování společného přístupu k využívání digitálních prostředků k řešení krize, který je označován jako sada nástrojů. Tato sada nástrojů bude zahrnovat praktická opatření pro účinné využívání technologií a dat se zaměřením zejména na dvě oblasti:

1)

celoevropský přístup pro používání mobilních aplikací koordinovaný na úrovni Unie s cílem posílit postavení občanů, pokud jde o přijímání účinných a cílenějších opatření k omezení fyzického kontaktu, a pro varování, prevenci a vysledování kontaktů s cílem pomoci omezit šíření onemocnění COVID-19. Bude zahrnovat metodiku sledování a sdílení hodnocení účinnosti těchto aplikací, jejich interoperabilitu a přeshraniční dopady a to, zda respektují soukromí a ochranu údajů, a

| 2) | společný systém pro využívání anonymizovaných a agregovaných dat o mobilitě obyvatel s cílem i) modelovat a předpovídat vývoj nákazy, ii) sledovat účinnost rozhodovacího procesu orgánů členských států ohledně opatření, jako je omezení fyzického kontaktu a izolace, a iii) formovat koordinovanou strategii pro ukončování mimořádných opatření zavedených v reakci na krizi COVID-19. |
| --- | --- |

2)

společný systém pro využívání anonymizovaných a agregovaných dat o mobilitě obyvatel s cílem i) modelovat a předpovídat vývoj nákazy, ii) sledovat účinnost rozhodovacího procesu orgánů členských států ohledně opatření, jako je omezení fyzického kontaktu a izolace, a iii) formovat koordinovanou strategii pro ukončování mimořádných opatření zavedených v reakci na krizi COVID-19.

| 2) | Členské státy by měly tyto kroky přijmout co nejdříve a v úzké spolupráci s ostatními členskými státy, Komisí a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami a aniž by byly dotčeny pravomoci členských států v oblasti veřejného zdraví. Měly by zajistit, aby byla veškerá opatření přijata v souladu s právem Unie, zejména s právními předpisy týkajícími se zdravotnických prostředků a práva na soukromí a ochranu osobních údajů, jakož i s jinými právy a svobodami zakotvenými v Listině základních práv Evropské unie. Sada nástrojů bude doplněna pokyny Komise, včetně pokynů týkajících se dopadů používání mobilních aplikací pro varování a prevenci na ochranu údajů a soukromí. |
| --- | --- |

2)

Členské státy by měly tyto kroky přijmout co nejdříve a v úzké spolupráci s ostatními členskými státy, Komisí a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami a aniž by byly dotčeny pravomoci členských států v oblasti veřejného zdraví. Měly by zajistit, aby byla veškerá opatření přijata v souladu s právem Unie, zejména s právními předpisy týkajícími se zdravotnických prostředků a práva na soukromí a ochranu osobních údajů, jakož i s jinými právy a svobodami zakotvenými v Listině základních práv Evropské unie. Sada nástrojů bude doplněna pokyny Komise, včetně pokynů týkajících se dopadů používání mobilních aplikací pro varování a prevenci na ochranu údajů a soukromí.

DEFINICE

| 3) | Pro účely tohoto doporučení se rozumí:






  a) | „mobilními aplikacemi“ softwarové aplikace fungující na inteligentních zařízeních, zejména chytrých telefonech, které jsou obvykle navrženy k rozsáhlé a cílené interakci s webovými zdroji, zpracovávají data o vzájemném přiblížení a další kontextuální informace shromážděné pomocí mnoha senzorů nacházejících se v jakémkoli inteligentním zařízení a jsou schopny si vyměňovat informace prostřednictvím řady síťových rozhraní s jinými připojenými zařízeními; |
| --- | --- | --- |

3)

Pro účely tohoto doporučení se rozumí:

a)

„mobilními aplikacemi“ softwarové aplikace fungující na inteligentních zařízeních, zejména chytrých telefonech, které jsou obvykle navrženy k rozsáhlé a cílené interakci s webovými zdroji, zpracovávají data o vzájemném přiblížení a další kontextuální informace shromážděné pomocí mnoha senzorů nacházejících se v jakémkoli inteligentním zařízení a jsou schopny si vyměňovat informace prostřednictvím řady síťových rozhraní s jinými připojenými zařízeními;

| b) | „sítí pro elektronické zdravotnictví“ síť zřízená článkem 14 směrnice 2011/24/EU, jejíž úkoly byly upřesněny prováděcím rozhodnutím (EU) 2019/1765; |
| --- | --- |

b)

„sítí pro elektronické zdravotnictví“ síť zřízená článkem 14 směrnice 2011/24/EU, jejíž úkoly byly upřesněny prováděcím rozhodnutím (EU) 2019/1765;

| c) | „Výborem pro zdravotní bezpečnost“ orgán složený ze zástupců členských států, zřízený podle článku 17 rozhodnutí č. 1082/2013/EU; |
| --- | --- |

c)

„Výborem pro zdravotní bezpečnost“ orgán složený ze zástupců členských států, zřízený podle článku 17 rozhodnutí č. 1082/2013/EU;

| d) | „sítí epidemiologického dozoru“ síť pro epidemiologický dozor nad přenosnými nemocemi a souvisejícími zvláštními zdravotními problémy, kterou provozuje a koordinuje Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) a která zajišťuje neustálou komunikaci mezi Komisí, ECDC a příslušnými orgány odpovědnými za epidemiologický dozor na vnitrostátní úrovni, zřízená podle článku 6 rozhodnutí č. 1082/2013/EU. |
| --- | --- |

d)

„sítí epidemiologického dozoru“ síť pro epidemiologický dozor nad přenosnými nemocemi a souvisejícími zvláštními zdravotními problémy, kterou provozuje a koordinuje Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) a která zajišťuje neustálou komunikaci mezi Komisí, ECDC a příslušnými orgány odpovědnými za epidemiologický dozor na vnitrostátní úrovni, zřízená podle článku 6 rozhodnutí č. 1082/2013/EU.

POSTUP VYTVOŘENÍ SADY NÁSTROJŮ PRO VYUŽITÍ TECHNOLOGIÍ A DAT

| 4) | Tento postup by měl usnadnit bezodkladné vytvoření sady nástrojů – praktických opatření včetně evropského přístupu k mobilním aplikacím souvisejícím s COVID-19 a k využívání dat o mobilitě pro modelování a předpovídání vývoje viru – a její přijetí členskými státy a Komisí. |
| --- | --- |

4)

Tento postup by měl usnadnit bezodkladné vytvoření sady nástrojů – praktických opatření včetně evropského přístupu k mobilním aplikacím souvisejícím s COVID-19 a k využívání dat o mobilitě pro modelování a předpovídání vývoje viru – a její přijetí členskými státy a Komisí.

| 5) | Za účelem vytvoření sady nástrojů by se měli ihned sejít a poté často scházet členské státy (zastoupené v síti pro elektronické zdravotnictví) a zástupci Komise a ECDC. Měli by sdílet názory na to, jak nejlépe využít data z různých zdrojů k řešení krize COVID-19 a zároveň dosáhnout vysoké úrovně důvěry a bezpečnosti způsobem slučitelným s právem Unie, zejména pokud jde o ochranu osobních údajů a soukromí, jakož i v tomto ohledu sdílet osvědčené postupy a usnadnit společné přístupy. |
| --- | --- |

5)

Za účelem vytvoření sady nástrojů by se měli ihned sejít a poté často scházet členské státy (zastoupené v síti pro elektronické zdravotnictví) a zástupci Komise a ECDC. Měli by sdílet názory na to, jak nejlépe využít data z různých zdrojů k řešení krize COVID-19 a zároveň dosáhnout vysoké úrovně důvěry a bezpečnosti způsobem slučitelným s právem Unie, zejména pokud jde o ochranu osobních údajů a soukromí, jakož i v tomto ohledu sdílet osvědčené postupy a usnadnit společné přístupy.

| 6) | Síť pro elektronické zdravotnictví by se měla ihned sejít za účelem uvedení tohoto doporučení do praxe. |
| --- | --- |

6)

Síť pro elektronické zdravotnictví by se měla ihned sejít za účelem uvedení tohoto doporučení do praxe.

| 7) | Při provádění tohoto doporučení by členské státy, zastoupené v síti pro elektronické zdravotnictví, měly v příslušných případech informovat a konzultovat Výbor pro zdravotní bezpečnost, Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací, skupinu pro spolupráci v oblasti bezpečnosti sítí a informací, příslušné agentury Komise včetně agentur ENISA a Europol a pracovní skupiny Rady. |
| --- | --- |

7)

Při provádění tohoto doporučení by členské státy, zastoupené v síti pro elektronické zdravotnictví, měly v příslušných případech informovat a konzultovat Výbor pro zdravotní bezpečnost, Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací, skupinu pro spolupráci v oblasti bezpečnosti sítí a informací, příslušné agentury Komise včetně agentur ENISA a Europol a pracovní skupiny Rady.

| 8) | Rovněž by měli být úzce zapojeni Evropský sbor pro ochranu osobních údajů a evropský inspektor ochrany údajů, aby se zajistilo, že sada nástrojů bude zahrnovat zásady ochrany osobních údajů a ochrany soukromí již od návrhu. |
| --- | --- |

8)

Rovněž by měli být úzce zapojeni Evropský sbor pro ochranu osobních údajů a evropský inspektor ochrany údajů, aby se zajistilo, že sada nástrojů bude zahrnovat zásady ochrany osobních údajů a ochrany soukromí již od návrhu.

| 9) | Orgány členských států a Komise by měly zajistit pravidelné, jasné a úplné informování veřejnosti o opatřeních přijatých na základě tohoto doporučení a poskytnout veřejnosti příležitosti k interakci a účasti v diskusích. |
| --- | --- |

9)

Orgány členských států a Komise by měly zajistit pravidelné, jasné a úplné informování veřejnosti o opatřeních přijatých na základě tohoto doporučení a poskytnout veřejnosti příležitosti k interakci a účasti v diskusích.

| 10) | V průběhu celého procesu by mělo být prvořadé dodržovat veškerá základní práva, zejména právo na soukromí a ochranu osobních údajů, jakož i předejít sledování a stigmatizaci. V těchto konkrétních otázkách by proto sada nástrojů měla:






  1) | striktně omezovat zpracování osobních údajů na účely boje proti krizi COVID-19 a zajistit, že osobní údaje nebudou použity k žádným jiným účelům, jako jsou prosazování práva nebo komerční účely; |
| --- | --- | --- |

10)

V průběhu celého procesu by mělo být prvořadé dodržovat veškerá základní práva, zejména právo na soukromí a ochranu osobních údajů, jakož i předejít sledování a stigmatizaci. V těchto konkrétních otázkách by proto sada nástrojů měla:

1)

striktně omezovat zpracování osobních údajů na účely boje proti krizi COVID-19 a zajistit, že osobní údaje nebudou použity k žádným jiným účelům, jako jsou prosazování práva nebo komerční účely;

| 2) | zajistit pravidelný přezkum, zda nadále trvá potřeba zpracování osobních údajů pro účely boje proti krizi COVID-19, a stanovit vhodná ustanovení o skončení platnosti, aby bylo zajištěno, že zpracování nepřekročí rámec toho, co je pro tyto účely nezbytně nutné; |
| --- | --- |

2)

zajistit pravidelný přezkum, zda nadále trvá potřeba zpracování osobních údajů pro účely boje proti krizi COVID-19, a stanovit vhodná ustanovení o skončení platnosti, aby bylo zajištěno, že zpracování nepřekročí rámec toho, co je pro tyto účely nezbytně nutné;

| 3) | přijmout opatření k zajištění toho, aby ve chvíli, kdy zpracování již nebude nezbytně nutné, bylo zpracování účinně ukončeno a dotčené osobní údaje byly nevratně zničeny, ledaže by na základě doporučení etických komisí a orgánů pro ochranu údajů jejich vědecká hodnota pro plnění veřejného zájmu převažovala nad dopadem na dotčená práva, s výhradou vhodných ochranných opatření. |
| --- | --- |

3)

přijmout opatření k zajištění toho, aby ve chvíli, kdy zpracování již nebude nezbytně nutné, bylo zpracování účinně ukončeno a dotčené osobní údaje byly nevratně zničeny, ledaže by na základě doporučení etických komisí a orgánů pro ochranu údajů jejich vědecká hodnota pro plnění veřejného zájmu převažovala nad dopadem na dotčená práva, s výhradou vhodných ochranných opatření.

| 11) | Sada nástrojů by měla být vytvářena postupně s ohledem na diskuse se všemi zúčastněnými stranami a na sledování situace, osvědčených postupů, otázek a řešení týkajících se zdrojů a typů dat, které orgány v oblasti veřejného zdraví a výzkumné instituce v oblasti veřejného zdraví potřebují a mají k dispozici pro boj proti pandemii COVID-19. |
| --- | --- |

11)

Sada nástrojů by měla být vytvářena postupně s ohledem na diskuse se všemi zúčastněnými stranami a na sledování situace, osvědčených postupů, otázek a řešení týkajících se zdrojů a typů dat, které orgány v oblasti veřejného zdraví a výzkumné instituce v oblasti veřejného zdraví potřebují a mají k dispozici pro boj proti pandemii COVID-19.

| 12) | Sada nástrojů by měla být sdílena s mezinárodními partnery Evropské unie za účelem výměny osvědčených postupů a pomoci při boji s šířením viru ve světě. |
| --- | --- |

12)

Sada nástrojů by měla být sdílena s mezinárodními partnery Evropské unie za účelem výměny osvědčených postupů a pomoci při boji s šířením viru ve světě.

CELOEVROPSKÝ PŘÍSTUP K MOBILNÍM APLIKACÍM SOUVISEJÍCÍM S COVID-19

| 13) | Hlavní prioritou sady nástrojů by měl být celoevropský přístup k mobilním aplikacím souvisejícím s COVID-19, který by do 15. dubna 2020 měly vypracovat členské státy společně s Komisí. Do tohoto postupu bude zapojen Evropský sbor pro ochranu osobních údajů a evropský inspektor ochrany údajů. Tento přístup by měl zahrnovat:






  1) | specifikace pro zajištění toho, aby mobilní aplikace umožňující poskytování informací, zasílání varování a vysledování pro účely boje s COVID-19 byly z lékařského a technického hlediska účinné; |
| --- | --- | --- |

13)

Hlavní prioritou sady nástrojů by měl být celoevropský přístup k mobilním aplikacím souvisejícím s COVID-19, který by do 15. dubna 2020 měly vypracovat členské státy společně s Komisí. Do tohoto postupu bude zapojen Evropský sbor pro ochranu osobních údajů a evropský inspektor ochrany údajů. Tento přístup by měl zahrnovat:

1)

specifikace pro zajištění toho, aby mobilní aplikace umožňující poskytování informací, zasílání varování a vysledování pro účely boje s COVID-19 byly z lékařského a technického hlediska účinné;

| 2) | opatření k zamezení šíření aplikací, které nejsou slučitelné s právem Unie, opatření na podporu požadavků na přístupnost pro osoby se zdravotním postižením a opatření k zajištění interoperability a na podporu společných řešení, bez vyloučení případné celoevropské aplikace; |
| --- | --- |

2)

opatření k zamezení šíření aplikací, které nejsou slučitelné s právem Unie, opatření na podporu požadavků na přístupnost pro osoby se zdravotním postižením a opatření k zajištění interoperability a na podporu společných řešení, bez vyloučení případné celoevropské aplikace;

| 3) | řídicí mechanismy, které mají uplatňovat orgány v oblasti veřejného zdraví, a spolupráci s ECDC; |
| --- | --- |

3)

řídicí mechanismy, které mají uplatňovat orgány v oblasti veřejného zdraví, a spolupráci s ECDC;

| 4) | stanovení vhodných postupů a mechanismů pro výměnu informací o fungování aplikací a |
| --- | --- |

4)

stanovení vhodných postupů a mechanismů pro výměnu informací o fungování aplikací a

| 5) | sdílení dat s příslušnými epidemiologickými veřejnými orgány a výzkumnými institucemi v oblasti veřejného zdraví, včetně sdílení agregovaných dat s ECDC. |
| --- | --- |

5)

sdílení dat s příslušnými epidemiologickými veřejnými orgány a výzkumnými institucemi v oblasti veřejného zdraví, včetně sdílení agregovaných dat s ECDC.

| 14) | Orgány členských států, zastoupené v síti pro elektronické zdravotnictví, by měly zavést postup pro výměnu informací a zajištění interoperability aplikací v případech, kdy se předpokládá jejich přeshraniční využití. |
| --- | --- |

14)

Orgány členských států, zastoupené v síti pro elektronické zdravotnictví, by měly zavést postup pro výměnu informací a zajištění interoperability aplikací v případech, kdy se předpokládá jejich přeshraniční využití.

ASPEKTY TÝKAJÍCÍ SE OCHRANY SOUKROMÍ A OSOBNÍCH ÚDAJŮ PŘI POUŽÍVÁNÍ MOBILNÍCH APLIKACÍ

| 15) | Vypracování sady nástrojů by se mělo řídit zásadami ochrany soukromí a osobních údajů. |
| --- | --- |

15)

Vypracování sady nástrojů by se mělo řídit zásadami ochrany soukromí a osobních údajů.

| 16) | Při používání zejména mobilních aplikací souvisejících s COVID-19, které umožňují zasílání varování a prevenci, by měly být dodržovány tyto zásady:






  1) | ochranná opatření zajišťující dodržování základních práv a prevenci stigmatizace, zejména platná pravidla upravující ochranu osobních údajů a důvěrnost komunikace; |
| --- | --- | --- |

16)

Při používání zejména mobilních aplikací souvisejících s COVID-19, které umožňují zasílání varování a prevenci, by měly být dodržovány tyto zásady:

1)

ochranná opatření zajišťující dodržování základních práv a prevenci stigmatizace, zejména platná pravidla upravující ochranu osobních údajů a důvěrnost komunikace;

| 2) | upřednostnění nejméně rušivých, ale účinných opatření, včetně využití dat o vzájemném přiblížení a zamezení zpracovávání dat o umístění nebo pohybu osob, jakož i použití anonymizovaných a agregovaných dat vždy, kdy je to možné; |
| --- | --- |

2)

upřednostnění nejméně rušivých, ale účinných opatření, včetně využití dat o vzájemném přiblížení a zamezení zpracovávání dat o umístění nebo pohybu osob, jakož i použití anonymizovaných a agregovaných dat vždy, kdy je to možné;

| 3) | technické požadavky týkající se vhodných technologií pro zjištění vzájemného přiblížení zařízení (např. „Bluetooth Low Energy“), šifrování, zabezpečení dat, ukládání dat na mobilním zařízení, možného přístupu zdravotnických orgánů a ukládání dat; |
| --- | --- |

3)

technické požadavky týkající se vhodných technologií pro zjištění vzájemného přiblížení zařízení (např. „Bluetooth Low Energy“), šifrování, zabezpečení dat, ukládání dat na mobilním zařízení, možného přístupu zdravotnických orgánů a ukládání dat;

| 4) | účinné požadavky v oblasti kybernetické bezpečnosti s cílem chránit dostupnost, autenticitu, integritu a důvěrnost dat; |
| --- | --- |

4)

účinné požadavky v oblasti kybernetické bezpečnosti s cílem chránit dostupnost, autenticitu, integritu a důvěrnost dat;

| 5) | ukončení platnosti přijatých opatření a vymazání osobních údajů získaných prostřednictvím těchto opatření nejpozději tehdy, až bude pandemie prohlášena za zvládnutou; |
| --- | --- |

5)

ukončení platnosti přijatých opatření a vymazání osobních údajů získaných prostřednictvím těchto opatření nejpozději tehdy, až bude pandemie prohlášena za zvládnutou;

| 6) | odesílání dat o vzájemném přiblížení v případě potvrzené nákazy a vhodné metody varování osob, které byly v úzkém kontaktu s nakaženou osobou, jíž bude zaručena anonymita, a |
| --- | --- |

6)

odesílání dat o vzájemném přiblížení v případě potvrzené nákazy a vhodné metody varování osob, které byly v úzkém kontaktu s nakaženou osobou, jíž bude zaručena anonymita, a

| 7) | požadavky na transparentnost nastavení ochrany soukromí k zajištění důvěry v aplikace. |
| --- | --- |

7)

požadavky na transparentnost nastavení ochrany soukromí k zajištění důvěry v aplikace.

| 17) | Komise vydá pokyny k dalšímu upřesnění zásad ochrany soukromí a údajů s ohledem na praktické aspekty, které vyplynou z vypracování a provádění sady nástrojů. |
| --- | --- |

17)

Komise vydá pokyny k dalšímu upřesnění zásad ochrany soukromí a údajů s ohledem na praktické aspekty, které vyplynou z vypracování a provádění sady nástrojů.

VYUŽITÍ DAT O MOBILITĚ JAKO PODKLADU PRO PŘIJÍMÁNÍ OPATŘENÍ A VYPRACOVÁNÍ STRATEGIE PRO UKONČOVÁNÍ MIMOŘÁDNÝCH OPATŘENÍ

| 18) | Druhou prioritou sady nástrojů by měl být společný přístup k využívání anonymizovaných a agregovaných dat o mobilitě potřebných pro:






  1) | vytváření modelů za účelem mapování a předpovídání šíření onemocnění a dopadu na potřeby zdravotnických systémů v členských státech, jako jsou mimo jiné jednotky intenzivní péče v nemocnicích a osobní ochranné prostředky, a |
| --- | --- | --- |

18)

Druhou prioritou sady nástrojů by měl být společný přístup k využívání anonymizovaných a agregovaných dat o mobilitě potřebných pro:

1)

vytváření modelů za účelem mapování a předpovídání šíření onemocnění a dopadu na potřeby zdravotnických systémů v členských státech, jako jsou mimo jiné jednotky intenzivní péče v nemocnicích a osobní ochranné prostředky, a

| 2) | optimalizaci účinnosti opatření k omezení šíření onemocnění COVID-19 a řešení jeho dopadů, včetně izolace (a jejího ukončení), a k získání a využívání souvisejících dat. |
| --- | --- |

2)

optimalizaci účinnosti opatření k omezení šíření onemocnění COVID-19 a řešení jeho dopadů, včetně izolace (a jejího ukončení), a k získání a využívání souvisejících dat.

| 19) | Při vypracování tohoto přístupu by si členské státy (zastoupené v síti pro elektronické zdravotnictví, která bude koordinovat svou činnost s Výborem pro zdravotní bezpečnost, sítí epidemiologického dozoru, ECDC a v případě potřeby s agenturou ENISA) měly vyměňovat osvědčené postupy týkající se využívání dat o mobilitě, sdílet a porovnávat modely a předpovědi šíření viru a sledovat dopad opatření na omezení jeho šíření. |
| --- | --- |

19)

Při vypracování tohoto přístupu by si členské státy (zastoupené v síti pro elektronické zdravotnictví, která bude koordinovat svou činnost s Výborem pro zdravotní bezpečnost, sítí epidemiologického dozoru, ECDC a v případě potřeby s agenturou ENISA) měly vyměňovat osvědčené postupy týkající se využívání dat o mobilitě, sdílet a porovnávat modely a předpovědi šíření viru a sledovat dopad opatření na omezení jeho šíření.

| 20) | Tento cíl by měl zahrnovat:






  1) | vhodné využívání anonymních a agregovaných dat o mobilitě pro tvorbu modelů umožňujících porozumět tomu, jak se virus bude dále šířit, a pro predikci hospodářských důsledků krize; |
| --- | --- | --- |

20)

Tento cíl by měl zahrnovat:

1)

vhodné využívání anonymních a agregovaných dat o mobilitě pro tvorbu modelů umožňujících porozumět tomu, jak se virus bude dále šířit, a pro predikci hospodářských důsledků krize;

| 2) | doporučení pro orgány veřejné moci, aby od poskytovatelů dat vyžadovaly uvedení metodiky použité k anonymizaci dat a provedení kontroly věrohodnosti dané metodiky; |
| --- | --- |

2)

doporučení pro orgány veřejné moci, aby od poskytovatelů dat vyžadovaly uvedení metodiky použité k anonymizaci dat a provedení kontroly věrohodnosti dané metodiky;

| 3) | ochranná opatření, která mají být zavedena s cílem předejít deanonymizaci a zamezit opětovné identifikaci jednotlivců, včetně zajištění odpovídající úrovně zabezpečení dat a IT a posouzení rizik opětovné identifikace v případě korelace anonymizovaných dat s jinými daty; |
| --- | --- |

3)

ochranná opatření, která mají být zavedena s cílem předejít deanonymizaci a zamezit opětovné identifikaci jednotlivců, včetně zajištění odpovídající úrovně zabezpečení dat a IT a posouzení rizik opětovné identifikace v případě korelace anonymizovaných dat s jinými daty;

| 4) | okamžité a nevratné vymazání všech náhodně zpracovaných dat, na jejichž základě lze identifikovat jednotlivce, a oznámení tohoto náhodného zpracování a následného vymazání poskytovatelům dat a příslušným orgánům; |
| --- | --- |

4)

okamžité a nevratné vymazání všech náhodně zpracovaných dat, na jejichž základě lze identifikovat jednotlivce, a oznámení tohoto náhodného zpracování a následného vymazání poskytovatelům dat a příslušným orgánům;

| 5) | vymazání dat v zásadě po 90 dnech a v každém případě nejpozději v momentě, kdy bude pandemie prohlášena za zvládnutou, a |
| --- | --- |

5)

vymazání dat v zásadě po 90 dnech a v každém případě nejpozději v momentě, kdy bude pandemie prohlášena za zvládnutou, a

| 6) | omezení zpracování dat výhradně na výše uvedené účely a vyloučení sdílení dat s jakoukoli třetí stranou. |
| --- | --- |

6)

omezení zpracování dat výhradně na výše uvedené účely a vyloučení sdílení dat s jakoukoli třetí stranou.

PODÁVÁNÍ ZPRÁV A PŘEZKUM

| 21) | Celoevropský přístup k mobilním aplikacím souvisejícím s COVID-19 bude zveřejněn dne 15. dubna a bude doplněn pokyny Komise v oblasti ochrany soukromí a osobních údajů. |
| --- | --- |

21)

Celoevropský přístup k mobilním aplikacím souvisejícím s COVID-19 bude zveřejněn dne 15. dubna a bude doplněn pokyny Komise v oblasti ochrany soukromí a osobních údajů.

| 22) | Členské státy by měly do 31. května 2020 podat Komisi zprávu o opatřeních přijatých na základě tohoto doporučení. Zprávy by následně měly být podávány v pravidelných intervalech po celou dobu trvání krize COVID-19. |
| --- | --- |

22)

Členské státy by měly do 31. května 2020 podat Komisi zprávu o opatřeních přijatých na základě tohoto doporučení. Zprávy by následně měly být podávány v pravidelných intervalech po celou dobu trvání krize COVID-19.

| 23) | Členské státy by měly opatření prováděná v oblastech, na které se vztahuje toto doporučení, zpřístupnit ke dni 8. dubna 2020 členským státům a Komisi za účelem vzájemného hodnocení. Členské státy a Komise mohou k těmto opatřením do jednoho týdne předložit své připomínky. Dotčený členský stát by měl dané připomínky v co nejvyšší míře zohlednit. |
| --- | --- |

23)

Členské státy by měly opatření prováděná v oblastech, na které se vztahuje toto doporučení, zpřístupnit ke dni 8. dubna 2020 členským státům a Komisi za účelem vzájemného hodnocení. Členské státy a Komise mohou k těmto opatřením do jednoho týdne předložit své připomínky. Dotčený členský stát by měl dané připomínky v co nejvyšší míře zohlednit.

| 24) | Komise bude od června 2020 na základě těchto zpráv členských států hodnotit dosažený pokrok a účinnost tohoto doporučení. Komise může vydat další doporučení pro členské státy, včetně doporučení týkajících se načasování opatření prováděných v oblastech, na které se vztahuje toto doporučení. |
| --- | --- |

24)

Komise bude od června 2020 na základě těchto zpráv členských států hodnotit dosažený pokrok a účinnost tohoto doporučení. Komise může vydat další doporučení pro členské státy, včetně doporučení týkajících se načasování opatření prováděných v oblastech, na které se vztahuje toto doporučení.

V Bruselu dne 8. dubna 2020.

Za Komisi

Thierry BRETON

člen Komise

---

(1)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU ze dne 22. října 2013 o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a o zrušení rozhodnutí č. 2119/98/ES (Úř. věst. L 293, 5.11.2013, s. 1).

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU ze dne 9. března 2011 o uplatňování práv pacientů v přeshraniční zdravotní péči (Úř. věst. L 88, 4.4.2011, s. 45).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (Úř. věst. L 201, 31.7.2002, s. 37).

5

(6)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Evropská strategie pro data, COM(2020) 66 final.

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/745 ze dne 5. dubna 2017 o zdravotnických prostředcích, změně směrnice 2001/83/ES, nařízení (ES) č. 178/2002 a nařízení (ES) č. 1223/2009 a o zrušení směrnic Rady 90/385/EHS a 93/42/EHS (Úř. věst. L 117, 5.5.2017, s. 1).

7

(8)  Směrnice Rady 93/42/EHS ze dne 14. června 1993 o zdravotnických prostředcích (Úř. věst. L 169, 12.7.1993, s. 1).

8

(9)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2019/1765 ze dne 22. října 2019, kterým se stanoví pravidla pro zřízení, řízení a fungování sítě vnitrostátních orgánů odpovědných za elektronické zdravotnictví a zrušuje prováděcí rozhodnutí 2011/890/EU (Úř. věst. L 270, 24.10.2019, s. 83).

9

---