# Euroopa Liidu C 209/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.209.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 209 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide31. juuli 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.209.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 209

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide31. juuli 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2010/C 209/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 195, 17.7.2010 | 1 |
| | Üldkohus |
| 2010/C 209/02 | Üldkohtu tegevus ajavahemikul 1–13. september 2010 | 2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2010/C 209/01

Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 195, 17.7.2010

Euroopa Liidu Teatajas

1

Üldkohus

2010/C 209/02

Üldkohtu tegevus ajavahemikul 1–13. september 2010

2

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2010/C 209/03 | Liidetud kohtuasjad C-570/07 ja C-571/07: Euroopa Kohtu (suurkoda) 1. juuni 2010. aasta otsus (Tribunal Superior de Justicia de Asturias — Hispaania- eelotsusetaotlused) — José Manuel Blanco Pérez, María del Pilar Chao Gómez versus Consejería de Salud y Servicios Sanitarios (C-570/07), Principado de Asturias (C-571/07) (ELTL artikkel 49 — Direktiiv 2005/36/EÜ — Asutamisvabadus — Rahvatervis — Apteegid — Lähedus — Elanikkonna ravimitega varustamine — Haldamise luba — Apteekide territoriaalne jaotus — Rahvastiku tiheduse kriteeriumil põhinevate piirangute kehtestamine — Apteekidevaheline minimaalne vahemaa — Kandidaadid, kes on tegelenud kutsetegevusega ühel osal liikmesriigi territooriumist — Eelisõigus — Diskrimineerimine) | 3 |
| 2010/C 209/04 | Kohtuasi C-58/08: Euroopa Kohtu (suurkoda) 8. juuni 2010. aasta otsus (High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Administrative Court) eelotsusetaotlus — Ühendkuningriik) — The Queen, taotluse alusel, mille esitasid: Vodafone Ltd, Telefónica O2 Europe plc, T-Mobile International AG, Orange Personal Communications Services Ltd versus Secretary of State for Business, Enterprise and Regulatory Reform (Määrus (EÜ) nr 717/2007 — Rändlus üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires — Kehtivus — Õiguslik alus — EÜ artikkel 95 — Proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtted) | 4 |
| 2010/C 209/05 | Kohtuasi C-203/08: Euroopa Kohtu (teine koda) 3. juuni 2010. aasta otsus (Raad van State (Madalmaad) eelotsusetaotlus) — The Sporting Exchange Ltd, kes tegutseb nimetuse Betfair all versus Minister van Justitie (EÜ artikkel 49 — Teenuste osutamise vabaduse piirangud — Hasartmängud — Hasartmängude korraldamine internetis — Õigusnormid, mis näevad ette loa andmise üheleainsale ettevõtjale — Loa pikendamine hankemenetlust korraldamata — Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus — Kohaldamine hasartmängude valdkonnas) | 4 |
| 2010/C 209/06 | Kohtuasi C-258/08: Euroopa Kohtu (teine koda) 3. juuni 2010. aasta otsus (Hoge Raad der Nederlandeni (Madalmaad) eelotsusetaotlus) — Ladbrokes Betting & Gaming Ltd, Ladbrokes International Ltd. versus Stichting de Nationale Sporttotalisator (EÜ artikkel 49 — Teenuste osutamise vabaduse piirangud — Hasartmängud — Hasartmängude korraldamine internetis — Õigusnormid, mis näevad ette loa andmise üheleainsale ettevõtjale — Teistes liikmesriikides väljastatud lubade omanikust ettevõtjale korraldamisloa väljastamisest keeldumine — Õigustatus — Proportsionaalsus — Siseriiklike õigusnormide iga konkreetse rakendusmeetme kontrollimine) | 5 |
| 2010/C 209/07 | Kohtuasi C-484/08: Euroopa Kohtu (esimene koda) 3. juuni 2010. aasta otsus (Tribunal Supremo (Hispaania) eelotsusetaotlus) — Caja de Ahorros y Monte de Piedad de Madrid versus Asociación de Usuarios de Servicios Bancarios (Ausbanc) (Direktiiv 93/13/EMÜ — Tarbijalepingud — Tingimused, millega määratletakse lepingu põhiobjekt — Nende tingimuste ebaõiglase iseloomu kohtulik kontroll — Väljajätmine — Rangemad siseriiklikud sätted, et tagada tarbijate kaitstuse kõrgem tase) | 6 |
| 2010/C 209/08 | Kohtuasi C-487/08: Euroopa Kohtu (esimene koda) 3. juuni 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Hispaania Kuningriik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Kapitali vaba liikumine — EÜ artikkel 56 ja EMP artikkel 40 — Erinev kohtlemine — Residendist äriühingutele ja mitteresidendist äriühingutele jaotatavad dividendid) | 6 |
| 2010/C 209/09 | Kohtuasi C-491/08: Euroopa Kohtu (neljas koda) 10. juuni 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Itaalia Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 92/43/EMÜ — Looduslike elupaikade kaitse — Looduslik loomastik ja taimestik — Ühenduse tähtsusega ala — Kaitsekord — Turismikompleks Is Arenas) | 7 |
| 2010/C 209/10 | Kohtuasi C-569/08: Euroopa Kohtu (teine koda) 3. juuni 2010. aasta otsus (Oberster Gerichtshofi (Austria) eelotsusetaotlus) — Internetportal und Marketing GmbH versus Richard Schlicht (Internet — Tippdomeen.eu — Määrus (EÜ) nr 874/2004 — Domeeninimed — Etapiviisiline registreerimine — Erimärgid — Spekulatiivsed ja kuritarvituslikud registreeringud — Mõiste pahausksus) | 7 |
| 2010/C 209/11 | Kohtuasi C-127/09: Euroopa Kohtu (neljas koda) 3. juuni 2010. aasta otsus (Oberlandesgericht Nürnberg — Saksamaa — eelotsusetaotlus) — Coty Prestige Lancaster Group GmbH versus Simex Trading AG (Kaubamärgiõigus — Määrus (EÜ) nr 40/94 — Artikli 13 lõige 1 — Direktiiv 89/104/EMÜ — Artikli 7 lõige 1 — Kaubamärgiomaniku õiguste ammendumine — Turule viidud kauba mõiste — Omaniku nõusolek — Parfüümipudelid, mille kaubamärgiomanik on valikulisse turustusvõrgustikku kuuluvale heakskiidetud edasimüüjale proovipudelina üle andnud) | 8 |
| 2010/C 209/12 | Kohtuasi C-140/09: Euroopa Kohtu (neljas koda) 10. juuni 2010. aasta otsus (Tribunale di Genova (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Fallimento Traghetti del Mediterraneo SpA versus Presidenza del Consiglio dei Ministri (Riigiabi — Avaliku teenuse osutamise kohustuse eest vastutavale meretranspordiettevõtjale makstud toetused — Liikmesriigi seadus, mis näeb ette võimaluse teha ettemakseid enne lepingu heakskiitmist) | 9 |
| 2010/C 209/13 | Kohtuasi C-237/09: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 3. juuni 2010. aasta otsus (Cour de cassation’i eelotsusetaotlus — Belgia) — Belgia riik versus Nathalie De Fruytier (Kuues käibemaksudirektiiv — Artikli 13 A osa lõike 1 punkt d — Avalikes huvides tegutsemise puhul ette nähtud maksuvabastus — Inimorganite, inimvere ja rinnapiima tarne — Füüsilisest isikust ettevõtja tegevus, mis seisneb inimpäritolu organite ja ainete transportimises haiglatele ja laboratooriumidele — Mõisted kaubatarne ja teenuste osutamine — Eristuskriteeriumid) | 10 |
| 2010/C 209/14 | Kohtuasi C-378/09: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 10. juuni 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Tšehhi Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 85/337/EMÜ — Artikli 10a esimene kuni kolmas lõik — Teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamine — Siseriiklikud õigusnormid, millega piiratakse keskkonnaküsimustes tehtud otsuste peale kaebuse esitamise võimalust — Nimetatud sätte ettenähtud tähtaja jooksul üle võtmata jätmine) | 10 |
| 2010/C 209/15 | Kohtuasi C-26/10 P: Paul Inge Hanseni 18. jaanuaril 2010 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 17. novembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-295/09: Paul Inge Hansen versus Euroopa Ühenduste Komisjon | 11 |
| 2010/C 209/16 | Kohtuasi C-185/10: 13. aprillil 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik | 11 |
| 2010/C 209/17 | Kohtuasi C-193/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Düsseldorf (Saksamaa) 19. aprillil 2010 — KMB Europe BV versus Hauptzollamt Duisburg | 11 |
| 2010/C 209/18 | Kohtuasi C-201/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Hamburg (Saksamaa) 26. aprillil 2010 — Ze Fu Fleischhandel GmbH versus Hauptzollamt Hamburg-Jonas | 12 |
| 2010/C 209/19 | Kohtuasi C-202/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Hamburg (Saksamaa) 26. aprillil 2010 — Vion Trading GmbH versus Hauptzollamt Hamburg-Jonas | 12 |
| 2010/C 209/20 | Kohtuasi C-212/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gliwicach (Poola) 3. mail 2010 — Logstor ROR Polska Sp. z o.o. versus Dyrektor Izby Skarbowej w Katowicach | 13 |
| 2010/C 209/21 | Kohtuasi C-215/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud First-tier Tribunal (Tax Chamber) (Ühendkuningriik) 4. mail 2010 — Pacific World Limited, FDD International Limited versus Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs | 13 |
| 2010/C 209/22 | Kohtuasi C-220/10: 6. mail 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Portugali Vabariik | 14 |
| 2010/C 209/23 | Kohtuasi C-226/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Amtsgericht Köln (Saksamaa) 10. mail 2010 — Hannelore Adams versus Germanwings GmbH | 15 |
| 2010/C 209/24 | Kohtuasi C-227/10: 7. mail 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Eesti Vabariik | 16 |
| 2010/C 209/25 | Kohtuasi C-228/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud High Court of Justice (Chancery Division) (Ühendkuningriik) 10. mail 2010 — Euroopa Jalgpalliliit (UEFA), British Sky Broadcasting Ltd versus Euroview Sport Ltd | 16 |
| 2010/C 209/26 | Kohtuasi C-230/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Juzgado de lo Contencioso Administrativo no 3 de Almería (Hispaania) 11. mail 2010 — Agueda María Saenz Morales versus Consejería para la Igualdad y Bienestar Social de la Junta de Andalucía | 21 |
| 2010/C 209/27 | Kohtuasi C-232/10: 10. mail 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik | 21 |
| 2010/C 209/28 | Kohtuasi C-235/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Luksemburg) 12. mail 2010 — David Claes versus Landesbanki Luxembourg SA (likvideerimisel) | 22 |
| 2010/C 209/29 | Kohtuasi C-236/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Luksemburg) 12. mail 2010 — Sophie Jeanjean versus Landesbanki Luxembourg SA (likvideerimisel) | 22 |
| 2010/C 209/30 | Kohtuasi C-237/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Luksemburg) 12. mail 2010 — Miguel Remy versus Landesbanki Luxmebourg SA (likvideerimisel) | 23 |
| 2010/C 209/31 | Kohtuasi C-238/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Luksemburg) 12. mail 2010 — Volker Schneider versus Landesbanki Louxembourg SA (likvideerimisel) | 23 |
| 2010/C 209/32 | Kohtuasi C-239/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Luksemburg) 12. mail 2010 — Xuan-Mai Tran versus Landesbanki Luxembourg SA (likvideerimisel) | 24 |
| 2010/C 209/33 | Kohtuasi C-242/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia — Sezione Terza (Itaalia) 17. mail 2010 — ENEL Produzione SpA versus Autorità per l’energia elettrica e il gas | 24 |
| 2010/C 209/34 | Kohtuasi C-243/10: 18. mail 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Itaalia Vabariik | 24 |
| 2010/C 209/35 | Kohtuasi C-247/10 P: Zhejiang Aokang Shoes Co., Ltd 18. mail 2010 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 4. märtsi 2010. aasta otsuse peale kohtuasjas T-407/06: Zhejiang Aokang Shoes Co., Ltd versus Euroopa Liidu Nõukogu | 25 |
| 2010/C 209/36 | Kohtuasi C-248/10: 19. mail 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Kreeka Vabariik | 26 |
| 2010/C 209/37 | Kohtuasi C-249/10 P: Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co. Ltd 18. mail 2010 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 4. märtsi 2010. aasta otsuse peale kohtuasjas T-401/06: Brosmann Footwear (HK) Co. Ltd jt versus Euroopa Liidu Nõukogu | 26 |
| 2010/C 209/38 | Kohtuasi C-255/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Roma (Itaalia) 23. märtsil 2010 — kriminaalmenetlus Alessandro Sacchi süüdistuses | 27 |
| 2010/C 209/39 | Kohtuasi C-259/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Court of Appeal (Civil Division) (England & Wales) 26. mail 2010 — Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs versus The Rank Group PLC | 28 |
| 2010/C 209/40 | Kohtuasi C-260/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud The Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Ühendkuningriik) 26. mail 2010 — Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs versus The Rank Group PLC | 29 |
| 2010/C 209/41 | Kohtuasi C-264/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud ÎNALTA CURTE DE CASAȚIE ȘI JUSTIȚIE (Rumeenia) 28. mail 2010 — Gheorghe Kita kriminaalasjas | 30 |
| 2010/C 209/42 | Kohtuasi C-276/10: 2. juunil 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Tšehhi Vabariik | 30 |
| 2010/C 209/43 | Kohtuasi C-278/10: 3. juunil 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Kreeka Vabariik | 31 |
| 2010/C 209/44 | Kohtuasi C-279/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale del Riesame di Verbania (Itaalia) 4. juunil 2010 — Kriminaalmenetlus Matteo Minesi süüdistuses | 31 |
| | Üldkohus |
| 2010/C 209/45 | Kohtuasi T-237/05: Üldkohtu 9. juuni 2010. aasta otsus — Éditions Jacob versus komisjon (Juurdepääs institutsioonide dokumentidele — Määrus (EÜ) nr 1049/2001 — Ettevõtjate koondumist käsitleva menetlusega seotud dokumendid — Määrus (EÜ) nr 4064/89 — Määrus (EÜ) nr 139/2004 — Määrus (EÜ) nr 802/2004 — Juurdepääsu keelamine — Uurimise või audiitorkontrolliga seotud erand — Ärihuvide kaitsega seotud erand — Otsustamisprotsessi kaitsega seotud erand — Õigusnõustamise kaitsega seotud erand) | 32 |
| 2010/C 209/46 | Kohtuasi T-177/07: Üldkohtu 15. juuni 2010. aasta otsus — Mediaset versus komisjon (Riigiabi — Telekommunikatsioon — Toetus digitaaltelevisiooni dekoodrite ostmiseks — Otsus, millega tunnistatakse abi ühisturuga kokkusobimatuks ning määratakse selle tagastamine — Mõiste riigiabi — Satelliittelevisiooni programme vastu võtta võimaldavate dekoodrite väljajätmine — Eelis — Valikulisus — Konkurentsi kahjustamine — Põhjendamiskohustus) | 32 |
| 2010/C 209/47 | Liidetud kohtuasjad T-428/07 ja T-455/07: Üldkohtu 17. juuni 2010. aasta otsus — CEVA versus komisjon (Vahekohtuklausel — Lepingud, mis on sõlmitud teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprojekti raames Elukvaliteedi ja inimkapitali juhtimise valdkonnas (1998-2002) — Projektid Seahealth ja Biopal — Võlateated — Tühistamise taotlused — Hagi ümberkvalifitseerimine — Vastuvõetavus — Võistlevuse põhimõte ja kaitseõigused — Euroopa Liidu makstud kogu rahalise toetuse tagasinõudmine — Tõsised finantsrikkumised) | 33 |
| 2010/C 209/48 | Kohtuasi T-118/08: Üldkohtu 15. juuni 2010. aasta otsus — Actega Terra versus Siseturu Ühtlustamise Amet (TERRAEFFEKT matt & gloss) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärgi TERRAEFFEKT matt & gloss taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Kirjeldav kaubamärk — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt c (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c)) | 33 |
| 2010/C 209/49 | Kohtuasi T-153/08: Üldkohtu 22. juuni 2010. aasta otsus — Shenzhen Taiden versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Ühenduse disainilahendus — Kehtetuks tunnistamise menetlus — Sideseadme ühenduse registreeritud disainilahendus — Varasem rahvusvaheline disainilahendus — Kehtetuks tunnistamise põhjus — Eristatavuse puudumine — Ühesugune üldmulje — Asjatundjast kasutaja — Autori vabadusaste — Tõendid varasema disainilahenduse avalikkusele kättesaadavaks tegemise kohta — Määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 4 lõige 1 artikli 6 lõike 1 punkt b ja lõige 2, artikli 7 lõige 1 ja artikli 25 lõige 1) | 34 |
| 2010/C 209/50 | Kohtuasi T-255/08: Üldkohtu 22. juuni 2010 otsus — Montero Padilla versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Padilla Requena (JOSE PADILLA) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi JOSE PADILLA taotlus — Varasemad kaubamärgid ja tähis JOSE PADILLA — Suhtelised keeldumispõhjused — Pariisi konventsiooni artikli 6 bis tähenduses üldtuntud kaubamärgi ja maineka kaubamärgi puudumine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 2 punkt c ja artikli 8 lõige 5 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 2 punkt c ja artikli 8 lõige 5) — Varasema kaubanduses kasutatava tähise puudumine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõige 4 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõige 4)) | 34 |
| 2010/C 209/51 | Kohtuasi T-482/08: Üldkohtu 10. juuni 2010. aasta otsus — Atlas Transport versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Hartmann (ATLAS TRANSPORT) (Ühenduse kaubamärk — Tühistamismenetlus — Ühenduse sõnamärk ATLAS TRANSPORT — Kaubamärgi tegelik kasutamine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikkel 15 ja artikli 50 lõige 1 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikkel 15 ja artikli 51 lõige 1)) | 35 |
| 2010/C 209/52 | Kohtuasi T-487/08: Üldkohtu 16. juuni 2010. aasta otsus — Kureha versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Sanofi-Aventis (KREMEZIN) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi KREMEZIN registreerimise taotlus — Varasem rahvusvaheline sõnamärk KRENOSIN — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Tähiste sarnasus — Kaupade sarnasus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b) — Varasema kaubamärgi olemasolu tõendamine — Tähtajad — Määruse (EÜ) nr 2868/95 eeskirjad 19 ja 20 — Varasema kaubamärgi tegeliku kasutamise tõendamine — Määruse nr 40/94 artikli 43 lõiked 2 ja 3 (nüüd määruse nr 207/2009 artikli 42 lõiked 2 ja 3)) | 35 |
| 2010/C 209/53 | Kohtuasi T-490/08: Üldkohtu 22. juuni 2010. aasta otsus — CM Capital Markets versus Siseturu Ühtlustamise Amet (CARBON CAPITAL MARKETS Emissions Compliance Solutions & Carbon Finance) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse kujutismärgi CARBON CAPITAL MARKETS Emissions Compliance Solutions & Carbon Finance registreerimise taotlus — Varasem ühenduse ja varasem siseriiklik kujutismärk CM Capital Markets — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosuse puudumine — Sarnasuse puudumine tähiste vahel — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)) | 36 |
| 2010/C 209/54 | Kohtuasi T-547/08: Üldkohtu 15. juuni 2010. aasta otsus — X Technology Swiss versus Siseturu Ühtlustamise Amet (oranž sokinina) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi taotlus — Oranž sokinina — Absoluutne keeldumispõhjus — Eristusvõime puudumine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b)) | 36 |
| 2010/C 209/55 | Kohtuasi T-549/08: Üldkohtu 18. juuni 2010. aasta otsus — Luksemburg versus komisjon (ESF — Rahalise abi peatamine — Võitlus diskrimineerimise ja ebavõrdsuse vastu tööturul — Tõsised puudused juhtimis- või kontrollisüsteemis, mis võivad põhjustada süstemaatilist eeskirjade eiramist — Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 39 lõike 2 punkt c — Õiguspärane ootus) | 37 |
| 2010/C 209/56 | Kohtuasi T-563/08: Üldkohtu 22. juuni 2010. aasta otsus — CM Capital Markets versus Siseturu Ühtlustamise Amet (CARBON CAPITAL MARKETS) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi CARBON CAPITAL MARKETS registreerimise taotlus — Varasem ühenduse ja varasem siseriiklik kujutismärk CM Capital Markets — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosuse puudumine — Sarnasuse puudumine tähiste vahel — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)) | 37 |
| 2010/C 209/57 | Kohtuasi T-138/09: Üldkohtu 9. juuni 2010. aasta otsus — Muñoz Arraiza versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Consejo Regulador de la Denominación de Origen Calificada Rioja (RIOJAVINA) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi RIOJAVINA taotlus — Varasem kollektiivkujutismärk RIOJA — Suhteline keeldumispõhjus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)) | 38 |
| 2010/C 209/58 | Kohtuasi T-315/09: Üldkohtu 9. juuni 2010. aasta otsus — Hoelzer versus Siseturu Ühtlustamise Amet (SAFELOAD) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kujutismärgi SAFELOAD taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Kirjeldavus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c) | 38 |
| 2010/C 209/59 | Kohtuasi T-173/09: Üldkohtu 3. juuni 2010. aasta määrus — Z versus komisjon (Juurdepääs dokumentidele — Vastuvõetamatus — Korraldus) | 38 |
| 2010/C 209/60 | Kohtuasi T-79/10 R: Üldkohtu presidendi 9. juuni 2010. aasta määrus — COLT Télécommunications France versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine — Riigiabi — Kiire lairibaühenduse käitamine — Avaliku teenuse osutamise kulude hüvitamine — Otsus, millega on tuvastatud, et meede, millest teatati, ei ole abi — Taotlus kohaldamise peatamiseks — Kiireloomulisuse puudumine) | 39 |
| 2010/C 209/61 | Kohtuasi T-166/10: 7. aprillil 2010 esitatud hagi — Samskip Multimodal Container Logistics versus komisjon | 39 |
| 2010/C 209/62 | Kohtuasi T-220/10: 18. mail 2010 esitatud hagi — komisjon versus EU Research Projects | 40 |
| 2010/C 209/63 | Kohtuasi T-224/10: 17. mail 2010 esitatud hagi — Association Belge des Consommateurs Test-Achats versus komisjon | 41 |
| 2010/C 209/64 | Kohtuasi T-226/10: 14. mail 2010 esitatud hagi — Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej versus komisjon | 41 |
| 2010/C 209/65 | Kohtuasi T-230/10: 21. mail 2010 esitatud hagi — Hispaania versus komisjon | 42 |
| 2010/C 209/66 | Kohtuasi T-231/10: 21. mail 2010 esitatud hagi — Merlin jt versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Dusyma (mängud) | 43 |
| 2010/C 209/67 | Kohtuasi T-235/10: 21. mail 2010 esitatud hagi — Timehouse versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kella kuju) | 44 |
| 2010/C 209/68 | Kohtuasi T-237/10: 26. mail 2010 esitatud hagi — Vuitton Malletier versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Friis Group International (lukustussüsteemi kujutis) | 44 |
| 2010/C 209/69 | Kohtuasi T-238/10: 24. mail 2010 esitatud hagi — Scatizza versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Jacinto (HORSE COUTURE) | 45 |
| 2010/C 209/70 | Kohtuasi T-240/10: 27. mail 2010 esitatud hagi — Ungari Vabariik versus komisjon | 46 |
| 2010/C 209/71 | Kohtuasi T-241/10: 24. mail 2010 esitatud hagi — Poola versus komisjon | 47 |
| 2010/C 209/72 | Kohtuasi T-247/10: 28. mail 2010 esitatud hagi — medi versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Deutsche Medi Präventions (deutschemedi.de) | 48 |
| 2010/C 209/73 | Kohtuasi T-248/10: 26. mail 2010 esitatud hagi — Itaalia versus komisjon ja EPSO | 49 |
| 2010/C 209/74 | Kohtuasi T-249/10: 31. mail 2010 esitatud hagi — Kitzinger versus Siseturu Ühtlustamise Amet Mitteldeutscher Rundfunk, Zweites Deutsches Fernsehen (KICO) | 49 |
| 2010/C 209/75 | Kohtuasi T-250/10: 31. mail 2010 esitatud hagi — KNUT IP Management versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Zoologischer Garten Berlin (KNUT — DER EISBÄR) | 50 |
| 2010/C 209/76 | Kohtuasi T-252/10: 28. mail 2010 esitatud hagi — Cross Czech versus komisjon | 51 |
| 2010/C 209/77 | Kohtuasi T-500/07: Üldkohtu 7. juuni 2010. aasta määrus — Bulgaaria versus komisjon | 51 |
| 2010/C 209/78 | Kohtuasi T-65/08: Üldkohtu 1. juuni 2010. aasta määrus — Hispaania versus komisjon | 51 |
| | Avaliku Teenistuse Kohus |
| 2010/C 209/79 | Kohtuasi F-30/08: Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 11. mai 2010. aasta otsus — Nanopoulos versus komisjon (Avalik Teenistus — Ametnikud — Avaliku Teenistuse Kohtu pädevus — Vastuvõetavus — Kahjustav meede — Lepinguväline vastutus — Leke ajakirjandusse — Süütuse presumptsiooni põhimõte — Mittevaraline kahju — Distsiplinaarmenetluse algatamise otsus — Oluline hindamisviga — Hoolitsemiskohustus — Kodukorra artikkel 24) | 52 |
| 2010/C 209/80 | Kohtuasi F-100/08: Avaliku Teenistuse Kohtu (kolmas koda) 4. mai 2010. aasta otsus — Petrilli versus komisjon (Avalik teenistus — Ametnikud — Pensionid — Mõiste elukoht — Peamine elukoht — Tõendavad dokumendid) | 52 |
| 2010/C 209/81 | Kohtuasi F-13/09: Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 12. mai 2010. aasta otsus — Peláez Jimeno versus parlament (Avalik Teenistus — Ametnikud — Eelnev kaebus — Kaebuse esitamise tähtaeg — Hilinemine — Tõend — Endine ajutine teenistuja — Ametnikuks nimetamine — Personalieeskirjade XIII lisa artikli 5 lõige 4 — Võrdne kohtlemine) | 53 |
| 2010/C 209/82 | Kohtuasi F-45/09: Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 15. juuni 2010. aasta otsus — Lebedef-Caponi versus komisjon (Avalik teenistus — Ametnikud — Hindamine — Karjääriarengu aruanne — 2007. aasta hindamine — Tühistamishagi — Ilmne hindamisviga — Töötajate esindajad — Ad hoc hindamisrühma arvamus) | 53 |
| 2010/C 209/83 | Kohtuasi F-33/10: 19. mail 2010 esitatud hagi — Lebedef versus komisjon | 53 |
| 2010/C 209/84 | Kohtuasi F-35/10: 26. mail 2010 esitatud hagi — Adriaansen versus EIP | 54 |
| 2010/C 209/85 | Kohtuasi F-36/10: 27. mail 2010 esitatud hagi — Rapone versus komisjon | 54 |
| 2010/C 209/86 | Kohtuasi F-38/10: 31. mail 2010 esitatud hagi — Vakalis versus komisjon | 54 |
| 2010/C 209/87 | Kohtuasi F-40/10: 7. juunil 2010 esitatud hagi — Lebedef versus komisjon | 55 |
| 2010/C 209/88 | Kohtuasi F-41/10: 7. juunil 2010 esitatud hagi — Bermejo Garde versus EMSK | 55 |
| 2010/C 209/89 | Kohtuasi F-42/10: 3. juunil 2010 esitatud hagi — Skareby versus komisjon | 55 |
| 2010/C 209/90 | Kohtuasi F-43/10: 4. juunil 2010 esitatud hagi — Cerafogli versus Euroopa Keskpank | 56 |
| 2010/C 209/91 | Kohtuasi F-44/10: 11. juunil 2010 esitatud hagi — Lebedef versus komisjon | 56 |
| 2010/C 209/92 | Kohtuasi F-51/09: Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 15. juuni 2010. aasta määrus — Petrilli versus komisjon | 57 |
| 2010/C 209/93 | Kohtuasi F-70/09: Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 5. mai 2010. aasta määrus — Nikolchov versus komisjon | 57 |
| 2010/C 209/94 | Kohtuasi F-94/09: Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 5. mai 2010. aasta määrus — Nikolchov versus komisjon | 57 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2010/C 209/03

Liidetud kohtuasjad C-570/07 ja C-571/07: Euroopa Kohtu (suurkoda) 1. juuni 2010. aasta otsus (Tribunal Superior de Justicia de Asturias — Hispaania- eelotsusetaotlused) — José Manuel Blanco Pérez, María del Pilar Chao Gómez versus Consejería de Salud y Servicios Sanitarios (C-570/07), Principado de Asturias (C-571/07) (ELTL artikkel 49 — Direktiiv 2005/36/EÜ — Asutamisvabadus — Rahvatervis — Apteegid — Lähedus — Elanikkonna ravimitega varustamine — Haldamise luba — Apteekide territoriaalne jaotus — Rahvastiku tiheduse kriteeriumil põhinevate piirangute kehtestamine — Apteekidevaheline minimaalne vahemaa — Kandidaadid, kes on tegelenud kutsetegevusega ühel osal liikmesriigi territooriumist — Eelisõigus — Diskrimineerimine)

versus

3

2010/C 209/04

Kohtuasi C-58/08: Euroopa Kohtu (suurkoda) 8. juuni 2010. aasta otsus (High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Administrative Court) eelotsusetaotlus — Ühendkuningriik) — The Queen, taotluse alusel, mille esitasid: Vodafone Ltd, Telefónica O2 Europe plc, T-Mobile International AG, Orange Personal Communications Services Ltd versus Secretary of State for Business, Enterprise and Regulatory Reform (Määrus (EÜ) nr 717/2007 — Rändlus üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires — Kehtivus — Õiguslik alus — EÜ artikkel 95 — Proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtted)

versus

4

2010/C 209/05

Kohtuasi C-203/08: Euroopa Kohtu (teine koda) 3. juuni 2010. aasta otsus (Raad van State (Madalmaad) eelotsusetaotlus) — The Sporting Exchange Ltd, kes tegutseb nimetuse Betfair all versus Minister van Justitie (EÜ artikkel 49 — Teenuste osutamise vabaduse piirangud — Hasartmängud — Hasartmängude korraldamine internetis — Õigusnormid, mis näevad ette loa andmise üheleainsale ettevõtjale — Loa pikendamine hankemenetlust korraldamata — Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus — Kohaldamine hasartmängude valdkonnas)

versus

4

2010/C 209/06

Kohtuasi C-258/08: Euroopa Kohtu (teine koda) 3. juuni 2010. aasta otsus (Hoge Raad der Nederlandeni (Madalmaad) eelotsusetaotlus) — Ladbrokes Betting & Gaming Ltd, Ladbrokes International Ltd. versus Stichting de Nationale Sporttotalisator (EÜ artikkel 49 — Teenuste osutamise vabaduse piirangud — Hasartmängud — Hasartmängude korraldamine internetis — Õigusnormid, mis näevad ette loa andmise üheleainsale ettevõtjale — Teistes liikmesriikides väljastatud lubade omanikust ettevõtjale korraldamisloa väljastamisest keeldumine — Õigustatus — Proportsionaalsus — Siseriiklike õigusnormide iga konkreetse rakendusmeetme kontrollimine)

versus

5

2010/C 209/07

Kohtuasi C-484/08: Euroopa Kohtu (esimene koda) 3. juuni 2010. aasta otsus (Tribunal Supremo (Hispaania) eelotsusetaotlus) — Caja de Ahorros y Monte de Piedad de Madrid versus Asociación de Usuarios de Servicios Bancarios (Ausbanc) (Direktiiv 93/13/EMÜ — Tarbijalepingud — Tingimused, millega määratletakse lepingu põhiobjekt — Nende tingimuste ebaõiglase iseloomu kohtulik kontroll — Väljajätmine — Rangemad siseriiklikud sätted, et tagada tarbijate kaitstuse kõrgem tase)

versus

6

2010/C 209/08

Kohtuasi C-487/08: Euroopa Kohtu (esimene koda) 3. juuni 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Hispaania Kuningriik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Kapitali vaba liikumine — EÜ artikkel 56 ja EMP artikkel 40 — Erinev kohtlemine — Residendist äriühingutele ja mitteresidendist äriühingutele jaotatavad dividendid)

versus

6

2010/C 209/09

Kohtuasi C-491/08: Euroopa Kohtu (neljas koda) 10. juuni 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Itaalia Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 92/43/EMÜ — Looduslike elupaikade kaitse — Looduslik loomastik ja taimestik — Ühenduse tähtsusega ala — Kaitsekord — Turismikompleks Is Arenas)

versus

7

2010/C 209/10

Kohtuasi C-569/08: Euroopa Kohtu (teine koda) 3. juuni 2010. aasta otsus (Oberster Gerichtshofi (Austria) eelotsusetaotlus) — Internetportal und Marketing GmbH versus Richard Schlicht (Internet — Tippdomeen.eu — Määrus (EÜ) nr 874/2004 — Domeeninimed — Etapiviisiline registreerimine — Erimärgid — Spekulatiivsed ja kuritarvituslikud registreeringud — Mõiste pahausksus)

versus

7

2010/C 209/11

Kohtuasi C-127/09: Euroopa Kohtu (neljas koda) 3. juuni 2010. aasta otsus (Oberlandesgericht Nürnberg — Saksamaa — eelotsusetaotlus) — Coty Prestige Lancaster Group GmbH versus Simex Trading AG (Kaubamärgiõigus — Määrus (EÜ) nr 40/94 — Artikli 13 lõige 1 — Direktiiv 89/104/EMÜ — Artikli 7 lõige 1 — Kaubamärgiomaniku õiguste ammendumine — Turule viidud kauba mõiste — Omaniku nõusolek — Parfüümipudelid, mille kaubamärgiomanik on valikulisse turustusvõrgustikku kuuluvale heakskiidetud edasimüüjale proovipudelina üle andnud)

versus

8

2010/C 209/12

Kohtuasi C-140/09: Euroopa Kohtu (neljas koda) 10. juuni 2010. aasta otsus (Tribunale di Genova (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Fallimento Traghetti del Mediterraneo SpA versus Presidenza del Consiglio dei Ministri (Riigiabi — Avaliku teenuse osutamise kohustuse eest vastutavale meretranspordiettevõtjale makstud toetused — Liikmesriigi seadus, mis näeb ette võimaluse teha ettemakseid enne lepingu heakskiitmist)

versus

9

2010/C 209/13

Kohtuasi C-237/09: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 3. juuni 2010. aasta otsus (Cour de cassation’i eelotsusetaotlus — Belgia) — Belgia riik versus Nathalie De Fruytier (Kuues käibemaksudirektiiv — Artikli 13 A osa lõike 1 punkt d — Avalikes huvides tegutsemise puhul ette nähtud maksuvabastus — Inimorganite, inimvere ja rinnapiima tarne — Füüsilisest isikust ettevõtja tegevus, mis seisneb inimpäritolu organite ja ainete transportimises haiglatele ja laboratooriumidele — Mõisted kaubatarne ja teenuste osutamine — Eristuskriteeriumid)

versus

10

2010/C 209/14

Kohtuasi C-378/09: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 10. juuni 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Tšehhi Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 85/337/EMÜ — Artikli 10a esimene kuni kolmas lõik — Teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamine — Siseriiklikud õigusnormid, millega piiratakse keskkonnaküsimustes tehtud otsuste peale kaebuse esitamise võimalust — Nimetatud sätte ettenähtud tähtaja jooksul üle võtmata jätmine)

versus

10

2010/C 209/15

Kohtuasi C-26/10 P: Paul Inge Hanseni 18. jaanuaril 2010 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 17. novembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-295/09: Paul Inge Hansen versus Euroopa Ühenduste Komisjon

versus

11

2010/C 209/16

Kohtuasi C-185/10: 13. aprillil 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik

versus

11

2010/C 209/17

Kohtuasi C-193/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Düsseldorf (Saksamaa) 19. aprillil 2010 — KMB Europe BV versus Hauptzollamt Duisburg

versus

11

2010/C 209/18

Kohtuasi C-201/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Hamburg (Saksamaa) 26. aprillil 2010 — Ze Fu Fleischhandel GmbH versus Hauptzollamt Hamburg-Jonas

versus

12

2010/C 209/19

Kohtuasi C-202/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Hamburg (Saksamaa) 26. aprillil 2010 — Vion Trading GmbH versus Hauptzollamt Hamburg-Jonas

versus

12

2010/C 209/20

Kohtuasi C-212/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gliwicach (Poola) 3. mail 2010 — Logstor ROR Polska Sp. z o.o. versus Dyrektor Izby Skarbowej w Katowicach

versus

13

2010/C 209/21

Kohtuasi C-215/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud First-tier Tribunal (Tax Chamber) (Ühendkuningriik) 4. mail 2010 — Pacific World Limited, FDD International Limited versus Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs

versus

13

2010/C 209/22

Kohtuasi C-220/10: 6. mail 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Portugali Vabariik

versus

14

2010/C 209/23

Kohtuasi C-226/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Amtsgericht Köln (Saksamaa) 10. mail 2010 — Hannelore Adams versus Germanwings GmbH

versus

15

2010/C 209/24

Kohtuasi C-227/10: 7. mail 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Eesti Vabariik

versus

16

2010/C 209/25

Kohtuasi C-228/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud High Court of Justice (Chancery Division) (Ühendkuningriik) 10. mail 2010 — Euroopa Jalgpalliliit (UEFA), British Sky Broadcasting Ltd versus Euroview Sport Ltd

versus

16

2010/C 209/26

Kohtuasi C-230/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Juzgado de lo Contencioso Administrativo no 3 de Almería (Hispaania) 11. mail 2010 — Agueda María Saenz Morales versus Consejería para la Igualdad y Bienestar Social de la Junta de Andalucía

o

versus

21

2010/C 209/27

Kohtuasi C-232/10: 10. mail 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik

versus

21

2010/C 209/28

Kohtuasi C-235/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Luksemburg) 12. mail 2010 — David Claes versus Landesbanki Luxembourg SA (likvideerimisel)

versus

22

2010/C 209/29

Kohtuasi C-236/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Luksemburg) 12. mail 2010 — Sophie Jeanjean versus Landesbanki Luxembourg SA (likvideerimisel)

versus

22

2010/C 209/30

Kohtuasi C-237/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Luksemburg) 12. mail 2010 — Miguel Remy versus Landesbanki Luxmebourg SA (likvideerimisel)

versus

23

2010/C 209/31

Kohtuasi C-238/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Luksemburg) 12. mail 2010 — Volker Schneider versus Landesbanki Louxembourg SA (likvideerimisel)

versus

23

2010/C 209/32

Kohtuasi C-239/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Luksemburg) 12. mail 2010 — Xuan-Mai Tran versus Landesbanki Luxembourg SA (likvideerimisel)

versus

24

2010/C 209/33

Kohtuasi C-242/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia — Sezione Terza (Itaalia) 17. mail 2010 — ENEL Produzione SpA versus Autorità per l’energia elettrica e il gas

versus

24

2010/C 209/34

Kohtuasi C-243/10: 18. mail 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Itaalia Vabariik

versus

24

2010/C 209/35

Kohtuasi C-247/10 P: Zhejiang Aokang Shoes Co., Ltd 18. mail 2010 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 4. märtsi 2010. aasta otsuse peale kohtuasjas T-407/06: Zhejiang Aokang Shoes Co., Ltd versus Euroopa Liidu Nõukogu

versus

25

2010/C 209/36

Kohtuasi C-248/10: 19. mail 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Kreeka Vabariik

versus

26

2010/C 209/37

Kohtuasi C-249/10 P: Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co. Ltd 18. mail 2010 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 4. märtsi 2010. aasta otsuse peale kohtuasjas T-401/06: Brosmann Footwear (HK) Co. Ltd jt versus Euroopa Liidu Nõukogu

versus

26

2010/C 209/38

Kohtuasi C-255/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Roma (Itaalia) 23. märtsil 2010 — kriminaalmenetlus Alessandro Sacchi süüdistuses

27

2010/C 209/39

Kohtuasi C-259/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Court of Appeal (Civil Division) (England & Wales) 26. mail 2010 — Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs versus The Rank Group PLC

versus

28

2010/C 209/40

Kohtuasi C-260/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud The Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Ühendkuningriik) 26. mail 2010 — Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs versus The Rank Group PLC

versus

29

2010/C 209/41

Kohtuasi C-264/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud ÎNALTA CURTE DE CASAȚIE ȘI JUSTIȚIE (Rumeenia) 28. mail 2010 — Gheorghe Kita kriminaalasjas

30

2010/C 209/42

Kohtuasi C-276/10: 2. juunil 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Tšehhi Vabariik

versus

30

2010/C 209/43

Kohtuasi C-278/10: 3. juunil 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Kreeka Vabariik

versus

31

2010/C 209/44

Kohtuasi C-279/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale del Riesame di Verbania (Itaalia) 4. juunil 2010 — Kriminaalmenetlus Matteo Minesi süüdistuses

31

Üldkohus

2010/C 209/45

Kohtuasi T-237/05: Üldkohtu 9. juuni 2010. aasta otsus — Éditions Jacob versus komisjon (Juurdepääs institutsioonide dokumentidele — Määrus (EÜ) nr 1049/2001 — Ettevõtjate koondumist käsitleva menetlusega seotud dokumendid — Määrus (EÜ) nr 4064/89 — Määrus (EÜ) nr 139/2004 — Määrus (EÜ) nr 802/2004 — Juurdepääsu keelamine — Uurimise või audiitorkontrolliga seotud erand — Ärihuvide kaitsega seotud erand — Otsustamisprotsessi kaitsega seotud erand — Õigusnõustamise kaitsega seotud erand)

versus

32

2010/C 209/46

Kohtuasi T-177/07: Üldkohtu 15. juuni 2010. aasta otsus — Mediaset versus komisjon (Riigiabi — Telekommunikatsioon — Toetus digitaaltelevisiooni dekoodrite ostmiseks — Otsus, millega tunnistatakse abi ühisturuga kokkusobimatuks ning määratakse selle tagastamine — Mõiste riigiabi — Satelliittelevisiooni programme vastu võtta võimaldavate dekoodrite väljajätmine — Eelis — Valikulisus — Konkurentsi kahjustamine — Põhjendamiskohustus)

versus

32

2010/C 209/47

Liidetud kohtuasjad T-428/07 ja T-455/07: Üldkohtu 17. juuni 2010. aasta otsus — CEVA versus komisjon (Vahekohtuklausel — Lepingud, mis on sõlmitud teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprojekti raames Elukvaliteedi ja inimkapitali juhtimise valdkonnas (1998-2002) — Projektid Seahealth ja Biopal — Võlateated — Tühistamise taotlused — Hagi ümberkvalifitseerimine — Vastuvõetavus — Võistlevuse põhimõte ja kaitseõigused — Euroopa Liidu makstud kogu rahalise toetuse tagasinõudmine — Tõsised finantsrikkumised)

versus

33

2010/C 209/48

Kohtuasi T-118/08: Üldkohtu 15. juuni 2010. aasta otsus — Actega Terra versus Siseturu Ühtlustamise Amet (TERRAEFFEKT matt & gloss) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärgi TERRAEFFEKT matt & gloss taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Kirjeldav kaubamärk — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt c (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c))

versus

33

2010/C 209/49

Kohtuasi T-153/08: Üldkohtu 22. juuni 2010. aasta otsus — Shenzhen Taiden versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Ühenduse disainilahendus — Kehtetuks tunnistamise menetlus — Sideseadme ühenduse registreeritud disainilahendus — Varasem rahvusvaheline disainilahendus — Kehtetuks tunnistamise põhjus — Eristatavuse puudumine — Ühesugune üldmulje — Asjatundjast kasutaja — Autori vabadusaste — Tõendid varasema disainilahenduse avalikkusele kättesaadavaks tegemise kohta — Määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 4 lõige 1 artikli 6 lõike 1 punkt b ja lõige 2, artikli 7 lõige 1 ja artikli 25 lõige 1)

versus

34

2010/C 209/50

Kohtuasi T-255/08: Üldkohtu 22. juuni 2010 otsus — Montero Padilla versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Padilla Requena (JOSE PADILLA) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi JOSE PADILLA taotlus — Varasemad kaubamärgid ja tähis JOSE PADILLA — Suhtelised keeldumispõhjused — Pariisi konventsiooni artikli 6 bis tähenduses üldtuntud kaubamärgi ja maineka kaubamärgi puudumine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 2 punkt c ja artikli 8 lõige 5 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 2 punkt c ja artikli 8 lõige 5) — Varasema kaubanduses kasutatava tähise puudumine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõige 4 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõige 4))

versus

34

2010/C 209/51

Kohtuasi T-482/08: Üldkohtu 10. juuni 2010. aasta otsus — Atlas Transport versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Hartmann (ATLAS TRANSPORT) (Ühenduse kaubamärk — Tühistamismenetlus — Ühenduse sõnamärk ATLAS TRANSPORT — Kaubamärgi tegelik kasutamine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikkel 15 ja artikli 50 lõige 1 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikkel 15 ja artikli 51 lõige 1))

versus

35

2010/C 209/52

Kohtuasi T-487/08: Üldkohtu 16. juuni 2010. aasta otsus — Kureha versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Sanofi-Aventis (KREMEZIN) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi KREMEZIN registreerimise taotlus — Varasem rahvusvaheline sõnamärk KRENOSIN — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Tähiste sarnasus — Kaupade sarnasus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b) — Varasema kaubamärgi olemasolu tõendamine — Tähtajad — Määruse (EÜ) nr 2868/95 eeskirjad 19 ja 20 — Varasema kaubamärgi tegeliku kasutamise tõendamine — Määruse nr 40/94 artikli 43 lõiked 2 ja 3 (nüüd määruse nr 207/2009 artikli 42 lõiked 2 ja 3))

versus

35

2010/C 209/53

Kohtuasi T-490/08: Üldkohtu 22. juuni 2010. aasta otsus — CM Capital Markets versus Siseturu Ühtlustamise Amet (CARBON CAPITAL MARKETS Emissions Compliance Solutions & Carbon Finance) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse kujutismärgi CARBON CAPITAL MARKETS Emissions Compliance Solutions & Carbon Finance registreerimise taotlus — Varasem ühenduse ja varasem siseriiklik kujutismärk CM Capital Markets — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosuse puudumine — Sarnasuse puudumine tähiste vahel — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

versus

36

2010/C 209/54

Kohtuasi T-547/08: Üldkohtu 15. juuni 2010. aasta otsus — X Technology Swiss versus Siseturu Ühtlustamise Amet (oranž sokinina) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi taotlus — Oranž sokinina — Absoluutne keeldumispõhjus — Eristusvõime puudumine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b))

versus

36

2010/C 209/55

Kohtuasi T-549/08: Üldkohtu 18. juuni 2010. aasta otsus — Luksemburg versus komisjon (ESF — Rahalise abi peatamine — Võitlus diskrimineerimise ja ebavõrdsuse vastu tööturul — Tõsised puudused juhtimis- või kontrollisüsteemis, mis võivad põhjustada süstemaatilist eeskirjade eiramist — Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 39 lõike 2 punkt c — Õiguspärane ootus)

versus

37

2010/C 209/56

Kohtuasi T-563/08: Üldkohtu 22. juuni 2010. aasta otsus — CM Capital Markets versus Siseturu Ühtlustamise Amet (CARBON CAPITAL MARKETS) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi CARBON CAPITAL MARKETS registreerimise taotlus — Varasem ühenduse ja varasem siseriiklik kujutismärk CM Capital Markets — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosuse puudumine — Sarnasuse puudumine tähiste vahel — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

versus

37

2010/C 209/57

Kohtuasi T-138/09: Üldkohtu 9. juuni 2010. aasta otsus — Muñoz Arraiza versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Consejo Regulador de la Denominación de Origen Calificada Rioja (RIOJAVINA) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi RIOJAVINA taotlus — Varasem kollektiivkujutismärk RIOJA — Suhteline keeldumispõhjus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

versus

38

2010/C 209/58

Kohtuasi T-315/09: Üldkohtu 9. juuni 2010. aasta otsus — Hoelzer versus Siseturu Ühtlustamise Amet (SAFELOAD) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kujutismärgi SAFELOAD taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Kirjeldavus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c)

versus

38

2010/C 209/59

Kohtuasi T-173/09: Üldkohtu 3. juuni 2010. aasta määrus — Z versus komisjon (Juurdepääs dokumentidele — Vastuvõetamatus — Korraldus)

versus

38

2010/C 209/60

Kohtuasi T-79/10 R: Üldkohtu presidendi 9. juuni 2010. aasta määrus — COLT Télécommunications France versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine — Riigiabi — Kiire lairibaühenduse käitamine — Avaliku teenuse osutamise kulude hüvitamine — Otsus, millega on tuvastatud, et meede, millest teatati, ei ole abi — Taotlus kohaldamise peatamiseks — Kiireloomulisuse puudumine)

versus

39

2010/C 209/61

Kohtuasi T-166/10: 7. aprillil 2010 esitatud hagi — Samskip Multimodal Container Logistics versus komisjon

versus

39

2010/C 209/62

Kohtuasi T-220/10: 18. mail 2010 esitatud hagi — komisjon versus EU Research Projects

versus

40

2010/C 209/63

Kohtuasi T-224/10: 17. mail 2010 esitatud hagi — Association Belge des Consommateurs Test-Achats versus komisjon

versus

41

2010/C 209/64

Kohtuasi T-226/10: 14. mail 2010 esitatud hagi — Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej versus komisjon

versus

41

2010/C 209/65

Kohtuasi T-230/10: 21. mail 2010 esitatud hagi — Hispaania versus komisjon

versus

42

2010/C 209/66

Kohtuasi T-231/10: 21. mail 2010 esitatud hagi — Merlin jt versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Dusyma (mängud)

versus

43

2010/C 209/67

Kohtuasi T-235/10: 21. mail 2010 esitatud hagi — Timehouse versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kella kuju)

versus

44

2010/C 209/68

Kohtuasi T-237/10: 26. mail 2010 esitatud hagi — Vuitton Malletier versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Friis Group International (lukustussüsteemi kujutis)

versus

44

2010/C 209/69

Kohtuasi T-238/10: 24. mail 2010 esitatud hagi — Scatizza versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Jacinto (HORSE COUTURE)

versus

45

2010/C 209/70

Kohtuasi T-240/10: 27. mail 2010 esitatud hagi — Ungari Vabariik versus komisjon

versus

46

2010/C 209/71

Kohtuasi T-241/10: 24. mail 2010 esitatud hagi — Poola versus komisjon

versus

47

2010/C 209/72

Kohtuasi T-247/10: 28. mail 2010 esitatud hagi — medi versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Deutsche Medi Präventions (deutschemedi.de)

versus

48

2010/C 209/73

Kohtuasi T-248/10: 26. mail 2010 esitatud hagi — Itaalia versus komisjon ja EPSO

versus

49

2010/C 209/74

Kohtuasi T-249/10: 31. mail 2010 esitatud hagi — Kitzinger versus Siseturu Ühtlustamise Amet Mitteldeutscher Rundfunk, Zweites Deutsches Fernsehen (KICO)

versus

49

2010/C 209/75

Kohtuasi T-250/10: 31. mail 2010 esitatud hagi — KNUT IP Management versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Zoologischer Garten Berlin (KNUT — DER EISBÄR)

versus

50

2010/C 209/76

Kohtuasi T-252/10: 28. mail 2010 esitatud hagi — Cross Czech versus komisjon

versus

51

2010/C 209/77

Kohtuasi T-500/07: Üldkohtu 7. juuni 2010. aasta määrus — Bulgaaria versus komisjon

versus

51

2010/C 209/78

Kohtuasi T-65/08: Üldkohtu 1. juuni 2010. aasta määrus — Hispaania versus komisjon

versus

51

Avaliku Teenistuse Kohus

2010/C 209/79

Kohtuasi F-30/08: Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 11. mai 2010. aasta otsus — Nanopoulos versus komisjon (Avalik Teenistus — Ametnikud — Avaliku Teenistuse Kohtu pädevus — Vastuvõetavus — Kahjustav meede — Lepinguväline vastutus — Leke ajakirjandusse — Süütuse presumptsiooni põhimõte — Mittevaraline kahju — Distsiplinaarmenetluse algatamise otsus — Oluline hindamisviga — Hoolitsemiskohustus — Kodukorra artikkel 24)

versus

52

2010/C 209/80

Kohtuasi F-100/08: Avaliku Teenistuse Kohtu (kolmas koda) 4. mai 2010. aasta otsus — Petrilli versus komisjon (Avalik teenistus — Ametnikud — Pensionid — Mõiste elukoht — Peamine elukoht — Tõendavad dokumendid)

versus

52

2010/C 209/81

Kohtuasi F-13/09: Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 12. mai 2010. aasta otsus — Peláez Jimeno versus parlament (Avalik Teenistus — Ametnikud — Eelnev kaebus — Kaebuse esitamise tähtaeg — Hilinemine — Tõend — Endine ajutine teenistuja — Ametnikuks nimetamine — Personalieeskirjade XIII lisa artikli 5 lõige 4 — Võrdne kohtlemine)

versus

53

2010/C 209/82

Kohtuasi F-45/09: Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 15. juuni 2010. aasta otsus — Lebedef-Caponi versus komisjon (Avalik teenistus — Ametnikud — Hindamine — Karjääriarengu aruanne — 2007. aasta hindamine — Tühistamishagi — Ilmne hindamisviga — Töötajate esindajad — Ad hoc hindamisrühma arvamus)

versus

53

2010/C 209/83

Kohtuasi F-33/10: 19. mail 2010 esitatud hagi — Lebedef versus komisjon

versus

53

2010/C 209/84

Kohtuasi F-35/10: 26. mail 2010 esitatud hagi — Adriaansen versus EIP

versus

54

2010/C 209/85

Kohtuasi F-36/10: 27. mail 2010 esitatud hagi — Rapone versus komisjon

versus

54

2010/C 209/86

Kohtuasi F-38/10: 31. mail 2010 esitatud hagi — Vakalis versus komisjon

versus

54

2010/C 209/87

Kohtuasi F-40/10: 7. juunil 2010 esitatud hagi — Lebedef versus komisjon

versus

55

2010/C 209/88

Kohtuasi F-41/10: 7. juunil 2010 esitatud hagi — Bermejo Garde versus EMSK

versus

55

2010/C 209/89

Kohtuasi F-42/10: 3. juunil 2010 esitatud hagi — Skareby versus komisjon

versus

55

2010/C 209/90

Kohtuasi F-43/10: 4. juunil 2010 esitatud hagi — Cerafogli versus Euroopa Keskpank

versus

56

2010/C 209/91

Kohtuasi F-44/10: 11. juunil 2010 esitatud hagi — Lebedef versus komisjon

versus

56

2010/C 209/92

Kohtuasi F-51/09: Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 15. juuni 2010. aasta määrus — Petrilli versus komisjon

versus

57

2010/C 209/93

Kohtuasi F-70/09: Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 5. mai 2010. aasta määrus — Nikolchov versus komisjon

versus

57

2010/C 209/94

Kohtuasi F-94/09: Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 5. mai 2010. aasta määrus — Nikolchov versus komisjon

versus

57

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/1

---

2010/C 209/01

Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu Teatajas

ELT C 195, 17.7.2010

Eelmised väljaanded

ELT C 179, 3.7.2010

ELT C 161, 19.6.2010

ELT C 148, 5.6.2010

ELT C 134, 22.5.2010

ELT C 113, 1.5.2010

ELT C 100, 17.4.2010

Käesolevad tekstid on kättesaadavad:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

Üldkohus

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/2

---

Üldkohtu tegevus ajavahemikul 1–13. september 2010

2010/C 209/02

Üldkohus võttis 8. juunil 2010 toimunud täiskogul teatavaks, et kohtu puhkuse tõttu saab uute Üldkohtu liikmete vande andmine Euroopa Kohtu ees toimuda alles pärast puhkust ja seetõttu, vastavalt Euroopa Kohtu põhikirja artikli 5 kolmandale lõigule, kuni uute Üldkohtu liikmete kohustuste täitmisele asumiseni:

| — | tagab Üldkohtu kohustuste täitmise Üldkohtu president Jaeger; |
| --- | --- |

—

tagab Üldkohtu kohustuste täitmise Üldkohtu president Jaeger;

| — | tagavad viiest kohtunikust koosnevate kodade kohustuste täitmise kodade esimehed Azizi, Meij, Vilaras ja Forwood ning Martins Ribeiro, Czúcz, Wiszniewska-Białecka ja Pelikánová; |
| --- | --- |

—

tagavad viiest kohtunikust koosnevate kodade kohustuste täitmise kodade esimehed Azizi, Meij, Vilaras ja Forwood ning Martins Ribeiro, Czúcz, Wiszniewska-Białecka ja Pelikánová;

| — | kohaldatakse edasi 19. septembri 2007. aasta otsust Üldkohtu töökorralduse ja suurkoja koosseisu kohta (ELT C 269, lk 40), 16. juuni 2009. aasta otsust kohtuasjade kodadele määramise kriteeriumite ja apellatsioonikoja koosseisu kohta (ELT C 153, lk 2), 7. oktoobri 2009. aasta otsust kohtunike kodadesse määramise kohta (ELT C 267, lk 6) ja 12. mai 2010 aasta otsust ajutiste meetmete kohaldamisel Üldkohtu presidenti asendava kohtuniku määramise kohta (ELT C 148, lk 1). |
| --- | --- |

—

kohaldatakse edasi 19. septembri 2007. aasta otsust Üldkohtu töökorralduse ja suurkoja koosseisu kohta (ELT C 269, lk 40), 16. juuni 2009. aasta otsust kohtuasjade kodadele määramise kriteeriumite ja apellatsioonikoja koosseisu kohta (ELT C 153, lk 2), 7. oktoobri 2009. aasta otsust kohtunike kodadesse määramise kohta (ELT C 267, lk 6) ja 12. mai 2010 aasta otsust ajutiste meetmete kohaldamisel Üldkohtu presidenti asendava kohtuniku määramise kohta (ELT C 148, lk 1).

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/3

---

Euroopa Kohtu (suurkoda) 1. juuni 2010. aasta otsus (Tribunal Superior de Justicia de Asturias — Hispaania- eelotsusetaotlused) — José Manuel Blanco Pérez, María del Pilar Chao Gómez versus Consejería de Salud y Servicios Sanitarios (C-570/07), Principado de Asturias (C-571/07)

(Liidetud kohtuasjad C-570/07 ja C-571/07) (1)

(ELTL artikkel 49 - Direktiiv 2005/36/EÜ - Asutamisvabadus - Rahvatervis - Apteegid - Lähedus - Elanikkonna ravimitega varustamine - Haldamise luba - Apteekide territoriaalne jaotus - Rahvastiku tiheduse kriteeriumil põhinevate piirangute kehtestamine - Apteekidevaheline minimaalne vahemaa - Kandidaadid, kes on tegelenud kutsetegevusega ühel osal liikmesriigi territooriumist - Eelisõigus - Diskrimineerimine)

2010/C 209/03

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Superior de Justicia de Asturias

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: José Manuel Blanco Pérez, María del Pilar Chao Gómez

Vastustajad: Consejería de Salud y Servicios Sanitarios (C-570/07), Principado de Asturias (C-571/07)

Teised menetlusosalised: Federación Empresarial de Farmacéuticos Españoles (C-570/07), Plataforma para la Libre Apertura de Farmacias (C-570/07), Celso Fernández Gómez (C-571/07), Consejo General de Colegios Oficiales de Farmacéuticos de España, Plataforma para la Defensa del Modelo Mediterráneo de Farmacias, Muy Ilustre Colegio Oficial de Farmacéuticos de Valencia, Asociación Nacional de Grandes Empresas de Distribución (ANGED)

Ese

Eelotsusetaotlus — Tribunal Superior de Justicia de Asturias — EÜ artikli 43 tõlgendamine — Õigusnormid, mis näevad ette uute apteekide avamise tingimused

Resolutsioon

| 1. | ELTL artiklit 49 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole põhimõtteliselt vastuolus niisugused liikmesriigi õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis kehtestavad piirangud uute apteekide tegevuslubade väljastamisele, nähes ette, et:






  — | igas ravimimüügi piirkonnas võib põhimõtteliselt iga 2 800 elaniku kohta asutada ühe apteegi; |
| --- | --- | --- |

1.

ELTL artiklit 49 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole põhimõtteliselt vastuolus niisugused liikmesriigi õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis kehtestavad piirangud uute apteekide tegevuslubade väljastamisele, nähes ette, et:

—

igas ravimimüügi piirkonnas võib põhimõtteliselt iga 2 800 elaniku kohta asutada ühe apteegi;

| — | täiendava apteegi võib asutada alles selle künnise ületamisel ja enam kui 2 000 elaniku kohta; ning |
| --- | --- |

—

täiendava apteegi võib asutada alles selle künnise ületamisel ja enam kui 2 000 elaniku kohta; ning

| — | iga apteegi puhul tuleb kinni pidada minimaalsest vahemaast teiste olemasolevate apteekidega, milleks on üldreeglina 250 meetrit.
  Niisugused liikmesriigi õigusnormid on ELTL artikliga 49 siiski vastuolus osas, milles 2 800 elaniku ja 250-meetrise vahemaa üldreeglid takistavad kõigil demograafiliste eritunnustega geograafilistel aladel asjakohase apteegiteenuse osutamiseks piisava arvu apteekide asutamist; seda, kas see on nii, tuleb kontrollida liikmesriigi kohtul. |
| --- | --- |

—

iga apteegi puhul tuleb kinni pidada minimaalsest vahemaast teiste olemasolevate apteekidega, milleks on üldreeglina 250 meetrit.

Niisugused liikmesriigi õigusnormid on ELTL artikliga 49 siiski vastuolus osas, milles 2 800 elaniku ja 250-meetrise vahemaa üldreeglid takistavad kõigil demograafiliste eritunnustega geograafilistel aladel asjakohase apteegiteenuse osutamiseks piisava arvu apteekide asutamist; seda, kas see on nii, tuleb kontrollida liikmesriigi kohtul.

| 2. | ELTL artikliga 49 koostoimes nõukogu 16. septembri 1985. aasta direktiivi 85/432/EMÜ (teatavat farmaatsiaalast tegevust käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) artikli 1 lõigetega 1 ja 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) artikli 45 lõike 2 alapunktidega e ja g on vastuolus niisugused kriteeriumid, nagu on sätestatud 19. juuli 2001. aasta dekreedi 72/2001 apteekide ja apteegiteenuse osutamise kohta Astuuria autonoomses piirkonnas (Decreto 72/2001 regulador de las oficinas de farmacia y botiquines en el Principado de Asturias) lisa punktis 6 ning punkti 7 alapunktis c, mille alusel valitakse uued apteegipidajad. |
| --- | --- |

2.

ELTL artikliga 49 koostoimes nõukogu 16. septembri 1985. aasta direktiivi 85/432/EMÜ (teatavat farmaatsiaalast tegevust käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) artikli 1 lõigetega 1 ja 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) artikli 45 lõike 2 alapunktidega e ja g on vastuolus niisugused kriteeriumid, nagu on sätestatud 19. juuli 2001. aasta dekreedi 72/2001 apteekide ja apteegiteenuse osutamise kohta Astuuria autonoomses piirkonnas (Decreto 72/2001 regulador de las oficinas de farmacia y botiquines en el Principado de Asturias) lisa punktis 6 ning punkti 7 alapunktis c, mille alusel valitakse uued apteegipidajad.

---

(1)  ELT C 79, 29.3.2008.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/4

---

Euroopa Kohtu (suurkoda) 8. juuni 2010. aasta otsus (High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Administrative Court) eelotsusetaotlus — Ühendkuningriik) — The Queen, taotluse alusel, mille esitasid: Vodafone Ltd, Telefónica O2 Europe plc, T-Mobile International AG, Orange Personal Communications Services Ltd versus Secretary of State for Business, Enterprise and Regulatory Reform

(Kohtuasi C-58/08) (1)

(Määrus (EÜ) nr 717/2007 - Rändlus üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires - Kehtivus - Õiguslik alus - EÜ artikkel 95 - Proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtted)

2010/C 209/04

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Administrative Court)

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: The Queen, taotluse alusel, mille esitasid: Vodafone Ltd, Telefónica O2 Europe plc, T-Mobile International AG, Orange Personal Communications Services Ltd

Kostja: Secretary of State for Business, Enterprise and Regulatory Reform

Menetluses osalesid: Office of Communications, Hutchison 3G UK Ltd, GSM Association

Ese

Eelotsusetaotlus — High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Administrative Court) — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 717/2007, milles käsitletakse rändlust üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires ja millega muudetakse direktiivi 2002/21/EÜ (ELT L 171, lk 32) kehtivus — Õigusliku aluse valik — Määruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 6 lõike 3, millega kehtestatakse rändluse piirhinnad, kehtivus proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtete seisukohast

Resolutsioon

Esitatud küsimuste uurimisel ei ilmnenud midagi, mis võiks mõjutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 717/2007, milles käsitletakse rändlust üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires ja millega muudetakse direktiivi 2002/21/EÜ, kehtivust.

---

(1)  ELT C 107, 26.4.2008.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/4

---

Euroopa Kohtu (teine koda) 3. juuni 2010. aasta otsus (Raad van State (Madalmaad) eelotsusetaotlus) — The Sporting Exchange Ltd, kes tegutseb nimetuse Betfair all versus Minister van Justitie

(Kohtuasi C-203/08) (1)

(EÜ artikkel 49 - Teenuste osutamise vabaduse piirangud - Hasartmängud - Hasartmängude korraldamine internetis - Õigusnormid, mis näevad ette loa andmise üheleainsale ettevõtjale - Loa pikendamine hankemenetlust korraldamata - Võrdse kohtlemise põhimõte ja läbipaistvuse tagamise kohustus - Kohaldamine hasartmängude valdkonnas)

2010/C 209/05

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Raad van State

Põhikohtuasja pooled

Apellant: The Sporting Exchange Ltd, kes tegutseb nimetuse Betfair all

Vastustaja: Minister van Justitie

Menetluses osales: Stichting de Nationale Sporttotalisator

Ese

Eelotsusetaotlus — Raad van State — EÜ artikli 49 tõlgendamine — Siseriiklikud õigusnormid, mis keelavad õnnemängude ja kihlvedude korraldamise ilma vastava loata ja näevad võimaliku loa andmise ette ainult ühele ettevõtjale, selleks et kaitsta ühiskonna heaolu ja rahvatervist — Keeldumine loa andmisest ettevõtjale (internetis), kellel on juba luba teistes liikmesriikides, sh tema asukoha liikmesriigis — Sellise loa pikendamine hankemenetlust korraldamata — Ülekaalukas üldine huvi

Resolutsioon

| 1. | Selliseid siseriiklike õigusnorme, nagu on kõne all põhikohtuasjas ja mille eesmärk on piirata mängusõltuvust ja võidelda pettuste vastu ning mis tõepoolest aitavad kaasa nende eesmärkide saavutamisele, saab käsitada kihlvedudega seotud tegevusi järjepideval ja süstemaatilisel viisil piiravana, seda ka juhul, kui ainuõigusliku loa omanikul või omanikel on õigus oma pakkumist turul atraktiivseks muuta uusi hasartmänge kasutusele võttes ja reklaami kasutades. Siseriikliku kohtu ülesanne on välja selgitada, kas ebaseaduslikud mängudega seotud tegevused võivad põhjustada asjaomases liikmesriigis probleeme, mida lubatud ja reguleeritud tegevuse laienemine võiks lahendada, ning kas sellise laienemise ulatus võib muuta selle mängusõltuvuse piiramise eesmärgiga kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

1.

Selliseid siseriiklike õigusnorme, nagu on kõne all põhikohtuasjas ja mille eesmärk on piirata mängusõltuvust ja võidelda pettuste vastu ning mis tõepoolest aitavad kaasa nende eesmärkide saavutamisele, saab käsitada kihlvedudega seotud tegevusi järjepideval ja süstemaatilisel viisil piiravana, seda ka juhul, kui ainuõigusliku loa omanikul või omanikel on õigus oma pakkumist turul atraktiivseks muuta uusi hasartmänge kasutusele võttes ja reklaami kasutades. Siseriikliku kohtu ülesanne on välja selgitada, kas ebaseaduslikud mängudega seotud tegevused võivad põhjustada asjaomases liikmesriigis probleeme, mida lubatud ja reguleeritud tegevuse laienemine võiks lahendada, ning kas sellise laienemise ulatus võib muuta selle mängusõltuvuse piiramise eesmärgiga kokkusobimatuks.

| 2. | EÜ artikliga 49 kooskõlas olevate hasartmänge reguleerivate liikmesriigi õigusnormide kohaldamisel ei ole siseriikliku kohtu ülesanne iga kord kindlaks teha, kas rakendusmeede, mille eesmärk on tagada nende õigusnormide järgimine, on sobiv nendega taotletava eesmärgi saavutamise tagamiseks ning on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kui see meede kujutab endast nimetatud õigusnormide kasuliku mõju tagamiseks vajalikku elementi, mis ei too kaasa täiendavat piirangut nimetatud õigusnormidest tuleneva piirangu kõrval. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu menetluses oleva kohtuvaidluse lahendamise seisukohast ei oma mingisugust tähtsust asjaolu, kas rakendusmeede võeti avaliku võimu sellise sekkumise tagajärjel, mille eesmärk oli tagada siseriiklike õigusnormide järgimine, või eraõigusliku isiku poolt talle nimetatud õigusnormidest tulenevate õiguste kaitseks esitatud taotluse alusel tsiviilkohtumenetluse raames. |
| --- | --- |

2.

EÜ artikliga 49 kooskõlas olevate hasartmänge reguleerivate liikmesriigi õigusnormide kohaldamisel ei ole siseriikliku kohtu ülesanne iga kord kindlaks teha, kas rakendusmeede, mille eesmärk on tagada nende õigusnormide järgimine, on sobiv nendega taotletava eesmärgi saavutamise tagamiseks ning on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kui see meede kujutab endast nimetatud õigusnormide kasuliku mõju tagamiseks vajalikku elementi, mis ei too kaasa täiendavat piirangut nimetatud õigusnormidest tuleneva piirangu kõrval. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu menetluses oleva kohtuvaidluse lahendamise seisukohast ei oma mingisugust tähtsust asjaolu, kas rakendusmeede võeti avaliku võimu sellise sekkumise tagajärjel, mille eesmärk oli tagada siseriiklike õigusnormide järgimine, või eraõigusliku isiku poolt talle nimetatud õigusnormidest tulenevate õiguste kaitseks esitatud taotluse alusel tsiviilkohtumenetluse raames.

| 3. | EÜ artiklit 49 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis kehtestavad hasartmängude korraldamise ja edendamise osas üheainsa ettevõtja ainuõigusliku korra ja mis keelavad mis tahes teistel ettevõtjatel, sealhulgas teises liikmesriigis asutatud ettevõtjal, pakkuda interneti kaudu esimese liikmesriigi territooriumil nimetatud korra kohaldamisalasse kuuluvaid teenuseid. |
| --- | --- |

3.

EÜ artiklit 49 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis kehtestavad hasartmängude korraldamise ja edendamise osas üheainsa ettevõtja ainuõigusliku korra ja mis keelavad mis tahes teistel ettevõtjatel, sealhulgas teises liikmesriigis asutatud ettevõtjal, pakkuda interneti kaudu esimese liikmesriigi territooriumil nimetatud korra kohaldamisalasse kuuluvaid teenuseid.

---

(1)  ELT C 197, 2.8.2008.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/5

---

Euroopa Kohtu (teine koda) 3. juuni 2010. aasta otsus (Hoge Raad der Nederlandeni (Madalmaad) eelotsusetaotlus) — Ladbrokes Betting & Gaming Ltd, Ladbrokes International Ltd. versus Stichting de Nationale Sporttotalisator

(Kohtuasi C-258/08) (1)

(EÜ artikkel 49 - Teenuste osutamise vabaduse piirangud - Hasartmängud - Hasartmängude korraldamine internetis - Õigusnormid, mis näevad ette loa andmise üheleainsale ettevõtjale - Teistes liikmesriikides väljastatud lubade omanikust ettevõtjale korraldamisloa väljastamisest keeldumine - Õigustatus - Proportsionaalsus - Siseriiklike õigusnormide iga konkreetse rakendusmeetme kontrollimine)

2010/C 209/06

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hoge Raad der Nederlanden

Põhikohtuasja pooled

Kassaatorid: Ladbrokes Betting & Gaming Ltd, Ladbrokes International Ltd.

Vastustaja: Stichting de Nationale Sporttotalisator

Ese

Eelotsusetaotlus — Hoge Raad der Nederlanden Den Haag — EÜ artikli 49 tõlgendamine — Siseriiklikud õigusnormid, mis keelavad õnnemängude ja kihlvedude korraldamise ilma vastava loata ja näevad võimaliku loa andmise ette ainult ühele ettevõtjale, selleks et kaitsta ühiskonna heaolu ja rahvatervist — Keeldumine loa andmisest ettevõtjale (internetis), kellel on juba luba teistes liikmesriikides, sh tema asukoha liikmesriigis — Ülekaalukas üldine huvi

Resolutsioon

| 1. | Selliseid siseriiklike õigusnorme, nagu on kõne all põhikohtuasjas ja mille eesmärk on piirata mängusõltuvust ja võidelda pettuste vastu ning mis tõepoolest aitavad kaasa nende eesmärkide saavutamisele, saab käsitada kihlvedudega seotud tegevusi järjepideval ja süstemaatilisel viisil piiravana, seda ka juhul, kui ainuõigusliku loa omanikul või omanikel on õigus oma pakkumist turul atraktiivseks muuta uusi hasartmänge kasutusele võttes ja reklaami kasutades. Siseriikliku kohtu ülesanne on välja selgitada, kas ebaseaduslikud mängudega seotud tegevused võivad põhjustada asjaomases liikmesriigis probleeme, mida lubatud ja reguleeritud tegevuse laienemine võiks lahendada, ning kas sellise laienemise ulatus võib muuta selle mängusõltuvuse piiramise eesmärgiga kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

1.

Selliseid siseriiklike õigusnorme, nagu on kõne all põhikohtuasjas ja mille eesmärk on piirata mängusõltuvust ja võidelda pettuste vastu ning mis tõepoolest aitavad kaasa nende eesmärkide saavutamisele, saab käsitada kihlvedudega seotud tegevusi järjepideval ja süstemaatilisel viisil piiravana, seda ka juhul, kui ainuõigusliku loa omanikul või omanikel on õigus oma pakkumist turul atraktiivseks muuta uusi hasartmänge kasutusele võttes ja reklaami kasutades. Siseriikliku kohtu ülesanne on välja selgitada, kas ebaseaduslikud mängudega seotud tegevused võivad põhjustada asjaomases liikmesriigis probleeme, mida lubatud ja reguleeritud tegevuse laienemine võiks lahendada, ning kas sellise laienemise ulatus võib muuta selle mängusõltuvuse piiramise eesmärgiga kokkusobimatuks.

| 2. | EÜ artikliga 49 kooskõlas olevate hasartmänge reguleerivate liikmesriigi õigusnormide kohaldamisel ei ole siseriikliku kohtu ülesanne iga kord kindlaks teha, kas rakendusmeede, mille eesmärk on tagada nende õigusnormide järgimine, on sobiv nendega taotletava eesmärgi saavutamise tagamiseks ning on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kui see meede kujutab endast nimetatud õigusnormide kasuliku mõju tagamiseks vajalikku elementi, mis ei too kaasa täiendavat piirangut nimetatud õigusnormidest tuleneva piirangu kõrval. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu menetluses oleva kohtuvaidluse lahendamise seisukohast ei oma mingisugust tähtsust asjaolu, kas rakendusmeede võeti avaliku võimu sellise sekkumise tagajärjel, mille eesmärk oli tagada siseriiklike õigusnormide järgimine, või eraõigusliku isiku poolt talle nimetatud õigusnormidest tulenevate õiguste kaitseks esitatud taotluse alusel tsiviilkohtumenetluse raames. |
| --- | --- |

2.

EÜ artikliga 49 kooskõlas olevate hasartmänge reguleerivate liikmesriigi õigusnormide kohaldamisel ei ole siseriikliku kohtu ülesanne iga kord kindlaks teha, kas rakendusmeede, mille eesmärk on tagada nende õigusnormide järgimine, on sobiv nendega taotletava eesmärgi saavutamise tagamiseks ning on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kui see meede kujutab endast nimetatud õigusnormide kasuliku mõju tagamiseks vajalikku elementi, mis ei too kaasa täiendavat piirangut nimetatud õigusnormidest tuleneva piirangu kõrval. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu menetluses oleva kohtuvaidluse lahendamise seisukohast ei oma mingisugust tähtsust asjaolu, kas rakendusmeede võeti avaliku võimu sellise sekkumise tagajärjel, mille eesmärk oli tagada siseriiklike õigusnormide järgimine, või eraõigusliku isiku poolt talle nimetatud õigusnormidest tulenevate õiguste kaitseks esitatud taotluse alusel tsiviilkohtumenetluse raames.

| 3. | EÜ artiklit 49 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis kehtestavad hasartmängude korraldamise ja edendamise osas üheainsa ettevõtja ainuõigusliku korra ja mis keelavad mis tahes teistel ettevõtjatel, sealhulgas teises liikmesriigis asutatud ettevõtjal, pakkuda interneti kaudu esimese liikmesriigi territooriumil nimetatud korra kohaldamisalasse kuuluvaid teenuseid. |
| --- | --- |

3.

EÜ artiklit 49 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis kehtestavad hasartmängude korraldamise ja edendamise osas üheainsa ettevõtja ainuõigusliku korra ja mis keelavad mis tahes teistel ettevõtjatel, sealhulgas teises liikmesriigis asutatud ettevõtjal, pakkuda interneti kaudu esimese liikmesriigi territooriumil nimetatud korra kohaldamisalasse kuuluvaid teenuseid.

---

(1)  ELT C 223, 30.8.2008.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/6

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 3. juuni 2010. aasta otsus (Tribunal Supremo (Hispaania) eelotsusetaotlus) — Caja de Ahorros y Monte de Piedad de Madrid versus Asociación de Usuarios de Servicios Bancarios (Ausbanc)

(Kohtuasi C-484/08) (1)

(Direktiiv 93/13/EMÜ - Tarbijalepingud - Tingimused, millega määratletakse lepingu põhiobjekt - Nende tingimuste ebaõiglase iseloomu kohtulik kontroll - Väljajätmine - Rangemad siseriiklikud sätted, et tagada tarbijate kaitstuse kõrgem tase)

2010/C 209/07

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Supremo

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Caja de Ahorros y Monte de Piedad de Madrid

Kostja: Asociación de Usuarios de Servicios Bancarios (Ausbanc)

Ese

Eelotsusetaotlus — Tribunal Supremo — EÜ artikli 2, artikli 3 lõike 1 punkti g, artikli 4 lõike 1 ning nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT L 95, lk 29; ELT eriväljaanne 15/02, lk 288) artikli 4 lõike 2 ja artikli 8 tõlgendamine — Rangemad siseriiklikud sätted, et tagada tarbijate kaitstuse kõrgem tase — Selliste tingimuste kontroll, millega määratletakse lepingu põhiobjekt või hinna ja tasu vastavus vastutehinguna pakutavatele teenustele või kaupadele

Resolutsioon

| 1. | Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes artikli 4 lõiget 2 ja artiklit 8 tuleb tõlgendada selliselt, et nendega ei ole vastuolus niisugused siseriiklikud õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, millega lubatakse selliste lepingutingimuste ebaõiglase iseloomu kohtulikku kontrolli, mis puudutavad lepingu põhiobjekti mõistet või hinna ja tasu vastavust vastutehinguna pakutavatele teenustele või kaupadele, isegi kui need tingimused on koostatud lihtsas ja arusaadavas keeles. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes artikli 4 lõiget 2 ja artiklit 8 tuleb tõlgendada selliselt, et nendega ei ole vastuolus niisugused siseriiklikud õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, millega lubatakse selliste lepingutingimuste ebaõiglase iseloomu kohtulikku kontrolli, mis puudutavad lepingu põhiobjekti mõistet või hinna ja tasu vastavust vastutehinguna pakutavatele teenustele või kaupadele, isegi kui need tingimused on koostatud lihtsas ja arusaadavas keeles.

| 2. | EÜ artikliga 2, EÜ artikli 3 lõike 1 punktiga g ja EÜ artikli 4 lõikega 1 ei ole vastuolus selline direktiivi 92/13 artikli 4 lõike 2 ja artikli 8 tõlgendamine, mille kohaselt võivad liikmesriigid võtta vastu siseriiklikud õigusnormid, millega lubatakse selliste lepingutingimuste ebaõiglase iseloomu kohtulikku kontrolli, mis puudutavad lepingu põhiobjekti mõistet või hinna ja tasu vastavust vastutehinguna pakutavatele teenustele või kaupadele, isegi kui need tingimused on koostatud lihtsas ja arusaadavas keeles. |
| --- | --- |

2.

EÜ artikliga 2, EÜ artikli 3 lõike 1 punktiga g ja EÜ artikli 4 lõikega 1 ei ole vastuolus selline direktiivi 92/13 artikli 4 lõike 2 ja artikli 8 tõlgendamine, mille kohaselt võivad liikmesriigid võtta vastu siseriiklikud õigusnormid, millega lubatakse selliste lepingutingimuste ebaõiglase iseloomu kohtulikku kontrolli, mis puudutavad lepingu põhiobjekti mõistet või hinna ja tasu vastavust vastutehinguna pakutavatele teenustele või kaupadele, isegi kui need tingimused on koostatud lihtsas ja arusaadavas keeles.

---

(1)  ELT C 19, 24.1.2009.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/6

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 3. juuni 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Hispaania Kuningriik

(Kohtuasi C-487/08) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Kapitali vaba liikumine - EÜ artikkel 56 ja EMP artikkel 40 - Erinev kohtlemine - Residendist äriühingutele ja mitteresidendist äriühingutele jaotatavad dividendid)

2010/C 209/08

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: R. Lyal ja I. Martinez del Peral Cagigal)

Kostja: Hispaania Kuningriik (esindaja: N. Díaz Abad)

Ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — EÜ artikli 56 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 40 rikkumine — Kodumaistele ja välisriigi aktsionäridele makstud dividendide erinev kohtlemine

Resolutsioon

| 1. | Kuna Hispaania Kuningriik seab Hispaania residendist äriühingute poolt jaotatud dividendidele maksuvabastuse kohaldamise sõltuvusse dividende saava äriühingu osalusest dividende jaotava äriühingu kapitalis, mis teises liikmesriigis asuva dividende saava äriühingu puhul peab olema suurem kui Hispaanias asuvate äriühingute puhul, siis on ta rikkunud EÜ artikli 56 lõikest 1 tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Kuna Hispaania Kuningriik seab Hispaania residendist äriühingute poolt jaotatud dividendidele maksuvabastuse kohaldamise sõltuvusse dividende saava äriühingu osalusest dividende jaotava äriühingu kapitalis, mis teises liikmesriigis asuva dividende saava äriühingu puhul peab olema suurem kui Hispaanias asuvate äriühingute puhul, siis on ta rikkunud EÜ artikli 56 lõikest 1 tulenevaid kohustusi.

| 2. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 3. | Jätta Euroopa Komisjoni ja Hispaania Kuningriigi kohtukulud kummagi poole enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Euroopa Komisjoni ja Hispaania Kuningriigi kohtukulud kummagi poole enda kanda.

---

(1)  ELT C 19, 24.01.2009.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/7

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 10. juuni 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Itaalia Vabariik

(Kohtuasi C-491/08) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Direktiiv 92/43/EMÜ - Looduslike elupaikade kaitse - Looduslik loomastik ja taimestik - Ühenduse tähtsusega ala - Kaitsekord - Turismikompleks „Is Arenas”)

2010/C 209/09

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindaja: D. Recchia)

Kostja: Itaalia Vabariik (esindajad: I. Bruni, G. Aiello)

Ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, lk 7; ELT eriväljaanne 15/02, lk 102) rikkumine — Ühenduse tähtsusega alad — Ala „Is Arenas” — Golfiväljaku rajamine

Resolutsioon

| 1. | Seoses turismikompleksi ja kinnisvaraprojektiga „Is Arenas”, mis puudutab ala „Is Arenas”:






  — | kuna Itaalia Vabariik ei olnud enne 19. juulit 2006, s.o kuupäev, mil ala „Is Arenas” kanti ühenduse tähtsusega alade nimekirja, võtnud nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivis 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta ette nähtud kaitseeesmärgi kohaselt vastu asjakohaseid kaitsemeetmeid, et kaitsta asjaomast ökoloogilist huvi, mida see ala pakub endast riiklikul tasemel ühenduse tähtsusega alana, ja eelkõige, kuna Itaalia Vabariik ei ole keelanud sellist sekkumist, mis võib tõsiselt kahjustada ala ökoloogilisi omadusi, ning |
| --- | --- | --- |

1.

Seoses turismikompleksi ja kinnisvaraprojektiga „Is Arenas”, mis puudutab ala „Is Arenas”:

—

kuna Itaalia Vabariik ei olnud enne 19. juulit 2006, s.o kuupäev, mil ala „Is Arenas” kanti ühenduse tähtsusega alade nimekirja, võtnud nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivis 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta ette nähtud kaitseeesmärgi kohaselt vastu asjakohaseid kaitsemeetmeid, et kaitsta asjaomast ökoloogilist huvi, mida see ala pakub endast riiklikul tasemel ühenduse tähtsusega alana, ja eelkõige, kuna Itaalia Vabariik ei ole keelanud sellist sekkumist, mis võib tõsiselt kahjustada ala ökoloogilisi omadusi, ning

| — | kuna Itaalia Vabariik ei ole pärast 19. juulit 2006 võtnud vastu vajalikke meetmeid, et vältida looduslike elupaikade halvenemist, mille kaitseks nimetatud ühenduse tähtsusega ala on määratud, |
| --- | --- |

—

kuna Itaalia Vabariik ei ole pärast 19. juulit 2006 võtnud vastu vajalikke meetmeid, et vältida looduslike elupaikade halvenemist, mille kaitseks nimetatud ühenduse tähtsusega ala on määratud,

siis on Itaalia Vabariik rikkunud direktiivist 92/43/EMÜ ja täpsemalt seoses teise etteheitega direktiivi artikli 6 lõikest 2 tulenevaid kohustusi.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Itaalia Vabariigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Itaalia Vabariigilt.

---

(1)  ELT C 44, 21.02.2009.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/7

---

Euroopa Kohtu (teine koda) 3. juuni 2010. aasta otsus (Oberster Gerichtshofi (Austria) eelotsusetaotlus) — Internetportal und Marketing GmbH versus Richard Schlicht

(Kohtuasi C-569/08) (1)

(Internet - Tippdomeen.eu - Määrus (EÜ) nr 874/2004 - Domeeninimed - Etapiviisiline registreerimine - Erimärgid - Spekulatiivsed ja kuritarvituslikud registreeringud - Mõiste „pahausksus”)

2010/C 209/10

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Oberster Gerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Internetportal und Marketing GmbH

Kostja: Richard Schlicht

Ese

Eelotsusetaotlus — Oberster Gerichtshof (Austria) — Komisjoni 28. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 874/2004, millega kehtestatakse tippdomeeni.eu rakendamise ja kasutamise üldeeskirjad ning selle registreerimise põhimõtted (ELT L 162, lk 40; ELT eriväljaanne 13/34, lk 825) artikli 21 lõike 1 punktide a ja b ning lõigete 2 ja 3 tõlgendamine — Spekulatiivsed ja kuritarvituslikud registreerimised — Mõisted „õigus või õigustatud huvi” ja „pahausksus” — Domeeninime registreerimine siseriikliku kaubamärgi omaniku poolt, kes omandas kaubamärgi selleks, et taotleda registreerimist etapiviisilise registreerimise esimeses osas — Domeeninimi, mis erineb oluliselt selle registreerimise aluseks olevast kaubamärgist, kuna on kõrvaldatud erimärk „&” — Kaubamärk „&R&E&I&F&E&N&”

Resolutsioon

| 1. | Komisjoni 28. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 874/2004, millega kehtestatakse tippdomeeni.eu rakendamise ja kasutamise üldeeskirjad ning selle registreerimise põhimõtted, artikli 21 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et pahausksus võib olla olemas ka muudel asjaoludel kui need, mis on loetletud selle sätte punktides a–e. |
| --- | --- |

1.

Komisjoni 28. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 874/2004, millega kehtestatakse tippdomeeni.eu rakendamise ja kasutamise üldeeskirjad ning selle registreerimise põhimõtted, artikli 21 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et pahausksus võib olla olemas ka muudel asjaoludel kui need, mis on loetletud selle sätte punktides a–e.

| 2. | Selleks et hinnata, kas on tegemist pahauskse käitumisega määruse nr 874/2004 artikli 21 lõike 1 punkti b tähenduses koostoimes sama artikli lõikega 3, peab liikmesriigi kohus võtma arvesse kõiki käsitletaval juhul asjakohaseid tegureid ning eelkõige seda, millistel tingimustel kaubamärgi registreerimine toimus ning millistel tingimustel tippdomeeni.eu domeeninimi registreeriti.
  Mis puudutab seda, millistel tingimustel kaubamärgi registreerimine toimus, peab liikmesriigi kohus võtma eelkõige arvesse järgmist:






  — | kavatsus mitte kasutada kaubamärki turul, mille jaoks kaitset taotleti; |
| --- | --- | --- |

2.

Selleks et hinnata, kas on tegemist pahauskse käitumisega määruse nr 874/2004 artikli 21 lõike 1 punkti b tähenduses koostoimes sama artikli lõikega 3, peab liikmesriigi kohus võtma arvesse kõiki käsitletaval juhul asjakohaseid tegureid ning eelkõige seda, millistel tingimustel kaubamärgi registreerimine toimus ning millistel tingimustel tippdomeeni.eu domeeninimi registreeriti.

Mis puudutab seda, millistel tingimustel kaubamärgi registreerimine toimus, peab liikmesriigi kohus võtma eelkõige arvesse järgmist:

—

kavatsus mitte kasutada kaubamärki turul, mille jaoks kaitset taotleti;

| — | kaubamärgi esitusviis; |
| --- | --- |

—

kaubamärgi esitusviis;

| — | asjaolu, et registreeriti suur hulk teisi kaubamärke, mis kattuvad liiginimetustega, ja |
| --- | --- |

—

asjaolu, et registreeriti suur hulk teisi kaubamärke, mis kattuvad liiginimetustega, ja

| — | asjaolu, et kaubamärk registreeriti veidi aega enne tippdomeeni.eu etapiviisilise registreerimise algust. |
| --- | --- |

—

asjaolu, et kaubamärk registreeriti veidi aega enne tippdomeeni.eu etapiviisilise registreerimise algust.

Mis puudutab seda, millistel tingimustel tippdomeeni.eu domeeninime registreeriti, peab liikmesriigi kohus võtma eelkõige arvesse järgmist:

| — | määruse nr 874/2004 artikli 11 tähenduses erimärkide või kirjavahemärkide kuritarvituslik kasutamine selleks, et kohaldada nimetatud artiklis kehtestatud transkribeerimiseeskirju; |
| --- | --- |

—

määruse nr 874/2004 artikli 11 tähenduses erimärkide või kirjavahemärkide kuritarvituslik kasutamine selleks, et kohaldada nimetatud artiklis kehtestatud transkribeerimiseeskirju;

| — | selles määruses ettenähtud etapiviisilise registreerimise esimese osa jooksul registreerimine sellise kaubamärgi alusel, mis on omandatud niisugustel tingimustel nagu põhikohtuasjas, ja |
| --- | --- |

—

selles määruses ettenähtud etapiviisilise registreerimise esimese osa jooksul registreerimine sellise kaubamärgi alusel, mis on omandatud niisugustel tingimustel nagu põhikohtuasjas, ja

| — | asjaolu, et esitati suur hulk selliste domeeninimede registreerimise taotlusi, mis kattuvad liiginimetustega. |
| --- | --- |

—

asjaolu, et esitati suur hulk selliste domeeninimede registreerimise taotlusi, mis kattuvad liiginimetustega.

---

(1)  ELT C 69, 21.3.2009.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/8

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 3. juuni 2010. aasta otsus (Oberlandesgericht Nürnberg — Saksamaa — eelotsusetaotlus) — Coty Prestige Lancaster Group GmbH versus Simex Trading AG

(Kohtuasi C-127/09) (1)

(Kaubamärgiõigus - Määrus (EÜ) nr 40/94 - Artikli 13 lõige 1 - Direktiiv 89/104/EMÜ - Artikli 7 lõige 1 - Kaubamärgiomaniku õiguste ammendumine - Turule viidud kauba mõiste - Omaniku nõusolek - Parfüümipudelid, mille kaubamärgiomanik on valikulisse turustusvõrgustikku kuuluvale heakskiidetud edasimüüjale „proovipudelina” üle andnud)

2010/C 209/11

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Oberlandesgericht Nürnberg

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Coty Prestige Lancaster Group GmbH

Kostja: Simex Trading AG

Ese

Eelotsusetaotlus — Oberlandesgericht Nürnberg — Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 146) artikli 13 lõike 1 ja 21. detsembri 1988. aasta esimese nõukogu direktiivi kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 40, 11.2.1989, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 92) artikli 7 tõlgendamine — Kaubamärgist tulenevate õiguste ammendumine — Mõiste „turule viidud kaup” tõlgendamine — Parfüümide proovipudelid, mille pakendil on märge, mille kohaselt on toode mõeldud reklaamiks ja mitte müügiks, ning mis antakse edasi lepingulistele edasimüüjatele kuni teistsuguse korralduse tegemiseni ning ilma omandi üleandmiseta.

Resolutsioon

Põhikohtuasja asjaoludel tuleb nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 13 lõiget 1 ning nõukogu 21. detsembri 1988. aasta esimese direktiivi 89/104/EMÜ kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artikli 7 lõiget 1 tõlgendada nii, et kaubamärgist tulenevad õigused ammenduvad üksnes siis, kui eelotsusetaotluse esitanud kohtu antava hinnangu kohaselt saab järeldada, et kaubamärgi omanik on andnud sõnaselge või kaudse nõusoleku selle kauba turuleviimisele ühenduses või EMP-s, mille osas kaubamärgiõiguste ammendumusele tuginetakse.

Põhikohtuasja asjaoludel, mille kohaselt kaubamärgi omanik annab „parfüümide proovipudelid” edasi temaga lepinguga seotud edasimüüjatele selleks, et viimased saaksid lubada oma klientidel tarvitada kaupade sisu proovimise eesmärgil, ilma omandiõiguse üleandmiseta ja müügikeeldu kehtestades, ning olukorras, kus kaubamärgi omanik võib kauba igal ajal tagasi võtta ning kus kauba kujundus erineb kaubamärgi omaniku poolt nendele edasimüüjatele üleantavate parfüümipudelitega võrreldes tunduvalt, välistab asjaolu, et asjaomased proovipudelid on parfüümipudelid, mis on varustatud märgetega „näidis” ja „müümine keelatud”, vastupidiste tõendite puudumisel, mille hindamine on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne, võimaluse, et kaubamärgi omanik on andnud kaudse nõusoleku nende turuleviimisele.

---

(1)  ELT C 141, 20.6.2009.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/9

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 10. juuni 2010. aasta otsus (Tribunale di Genova (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Fallimento Traghetti del Mediterraneo SpA versus Presidenza del Consiglio dei Ministri

(Kohtuasi C-140/09) (1)

(Riigiabi - Avaliku teenuse osutamise kohustuse eest vastutavale meretranspordiettevõtjale makstud toetused - Liikmesriigi seadus, mis näeb ette võimaluse teha ettemakseid enne lepingu heakskiitmist)

2010/C 209/12

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale di Genova

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Fallimento Traghetti del Mediterraneo SpA

Kostja: Presidenza del Consiglio dei Ministri

Ese

Eelotsusetaotlus — Tribunale di Genova — Riigiabi — Selliste siseriiklike õigusnormide kooskõla EÜ artiklitega 86–88, millega on ette nähtud võimalus anda riigiabi avaliku teenuse osutamise lepinguid täitma volitatud laevandusettevõtjatele, kuigi nende ettevõtjate ja ametiasutuse vahel ei ole sõlmitud kokkulepet ja ei ole määratud kindlaks täpseid kriteeriumeid, et vältida konkurentsi moonutamist

Resolutsioon

Liidu õigust tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigi regulatsiooni alusel, mis näeb ette ettemaksete tegemise enne lepingu heakskiitmist, ja põhikohtuasja iseloomustavatel asjaoludel makstud toetuste puhul on tegemist riigiabiga juhul, kui need toetused võivad kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust või kahjustavad või ähvardavad kahjustada konkurentsi — nende asjaolude kontrollimine on siseriikliku kohtu ülesanne.

---

(1)  ELT C 153, 4.7.2009.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/10

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 3. juuni 2010. aasta otsus (Cour de cassation’i eelotsusetaotlus — Belgia) — Belgia riik versus Nathalie De Fruytier

(Kohtuasi C-237/09) (1)

(Kuues käibemaksudirektiiv - Artikli 13 A osa lõike 1 punkt d - Avalikes huvides tegutsemise puhul ette nähtud maksuvabastus - Inimorganite, inimvere ja rinnapiima tarne - Füüsilisest isikust ettevõtja tegevus, mis seisneb inimpäritolu organite ja ainete transportimises haiglatele ja laboratooriumidele - Mõisted „kaubatarne” ja „teenuste osutamine” - Eristuskriteeriumid)

2010/C 209/13

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour de cassation

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Belgia riik

Vastustaja: Nathalie De Fruytier

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Cour de cassation (Belgia) — Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23) artikli 13 A osa lõike 1 punkti d tõlgendamine — Avalikes huvides tegutsemise puhul ette nähtud maksuvabastus — Inimorganite, inimvere ja rinnapiima tarne — Võimalus võrdsustada tarnega füüsilisest isikust ettevõtja tegevus, mis seisneb inimpäritolu organite ja ainete transportimises haiglatele ja laboratooriumidele

Resolutsioon

Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas artikli 13 A osa lõike 1 punkti d, millega „inimorganite, inimvere ja rinnapiima tarnimine” on käibemaksust vabastatud, tuleb tõlgendada nii, et see ei ole kohaldatav füüsilisest isikust ettevõtja tegevusele, mis seisneb inimpäritolu organite ja ainete transportimises haiglatele ja laboratooriumidele.

---

(1)  ELT C 220, 12.9.2009.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/10

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 10. juuni 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Tšehhi Vabariik

(Kohtuasi C-378/09) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Direktiiv 85/337/EMÜ - Artikli 10a esimene kuni kolmas lõik - Teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamine - Siseriiklikud õigusnormid, millega piiratakse keskkonnaküsimustes tehtud otsuste peale kaebuse esitamise võimalust - Nimetatud sätte ettenähtud tähtaja jooksul üle võtmata jätmine)

2010/C 209/14

Kohtumenetluse keel: tšehhi

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: M. Šimerdová ja J.-B. Laignelot)

Kostja: Tšehhi Vabariik (esindajad: M. Smolek ja J. Jirkalová)

Ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 175, lk 40; ELT eriväljaanne 15/01, lk 248), mida on muudetud nõukogu direktiiviga 97/11/EÜ (EÜT L 73, lk 5; ELT eriväljaanne 15/03, lk 151) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/35/EÜ (EÜT L 156, lk 17; ELT eriväljaanne 15/07, lk 466), artikli 10a esimese, teise ja kolmanda lõigu rikkumine — Siseriiklik õigus, mis piirab üldsuse kaasamist keskkonnaküsimuste üle otsustamisel

Resolutsioon

| 1. | Kuna Tšehhi Vabariik ei ole ettenähtud tähtaja jooksul võtnud vastu vajalikke õigus- ja haldusnorme nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/35/EÜ, artikli 10a esimese kuni kolmanda lõigu täitmiseks, on Tšehhi Vabariik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Kuna Tšehhi Vabariik ei ole ettenähtud tähtaja jooksul võtnud vastu vajalikke õigus- ja haldusnorme nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/35/EÜ, artikli 10a esimese kuni kolmanda lõigu täitmiseks, on Tšehhi Vabariik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Tšehhi Vabariigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Tšehhi Vabariigilt.

---

(1)  ELT C 312, 19.12.2009.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/11

---

Paul Inge Hanseni 18. jaanuaril 2010 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 17. novembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-295/09: Paul Inge Hansen versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(Kohtuasi C-26/10 P)

()

2010/C 209/15

Kohtumenetluse keel: rootsi

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Paul Inge Hansen (esindajad: advokaat P. Löfqvist ja dr. iur. C. von Quitzow)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Üldkohus (seitsmes koda) jättis 6. mai 2010. aasta määrusega apellatsioonkaebuse rahuldamata.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/11

---

13. aprillil 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik

(Kohtuasi C-185/10)

()

2010/C 209/16

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: M. Simerdova ja K. Herrmann)

Kostja: Poola Vabariik

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et kuna Poola Vabariik võttis vastu ja hoidis jõus 6. septembri 2001. aasta Ustawa „Prawo Farmaceutyczne” (ravimiseadus) 30. märtsi 2007. aasta seadusega muudetud redaktsioonis artikli 4, mis lubab Poolas ilma seal välja antud loata turustada välismaalt imporditud ravimeid, millel on samad toimeained, sama dosioloogia ja sama ravimvorm kui Poolas müügiloa saanud ravimitel, kui esimesena nimetatud ravimite hind on teisena nimetatud ravimite hinnaga konkurentsivõimeline, siis on Poola Vabariik rikkunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (1) artiklist 6 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Poola Vabariik võttis vastu ja hoidis jõus 6. septembri 2001. aasta Ustawa „Prawo Farmaceutyczne” (ravimiseadus) 30. märtsi 2007. aasta seadusega muudetud redaktsioonis artikli 4, mis lubab Poolas ilma seal välja antud loata turustada välismaalt imporditud ravimeid, millel on samad toimeained, sama dosioloogia ja sama ravimvorm kui Poolas müügiloa saanud ravimitel, kui esimesena nimetatud ravimite hind on teisena nimetatud ravimite hinnaga konkurentsivõimeline, siis on Poola Vabariik rikkunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (1) artiklist 6 tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Ustawa „Prawo Farmaceutyczne” artikli 4 lõike 1 ja lõike 3a kehtestamine ja kohaldamine Poola Vabariigi poolt võimaldab turustada Poolas ravimeid ilma, et pädev Poola ametiasutus oleks selleks müügiluba andnud, mis on vastuolus direktiivi 2001/83 artikli 6 lõikega 1.

Poola õigusnorm ei kuulu direktiivi 2001/83 artikli 5 lõike 1 ja artikli 126a, mis kehtestavad üldise ravimite siseriikliku müügiloa nõude osas direktiivi artikli 6 lõikest 1 erandi, kohaldamisalasse.

Eelkõige põhineb Ustawa „Prawo Farmaceutyczne” artikli 4 lõige 3a, mille kohaselt on välismaalt imporditud ravimite loa saamise eelduseks nende hinna kokurentsivõimelisus võrreldes juba Poola turul lubatud ravimitega, üksnes majanduslikul kriteeriumil. Sellise kriteeriumiga ei saa aga põhjendada erandit direktiivi 2001/83 artikli 6 lõikest 1. Peale selle puudutab Poola säte ravimeid, millel on samad toimeained, sama ravimvorm ja sama dosioloogia kui Poola turul lubatud ravimitel, mistõttu ei ole võimalik pidada neid Poola turul kättesaamatuks; juhtum, mille korral võib olla vajalik sihipärane import direktiivi artikli 5 lõike 1 tähenduses.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, lk 67; ELT eriväljaanne 13/27, lk 69).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/11

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Düsseldorf (Saksamaa) 19. aprillil 2010 — KMB Europe BV versus Hauptzollamt Duisburg

(Kohtuasi C-193/10)

()

2010/C 209/17

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Finanzgericht Düsseldorf

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: KMB Europe BV

Vastustaja: Hauptzollamt Duisburg

Eelotsuse küsimus

Kas kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 8521 nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (1) I lisas, mida on muudetud komisjoni 17. oktoobri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1549/2006 (2), tuleb tõlgendada nii, et sellesse rubriiki ei klassifitseerita selliseid seadmeid nagu järgnevalt kirjeldatav MP3/Media Player, sest oluline on põhifunktsioon heli taasesitamise seadmena või sest selle seadme üksikpiltide ja filmide taasesitamise võime on madala resolutsiooniga ja madala videosagedusega väikese ekraani tõttu piiratud?

---

(1)  EÜT L 256, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382.

(2)  Komisjoni 17. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1549/2006, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 301, lk 1).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/12

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Hamburg (Saksamaa) 26. aprillil 2010 — Ze Fu Fleischhandel GmbH versus Hauptzollamt Hamburg-Jonas

(Kohtuasi C-201/10)

()

2010/C 209/18

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Finanzgericht Hamburg

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Ze Fu Fleischhandel GmbH

Vastustaja: Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas kuni 2001. aasta lõpuni kehtinud Bürgerliches Gesetzbuchi (Saksa tsiviilseadustik, edaspidi „BGB”) § 195 redaktsioonis sätestatud aegumistähtaja analoogia alusel kohaldamine põhjendamatult saadud eksporditoetuste tagasimakse nõuetele rikub ühenduse õigusest tulenevat õiguskindluse põhimõtet? |
| --- | --- |

1.

Kas kuni 2001. aasta lõpuni kehtinud Bürgerliches Gesetzbuchi (Saksa tsiviilseadustik, edaspidi „BGB”) § 195 redaktsioonis sätestatud aegumistähtaja analoogia alusel kohaldamine põhjendamatult saadud eksporditoetuste tagasimakse nõuetele rikub ühenduse õigusest tulenevat õiguskindluse põhimõtet?

| 2. | Kas BGB §-s 195 sätestatud 30 aasta pikkuse aegumistähtaja kohaldamine põhjendamatult saadud eksporditoetuste tagasimakse nõuete puhul rikub ühenduse õigusest tulenevat proportsionaalsuse põhimõtet? |
| --- | --- |

2.

Kas BGB §-s 195 sätestatud 30 aasta pikkuse aegumistähtaja kohaldamine põhjendamatult saadud eksporditoetuste tagasimakse nõuete puhul rikub ühenduse õigusest tulenevat proportsionaalsuse põhimõtet?

| 3. | Kui vastus teisele küsimusele on jaatav: kas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (1) artikli 3 lõike 3 tähenduses pikema siseriikliku aegumistähtaja, mis määratakse üksikjuhul kindlaks kohtuliku õigusloome raames eeldatava erakorralise pädevuse alusel, kohaldamine rikub ühenduse õigusest tulenevat õiguskindluse põhimõtet? |
| --- | --- |

3.

Kui vastus teisele küsimusele on jaatav: kas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (1) artikli 3 lõike 3 tähenduses pikema siseriikliku aegumistähtaja, mis määratakse üksikjuhul kindlaks kohtuliku õigusloome raames eeldatava erakorralise pädevuse alusel, kohaldamine rikub ühenduse õigusest tulenevat õiguskindluse põhimõtet?

---

(1)  EÜT L 312, lk 1; ELT eriväljaanne 01/01, lk 340.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/12

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Hamburg (Saksamaa) 26. aprillil 2010 — Vion Trading GmbH versus Hauptzollamt Hamburg-Jonas

(Kohtuasi C-202/10)

()

2010/C 209/19

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Finanzgericht Hamburg

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Vion Trading GmbH

Vastustaja: Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas kuni 2001. aasta lõpuni kehtinud Bürgerliches Gesetzbuchi (Saksa tsiviilseadustik, edaspidi „BGB”) § 195 redaktsioonis sätestatud aegumistähtaja analoogia alusel kohaldamine põhjendamatult saadud eksporditoetuste tagasimakse nõuetele rikub ühenduse õigusest tulenevat õiguskindluse põhimõtet? |
| --- | --- |

1.

Kas kuni 2001. aasta lõpuni kehtinud Bürgerliches Gesetzbuchi (Saksa tsiviilseadustik, edaspidi „BGB”) § 195 redaktsioonis sätestatud aegumistähtaja analoogia alusel kohaldamine põhjendamatult saadud eksporditoetuste tagasimakse nõuetele rikub ühenduse õigusest tulenevat õiguskindluse põhimõtet?

| 2. | Kas BGB § s 195 sätestatud 30 aasta pikkuse aegumistähtaja kohaldamine põhjendamatult saadud eksporditoetuste tagasimakse nõuete puhul rikub ühenduse õigusest tulenevat proportsionaalsuse põhimõtet? |
| --- | --- |

2.

Kas BGB § s 195 sätestatud 30 aasta pikkuse aegumistähtaja kohaldamine põhjendamatult saadud eksporditoetuste tagasimakse nõuete puhul rikub ühenduse õigusest tulenevat proportsionaalsuse põhimõtet?

| 3. | Kui vastus teisele küsimusele on jaatav: kas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (1) artikli 3 lõike 3 tähenduses pikema siseriikliku aegumistähtaja, mis määratakse üksikjuhul kindlaks kohtuliku õigusloome raames eeldatava erakorralise pädevuse alusel, kohaldamine rikub ühenduse õigusest tulenevat õiguskindluse põhimõtet? |
| --- | --- |

3.

Kui vastus teisele küsimusele on jaatav: kas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (1) artikli 3 lõike 3 tähenduses pikema siseriikliku aegumistähtaja, mis määratakse üksikjuhul kindlaks kohtuliku õigusloome raames eeldatava erakorralise pädevuse alusel, kohaldamine rikub ühenduse õigusest tulenevat õiguskindluse põhimõtet?

---

(1)  EÜT L 312, lk 1; ELT eriväljaanne 01/01, lk 340.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/13

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gliwicach (Poola) 3. mail 2010 — Logstor ROR Polska Sp. z o.o. versus Dyrektor Izby Skarbowej w Katowicach

(Kohtuasi C-212/10)

()

2010/C 209/20

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gliwicach

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Logstor ROR Polska Sp. z o.o.

Vastustaja: Dyrektor Izby Skarbowej w Katowicach

Eelotsuse küsimus

Kas nõukogu 17. juuli 1969. aasta direktiivi 69/335/EMÜ kapitali suurendamise kaudse maksustamise kohta (1), mida on 17. juunil 1985 muudetud 10. juuni 1985. aasta direktiivi 85/303/EMÜ (2) artikli 1 punktiga 1, artikli 4 lõige 2 lubab liikmesriigil kehtestada 1. jaanuarist 2007 uuesti kapitalimaksu, millega maksustatakse kapitaliühingu võetud laen, kui laenuandja omandab õiguse osale äriühingu kasumist, juhul kui liikmesriik on ühinemise päevaks, 1. maiks 2004, loobunud vastava maksuga maksustamisest?

---

(1)  EÜT L 249, lk 25; ELT eriväljaanne 09/01, lk 11.

(2)  Nõukogu 10. juuni 1985. aasta direktiiv 85/303/EMÜ, millega muudetakse direktiivi 69/335/EMÜ kapitali suurendamise kaudse maksustamise kohta (EÜT L 156, lk 23; ELT eriväljaanne 09/01, lk 122).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/13

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud First-tier Tribunal (Tax Chamber) (Ühendkuningriik) 4. mail 2010 — Pacific World Limited, FDD International Limited versus Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs

(Kohtuasi C-215/10)

()

2010/C 209/21

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

First-tier Tribunal (Tax Chamber)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: Pacific World Limited, FDD International Limited

Vastustaja: Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas komisjoni 28. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1417/2007 (1) teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris on kehtiv osas, milles see klassifitseerib I lisas kirjeldatud tehisküüned ning sellest tulenevalt tehisküüntekomplektid KN-i alamrubriiki 3926 90 97? |
| --- | --- |

1.

Kas komisjoni 28. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1417/2007 (1) teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris on kehtiv osas, milles see klassifitseerib I lisas kirjeldatud tehisküüned ning sellest tulenevalt tehisküüntekomplektid KN-i alamrubriiki 3926 90 97?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on eitav, kas siis tuleb kombineeritud nomenklatuuri tõlgendada nii, et selle kohaselt peab kõnealused tehisküüntekomplektid klassifitseerima tariifirubriiki 3304 30 00„Kosmeetika- ja jumestusvalmistised, nahahooldusvalmistised (v.a ravimid), sh päevitus- ja päikesekaitsevalmistised; maniküüri- ja pediküürivalmistised. maniküüri- ja pediküürivalmistised” või tariifirubriiki 8214 20 00„Muud lõikeriistad (näiteks juukselõikusmasinad, lihuniku- ja köögikirved, raiumis- ja hakkimisnoad, paberinoad); maniküüri- ja pediküürikomplektid ja -tarbed (sh küüneviilid). maniküüri- ja pediküürikomplektid ja -tarbed (sh küüneviilid)”? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on eitav, kas siis tuleb kombineeritud nomenklatuuri tõlgendada nii, et selle kohaselt peab kõnealused tehisküüntekomplektid klassifitseerima tariifirubriiki 3304 30 00„Kosmeetika- ja jumestusvalmistised, nahahooldusvalmistised (v.a ravimid), sh päevitus- ja päikesekaitsevalmistised; maniküüri- ja pediküürivalmistised. maniküüri- ja pediküürivalmistised” või tariifirubriiki 8214 20 00„Muud lõikeriistad (näiteks juukselõikusmasinad, lihuniku- ja köögikirved, raiumis- ja hakkimisnoad, paberinoad); maniküüri- ja pediküürikomplektid ja -tarbed (sh küüneviilid). maniküüri- ja pediküürikomplektid ja -tarbed (sh küüneviilid)”?

---

(1)  ELT L 316, lk 4.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/14

---

6. mail 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Portugali Vabariik

(Kohtuasi C-220/10)

()

2010/C 209/22

Kohtumenetluse keel: portugali

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: P. Guerra e Andrade ja S. Pardo Quintillán)

Kostja: Portugali Vabariik

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et Portugali Vabariik |
| --- | --- |

—

tuvastada, et Portugali Vabariik

| — | on rikkunud kohustusi, mis tulenevad direktiivi 91/271/EMÜ (1) II lisast koostoimes sama direktiivi artikli 6 lõikega 1, jättes vähem tundlike aladena kindlaks määramata kõik Madeira saare ja Porto Santo saare rannikuveed, kohaldamata viidatud II lisas sätestatud kriteeriume, ja eelkõige jättes läbi viimata põhjalikud uurimused, mis näitaksid, et vastav reovesi ei kahjusta keskkonda; |
| --- | --- |

—

on rikkunud kohustusi, mis tulenevad direktiivi 91/271/EMÜ (1) II lisast koostoimes sama direktiivi artikli 6 lõikega 1, jättes vähem tundlike aladena kindlaks määramata kõik Madeira saare ja Porto Santo saare rannikuveed, kohaldamata viidatud II lisas sätestatud kriteeriume, ja eelkõige jättes läbi viimata põhjalikud uurimused, mis näitaksid, et vastav reovesi ei kahjusta keskkonda;

| — | on rikkunud direktiivi 91/271/EMÜ artikli 6 lõiget 2, puhastades suurema kui 10 000 inimekvivalendiga linnastute nagu Funchali ja Câmara de Lobose linnastud reovett, mida juhitakse Madeira saare rannikuvette, vähem põhjalikult, kui on ette nähtud direktiivi artiklis 4, jättes läbi viimata põhjalikud uurimused, mis näitaksid, et vastav reovesi ei kahjusta keskkonda; |
| --- | --- |

—

on rikkunud direktiivi 91/271/EMÜ artikli 6 lõiget 2, puhastades suurema kui 10 000 inimekvivalendiga linnastute nagu Funchali ja Câmara de Lobose linnastud reovett, mida juhitakse Madeira saare rannikuvette, vähem põhjalikult, kui on ette nähtud direktiivi artiklis 4, jättes läbi viimata põhjalikud uurimused, mis näitaksid, et vastav reovesi ei kahjusta keskkonda;

| — | on rikkunud direktiivi 91/271/EMÜ artikleid 3 ja 5, jättes tagamata, et Albufeira/Armação de Pêra linnastul oleks asulareovee kogumissüsteemid vastavalt artiklis 3 sätestatule ja et vastavalt direktiivi artiklis 5 sätestatule läbiks nimetatud reovesi põhjalikuma puhastuse, kui on ette nähtud artiklis 4; |
| --- | --- |

—

on rikkunud direktiivi 91/271/EMÜ artikleid 3 ja 5, jättes tagamata, et Albufeira/Armação de Pêra linnastul oleks asulareovee kogumissüsteemid vastavalt artiklis 3 sätestatule ja et vastavalt direktiivi artiklis 5 sätestatule läbiks nimetatud reovesi põhjalikuma puhastuse, kui on ette nähtud artiklis 4;

| — | on rikkunud direktiivi 91/271/EMÜ artiklit 5, jättes tagamata, et Beja linnastu reovesi läbiks vastavalt direktiivi artiklis 5 sätestatule põhjalikuma puhastuse, kui on ette nähtud artiklis 4; |
| --- | --- |

—

on rikkunud direktiivi 91/271/EMÜ artiklit 5, jättes tagamata, et Beja linnastu reovesi läbiks vastavalt direktiivi artiklis 5 sätestatule põhjalikuma puhastuse, kui on ette nähtud artiklis 4;

| — | on rikkunud direktiivi 91/271/EMÜ artiklit 5, jättes tagamata, et Chavesi linnastu reovesi läbiks vastavalt direktiivi artiklis 5 sätestatule põhjalikuma puhastuse, kui on ette nähtud artiklis 4; |
| --- | --- |

—

on rikkunud direktiivi 91/271/EMÜ artiklit 5, jättes tagamata, et Chavesi linnastu reovesi läbiks vastavalt direktiivi artiklis 5 sätestatule põhjalikuma puhastuse, kui on ette nähtud artiklis 4;

| — | on rikkunud direktiivi 91/271/EMÜ artikleid 3 ja 5, jättes tagamata, et Tejo jõe suudmeala viiel linnastul — st Barreiro/Moita, Fernão Ferro, Montijo, Quinta do Conde ja Seixali linnastul — oleks asulareovee kogumissüsteemid vastavalt artiklis 3 sätestatule, ja jättes tagamata, et kuue linnastu, mille reovesi juhitakse Tejo suudmeala vasakule kaldale — st Barreiro/Moita, Corroios/Quinta da Bomba, Fernão Ferro, Montijo, Quinta do Conde ja Seixali linnastu — reovesi läbiks vastavalt direktiivi artiklis 5 sätestatule põhjalikuma puhastuse, kui on ette nähtud artiklis 4; |
| --- | --- |

—

on rikkunud direktiivi 91/271/EMÜ artikleid 3 ja 5, jättes tagamata, et Tejo jõe suudmeala viiel linnastul — st Barreiro/Moita, Fernão Ferro, Montijo, Quinta do Conde ja Seixali linnastul — oleks asulareovee kogumissüsteemid vastavalt artiklis 3 sätestatule, ja jättes tagamata, et kuue linnastu, mille reovesi juhitakse Tejo suudmeala vasakule kaldale — st Barreiro/Moita, Corroios/Quinta da Bomba, Fernão Ferro, Montijo, Quinta do Conde ja Seixali linnastu — reovesi läbiks vastavalt direktiivi artiklis 5 sätestatule põhjalikuma puhastuse, kui on ette nähtud artiklis 4;

| — | on rikkunud direktiivi 91/271/EMÜ artiklit 5, jättes tagamata, et Elvase linnastu reovesi läbiks vastavalt direktiivi artiklis 5 sätestatule põhjalikuma puhastuse, kui on ette nähtud artiklis 4; |
| --- | --- |

—

on rikkunud direktiivi 91/271/EMÜ artiklit 5, jättes tagamata, et Elvase linnastu reovesi läbiks vastavalt direktiivi artiklis 5 sätestatule põhjalikuma puhastuse, kui on ette nähtud artiklis 4;

| — | on rikkunud direktiivi 91/271/EMÜ artiklit 5, jättes tagamata, et Tavira linnastu reovesi läbiks vastavalt direktiivi artiklis 5 sätestatule põhjalikuma puhastuse, kui on ette nähtud artiklis 4; |
| --- | --- |

—

on rikkunud direktiivi 91/271/EMÜ artiklit 5, jättes tagamata, et Tavira linnastu reovesi läbiks vastavalt direktiivi artiklis 5 sätestatule põhjalikuma puhastuse, kui on ette nähtud artiklis 4;

| — | on rikkunud direktiivi 91/271/EMÜ artikleid 3 ja 5, jättes tagamata, et Viseu linnastul oleks asulareovee kogumissüsteemid vastavalt artiklis 3 sätestatule ja et vastavalt direktiivi artiklis 5 sätestatule läbiks nimetatud reovesi põhjalikuma puhastuse, kui on ette nähtud artiklis 4; |
| --- | --- |

—

on rikkunud direktiivi 91/271/EMÜ artikleid 3 ja 5, jättes tagamata, et Viseu linnastul oleks asulareovee kogumissüsteemid vastavalt artiklis 3 sätestatule ja et vastavalt direktiivi artiklis 5 sätestatule läbiks nimetatud reovesi põhjalikuma puhastuse, kui on ette nähtud artiklis 4;

| — | mõista kohtukulud välja Portugali Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Portugali Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

On mitu linnastut, mis ei järgi direktiivi sätteid: seitse neist rikuvad artiklist 3 tulenevaid kohustusi ja ülejäänud kaksteist rikuvad kohustusi, mis tulenevad artiklist 5.

Mõned kõnealused linnastud ei puhasta oma reovett mitte mingil kujul.

Tundlike piirkondade asulareovee osas nõuab direktiiv reovee põhjalikumat puhastamist kui muude piirkondade reovee osas.

II lisa punkti B kohaselt võib mereveekogu või -ala määrata vähem tundlikuks alaks, kui sellesse juhitav heitvesi ei kahjusta keskkonda selle ala morfoloogia, hüdroloogia või seal valitsevate hüdrauliliste tingimuste tõttu

Direktiivi artikli 6 lõige 2 sätestab, millistel tingimustel võib vähem tundlikesse piirkondadesse juhitud asulareovett puhastada vähem põhjalikult. See säte näeb eelkõige ette, et asulareovett, mida juhitakse 10 000 kuni 150 000 inimekvivalendiga linnastutest rannikuvetesse, tohib puhastada vähem põhjalikult üksnes juhul, kui põhjalikud uurimused näitavad, et see reovesi ei kahjusta keskkonda ja kui komisjonile on edastatud kõnealuste uurimuste kohta kogu asjakohane teave.

---

(1)  Nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiiv 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, lk 40; ELT eriväljaanne 15/02, lk 26).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/15 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/15

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Amtsgericht Köln (Saksamaa) 10. mail 2010 — Hannelore Adams versus Germanwings GmbH

(Kohtuasi C-226/10)

()

2010/C 209/23

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Amtsgericht Köln

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Hannelore Adams

Kostja: Germanwings GmbH

Eelotsuse küsimus

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (1) artikli 4 lõige 3 on kohaldatav, kui reisija, kellel on kinnitatud broneering edasi-tagasilennule, ei ilmu tagasilennule registreerimisele ja põhjendab seda järgmiste asjaoludega:

| — | tegutsev lennuettevõtja jättis reisija, kes ilmus õigel ajal registreerimisele, vastu tema tahtmist maha lähtekohast väljuvast lennureisist ja teavitas teda ka tagasilennust mahajätmisest; |
| --- | --- |

—

tegutsev lennuettevõtja jättis reisija, kes ilmus õigel ajal registreerimisele, vastu tema tahtmist maha lähtekohast väljuvast lennureisist ja teavitas teda ka tagasilennust mahajätmisest;

| — | lennureisist mahajätmine tuleneb tegutseva lennuettevõtja ekslikust arvamusest, et reisijal on maksmata käsitlustasu, mida ta peab maksma tema arvelduskontolt võetud rahasumma tagasikandmise eest. |
| --- | --- |

—

lennureisist mahajätmine tuleneb tegutseva lennuettevõtja ekslikust arvamusest, et reisijal on maksmata käsitlustasu, mida ta peab maksma tema arvelduskontolt võetud rahasumma tagasikandmise eest.

---

(1)  ELT L 46, lk 1, ELT eriväljaanne 07/08, lk 10.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/16

---

7. mail 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Eesti Vabariik

(Kohtuasi C-227/10)

()

2010/C 209/24

Kohtumenetluse keel: eesti keel

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: P. Oliver, J.-B. Laignelot, esindajad, A. Salumets, vandeadvokaat)

Kostja: Eesti Vabariik

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et Eesti Vabariik on jätnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiivi 2001/42/EÜ (1) (teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta) artikli 2 punkti a ning artikli 6 lõigete 1 ja 3 täitmiseks vajalikke õigusnorme nõuetekohaselt üle võtmata ning sellega on Eesti Vabariik jätnud täitmata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiivist 2001/42/EÜ tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et Eesti Vabariik on jätnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiivi 2001/42/EÜ (1) (teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta) artikli 2 punkti a ning artikli 6 lõigete 1 ja 3 täitmiseks vajalikke õigusnorme nõuetekohaselt üle võtmata ning sellega on Eesti Vabariik jätnud täitmata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiivist 2001/42/EÜ tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Eesti Vabariik. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Eesti Vabariik.

Väited ja peamised argumendid

Direktiivi artikli 2 punkti a esimese taande mittetäielik ülevõtmine

Komisjon on seisukohal, et ehki Eesti keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimise seaduse (KeHJS) §-is 31 toodud määratlus on laiem direktiivi omast seoses direktiivi artikli 2 punkti a teise taandega, jääb see siiski kitsamaks seoses esimese taandega, kuna on välja jäetud (võimaliku keskkonnamõjuga) kavad ja programmid, mille koostab asutus, kuid mis ei ole kehtestatud õigusaktiga. Seega, Eesti siseriikliku seaduse kohaselt on võimalik, et sellised kavad ja programmid, mida nõutakse õigus-või haldusnormidega (ehki seda direktiivi tingimust Eesti seaduses ei nõuta) ei kuulu keskkonnamõju hindamisele.

Puudused direktiivi artikli 6 lõike 1 ülevõtmisel

Komisjon on seisukohal, et KeHJS § 37 lõige 2 punktis 3 toodud nõue avalikustada kas kava/programmi eelnõu või ainult lähteülesanne, ei ole direktiiviga kooskõlas. Komisjon leiab, et üldiselt on strateegilise planeerimisdokumendi lähteülesanne liiga üldsõnaline ning ei võimalda tuvastada ja hinnata kõiki mõjusid keskkonnale ka inimeste tervisele.

Direktiivi artikli 6 lõike 3 mittetäielik ülevõtmine

Direktiivi artikli 6 lõikes 3 sätestatakse selge kohustus määrata asutused, keda kavade või programmide rakendamisega kaasnev keskkonnamõju tõenäoliselt puudutab. Sellele sättele viitavad ka direktiivi artikkel 3 lõige 6, artikkel 5 lõige 4 ja artikkel 6 lõiked 1 ja 2. Nii KeHJS § 36 lõige 3 kui ka KeHJS § 35 lõige 4 loetlevad ühed ja samad asutused, kellega tuleb konsulteerida (Sotsiaalministeerium, Kultuuriministeerium, Keskkonnaministeerium, keskkonnateenistus või kohaliku omavalitsuse organ), kuid Eesti seaduses ei nõuta ühegi teise asutusega konsulteerimist. See aga tähendab, et puudub üldine nõue konsulteerida kõigi asutusega, keda nende ainuomaste keskkonnaalaste tööülesannete tõttu kavade või programmide rakendamisega kaasnev keskkonnamõju tõenäoliselt puudutab. Samuti ei ole viidatud KeHJS paragrahvide põhjal selge, milliste asutustega lisaks loetletud asutustele tuleks konsulteerida. Komisjoni arvetes on Eesti Seadus ebaselge ning valikuvabadus asutuste määramisel direktiivi paragrahvi 6 lõike 3 kohaselt on liiga suur. On võimalik, et võib olla muid asutusi, keda kavade või programmide rakendamisega kaasnev keskkonnamõju tõenäoliselt puudutab. Kuigi Eesti seadus näeb ette võimaluse korral konsulteerida muude asutustega, on võimalik et nendega ei konsulteerita ka siis kui neid kavade ja programmide rakendamisega kaasnev keskkonnamõju tõenäoliselt puudutab, sest sellisel juhul ei ole konsulteerimine kohustuslik.

---

(1)  ELT L 197, lk 30; ELT eriväljaanne 15/6, lk 157

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/16

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud High Court of Justice (Chancery Division) (Ühendkuningriik) 10. mail 2010 — Euroopa Jalgpalliliit (UEFA), British Sky Broadcasting Ltd versus Euroview Sport Ltd

(Kohtuasi C-228/10)

()

2010/C 209/25

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

High Court of Justice (Chancery Division)

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Euroopa Jalgpalliliit (UEFA), British Sky Broadcasting Ltd

Kostja: Euroview Sport Ltd

Eelotsuse küsimused

1.   Ebaseaduslik seade

| a) | Kui tingimusjuurdepääsuseade on valmistatud teenuseosutaja poolt või tema nõusolekul ja selle müümisel antakse piiratud luba kasutada seda seadet üksnes juurdepääsuks kaitstud teenusele teatavatel asjaoludel, siis kas see seade muutub direktiivi 98/84/EÜ (1) artikli 2 punkti e tähenduses „ebaseaduslikuks seadmeks”, kui see antakse üle kõnealuse kaitstud teenuse kasutamiseks teenuseosutaja loaga hõlmamata kohas või viisil või isiku poolt? |
| --- | --- |

a)

Kui tingimusjuurdepääsuseade on valmistatud teenuseosutaja poolt või tema nõusolekul ja selle müümisel antakse piiratud luba kasutada seda seadet üksnes juurdepääsuks kaitstud teenusele teatavatel asjaoludel, siis kas see seade muutub direktiivi 98/84/EÜ (1) artikli 2 punkti e tähenduses „ebaseaduslikuks seadmeks”, kui see antakse üle kõnealuse kaitstud teenuse kasutamiseks teenuseosutaja loaga hõlmamata kohas või viisil või isiku poolt?

| b) | Mida tähendavad nimetatud direktiivi artikli 2 punktis e sõnad „kavandatud või kohandatud”? |
| --- | --- |

b)

Mida tähendavad nimetatud direktiivi artikli 2 punktis e sõnad „kavandatud või kohandatud”?

2.   Hagi alus

Kui esimene teenuseosutaja kannab programmi sisu kodeeritult üle teisele teenuseosutajale, kes edastab seda sisu ringhäälingu kaudu tingimusjuurdepääsu alusel, siis milliseid tegureid tuleb arvestada tuvastamisel, kas kaitstud teenuse esimese osutaja huve on direktiivi 98/84/EÜ artikli 5 tähenduses mõjutatud?

Täpsemalt:

kui esimene ettevõtja kannab programmi sisu (mis sisaldab visuaalseid kujutisi, taustaheli ja ingliskeelseid kommentaare) kodeeritult üle teisele ettevõtjale, kes omakorda edastab selle programmi sisu üldsusele ringhäälingu kaudu (lisades sellele sisule oma logo ja mõnikord ka lisahelikanali kommentaaride jaoks), siis:

| a) | kas esimese ettevõtja ülekanne kujutab endast kaitstud teenust „teleringhäälingu” kujul direktiivi 98/84/EÜ artikli 2 punkti a ja direktiivi 89/552/EMÜ (2) artikli 1 punkti a tähenduses? |
| --- | --- |

a)

kas esimese ettevõtja ülekanne kujutab endast kaitstud teenust „teleringhäälingu” kujul direktiivi 98/84/EÜ artikli 2 punkti a ja direktiivi 89/552/EMÜ (2) artikli 1 punkti a tähenduses?

| b) | kas esimene ettevõtja peab olema direktiivi 89/552/EMÜ artikli 1 punkti b tähenduses ringhäälinguorganisatsioon, et teda saaks pidada isikuks, kes osutab kaitstud teenust teleringhäälingu kujul direktiivi 98/84/EÜ artikli 2 lõike a esimese taande tähenduses? |
| --- | --- |

b)

kas esimene ettevõtja peab olema direktiivi 89/552/EMÜ artikli 1 punkti b tähenduses ringhäälinguorganisatsioon, et teda saaks pidada isikuks, kes osutab kaitstud teenust teleringhäälingu kujul direktiivi 98/84/EÜ artikli 2 lõike a esimese taande tähenduses?

| c) | kas direktiivi 98/84/EÜ artiklit 5 tuleb tõlgendada nii, et sellega antakse esimesele ettevõtjale õigus esitada hagisid seoses ebaseaduslike seadmetega, mis võimaldavad jälgida teise ettevõtja edastatavat programmi:






  i) | kas sellepärast, et niisuguseid seadmeid tuleb pidada sellisteks, mis võimaldavad ringhäälingus edastatava signaali kaudu kasutada esimese ettevõtja enda teenust; |
| --- | --- | --- |

c)

kas direktiivi 98/84/EÜ artiklit 5 tuleb tõlgendada nii, et sellega antakse esimesele ettevõtjale õigus esitada hagisid seoses ebaseaduslike seadmetega, mis võimaldavad jälgida teise ettevõtja edastatavat programmi:

i)

kas sellepärast, et niisuguseid seadmeid tuleb pidada sellisteks, mis võimaldavad ringhäälingus edastatava signaali kaudu kasutada esimese ettevõtja enda teenust;

| ii) | või sellepärast, et esimene ettevõtja on kaitstud teenuse osutaja, kelle huve rikkumine mõjutab (kuna niisugused seadmed võimaldavad loata kasutada kaitstud teenust, mida osutab teine ettevõtja)? |
| --- | --- |

ii)

või sellepärast, et esimene ettevõtja on kaitstud teenuse osutaja, kelle huve rikkumine mõjutab (kuna niisugused seadmed võimaldavad loata kasutada kaitstud teenust, mida osutab teine ettevõtja)?

| d) | Kas käesoleva küsimuse punktile c antav vastus sõltub sellest, kas esimene ja teine teenuseosutaja kasutavad erinevaid dekrüpteerimissüsteeme ja tingimusjuurdepääsu süsteeme? |
| --- | --- |

d)

Kas käesoleva küsimuse punktile c antav vastus sõltub sellest, kas esimene ja teine teenuseosutaja kasutavad erinevaid dekrüpteerimissüsteeme ja tingimusjuurdepääsu süsteeme?

3.   Direktiivi 2001/29/EÜ (3) artikkel 6: tehnilised meetmed

Kui:

| i) | ringhäälingus kantakse satelliidi kaudu üle autoriõigusega kaitstud teoseid; |
| --- | --- |

i)

ringhäälingus kantakse satelliidi kaudu üle autoriõigusega kaitstud teoseid;

| ii) | saade kantakse üle krüpteeritult; |
| --- | --- |

ii)

saade kantakse üle krüpteeritult;

| iii) | saade on mõeldud jälgimiseks ainult asjaomase, satelliidisignaali üle kandva ringhäälinguorganisatsiooni abonentidele; |
| --- | --- |

iii)

saade on mõeldud jälgimiseks ainult asjaomase, satelliidisignaali üle kandva ringhäälinguorganisatsiooni abonentidele;

| iv) | abonentidele antakse dekooderkaart, mis võimaldab neil saadet jälgida;
  siis:






  a) | kas krüpteerimine kujutab endast „tehnilisi meetmeid” direktiivi 2001/29/EÜ artikli 6 lõike 3 tähenduses? Kui vastus on jaatav, siis kas see tehniline meede on direktiivi 2001/29/EÜ artikli 6 lõike 3 tähenduses „tõhus”? |
| --- | --- | --- |

iv)

abonentidele antakse dekooderkaart, mis võimaldab neil saadet jälgida;

siis:

a)

kas krüpteerimine kujutab endast „tehnilisi meetmeid” direktiivi 2001/29/EÜ artikli 6 lõike 3 tähenduses? Kui vastus on jaatav, siis kas see tehniline meede on direktiivi 2001/29/EÜ artikli 6 lõike 3 tähenduses „tõhus”?

| b) | kas see, kui dekooderkaarti, mille on kliendile abonementlepingu alusel esimeses liikmesriigis üle andnud satelliidiringhäälingus saadet edastav organisatsioon, kasutatakse teises liikmesriigis selle saate ning selles sisalduvate autoriõigusega kaitstud teoste jälgimiseks, kujutab endast niisugustest tehnilistest meetmetest „kõrvalehoidmist”, kui ringhäälinguorganisatsioon ei nõustu dekooderkaardi sellise kasutamisega? |
| --- | --- |

b)

kas see, kui dekooderkaarti, mille on kliendile abonementlepingu alusel esimeses liikmesriigis üle andnud satelliidiringhäälingus saadet edastav organisatsioon, kasutatakse teises liikmesriigis selle saate ning selles sisalduvate autoriõigusega kaitstud teoste jälgimiseks, kujutab endast niisugustest tehnilistest meetmetest „kõrvalehoidmist”, kui ringhäälinguorganisatsioon ei nõustu dekooderkaardi sellise kasutamisega?

| c) | kas ettevõtjat, kes impordib dekooderkaarte teise liikmesriiki ja reklaamib seal nende müüki ja kasutamist, tuleb pidada selliseks, kes impordib või reklaamib seadmeid või osutab teenuseid:






  i) | mida reklaamitakse või turustatakse kõrvalehoidmiseks direktiivi artikli 6 lõike 2 punkti a tähenduses? |
| --- | --- | --- |

c)

kas ettevõtjat, kes impordib dekooderkaarte teise liikmesriiki ja reklaamib seal nende müüki ja kasutamist, tuleb pidada selliseks, kes impordib või reklaamib seadmeid või osutab teenuseid:

i)

mida reklaamitakse või turustatakse kõrvalehoidmiseks direktiivi artikli 6 lõike 2 punkti a tähenduses?

| ii) | millel puudub muu märkimisväärne äriline tähtsus peale kõrvalehoidmise direktiivi artikli 6 lõike 2 punkti b tähenduses? |
| --- | --- |

ii)

millel puudub muu märkimisväärne äriline tähtsus peale kõrvalehoidmise direktiivi artikli 6 lõike 2 punkti b tähenduses?

| iii) | mis on eelkõige kavandatud, valmistatud, kohandatud või osutatud kõrvalehoidmiseks või selle soodustamiseks direktiivi artikli 6 lõike 2 punkti c tähenduses? |
| --- | --- |

iii)

mis on eelkõige kavandatud, valmistatud, kohandatud või osutatud kõrvalehoidmiseks või selle soodustamiseks direktiivi artikli 6 lõike 2 punkti c tähenduses?

| d) | Kas eespool kirjeldatud asjaolud ei kuulu direktiivi 2001/29/EÜ artikli 6 kohaldamisalasse, kuivõrd need on konkreetsemalt hõlmatud direktiiviga 98/84/EÜ? |
| --- | --- |

d)

Kas eespool kirjeldatud asjaolud ei kuulu direktiivi 2001/29/EÜ artikli 6 kohaldamisalasse, kuivõrd need on konkreetsemalt hõlmatud direktiiviga 98/84/EÜ?

4.   Reprodutseerimisõigus

Kui filmi, ringhäälingusaate, kirjandusteose, muusikateose või helisalvestise järjestikused fragmendid (käesoleval juhul digitaalsed video- ja audiokaadrid) luuakse 1) dekoodri mälus või 2) filmi, ringhäälingusaate ja kirjandusteose puhul teleriekraanil ning kogu teos reprodutseeritakse, kui arvestada nimetatud järjestikusi fragmente üheskoos, kuid mis tahes ajahetkel on olemas üksnes piiratud arvul fragmente, siis:

| a) | kas küsimus, kas need teosed on reprodutseeritud täielikult või osaliselt, tuleb lahendada vastavalt siseriiklikele autoriõigusnormidele, mis määratlevad autoriõigusega kaitstud teose õigusvastase reprodutseerimise, või direktiivi 2001/29/EÜ artikli 2 tõlgendamise teel? |
| --- | --- |

a)

kas küsimus, kas need teosed on reprodutseeritud täielikult või osaliselt, tuleb lahendada vastavalt siseriiklikele autoriõigusnormidele, mis määratlevad autoriõigusega kaitstud teose õigusvastase reprodutseerimise, või direktiivi 2001/29/EÜ artikli 2 tõlgendamise teel?

| b) | kui tegu on direktiivi 2001/29/EÜ artikli 2 tõlgendamise küsimusega, siis kas siseriiklik kohus peab arvestama iga teose kõiki fragmente kui tervikut või ainult piiratud arvu fragmente, mis on olemas mis tahes ajahetkel? Kui viimati nimetatud võimalus on õige, siis millist kriteeriumit peab siseriiklik kohus kohaldama küsimuses, kas teoseid on nimetatud artikli tähenduses reprodutseeritud olulises osas? |
| --- | --- |

b)

kui tegu on direktiivi 2001/29/EÜ artikli 2 tõlgendamise küsimusega, siis kas siseriiklik kohus peab arvestama iga teose kõiki fragmente kui tervikut või ainult piiratud arvu fragmente, mis on olemas mis tahes ajahetkel? Kui viimati nimetatud võimalus on õige, siis millist kriteeriumit peab siseriiklik kohus kohaldama küsimuses, kas teoseid on nimetatud artikli tähenduses reprodutseeritud olulises osas?

| c) | kas direktiivi 2001/29/EÜ artiklis 2 kirjeldatud reprodutseerimisõigus laieneb ajutiste kujutiste loomisele teleriekraanil? |
| --- | --- |

c)

kas direktiivi 2001/29/EÜ artiklis 2 kirjeldatud reprodutseerimisõigus laieneb ajutiste kujutiste loomisele teleriekraanil?

5.   Iseseisev majanduslik tähtsus

| a) | Kas teose ajutisi koopiaid, mis luuakse satelliittelevisiooni dekooderseadmes — mille ainus eesmärk on võimaldada teose kasutamist, mis muidu ei ole õigusnormidega piiratud — või sellise dekooderseadmega ühendatud teleri ekraanil, tuleb pidada sellisteks, millel on direktiivi 2001/29/EÜ artikli 5 lõike 1 tähenduses „iseseisev majanduslik tähtsus” põhjusel, et niisugused koopiad on ainus alus, millele tuginedes saab õiguste valdaja nõuda tasu talle kuuluvate õiguste kasutamise eest? |
| --- | --- |

a)

Kas teose ajutisi koopiaid, mis luuakse satelliittelevisiooni dekooderseadmes — mille ainus eesmärk on võimaldada teose kasutamist, mis muidu ei ole õigusnormidega piiratud — või sellise dekooderseadmega ühendatud teleri ekraanil, tuleb pidada sellisteks, millel on direktiivi 2001/29/EÜ artikli 5 lõike 1 tähenduses „iseseisev majanduslik tähtsus” põhjusel, et niisugused koopiad on ainus alus, millele tuginedes saab õiguste valdaja nõuda tasu talle kuuluvate õiguste kasutamise eest?

| b) | Kas vastus viienda küsimuse punktile a sõltub 1) sellest, kas nendel ajutistel koopiatel endil on mingi väärtus; või 2) sellest, kas need ajutised koopiad moodustavad väikese osa teoste kogumikust ja/või muust materjalist, mida võib muidu kasutada ilma autoriõigust rikkumata; või 3) sellest, kas õiguste valdaja ainulitsentsiaat teises liikmesriigis on juba saanud selles teises liikmesriigis tasu kõnealuse teose kasutamise eest? |
| --- | --- |

b)

Kas vastus viienda küsimuse punktile a sõltub 1) sellest, kas nendel ajutistel koopiatel endil on mingi väärtus; või 2) sellest, kas need ajutised koopiad moodustavad väikese osa teoste kogumikust ja/või muust materjalist, mida võib muidu kasutada ilma autoriõigust rikkumata; või 3) sellest, kas õiguste valdaja ainulitsentsiaat teises liikmesriigis on juba saanud selles teises liikmesriigis tasu kõnealuse teose kasutamise eest?

6.   Üldsusele edastamine kaabel- või kaablita sidevahendite kaudu

| a) | Kas autoriõigusega kaitstud teost edastatakse üldsusele kaabel- või kaablita sidevahendite kaudu direktiivi 2001/29/EÜ artikli 3 tähenduses, kui satelliidi kaudu üle kantav ringhäälingusaade võetakse vastu äripinnal — näiteks baaris — ja seda edastatakse või näidatakse sellel äripinnal viibivatele üldsuse liikmetele üheainsa teleriekraani ja kõlarite kaudu? |
| --- | --- |

a)

Kas autoriõigusega kaitstud teost edastatakse üldsusele kaabel- või kaablita sidevahendite kaudu direktiivi 2001/29/EÜ artikli 3 tähenduses, kui satelliidi kaudu üle kantav ringhäälingusaade võetakse vastu äripinnal — näiteks baaris — ja seda edastatakse või näidatakse sellel äripinnal viibivatele üldsuse liikmetele üheainsa teleriekraani ja kõlarite kaudu?

| b) | Kas vastust kuuenda küsimuse punktile a muudab see, kui:






  i) | kohalolevad üldsuse liikmed kujutavad endast uut üldsust, keda ringhäälinguorganisatsioon ei ole silmas pidanud (käesoleval juhul sellepärast, et ühes liikmesriigis kasutamiseks mõeldud kodust dekooderkaarti kasutatakse teises liikmesriigis äripinnal viibiva publiku jaoks)? |
| --- | --- | --- |

b)

Kas vastust kuuenda küsimuse punktile a muudab see, kui:

i)

kohalolevad üldsuse liikmed kujutavad endast uut üldsust, keda ringhäälinguorganisatsioon ei ole silmas pidanud (käesoleval juhul sellepärast, et ühes liikmesriigis kasutamiseks mõeldud kodust dekooderkaarti kasutatakse teises liikmesriigis äripinnal viibiva publiku jaoks)?

| ii) | kõnealused üldsuse liikmed ei ole siseriikliku õiguse kohaselt tasu maksev publik? |
| --- | --- |

ii)

kõnealused üldsuse liikmed ei ole siseriikliku õiguse kohaselt tasu maksev publik?

| c) | Kui vastus käesoleva küsimuse punktile b on ühegi alapunkti osas jaatav, siis milliseid tegureid tuleb arvestada tuvastamisel, kas tegu on teose edastamisega üldsusele, kes ei viibi paigas, kus teost esitatakse? |
| --- | --- |

c)

Kui vastus käesoleva küsimuse punktile b on ühegi alapunkti osas jaatav, siis milliseid tegureid tuleb arvestada tuvastamisel, kas tegu on teose edastamisega üldsusele, kes ei viibi paigas, kus teost esitatakse?

7.   Salvestusõigus

Kui ringhäälingusaate järjestikused fragmendid (käesoleval juhul digitaalsed video- ja audiokaadrid) luuakse 1) dekoodri mälus või 2) teleriekraanil ning kogu teos reprodutseeritakse, kui arvestada nimetatud järjestikusi fragmente üheskoos, kuid mis tahes ajahetkel on olemas üksnes piiratud arvul fragmente, siis:

| a) | kas küsimus, kas need järjestikused fragmendid on ringhäälingusaate salvestus, tuleb lahendada vastavalt siseriiklikele autoriõigusnormidele, mis määratlevad autoriõigusega kaitstud teose õigusvastase reprodutseerimise, või direktiivi 2006/115 (4) artikli 7 tõlgendamise teel? |
| --- | --- |

a)

kas küsimus, kas need järjestikused fragmendid on ringhäälingusaate salvestus, tuleb lahendada vastavalt siseriiklikele autoriõigusnormidele, mis määratlevad autoriõigusega kaitstud teose õigusvastase reprodutseerimise, või direktiivi 2006/115 (4) artikli 7 tõlgendamise teel?

| b) | kui tegu on direktiivi 2006/115 artikli 7 tõlgendamise küsimusega, siis kas selliseid ajutisi koopiaid saab üldse „salvestusteks” pidada ja kui saab, siis kas siseriiklik kohus peab arvestama iga teose kõiki fragmente kui tervikut või ainult piiratud arvu fragmente, mis on olemas mis tahes ajahetkel? Kui viimati nimetatud võimalus on õige, siis millist kriteeriumit peab siseriiklik kohus kohaldama küsimuses, kas ringhäälingusaatest on tehtud nimetatud artikli tähenduses salvestus? |
| --- | --- |

b)

kui tegu on direktiivi 2006/115 artikli 7 tõlgendamise küsimusega, siis kas selliseid ajutisi koopiaid saab üldse „salvestusteks” pidada ja kui saab, siis kas siseriiklik kohus peab arvestama iga teose kõiki fragmente kui tervikut või ainult piiratud arvu fragmente, mis on olemas mis tahes ajahetkel? Kui viimati nimetatud võimalus on õige, siis millist kriteeriumit peab siseriiklik kohus kohaldama küsimuses, kas ringhäälingusaatest on tehtud nimetatud artikli tähenduses salvestus?

| c) | kas direktiivi 2006/115 artiklis 7 kirjeldatud salvestusõigus laieneb ajutiste kujutiste loomisele teleriekraanil? |
| --- | --- |

c)

kas direktiivi 2006/115 artiklis 7 kirjeldatud salvestusõigus laieneb ajutiste kujutiste loomisele teleriekraanil?

8.   Direktiivil 93/83 (5) põhinevad kaitseargumendid

Kas direktiiviga 93/83/EMÜ või ELTL artiklitega 34 ja 46 või 56 on kooskõlas siseriiklik autoriõigusnorm, mille kohaselt see, kui dekooderseadmes või teleriekraanil luuakse satelliidi kaudu üle kantavas ringhäälingusaates sisalduvate teoste ajutised koopiad või ringhäälingusaade ise, kujutab endast autoriõiguse rikkumist vastavalt selle riigi õigusnormidele, kus ringhäälingusaade vastu võetakse?

Kas vastust muudab see, kui ringhäälingusaate dekodeerimiseks kasutatakse satelliidisignaali dekooderkaarti, mille on üle andnud teises liikmesriigis satelliidiringhäälinguteenuse osutaja tingimusel, et seda satelliidisignaali dekooderkaarti on lubatud kasutada üksnes nimetatud teises liikmesriigis?

9.   Kas UEFA on ringhäälinguorganisatsioon direktiivi 93/83 tähenduses

Kui organisatsioon (edaspidi „esimene organisatsioon”) kas kannab otse üle või on enda nimel otse üle kandnud signaali, mis sisaldab visuaalseid kujutisi ja heli spordiürituselt, kasutades ülekandmiseks krüpteeritud mitmepoolset satelliidikanalit, rühmale volitatud ringhäälinguorganisatsioonidele eri riikides ning seejärel edastavad need ringhäälinguorganisatsioonid (kas maapealse televisiooni või satelliidi kaudu) kõnealuse spordiürituse otseülekannet, mis sisaldab nimetatud visuaalseid kujutisi ja heli, aga enne ja pärast matši ning matši poolaegade vahel ka oma jaama tunnuslogo ning (vastavalt nende endi äranägemisele) [lk 13] audiokommentaare ja muid enda materjale (edaspidi „allavooprogrammid”), siis:

| a) | kas kõnealune ülekandmine krüpteeritud mitmepoolses kanalis kujutab endast „satelliidi kaudu üldsusele edastamist” direktiivi 93/83 artikli 1 lõike 2 punktide a ja c tähenduses, kui selle signaali dekrüpteerimise vahendeid endid üldsusele kättesaadavaks ei tehta, kuid tehakse kättesaadavaks vahendid allavooprogramme sisaldava signaali dekrüpteerimiseks, kui neid kantakse üle satelliidi kaudu, ja allavooprogrammid on krüpteerimata, kui neid kantakse üle maapealsetest saatjatest? |
| --- | --- |

a)

kas kõnealune ülekandmine krüpteeritud mitmepoolses kanalis kujutab endast „satelliidi kaudu üldsusele edastamist” direktiivi 93/83 artikli 1 lõike 2 punktide a ja c tähenduses, kui selle signaali dekrüpteerimise vahendeid endid üldsusele kättesaadavaks ei tehta, kuid tehakse kättesaadavaks vahendid allavooprogramme sisaldava signaali dekrüpteerimiseks, kui neid kantakse üle satelliidi kaudu, ja allavooprogrammid on krüpteerimata, kui neid kantakse üle maapealsetest saatjatest?

| b) | kas esimene organisatsioon, kandes oma mitmepoolses kanalis üle signaali, sisestab „üldsusele vastuvõtuks ettenähtud programmi sisaldavad signaalid katkematusse sideahelasse satelliidi ja satelliidi maajaama vahel”? |
| --- | --- |

b)

kas esimene organisatsioon, kandes oma mitmepoolses kanalis üle signaali, sisestab „üldsusele vastuvõtuks ettenähtud programmi sisaldavad signaalid katkematusse sideahelasse satelliidi ja satelliidi maajaama vahel”?

| c) | kuivõrd artikli 1 lõike 2 punkt a viitab sisestamisele „ringhäälinguorganisatsiooni kontrolli all ja vastutusel”, siis kas esimene organisatsioon on selles tähenduses ainus või üks võimalik asjaomane ringhäälinguorganisatsioon, ehk kas kõnealust signaali saab pidada selliseks, mis on sisestatud mitmepoolsesse kanalisse allavooprogramme edastavate ringhäälinguorganisatsioonide kontrolli all ja vastutusel? |
| --- | --- |

c)

kuivõrd artikli 1 lõike 2 punkt a viitab sisestamisele „ringhäälinguorganisatsiooni kontrolli all ja vastutusel”, siis kas esimene organisatsioon on selles tähenduses ainus või üks võimalik asjaomane ringhäälinguorganisatsioon, ehk kas kõnealust signaali saab pidada selliseks, mis on sisestatud mitmepoolsesse kanalisse allavooprogramme edastavate ringhäälinguorganisatsioonide kontrolli all ja vastutusel?

10.   ELTL artiklil 34 ja/või 56 põhinevad kaitseargumendid

| a) | Kui vastus esimesele küsimusele on niisugune, et teenuseosutaja poolt või tema nõusolekul valmistatud tingimusjuurdepääsuseade, mida kasutatakse juurdepääsuks kaitstud teenusele väljaspool teenuseosutaja antud loa ulatust, muutub direktiivi 98/84/EÜ artikli 2 lõike 2 tähenduses ebaseaduslikuks seadmeks, siis milline on kõnealuse õiguse konkreetne ese, kui lähtuda selle põhifunktsioonist, mis on ette nähtud tingimusjuurdepääsu direktiiviga? |
| --- | --- |

a)

Kui vastus esimesele küsimusele on niisugune, et teenuseosutaja poolt või tema nõusolekul valmistatud tingimusjuurdepääsuseade, mida kasutatakse juurdepääsuks kaitstud teenusele väljaspool teenuseosutaja antud loa ulatust, muutub direktiivi 98/84/EÜ artikli 2 lõike 2 tähenduses ebaseaduslikuks seadmeks, siis milline on kõnealuse õiguse konkreetne ese, kui lähtuda selle põhifunktsioonist, mis on ette nähtud tingimusjuurdepääsu direktiiviga?

| b) | Kas ELTL artikkel 34 või 56 välistab esimeses liikmesriigis sellise siseriikliku õigusnormi kohaldamise, mille kohaselt on õigusvastane importida või müüa satelliidisignaali dekooderkaarti, mille on üle andnud teises liikmesriigis satelliidiringhäälinguteenuseid osutav isik tingimusel, et seda satelliidisignaali dekooderkaarti on lubatud kasutada üksnes nimetatud teises liikmesriigis? |
| --- | --- |

b)

Kas ELTL artikkel 34 või 56 välistab esimeses liikmesriigis sellise siseriikliku õigusnormi kohaldamise, mille kohaselt on õigusvastane importida või müüa satelliidisignaali dekooderkaarti, mille on üle andnud teises liikmesriigis satelliidiringhäälinguteenuseid osutav isik tingimusel, et seda satelliidisignaali dekooderkaarti on lubatud kasutada üksnes nimetatud teises liikmesriigis?

| c) | Kas vastust muudab see, kui kõnealuses teises liikmesriigis on kõnealune satelliidisignaali dekooderkaart lubatud ainult era- ja koduseks kasutamiseks, aga esimeses liikmesriigis kasutatakse seda äriotstarbel? |
| --- | --- |

c)

Kas vastust muudab see, kui kõnealuses teises liikmesriigis on kõnealune satelliidisignaali dekooderkaart lubatud ainult era- ja koduseks kasutamiseks, aga esimeses liikmesriigis kasutatakse seda äriotstarbel?

| d) | Kui vastus kolmandale küsimusele on niisugune, et dekooderkaardi kasutamine kõnealuses küsimuses kirjeldatud asjaoludel kujutab endast tõhusast tehnilisest meetmest kõrvalehoidmist, siis kas ELTL artikkel 34 või 56 ei luba ikkagi kohaldada siseriiklikku õigusnormi, millega on üle võetud direktiivi 2001/20/EÜ artikkel 6? |
| --- | --- |

d)

Kui vastus kolmandale küsimusele on niisugune, et dekooderkaardi kasutamine kõnealuses küsimuses kirjeldatud asjaoludel kujutab endast tõhusast tehnilisest meetmest kõrvalehoidmist, siis kas ELTL artikkel 34 või 56 ei luba ikkagi kohaldada siseriiklikku õigusnormi, millega on üle võetud direktiivi 2001/20/EÜ artikkel 6?

11.   Kas muusika- ja kirjandusteostele võimaldatav kaitse saab olla laiem kui see, mida võimaldatakse ringhäälingusaate ülejäänud osadele

| a) | Kas ELTL artiklid 34 ja 36 või 56 välistavad niisuguse siseriikliku autoriõigusnormi kohaldamise, mille kohaselt on õigusvastane esitada või mängida üldsusele muusikateost, kui see teos sisaldub kaitstud teenuses, mida kasutatakse ja mängitakse üldsusele satelliidisignaali dekooderkaardi abil, kui selle kaardi on üle andnud teenuseosutaja teises liikmesriigis tingimusel, et seda dekooderkaarti on lubatud kasutada ainult selles teises liikmesriigis? Kas vastust muudab see, kui niisugune muusikateos on kaitstud teenuses kui tervikus ebaoluline osa ning teiste teenuse osade näitamine või mängimine ei ole siseriiklike autoriõigusnormide alusel kaitstud? |
| --- | --- |

a)

Kas ELTL artiklid 34 ja 36 või 56 välistavad niisuguse siseriikliku autoriõigusnormi kohaldamise, mille kohaselt on õigusvastane esitada või mängida üldsusele muusikateost, kui see teos sisaldub kaitstud teenuses, mida kasutatakse ja mängitakse üldsusele satelliidisignaali dekooderkaardi abil, kui selle kaardi on üle andnud teenuseosutaja teises liikmesriigis tingimusel, et seda dekooderkaarti on lubatud kasutada ainult selles teises liikmesriigis? Kas vastust muudab see, kui niisugune muusikateos on kaitstud teenuses kui tervikus ebaoluline osa ning teiste teenuse osade näitamine või mängimine ei ole siseriiklike autoriõigusnormide alusel kaitstud?

| b) | Kas ELTL artiklid 34 ja 36 või 56 välistavad niisuguse siseriikliku autoriõigusnormi kohaldamise, mille kohaselt on õigusvastane esitada või mängida üldsusele kirjandusteoseid, kui need teosed sisalduvad kaitstud teenuses, mida kasutatakse ja mängitakse üldsusele satelliidisignaali dekooderkaardi abil, kui selle kaardi on üle andnud teenuseosutaja teises liikmesriigis tingimusel, et seda dekooderkaarti on lubatud kasutada ainult selles teises liikmesriigis? Kas vastust muudab see, kui niisugused kirjandusteosed on kaitstud teenuses kui tervikus ebaoluline osa ning teiste teenuse osade näitamine või mängimine ei ole siseriiklike autoriõigusnormide alusel kaitstud? |
| --- | --- |

b)

Kas ELTL artiklid 34 ja 36 või 56 välistavad niisuguse siseriikliku autoriõigusnormi kohaldamise, mille kohaselt on õigusvastane esitada või mängida üldsusele kirjandusteoseid, kui need teosed sisalduvad kaitstud teenuses, mida kasutatakse ja mängitakse üldsusele satelliidisignaali dekooderkaardi abil, kui selle kaardi on üle andnud teenuseosutaja teises liikmesriigis tingimusel, et seda dekooderkaarti on lubatud kasutada ainult selles teises liikmesriigis? Kas vastust muudab see, kui niisugused kirjandusteosed on kaitstud teenuses kui tervikus ebaoluline osa ning teiste teenuse osade näitamine või mängimine ei ole siseriiklike autoriõigusnormide alusel kaitstud?

12.   ELTL artiklil 101 põhinevad kaitseargumendid

Kui programmi sisuteenuse pakkuja annab rea ainulitsentse, millest igaüks hõlmab ühe või mitme liikmesriigi territooriumi ja mille kohaselt on ringhäälinguorganisatsioonil lubatud edastada programmi sisu üksnes vastava territooriumi piires (sealhulgas satelliidi kaudu), ning iga litsents sisaldab lepingulist kohustust, mille kohaselt ringhäälinguorganisatsioon peab takistama oma litsentsiga hõlmatud programmi sisu vastuvõttu võimaldavate satelliidisignaali dekooderkaartide kasutamist väljaspool litsentsialust territooriumi, siis millist õiguslikku kriteeriumi peab siseriiklik kohus kohaldama ja milliseid asjaolusid peab ta arvesse võtma otsustamisel, kas see lepinguline piirang on vastuolus ELTL artikli 101 lõikes 1 kehtestatud keeluga?

Täpsemalt:

| a) | kas ELTL artikli 101 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et see on kõnealuse kohustuse suhtes kohaldatav üksnes sellepärast, et selle eesmärgiks peetakse konkurentsi takistamist, piiramist või kahjustamist? |
| --- | --- |

a)

kas ELTL artikli 101 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et see on kõnealuse kohustuse suhtes kohaldatav üksnes sellepärast, et selle eesmärgiks peetakse konkurentsi takistamist, piiramist või kahjustamist?

| b) | kui vastus punktile a on jaatav, siis kas selleks, et kõnealune kohustus oleks ELTL artikli 101 lõikega 1 kehtestatud keelu kohaldamisalas, tuleb samuti tõendada, et kõnealune lepinguline kohustus arvestataval määral takistab, piirab või kahjustab konkurentsi? |
| --- | --- |

b)

kui vastus punktile a on jaatav, siis kas selleks, et kõnealune kohustus oleks ELTL artikli 101 lõikega 1 kehtestatud keelu kohaldamisalas, tuleb samuti tõendada, et kõnealune lepinguline kohustus arvestataval määral takistab, piirab või kahjustab konkurentsi?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 1998. aasta direktiiv 98/84/EÜ tingimusjuurdepääsul põhinevate või seda sisaldavate teenuste õiguskaitse kohta (EÜT L 320, lk 54; ELT eriväljaanne 06/03, lk 147).

(2)  Nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiiv 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 298, lk 23; ELT eriväljaanne 06/01, lk 224).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiiv 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (EÜT L 167, lk 10; ELT eriväljaanne 17/01, lk 230).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/115/EÜ rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas (kodifitseeritud versioon) (ELT L 376, lk 28).

(5)  Nõukogu 27. septembri 1993. aasta direktiiv 93/83/EMÜ teatavate satelliitlevile ja kaabli kaudu taasedastamisele kohaldatavaid autoriõigusi ja sellega kaasnevaid õigusi käsitlevate eeskirjade kooskõlastamise kohta (EÜT L 248, lk 15 ELT eriväljaanne 17/01, lk 134).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/21

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Juzgado de lo Contencioso Administrativo no 3 de Almería (Hispaania) 11. mail 2010 — Agueda María Saenz Morales versus Consejería para la Igualdad y Bienestar Social de la Junta de Andalucía

(Kohtuasi C-230/10)

()

2010/C 209/26

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Juzgado de lo Contencioso Administrativo no 3 de Almería

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Agueda María Saenz Morales

Vastustaja: Consejería para la Igualdad y Bienestar Social de la Junta de Andalucía

Eelotsuse küsimused

Kas direktiiv 1999/70/EÜ (1) on kohaldatav Andaluusia autonoomse piirkonna valitsuse avaliku teenistuse (ajutised teenistujad) suhtes ja kas seega ametnikel on õigus saada kolme teenistusaasta lisatasu ajutise teenistujana töötatud aja eest?

---

(1)  Nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta (EÜT L 175, lk 43; ELT eriväljaanne 05/03, lk 368).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/21

---

10. mail 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik

(Kohtuasi C-232/10)

()

2010/C 209/27

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: A. Nijenhuis ja Ł. Habiak)

Kostja: Poola Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Poola Vabariik ei ole vastu võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/44/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (1) täitmiseks või vähemalt ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on Poola Vabariik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Poola Vabariik ei ole vastu võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/44/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (1) täitmiseks või vähemalt ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on Poola Vabariik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Direktiivi 2007/44/EÜ ülevõtmise tähtaeg möödus 21. märtsil 2009.

---

(1)  ELT L 247, lk 1.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/22 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/22

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Luksemburg) 12. mail 2010 — David Claes versus Landesbanki Luxembourg SA (likvideerimisel)

(Kohtuasi C-235/10)

()

2010/C 209/28

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour de cassation

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: David Claes

Vastustaja: Landesbanki Luxembourg SA (likvideerimisel)

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (1) artikleid 1, 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et need on kohaldatavad äritegevuse lõpetamise suhtes, mis on tingitud tööandja pankroti väljakuulutamisest või kohtulahendist, mis määrab tööandjast krediidiasutuse lõpetamise ja likvideerimise maksejõuetuse tõttu finantssektorit käsitleva 5. aprilli 1993. aasta seaduse (muudetud redaktsioonis) artikli 61 lõike 1 punktide a ja b alusel, st lõpetamiste suhtes, mille puhul siseriiklik seadus näeb ette töölepingu viivitamata ülesütlemise? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (1) artikleid 1, 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et need on kohaldatavad äritegevuse lõpetamise suhtes, mis on tingitud tööandja pankroti väljakuulutamisest või kohtulahendist, mis määrab tööandjast krediidiasutuse lõpetamise ja likvideerimise maksejõuetuse tõttu finantssektorit käsitleva 5. aprilli 1993. aasta seaduse (muudetud redaktsioonis) artikli 61 lõike 1 punktide a ja b alusel, st lõpetamiste suhtes, mille puhul siseriiklik seadus näeb ette töölepingu viivitamata ülesütlemise?

| 2. | Kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis kas direktiivi 98/59/EÜ artikleid 1, 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et pankrotihaldurit või likvideerijat saab samastada kollektiivseid koondamisi kavandanud tööandjaga, kes saab võtta direktiivi artiklites 2 ja 3 osutatud meetmed ja koondamised läbi viia (kohtuasi C-323/08, punktid 39, 40 ja 41) (2)? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis kas direktiivi 98/59/EÜ artikleid 1, 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et pankrotihaldurit või likvideerijat saab samastada kollektiivseid koondamisi kavandanud tööandjaga, kes saab võtta direktiivi artiklites 2 ja 3 osutatud meetmed ja koondamised läbi viia (kohtuasi C-323/08, punktid 39, 40 ja 41) (2)?

---

(1)  EÜT L 225, lk 16; ELT eriväljaanne 05/03, lk 327.

(2)  10. detsembri 2009. aasta otsus kohtuasjas C-323/08: Rodríguez Mayor jt (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/22 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/22

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Luksemburg) 12. mail 2010 — Sophie Jeanjean versus Landesbanki Luxembourg SA (likvideerimisel)

(Kohtuasi C-236/10)

()

2010/C 209/29

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour de cassation

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Sophie Jeanjean

Vastustaja: Landesbanki Luxembourg SA (likvideerimisel)

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (1) artikleid 1, 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et need on kohaldatavad äritegevuse lõpetamise suhtes, mis on tingitud tööandja pankroti väljakuulutamisest või kohtulahendist, mis määrab tööandjast krediidiasutuse lõpetamise ja likvideerimise maksejõuetuse tõttu finantssektorit käsitleva 5. aprilli 1993. aasta seaduse (muudetud redaktsioonis) artikli 61 lõike 1 punktide a ja b alusel, st lõpetamiste suhtes, mille puhul siseriiklik seadus näeb ette töölepingu viivitamata ülesütlemise? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (1) artikleid 1, 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et need on kohaldatavad äritegevuse lõpetamise suhtes, mis on tingitud tööandja pankroti väljakuulutamisest või kohtulahendist, mis määrab tööandjast krediidiasutuse lõpetamise ja likvideerimise maksejõuetuse tõttu finantssektorit käsitleva 5. aprilli 1993. aasta seaduse (muudetud redaktsioonis) artikli 61 lõike 1 punktide a ja b alusel, st lõpetamiste suhtes, mille puhul siseriiklik seadus näeb ette töölepingu viivitamata ülesütlemise?

| 2. | Kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis kas direktiivi 98/59/EÜ artikleid 1, 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et pankrotihaldurit või likvideerijat saab samastada kollektiivseid koondamisi kavandanud tööandjaga, kes saab võtta direktiivi artiklites 2 ja 3 osutatud meetmed ja koondamised läbi viia (kohtuasi C-323/08, punktid 39, 40 ja 41) (2)? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis kas direktiivi 98/59/EÜ artikleid 1, 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et pankrotihaldurit või likvideerijat saab samastada kollektiivseid koondamisi kavandanud tööandjaga, kes saab võtta direktiivi artiklites 2 ja 3 osutatud meetmed ja koondamised läbi viia (kohtuasi C-323/08, punktid 39, 40 ja 41) (2)?

---

(1)  EÜT L 225, lk 16; ELT eriväljaanne 05/03, lk 327.

(2)  10. detsembri 2009. aasta otsus kohtuasjas C-323/08: Rodríguez Mayor jt (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/23 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/23

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Luksemburg) 12. mail 2010 — Miguel Remy versus Landesbanki Luxmebourg SA (likvideerimisel)

(Kohtuasi C-237/10)

()

2010/C 209/30

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour de cassation

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Miguel Remy

Vastustaja: Landesbanki Luxmebourg SA (likvideerimisel)

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (1) artikleid 1, 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et need on kohaldatavad äritegevuse lõpetamise suhtes, mis on tingitud tööandja pankroti väljakuulutamisest või kohtulahendist, mis määrab tööandjast krediidiasutuse lõpetamise ja likvideerimise maksejõuetuse tõttu finantssektorit käsitleva 5. aprilli 1993. aasta seaduse (muudetud redaktsioonis) artikli 61 lõike 1 punktide a ja b alusel, st lõpetamiste suhtes, mille puhul siseriiklik seadus näeb ette töölepingu viivitamata ülesütlemise? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (1) artikleid 1, 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et need on kohaldatavad äritegevuse lõpetamise suhtes, mis on tingitud tööandja pankroti väljakuulutamisest või kohtulahendist, mis määrab tööandjast krediidiasutuse lõpetamise ja likvideerimise maksejõuetuse tõttu finantssektorit käsitleva 5. aprilli 1993. aasta seaduse (muudetud redaktsioonis) artikli 61 lõike 1 punktide a ja b alusel, st lõpetamiste suhtes, mille puhul siseriiklik seadus näeb ette töölepingu viivitamata ülesütlemise?

| 2. | Kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis kas direktiivi 98/59/EÜ artikleid 1, 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et pankrotihaldurit või likvideerijat saab samastada kollektiivseid koondamisi kavandanud tööandjaga, kes saab võtta direktiivi artiklites 2 ja 3 osutatud meetmed ja koondamised läbi viia (kohtuasi C-323/08, punktid 39, 40 ja 41) (2)? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis kas direktiivi 98/59/EÜ artikleid 1, 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et pankrotihaldurit või likvideerijat saab samastada kollektiivseid koondamisi kavandanud tööandjaga, kes saab võtta direktiivi artiklites 2 ja 3 osutatud meetmed ja koondamised läbi viia (kohtuasi C-323/08, punktid 39, 40 ja 41) (2)?

---

(1)  EÜT L 225, lk 16; ELT eriväljaanne 05/03, lk 327.

(2)  10. detsembri 2009. aasta otsus kohtuasjas C-323/08: Rodríguez Mayor jt (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/23 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/23

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Luksemburg) 12. mail 2010 — Volker Schneider versus Landesbanki Louxembourg SA (likvideerimisel)

(Kohtuasi C-238/10)

()

2010/C 209/31

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour de cassation

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Volker Schneider

Vastustaja: Landesbanki Luxembourg SA (likvideerimisel)

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (1) artikleid 1, 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et need on kohaldatavad äritegevuse lõpetamise suhtes, mis on tingitud tööandja pankroti väljakuulutamisest või kohtulahendist, mis määrab tööandjast krediidiasutuse lõpetamise ja likvideerimise maksejõuetuse tõttu finantssektorit käsitleva 5. aprilli 1993. aasta seaduse (muudetud redaktsioonis) artikli 61 lõike 1 punktide a ja b alusel, st lõpetamiste suhtes, mille puhul siseriiklik seadus näeb ette töölepingu viivitamata ülesütlemise? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (1) artikleid 1, 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et need on kohaldatavad äritegevuse lõpetamise suhtes, mis on tingitud tööandja pankroti väljakuulutamisest või kohtulahendist, mis määrab tööandjast krediidiasutuse lõpetamise ja likvideerimise maksejõuetuse tõttu finantssektorit käsitleva 5. aprilli 1993. aasta seaduse (muudetud redaktsioonis) artikli 61 lõike 1 punktide a ja b alusel, st lõpetamiste suhtes, mille puhul siseriiklik seadus näeb ette töölepingu viivitamata ülesütlemise?

| 2. | Kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis kas direktiivi 98/59/EÜ artikleid 1, 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et pankrotihaldurit või likvideerijat saab samastada kollektiivseid koondamisi kavandanud tööandjaga, kes saab võtta direktiivi artiklites 2 ja 3 osutatud meetmed ja koondamised läbi viia (kohtuasi C-323/08, punktid 39, 40 ja 41) (2)? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis kas direktiivi 98/59/EÜ artikleid 1, 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et pankrotihaldurit või likvideerijat saab samastada kollektiivseid koondamisi kavandanud tööandjaga, kes saab võtta direktiivi artiklites 2 ja 3 osutatud meetmed ja koondamised läbi viia (kohtuasi C-323/08, punktid 39, 40 ja 41) (2)?

---

(1)  EÜT L 225, lk 16; ELT eriväljaanne 05/03, lk 327.

(2)  10. detsembri 2009. aasta otsus kohtuasjas C-323/08: Rodríguez Mayor jt (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/24

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Luksemburg) 12. mail 2010 — Xuan-Mai Tran versus Landesbanki Luxembourg SA (likvideerimisel)

(Kohtuasi C-239/10)

()

2010/C 209/32

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour de cassation

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Xuan-Mai Tran

Vastustaja: Landesbanki Luxembourg SA (likvideerimisel)

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (1) artikleid 1, 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et need on kohaldatavad äritegevuse lõpetamise suhtes, mis on tingitud tööandja pankroti väljakuulutamisest või kohtulahendist, mis määrab tööandjast krediidiasutuse lõpetamise ja likvideerimise maksejõuetuse tõttu finantssektorit käsitleva 5. aprilli 1993. aasta seaduse (muudetud redaktsioonis) artikli 61 lõike 1 punktide a ja b alusel, st lõpetamiste suhtes, mille puhul siseriiklik seadus näeb ette töölepingu viivitamata ülesütlemise? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (1) artikleid 1, 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et need on kohaldatavad äritegevuse lõpetamise suhtes, mis on tingitud tööandja pankroti väljakuulutamisest või kohtulahendist, mis määrab tööandjast krediidiasutuse lõpetamise ja likvideerimise maksejõuetuse tõttu finantssektorit käsitleva 5. aprilli 1993. aasta seaduse (muudetud redaktsioonis) artikli 61 lõike 1 punktide a ja b alusel, st lõpetamiste suhtes, mille puhul siseriiklik seadus näeb ette töölepingu viivitamata ülesütlemise?

| 2. | Kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis kas direktiivi 98/59/EÜ artikleid 1, 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et pankrotihaldurit või likvideerijat saab samastada kollektiivseid koondamisi kavandanud tööandjaga, kes saab võtta direktiivi artiklites 2 ja 3 osutatud meetmed ja koondamised läbi viia (kohtuasi C-323/08, punktid 39, 40 ja 41) (2)? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis kas direktiivi 98/59/EÜ artikleid 1, 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et pankrotihaldurit või likvideerijat saab samastada kollektiivseid koondamisi kavandanud tööandjaga, kes saab võtta direktiivi artiklites 2 ja 3 osutatud meetmed ja koondamised läbi viia (kohtuasi C-323/08, punktid 39, 40 ja 41) (2)?

---

(1)  EÜT L 225, lk 16; ELT eriväljaanne 05/03, lk 327.

(2)  10. detsembri 2009. aasta otsus kohtuasjas C-323/08: Rodríguez Mayor jt (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/24

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia — Sezione Terza (Itaalia) 17. mail 2010 — ENEL Produzione SpA versus Autorità per l’energia elettrica e il gas

(Kohtuasi C-242/10)

()

2010/C 209/33

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale Sezione Terza

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: ENEL Produzione SpA

Vastustaja: Autorità per l’energia elettrica e il gas

Eelotsuse küsimus

Kas asutamislepingu artiklid 23, 43, 49 ja 56 ning direktiivi 2003/54/EÜ artikli 11 lõiked 2 ja 6 on takistuseks siseriiklikele õigusnormidele, millest ei ole teatatud Euroopa Komisjonile ja mis kohustavad püsivalt teatavaid elektrienergia tootjaid, kes on konkreetsetes olukordades võrguteenuste nõudluse rahuldamisel põhilised, tegema pakkumisi elektribörsi turgudel kavade kohaselt, mille on heteronoomselt kindlaks määranud võrguhaldur, ning mis puudutab nende pakkumiste tasu, siis tootja ei saa hinda vabalt määrata, vaid tasu seotakse kriteeriumitega, mida ei ole eelnevalt kindlaks määratud läbipaistvate mittediskrimineerivate ja turupõhiste menetlustega.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/24

---

18. mail 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Itaalia Vabariik

(Kohtuasi C-243/10)

()

2010/C 209/34

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: D. Grespan ja B. Stromsky)

Kostja: Itaalia Vabariik

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et kuna Itaalia Vabariik ei ole ettenähtud tähtaja jooksul võtnud kõiki vajalikke meetmeid, et tühistada riigiabi kava, mis on tunnistatud ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks komisjoni 2. juuli 2008. aasta otsusega 2008/854/EÜ, milles käsitletakse riigiabi kava C 1/04 (ex NN 158/03 ja CP 15/2003) (abimeede N 272/98, maakonnavalitsuse 1998. aasta akt nr 9) kuritarvitamist (teatavaks tehtud 4.7.2008 numbri K(2008) 2997 all ja avaldatud ELT L 302, 13.11.2008, lk 9), siis on Itaalia Vabariik rikkunud selle otsuse artiklitest 2, 3 ja 4 ning Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Itaalia Vabariik ei ole ettenähtud tähtaja jooksul võtnud kõiki vajalikke meetmeid, et tühistada riigiabi kava, mis on tunnistatud ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks komisjoni 2. juuli 2008. aasta otsusega 2008/854/EÜ, milles käsitletakse riigiabi kava C 1/04 (ex NN 158/03 ja CP 15/2003) (abimeede N 272/98, maakonnavalitsuse 1998. aasta akt nr 9) kuritarvitamist (teatavaks tehtud 4.7.2008 numbri K(2008) 2997 all ja avaldatud ELT L 302, 13.11.2008, lk 9), siis on Itaalia Vabariik rikkunud selle otsuse artiklitest 2, 3 ja 4 ning Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Itaalia Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Itaalia Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | Otsus 2008/854 tunnistab ühisturuga kokkusobimatuks abikava, mis tuleneb Sardiinia maakonnavalitsuse 27. juuli 2000. aasta otsusest (deliberazione) nr 33/6 koosmõjus maakonnavalitsuse 11. märtsi 1998. aasta akti nr 9 artikliga 2, kuna see lubab anda abi, millel puudub ergutav mõju. Sellest tulenevalt kohustab otsus nimetatud kava alusel antud abi tagasi nõudma (vt artiklid 2–4). |
| --- | --- |

1.

Otsus 2008/854 tunnistab ühisturuga kokkusobimatuks abikava, mis tuleneb Sardiinia maakonnavalitsuse 27. juuli 2000. aasta otsusest (deliberazione) nr 33/6 koosmõjus maakonnavalitsuse 11. märtsi 1998. aasta akti nr 9 artikliga 2, kuna see lubab anda abi, millel puudub ergutav mõju. Sellest tulenevalt kohustab otsus nimetatud kava alusel antud abi tagasi nõudma (vt artiklid 2–4).

| 2. | Itaalia ametiasutuste ja komisjoni mahukas kirjavahetus pärast otsuse 2008/854 teatavakstegemist näitab, et kuigi otsuse vastuvõtmisest on möödunud ligikaudu kaks aastat, ei ole Itaalia ametiasutused kava alusel antud ebaseaduslikku ja kokkusobimatut abi ega intressi veel tagasi nõudnud. Seega on ilmselge, et siseriiklikud menetlused ei ole võimaldanud abi „viivitamata ja tulemuslikult” tagasi nõuda, mille tulemusena on Itaalia rikkunud otsuse 2008/854 artiklitest 2 ja 3 tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

2.

Itaalia ametiasutuste ja komisjoni mahukas kirjavahetus pärast otsuse 2008/854 teatavakstegemist näitab, et kuigi otsuse vastuvõtmisest on möödunud ligikaudu kaks aastat, ei ole Itaalia ametiasutused kava alusel antud ebaseaduslikku ja kokkusobimatut abi ega intressi veel tagasi nõudnud. Seega on ilmselge, et siseriiklikud menetlused ei ole võimaldanud abi „viivitamata ja tulemuslikult” tagasi nõuda, mille tulemusena on Itaalia rikkunud otsuse 2008/854 artiklitest 2 ja 3 tulenevaid kohustusi.

| 3. | Lisaks ilmneb, et Itaalia ametiasutused ei ole küsitud teavet kunagi esitanud otsuse 2008/854 artikli 4 lõikes 1 määratud tähtaja jooksul. Seega tuleb tuvastada, et Itaalia ei ole järginud otsuse artiklit 4. |
| --- | --- |

3.

Lisaks ilmneb, et Itaalia ametiasutused ei ole küsitud teavet kunagi esitanud otsuse 2008/854 artikli 4 lõikes 1 määratud tähtaja jooksul. Seega tuleb tuvastada, et Itaalia ei ole järginud otsuse artiklit 4.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/25 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/25

---

Zhejiang Aokang Shoes Co., Ltd 18. mail 2010 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 4. märtsi 2010. aasta otsuse peale kohtuasjas T-407/06: Zhejiang Aokang Shoes Co., Ltd versus Euroopa Liidu Nõukogu

(Kohtuasi C-247/10 P)

()

2010/C 209/35

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Zhejiang Aokang Shoes Co., Ltd (esindaja: Rechtsanwalt M. Sánchez Rydelski)

Teised menetlusosalised: Wenzhou Taima Shoes Co., Ltd, Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Komisjon, Confédération européenne de l'industrie de la chaussure (CEC), BA.LA. di Lanciotti Vittorio & C. Sas, Calzaturificio Elisabet Srl, Calzaturificio Iacovelli di Iacovelli Giuseppe & C. Snc, Calzaturificio Leopamy Srl, Calzaturificio Lunella Srl, Calzaturificio Mia Shoe Snc di Gattafoni Carlo & C., Calzaturificio Primitempi di Monaldi Geri, Calzaturificio R. G. di Rossi & Galiè Srl, Calz. S. G. di Seghetta Giampiero e Sergio Snc, Carim Srl, Florens Shoes SpA, Gattafoni Shoe Snc di Gattafoni Giampaolo & C., Grif Srl, Missouri Srl, New Swing Srl, Podosan Medical Shoes di Cirilli Michela, Viviane Sas

Apellandi nõuded

Apellatsioonkaebuse esitaja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Üldkohtu 4. märtsi 2010. aasta otsus asjas T-407/06; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu 4. märtsi 2010. aasta otsus asjas T-407/06;

| — | tühistada nõukogu määrus (EÜ) nr 1472/2006 (1), millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, hagejat puudutavas osas; ja |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu määrus (EÜ) nr 1472/2006 (1), millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, hagejat puudutavas osas; ja

| — | mõista Euroopa Liidu Nõukogult välja apellandi kohtukulud apellatsioonimenetluses ja Üldkohtus toimunud kohtuasja T-407/06 menetluses. |
| --- | --- |

—

mõista Euroopa Liidu Nõukogult välja apellandi kohtukulud apellatsioonimenetluses ja Üldkohtus toimunud kohtuasja T-407/06 menetluses.

Väited ja peamised argumendid

Apellant esitab järgmised väited:

| | Üldkohus on õigusnormi rikkunud, kui ta leidis, et komisjoni võis nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (2) (algmäärus), artikli 17 lõike 3 alusel jätta läbi vaatamata apellandi turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise taotlused ja jätta nende osas otsus tegemata. |
| --- | --- |

Üldkohus on õigusnormi rikkunud, kui ta leidis, et komisjoni võis nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (2) (algmäärus), artikli 17 lõike 3 alusel jätta läbi vaatamata apellandi turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise taotlused ja jätta nende osas otsus tegemata.

| | Üldkohus rikkus õigusnormi seoses küsimusega, kas apellandi kaitseõigusi on rikutud seoses algmääruse artikli 20 lõike 5 tuvastatud rikkumisega. |
| --- | --- |

Üldkohus rikkus õigusnormi seoses küsimusega, kas apellandi kaitseõigusi on rikutud seoses algmääruse artikli 20 lõike 5 tuvastatud rikkumisega.

---

(1)  Nõukogu 5. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1472/2006, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning millega nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 275, lk 1).

(2)  22. detsembri 1995. aasta määrus, EÜT 1996, L 56, lk 1; ELT eriväljaanne 11/10, lk 45.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/26

---

19. mail 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Kreeka Vabariik

(Kohtuasi C-248/10)

()

2010/C 209/36

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: M. Karanasou-Apostolopoulou ja A. Nijenhuis.)

Kostja: Kreeka Vabariik

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et kuna Kreeka Vabariik ei ole vastu võtnud vajalikke haldus- ja õigusnorme Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/44/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (1), täitmiseks või vähemalt ei ole neist komisjonile teatanud, siis on Kreeka Vabariik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Kreeka Vabariik ei ole vastu võtnud vajalikke haldus- ja õigusnorme Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/44/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (1), täitmiseks või vähemalt ei ole neist komisjonile teatanud, siis on Kreeka Vabariik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Direktiivi 2007/44/EÜ siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise tähtaeg möödus 21. märtsil 2009.

---

(1)  ELT L 247, lk 1.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/26

---

Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co. Ltd 18. mail 2010 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 4. märtsi 2010. aasta otsuse peale kohtuasjas T-401/06: Brosmann Footwear (HK) Co. Ltd jt versus Euroopa Liidu Nõukogu

(Kohtuasi C-249/10 P)

()

2010/C 209/37

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellandid: Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co. Ltd (esindajad: advocat L. Ruessmann ja advocat A. Willems)

Teised menetlusosalised: Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Komisjon, Confédération européenne de l'industrie de la chaussure (CEC)

Apellantide nõuded

Apellatsioonkaebuse esitajad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada Üldkohtu 4. märtsi 2010. aasta otsus selles osas, milles Üldkohus ei tühistanud vaidlustatud määrust, ja osas, milles Üldkohus mõistis tema ees toimunud menetluse kohtukulud välja apellantidelt; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu 4. märtsi 2010. aasta otsus selles osas, milles Üldkohus ei tühistanud vaidlustatud määrust, ja osas, milles Üldkohus mõistis tema ees toimunud menetluse kohtukulud välja apellantidelt;

| — | teha lõplik kohtuotsus ja tühistada vaidlustatud määrus tervikuna; |
| --- | --- |

—

teha lõplik kohtuotsus ja tühistada vaidlustatud määrus tervikuna;

| — | mõista apellatsioonkaebuse ja Üldkohtu menetluse kohtukulud välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista apellatsioonkaebuse ja Üldkohtu menetluse kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta leidis, et algmääruse (1) artikli 2 lõige 7 ja artikli 9 lõige 5 ei kohusta institutsioonidel otsustada turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise üle olukordades, kus kasutatakse väljavõttelist uuringut.

Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta ei tuvastanud, et institutsioonid rikkusid algmääruse artikli 7 lõike 7 punkti c, kuna nad ei võimaldanud turumajanduslikku/individuaalset kohtlemist valimisse võetud Hiina eksportivatele tootjatele kolme kuu jooksul uurimise algatamisest.

Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta ei tuvastanud, et institutsioonid rikkusid algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c, kuna nad ei teavitanud valimisse kaasamata Hiina eksportivaid tootjaid nende turumajandusliku/individuaalse kohtlemise taotlustest kolme kuu jooksul uurimise algatamisest.

Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta ei tuvastanud, et institutsioonid ei teinud koostööd uurimise ajal ja seega, et ühenduse tööstusharul ei olnud algmääruse artikli 4 lõike 1 koostoimes artikli 5 lõikega 4 tähenduses õigust olla kohtumenetluse pool, mille tagajärjel anti ekslik hinnang kahjule ja põhjuslikule seosele algmääruse artikli 3 alusel.

Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta leidis, et algmääruse artikli 6 lõige 1 ei keela institutsioonidel valimi andmeid koguda enne uurimise algatamist.

Teise võimalusena rikkus Üldkohus õigusnormi, kui ta ei tuvastanud, et institutsioonid ei rikkunud algmääruse artikli 6 lõiget 9, sest nad olid ületanud 15-kuulise tähtaja dumpinguvastase uurimise lõpetamiseks.

Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta iseloomustas erineva teabe õiguslikku mõju kahju analüüsile vastavalt algmääruse artiklile 3.

Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta ei tuvastanud, et institutsioonid ei täitnud oma kohust uurida hoolikalt ja erapooletult kõiki dumpinguvastase uurimise asjaomaseid osasid.

Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta iseloomustas teatava teabe õiguslikku mõju uurimist teostava ametiasutuse kohustusele esitada põhjendused.

Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta ei tuvastanud, et kuna institutsioonid ei hinnanud käsitletud impordist erinevate tegurite mõju ühenduse tootmisharule, siis on nad rikkunud algmääruse artiklit 3.

---

(1)  Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (EÜT 1996, L 56, lk 1; ELT eriväljaanne 11/10, lk 45).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/27 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/27

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Roma (Itaalia) 23. märtsil 2010 — kriminaalmenetlus Alessandro Sacchi süüdistuses

(Kohtuasi C-255/10)

()

2010/C 209/38

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale di Roma

Põhikohtuasja kriminaalmenetluse pool

Alessandro Sacchi

Eelotsuse küsimus

Kuidas tuleb Euroopa Liidu Kohtu arvates tõlgendada Euroopa Liidu asutamislepingu artikleid 43 ja 49 seoses asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabadusega spordivõistluste kihlvedude sektoris, võttes arvesse ka tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet, et teha otsus, kas asutamislepingu viidatud sätted lubavad selliseid liikmesriigi õigusnorme, millega kehtestatakse riigi kasuks monopolikord ning kontsessioonide ja lubade süsteem, millega nähakse teatava arvu kontsessioonide raames ette: a) üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale; b) õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad kaubanduslikud positsioonid, mis omandati menetluse tulemusena, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud); c) nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse ning küllaltki suur tagatis jäetakse kontsessionäärile tagastamata; kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega?

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/28

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Court of Appeal (Civil Division) (England & Wales) 26. mail 2010 — Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs versus The Rank Group PLC

(Kohtuasi C-259/10)

()

2010/C 209/39

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Court of Appeal (Civil Division) (England & Wales)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs

Vastustaja: The Rank Group PLC

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kui käibemaksu osas käsitletakse erinevalt:






  1) | selliste kaupade tarnimist või selliste teenuste osutamist, mis on tarbija seisukohast ühesugused; või |
| --- | --- | --- |

1.

Kui käibemaksu osas käsitletakse erinevalt:

1)

selliste kaupade tarnimist või selliste teenuste osutamist, mis on tarbija seisukohast ühesugused; või

| 2) | eri kaupade tarnimist või eri teenuste osutamist, millega rahuldatakse ühtesid ja samu tarbija vajadusi, |
| --- | --- |

2)

eri kaupade tarnimist või eri teenuste osutamist, millega rahuldatakse ühtesid ja samu tarbija vajadusi,

siis kas sellest üksi piisab, et tuvastada maksustamise neutraalsuse põhimõtte rikkumine, või on asjakohane (ja kui, siis kuidas) kaaluda:

| a) | õigusliku reguleerimise konteksti ja majanduslikku konteksti; |
| --- | --- |

a)

õigusliku reguleerimise konteksti ja majanduslikku konteksti;

| b) | seda, kas ühesugused teenused või vastavalt ühelaadsed teenused omavahel konkureerivad või mitte; ja/või |
| --- | --- |

b)

seda, kas ühesugused teenused või vastavalt ühelaadsed teenused omavahel konkureerivad või mitte; ja/või

| c) | kas selline erinev käsitlemine on põhjustanud konkurentsi moonutamist või mitte? |
| --- | --- |

c)

kas selline erinev käsitlemine on põhjustanud konkurentsi moonutamist või mitte?

| 2. | Kas maksumaksjal, kelle käive kuulub siseriikliku õiguse kohaselt käibemaksuga maksustamisele (sest liikmesriik kasutab oma kaalutlusõigust, mis tuleneb kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 13 B osa punktist f), on õigus nõuda sellise käibe eest tasutud käibemaksu tagasimaksmist, tuginedes maksustamise neutraalsuse põhimõtte rikkumisele, mis tuleneb sellest, kuidas käibemaksu osas käsitletakse muud käivet (edaspidi „võrreldav käive”), kui:






  a) | võrreldav käive kuulus siseriiklike õigusnormide kohaselt käibemaksuga maksustamisele, kuid |
| --- | --- | --- |

2.

Kas maksumaksjal, kelle käive kuulub siseriikliku õiguse kohaselt käibemaksuga maksustamisele (sest liikmesriik kasutab oma kaalutlusõigust, mis tuleneb kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 13 B osa punktist f), on õigus nõuda sellise käibe eest tasutud käibemaksu tagasimaksmist, tuginedes maksustamise neutraalsuse põhimõtte rikkumisele, mis tuleneb sellest, kuidas käibemaksu osas käsitletakse muud käivet (edaspidi „võrreldav käive”), kui:

a)

võrreldav käive kuulus siseriiklike õigusnormide kohaselt käibemaksuga maksustamisele, kuid

| b) | liikmesriigi maksuhaldur käsitles võrreldavat käivet oma praktikas kui käibemaksust vabastatut? |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi maksuhaldur käsitles võrreldavat käivet oma praktikas kui käibemaksust vabastatut?

| 3. | Kui vastus teisele küsimusele on jaatav, siis milline peab tegevus olema, et kujutada endast asjakohast praktikat, ja täpsemalt:






  a) | kas on vaja, et maksuhaldur oleks teinud selge ja ühemõttelise avalduse, et võrreldavat käivet käsitletakse kui käibemaksust vabastatut; |
| --- | --- | --- |

3.

Kui vastus teisele küsimusele on jaatav, siis milline peab tegevus olema, et kujutada endast asjakohast praktikat, ja täpsemalt:

a)

kas on vaja, et maksuhaldur oleks teinud selge ja ühemõttelise avalduse, et võrreldavat käivet käsitletakse kui käibemaksust vabastatut;

| b) | kas on oluline, et sel ajal, kui maksuhaldur mis tahes avalduse tegi, oli tal puudulik või ekslik arusaam asjakohastest faktilistest asjaoludest, mis puudutavad võrreldava käibe nõuetekohast käsitlemist käibemaksu osas; ja |
| --- | --- |

b)

kas on oluline, et sel ajal, kui maksuhaldur mis tahes avalduse tegi, oli tal puudulik või ekslik arusaam asjakohastest faktilistest asjaoludest, mis puudutavad võrreldava käibe nõuetekohast käsitlemist käibemaksu osas; ja

| c) | kas on oluline, et maksumaksja ei arvestanud ja maksuhaldur ei nõudnud käibemaksu võrreldavalt käibelt, kuid maksuhaldur on hiljem nõudnud selle käibemaksu tasumist kooskõlas harilike siseriiklike aegumistähtaegadega? |
| --- | --- |

c)

kas on oluline, et maksumaksja ei arvestanud ja maksuhaldur ei nõudnud käibemaksu võrreldavalt käibelt, kuid maksuhaldur on hiljem nõudnud selle käibemaksu tasumist kooskõlas harilike siseriiklike aegumistähtaegadega?

| 4. | Kui erinev maksustamine tuleneb siseriikliku maksuhalduri järjepidevast praktikast, mis põhineb üldtunnustatud arusaamal siseriiklike õigusnormide tähendusest, siis kas maksustamise neutraalsuse põhimõtte rikkumise olemasolu muudab see, kui:






  i) | maksuhaldur hiljem oma praktikat muudab; |
| --- | --- | --- |

4.

Kui erinev maksustamine tuleneb siseriikliku maksuhalduri järjepidevast praktikast, mis põhineb üldtunnustatud arusaamal siseriiklike õigusnormide tähendusest, siis kas maksustamise neutraalsuse põhimõtte rikkumise olemasolu muudab see, kui:

i)

maksuhaldur hiljem oma praktikat muudab;

| ii) | siseriiklik kohus otsustab hiljem, et see muudetud praktika kajastab siseriiklike õigusnormide õiget tähendust; |
| --- | --- |

ii)

siseriiklik kohus otsustab hiljem, et see muudetud praktika kajastab siseriiklike õigusnormide õiget tähendust;

| iii) | siseriiklikud ja/või Euroopa õiguspõhimõtted, sealhulgas õiguspärase ootuse põhimõte, estoppel-põhimõte, õiguskindluse ja tagasiulatumatuse põhimõte, ja/või aegumistähtajad ei luba liikmesriigil nõuda käibemaksu käibelt, mida on varemalt käsitletud kui maksust vabastatut? |
| --- | --- |

iii)

siseriiklikud ja/või Euroopa õiguspõhimõtted, sealhulgas õiguspärase ootuse põhimõte, estoppel-põhimõte, õiguskindluse ja tagasiulatumatuse põhimõte, ja/või aegumistähtajad ei luba liikmesriigil nõuda käibemaksu käibelt, mida on varemalt käsitletud kui maksust vabastatut?

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/29 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/29

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud The Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Ühendkuningriik) 26. mail 2010 — Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs versus The Rank Group PLC

(Kohtuasi C-260/10)

()

2010/C 209/40

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

The Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Ühendkuningriik)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs

Vastustaja: The Rank Group PLC

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kui liikmesriik kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 13 B osa punkti f kohaselt oma kaalutlusõigust kasutades maksustas käibemaksuga teatavat tüüpi masinad, mida kasutatakse hasartmängudeks (edaspidi „seaduse III osas käsitletud mänguautomaadid”), tehes erandi teatavate teiste niisuguste masinate suhtes (mille hulka kuulusid kihlveomasinad, edaspidi „FOBT”-d), ning kui väidetakse, et seda tehes rikkus liikmesriik maksustamise neutraalsuse põhimõtet, siis kas
  i) seaduse III osas käsitletud mänguautomaatide ja FOBT-de võrdlemisel on i) määrav või ii) oluline, et:






  a) | FOBT-d võimaldasid tegevust, mis siseriiklike õigusnormide kohaselt oli „kihlvedude sõlmimine” (või tegevust, mida asjaomane reguleeriv asutus oma reguleerimisvolitusi kasutades oli valmis siseriiklike õigusnormide kohaselt käsitlema kui „kihlvedude sõlmimist”)
  ja |
| --- | --- | --- |

1.

Kui liikmesriik kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 13 B osa punkti f kohaselt oma kaalutlusõigust kasutades maksustas käibemaksuga teatavat tüüpi masinad, mida kasutatakse hasartmängudeks (edaspidi „seaduse III osas käsitletud mänguautomaadid”), tehes erandi teatavate teiste niisuguste masinate suhtes (mille hulka kuulusid kihlveomasinad, edaspidi „FOBT”-d), ning kui väidetakse, et seda tehes rikkus liikmesriik maksustamise neutraalsuse põhimõtet, siis kas

i) seaduse III osas käsitletud mänguautomaatide ja FOBT-de võrdlemisel on i) määrav või ii) oluline, et:

a)

FOBT-d võimaldasid tegevust, mis siseriiklike õigusnormide kohaselt oli „kihlvedude sõlmimine” (või tegevust, mida asjaomane reguleeriv asutus oma reguleerimisvolitusi kasutades oli valmis siseriiklike õigusnormide kohaselt käsitlema kui „kihlvedude sõlmimist”)

ja

| b) | seaduse III osas käsitletud mänguautomaadid võimaldasid siseriiklike õigusnormide kohaselt teistsuguseks liigituvat tegevust, nimelt „hasartmänge” ning et hasartmängude ja kihlvedude sõlmimise suhtes kehtisid erinevad õiguslikud regulatsioonid vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusnormidele hasartmängude kontrollimise ja reguleerimise kohta? Kui vastus on jaatav, siis milliseid kõnealuste regulatsioonide vahelisi erinevusi peaks siseriiklik kohus arvestama? |
| --- | --- |

b)

seaduse III osas käsitletud mänguautomaadid võimaldasid siseriiklike õigusnormide kohaselt teistsuguseks liigituvat tegevust, nimelt „hasartmänge” ning et hasartmängude ja kihlvedude sõlmimise suhtes kehtisid erinevad õiguslikud regulatsioonid vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusnormidele hasartmängude kontrollimise ja reguleerimise kohta? Kui vastus on jaatav, siis milliseid kõnealuste regulatsioonide vahelisi erinevusi peaks siseriiklik kohus arvestama?

| 2. | Millist abstraktsioonitaset peaks siseriiklik kohus kasutama selle kindlakstegemisel, kas maksustamise neutraalsuse põhimõte nõuab, et esimeses küsimuses viidatud masinaid (FOBT-sid ja seaduse III osas käsitletud mänguautomaate) tuleb käibemaksu osas käsitleda ühtemoodi selle tuvastamisel, kas kõnealused tooted on sarnased? Täpsemalt, mil määral on oluline võtta arvesse:






  a) | FOBT-de ja seaduse III osas käsitletud masinate puhul lubatud maksimaalsete panuste ja auhindade sarnasusi ja erinevusi; |
| --- | --- | --- |

2.

Millist abstraktsioonitaset peaks siseriiklik kohus kasutama selle kindlakstegemisel, kas maksustamise neutraalsuse põhimõte nõuab, et esimeses küsimuses viidatud masinaid (FOBT-sid ja seaduse III osas käsitletud mänguautomaate) tuleb käibemaksu osas käsitleda ühtemoodi selle tuvastamisel, kas kõnealused tooted on sarnased? Täpsemalt, mil määral on oluline võtta arvesse:

a)

FOBT-de ja seaduse III osas käsitletud masinate puhul lubatud maksimaalsete panuste ja auhindade sarnasusi ja erinevusi;

| b) | seda, et FOBT-del võis mängida ainult teatavat liiki ruumides, millele oli antud kihlvedude sõlmimise litsents ning mis olid teistsugused kui hasartmängude jaoks litsentsi saanud ruumid ja mille suhtes kehtisid teistsugused õigusaktides sätestatud piirangud kui hasartmängude jaoks litsentsi saanud ruumide suhtes (ehkki kihlvedude sõlmimiseks litsentsi saanud ruumides võidi mängida nii FOBT-del kui ka kuni kahel seaduse III osas käsitletud mänguautomaadil samas ruumis); |
| --- | --- |

b)

seda, et FOBT-del võis mängida ainult teatavat liiki ruumides, millele oli antud kihlvedude sõlmimise litsents ning mis olid teistsugused kui hasartmängude jaoks litsentsi saanud ruumid ja mille suhtes kehtisid teistsugused õigusaktides sätestatud piirangud kui hasartmängude jaoks litsentsi saanud ruumide suhtes (ehkki kihlvedude sõlmimiseks litsentsi saanud ruumides võidi mängida nii FOBT-del kui ka kuni kahel seaduse III osas käsitletud mänguautomaadil samas ruumis);

| c) | seda, et FOBT-l mängides auhinna võitmise tõenäosus oli otseselt seotud avaldatud kindlate tõenäosustega, samal ajal kui seaduse III osas käsitletud masinal mängides võitmise võimalust võis mõnel juhul muuta seade, mis tagas ettevõtjale ja mängijatele teatava tulumäära teatava aja jooksul; |
| --- | --- |

c)

seda, et FOBT-l mängides auhinna võitmise tõenäosus oli otseselt seotud avaldatud kindlate tõenäosustega, samal ajal kui seaduse III osas käsitletud masinal mängides võitmise võimalust võis mõnel juhul muuta seade, mis tagas ettevõtjale ja mängijatele teatava tulumäära teatava aja jooksul;

| d) | FOBT-del ja seaduse III osas käsitletud mänguautomaatidel kasutatavate mänguformaatide sarnasusi ja erinevusi; |
| --- | --- |

d)

FOBT-del ja seaduse III osas käsitletud mänguautomaatidel kasutatavate mänguformaatide sarnasusi ja erinevusi;

| e) | mängija ja masina interaktsiooni sarnasusi ja erinevusi FOBT-de ja seaduse III osas käsitletud mänguautomaatide vahel; |
| --- | --- |

e)

mängija ja masina interaktsiooni sarnasusi ja erinevusi FOBT-de ja seaduse III osas käsitletud mänguautomaatide vahel;

| f) | seda, kas eespool viidatud asjaolud olid tavalisele masinal mängijale teada või mitte või kas ta pidas neid oluliseks või tähtsaks; |
| --- | --- |

f)

seda, kas eespool viidatud asjaolud olid tavalisele masinal mängijale teada või mitte või kas ta pidas neid oluliseks või tähtsaks;

| g) | seda, kas ükski eespool nimetatud asjaolu õigustab käibemaksu osas erinevat käsitlemist? |
| --- | --- |

g)

seda, kas ükski eespool nimetatud asjaolu õigustab käibemaksu osas erinevat käsitlemist?

| 3. | Kas olukorras, kus liikmesriik kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 13 B osa punkti f kohaselt oma kaalutlusõigust kasutades vabastas hasartmängud käibemaksust, kuid maksustas teatavad hasartmängudeks kasutatavad määratletud tüüpi masinad käibemaksuga:






  a) | võib liikmesriik põhimõtteliselt vastata väitele, et ta on rikkunud maksustamise neutraalsuse põhimõtet, nõuetekohast hoolsust puudutava kaitseväitega; ja |
| --- | --- | --- |

3.

Kas olukorras, kus liikmesriik kuuenda käibemaksudirektiivi artikli 13 B osa punkti f kohaselt oma kaalutlusõigust kasutades vabastas hasartmängud käibemaksust, kuid maksustas teatavad hasartmängudeks kasutatavad määratletud tüüpi masinad käibemaksuga:

a)

võib liikmesriik põhimõtteliselt vastata väitele, et ta on rikkunud maksustamise neutraalsuse põhimõtet, nõuetekohast hoolsust puudutava kaitseväitega; ja

| b) | kui vastus punktile a on jaatav, siis millised tegurid on asjakohased selle tuvastamisel, kas liikmesriigil on õigus sellele kaitseväitele tugineda või mitte? |
| --- | --- |

b)

kui vastus punktile a on jaatav, siis millised tegurid on asjakohased selle tuvastamisel, kas liikmesriigil on õigus sellele kaitseväitele tugineda või mitte?

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/30 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/30

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud ÎNALTA CURTE DE CASAȚIE ȘI JUSTIȚIE (Rumeenia) 28. mail 2010 — Gheorghe Kita kriminaalasjas

(Kohtuasi C-264/10)

()

2010/C 209/41

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

ÎNALTA CURTE DE CASAȚIE Șl JUSTIȚIE (Rumeenia)

Põhikohtuasja pooled

Gheorghe Kita

Eelotsuse küsimused

Kas Euroopa Liidu Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK (1) artikli 5 punkti 3 tuleb tõlgendada nii, et süüdimõistetud isiku — kes oli kohtu alla andmiseks eelnevalt Euroopa vahistamismääruse alusel üle antud — tagasiviimine (üleviimine) riiki, mille kodakondsus tal on, toimub automaatselt ka siis, kui ta ei ole andnud oma nõusolekut, mis on kohtulikult karistatud isikute üleandmise Euroopa konventsiooni kohaselt üks tingimus?

---

(1)  Nõukogu raamotsus Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT L 190, lk 1).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/30 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/30

---

2. juunil 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Tšehhi Vabariik

(Kohtuasi C-276/10)

()

2010/C 209/42

Kohtumenetluse keel: tšehhi

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: S. Pardo Quintillán ja L. Jelínek)

Kostja: Tšehhi Vabariik

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et kuna Tšehhi Vabariik ei ole vastu võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/118/EÜ (1), mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest, ülevõtmiseks vajalikke õigus- ja haldusnorme või igal juhul ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on Tšehhi Vabariik rikkunud direktiivi artiklist 12 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Tšehhi Vabariik ei ole vastu võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/118/EÜ (1), mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest, ülevõtmiseks vajalikke õigus- ja haldusnorme või igal juhul ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on Tšehhi Vabariik rikkunud direktiivi artiklist 12 tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Tšehhi Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Tšehhi Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Direktiivi siseriiklikku õiguskorda ülevõtmise tähtaeg möödus 16. jaanuaril 2009.

---

(1)  ELT 2006 L 372, lk 19.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/31 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/31

---

3. juunil 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Kreeka Vabariik

(Kohtuasi C-278/10)

()

2010/C 209/43

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Margelis ja Irò Dimitriou)

Kostja: Kreeka Vabariik

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et kuna Kreeka Vabariik ei ole vastu võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/103/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid, seoses patareide ja akude turulelaskmisega (1) täitmiseks või vähemalt ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on Kreeka Vabariik rikkunud selle direktiivi artiklist 2 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Kreeka Vabariik ei ole vastu võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/103/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid, seoses patareide ja akude turulelaskmisega (1) täitmiseks või vähemalt ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on Kreeka Vabariik rikkunud selle direktiivi artiklist 2 tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Direktiivi 2008/103/EÜ siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaeg möödus 5. jaanuaril 2009.

---

(1)  ELT L 327, 5.12.2008, lk 7.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/31 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/31

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale del Riesame di Verbania (Itaalia) 4. juunil 2010 — Kriminaalmenetlus Matteo Minesi süüdistuses

(Kohtuasi C-279/10)

()

2010/C 209/44

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale del Riesame di Verbania

Põhikohtuasja pool

Matteo Minesi

Eelotsuse küsimus

Kuidas tuleb Euroopa Liidu Kohtu arvates tõlgendada Euroopa Liidu asutamislepingu artikleid 43 ja 49 seoses asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabadusega spordivõistluste kihlvedude sektoris, võttes arvesse ka tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet, et teha otsus, kas asutamislepingu viidatud sätted lubavad selliseid liikmesriigi õigusnorme, millega kehtestatakse riigi kasuks monopolikord ning kontsessioonide ja lubade süsteem, millega nähakse teatava arvu kontsessioonide raames ette: a) üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale; b) õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad kaubanduslikud positsioonid, mis omandati menetluse tulemusena, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud); c) nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse ning küllaltki suur tagatis jäetakse kontsessionäärile tagastamata; kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega?

---

Üldkohus

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/32 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/32

---

Üldkohtu 9. juuni 2010. aasta otsus — Éditions Jacob versus komisjon

(Kohtuasi T-237/05) (1)

(Juurdepääs institutsioonide dokumentidele - Määrus (EÜ) nr 1049/2001 - Ettevõtjate koondumist käsitleva menetlusega seotud dokumendid - Määrus (EÜ) nr 4064/89 - Määrus (EÜ) nr 139/2004 - Määrus (EÜ) nr 802/2004 - Juurdepääsu keelamine - Uurimise või audiitorkontrolliga seotud erand - Ärihuvide kaitsega seotud erand - Otsustamisprotsessi kaitsega seotud erand - Õigusnõustamise kaitsega seotud erand)

2010/C 209/45

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Éditions Odile Jacob SAS (Pariis, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid W. van Weert ja O. Fréget, hiljem advokaat O. Fréget)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: X. Lewis, P. Costa de Oliveira ja O. Beynet)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Lagardère SCA (esindajad: advokaadid A. Winckler, S. Sorinas Jimeno ja I. Girgenson, hiljem advokaadid A. Winckler, F. de Bure ja J.-B. Pinçon)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 7. aprilli 2005. aasta otsus, millega osaliselt jäeti rahuldamata hageja taotlus tutvuda ettevõtjate koondumist käsitleva menetlusega seotud teatud dokumentidega (juhtum COMP/M.2978 — Lagardère/Natexis/VUP).

Resolutsioon

| 1. | Vajadus teha otsus Euroopa Ühenduste Komisjoni 7. aprilli 2005. aasta otsuse D(2005) 3286 õiguspärasuse kohta osas, millega keelati täielik ja osaline juurdepääs käesoleva kohtuotsuse punkti 1 alapunktides a-c ning käesoleva kohtuotsuse punkti 2 alapunktides h ja j viidatud dokumentidele, on ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Vajadus teha otsus Euroopa Ühenduste Komisjoni 7. aprilli 2005. aasta otsuse D(2005) 3286 õiguspärasuse kohta osas, millega keelati täielik ja osaline juurdepääs käesoleva kohtuotsuse punkti 1 alapunktides a-c ning käesoleva kohtuotsuse punkti 2 alapunktides h ja j viidatud dokumentidele, on ära langenud.

| 2. | Tühistada otsus D(2005) 3286 osas, millega keelati täielik juurdepääs käesoleva kohtuotsuse punkti 1 alapunktides d, e, g ja h ning käesoleva kohtuotsuse punkti 2 alapunktides b-d, f, g ja i viidatud dokumentidele, välja arvatud käesoleva kohtuotsuse punkti 1 alapunktis g viidatud komisjoni õigustalituse arvamus. |
| --- | --- |

2.

Tühistada otsus D(2005) 3286 osas, millega keelati täielik juurdepääs käesoleva kohtuotsuse punkti 1 alapunktides d, e, g ja h ning käesoleva kohtuotsuse punkti 2 alapunktides b-d, f, g ja i viidatud dokumentidele, välja arvatud käesoleva kohtuotsuse punkti 1 alapunktis g viidatud komisjoni õigustalituse arvamus.

| 3. | Tühistada otsus D(2005) 3286 osas, millega keelati osaline juurdepääs käesoleva kohtuotsuse punkti 1 alapunktides d, e, g ja h ning käesoleva kohtuotsuse punkti 2 alapunktides b-d, f, g ja i viidatud dokumentidele. |
| --- | --- |

3.

Tühistada otsus D(2005) 3286 osas, millega keelati osaline juurdepääs käesoleva kohtuotsuse punkti 1 alapunktides d, e, g ja h ning käesoleva kohtuotsuse punkti 2 alapunktides b-d, f, g ja i viidatud dokumentidele.

| 4. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

4.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 5. | Mõista üheksa kümnendikku Éditions Odile Jacob SAS i kohtukuludest välja komisjonilt, kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

5.

Mõista üheksa kümnendikku Éditions Odile Jacob SAS i kohtukuludest välja komisjonilt, kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud.

| 6. | Lagardère SCA kannab ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

6.

Lagardère SCA kannab ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 205, 20.8.2005.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/32 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/32

---

Üldkohtu 15. juuni 2010. aasta otsus — Mediaset versus komisjon

(Kohtuasi T-177/07) (1)

(Riigiabi - Telekommunikatsioon - Toetus digitaaltelevisiooni dekoodrite ostmiseks - Otsus, millega tunnistatakse abi ühisturuga kokkusobimatuks ning määratakse selle tagastamine - Mõiste „riigiabi” - Satelliittelevisiooni programme vastu võtta võimaldavate dekoodrite väljajätmine - Eelis - Valikulisus - Konkurentsi kahjustamine - Põhjendamiskohustus)

2010/C 209/46

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Mediaset SpA (Milano, Itaalia) (esindajad: advokaadid K. Adamantopoulos, G. Rossi, E. Petritsi ja A. Nucara ning solicitor D. O’Keeffe ja solicitor P. Boyle)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: B. Martenczuk, G. Conte ja E. Righini)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Sky Italia Srl (Rooma, Itaalia), esindajad: esialgu advokaadid F. E. González Díaz ja D. Gerard, hiljem advokaat F. E. González Díaz)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsus 2007/374/EÜ riigiabi C 52/2005 (ex NN 88/2005, ex CP 101/2004) kohta, mida Itaalia Vabariik andis digitaaldekoodrite toetusega ostmiseks (ELT L 147, lk 1).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista komisjoni ja Sky Italia Srl-i kohtukulud välja Mediaset SpA-lt, kes kannab ühtlasi ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Mõista komisjoni ja Sky Italia Srl-i kohtukulud välja Mediaset SpA-lt, kes kannab ühtlasi ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 170, 21.7.2007.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/33 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/33

---

Üldkohtu 17. juuni 2010. aasta otsus — CEVA versus komisjon

(Liidetud kohtuasjad T-428/07 ja T-455/07) (1)

(Vahekohtuklausel - Lepingud, mis on sõlmitud teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprojekti raames „Elukvaliteedi ja inimkapitali juhtimise” valdkonnas (1998-2002) - Projektid Seahealth ja Biopal - Võlateated - Tühistamise taotlused - Hagi ümberkvalifitseerimine - Vastuvõetavus - Võistlevuse põhimõte ja kaitseõigused - Euroopa Liidu makstud kogu rahalise toetuse tagasinõudmine - Tõsised finantsrikkumised)

2010/C 209/47

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Centre d’étude et de valorisation des algues SA (CEVA) (Pleubian, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat J.-M. Peyrical)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: L. Escobar Guerrero ja W. Roels, hiljem W. Roels, keda abistas advokaat E. Bouttier)

Ese

Kohtuasjas T-428/07 nõue tühistada 20. septembri 2007. aasta võlateade nr 3240908670, mis puudutab projekti Seahealth, ja kohtuasjas T-455/07 4. oktoobri 2007. aasta võlateade nr 3240909271, mis puudutab lepingut Biopal, ning nõue kohustada komisjoni CEVA kasuks hüvitama need võlateated.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagid rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagid rahuldamata.

| 2. | Iga pool kannab poole enda kohtukuludest ning poole teise poole kohtukuludest. |
| --- | --- |

2.

Iga pool kannab poole enda kohtukuludest ning poole teise poole kohtukuludest.

---

(1)  ELT C 22, 26.1.2008.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/33 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/33

---

Üldkohtu 15. juuni 2010. aasta otsus — Actega Terra versus Siseturu Ühtlustamise Amet (TERRAEFFEKT matt & gloss)

(Kohtuasi T-118/08) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Ühenduse sõnamärgi TERRAEFFEKT matt & gloss taotlus - Absoluutne keeldumispõhjus - Kirjeldav kaubamärk - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt c (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c))

2010/C 209/48

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Actega Terra (Lehrte, Saksamaa) (esindaja: advokaat A. Andorfer-Erhard)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: S. Schäffner)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 7. jaanuari 2008. aasta otsuse (asi R 1467/2007-1) peale, mis käsitleb taotlust registreerida sõnamärk TERRAEFFEKT matt & gloss ühenduse kaubamärgina.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta kohtukulud Actega Terra GmbH-i kanda. |
| --- | --- |

2.

Jätta kohtukulud Actega Terra GmbH-i kanda.

---

(1)  ELT C 107, 26.4.2008.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/34

---

Üldkohtu 22. juuni 2010. aasta otsus — Shenzhen Taiden versus Siseturu Ühtlustamise Amet

(Kohtuasi T-153/08) (1)

(Ühenduse disainilahendus - Kehtetuks tunnistamise menetlus - Sideseadme ühenduse registreeritud disainilahendus - Varasem rahvusvaheline disainilahendus - Kehtetuks tunnistamise põhjus - Eristatavuse puudumine - Ühesugune üldmulje - Asjatundjast kasutaja - Autori vabadusaste - Tõendid varasema disainilahenduse avalikkusele kättesaadavaks tegemise kohta - Määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 4 lõige 1 artikli 6 lõike 1 punkt b ja lõige 2, artikli 7 lõige 1 ja artikli 25 lõige 1)

2010/C 209/49

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Shenzhen Taiden Industrial Co. Ltd (Shenzhen, Guangdong, Hiina) (esindaja: advokaadid M. Hartmann ja M. Helmer)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: A. Folliard-Monguiral)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Bosch Security Systems BV (Eindhoven, Madalmaad) (esindajad: advokaadid C. Gielen, M. Bom ja B. Van Hunnik)

Ese

Siseturu Ühtlustamise Ameti kolmanda apellatsioonikoja 11. veebruari 2008. aasta otsuse (asi R 1437/2006-3) peale esitatud hagi, mis käsitleb Bosch Security Systems BV ja Shenzhen Taiden Industrial Co. Ltd vahelist kehtetuks tunnistamise menetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista Shenzhen Taiden Industrial Co. Ltd-lt välja kohtukulud ja Bosch Security Systems BV vältimatud kulud seoses Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) apellatsioonikoja menetlusega. |
| --- | --- |

2.

Mõista Shenzhen Taiden Industrial Co. Ltd-lt välja kohtukulud ja Bosch Security Systems BV vältimatud kulud seoses Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) apellatsioonikoja menetlusega.

---

(1)  ELT C 158, 21.6.2008.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/34

---

Üldkohtu 22. juuni 2010 otsus — Montero Padilla versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Padilla Requena (JOSE PADILLA)

(Kohtuasi T-255/08) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse sõnamärgi JOSE PADILLA taotlus - Varasemad kaubamärgid ja tähis JOSE PADILLA - Suhtelised keeldumispõhjused - Pariisi konventsiooni artikli 6 bis tähenduses üldtuntud kaubamärgi ja maineka kaubamärgi puudumine - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 2 punkt c ja artikli 8 lõige 5 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 2 punkt c ja artikli 8 lõige 5) - Varasema kaubanduses kasutatava tähise puudumine - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõige 4 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõige 4))

2010/C 209/50

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Eugenia Montero Padilla (Madrid, Hispaania) (esindajad: advokaadid G. Aguillaume Gandasegui ja P. Linde Puelles, hiljem A. Salerno ja M. Di Stefano)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: J. F. Crespo Carrillo)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: José María Padilla Requena (Santa Eulalia, Hispaania) (esindajad: advokaadid J. F. Gallego Jiménez ja J. R. Gil Cantons)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 1. märtsi 2007. aasta otsuse R 516/2007-2 peale, mis puudutab Eugenia Montero Padilla ja José María Padilla Requena vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Eugenia Montero Padilla kulud tema enda kanda ja mõista talt välja Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) ja José María Padilla Requena kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Eugenia Montero Padilla kulud tema enda kanda ja mõista talt välja Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) ja José María Padilla Requena kohtukulud.

---

(1)  ELT C 209, 15.8.2008.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/35

---

Üldkohtu 10. juuni 2010. aasta otsus — Atlas Transport versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Hartmann (ATLAS TRANSPORT)

(Kohtuasi T-482/08) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Tühistamismenetlus - Ühenduse sõnamärk ATLAS TRANSPORT - Kaubamärgi tegelik kasutamine - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikkel 15 ja artikli 50 lõige 1 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikkel 15 ja artikli 51 lõige 1))

2010/C 209/51

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Atlas Transport GmbH (Düsseldorf, Saksamaa) (esindajad: advokaadid U. Hildebrandt, K. Schmidt-Hern ja B. Weichhaus)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindajad: G. Schneider ja S. Schäffner)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Alfred Hartmann (Leer, Saksamaa) (esindaja: advokaat C. Drews)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 9. septembri 2008. aasta otsuse (asi R 1858/2007-4) peale, mis käsitleb Alfred Hartmanni ja Atlas Transport GmbH vahelist tühistamismenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 9. septembri 2008. aasta otsus (asi R 1858/2007-4). |
| --- | --- |

1.

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 9. septembri 2008. aasta otsus (asi R 1858/2007-4).

| 2. | Siseturu Ühtlustamise Amet kannab nii oma kui ka Atlas Transport GmbH-i kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Siseturu Ühtlustamise Amet kannab nii oma kui ka Atlas Transport GmbH-i kohtukulud.

| 3. | Alfred Hartmann kannab ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

3.

Alfred Hartmann kannab ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 32, 7.2.2009.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/35

---

Üldkohtu 16. juuni 2010. aasta otsus — Kureha versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Sanofi-Aventis (KREMEZIN)

(Kohtuasi T-487/08) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse sõnamärgi KREMEZIN registreerimise taotlus - Varasem rahvusvaheline sõnamärk KRENOSIN - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Tähiste sarnasus - Kaupade sarnasus - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b) - Varasema kaubamärgi olemasolu tõendamine - Tähtajad - Määruse (EÜ) nr 2868/95 eeskirjad 19 ja 20 - Varasema kaubamärgi tegeliku kasutamise tõendamine - Määruse nr 40/94 artikli 43 lõiked 2 ja 3 (nüüd määruse nr 207/2009 artikli 42 lõiked 2 ja 3))

2010/C 209/52

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Kureha Corp. (Tokio, Jaapan) (esindajad: advokaadid W. von der Osten-Sacken ja O. Sude)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: J. Crespo Carrillo)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Sanofi-Aventis SA (Pariis, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat R. Gilbey)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 15. septembri 2008. aasta otsuse peale (asi R 1631/2007-4), mis tehti vastulausemenetluses Sanofi-Aventis SA ja Kureha Corp.-i vahel.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) kohtukulud välja Kureha Corp.-ilt, kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Mõista Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) kohtukulud välja Kureha Corp.-ilt, kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud.

| 3. | Sanofi-Aventis SA kannab ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

3.

Sanofi-Aventis SA kannab ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 19, 24.1.2009.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/36

---

Üldkohtu 22. juuni 2010. aasta otsus — CM Capital Markets versus Siseturu Ühtlustamise Amet (CARBON CAPITAL MARKETS Emissions Compliance Solutions & Carbon Finance)

(Kohtuasi T-490/08) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse kujutismärgi CARBON CAPITAL MARKETS Emissions Compliance Solutions & Carbon Finance registreerimise taotlus - Varasem ühenduse ja varasem siseriiklik kujutismärk CM Capital Markets - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosuse puudumine - Sarnasuse puudumine tähiste vahel - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

2010/C 209/53

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: CM Capital Markets Holding, SA (Madrid, Hispaania) (esindajad: advokaadid T. Villate Consonni ja J. Calderón Chavero)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: advokaat J. F. Chavero)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Carbon Capital Markets Ltd (Oxford, Ühendkuningriik) (esindaja: solicitor E. Hardcastle)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 3. septembri 2008. aasta otsuse peale (asi R 16/2008-1), mis tehti CM Capital Markets Holding, SA ja Carbon Capital Markets Ltd vahelises vastulausemenetluses

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja CM Capital Markets Holding, SA lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja CM Capital Markets Holding, SA lt.

---

(1)  ELT C 6, 10.1.2009.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/36

---

Üldkohtu 15. juuni 2010. aasta otsus — X Technology Swiss versus Siseturu Ühtlustamise Amet (oranž sokinina)

(Kohtuasi T-547/08) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Ühenduse kaubamärgi taotlus - Oranž sokinina - Absoluutne keeldumispõhjus - Eristusvõime puudumine - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b))

2010/C 209/54

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: X Technology Swiss GmbH (Wollerau, Šveits) (esindajad: advokaadid A. Herbertz ja R. Jung)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindajad: C. Jenewein ja G. Schneider)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 6. oktoobri 2008. aasta otsuse (asi R 846/2008-4) peale, mis käsitleb taotlust registreerida oranžist sokininast koosnev tähis ühenduse kaubamärgina.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja X Technology Swiss GmbH-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja X Technology Swiss GmbH-lt.

---

(1)  ELT C 55, 7.3.2009.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/37

---

Üldkohtu 18. juuni 2010. aasta otsus — Luksemburg versus komisjon

(Kohtuasi T-549/08) (1)

(ESF - Rahalise abi peatamine - Võitlus diskrimineerimise ja ebavõrdsuse vastu tööturul - Tõsised puudused juhtimis- või kontrollisüsteemis, mis võivad põhjustada süstemaatilist eeskirjade eiramist - Määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 39 lõike 2 punkt c - Õiguspärane ootus)

2010/C 209/55

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Luksemburgi Suurhertsogiriik (esindajad: M. Fisch, keda abistas advokaat P. Kinsch)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Steiblytė ja B. Conte)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 24. septembri 2008. aasta otsus K(2008) 5383, millega peatatakse Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) tehtavad vahemaksed Luksemburgi Suurhertsogiriigis eesmärgi 3 kohaseid ühenduse struktuurifondide abimeetmeid puudutavale ühtsele programmdokumendile, ning komisjoni 6. oktoobri 2008. aasta otsus K(2008) 5730, millega peatatakse vahemaksed ühenduse algatusprogrammist võitluseks diskrimineerimise ja ebavõrdsuse vastu Luksemburgi tööturul (EQUAL).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Luksemburgi Suurhertsogiriigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Luksemburgi Suurhertsogiriigilt.

---

(1)  ELT C 44, 21.2.2009.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/37

---

Üldkohtu 22. juuni 2010. aasta otsus — CM Capital Markets versus Siseturu Ühtlustamise Amet (CARBON CAPITAL MARKETS)

(Kohtuasi T-563/08) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse sõnamärgi CARBON CAPITAL MARKETS registreerimise taotlus - Varasem ühenduse ja varasem siseriiklik kujutismärk CM Capital Markets - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosuse puudumine - Sarnasuse puudumine tähiste vahel - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

2010/C 209/56

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: CM Capital Markets Holding, SA (Madrid, Hispaania) (esindajad: advokaadid T. Villate Consonni ja J. Calderón Chavero)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: advokaat J. F. Chavero)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Carbon Capital Markets Ltd (Oxford, Ühendkuningriik) (esindaja: solicitor E. Hardcastle)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 26. septembri 2008. aasta otsuse peale (asi R 15/2008-1), mis tehti CM Capital Markets Holding, SA ja Carbon Capital Markets Ltd vahelises vastulausemenetluses.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja CM Capital Markets Holding, SA-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja CM Capital Markets Holding, SA-lt.

---

(1)  ELT C 44, 21.2.2009.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/38

---

Üldkohtu 9. juuni 2010. aasta otsus — Muñoz Arraiza versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Consejo Regulador de la Denominación de Origen Calificada Rioja (RIOJAVINA)

(Kohtuasi T-138/09) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse sõnamärgi RIOJAVINA taotlus - Varasem kollektiivkujutismärk RIOJA - Suhteline keeldumispõhjus - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

2010/C 209/57

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Félix Muñoz Arraiza (Logroño, Hispaania) (esindajad: advokaadid J. Grimau Muñoz ja J. Villamor Muguerza)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: J. F. Crespo Carrillo)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Consejo Regulador de la Denominación de Origen Calificada Rioja (Logroño) (esindaja: advokaadid J. I. Martínez De Torre)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 29. jaanuari 2009. aasta otsuse (asi R 721/2008-2) peale, mis käsitleb Consejo Regulador de la Denominación de Origen Calificada Rioja ja Félix Muñoz Arraiza vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Félix Muñoz Arraizalt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Félix Muñoz Arraizalt.

---

(1)  ELT C 153, 4.7.2009.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/38

---

Üldkohtu 9. juuni 2010. aasta otsus — Hoelzer versus Siseturu Ühtlustamise Amet (SAFELOAD)

(Kohtuasi T-315/09) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Ühenduse kujutismärgi SAFELOAD taotlus - Absoluutne keeldumispõhjus - Kirjeldavus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c)

2010/C 209/58

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Oliver Hoelzer (Remscheid, Saksamaa) (esindajad: advokaadid G. Rother, J. Vogtmeier, P. Mes, C. Graf von der Groeben, J. Bühling, A. Verhauwen, J. M. Künzel, D. Jestaedt ja M. Bergermann)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: S. Schäffner)

Ese

Apellatsioonkaebus ühtlustamisameti 3. juuni 2009. aasta otsuse (asi R 1157/2008-4) peale, mis puudutab kujutismärgi SAFELOAD registreerimist ühenduse kaubamärgina.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Oliver Hoelzerilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Oliver Hoelzerilt.

---

(1)  ELT C 267, 7.11.2009.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/38

---

Üldkohtu 3. juuni 2010. aasta määrus — Z versus komisjon

(Kohtuasi T-173/09) (1)

(Juurdepääs dokumentidele - Vastuvõetamatus - Korraldus)

2010/C 209/59

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Z (Hannoversch München, Saksamaa) (esindaja: advokaadid C. Grau ja N. Jäger)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Bouquet, V. Bottka ja R. Sauer)

Ese

Kohustada komisjoni esiteks võimaldama hagejal menetlustoimikuga asjas COMP/39406 („Marine Hoses”) tutvumise kaudu, eeskätt sel teel, et väljastada koopia komisjoni 28. jaanuari 2009. aasta otsusest, millega määrati rahatrahv, saada infot selle kohta, kas hagejat on selles otsuses nimeliselt mainitud ning juhul kui on, siis millises kontekstis hagejat nimeliselt mainitakse; teiseks eemaldama hageja nimeline mainimine komisjoni 28. jaanuari 2009. aasta otsusest viisil, mida täpsustatakse pärast dokumentidega tutvumise võimaldamist ning kolmandaks jätma 28. jaanuari 2009. aasta otsuse avaldamiseks mõeldud versioonist välja hageja nimeline mainimine ning kõik viited hagejale.

Resolutsioon

| 1. | Lükata hagi vastuvõetamatuse tõttu tagasi. |
| --- | --- |

1.

Lükata hagi vastuvõetamatuse tõttu tagasi.

| 2. | Mõista kohtukulud, sh need, mis seonduvad ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega, välja Z-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud, sh need, mis seonduvad ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega, välja Z-lt.

---

(1)  ELT C 167, 18.7.2009.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/39 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/39

---

Üldkohtu presidendi 9. juuni 2010. aasta määrus — COLT Télécommunications France versus komisjon

(Kohtuasi T-79/10 R)

(Ajutiste meetmete kohaldamine - Riigiabi - Kiire lairibaühenduse käitamine - Avaliku teenuse osutamise kulude hüvitamine - Otsus, millega on tuvastatud, et meede, millest teatati, ei ole abi - Taotlus kohaldamise peatamiseks - Kiireloomulisuse puudumine)

2010/C 209/60

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: COLT Télécommunications France SAS (Pariis, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat M. Debroux)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: B. Stromsky ja C. Urraca Caviedes)

Ese

Taotlus peatada komisjoni 30. septembri 2009. aasta otsuse C(2009) 7426 (lõplik), mis puudutab abiprojekti avaliku teenuse osutamise kulude hüvitamiseks 59 miljoni euro suuruses summas kiire lairibaühenduse rajamiseks ja käitamiseks Hauts-de-Seine’i departemangus (Prantsusmaa), kohaldamine.

Resolutsioon

| 1. | Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.

| 2. | Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi. |
| --- | --- |

2.

Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/39 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/39

---

7. aprillil 2010 esitatud hagi — Samskip Multimodal Container Logistics versus komisjon

(Kohtuasi T-166/10)

()

2010/C 209/61

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Samskip Multimodal Container Logistics BV (’s-Gravenzande, Madalmaad) (esindajad: advokaadid K. Platteau, Y. Maasdam ja P. Broers)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | tühistada komisjoni 27. jaanuari 2010. aasta otsus C(2010) 580 finantsabi kohta taotluste suhtes, mis esitati 2009. aastal valikumenetluses Euroopa Liidu selle programmi raames, mille alusel antakse ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II) (1), osas, milles projektile G2G@2XL, taotluse nr TREN/B4/SUB/01-2009 MP-II/6, otsustati anda finantsabi summas 2 190 539 eurot; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 27. jaanuari 2010. aasta otsus C(2010) 580 finantsabi kohta taotluste suhtes, mis esitati 2009. aastal valikumenetluses Euroopa Liidu selle programmi raames, mille alusel antakse ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II) (1), osas, milles projektile G2G@2XL, taotluse nr TREN/B4/SUB/01-2009 MP-II/6, otsustati anda finantsabi summas 2 190 539 eurot;

| — | vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 2 mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 2 mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Oma hagiavalduses tugineb hageja kahele väitele.

Esimeses väites leiab hageja, et vaidlustatud rahastamisel rikuti määruse 1692/2006 artikli 5 lõikes 2 sätestatud rahastamistingimusi ja nõudeid, sest:

| — | projekti G2G@2XL pakutavad alternatiivsed veoliigid, eelkõige raudteevedu ja merelühisõidud Itaaliast, Šveitsist ja Austriast Ühendkuningriiki, põhjustavad vastuvõetamatuid konkurentsimoonutusi, mis on vastuolus kaubaedastusturu ühiste huvidega; ja |
| --- | --- |

—

projekti G2G@2XL pakutavad alternatiivsed veoliigid, eelkõige raudteevedu ja merelühisõidud Itaaliast, Šveitsist ja Austriast Ühendkuningriiki, põhjustavad vastuvõetamatuid konkurentsimoonutusi, mis on vastuolus kaubaedastusturu ühiste huvidega; ja

| — | projekt G2G@2XL ei ole pärast ettenähtud 36 kuu pikkust tähtaega elujõuline. |
| --- | --- |

—

projekt G2G@2XL ei ole pärast ettenähtud 36 kuu pikkust tähtaega elujõuline.

Teises väites leiab hageja, et vaidlustatud rahastamisel on rikutud määruse nr 1692/2006 artiklit 1, sest selle kaudu ei aidata kaasa Marco Polo II programmi eesmärgiks olevate ühiste huvide saavutamisele. Vaidlustatud rahastamise tagajärjeks on, et üks multimodaalse transpordi ettevõtja vahetub teise multimodaalse transpordi ettevõtjaga, mitte ei asendata maanteetransporti raudteetranspordiga. Seega ei toimu ka täiendava maanteeveo koormuse ülekandumist keskkonnasõbralikele transpordiliikidele. Järelikult ei aidata vaidlustatud rahastamisega kaasa rahvusvahelise maanteeveo tegelikule vähendamisele ega maanteeummikute vähendamisele, ega panustata ka kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamisse (nt määruse nr 1692/2006 artiklis 1 märgitud Marco Polo II programmi eesmärgiks olevate ühiste huvide saavutamine).

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1692/2006, teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II), ja määruse (EÜ) nr 1382/2003 kehtetuks tunnistamise kohta), ELT 2006 L 328, lk 1.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/40 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/40

---

18. mail 2010 esitatud hagi — komisjon versus EU Research Projects

(Kohtuasi T-220/10)

()

2010/C 209/62

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: N. Bambara ja advokaat C. Erkelens)

Kostja: EU Research Projects Ltd (Hungerford, Ühendkuningriik)

Hageja nõuded

| — | kohustada kostjat hüvitama komisjonile põhisumma 102 039,32 eurot, millele lisada maksmata jätmisest tulenev 4,80 % suurune viivis, arvestatuna alates 28. detsembrist 2006 kuni võlgnetava summa tasumise kuupäevani ja |
| --- | --- |

—

kohustada kostjat hüvitama komisjonile põhisumma 102 039,32 eurot, millele lisada maksmata jätmisest tulenev 4,80 % suurune viivis, arvestatuna alates 28. detsembrist 2006 kuni võlgnetava summa tasumise kuupäevani ja

| — | mõista kohtukulud, kaasarvatud komisjoni kohtukulud, välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud, kaasarvatud komisjoni kohtukulud, välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Komisjon esitas käesoleva hagi ELTL artikli 272 alusel, et nõuda kostjale väidetavalt üleliia makstud summa hüvitamist, mille suurus on 102 039,32 eurot ning millele lisandub maksmata jätmisest tulenev 4,80 % suuruse viivis, arvestatuna alates võla tasumise tähtajast, 28. detsembrist 2006.

Komisjon sõlmis Euroopa Ühenduste teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse viienda raamprogrammi (1998–2002) raames muuhulgas hagejaga „lepingu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse projektideks” viitenumbriga IST-2001-34850. Hageja poolt selle lepingu raames nõutav summa põhineb tema poolt kostjale tehtud ettemaksu ja kulude kogusumma vahel, mille ta tunnistas lepingutingimustele vastavaks pärast seda, kui kostja oli esitanud taotluse projektist taganeda, ning sellel, et kostja ei täitnud teatavaid lepingulisi kohustusi.

Komisjon esitab oma hagi põhjenduseks üheainsa väite. Komisjon väidab, et kostja rikkus oma lepingulisi kohustusi sellega, et ei hüvitanud komisjonile temalt juba saadud ettemaksu ja selle summa vahet, mis kostjale maksta tuli. Summa, mis kostjale maksta tuli, on väiksem kui hageja poolt ettemaksuna makstud summa. Peale selle on Belgia õiguse kohaselt, mis on lepingu suhtes kohaldatav, õigus alusetult makstud summa (alusetu makse) tagasi nõuda. Seetõttu väidab komisjon, et kostja on võlgnetava summa osas vastutav.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/41 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/41

---

17. mail 2010 esitatud hagi — Association Belge des Consommateurs Test-Achats versus komisjon

(Kohtuasi T-224/10)

()

2010/C 209/63

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Association Belge des Consommateurs Test-Achats ASBL/Belgische Verbruikersunie Test Aankoop VZW (Brüssel, Belgia) (esindajad: advokaadid F. Filpo ja A. Fratini)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | tühistada komisjoni 12. novembri 2009. aasta otsused K(2009) 9059 ja K(2009) 8954 (asi COMP/M.5549 — EDF/SEGEBEL) ja |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 12. novembri 2009. aasta otsused K(2009) 9059 ja K(2009) 8954 (asi COMP/M.5549 — EDF/SEGEBEL) ja

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Oma hagis palub hageja ELTL artikli 263 alusel tühistada vaidlustatud otsused osas, millel komisjon otsustas, et ei anna Electricité de France S.A. ja Segebeli koondumise käsitlemist määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) (koondumismäärus) artikli 9 alusel osaliselt üle Belgia konkurentsiasutusele ja tunnistas koondumise ühisturuga kokkusobivaks, tingimusel et järgitakse teatud piiranguid vastavalt koondumismääruse artikli 6 lõike 1 punktile b, ning ei algatanud koondumismääruse artikli 6 lõike 1 punktis c ette nähtud menetlust.

Oma nõude põhjenduseks esitab hageja järgmised väited:

| | Esiteks väidab hageja, et vaidlustatud otsused pole nõuetekohaselt põhjendatud, rikuvad koondumismääruse artikli 6 lõiget 2, ning sisaldavaid ilmseid hindamisvigu, kuna komisjon ei võta piisavalt arvesse konkurentsi, mis on koondumisel tekkiva üksuse ja turul olemaoleva ettevõtja GDF Suez’i vahel. |
| --- | --- |

Esiteks väidab hageja, et vaidlustatud otsused pole nõuetekohaselt põhjendatud, rikuvad koondumismääruse artikli 6 lõiget 2, ning sisaldavaid ilmseid hindamisvigu, kuna komisjon ei võta piisavalt arvesse konkurentsi, mis on koondumisel tekkiva üksuse ja turul olemaoleva ettevõtja GDF Suez’i vahel.

| | Teiseks väidab hageja, et komisjon rikkus tema menetluslikku õigust osaleda asjaomases menetluses. |
| --- | --- |

Teiseks väidab hageja, et komisjon rikkus tema menetluslikku õigust osaleda asjaomases menetluses.

| | Kolmandaks väidab hageja, et komisjonil ei olnud ümberlükkamatuid ja otsustavaid tõendeid järeldamaks, et tehingu puhul ei teki tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuse osas ühisturuga, kui ta ei algatanud koondumismääruse artikli 6 lõike 1 punktis c ette nähtud menetlust. Veelgi enam, hageja väidab, et need puudused mõjutavad ka otsust mitte anda juhtumi käsitlemist üle Belgia konkurentsiasutusele, kuna komisjonil ei olnud piisavalt andmeid, et otsustada selle üle, kas see asutus sobis kõige paremini tegelema tehinguga, millest oli teatatud. |
| --- | --- |

Kolmandaks väidab hageja, et komisjonil ei olnud ümberlükkamatuid ja otsustavaid tõendeid järeldamaks, et tehingu puhul ei teki tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuse osas ühisturuga, kui ta ei algatanud koondumismääruse artikli 6 lõike 1 punktis c ette nähtud menetlust. Veelgi enam, hageja väidab, et need puudused mõjutavad ka otsust mitte anda juhtumi käsitlemist üle Belgia konkurentsiasutusele, kuna komisjonil ei olnud piisavalt andmeid, et otsustada selle üle, kas see asutus sobis kõige paremini tegelema tehinguga, millest oli teatatud.

---

(1)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 24, lk 1; ELT eriväljaanne 08/03, lk 40).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/41 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/41

---

14. mail 2010 esitatud hagi — Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej versus komisjon

(Kohtuasi T-226/10)

()

2010/C 209/64

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej (Varssavi, Poola) (esindajad: radcy prawni H. Gruszecka ja D. Pawłowska)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | tühistada Euroopa Komisjoni 3. märtsi 2010. aasta otsus asjas PL/2009/1019: riigisisene hulgiturg IP andmete vahetamiseks (IP Transit) ja asjas PL/2009/1020: hulgiturg IP andmete vahetamiseks (IP Peering) Telekomunikacja Polska S.A. võrgus; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Komisjoni 3. märtsi 2010. aasta otsus asjas PL/2009/1019: riigisisene hulgiturg IP andmete vahetamiseks (IP Transit) ja asjas PL/2009/1020: hulgiturg IP andmete vahetamiseks (IP Peering) Telekomunikacja Polska S.A. võrgus;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja taotleb Euroopa Komisjoni 3. märtsi 2010. aasta otsuse K(2010) 1234, mis on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) (1) artikli 7 lõike 4 alusel, tühistamist; nimetatud otsuses kohustas komisjon Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej’d (elektroonilise side ameti president), võtma tagasi meetmete projektid, mis puudutavad riigisisest hulgiturgu IP andmete vahetamise kohta (IP Transit) ja IP Peering’u hulgiturgu Telekomunikacja Polska S.A. võrguga, millest komisjoni teavitati 27. novembril 2009 ja mis registreeriti numbrite PL/2009/1019 ja PL/2009/1020 all.

Hageja põhjendab oma hagi kolme väitega.

Esimeses väites leiab hageja, et komisjon rikkus vaidlustatud otsuse vastuvõtmisel olulisi menetlusnõudeid, sealhulgas hea halduse, tõhusa koostöö ja raamdirektiivi artiklis 7 sätestatud konsultatsioonimehhanismi põhimõtteid, kuna vaidlustatud otsuses tehtud otsus põhineb hageja poolt teatamismenetluses esitatud meetmete projektide puudulikult tõlkel, mis tõi kaasa selle, et komisjon tegi valed järeldused olukorra kohta, mis puudutab teatavaks tehtud otsuse eset. Peale selle rikkus komisjon olulisi menetlusnõudeid ka seetõttu, et ta ei põhjendanud vaidlustatud otsust piisavalt, sest põhjalikult ja objektiivselt ei ole välja toodud neid põhjuseid, mille alusel leidis komisjon, et teatavaks tehtud meetmete projektid tuleb tagasi võtta.

Hagi teises väites leiab hageja, et komisjon tegi ilmse hindamisvea, kui eeldas, et IP Peering’u ja IP Transit’i teenused on vastastikku asendatavad. IP Peering’u ja IP Transit’i teenused ei ole vastastikku asendatavad, sest nad erinevad üksteisest järgmiste asjaolude osas: valdkond, millega seondub telekommunikatsiooniettevõtjate vahel IP andmete liikumine, osutatud teenuste eest tasu arvutamise meetod, teenuse osutaja (ISP) määratlus ja teenuse kvaliteet.

Kolmandaks heidab hageja ette, et komisjon on rikkunud ka EL lepingu artikli 4 lõiget 3 ja ELTL artiklit 102 koostoimes raamdirektiivi artikli 7 lõikega 4, artikli 8 lõike 2 punktidega b ja c, artikli 14 lõiget 2, artikli 15 lõiget 3 ja artikli 16 lõiget 4, kuna ta on asunud seisukohale, et IP andmete vahetamise hulgiturud (IP Transit ja IP Peering) Poolas ei kujuta endast kahte erinevat turgu ning neid ei käsitleta eelneva reguleerimise raames ning et Telekomunikacja Polska S.A.-l ei ole neil mõlemal turul märkimisväärset turujõudu. Hageja väidab, et ta viis turuanalüüsi läbi kooskõlas soovituse (2) ja suunistega (3) lähtudes eelneva reguleerimise põhjendatuse aspektist ning uuris vaieldamatult neid kolme olulist kriteeriumi. See uuring kinnitas täielikult, et IP Peering’u ja IP Transit’i turud kuuluvad eelneva reguleerimise alla, kuna nende puhul esinevad tugevad ja alalised turutõkked, asjaomase ajavahemiku vältel ei tekkinud turul tõhusat konkurentsi ning konkurentsiõigusest ainuüksi ei piisa, et võidelda selle turutõrkega sobival viisil.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (EÜT L 108, lk 33; ELT eriväljaanne 13/29, lk 349).

(2)  Komisjoni 17. detsembri 2007. aasta soovitus elektroonilise side sektori asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta, mis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta) on tundlikud eelneva reguleerimise suhtes (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5406 all) (ELT L 344, lk 65).

(3)  Komisjoni 11. juuli 2002. aasta turuanalüüsi ja märkimisväärse turujõu hindamise suunised vastavalt ühenduse elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste reguleerivale raamistikule (EÜT C 165, lk 6).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/42 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/42

---

21. mail 2010 esitatud hagi — Hispaania versus komisjon

(Kohtuasi T-230/10)

()

2010/C 209/65

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Hispaania Kuningriik (esindaja: Muñoz Pérez)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | tühistada komisjoni 11. märtsi 2010. aasta otsus 2010/152/EL, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames, osas, mis on käesoleva tühistamishagi esemeks; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 11. märtsi 2010. aasta otsus 2010/152/EL, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames, osas, mis on käesoleva tühistamishagi esemeks;

| — | mõista kohtukulud välja kostjaks olevalt institutsioonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjaks olevalt institutsioonilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolev hagi on esitatud komisjoni määratud finantskorrektsioonide peale ning see tugineb nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta (1), komisjoni 11. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1433/2003, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses rakendusfondide, rakenduskavade ja rahalise abiga (2), ja komisjoni 11. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1432/2003, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootjaorganisatsioonide tunnustamise ja tootjarühmade eeltunnustamise tingimuste kohta (3), millele komisjon nende korrektsioonide määramiseks tugines, sätete rikkumisele.

Mis puudutab keskkonnasäästliku pakendikäitluse kulude rahastamisest välistamist, siis tõlgendab komisjon määruse nr 2200/96 artikli 15 lõiget 5 ja määruse nr 1433/2003 lisa I nii, et määrates kindlaks summa, mille eest abi makstakse, peavad liikmesriigid järgima eeskirja, mille kohaselt abi antakse üksnes nende kulude eest, mida on kandnud tootjaorganisatsioonid, ning selle kohta nõutakse otseseid tõendeid.

Hispaania Kuningriik leiab omalt poolt, et arvestades kõnealuste sätete eesmärgi ja sõnastusega ei ole vajalik tõendada usaldusväärselt, et kulud kandsid tõepoolest tootjaorganisatsioonid. Lisaks sellele on igal juhul selge, et keskkonnasäästliku pakendikäitluse kulud kannavad tootjaorganisatsioonid, sest turustajad jätavad need kulud tootjate kanda makstes neile toodete eest väiksemat tasu.

Mis puudutab tootjaorganisatsiooni SAT Royal tunnustamise kontrollimise puudujääke, siis on komisjon seisukohal, et keeld, mille kohaselt tootjaorganisatsiooni ühele liikmele ei tohi kuuluda üle 20 % häältest, peab olema kohaldatav ka selliste füüsiliste isikute suhtes, kes on nende üksuste aktsionärid, mis on omakorda tootjaorganisatsiooni liikmed. Hispaania Kuningriik on seisukohal, et määruse nr 1432/2003 artikli 14 lõikes 2 ette nähtud eeskiri on kohaldatav üksnes organisatsiooni liikmete suhtes, ilma et seejuures tuleks analüüsida selliste üksuste aktsionäride nimekirja, kes on tootjaorganisatsiooni liikmeks.

---

(1)  EÜT L 297, lk 1; ELT eriväljaanne 3/20, lk 55.

(2)  ELT L 203, lk 25; ELT eriväljaanne 3/39, lk 431.

(3)  ELT L 203, lk 18; ELT eriväljaanne 3/39, lk 424.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/43 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/43

---

21. mail 2010 esitatud hagi — Merlin jt versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Dusyma (mängud)

(Kohtuasi T-231/10)

()

2010/C 209/66

Hagiavaldus esitati saksa keeles

Pooled

Hagejad: Merlin Handelsgesellschaft mbH (Forchtenberg, Saksamaa), Rolf Krämer (Forchtenberg), BLS Basteln, Lernen, Spielen GmbH (Forchtenberg), Andreas Hohl (Künzelsau, Saksamaa) (esindaja: advokaat R. Kramer)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Dusyma Kindergartenbedarf GmbH (Schorndorf, Saksamaa)

Hagejate nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) kolmanda apellatsioonikoja 17. märtsi 2010. aasta otsus (asi R 879/2009-3) ja tunnistada ühenduse disainilahendus nr 526 801-0011 kehtetuks; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) kolmanda apellatsioonikoja 17. märtsi 2010. aasta otsus (asi R 879/2009-3) ja tunnistada ühenduse disainilahendus nr 526 801-0011 kehtetuks;

| — | teise võimalusena tühistada kolmanda apellatsioonikoja otsus ja saati asi tagasi apellatsioonikojale uue otsuse tegemiseks; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada kolmanda apellatsioonikoja otsus ja saati asi tagasi apellatsioonikojale uue otsuse tegemiseks;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Kehtetuks tunnistamise taotluse esemeks olev registreeritud ühenduse disainilahendus: ühenduse disainilahendus nr 526 801-0011 toodete „mängud” (sh arendavad „mängud” jaoks).

Ühenduse kaubamärgi omanik: Dusyma Kindergartenbedarf GmbH.

Ühenduse kaubamärgi kehtetuks tunnistamist taotlev pool: hageja.

Tühistamisosakonna otsus: jätta kaebus rahuldamata

Apellatsioonikoja otsus: lükata vastulause tagasi

Väited: määruse nr 6/2002 (1) artikli 3 rikkumine, kuna apellatsioonikoda tõlgendas selle toote määratlust vääralt ega võtnud arvesse, et disainilahendus võib seisneda toote ühe osa välimuses.

---

(1)  Nõukogu 12. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 6/2002 ühenduse disainilahenduse kohta (EÜT 2002, L 3, lk 1; ELT eriväljaanne 13/27, lk 142).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/44 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/44

---

21. mail 2010 esitatud hagi — Timehouse versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kella kuju)

(Kohtuasi T-235/10)

()

2010/C 209/67

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Timehouse GmbH (Eystrup, Saksamaa) (esindaja: advokaat V. Knies)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 11. märtsi 2010. aasta otsus (asi R 0942/2009-1); |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 11. märtsi 2010. aasta otsus (asi R 0942/2009-1);

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: ruumiline kaubamärk, mis kujutab kella, kaupadele klassis 14.

Kontrollija otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Apellatsioonikoja otsus: lükata vastulause tagasi.

Väited: määruse (EÜ) nr 207/2009 (1) artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna kaubamärk on eristusvõimeline.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/44 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/44

---

26. mail 2010 esitatud hagi — Vuitton Malletier versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Friis Group International (lukustussüsteemi kujutis)

(Kohtuasi T-237/10)

()

2010/C 209/68

Hagiavaldus esitati inglise keeles

Pooled

Hageja: Louis Vuitton Malletier SA (Pariis, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid P. Roncaglia, G. Lazzeretti, M. Boletto ja E. Gavuzzi)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Friis Group International ApS (Kopenhaagen, Taani)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 24. veebruari 2010. aasta otsus (asi R 1590/2008-1) osas, milles sellega tunnistati kehtetuks ühenduse kaubamärk nr 3693116 kaupadele klassides 9, 14 ja 18; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 24. veebruari 2010. aasta otsus (asi R 1590/2008-1) osas, milles sellega tunnistati kehtetuks ühenduse kaubamärk nr 3693116 kaupadele klassides 9, 14 ja 18;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt ja |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt ja

| — | mõista teiselt menetluspoolelt apellatsioonikojas välja menetlusega seotud kulud, sealhulgas hageja poolt apellatsioonikoja ja tühistamisosakonna menetlustes kantud kulud, kui ta astub käesolevas kohtuasjas menetlusse. |
| --- | --- |

—

mõista teiselt menetluspoolelt apellatsioonikojas välja menetlusega seotud kulud, sealhulgas hageja poolt apellatsioonikoja ja tühistamisosakonna menetlustes kantud kulud, kui ta astub käesolevas kohtuasjas menetlusse.

Väited ja peamised argumendid

Kehtetuks tunnistamise taotluse esemeks olev registreeritud ühenduse kaubamärk: lukustussüsteemi kujutav kujutismärk kaupadele klassides 9, 14, 18 ja 25 — ühenduse kaubamärgi taotlus nr 3693116

Ühenduse kaubamärgi omanik: hageja

Ühenduse kaubamärgi kehtetuks tunnistamist taotlev pool: teine menetluspool apellatsioonikojas

Kehtetuks tunnistamise taotleja õiguste aluseks olev kaubamärk: kehtetuks tunnistamise taotleja tugineb absoluutsetele keeldumispõhjustele vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 52 lõike 1 punktile a

Tühistamisosakonna otsus: lükata ühenduse kaubamärgi kehtetuks tunnistamise taotlus tagasi

Apellatsioonikoja otsus: rahuldada kaebus osaliselt

Väited: Hageja esitab oma taotluse toetuseks kaks väidet.

Esiteks väidab hageja, et vaidlustatud otsusega on rikutud nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti b, kuna apellatsioonikoda eksis, kui järeldas, et selle artikli sätted on kohaldatavad vaidlustatud ühenduse kaubamärgi suhtes seoses kaupadega klassides 9, 14 ja 18. Apellatsioonikoda (i) käsitles ebaõigelt vaidlustatud ühenduse kaubamärgi eristusvõime küsimust niisugusest vaatenurgast, nagu see koosneks sellega tähistatud kaupade kujutisest, ja (ii) leidis ebaõigelt, et sellel kaubamärgil puudub eriomane eristusvõime.

Teiseks leiab hageja, et vaidlustatud otsusega on rikutud nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 52 lõiget 2, kuna apellatsioonikoda järeldas ekslikult, et nimetatud artikli sätteid ei saa käesoleval juhul kohaldada.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/45 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/45

---

24. mail 2010 esitatud hagi — Scatizza versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Jacinto (HORSE COUTURE)

(Kohtuasi T-238/10)

()

2010/C 209/69

Hagiavaldus esitati inglise keeles

Pooled

Hageja: Stephanie Scatizza (Lugano, Šveits) (esindajad: P. Perani ja P. Pozzi)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Manuel Jacinto, Lda (S. Paio de Oleiros, Portugal)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 5. märtsi 2010. aasta otsus asjas R 723/2009-2; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 5. märtsi 2010. aasta otsus asjas R 723/2009-2;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt; ja |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt; ja

| — | mõista kohtukulud välja teiselt menetluspoolelt apellatsioonikojas juhul, kui ta astub käesoleva asja menetlusse. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja teiselt menetluspoolelt apellatsioonikojas juhul, kui ta astub käesoleva asja menetlusse.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: hageja

Asjaomane ühenduse kaubamärk: kujutismärk „HORSE COUTURE” kaupadele klassis 18 — Ühenduse kaubamärgitaotlus nr 6030399

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: teine menetluspool apellatsioonikojas

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Portugali registreeritud kujutismärk HORSE nr 379879 kaupadele klassis 18

Vastulausete osakonna otsus: rahuldada vastulause osaliselt

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata

Väited: Nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna apellatsioonikoda leidis vääralt, et asjaomaste kaubamärkide segiajamine on tõenäoline.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/46 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/46

---

27. mail 2010 esitatud hagi — Ungari Vabariik versus komisjon

(Kohtuasi T-240/10)

()

2010/C 209/70

Kohtumenetluse keel: ungari

Pooled

Hageja: Ungari Vabariik (esindajad: M. Fehér, K. Szíjjártó)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | tühistada komisjoni 2. märtsi 2010. aasta otsus 2010/135/EL tärklise amülopektiinkomponendi sisalduse suurendamiseks geneetiliselt muundatud kartuli (Solanum tuberosum L., liin EH92-527-1) turulelaskmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. märtsi 2010. aasta otsus 2010/135/EL tärklise amülopektiinkomponendi sisalduse suurendamiseks geneetiliselt muundatud kartuli (Solanum tuberosum L., liin EH92-527-1) turulelaskmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ;

| — | tühistada komisjoni 2. märtsi 2010. aasta otsus 2010/136/EL, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud kartulist EH92-527-1 (BPS-25271-9) toodetud sööta ning nimetatud kartuli juhuslik või tehniliselt vältimatu sisaldus toidus ja muudes söödatoodetes; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 2. märtsi 2010. aasta otsus 2010/136/EL, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud kartulist EH92-527-1 (BPS-25271-9) toodetud sööta ning nimetatud kartuli juhuslik või tehniliselt vältimatu sisaldus toidus ja muudes söödatoodetes;

| — | teise võimalusena, kui nõue tühistada otsus 2010/136/EÜ jäetakse rahuldamata, tühistada nimetatud otsuse artikli 2 punktid b ja c ning |
| --- | --- |

—

teise võimalusena, kui nõue tühistada otsus 2010/136/EÜ jäetakse rahuldamata, tühistada nimetatud otsuse artikli 2 punktid b ja c ning

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja vaidlustab komisjoni otsused 2010/135/EL (1) ja 2010/136/EL (2).

Hageja väidab esiteks, et komisjon on teinud ilmse hindamisvea ning et ta on rikkunud ettevaatuse põhimõtet, kui ta nimetatud põhimõtte vastaselt lubas turule lasta geneetiliselt muundatud kartuli nimega „Amflora” (edaspidi „GM kartul”), kuna riskianalüüsi käigus ilmnesid põhjendatud kahtlused, mille alusel võib väita — arvestades eesmärki tagada tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase —, et see lubamine võib kahjustada inimeste ja loomade tervist ning keskkonda. Hageja leiab, et turulelaskmise lubamine põhines põhjendamata, täpsemalt mitmest aspektist puudulikul hinnangul, mis mõjutab komisjoni otsuste seaduslikkust.

Hageja märgib seoses asjaomase GM kartuliga seotud ohtudega tervisele, et sellel kartulil on antibiootikumidele resistentsuse geneetiline kood ning et nende geenide kandumine geneetiliselt muundatud juurviljast bakteritele kujutab endast ohtu inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale, mis tervise ja keskkonna kaitstuse kõrget taset arvestades ei ole vastuvõetav, ning et nende ohtudega seoses eksisteerib vähemalt ulatuslik teaduslik ebakindlus, mille olemasolu komisjon ei ole usutavalt ümber lükanud. Hageja leiab järelikult, et turulelaskmise lubamine on vastuolus ettevaatuse põhimõttega või selle põhimõtte konkreetse väljendusega direktiivi 2001/18/EÜ (3) artikli 4 lõikes 2. Peale selle on Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduslik arvamus, mis oli komisjoni otsuse aluseks, vastuolus Maailma Terviseorganisatsiooni, Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni ja Euroopa Ravimiameti seisukohtadega.

Hageja leiab, et keskkonnariskide hindamine järgmistes valdkondades on puudulik või vigane:

| — | Euroopa Liidu biogeograafilises regioonis maapinna katsetuste puudumine, |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu biogeograafilises regioonis maapinna katsetuste puudumine,

| — | mitterakulistele organismidele avaldatava mõju hindamise puudumine, pikaajalise kombineeritud mõju hindamise puudumine ning populatsioonidele ja geneetilisele mitmekesisusele avaldatava dünaamilise mõju hindamise puudumine, |
| --- | --- |

—

mitterakulistele organismidele avaldatava mõju hindamise puudumine, pikaajalise kombineeritud mõju hindamise puudumine ning populatsioonidele ja geneetilisele mitmekesisusele avaldatava dünaamilise mõju hindamise puudumine,

| — | loomade tervisele ning toiduahelale avaldatava võimaliku mõju hinnangute puudulikkus. |
| --- | --- |

—

loomade tervisele ning toiduahelale avaldatava võimaliku mõju hinnangute puudulikkus.

Teiseks väidab hageja, et komisjon on rikkunud määrust (EÜ) nr 1829/2003 (4). Ta viitab seoses sellega otsuse 2010/136/EL artikli 2 punktide b ja c — mis lubavad juhuslikku või tehniliselt vältimatut GMO sisaldust toidus või söödas maksimaalselt 0,9 % — ebaseaduslikkusele, arvestades asjaolu, et määruses nr 1829/2003 puudub igasugune taoline hindamisruum, ning et see ei anna komisjonile õigust kohaldada sellist hindamisruumi GMO-de juhusliku või tehniliselt vältimatu esinemise korral.

---

(1)  Komisjoni 2. märtsi 2010. aasta otsus 2010/135/EÜ tärklise amülopektiinkomponendi sisalduse suurendamiseks geneetiliselt muundatud kartuli (Solanum tuberosum L., liin EH92-527-1) turulelaskmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (ELT L 53, lk 11).

(2)  Komisjoni 2. märtsi 2010. aasta otsus 2010/136/EÜ, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud kartulist EH92-527-1 (BPS-25271-9) toodetud sööta ning nimetatud kartuli juhuslik või tehniliselt vältimatu sisaldus toidus ja muudes söödatoodetes (ELT L 53, lk 15).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiiv 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 106, 17.4.2001, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT L 268, lk 1).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/47 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/47

---

24. mail 2010 esitatud hagi — Poola versus komisjon

(Kohtuasi T-241/10)

()

2010/C 209/71

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Poola Vabariik (esindaja: M. Szpunar)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | tühistada komisjoni 11. märtsi 2010. aasta otsus 2010/152/EÜ, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (teatavaks tehtud numbri K(2010) 1317 all) (1) osas, milles selles arvatakse ühenduse rahastamise alt välja Poola Vabariigi akrediteeritud makseasutuse makstud summad 279 794 442,15 Poola zlotti ja 25 583 996,81 eurot; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 11. märtsi 2010. aasta otsus 2010/152/EÜ, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (teatavaks tehtud numbri K(2010) 1317 all) (1) osas, milles selles arvatakse ühenduse rahastamise alt välja Poola Vabariigi akrediteeritud makseasutuse makstud summad 279 794 442,15 Poola zlotti ja 25 583 996,81 eurot;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Vaidlustatud otsus näeb ette finantskorrektsiooni aastatel 2005 ja 2006 põllumajanduslike maatükkide identifitseerimise ja kontrolli süsteemis esinevate vigade eest, mis seisnevad selles, et põllumajanduslike maatükkide identifitseerimissüsteem ei olnud lõplikult vektoriseeritud, aktsepteeriti maksete jaoks abikõlbmatuid maatükke, kõrge veamääraga piirkondades viidi läbi liiga vähe kohapealseid kontrolle (Województwo opolskie) ning õigusnorme kohaldati tahtlike rikkumiste korral puudulikult.

Hageja seab väidetud vigade esinemise kahtluse alla ning esitab vaidlustatud otsusega seoses järgmised hagiväited.

Esiteks väidab ta, et rikutud on määruse (EÜ) nr 1258/1999 (2) artikli 7 lõike 4 punkti 1, määruse (EÜ) nr 1290/2005 (3) artikli 31 lõiget 1 ja dokumendis VI/216/93 kindlaks määratud suuniseid, kuna ebaõige faktiliste asjaolude tuvastamise ja õigusliku tõlgenduse tõttu tehti finantskorrektsioon, kuigi Poola ametiasutused tegid kulutusi kooskõlas Euroopa Liidu eeskirjadega.

Tegelikult ei ole ühtegi finantskorrektsiooni aluseks olevatest väidetavatest vigadest tehtud ning vaidlustatud otsusega Euroopa Liidu rahastamise alt välja jäetud kulutused olid tehtud kooskõlas Euroopa Liidu eeskirjadega.

Poolas aastatel 2005 ja 2006 kohaldatud põllumajanduslike maatükkide identifitseerimissüsteem oli täielikult kooskõlas määruse (EÜ) nr 1782/2003 (4) artikli 20 ja määruse (EÜ) nr 796/2004 (5) artikli 6 nõuetega; see läks mitmes aspektis neist nõuetest oluliselt kaugemale ning tagas Euroopa Liidu finantshuvide range kaitse.

Aastatel 2005 ja 2006 kohaldatud siseriiklikud menetlused lubasid tõhusalt ja objektiivselt tuvastada, kas taotluse esitaja tegutses maksete saamiseks maatükkide liialdatud suuruse esitamisel tahtlikult või mitte, kuna need nägid kahtluse korral ette kohtuotsuse eelduse ja järgisid süütuse presumptsiooni põhimõtet.

Maatükkide osas maksete heakskiitmine toimus vastavalt maatükkide abikõlblikkusele, kuna ühinemisakti kohaselt on maatükki abikõlblikkuse eelduseks, et see oli 30. juunil 2003 heades põllumajandustingimustes, samas kui maatükki hoidmine heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes kontrolli päeval ei ole selle maatüki abikõlblikkuse eeldus, vaid tingimus, mille täitmata jätmise korral vähendatakse makse summat.

Województwo opolskies 2005. aastal teostatud kohapealsete kontrollide arv vastas määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 26 tingimustele.

Teiseks väidab hageja, et rikutud on määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 7 lõike 4 punkti 4 ja määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 31 lõiget 2, dokumendis VI/5330/97 kindlaks määratud suuniseid ning proportsionaalsuse põhimõtet, sest korrektsioon on äärmiselt suur võrreldes ohuga tekitada Euroopa Liidu eelarvele kahju.

Isegi kui Poola ametiasutuste kehtestatud kontrolli- ja sanktsioonisüsteemis esinevad teatavad vead, mis ei ole küll nii, on need vead nii vähese tähtsusega, et liidu eelarvele kahju tekkimise oht puudutaks palju väiksemat summat kui komisjoni poolt vaidlustatud otsuses tehtud korrektsioon. See puudutab eelkõige komisjoni teostatud korrektsiooni suurust, kuna väidetavalt ei ole põllumajanduslike maatükkide identifitseerimissüsteem täielikult vektoriseeritud ning 2005. aastal ei viidud Województwo opolskies läbi piisavalt kohapealseid kontrolle.

---

(1)  ELT L 63, lk 7.

(2)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (EÜT L 160, lk 103; ELT eriväljaanne 03/25, lk 414).

(3)  Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, lk 1).

(4)  Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001 (ELT L 270, lk 1; ELT eriväljaanne 03/40, lk 269).

(5)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 796/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid (ELT L 141, lk 18, ELT eriväljaanne 03/44, lk 243).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/48 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/48

---

28. mail 2010 esitatud hagi — medi versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Deutsche Medi Präventions (deutschemedi.de)

(Kohtuasi T-247/10)

()

2010/C 209/72

Hagiavaldus esitati saksa keeles

Pooled

Hageja: medi GmbH & Co. KG (Bayreuth, Saksamaa) (esindajad: advokaadid D. Terheggen, H. Lindner ja T. Kiputh)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Deutsche Medi Präventions GmbH (Düsseldorf, Saksamaa)

Hagejate nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 16. märtsi 2010. aasta (asi R 1366/2008-4) otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 16. märtsi 2010. aasta (asi R 1366/2008-4) otsus;

| — | jätta ühenduse kaubamärgi registreerimistaotlus EM 5 089 099 tervikuna rahuldamata; |
| --- | --- |

—

jätta ühenduse kaubamärgi registreerimistaotlus EM 5 089 099 tervikuna rahuldamata;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Deutsche Medi Präventions GmbH.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „deutschemedi.de” teenustele klassis 35.

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: hageja

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Saksa sõnamärk „medi.eu” kaupadele ja teenustele klassides 5, 10, 35, 39, 41, 42 ja 44; Saksa sõnamärk „medi welt” kaupadele ja teenustele klassides 5, 10, 35, 38, 39, 41, 42, 43 ja 44; Saksa sõnamärk „medi-Verband” kaupadele klassides 5, 10, 35, 38, 39, 41, 42, 43 ja 44; ühenduse kaubamärk „World of medi” kaupadele ja teenustele klassides 3, 5, 10, 35, 41 ja 42; Saksa kujutismärk, mis sisaldab sõnalist elementi „medi Ich fühl mich besser”, kaupadele ja teenustele klassides 5, 10, 35, 38, 39, 41, 42, 43 ja 44; kaubanduses kasutatav kauba- ja ärinimi mis sisaldab sõnalist elementi „medi” kõigi eelpool nimetatud kaubamärke hõlmavatele kaupadele ja teenustele liidu territooriumil.

Vastulausete osakonna otsus: rahuldada vastulause.

Apellatsioonikoja otsus: rahuldada kaebus ja lükata vastulause tagasi.

Väited: määruse (EÜ) nr 207/2009 (1) artikli 8 lõike 1 ja lõike 4 rikkumine, kuna vastandatud kaubamärkide puhul esineb segiajamise tõenäosus ja hageja on tõendanud, et talle kuuluvad kaubanduslikud ja ärinimega seotud õigused; ning määruse nr 207/2009 artiklis 73 sätestatud õiguse olla ära kuulatud rikkumine.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/49 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/49

---

26. mail 2010 esitatud hagi — Itaalia versus komisjon ja EPSO

(Kohtuasi T-248/10)

()

2010/C 209/73

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Itaalia Vabariik (esindaja: P. Gentili)

Kostjad: Euroopa Komisjon ja Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

Hageja nõuded

| — | tühistada teade avaliku konkursi korraldamise kohta EPSO/AD/177/10 — Administraatorid (AD 5), mis avaldati Euroopa Liidu Teataja 16. märtsi 2010. aasta väljaandes nr C 64 A; |
| --- | --- |

—

tühistada teade avaliku konkursi korraldamise kohta EPSO/AD/177/10 — Administraatorid (AD 5), mis avaldati Euroopa Liidu Teataja 16. märtsi 2010. aasta väljaandes nr C 64 A;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Väited ja peamised argumendid on sarnased nendega, mis esitati kohtuasjas T-218/09: Itaalia vs. komisjon (1).

---

(1)  ELT C 180, 1.8.2009, lk 59.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/49 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/49

---

31. mail 2010 esitatud hagi — Kitzinger versus Siseturu Ühtlustamise Amet Mitteldeutscher Rundfunk, Zweites Deutsches Fernsehen (KICO)

(Kohtuasi T-249/10)

()

2010/C 209/74

Hagiavaldus esitati saksa keeles.

Pooled

Hageja: Kitzinger & Co. (GmbH & Co. KG) (Hamburg, Saksamaa) (esindaja: advokaat S. Kitzinger)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teised menetluspooled apellatsioonikojas: Mitteldeutscher Rundfunk (avalik-õiguslik juriidiline isik) (Leipzig, Saksamaa), Zweites Deutsches Fernsehen (avalik-õiguslik juriidiline isik) (Mainz, Saksamaa)

Hagejate nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 25. märtsi 2010. aasta (asi R 1388/2008-4) otsus nii, et tühistatakse vastulausete osakonna 28. juuli 2008. aasta otsus vastulause nr B 1 133 612 kohta ja vastulause jäetakse rahuldamata; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 25. märtsi 2010. aasta (asi R 1388/2008-4) otsus nii, et tühistatakse vastulausete osakonna 28. juuli 2008. aasta otsus vastulause nr B 1 133 612 kohta ja vastulause jäetakse rahuldamata;

| — | teise võimalusena tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 25. märtsi 2010. aasta (asi R 1388/2008-4) otsus, mis on vaidlustatud; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 25. märtsi 2010. aasta (asi R 1388/2008-4) otsus, mis on vaidlustatud;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: hageja.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sinist ja halli värvi kujutismärk, mis sisaldab sõnalist elementi „KICO” kaupadele ja teenustele klassides 16, 36 ja 39.

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Mitteldeutscher Rundfunk (avalik-õiguslik juriidiline isik) ja Zweites Deutsches Fernsehen (avalik-õiguslik juriidiline isik).

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: ühenduse sõnamärk „KIKA” kaupadele ja teenustele klassides 8, 9, 11, 16, 18, 20, 21, 24, 25, 28, 29, 30, 32, 38 ja 41 ning musta ja valget värvi Saksa kujutismärk, mis sisaldab sõnalist elementi „KICA” kaupadele ja teenustele klassides 8, 9, 11, 16, 18, 20, 21, 24, 25, 28, 29, 30, 32, 38, 41 ja 42.

Vastulausete osakonna otsus: rahuldada vastulause.

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Väited: määruse (EÜ) nr 207/2009 (1) artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna vastandatud kaubamärkide puhul ei esine segiajamise tõenäosust.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/50 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/50

---

31. mail 2010 esitatud hagi — KNUT IP Management versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Zoologischer Garten Berlin (KNUT — DER EISBÄR)

(Kohtuasi T-250/10)

()

2010/C 209/75

Hagiavaldus esitati saksa keeles

Pooled

Hageja: KNUT IP Management Ltd. (London, Inglismaa) (esindaja: advokaat C. Jaeckel)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Zoologischer Garten Berlin AG (Berliin, Saksamaa)

Hagejate nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 17. märtsi 2010. aasta (asi R 650/2009-1) otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 17. märtsi 2010. aasta (asi R 650/2009-1) otsus;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: hageja.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „KNUT — DER EISBÄR” kaupadele ja teenustele klassides 9,16, 25, 28 ja 41).

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Zoologischer Garten Berlin AG.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Saksa sõnamärk „KNUD” kaupadele ja teenustele klassides 9, 16 ja 28; Saksa sõnamärk „Knut der Eisbär” kaupadele ja teenustele klassides 16, 25, 28 ja 41; Saksa sõnamärk „KNUT” kaupadele ja teenustele klassides 3, 4, 5, 8, 9, 11, 12, 14, 16, 18, 20, 21, 24, 25, 28, 29, 30, 32, 33, 35, 39, 41, 42 ja 43, Saksa sõnamärk „KNUT” kaupadele ja teenustele klassides 16, 18, 21, 25, 28, 35, 41 ja 42.

Vastulausete osakonna otsus: rahuldada vastulause osaliselt.

Apellatsioonikoja otsus: rahuldada kaebus ja rahuldada vastulause tervikuna.

Väited: määruse (EÜ) nr 207/2009 (1) artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna vastandatud kaubamärkide vahel ei esine segiajamise tõenäosust.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/51 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/51

---

28. mail 2010 esitatud hagi — Cross Czech versus komisjon

(Kohtuasi T-252/10)

()

2010/C 209/76

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Cross Czech (Praha, Tšehhi Vabariik) (esindaja: advokaat T. Schollaert)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | tühistada komisjoni 12. märtsi 2010. aasta otsus nr INFSO-02/FD/GVC/Isc D (2010) 208676 ja |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 12. märtsi 2010. aasta otsus nr INFSO-02/FD/GVC/Isc D (2010) 208676 ja

| — | mõista hageja kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja palub ELTL artikli 263 alusel, et tühistataks komisjoni 12. märtsi 2010. aasta otsus nr INFSO-02/FD/GVC/Isc D (2010) 208676 (viitega nr 09-BA74-006), mis on esitatud kirjas, milles kinnitatakse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kuuenda raamprogrammi (2002–2006) kohaselt rakendatud projekte eMapps.com, CEEC IST NET ja TRANSFER EAST puudutava auditi aruande B74-06 järeldused, mis hõlmavad ajavahemiku 1. veebruarist 2005 kuni 30. aprillini 2008 kohta koostatud raamatupidamisaruannete auditeerimist.

Hageja esitab oma hagi põhjenduseks järgmised väited.

Ta kinnitab, et vaidlustatud otsusega on rikutud aluslepingut või mõnda selle rakendusnormi, kuna:

| — | see põhineb komisjoni poolt valesti ja ebapiisavalt tuvastatud faktidel; |
| --- | --- |

—

see põhineb komisjoni poolt valesti ja ebapiisavalt tuvastatud faktidel;

| — | see käsitleb kõnealuste projektidega seotud lepingute täitmist ebaadekvaatselt, eriti mis puutub selle tuvastamisse, hageja rikkus neid lepinguid; |
| --- | --- |

—

see käsitleb kõnealuste projektidega seotud lepingute täitmist ebaadekvaatselt, eriti mis puutub selle tuvastamisse, hageja rikkus neid lepinguid;

| — | see põhineb nende projektide puhul väidetava lepingute rikkumise asjaolude hindamisel tehtud ilmsetel hindamisvigadel, mis toob kaasa kohaldatavate õigusnormide rikkumise ning järelikult õigusliku vea; |
| --- | --- |

—

see põhineb nende projektide puhul väidetava lepingute rikkumise asjaolude hindamisel tehtud ilmsetel hindamisvigadel, mis toob kaasa kohaldatavate õigusnormide rikkumise ning järelikult õigusliku vea;

| — | see sisaldab põhjendamisvigu, ning |
| --- | --- |

—

see sisaldab põhjendamisvigu, ning

| — | vaidlustatud otsuse tegemisele eelnenud menetluses rikuti hageja menetluslikke õigusi ja hoolsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

—

vaidlustatud otsuse tegemisele eelnenud menetluses rikuti hageja menetluslikke õigusi ja hoolsuse põhimõtet.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/51 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/51

---

Üldkohtu 7. juuni 2010. aasta määrus — Bulgaaria versus komisjon

(Kohtuasi T-500/07) (1)

()

2010/C 209/77

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Seitsmenda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 64, 8.3.2008.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/51 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/51

---

Üldkohtu 1. juuni 2010. aasta määrus — Hispaania versus komisjon

(Kohtuasi T-65/08) (1)

()

2010/C 209/78

Kohtumenetluse keel: hispaania

Kuuenda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 92, 12.4.2008.

---

Avaliku Teenistuse Kohus

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/52

---

Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 11. mai 2010. aasta otsus — Nanopoulos versus komisjon

(Kohtuasi F-30/08) (1)

(Avalik Teenistus - Ametnikud - Avaliku Teenistuse Kohtu pädevus - Vastuvõetavus - Kahjustav meede - Lepinguväline vastutus - Leke ajakirjandusse - Süütuse presumptsiooni põhimõte - Mittevaraline kahju - Distsiplinaarmenetluse algatamise otsus - Oluline hindamisviga - Hoolitsemiskohustus - Kodukorra artikkel 24)

2010/C 209/79

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Fotios Nanopoulos (Itzig, Luxembourg) (esindajad: advokaadid V. Christianos, D. Gouloussis ja V. Vlassi)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Currall ja K. Herrmann, hiljem J. Cirrall ja K. Herrmann, keda abistavad advokaadid E. Bourtzalas ja I. Antypas)

Ese

Nõue mõista komisjonilt hageja kasuks välja hüvitis kahju eest, mis talle tekkis seoses tema au ja maine riivamisega seotud põhiõiguste rikkumisega.

Resolutsioon

| 1. | Mõista Euroopa Komisjonilt F. Nanopoulose kasuks välja 90 000 eurot. |
| --- | --- |

1.

Mõista Euroopa Komisjonilt F. Nanopoulose kasuks välja 90 000 eurot.

| 2. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 3. | Jätta kõik kohtukulud Euroopa Komisjoni kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta kõik kohtukulud Euroopa Komisjoni kanda.

---

(1)  ELT C 171, 5.7.2008, lk 50.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/52

---

Avaliku Teenistuse Kohtu (kolmas koda) 4. mai 2010. aasta otsus — Petrilli versus komisjon

(Kohtuasi F-100/08) (1)

(Avalik teenistus - Ametnikud - Pensionid - Mõiste „elukoht” - Peamine elukoht - Tõendavad dokumendid)

2010/C 209/80

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Alessandro Petrilli (Grottammare, Itaalia) (esindajad: advokaadid J.-L. Lodomez ja J. Lodomez)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Currall ja D. Martin)

Ese

Nõue tühistada ametisse nimetava asutuse otsus hageja peamise elukoha kindlaksmääramise kohta.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Alessandro Petrillilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Alessandro Petrillilt.

---

(1)  ELT C 55, 7.3.2009, lk 52.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/53 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/53

---

Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 12. mai 2010. aasta otsus — Peláez Jimeno versus parlament

(Kohtuasi F-13/09) (1)

(Avalik Teenistus - Ametnikud - Eelnev kaebus - Kaebuse esitamise tähtaeg - Hilinemine - Tõend - Endine ajutine teenistuja - Ametnikuks nimetamine - Personalieeskirjade XIII lisa artikli 5 lõige 4 - Võrdne kohtlemine)

2010/C 209/81

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Peláez Jimeno (Relegem-Asse, Belgia) (esindaja: advokaat Casado García-Hirschfeld)

Kostja: Euroopa Parlament (esindajad: esialgu C. Burgos ja K. Zejdová, hiljem K. Zejdová ja S. Seyr)

Ese

Nõue tühistada ametisse nimetava asutuse otsus määrata hageja katseajal oleva ametnikuna palgaastmele ja –järku, mis olid madalamad tema palgaastmest ja -järgust ajutise teenistujana.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Peláez Jimenolt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Peláez Jimenolt.

---

(1)  ELT C 90, 18.4.2009, lk 40.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/53 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/53

---

Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 15. juuni 2010. aasta otsus — Lebedef-Caponi versus komisjon

(Kohtuasi F-45/09) (1)

(Avalik teenistus - Ametnikud - Hindamine - Karjääriarengu aruanne - 2007. aasta hindamine - Tühistamishagi - Ilmne hindamisviga - Töötajate esindajad - Ad hoc hindamisrühma arvamus)

2010/C 209/82

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Lebedef-Caponi (Senningerberg, Luksemburg) (esindaja: advokaat F. Frabetti)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: C. Berardis-Kayser ja G. Berscheid)

Ese

Nõue tühistada hageja 2007. aasta karjääriarengu aruanne.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja hagejalt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja hagejalt.

---

(1)  ELT C 153, 04.7.2009, lk 51.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/53 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/53

---

19. mail 2010 esitatud hagi — Lebedef versus komisjon

(Kohtuasi F-33/10)

()

2010/C 209/83

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Giorgio Lebedef (Senningerberg, Luksemburg) (esindaja: advokaat F. Frabetti)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hagi ese ja sisu

Nõue tühistada hageja karjääriarengu aruanne (REC/CDR) ajavahemiku kohta 1.1.2005 kuni 31.12.2005, kujul, mil see kinnitati pärast selle tühistamist Avaliku Teenistuse Kohtu otsusega kohtuasjas F-36/07.

Hageja nõuded

| — | tühistada hageja karjääriarengu aruanne (REC/CDR) ajavahemiku kohta 1.1.2005 kuni 31.12.2005, kujul, mil see kinnitati pärast selle tühistamist Avaliku Teenistuse Kohtu 7. mai 2008. aasta otsusega kohtuasjas F-36/07: Lebedef vs. komisjon. |
| --- | --- |

—

tühistada hageja karjääriarengu aruanne (REC/CDR) ajavahemiku kohta 1.1.2005 kuni 31.12.2005, kujul, mil see kinnitati pärast selle tühistamist Avaliku Teenistuse Kohtu 7. mai 2008. aasta otsusega kohtuasjas F-36/07: Lebedef vs. komisjon.

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/54 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/54

---

26. mail 2010 esitatud hagi — Adriaansen versus EIP

(Kohtuasi F-35/10)

()

2010/C 209/84

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Mary Lucie Adriaansen (Luksembourg, Luksemburg) (esindaja: advokaat A.-M. Schmit)

Kostja: Euroopa Investeerimispank

Hagi ese ja sisu

Tühistada EIP otsus, millega keelduti andmast hagejale teavet tema endise abikaasa pensioniõiguste suuruse kohta.

Hageja nõuded

| — | tühistada EIP 18. märtsi 2010. aasta otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada EIP 18. märtsi 2010. aasta otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EIPlt; |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EIPlt;

| — | määrata kohtuotsus esialgsele täitmisele olenemata apellatsioonist ja ilma tagatiseta; |
| --- | --- |

—

määrata kohtuotsus esialgsele täitmisele olenemata apellatsioonist ja ilma tagatiseta;

| — | jätta hagejale kõik muud õigused, väited ja hagid. |
| --- | --- |

—

jätta hagejale kõik muud õigused, väited ja hagid.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/54 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/54

---

27. mail 2010 esitatud hagi — Rapone versus komisjon

(Kohtuasi F-36/10)

()

2010/C 209/85

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Chiara Rapone (Rooma, Itaalia) (esindaja: avvocato A. Rapone)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hagi ese ja sisu

Nõue tühistada EPSO otsus, millega ei lubatud hagejal registreeruda konkursile EPSO/AD/177/10-LAW.

Hageja nõuded

| — | Tühistada otsus, millega keelduti registreerimast hageja uut taotlust konkursil EPSO/AD/177/10-LAW osalemiseks ja mida EPSO kinnitas 12. aprilli 2010. aasta teatisega; |
| --- | --- |

—

Tühistada otsus, millega keelduti registreerimast hageja uut taotlust konkursil EPSO/AD/177/10-LAW osalemiseks ja mida EPSO kinnitas 12. aprilli 2010. aasta teatisega;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/54 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/54

---

31. mail 2010 esitatud hagi — Vakalis versus komisjon

(Kohtuasi F-38/10)

()

2010/C 209/86

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Ioannis Vakalis (Luvinate, Itaalia) (esindaja: advokaat S. Pappas)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hagi ese ja sisu

Nõue tühistada individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti otsus, millega määrati kindlaks hageja pensioniõigused liidu pensioniskeemi ülekandmisel.

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et komisjoni 28. aprilli 2004. aasta otsus nr 60/2004 on õigusvastane; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et komisjoni 28. aprilli 2004. aasta otsus nr 60/2004 on õigusvastane;

| — | tühistada otsus PMO-4/TP D(2009)/434514716; |
| --- | --- |

—

tühistada otsus PMO-4/TP D(2009)/434514716;

| — | tühistada otsus, millega kaebus rahuldamata jäeti; |
| --- | --- |

—

tühistada otsus, millega kaebus rahuldamata jäeti;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/55 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/55

---

7. juunil 2010 esitatud hagi — Lebedef versus komisjon

(Kohtuasi F-40/10)

()

2010/C 209/87

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Giorgio Lebedef (Senninbgerberg, Luxembourg) (esindaja: advokaat F. Frabetti)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hagi ese ja sisu

Nõue tühistada komisjoni otsus, millega tuvastati, et hageja sai 2009. aastal ilma loata 5,5 päeva võrra rohkem põhipuhkust, kui tal õigus oli.

Hageja nõuded

| — | Tühistada 11. augusti 2009. aasta otsus, millega EUROSTATi peadirektor andis oma personalihalduse üksusele korralduse teatada individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti pädevatele teenistustele, et hageja sai 2009. aastal ilma loata 5,5 päeva võrra rohkem põhipuhkust, kui tal õigus oli; korralduse eesmärk oli võtta hagejalt õigus puhkusetasule selle ajavahemiku eest; |
| --- | --- |

—

Tühistada 11. augusti 2009. aasta otsus, millega EUROSTATi peadirektor andis oma personalihalduse üksusele korralduse teatada individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti pädevatele teenistustele, et hageja sai 2009. aastal ilma loata 5,5 päeva võrra rohkem põhipuhkust, kui tal õigus oli; korralduse eesmärk oli võtta hagejalt õigus puhkusetasule selle ajavahemiku eest;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/55 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/55

---

7. juunil 2010 esitatud hagi — Bermejo Garde versus EMSK

(Kohtuasi F-41/10)

()

2010/C 209/88

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Moises Bermejo Garde (Brüssel, Belgia) (esindaja: advokaat L. Levi)

Kostja: Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Hagi ese ja sisu

Nõue tühistada otsused, millega lõpetatakse koheselt hageja teenistus õigustalituse üksuse juhina, määratakse ta teenistusse logistikadirektoraati, keeldutakse rahuldamast tema abitaotlust, ning nõue mõista välja kahjuhüvitis.

Hageja nõuded

| — | tühistada EMSK presidendi 3. märtsi 2010. aasta otsus nr 88/10 A jätta rahuldamata hageja 7. detsembril 2009 esitatud taotlus ja määrata ta teisele ametikohale; |
| --- | --- |

—

tühistada EMSK presidendi 3. märtsi 2010. aasta otsus nr 88/10 A jätta rahuldamata hageja 7. detsembril 2009 esitatud taotlus ja määrata ta teisele ametikohale;

| — | tühistada otsuse nr 88/10 25. märtsi 2010. aasta lisa; |
| --- | --- |

—

tühistada otsuse nr 88/10 25. märtsi 2010. aasta lisa;

| — | tühistada 24. märtsi 2010. aasta otsus nr 133/10 A, millega lõpetatakse koheselt hageja teenistus õigustalituse üksuse juhina ning määratakse ta teenistusse üksuse juhina teises talituses alates 6. aprillist 2010; |
| --- | --- |

—

tühistada 24. märtsi 2010. aasta otsus nr 133/10 A, millega lõpetatakse koheselt hageja teenistus õigustalituse üksuse juhina ning määratakse ta teenistusse üksuse juhina teises talituses alates 6. aprillist 2010;

| — | tühistada EMSK presidendi 13. aprilli 2010. aasta otsus nr 184/10 A, mis jõustus 6. aprillil 2010 ja millega hageja määratakse teenistusse logistikadirektoraati; |
| --- | --- |

—

tühistada EMSK presidendi 13. aprilli 2010. aasta otsus nr 184/10 A, mis jõustus 6. aprillil 2010 ja millega hageja määratakse teenistusse logistikadirektoraati;

| — | mõista välja kahjuhüvitis; |
| --- | --- |

—

mõista välja kahjuhüvitis;

| — | mõista kohtukulud välja EMSK-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EMSK-lt.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/55 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/55

---

3. juunil 2010 esitatud hagi — Skareby versus komisjon

(Kohtuasi F-42/10)

()

2010/C 209/89

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Carina Skareby (Leuven, Belgia) (esindajad: advokaadid S. Rodrigues ja C. Bernard-Glanz)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hagi ese ja sisu

Nõue tühistada komisjoni otsus, millega lükatakse tagasi hageja kaebus selle kohta, et ta kannatas oma töökohas moraalse ahistamise all aastatel, mis ta veetis komisjoni piirkondlikus delegatsioonis Kõrgõzstanis.

Hageja nõuded

Hageja palub Avaliku Teenistuse Kohtul:

| — | kohustada komisjon esitama juurdlus ja distsiplinaarameti (IDOC) aruande koos toetavate tõenditega; |
| --- | --- |

—

kohustada komisjon esitama juurdlus ja distsiplinaarameti (IDOC) aruande koos toetavate tõenditega;

| — | tühistada komisjoni 23. juuli 2009. aasta otsus ning niivõrd, kuivõrd see on vajalik otsus, millega lükatakse kaebus tagasi; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 23. juuli 2009. aasta otsus ning niivõrd, kuivõrd see on vajalik otsus, millega lükatakse kaebus tagasi;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/56 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/56

---

4. juunil 2010 esitatud hagi — Cerafogli versus Euroopa Keskpank

(Kohtuasi F-43/10)

()

2010/C 209/90

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Maria-Concetta Cerafogli (Frankfurt Maini ääres, Saksamaa) (esindajad: advokaadid L. Levi ja M. Vandenbussche)

Kostja: Euroopa Keskpank

Hagi ese ja sisu

Nõue tühistada Euroopa Keskpanga otsus, millega jäeti rahuldamata hageja kaebused diskrimineerimise ja inimväärikuse rikkumise kohta tema juhtkonna käitumise tõttu ning kahju hüvitamise nõue.

Hageja nõuded

| — | Tühistada Euroopa Keskpanga 24. novembri 2009. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hageja kaebused diskrimineerimise ja inimväärikuse rikkumise kohta tema juhtkonna käitumise tõttu ning vajadusel tühistada 24. märtsi 2010. aasta otsus edasikaebuse rahuldamata jätmise kohta; |
| --- | --- |

—

Tühistada Euroopa Keskpanga 24. novembri 2009. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hageja kaebused diskrimineerimise ja inimväärikuse rikkumise kohta tema juhtkonna käitumise tõttu ning vajadusel tühistada 24. märtsi 2010. aasta otsus edasikaebuse rahuldamata jätmise kohta;

| — | seetõttu rahuldada hageja taotlused, nagu need on välja toodud halduskorras läbivaatamisel ning eelkõige:






  — | lõpetada Maria-Concetta Cerafogli diskrimineerimine ning psühholoogiline ahistamine sõnades ning tööülesannete ja –töökorraldusega seoses. |
| --- | --- | --- |

—

seetõttu rahuldada hageja taotlused, nagu need on välja toodud halduskorras läbivaatamisel ning eelkõige:

—

lõpetada Maria-Concetta Cerafogli diskrimineerimine ning psühholoogiline ahistamine sõnades ning tööülesannete ja –töökorraldusega seoses.

| — | et G võtaks kirjalikult tagasi oma solvavad ja ähvardavad seiskohad; |
| --- | --- |

—

et G võtaks kirjalikult tagasi oma solvavad ja ähvardavad seiskohad;

| — | igal juhul nõue hüvitada tekitatud mittevaraline ja varaline kahju; |
| --- | --- |

—

igal juhul nõue hüvitada tekitatud mittevaraline ja varaline kahju;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Keskpangalt; |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Keskpangalt;

| — | kohustada Euroopa Keskpanka esitama haldusliku sisejuurdluse täielik aruanne koos kõikide lisadega, sh istungi protokoll. Lisaks kohustada Euroopa Keskpanka esitama uurimiskomisjoni ning Euroopa Keskpanga juhatuse ja/või presidendi vaheline kogu teabevahetus; |
| --- | --- |

—

kohustada Euroopa Keskpanka esitama haldusliku sisejuurdluse täielik aruanne koos kõikide lisadega, sh istungi protokoll. Lisaks kohustada Euroopa Keskpanka esitama uurimiskomisjoni ning Euroopa Keskpanga juhatuse ja/või presidendi vaheline kogu teabevahetus;

| — | kutsuda tunnistajana kohale kostja endine sotsiaalnõunik L. |
| --- | --- |

—

kutsuda tunnistajana kohale kostja endine sotsiaalnõunik L.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/56 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/56

---

11. juunil 2010 esitatud hagi — Lebedef versus komisjon

(Kohtuasi F-44/10)

()

2010/C 209/91

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Giorgio Lebedef (Senningerberg, Luksemburg) (esindaja: advokaat F. Frabetti)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hagi ese ja sisu

Nõue tühistada komisjoni otsus jätta rahuldamata hageja taotlus saada luba elamiseks väljaspool teenistuskohta haiguspuhkuse ajal.

Hageja nõuded

| — | tühistada komisjoni 13. augusti 2009. aasta otsus jätta rahuldamata hageja taotlus saada luba elamiseks väljaspool teenistuskohta haiguspuhkuse ajal alates 3. augustist kuni 3. septembrini 2009 ning eelkõige ajavahemikus 13. - 30. august 2009; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 13. augusti 2009. aasta otsus jätta rahuldamata hageja taotlus saada luba elamiseks väljaspool teenistuskohta haiguspuhkuse ajal alates 3. augustist kuni 3. septembrini 2009 ning eelkõige ajavahemikus 13. - 30. august 2009;

| — | mõista hagejale välja mittevaralise kahju eest hüvitis, mis võrdub viie päeva töötasuga, mis on arvutatud tema kuupalga ühe kahekümnendiku põhjal iga hüvitatud päeva kohta; |
| --- | --- |

—

mõista hagejale välja mittevaralise kahju eest hüvitis, mis võrdub viie päeva töötasuga, mis on arvutatud tema kuupalga ühe kahekümnendiku põhjal iga hüvitatud päeva kohta;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/57 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/57

---

Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 15. juuni 2010. aasta määrus — Petrilli versus komisjon

(Kohtuasi F-51/09) (1)

()

2010/C 209/92

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Teise koja esimehe määrusega kustutati kohtuasi poolte kohtuvälise kokkuleppe alusel registrist.

---

(1)  ELT C 205, 29.8.2009, lk 48.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/57 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/57

---

Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 5. mai 2010. aasta määrus — Nikolchov versus komisjon

(Kohtuasi F-70/09) (1)

()

2010/C 209/93

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Teise koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks poolte kohtuvälise kokkuleppe alusel.

---

(1)  ELT C 244, 10.10.2009, lk 16.

---

| 31.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 209/57 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 209/57

---

Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 5. mai 2010. aasta määrus — Nikolchov versus komisjon

(Kohtuasi F-94/09) (1)

()

2010/C 209/94

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Teise koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks poolte kohtuvälise kokkuleppe alusel.

---

(1)  ELT C 11, 16.1.2010, lk 42.

---