# Europos Sąjungos C 184E/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.CE2010.184.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 184E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. liepos 8d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.CE2010.184.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 184E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. liepos 8d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas2009–2010 m. SESIJA2009 m. balandžio 22–24 d. posedžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 252 E, 2009 10 22.
  2009 m. balandžio 23 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2007 m. vykdymu, buvo paskelbti OL L 255, 2009 9 26.
  PRIIMTI TEKSTAI |
| | 2009 m. balandžio 22 d., trečiadienis |
| 2010/C 184E/01 | Pasirengimo narystei pagalbos priemonės biudžeto vykdymo kontrolė2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasirengimo narystei pagalbos priemonės (IPA) biudžeto vykdymo kontrolės 2007 m. (2008/2206(INI)) | 1 |
| 2010/C 184E/02 | Veiksmingas teismo sprendimų vykdymas Europos Sąjungoje. Skolininkų turto skaidrumas2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl veiksmingo teismo sprendimų vykdymo Europos Sąjungoje. Skolininkų turto skaidrumas (2008/2233(INI)) | 7 |
| 2010/C 184E/03 | Peticijų komiteto 2008 m. svarstymo rezultatų metinė ataskaita2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Peticijų komiteto svarstymo rezultatų 2008 darbo metais (2008/2301(INI)) | 12 |
| 2010/C 184E/04 | Integruotas požiūris į lyčių lygybę komitetų ir delegacijų darbe2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl integruoto požiūrio į lyčių lygybę komitetų ir delegacijų darbe (2008/2245(INI)) | 18 |
| 2010/C 184E/05 | Laikinasis prekybos susitarimas su Turkmėnistanu2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Laikinojo prekybos susitarimo su Turkmėnistanu | 20 |
| 2010/C 184E/06 | Bendra Europos imigracijos politika2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros Europos imigracijos politikos. Principai, veiksmai ir priemonės (2008/2331(INI)) | 23 |
| 2010/C 184E/07 | Žalioji knyga dėl būsimosios TEN-T politikos2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Žaliosios knygos dėl būsimosios transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) politikos (2008/2218(INI)) | 35 |
| | 2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienis |
| 2010/C 184E/08 | Kova su miškų naikinimu ir alinimu2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl miškų naikinimo ir alinimo problemų sprendimo siekiant sustabdyti klimato kaitą ir biologinės įvairovės nykimą | 41 |
| 2010/C 184E/09 | Judumo mieste veiksmų planas2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl judumo mieste veiksmų plano (2008/2217(INI)) | 43 |
| 2010/C 184E/10 | Pažangiųjų transporto sistemų veiksmų planas2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pažangiųjų transporto sistemų veiksmų plano (2008/2216(INI)) | 50 |
| | 2009 m. balandžio 24 d., penktadienis |
| 2010/C 184E/11 | Moterų teisės Afganistane2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų teisių Afganistane | 57 |
| 2010/C 184E/12 | Parama specialiajam Siera Leonės teismui2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl paramos specialiajam Siera Leonės teismui | 60 |
| 2010/C 184E/13 | Ašrafo stovyklos gyventojų humanitarinė situacija2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Ašrafo stovyklos gyventojų humanitarinės situacijos | 62 |
| 2010/C 184E/14 | Bendrijų finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. 2007 m. metinė ataskaita2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bendrijų finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu. 2007 m. metinė ataskaita (2008/2242(INI)) | 63 |
| 2010/C 184E/15 | Parlamentinis imunitetas Lenkijoje2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl parlamentinio imuniteto Lenkijoje (2008/2232(INI)) | 72 |
| 2010/C 184E/16 | BŽP valdymas: Europos Parlamentas, regioninės patariamosios tarybos ir kitos organizacijos2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl BŽP valdymo: Europos Parlamentas, regioninės patariamosios tarybos ir kitos organizacijos (2008/2223(INI)) | 75 |
| 2010/C 184E/17 | Priemonė, teikianti vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo | 79 |
| 2010/C 184E/18 | Nanomedžiagos2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nanomedžiagų reglamentavimo aspektų (2008/2208(INI)) | 82 |
| 2010/C 184E/19 | Metinės diskusijos dėl 2008 m. pasiektos pažangos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje (ES sutarties 2 ir 39 straipsniai)2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kasmetinių diskusijų dėl 2008 m. pasiektos pažangos kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę (ES sutarties 2 ir 39 straipsniai) | 90 |
| 2010/C 184E/20 | G20 aukščiausiojo lygio susitikimo išvados2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 m. balandžio 2 d. Londone įvykusio Didžiojo dvidešimtuko (G20) aukščiausiojo lygio susitikimo | 94 |
| 2010/C 184E/21 | Siekiant didesnio stabilumo ir klestėjimo Vakarų Balkanuose2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl didesnio stabilumo Vakarų Balkanų valstybėse ir šių valstybių klestėjimo (2008/2200(INI)) | 100 |
| 2010/C 184E/22 | Padėtis Bosnijoje ir Hercegovinoje2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Bosnijoje ir Hercegovinoje | 107 |
| 2010/C 184E/23 | Jungtinių Tautų konvencija dėl žmonių su negalia teisių ir jos fakultatyvinis protokolas2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jungtinių Tautų konvencijos dėl žmonių su negalia teisių ir jos fakultatyvinio protokolo pasirašymo Europos bendrijos vardu | 111 |
| 2010/C 184E/24 | 25-oji metinė Komisijos teikiama Bendrijos teisės taikymo stebėsenos ataskaita (2007 m.)2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 25-osios metinės Komisijos teikiamos Bendrijos teisės taikymo stebėsenos ataskaitos (2007 m.) (2008/2337(INI)) | 114 |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| 2010/C 184E/25 | Asmenų skirstymas, ypač pagal etninę kilmę ir rasę, kovojant su terorizmu, teisėsaugos, imigracijos, muitinės ir pasienių kontrolės srityse2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl asmenų skirstymo, ypač pagal etninę kilmę ir rasę, problemos, kovojant su terorizmu, teisėsaugos, imigracijos, muitinės ir pasienių kontrolės srityse (2008/2020(INI)) | 119 |
| 2010/C 184E/26 | Branduolinių ginklų neplatinimas ir Sutarties dėl branduolinių ginklų neplatinimo ateitis (SBGN)2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl branduolinių ginklų neplatinimo ir Sutarties dėl branduolinių ginklų neplatinimo (SBGN) ateities (2008/2324(INI)) | 127 |
| | NUOMONĖS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2009 m. balandžio 22 d., trečiadienis |
| 2010/C 184E/27 | Kova su smurtu prieš moterisEuropos Parlamento rašytinis pareiškimas dėl kampanijos Sakyk NE smurtui prieš moteris | 131 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas2009–2010 m. SESIJA2009 m. balandžio 22–24 d. posedžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 252 E, 2009 10 22.
  2009 m. balandžio 23 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2007 m. vykdymu, buvo paskelbti OL L 255, 2009 9 26.
  PRIIMTI TEKSTAI

2009 m. balandžio 23 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2007 m. vykdymu, buvo paskelbti OL L 255, 2009 9 26.

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienis

2010/C 184E/01

Pasirengimo narystei pagalbos priemonės biudžeto vykdymo kontrolė2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasirengimo narystei pagalbos priemonės (IPA) biudžeto vykdymo kontrolės 2007 m. (2008/2206(INI))

1

2010/C 184E/02

Veiksmingas teismo sprendimų vykdymas Europos Sąjungoje. Skolininkų turto skaidrumas2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl veiksmingo teismo sprendimų vykdymo Europos Sąjungoje. Skolininkų turto skaidrumas (2008/2233(INI))

7

2010/C 184E/03

Peticijų komiteto 2008 m. svarstymo rezultatų metinė ataskaita2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Peticijų komiteto svarstymo rezultatų 2008 darbo metais (2008/2301(INI))

12

2010/C 184E/04

Integruotas požiūris į lyčių lygybę komitetų ir delegacijų darbe2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl integruoto požiūrio į lyčių lygybę komitetų ir delegacijų darbe (2008/2245(INI))

18

2010/C 184E/05

Laikinasis prekybos susitarimas su Turkmėnistanu2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Laikinojo prekybos susitarimo su Turkmėnistanu

20

2010/C 184E/06

Bendra Europos imigracijos politika2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros Europos imigracijos politikos. Principai, veiksmai ir priemonės (2008/2331(INI))

23

2010/C 184E/07

Žalioji knyga dėl būsimosios TEN-T politikos2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Žaliosios knygos dėl būsimosios transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) politikos (2008/2218(INI))

35

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienis

2010/C 184E/08

Kova su miškų naikinimu ir alinimu2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl miškų naikinimo ir alinimo problemų sprendimo siekiant sustabdyti klimato kaitą ir biologinės įvairovės nykimą

41

2010/C 184E/09

Judumo mieste veiksmų planas2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl judumo mieste veiksmų plano (2008/2217(INI))

43

2010/C 184E/10

Pažangiųjų transporto sistemų veiksmų planas2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pažangiųjų transporto sistemų veiksmų plano (2008/2216(INI))

50

2009 m. balandžio 24 d., penktadienis

2010/C 184E/11

Moterų teisės Afganistane2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų teisių Afganistane

57

2010/C 184E/12

Parama specialiajam Siera Leonės teismui2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl paramos specialiajam Siera Leonės teismui

60

2010/C 184E/13

Ašrafo stovyklos gyventojų humanitarinė situacija2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Ašrafo stovyklos gyventojų humanitarinės situacijos

62

2010/C 184E/14

Bendrijų finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. 2007 m. metinė ataskaita2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bendrijų finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu. 2007 m. metinė ataskaita (2008/2242(INI))

63

2010/C 184E/15

Parlamentinis imunitetas Lenkijoje2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl parlamentinio imuniteto Lenkijoje (2008/2232(INI))

72

2010/C 184E/16

BŽP valdymas: Europos Parlamentas, regioninės patariamosios tarybos ir kitos organizacijos2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl BŽP valdymo: Europos Parlamentas, regioninės patariamosios tarybos ir kitos organizacijos (2008/2223(INI))

75

2010/C 184E/17

Priemonė, teikianti vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo

79

2010/C 184E/18

Nanomedžiagos2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nanomedžiagų reglamentavimo aspektų (2008/2208(INI))

82

2010/C 184E/19

Metinės diskusijos dėl 2008 m. pasiektos pažangos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje (ES sutarties 2 ir 39 straipsniai)2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kasmetinių diskusijų dėl 2008 m. pasiektos pažangos kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę (ES sutarties 2 ir 39 straipsniai)

90

2010/C 184E/20

G20 aukščiausiojo lygio susitikimo išvados2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 m. balandžio 2 d. Londone įvykusio Didžiojo dvidešimtuko (G20) aukščiausiojo lygio susitikimo

94

2010/C 184E/21

Siekiant didesnio stabilumo ir klestėjimo Vakarų Balkanuose2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl didesnio stabilumo Vakarų Balkanų valstybėse ir šių valstybių klestėjimo (2008/2200(INI))

100

2010/C 184E/22

Padėtis Bosnijoje ir Hercegovinoje2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Bosnijoje ir Hercegovinoje

107

2010/C 184E/23

Jungtinių Tautų konvencija dėl žmonių su negalia teisių ir jos fakultatyvinis protokolas2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jungtinių Tautų konvencijos dėl žmonių su negalia teisių ir jos fakultatyvinio protokolo pasirašymo Europos bendrijos vardu

111

2010/C 184E/24

25-oji metinė Komisijos teikiama Bendrijos teisės taikymo stebėsenos ataskaita (2007 m.)2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 25-osios metinės Komisijos teikiamos Bendrijos teisės taikymo stebėsenos ataskaitos (2007 m.) (2008/2337(INI))

114

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2010/C 184E/25

Asmenų skirstymas, ypač pagal etninę kilmę ir rasę, kovojant su terorizmu, teisėsaugos, imigracijos, muitinės ir pasienių kontrolės srityse2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl asmenų skirstymo, ypač pagal etninę kilmę ir rasę, problemos, kovojant su terorizmu, teisėsaugos, imigracijos, muitinės ir pasienių kontrolės srityse (2008/2020(INI))

119

2010/C 184E/26

Branduolinių ginklų neplatinimas ir Sutarties dėl branduolinių ginklų neplatinimo ateitis (SBGN)2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl branduolinių ginklų neplatinimo ir Sutarties dėl branduolinių ginklų neplatinimo (SBGN) ateities (2008/2324(INI))

127

NUOMONĖS

Europos Parlamentas

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienis

2010/C 184E/27

Kova su smurtu prieš moterisEuropos Parlamento rašytinis pareiškimas dėl kampanijos Sakyk NE smurtui prieš moteris

131

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2009 m. balandžio 22 d., trečiadienis |
| 2010/C 184E/28 | Prašymas ginti Aldo Patriciello imunitetą ir privilegijas2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Aldo Patriciello imunitetą ir privilegijas (2008/2323(IMM)) | 134 |
| 2010/C 184E/29 | Prašymas ginti Renato Brunettos imunitetą ir privilegijas2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Renato Brunettos imunitetą ir privilegijas (2008/2147(IMM)) | 135 |
| 2010/C 184E/30 | Prašymas konsultuotis dėl Antonio Di Pietro imuniteto ir privilegijų2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo konsultuotis dėl Antonio Di Pietro imuniteto ir privilegijų (2008/2146(IMM)) | 136 |
| 2010/C 184E/31 | Prašymas atšaukti Hanneso Swobodos imunitetą2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Hanneso Swobodos imunitetą (2009/2014(IMM)) | 137 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienis

2010/C 184E/28

Prašymas ginti Aldo Patriciello imunitetą ir privilegijas2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Aldo Patriciello imunitetą ir privilegijas (2008/2323(IMM))

134

2010/C 184E/29

Prašymas ginti Renato Brunettos imunitetą ir privilegijas2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Renato Brunettos imunitetą ir privilegijas (2008/2147(IMM))

135

2010/C 184E/30

Prašymas konsultuotis dėl Antonio Di Pietro imuniteto ir privilegijų2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo konsultuotis dėl Antonio Di Pietro imuniteto ir privilegijų (2008/2146(IMM))

136

2010/C 184E/31

Prašymas atšaukti Hanneso Swobodos imunitetą2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Hanneso Swobodos imunitetą (2009/2014(IMM))

137

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2009 m. balandžio 22 d., trečiadienis |
| 2010/C 184E/32 | Europos bendrijos ir Pakistano susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Pakistano Islamo Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo (COM(2008)0081 – C6-0080/2009 – 2008/0036 (CNS)) | 138 |
| 2010/C 184E/33 | EB prisijungimas taikant Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos taisyklę Nr. 61 dėl vienodų komercinių transporto priemonių patvirtinimo ***2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos prisijungimo taikant Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos taisyklę Nr. 61 dėl vienodų komercinių transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į jų išorines iškyšas prieš galinę kabinos plokštę, nuostatų (COM(2008)0675 – 7240/2009 -C6-0119/2009 – 2008/0205(AVC)) | 139 |
| 2010/C 184E/34 | Gyvūnų sveikatos reikalavimai, reglamentuojantys arklinių šeimos gyvūnų importą iš trečiųjų šalių ir jų judėjimą *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, reglamentuojančių arklinių šeimos gyvūnų importą iš trečiųjų šalių ir jų judėjimą (kodifikuota redakcija) (COM(2008)0715 – C6-0479/2008 – 2008/0219(CNS)) | 140 |
| 2010/C 184E/35 | Prekybos tvarka, taikoma tam tikroms iš perdirbtų žemės ūkio produktų pagamintoms prekėms *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, nustatančio prekybos tvarką, taikomą tam tikroms iš perdirbtų žemės ūkio produktų pagamintoms prekėms (kodifikuota redakcija) (COM(2008)0796 – C6-0018/2009 – 2008/0226(CNS)) | 141 |
| 2010/C 184E/36 | Socialinės apsaugos sistemų koordinavimas ***II2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo ir nustatantį jo priedų turinį (14518/1/2008 – C6-0003/2009 – 2006/0008(COD)) | 142 |
| P6_TC2-COD(2006)0008Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo ir nustatantį jo priedų turinį | 142 |
| 2010/C 184E/37 | Socialinės apsaugos sistemų koordinavimas: įgyvendinamasis reglamentas ***II2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įgyvendinimo tvarką (14516/4/2008 – C6-0006/2009 – 2006/0006(COD)) | 143 |
| P6_TC2-COD(2006)0006Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, nustatantį Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įgyvendinimo tvarką | 143 |
| 2010/C 184E/38 | Europos metrologijos mokslinių tyrimų programa ***I2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Europos metrologijos mokslinių tyrimų programoje (COM(2008)0814 – C6-0468/2008 – 2008/0230(COD)) | 144 |
| P6_TC1-COD(2008)0230Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2009/EB dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Europos metrologijos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programoje | 144 |
| 2010/C 184E/39 | Medieną ir medienos produktus rinkai tiekiančių ūkio subjektų įsipareigojimai ***I2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomi medieną ir medienos produktus rinkai tiekiančių ūkio subjektų įsipareigojimai (COM(2008)0644 – C6-0373/2008 – 2008/0198(COD)) | 145 |
| P6_TC1-COD(2008)0198Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, kuriuo nustatomi medieną ir medienos produktus rinkai tiekiančių ūkio subjektų įsipareigojimai | 145 |
| PRIEDAS | 161 |
| 2010/C 184E/40 | Privalomosios žalios naftos ir (arba) naftos produktų atsargos *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria valstybės narės įpareigojamos išlaikyti privalomąsias žalios naftos ir (arba) naftos produktų atsargas (COM(2008)0775 – C6-0511/2008 – 2008/0220(CNS)) | 162 |
| 2010/C 184E/41 | Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamasis informacinis tinklas *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamojo informacinio tinklo (CIWIN) (COM(2008)0676 – C6-0399/2008 – 2008/0200(CNS)) | 174 |
| 2010/C 184E/42 | Valstybės ir visuomenės veikėjų apsaugos tinklas *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Nyderlandų Karalystės iniciatyvos priimti Tarybos sprendimą, iš dalies keičiantį Sprendimą 2002/956/TVR dėl europinio valstybės ir visuomenės veikėjų apsaugos tinklo sukūrimo (16437/2008 – C6-0029/2009 – 2009/0801(CNS)) | 181 |
| 2010/C 184E/43 | Medvilnės sektoriaus nacionalinės restruktūrizavimo programos *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamento (EB) Nr. 637/2008 nuostatas dėl medvilnės sektoriaus nacionalinių restruktūrizavimo programų (COM(2009)0037 – C6-0063/2009 – 2009/0008(CNS)) | 182 |
| 2010/C 184E/44 | Protokolas dėl Alpių konvencijos įgyvendinimo transporto srityje (Transporto protokolas) *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo Europos bendrijos vardu patvirtinti Protokolą dėl Alpių konvencijos įgyvendinimo transporto srityje (Transporto protokolas) (COM(2008)0895 – C6-0073/2009 – 2008/0262(CNS)) | 183 |
| 2010/C 184E/45 | Taisomojo biudžeto Nr. 2/2009 projektas2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos 2009 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 2/2009 projekto, III skirsnis – Komisija (6953/2009 – C6-0077/2009 – 2009/2010(BUD)) | 184 |
| 2010/C 184E/46 | Taisomojo biudžeto Nr. 3/2009 projektas2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos 2009 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 3/2009 projekto, III skirsnis – Komisija (8153/2009 – C6-0118/2009 – 2009/2017(BUD)) | 185 |
| 2010/C 184E/47 | Elektros energijos vidaus rinka ***II2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/54/EB (14539/2/2008 – C6-0024/2009 – 2007/0195(COD)) | 186 |
| P6_TC2-COD(2007)0195Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/54/EB | 186 |
| 2010/C 184E/48 | Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra ***II2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, įsteigiantį Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą (14541/1/2008 – C6-0020/2009 – 2007/0197(COD)) | 187 |
| P6_TC2-COD(2007)0197Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, įsteigiantį Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą | 187 |
| 2010/C 184E/49 | Prieiga prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinklo ***II2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl prieigos prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinklo sąlygų, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1228/2003 (14546/2/2008 – C6-0022/2009 – 2007/0198(COD)) | 188 |
| P6_TC2-COD(2007)0198Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl prieigos prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinklo sąlygų, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1228/2003 | 188 |
| 2010/C 184E/50 | Gamtinių dujų vidaus rinka ***II2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/55/EB (14540/2/2008 – C6-0021/2009 – 2007/0196(COD)) | 189 |
| P6_TC2-COD(2007)0196Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/55/EB | 189 |
| 2010/C 184E/51 | Prieiga prie gamtinių dujų perdavimo tinklų ***II2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų, panaikinantį reglamentą (EB) Nr. 1775/2005 (14548/2/2008 – C6-0023/2009 – 2007/0199(COD)) | 190 |
| P6_TC2-COD(2007)0199Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1775/2005 | 190 |
| 2010/C 184E/52 | Europos viešojo administravimo institucijų sąveikos sprendimai (ISA) ***I2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos viešojo administravimo institucijų sąveikos sprendimų (ISA) (COM(2008)0583 – C6-0337/2008 – 2008/0185(COD)) | 191 |
| P6_TC1-COD(2008)0185Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2009/EB dėl Europos viešojo administravimo institucijų sąveikos sprendimų (ISA) | 191 |
| 2010/C 184E/53 | Pesticidų paskleidimo mašinos ***I2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pesticidų paskleidimo mašinų, kuria iš dalies keičiama 2006 m. gegužės 17 d. Direktyva 2006/42/EB dėl mašinų (COM(2008)0535 – C6-0307/2008 – 2008/0172(COD)) | 192 |
| P6_TC1-COD(2008)0172Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvos 2006/42/EB nuostatas dėl pesticidų skleidimo mašinų | 192 |
| PRIEDAS | 193 |
| 2010/C 184E/54 | Padangų ženklinimas atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą ***I2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl padangų ženklinimo atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą ir kitus esminius parametrus (COM(2008)0779 – C6-0411/2008 – 2008/0221(COD)) | 193 |
| P6_TC1-COD(2008)0221Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl padangų ženklinimo atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą ir kitus esminius parametrus | 194 |
| I PRIEDAS | 204 |
| II PRIEDAS | 206 |
| III PRIEDAS | 211 |
| IV PRIEDAS | 211 |
| 2010/C 184E/55 | Reglamento (EB) Nr. 717/2007 (judriojo telefono ryšys) ir Direktyvos Nr. 2002/21/EB (elektroniniai ryšių tinklai) pakeitimai ***I2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 717/2007 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo telefono ryšio tinklus Bendrijoje ir Direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (COM(2008)0580 – C6-0333/2008 – 2008/0187(COD)) | 212 |
| P6_TC1-COD(2008)0187Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 717/2007 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo telefono ryšio tinklus Bendrijoje ir Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos | 212 |
| 2010/C 184E/56 | Atskaitomybės ir dokumentų teikimo reikalavimai jungiant ir skaidant bendroves ***I2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyvų 77/91/EEB, 78/855/EEB ir 82/891/EEB ir Direktyvos 2005/56/EB nuostatos dėl atskaitomybės ir dokumentų teikimo reikalavimų jungiant ir skaidant bendroves (COM(2008)0576 – C6-0330/2008 – 2008/0182(COD)) | 213 |
| P6_TC1-COD(2008)0182Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvų 77/91/EEB, 78/855/EEB ir 82/891/EEB bei Direktyvos 2005/56/EB nuostatas dėl ataskaitų bei dokumentų rengimo ir teikimo reikalavimų jungiant ir skaidant bendroves | 213 |
| 2010/C 184E/57 | Draudimas ir perdraudimas (Mokumas II) ***I2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (nauja redakcija) (COM(2008)0119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD)) | 214 |
| P6_TC1-COD(2007)0143Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) | 215 |
| 2010/C 184E/58 | Laikinasis prekybos susitarimas su Turkmėnistanu *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos ir Komisijos sprendimo dėl laikinojo susitarimo tarp Europos bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Turkmėnistano dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų sudarymo (5144/1999 – COM(1998)0617 – C5-0338/1999 – 1998/0304(CNS)) | 215 |
| 2010/C 184E/59 | Bendrijos branduolinės saugos sistema *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos (Euratomas), kuria nustatoma Bendrijos branduolinės saugos sistema (COM(2008)0790 – C6-0026/2009 – 2008/0231(CNS)) | 216 |
| 2010/C 184E/60 | Bendrijos kontrolės sistema, kuria užtikrinama, kad būtų laikomasi bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Bendrijos kontrolės sistema, kuria užtikrinama, kad būtų laikomasi bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių (COM(2008)0721 – C6-0510/2008 – 2008/0216(CNS)) | 232 |
| 2010/C 184E/61 | Žuvininkystės išteklių apsauga taikant technines priemones *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl žuvininkystės išteklių apsaugos taikant technines priemones (COM(2008)0324 – C6-0282/2008 – 2008/0112(CNS)) | 253 |
| | 2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienis |
| 2010/C 184E/62 | Bendrosios patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklės ***II2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl bendrųjų patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių (11786/1/2008 – C6-0016/2009 – 2007/0097(COD)) | 260 |
| P6_TC2-COD(2007)0097Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių ir iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 561/2006 | 260 |
| 2010/C 184E/63 | Profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų bendrosios taisyklės ***II2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų bendrąsias taisykles ir panaikinantį Tarybos direktyvą 96/26/EB (11783/1/2008 – C6-0015/2009 – 2007/0098(COD)) | 261 |
| P6_TC2-COD(2007)0098Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, nustatantį bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles ir panaikinantį Tarybos direktyvą 96/26/EB | 261 |
| 2010/C 184E/64 | Bendrosios patekimo į tarptautinę rinką vežant krovinius keliais taisyklės ***II2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių (11788/1/2008 – C6-0014/2009 – 2007/0099(COD)) | 262 |
| P6_TC2-COD(2007)0099Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių | 262 |
| 2010/C 184E/65 | Pastatų energetinis naudingumas ***I2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo (COM(2008)0780 – C6-0413/2008 – 2008/0223(COD)) | 263 |
| P6_TC1-COD(2008)0223Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/...EB dėl pastatų energinio naudingumo | 264 |
| I PRIEDAS | 286 |
| II PRIEDAS | 288 |
| III PRIEDAS | 289 |
| IV PRIEDAS | 289 |
| V PRIEDAS | 290 |
| VI PRIEDAS | 290 |
| 2010/C 184E/66 | Kredito reitingų agentūros ***I2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kredito reitingų agentūrų (COM(2008)0704 – C6-0397/2008 – 2008/0217(COD)) | 292 |
| P6_TC1-COD(2008)0217Europos Parlamento pozicija, priimta 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl kredito reitingų agentūrų | 292 |
| 2010/C 184E/67 | Jūrų ir vidaus vandenų maršrutais vykstančių keleivių teisės ***I2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl jūrų ir vidaus vandenų maršrutais vykstančių keleivių teisių, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (COM(2008)0816 – C6-0476/2008 – 2008/0246(COD)) | 293 |
| P6_TC1-COD(2008)0246Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl jūrų ir vidaus vandenų maršrutais vykstančių keleivių teisių, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo | 294 |
| I PRIEDAS | 309 |
| II PRIEDAS | 309 |
| III PRIEDAS | 310 |
| IV PRIEDAS | 311 |
| 2010/C 184E/68 | Miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų keleivių teisės ***I2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto keleivių teisių ir iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (COM(2008)0817 – C6-0469/2008 – 2008/0237(COD)) | 312 |
| P6_TC1-COD(2008)0237Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto keleivių teisių, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo | 313 |
| I PRIEDAS | 329 |
| II PRIEDAS | 330 |
| 2010/C 184E/69 | Autorių ir tam tikrų gretutinių teisių apsaugos terminai ***I2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/116/EB dėl autorių ir tam tikrų gretutinių teisių apsaugos terminų (COM(2008)0464 – C6-0281/2008 – 2008/0157(COD)) | 331 |
| P6_TC1-COD(2008)0157Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/116/EB dėl autorių ir tam tikrų gretutinių teisių apsaugos terminų | 332 |
| 2010/C 184E/70 | Pažangiosios kelių transporto sistemos ir sąsajos su kitų rūšių transportu ***I2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomi kelių transportui ir jo sąsajoms su kitų rūšių transportu skirtų pažangiųjų transporto sistemų diegimo pagrindai (COM(2008)0887 – C6-0512/2008 – 2008/0263(COD)) | 338 |
| P6_TC1-COD(2008)0263Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, kuria nustatomi kelių transportui ir jo sąsajoms su kitų rūšių transportu skirtų pažangiųjų transporto sistemų diegimo pagrindai | 339 |
| I PRIEDAS | 348 |
| II PRIEDAS | 349 |
| III PRIEDAS | 352 |
| 2010/C 184E/71 | Antroji Marco Polo programa dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo krovininio transporto sistemos atitikčiai aplinkosaugos reikalavimams didinti (Marco Polo II) ***I2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1692/2006, nustatantį antrąją Marco Polo programą dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo krovininio transporto sistemos atitikčiai aplinkosaugos reikalavimams didinti (Marco Polo II) (COM(2008)0847 – C6-0482/2008 – 2008/0239(COD)) | 353 |
| P6_TC1-COD(2008)0239Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1692/2006, nustatantį antrąją Marco Polo programą dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo krovininio transporto sistemos atitikčiai aplinkosaugos reikalavimams didinti (Marco Polo II) | 353 |
| 2010/C 184E/72 | Konkurencingas krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklas ***I2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo (COM(2008)0852 – C6-0509/2008 – 2008/0247(COD)) | 354 |
| P6_TC1-COD(2008)0247Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. ..../2009 dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo | 354 |
| PRIEDAS | 367 |
| 2010/C 184E/73 | Pacientų teisės į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse ***I2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo (COM(2008)0414 – C6-0257/2008 – 2008/0142(COD)) | 368 |
| P6_TC1-COD(2008)0142Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo | 369 |
| 2010/C 184E/74 | Pacientų sauga *2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės (COM(2008)0837 – C6-0032/2009 – 2009/0003(CNS)) | 395 |
| 2010/C 184E/75 | Europos veiksmai retųjų ligų srityje *2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos retųjų ligų srities veiksmų (COM(2008)0726 – C6-0455/2008 – 2008/0218(CNS)) | 404 |
| | 2009 m. balandžio 24 d., penktadienis |
| 2010/C 184E/76 | Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencija *2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos priėmimo (COM(2008)0530 – C6-0116/2009 – 2008/0170(CNS)) | 413 |
| 2010/C 184E/77 | Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencija (fakultatyvus protokolas) *2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos fakultatyvaus protokolo priėmimo (COM(2008)0530 – C6-0117/2009 – 2008/0171(CNS)) | 414 |
| 2010/C 184E/78 | Augalų apsaugos produktų statistika ***II2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl augalų apsaugos produktų statistikos (11120/2/2008 – C6-0004/2009 – 2006/0258(COD)) | 415 |
| P6_TC2-COD(2006)0258Europos Parlamento pozicija priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl augalų apsaugos produktų statistikos | 415 |
| I PRIEDAS | 422 |
| II PRIEDAS | 423 |
| III PRIEDAS | 425 |
| 2010/C 184E/79 | Ekologinio projektavimo reikalavimai su energija susijusiems gaminiams ***I2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (COM(2008)0399 – C6-0277/2008 – 2008/0151(COD)) | 439 |
| P6_TC1-COD(2008)0151Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, nustatančią ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą | 440 |
| PRIEDAS | 440 |
| 2010/C 184E/80 | Darnios statybos produktų rinkodaros sąlygos ***I2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos darnios statybos produktų rinkodaros sąlygos (COM(2008)0311 – C6-0203/2008 – 2008/0098(COD)) | 441 |
| P6_TC1-COD(2008)0098Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, kuriuo nustatomos darnios statybos produktų rinkodaros sąlygos | 441 |
| 1 PRIEDAS | 472 |
| II PRIEDAS | 474 |
| III PRIEDAS | 476 |
| IV PRIEDAS | 477 |
| V PRIEDAS | 478 |
| VI PRIEDAS | 481 |
| 2010/C 184E/81 | Tarptautiniai mokėjimai Bendrijoje ***I2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje (COM(2008)0640 – C6-0352/2008 – 2008/0194(COD)) | 483 |
| P6_TC1-COD(2008)0194Europos Parlamento pozicija, priimta 2009 m. balandžio 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 2560/2001 | 483 |
| 2010/C 184E/82 | Elektroninių pinigų įstaigų veikla ***I2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros, iš dalies keičiančios direktyvas 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinančios Direktyvą 2000/46/EB (COM(2008)0627 – C6-0350/2008 – 2008/0190(COD)) | 484 |
| P6_TC1-COD(2008)0190Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 24 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros, iš dalies keičiančią Direktyvas 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinančią Direktyvą 2000/46/EB | 484 |
| 2010/C 184E/83 | Žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų sveikumo taisyklės ***I2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų sveikumo taisyklės (šalutinių gyvūninių produktų reglamentas) (COM(2008)0345 – C6-0220/2008 – 2008/0110(COD)) | 485 |
| P6_TC1-COD(2008)0110Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas) | 485 |
| 2010/C 184E/84 | Priemonė, teikianti vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams *2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo (COM(2009)0169 – C6-0134/2009 – 2009/0053(CNS)) | 486 |
| 2010/C 184E/85 | Palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimas *2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/48/EB dėl taupymo pajamų, gautų iš palūkanų, apmokestinimo (COM(2008)0727 – C6-0464/2008 – 2008/0215(CNS)) | 488 |
| 2010/C 184E/86 | PVM bendros sistemos nuostatos dėl mokesčių vengimo, susijusio su importu ir kitais tarpvalstybiniais sandoriais *2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatas dėl mokesčių vengimo, susijusio su importu ir kitais tarpvalstybiniais sandoriais (COM(2008)0805 – C6-0039/2009 – 2008/0228(CNS)) | 519 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienis

2010/C 184E/32

Europos bendrijos ir Pakistano susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Pakistano Islamo Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo (COM(2008)0081 – C6-0080/2009 – 2008/0036 (CNS))

138

2010/C 184E/33

EB prisijungimas taikant Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos taisyklę Nr. 61 dėl vienodų komercinių transporto priemonių patvirtinimo ***2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos prisijungimo taikant Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos taisyklę Nr. 61 dėl vienodų komercinių transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į jų išorines iškyšas prieš galinę kabinos plokštę, nuostatų (COM(2008)0675 – 7240/2009 -C6-0119/2009 – 2008/0205(AVC))

139

2010/C 184E/34

Gyvūnų sveikatos reikalavimai, reglamentuojantys arklinių šeimos gyvūnų importą iš trečiųjų šalių ir jų judėjimą *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, reglamentuojančių arklinių šeimos gyvūnų importą iš trečiųjų šalių ir jų judėjimą (kodifikuota redakcija) (COM(2008)0715 – C6-0479/2008 – 2008/0219(CNS))

140

2010/C 184E/35

Prekybos tvarka, taikoma tam tikroms iš perdirbtų žemės ūkio produktų pagamintoms prekėms *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, nustatančio prekybos tvarką, taikomą tam tikroms iš perdirbtų žemės ūkio produktų pagamintoms prekėms (kodifikuota redakcija) (COM(2008)0796 – C6-0018/2009 – 2008/0226(CNS))

141

2010/C 184E/36

Socialinės apsaugos sistemų koordinavimas ***II2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo ir nustatantį jo priedų turinį (14518/1/2008 – C6-0003/2009 – 2006/0008(COD))

142

P6_TC2-COD(2006)0008Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo ir nustatantį jo priedų turinį

142

2010/C 184E/37

Socialinės apsaugos sistemų koordinavimas: įgyvendinamasis reglamentas ***II2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įgyvendinimo tvarką (14516/4/2008 – C6-0006/2009 – 2006/0006(COD))

143

P6_TC2-COD(2006)0006Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, nustatantį Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įgyvendinimo tvarką

143

2010/C 184E/38

Europos metrologijos mokslinių tyrimų programa ***I2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Europos metrologijos mokslinių tyrimų programoje (COM(2008)0814 – C6-0468/2008 – 2008/0230(COD))

144

P6_TC1-COD(2008)0230Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2009/EB dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Europos metrologijos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programoje

144

2010/C 184E/39

Medieną ir medienos produktus rinkai tiekiančių ūkio subjektų įsipareigojimai ***I2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomi medieną ir medienos produktus rinkai tiekiančių ūkio subjektų įsipareigojimai (COM(2008)0644 – C6-0373/2008 – 2008/0198(COD))

145

P6_TC1-COD(2008)0198Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, kuriuo nustatomi medieną ir medienos produktus rinkai tiekiančių ūkio subjektų įsipareigojimai

145

PRIEDAS

161

2010/C 184E/40

Privalomosios žalios naftos ir (arba) naftos produktų atsargos *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria valstybės narės įpareigojamos išlaikyti privalomąsias žalios naftos ir (arba) naftos produktų atsargas (COM(2008)0775 – C6-0511/2008 – 2008/0220(CNS))

162

2010/C 184E/41

Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamasis informacinis tinklas *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamojo informacinio tinklo (CIWIN) (COM(2008)0676 – C6-0399/2008 – 2008/0200(CNS))

174

2010/C 184E/42

Valstybės ir visuomenės veikėjų apsaugos tinklas *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Nyderlandų Karalystės iniciatyvos priimti Tarybos sprendimą, iš dalies keičiantį Sprendimą 2002/956/TVR dėl europinio valstybės ir visuomenės veikėjų apsaugos tinklo sukūrimo (16437/2008 – C6-0029/2009 – 2009/0801(CNS))

181

2010/C 184E/43

Medvilnės sektoriaus nacionalinės restruktūrizavimo programos *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamento (EB) Nr. 637/2008 nuostatas dėl medvilnės sektoriaus nacionalinių restruktūrizavimo programų (COM(2009)0037 – C6-0063/2009 – 2009/0008(CNS))

182

2010/C 184E/44

Protokolas dėl Alpių konvencijos įgyvendinimo transporto srityje (Transporto protokolas) *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo Europos bendrijos vardu patvirtinti Protokolą dėl Alpių konvencijos įgyvendinimo transporto srityje (Transporto protokolas) (COM(2008)0895 – C6-0073/2009 – 2008/0262(CNS))

183

2010/C 184E/45

Taisomojo biudžeto Nr. 2/2009 projektas2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos 2009 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 2/2009 projekto, III skirsnis – Komisija (6953/2009 – C6-0077/2009 – 2009/2010(BUD))

184

2010/C 184E/46

Taisomojo biudžeto Nr. 3/2009 projektas2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos 2009 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 3/2009 projekto, III skirsnis – Komisija (8153/2009 – C6-0118/2009 – 2009/2017(BUD))

185

2010/C 184E/47

Elektros energijos vidaus rinka ***II2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/54/EB (14539/2/2008 – C6-0024/2009 – 2007/0195(COD))

186

P6_TC2-COD(2007)0195Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/54/EB

186

2010/C 184E/48

Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra ***II2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, įsteigiantį Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą (14541/1/2008 – C6-0020/2009 – 2007/0197(COD))

187

P6_TC2-COD(2007)0197Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, įsteigiantį Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą

187

2010/C 184E/49

Prieiga prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinklo ***II2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl prieigos prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinklo sąlygų, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1228/2003 (14546/2/2008 – C6-0022/2009 – 2007/0198(COD))

188

P6_TC2-COD(2007)0198Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl prieigos prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinklo sąlygų, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1228/2003

188

2010/C 184E/50

Gamtinių dujų vidaus rinka ***II2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/55/EB (14540/2/2008 – C6-0021/2009 – 2007/0196(COD))

189

P6_TC2-COD(2007)0196Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/55/EB

189

2010/C 184E/51

Prieiga prie gamtinių dujų perdavimo tinklų ***II2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų, panaikinantį reglamentą (EB) Nr. 1775/2005 (14548/2/2008 – C6-0023/2009 – 2007/0199(COD))

190

P6_TC2-COD(2007)0199Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1775/2005

190

2010/C 184E/52

Europos viešojo administravimo institucijų sąveikos sprendimai (ISA) ***I2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos viešojo administravimo institucijų sąveikos sprendimų (ISA) (COM(2008)0583 – C6-0337/2008 – 2008/0185(COD))

191

P6_TC1-COD(2008)0185Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2009/EB dėl Europos viešojo administravimo institucijų sąveikos sprendimų (ISA)

191

2010/C 184E/53

Pesticidų paskleidimo mašinos ***I2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pesticidų paskleidimo mašinų, kuria iš dalies keičiama 2006 m. gegužės 17 d. Direktyva 2006/42/EB dėl mašinų (COM(2008)0535 – C6-0307/2008 – 2008/0172(COD))

192

P6_TC1-COD(2008)0172Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvos 2006/42/EB nuostatas dėl pesticidų skleidimo mašinų

192

PRIEDAS

193

2010/C 184E/54

Padangų ženklinimas atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą ***I2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl padangų ženklinimo atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą ir kitus esminius parametrus (COM(2008)0779 – C6-0411/2008 – 2008/0221(COD))

193

P6_TC1-COD(2008)0221Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl padangų ženklinimo atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą ir kitus esminius parametrus

194

I PRIEDAS

204

II PRIEDAS

206

III PRIEDAS

211

IV PRIEDAS

211

2010/C 184E/55

Reglamento (EB) Nr. 717/2007 (judriojo telefono ryšys) ir Direktyvos Nr. 2002/21/EB (elektroniniai ryšių tinklai) pakeitimai ***I2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 717/2007 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo telefono ryšio tinklus Bendrijoje ir Direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (COM(2008)0580 – C6-0333/2008 – 2008/0187(COD))

212

P6_TC1-COD(2008)0187Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 717/2007 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo telefono ryšio tinklus Bendrijoje ir Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos

212

2010/C 184E/56

Atskaitomybės ir dokumentų teikimo reikalavimai jungiant ir skaidant bendroves ***I2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyvų 77/91/EEB, 78/855/EEB ir 82/891/EEB ir Direktyvos 2005/56/EB nuostatos dėl atskaitomybės ir dokumentų teikimo reikalavimų jungiant ir skaidant bendroves (COM(2008)0576 – C6-0330/2008 – 2008/0182(COD))

213

P6_TC1-COD(2008)0182Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvų 77/91/EEB, 78/855/EEB ir 82/891/EEB bei Direktyvos 2005/56/EB nuostatas dėl ataskaitų bei dokumentų rengimo ir teikimo reikalavimų jungiant ir skaidant bendroves

213

2010/C 184E/57

Draudimas ir perdraudimas (Mokumas II) ***I2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (nauja redakcija) (COM(2008)0119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD))

214

P6_TC1-COD(2007)0143Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II)

215

2010/C 184E/58

Laikinasis prekybos susitarimas su Turkmėnistanu *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos ir Komisijos sprendimo dėl laikinojo susitarimo tarp Europos bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Turkmėnistano dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų sudarymo (5144/1999 – COM(1998)0617 – C5-0338/1999 – 1998/0304(CNS))

215

2010/C 184E/59

Bendrijos branduolinės saugos sistema *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos (Euratomas), kuria nustatoma Bendrijos branduolinės saugos sistema (COM(2008)0790 – C6-0026/2009 – 2008/0231(CNS))

216

2010/C 184E/60

Bendrijos kontrolės sistema, kuria užtikrinama, kad būtų laikomasi bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Bendrijos kontrolės sistema, kuria užtikrinama, kad būtų laikomasi bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių (COM(2008)0721 – C6-0510/2008 – 2008/0216(CNS))

232

2010/C 184E/61

Žuvininkystės išteklių apsauga taikant technines priemones *2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl žuvininkystės išteklių apsaugos taikant technines priemones (COM(2008)0324 – C6-0282/2008 – 2008/0112(CNS))

253

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienis

2010/C 184E/62

Bendrosios patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklės ***II2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl bendrųjų patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių (11786/1/2008 – C6-0016/2009 – 2007/0097(COD))

260

P6_TC2-COD(2007)0097Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių ir iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 561/2006

260

2010/C 184E/63

Profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų bendrosios taisyklės ***II2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų bendrąsias taisykles ir panaikinantį Tarybos direktyvą 96/26/EB (11783/1/2008 – C6-0015/2009 – 2007/0098(COD))

261

P6_TC2-COD(2007)0098Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, nustatantį bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles ir panaikinantį Tarybos direktyvą 96/26/EB

261

2010/C 184E/64

Bendrosios patekimo į tarptautinę rinką vežant krovinius keliais taisyklės ***II2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių (11788/1/2008 – C6-0014/2009 – 2007/0099(COD))

262

P6_TC2-COD(2007)0099Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių

262

2010/C 184E/65

Pastatų energetinis naudingumas ***I2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo (COM(2008)0780 – C6-0413/2008 – 2008/0223(COD))

263

P6_TC1-COD(2008)0223Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/...EB dėl pastatų energinio naudingumo

264

I PRIEDAS

286

II PRIEDAS

288

III PRIEDAS

III PRIEDAS

289

IV PRIEDAS

IV PRIEDAS

289

V PRIEDAS

V PRIEDAS

290

VI PRIEDAS

VI PRIEDAS

290

2010/C 184E/66

Kredito reitingų agentūros ***I2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kredito reitingų agentūrų (COM(2008)0704 – C6-0397/2008 – 2008/0217(COD))

292

P6_TC1-COD(2008)0217Europos Parlamento pozicija, priimta 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl kredito reitingų agentūrų

292

2010/C 184E/67

Jūrų ir vidaus vandenų maršrutais vykstančių keleivių teisės ***I2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl jūrų ir vidaus vandenų maršrutais vykstančių keleivių teisių, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (COM(2008)0816 – C6-0476/2008 – 2008/0246(COD))

293

P6_TC1-COD(2008)0246Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl jūrų ir vidaus vandenų maršrutais vykstančių keleivių teisių, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo

294

I PRIEDAS

309

II PRIEDAS

309

III PRIEDAS

310

IV PRIEDAS

311

2010/C 184E/68

Miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų keleivių teisės ***I2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto keleivių teisių ir iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (COM(2008)0817 – C6-0469/2008 – 2008/0237(COD))

312

P6_TC1-COD(2008)0237Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto keleivių teisių, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo

(EB) Nr. .../2009

313

I PRIEDAS

329

II PRIEDAS

330

2010/C 184E/69

Autorių ir tam tikrų gretutinių teisių apsaugos terminai ***I2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/116/EB dėl autorių ir tam tikrų gretutinių teisių apsaugos terminų (COM(2008)0464 – C6-0281/2008 – 2008/0157(COD))

331

P6_TC1-COD(2008)0157Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/116/EB dėl autorių ir tam tikrų gretutinių teisių apsaugos terminų

332

2010/C 184E/70

Pažangiosios kelių transporto sistemos ir sąsajos su kitų rūšių transportu ***I2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomi kelių transportui ir jo sąsajoms su kitų rūšių transportu skirtų pažangiųjų transporto sistemų diegimo pagrindai (COM(2008)0887 – C6-0512/2008 – 2008/0263(COD))

338

P6_TC1-COD(2008)0263Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, kuria nustatomi kelių transportui ir jo sąsajoms su kitų rūšių transportu skirtų pažangiųjų transporto sistemų diegimo pagrindai

339

I PRIEDAS

348

II PRIEDAS

349

III PRIEDAS

352

2010/C 184E/71

Antroji Marco Polo programa dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo krovininio transporto sistemos atitikčiai aplinkosaugos reikalavimams didinti (Marco Polo II) ***I2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1692/2006, nustatantį antrąją Marco Polo programą dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo krovininio transporto sistemos atitikčiai aplinkosaugos reikalavimams didinti (Marco Polo II) (COM(2008)0847 – C6-0482/2008 – 2008/0239(COD))

353

P6_TC1-COD(2008)0239Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1692/2006, nustatantį antrąją Marco Polo programą dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo krovininio transporto sistemos atitikčiai aplinkosaugos reikalavimams didinti (Marco Polo II)

353

2010/C 184E/72

Konkurencingas krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklas ***I2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo (COM(2008)0852 – C6-0509/2008 – 2008/0247(COD))

354

P6_TC1-COD(2008)0247Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. ..../2009 dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo

354

PRIEDAS

PRIEDAS

367

2010/C 184E/73

Pacientų teisės į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse ***I2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo (COM(2008)0414 – C6-0257/2008 – 2008/0142(COD))

368

P6_TC1-COD(2008)0142Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo

369

2010/C 184E/74

Pacientų sauga *2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės (COM(2008)0837 – C6-0032/2009 – 2009/0003(CNS))

395

2010/C 184E/75

Europos veiksmai retųjų ligų srityje *2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos retųjų ligų srities veiksmų (COM(2008)0726 – C6-0455/2008 – 2008/0218(CNS))

404

2009 m. balandžio 24 d., penktadienis

2010/C 184E/76

Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencija *2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos priėmimo (COM(2008)0530 – C6-0116/2009 – 2008/0170(CNS))

413

2010/C 184E/77

Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencija (fakultatyvus protokolas) *2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos fakultatyvaus protokolo priėmimo (COM(2008)0530 – C6-0117/2009 – 2008/0171(CNS))

414

2010/C 184E/78

Augalų apsaugos produktų statistika ***II2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl augalų apsaugos produktų statistikos (11120/2/2008 – C6-0004/2009 – 2006/0258(COD))

415

P6_TC2-COD(2006)0258Europos Parlamento pozicija priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl augalų apsaugos produktų statistikos

415

I PRIEDAS

I PRIEDAS

422

II PRIEDAS

II PRIEDAS

423

III PRIEDAS

425

2010/C 184E/79

Ekologinio projektavimo reikalavimai su energija susijusiems gaminiams ***I2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (COM(2008)0399 – C6-0277/2008 – 2008/0151(COD))

439

P6_TC1-COD(2008)0151Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, nustatančią ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą

440

PRIEDAS

440

2010/C 184E/80

Darnios statybos produktų rinkodaros sąlygos ***I2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos darnios statybos produktų rinkodaros sąlygos (COM(2008)0311 – C6-0203/2008 – 2008/0098(COD))

441

P6_TC1-COD(2008)0098Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, kuriuo nustatomos darnios statybos produktų rinkodaros sąlygos

441

1 PRIEDAS

1 PRIEDAS

472

II PRIEDAS

II PRIEDAS

474

III PRIEDAS

476

IV PRIEDAS

IV PRIEDAS

477

V PRIEDAS

V PRIEDAS

478

VI PRIEDAS

481

2010/C 184E/81

Tarptautiniai mokėjimai Bendrijoje ***I2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje (COM(2008)0640 – C6-0352/2008 – 2008/0194(COD))

483

P6_TC1-COD(2008)0194Europos Parlamento pozicija, priimta 2009 m. balandžio 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 2560/2001

483

2010/C 184E/82

Elektroninių pinigų įstaigų veikla ***I2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros, iš dalies keičiančios direktyvas 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinančios Direktyvą 2000/46/EB (COM(2008)0627 – C6-0350/2008 – 2008/0190(COD))

484

P6_TC1-COD(2008)0190Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 24 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros, iš dalies keičiančią Direktyvas 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinančią Direktyvą 2000/46/EB

484

2010/C 184E/83

Žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų sveikumo taisyklės ***I2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų sveikumo taisyklės (šalutinių gyvūninių produktų reglamentas) (COM(2008)0345 – C6-0220/2008 – 2008/0110(COD))

485

P6_TC1-COD(2008)0110Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas)

485

2010/C 184E/84

Priemonė, teikianti vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams *2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo (COM(2009)0169 – C6-0134/2009 – 2009/0053(CNS))

486

2010/C 184E/85

Palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimas *2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/48/EB dėl taupymo pajamų, gautų iš palūkanų, apmokestinimo (COM(2008)0727 – C6-0464/2008 – 2008/0215(CNS))

488

2010/C 184E/86

PVM bendros sistemos nuostatos dėl mokesčių vengimo, susijusio su importu ir kitais tarpvalstybiniais sandoriais *2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatas dėl mokesčių vengimo, susijusio su importu ir kitais tarpvalstybiniais sandoriais (COM(2008)0805 – C6-0039/2009 – 2008/0228(CNS))

519

| Simbolių paaiškinimai






  - | Bendradarbiavimo procedūra |
| --- | --- |
| **I | Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| **II | Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Bendradarbiavimo procedūra

**I

Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas

**II

Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas

***

Pritarimo procedūra

***I

Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas

***III

Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra priklauso nuo Komisijos siūlomo teisinio pagrindo)

Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

Atitinkamų tarnybų techniniai pataisymai ir pritaikymai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ║.

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas 2009–2010 m. SESIJA 2009 m. balandžio 22–24 d. posedžiai Posedžiu protokolai paskelbti OL C 252 E, 2009 10 22. 2009 m. balandžio 23 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2007 m. vykdymu, buvo paskelbti OL L 255, 2009 9 26. PRIIMTI TEKSTAI

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienis

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/1

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisPasirengimo narystei pagalbos priemonės biudžeto vykdymo kontrolė

P6_TA(2009)0237

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasirengimo narystei pagalbos priemonės (IPA) biudžeto vykdymo kontrolės 2007 m. (2008/2206(INI))

2010/C 184 E/01

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1085/2006, nustatantį pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) (1),

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 718/2007, įgyvendinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1085/2006, nustatantį pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) (2),

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 8 d. Komisijos komunikatą dėl pasirengimo narystei pagalbos priemonės (IPA) daugiametės preliminariosios finansinės programos 2008–2010 m. (COM(2006)0672),

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 6 d. Komisijos komunikatą dėl pasirengimo narystei pagalbos priemonės (IPA) 2009–2011 m. daugiametės preliminariosios finansinės programos (COM(2007)0689),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 15 d. Komisijos ataskaitą – 2007 m. metinė IPA ataskaita (COM(2008)0850 ir SEC(2008)3026),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 5 d. Komisijos komunikatą dėl 2008–2009 m. plėtros strategijos ir pagrindinių uždavinių ir lydimąsias 2008 m. šalių pažangos ataskaitas (COM(2008)0674, prie kurio pridėti SEC(2008)2692–SEC(2008)2699),

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 22 d. Komisijos ataskaitą „Bendrijų finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. 2007 m. metinė ataskaita“ (COM(2008)0475, įskaitant SEC(2008)2300),

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 27 d. Komisijos 2007 m. pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonės (ISPA) metinę ataskaitą (COM(2008)0671 ir SEC(2008)2681),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 22 d. Komisijos metinę ataskaitą dėl PHARE, Turkijos pasirengimo narystei priemonės, CARDS ir pereinamojo laikotarpio institucijų plėtros priemonės (COM(2008)0880 ir SEC(2008)3075),

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos rekonstrukcijos agentūros 2007 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Agentūros atsakymais (3),

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų ataskaitą Nr. 5/2007 dėl Komisijos vykdyto CARDS programos valdymo, su Komisijos atsakymais (4),

atsižvelgdamas į Komisijos plėtros generalinio direktorato 2007 m. metinę veiklos ataskaitą (5),

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl plėtros ir visų pirma savo 2008 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl Komisijos 2007 m. plėtros strategijos dokumento (6),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl Kroatijos 2007 m. pažangos ataskaitos (7),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 23 d. rezoliuciją dėl 2007 Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos 2007 m. pažangos ataskaitos (8),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl Turkijos 2007 m. pažangos ataskaitos (9),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. sausio 13 d. rezoliuciją dėl prekybos ir ekonominių santykių su Vakarų Balkanais (10),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gruodžio 4 d. rezoliuciją dėl moterų padėties Balkanuose (11),

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto tiriamosios delegacijos 2008 m. birželio 22–25 d. vizitą į Kosovą (12) ir į atitinkamą misijos ataskaitą (13),

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento (14), ypač į jo 53 straipsnį bei jo įgyvendinimo taisykles,

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A6–0181/2009),

| A. | kadangi IPA yra nauja finansinė priemonė, kuria pakeičiamos šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių priemonės ir programos, t. y. PHARE, SAPARD, ISPA, pasirengimo narystei finansinė parama Turkijai ir CARDS, ir ja siekiama lanksčiai organizuoti ES lėšų skyrimą pagal konkrečius šių šalių poreikius ir valdymo pajėgumus, |
| --- | --- |

A.

kadangi IPA yra nauja finansinė priemonė, kuria pakeičiamos šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių priemonės ir programos, t. y. PHARE, SAPARD, ISPA, pasirengimo narystei finansinė parama Turkijai ir CARDS, ir ja siekiama lanksčiai organizuoti ES lėšų skyrimą pagal konkrečius šių šalių poreikius ir valdymo pajėgumus,

| B. | kadangi IPA sudaro toliau nurodyti penki komponentai, kurie apima pagal pagalbą gaunančių šalių poreikius apibrėžtus prioritetus, t. y.:






  I. | pereinamojo laikotarpio pagalba ir institucijų kūrimas, |
| --- | --- | --- |

B.

kadangi IPA sudaro toliau nurodyti penki komponentai, kurie apima pagal pagalbą gaunančių šalių poreikius apibrėžtus prioritetus, t. y.:

I.

pereinamojo laikotarpio pagalba ir institucijų kūrimas,

| II. | tarpvalstybinis bendradarbiavimas (TB), |
| --- | --- |

II.

tarpvalstybinis bendradarbiavimas (TB),

| III. | regioninė plėtra, |
| --- | --- |

III.

regioninė plėtra,

| IV. | žmogiškųjų išteklių plėtra, |
| --- | --- |

IV.

žmogiškųjų išteklių plėtra,

| V. | kaimo plėtra, |
| --- | --- |

V.

kaimo plėtra,

| C. | kadangi IPA yra pagrindinis gyventojų gyvenimo kokybę, socialinius standartus, infrastruktūrą bei regionų ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą gerinantis ir gerbti žmogaus teises šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse skatinantis veiksnys, |
| --- | --- |

C.

kadangi IPA yra pagrindinis gyventojų gyvenimo kokybę, socialinius standartus, infrastruktūrą bei regionų ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą gerinantis ir gerbti žmogaus teises šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse skatinantis veiksnys,

| D. | kadangi biudžeto vykdymo plėtros politikos srityje parlamentinės kontrolės tikslas – ne tik užtikrinti, kad ES lėšos naudojamos pagal reglamentuojančias nuostatas ir ES politikos sritis, bet ir įvertinti, ar jos buvo veiksmingai paskirstytos pagal pagalbą gaunančių šalių strategijoje ir pažangos ataskaitose nustatytus prioritetus ir ar jos padėjo pasiekti norimus rezultatus atsižvelgiant į bendrus ES interesus, |
| --- | --- |

D.

kadangi biudžeto vykdymo plėtros politikos srityje parlamentinės kontrolės tikslas – ne tik užtikrinti, kad ES lėšos naudojamos pagal reglamentuojančias nuostatas ir ES politikos sritis, bet ir įvertinti, ar jos buvo veiksmingai paskirstytos pagal pagalbą gaunančių šalių strategijoje ir pažangos ataskaitose nustatytus prioritetus ir ar jos padėjo pasiekti norimus rezultatus atsižvelgiant į bendrus ES interesus,

| E. | kadangi ypač svarbu griežtai ir ankstyvajame etape ištirti IPA įgyvendinimą, kad būtų išvengta per vėlai nustatytų ankstesnių pasirengimo narystei priemonių įgyvendinimo problemų atsižvelgiant į tai, kad tinkamu laiku neapsvarsčius nukrypimų nuo normos tų nukrypimų daugės ir kad vėliau bus labai sunku su tokiais nukrypimais kovoti, nes jais bus nuolat piktnaudžiaujama, |
| --- | --- |

E.

kadangi ypač svarbu griežtai ir ankstyvajame etape ištirti IPA įgyvendinimą, kad būtų išvengta per vėlai nustatytų ankstesnių pasirengimo narystei priemonių įgyvendinimo problemų atsižvelgiant į tai, kad tinkamu laiku neapsvarsčius nukrypimų nuo normos tų nukrypimų daugės ir kad vėliau bus labai sunku su tokiais nukrypimais kovoti, nes jais bus nuolat piktnaudžiaujama,

| F. | kadangi kova su korupcija ir sektorinės reformos (teismų, policijos ir viešojo administravimo) turi įtakos ne tik geram valdymui ir teisinės valstybės principų laikymuisi, bet ir bendrai verslo aplinkai, |
| --- | --- |

F.

kadangi kova su korupcija ir sektorinės reformos (teismų, policijos ir viešojo administravimo) turi įtakos ne tik geram valdymui ir teisinės valstybės principų laikymuisi, bet ir bendrai verslo aplinkai,

| G. | kadangi IPA, visų pirma persvarstant daugiamečius preliminarius planavimo dokumentus (DPPD), užtikrina pakankamą lankstumą, leidžiantį prisitaikyti prie kintančių pagalbą gaunančių šalių poreikių ir valdymo pajėgumų, |
| --- | --- |

G.

kadangi IPA, visų pirma persvarstant daugiamečius preliminarius planavimo dokumentus (DPPD), užtikrina pakankamą lankstumą, leidžiantį prisitaikyti prie kintančių pagalbą gaunančių šalių poreikių ir valdymo pajėgumų,

| H. | kadangi pagal Reglamento (EB) Nr. 1085/2006 27 straipsnį iki 2010 m. gruodžio 31 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia IPA laikotarpio vidurio įgyvendinimo ataskaitą, ir prireikus kartu pateikia pasiūlymus dėl teisės aktų, kuriais numatomi reikalingi šio reglamento pakeitimai, |
| --- | --- |

H.

kadangi pagal Reglamento (EB) Nr. 1085/2006 27 straipsnį iki 2010 m. gruodžio 31 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia IPA laikotarpio vidurio įgyvendinimo ataskaitą, ir prireikus kartu pateikia pasiūlymus dėl teisės aktų, kuriais numatomi reikalingi šio reglamento pakeitimai,

| I. | kadangi, atsižvelgdama į Parlamento prašymą, Komisija įsipareigojo jau 2009 m. atlikti išorės pagalbos priemonių paketo, įskaitant IPA, laikotarpio vidurio peržiūrą, |
| --- | --- |

I.

kadangi, atsižvelgdama į Parlamento prašymą, Komisija įsipareigojo jau 2009 m. atlikti išorės pagalbos priemonių paketo, įskaitant IPA, laikotarpio vidurio peržiūrą,

| J. | kadangi nuo šiol reikia, kad Europos Parlamentas palaikytų ryšį su valstybių, kurios naudojasi pasirengimo narystei pagalbos priemone, nacionaliniais parlamentais, |
| --- | --- |

J.

kadangi nuo šiol reikia, kad Europos Parlamentas palaikytų ryšį su valstybių, kurios naudojasi pasirengimo narystei pagalbos priemone, nacionaliniais parlamentais,

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina užmegztą struktūrinį dialogą su Komisija dėl pasirengimo narystei priemonės (angl. Instrument for Pre-Accession, IPA) įgyvendinimo ir primena savo poziciją šiuo klausimu, ypač būtinybę sudaryti vienodas sąlygas visoms pagalbą gaunančioms šalims pasinaudoti įvairiomis politikos priemonėmis pagal IPA, visų pirma skirti pakankamai dėmesio ir pastangų kovai su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu ir skirti daugiau dėmesio institucinių galių didinimui parlamentiniu lygmeniu, pilietinės visuomenės organizacijų plėtrai, priemonių, skirtų propaguoti tolerancijos ir nediskriminavimo principus, žmogaus raidai ir regionų bendradarbiavimui pagrindinėse politikos srityse; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina užmegztą struktūrinį dialogą su Komisija dėl pasirengimo narystei priemonės (angl. Instrument for Pre-Accession, IPA) įgyvendinimo ir primena savo poziciją šiuo klausimu, ypač būtinybę sudaryti vienodas sąlygas visoms pagalbą gaunančioms šalims pasinaudoti įvairiomis politikos priemonėmis pagal IPA, visų pirma skirti pakankamai dėmesio ir pastangų kovai su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu ir skirti daugiau dėmesio institucinių galių didinimui parlamentiniu lygmeniu, pilietinės visuomenės organizacijų plėtrai, priemonių, skirtų propaguoti tolerancijos ir nediskriminavimo principus, žmogaus raidai ir regionų bendradarbiavimui pagrindinėse politikos srityse;

| 2. | yra patenkintas, kad 2007 m. įgyvendinta daug IPA įsipareigojimų; tačiau apgailestauja, kad pirmosios IPA programos priimtos tik 2007 m. pabaigoje ir jos realiai pradėtos įgyvendinti tik 2008 m. – iš dalies dėl vėlyvo naujos priemonės patvirtinimo ir iš dalies dėl pagalbą gaunančių šalių vėlavimo sukurti reikiamas struktūras ir valdymo sistemas; ragina Komisiją siekti pažangos įgyvendinant projektus ir stebėti skiriamas lėšas bei gautus rezultatus, siekiant užtikrinti, kad Pasirengimo narystei priemonė konkrečiose šalyse duotų matomų rezultatų; |
| --- | --- |

2.

yra patenkintas, kad 2007 m. įgyvendinta daug IPA įsipareigojimų; tačiau apgailestauja, kad pirmosios IPA programos priimtos tik 2007 m. pabaigoje ir jos realiai pradėtos įgyvendinti tik 2008 m. – iš dalies dėl vėlyvo naujos priemonės patvirtinimo ir iš dalies dėl pagalbą gaunančių šalių vėlavimo sukurti reikiamas struktūras ir valdymo sistemas; ragina Komisiją siekti pažangos įgyvendinant projektus ir stebėti skiriamas lėšas bei gautus rezultatus, siekiant užtikrinti, kad Pasirengimo narystei priemonė konkrečiose šalyse duotų matomų rezultatų;

| 3. | pažymi, kad dėl to, jog IPA reglamentas ir Reglamentas (EB) Nr. 718/2007 (IPA įgyvendinimo reglamentas), o vėliau – pirmoji daugiametė preliminarioji finansinė programa ir DPPD buvo priimti pavėluotai, 2007 m. IPA programų ir projektų kontrolė, vertinimas ir ataskaitų teikimas buvo ribotas ir dar nedavė rezultatų; pabrėžia, kad norint sklandžiai pereiti nuo ankstesnių pasirengimo narystei priemonių prie IPA būtinas programavimo tęstinumas, tinkamas projektų įgyvendinimas ir mokėjimų vykdymas; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad dėl to, jog IPA reglamentas ir Reglamentas (EB) Nr. 718/2007 (IPA įgyvendinimo reglamentas), o vėliau – pirmoji daugiametė preliminarioji finansinė programa ir DPPD buvo priimti pavėluotai, 2007 m. IPA programų ir projektų kontrolė, vertinimas ir ataskaitų teikimas buvo ribotas ir dar nedavė rezultatų; pabrėžia, kad norint sklandžiai pereiti nuo ankstesnių pasirengimo narystei priemonių prie IPA būtinas programavimo tęstinumas, tinkamas projektų įgyvendinimas ir mokėjimų vykdymas;

| 4. | mano, kad 2007 m. IPA nacionalinės programos ir ES pasirengimo narystei politika pakankamai derėjo tarpusavyje, nes daugelis programų tikslų atitiko atitinkamose Komisijos pažangos ataskaitose nustatytus prioritetus; |
| --- | --- |

4.

mano, kad 2007 m. IPA nacionalinės programos ir ES pasirengimo narystei politika pakankamai derėjo tarpusavyje, nes daugelis programų tikslų atitiko atitinkamose Komisijos pažangos ataskaitose nustatytus prioritetus;

| 5. | pažymi, kad šalys kandidatės daugiausia dėmesio turi skirti Europos standartų, visų pirma statistikos, aplinkos ir fiskalinių standartų įgyvendinimui, o tai dera su ES plėtros politika; tačiau pažymi, kad politinių kriterijų, visų pirma demokratinio valdymo, pagarbos žmogaus teisėms, laisvei pasirinkti religiją, moterų teisėms, mažumų teisėms ir teisinės valstybės principų laikymosi svarbos nereikėtų sumenkinti, nes jų nesilaikant gali kilti komplikacijų ir derybos gali būti uždelstos; mano, kad tarp politinių kriterijų įgyvendinimui skirtų projektų ir teisyno įgyvendinimui skirtų projektų turėtų būti daugiau pusiausvyros; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad šalys kandidatės daugiausia dėmesio turi skirti Europos standartų, visų pirma statistikos, aplinkos ir fiskalinių standartų įgyvendinimui, o tai dera su ES plėtros politika; tačiau pažymi, kad politinių kriterijų, visų pirma demokratinio valdymo, pagarbos žmogaus teisėms, laisvei pasirinkti religiją, moterų teisėms, mažumų teisėms ir teisinės valstybės principų laikymosi svarbos nereikėtų sumenkinti, nes jų nesilaikant gali kilti komplikacijų ir derybos gali būti uždelstos; mano, kad tarp politinių kriterijų įgyvendinimui skirtų projektų ir teisyno įgyvendinimui skirtų projektų turėtų būti daugiau pusiausvyros;

| 6. | primena Komisijai, kad Europos Sąjungos teisėtumą ir gebėjimą skatinti reformas galima gerokai sustiprinti, jei IPA pagalba bus nukreipiama toms sritims, kurios tiesiogiai naudingos šalių kandidačių ir galimų šalių kandidačių piliečiams, ypač atsižvelgiant į dėl pasaulinės finansų krizės atsiradusius poreikius ir iškilusius sunkumus; |
| --- | --- |

6.

primena Komisijai, kad Europos Sąjungos teisėtumą ir gebėjimą skatinti reformas galima gerokai sustiprinti, jei IPA pagalba bus nukreipiama toms sritims, kurios tiesiogiai naudingos šalių kandidačių ir galimų šalių kandidačių piliečiams, ypač atsižvelgiant į dėl pasaulinės finansų krizės atsiradusius poreikius ir iškilusius sunkumus;

| 7. | todėl laikosi nuomonės, kad IPA turėtų būti remiamos pagalbą gaunančių šalių pastangos įvykdyti vizų režimo liberalizavimo veiksmų plane nustatytus reikalavimus, kad Vakarų Balkanų piliečiai galų gale galėtų naudotis judumo laisve ir visapusiškai dalyvauti ES programose ir schemose; palankiai vertina Komisijos ketinimą toliau didinti skiriamas IPA lėšas programoms Tempus, Erasmus Mundus ir Youth in Action; |
| --- | --- |

7.

todėl laikosi nuomonės, kad IPA turėtų būti remiamos pagalbą gaunančių šalių pastangos įvykdyti vizų režimo liberalizavimo veiksmų plane nustatytus reikalavimus, kad Vakarų Balkanų piliečiai galų gale galėtų naudotis judumo laisve ir visapusiškai dalyvauti ES programose ir schemose; palankiai vertina Komisijos ketinimą toliau didinti skiriamas IPA lėšas programoms Tempus, Erasmus Mundus ir Youth in Action;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija buvo pasirengusi akredituoti Kroatijos I–IV komponentų decentralizuotą valdymą ir Turkijos I ir II komponentų decentralizuotą valdymą iki 2008 m. pabaigos; ragina Komisiją ir toliau intensyviai dirbti su šalimis kandidatėmis ir potencialiomis šalimis kandidatėmis, kad jos artimiausioje ateityje galėtų decentralizuotai valdyti lėšas ir taip visiškai pasinaudoti visais IPA komponentais; tačiau pažymi, kad valdymo įgaliojimai turi būti suteikiami tik tuo atveju, jei jais bus naudojamasi veiksmingai; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija buvo pasirengusi akredituoti Kroatijos I–IV komponentų decentralizuotą valdymą ir Turkijos I ir II komponentų decentralizuotą valdymą iki 2008 m. pabaigos; ragina Komisiją ir toliau intensyviai dirbti su šalimis kandidatėmis ir potencialiomis šalimis kandidatėmis, kad jos artimiausioje ateityje galėtų decentralizuotai valdyti lėšas ir taip visiškai pasinaudoti visais IPA komponentais; tačiau pažymi, kad valdymo įgaliojimai turi būti suteikiami tik tuo atveju, jei jais bus naudojamasi veiksmingai;

| 9. | pabrėžia, kad už IPA naudojimą yra bendrai atsakingos Komisija ir šalių kandidačių bei potencialių šalių kandidačių nacionalinės vyriausybės; ragina Komisiją gerinti savo delegacijų ir atitinkamų valdžios institucijų bendradarbiavimą ir ryšių palaikymą siekiant nuolat kontroliuoti projektų įgyvendinimo procedūras ir kurti bendras priemones, kurios padidintų pagalbą gaunančių šalių administracinius pajėgumus; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad už IPA naudojimą yra bendrai atsakingos Komisija ir šalių kandidačių bei potencialių šalių kandidačių nacionalinės vyriausybės; ragina Komisiją gerinti savo delegacijų ir atitinkamų valdžios institucijų bendradarbiavimą ir ryšių palaikymą siekiant nuolat kontroliuoti projektų įgyvendinimo procedūras ir kurti bendras priemones, kurios padidintų pagalbą gaunančių šalių administracinius pajėgumus;

| 10. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti skaidrų ir veiksmingą IPA valdymą ir kontrolę atsižvelgiant į kiekvienos šalies vidaus audito ir kontrolės sistemų ypatumus bei į ankstesnių šalių kandidačių įgytą gerąją patirtį taikant pasirengimo narystei procedūras; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti skaidrų ir veiksmingą IPA valdymą ir kontrolę atsižvelgiant į kiekvienos šalies vidaus audito ir kontrolės sistemų ypatumus bei į ankstesnių šalių kandidačių įgytą gerąją patirtį taikant pasirengimo narystei procedūras;

| 11. | tikisi, kad Komisija kiekvienais metais atsiskaitys Parlamentui ir jo atsakingam Biudžeto kontrolės komitetui dėl mokėjimų ir IPA lėšų naudojimo bei dėl likusių programų ISPA, IPARD ir SAPARD lėšų pateikdama išsamią informaciją apie kiekvieną šalį gavėją, nurodydama gerosios patirties pavyzdžius ir informuodama apie visas problemas ar nukrypimus, su kuriais susidūrė; |
| --- | --- |

11.

tikisi, kad Komisija kiekvienais metais atsiskaitys Parlamentui ir jo atsakingam Biudžeto kontrolės komitetui dėl mokėjimų ir IPA lėšų naudojimo bei dėl likusių programų ISPA, IPARD ir SAPARD lėšų pateikdama išsamią informaciją apie kiekvieną šalį gavėją, nurodydama gerosios patirties pavyzdžius ir informuodama apie visas problemas ar nukrypimus, su kuriais susidūrė;

| 12. | pažymi, kad horizontalūs klausimai, kaip antai poveikio aplinkai vertinimas, geras valdymas, pilietinės visuomenės dalyvavimas, lygios galimybės ir nediskriminavimas nepakankamai pristatomi ir matomi 2007 m. IPA projektuose; ragina Komisiją visų pirma išplėtoti keliems pagalbos gavėjams skirtas regionines arba horizontalias programas, visų pirma kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu programas, kultūrų dialogo ir lyčių lygybės programas; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad horizontalūs klausimai, kaip antai poveikio aplinkai vertinimas, geras valdymas, pilietinės visuomenės dalyvavimas, lygios galimybės ir nediskriminavimas nepakankamai pristatomi ir matomi 2007 m. IPA projektuose; ragina Komisiją visų pirma išplėtoti keliems pagalbos gavėjams skirtas regionines arba horizontalias programas, visų pirma kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu programas, kultūrų dialogo ir lyčių lygybės programas;

| 13. | pažymi, kad didelėms geografinėms vietovėms ar kompleksinėms politikos sritimis skiriama nedaug lėšų ir kad šios lėšos paskirstomos daugeliui nedidelių projektų, o ne sutelkiamos mažesniam kiekiui reikšmingesnių projektų; pažymi, kad metinėse nacionalinėse programose turėtų būti išlaikoma tinkamos reakcijos į pagrindinius pažangos ataskaitose nustatytus prioritetus ir vengimo, kad lėšos nebūtų skiriamos pernelyg fragmentiškai, pusiausvyra; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad didelėms geografinėms vietovėms ar kompleksinėms politikos sritimis skiriama nedaug lėšų ir kad šios lėšos paskirstomos daugeliui nedidelių projektų, o ne sutelkiamos mažesniam kiekiui reikšmingesnių projektų; pažymi, kad metinėse nacionalinėse programose turėtų būti išlaikoma tinkamos reakcijos į pagrindinius pažangos ataskaitose nustatytus prioritetus ir vengimo, kad lėšos nebūtų skiriamos pernelyg fragmentiškai, pusiausvyra;

Politika ir su konkrečiomis šalimis susijusios pastabos

| 14. | pabrėžia kaip svarbiausią ir būtiną skubiausiai įgyvendinti poreikį panaudoti IPA stiprinti visose pagalbą gaunančiose šalyse kovą su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, ypatingą dėmesį skiriant pinigų plovimui, nelegaliai migracijai ir prekybai žmonėmis; pažymi, kad nors visose 2008 m. pažangos ataskaitose korupcija įvardyta kaip rimta problema ir pagrindinis prioritetas, ne visose 2007 m. IPA programose pakankamai atsižvelgiama į korupciją; siūlo skirti lėšų šiam tikslui, kaip antai Kroatijos (15) ir Juodkalnijos (16) atvejais, ir ragina Komisiją išplėtoti darnesnę strategiją šiuo klausimu, atsižvelgiant į paskutiniais plėtros etapais įgytą patirtį; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia kaip svarbiausią ir būtiną skubiausiai įgyvendinti poreikį panaudoti IPA stiprinti visose pagalbą gaunančiose šalyse kovą su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, ypatingą dėmesį skiriant pinigų plovimui, nelegaliai migracijai ir prekybai žmonėmis; pažymi, kad nors visose 2008 m. pažangos ataskaitose korupcija įvardyta kaip rimta problema ir pagrindinis prioritetas, ne visose 2007 m. IPA programose pakankamai atsižvelgiama į korupciją; siūlo skirti lėšų šiam tikslui, kaip antai Kroatijos (15) ir Juodkalnijos (16) atvejais, ir ragina Komisiją išplėtoti darnesnę strategiją šiuo klausimu, atsižvelgiant į paskutiniais plėtros etapais įgytą patirtį;

| 15. | pažymi, kad pilietinės visuomenės organizacijos (PVO) pagalbą gaunančiose šalyse turėtų aktyviau dalyvauti plėtojant ir inicijuojant projektus; pažymi, kad būsimose IPA programose reikėtų spręsti sistemingo pagalbos teikėjų priklausymo nuo PVO klausimą, siekiant išvengti PVO „pagal pareikalavimą“, taip pat reikėtų spręsti kai kurių PVO plėtojimo klausimą etninių ir politinių konfliktų vietose, visų pirma Bosnijoje ir Hercegovinoje, Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje ir Kosove (17); tikisi, kad naujoji Pilietinės visuomenės programa padės išspręsti daugelį sunkumų, susijusių su ES programų įvairove, kompleksiškumu ir fragmentiškumu; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad pilietinės visuomenės organizacijos (PVO) pagalbą gaunančiose šalyse turėtų aktyviau dalyvauti plėtojant ir inicijuojant projektus; pažymi, kad būsimose IPA programose reikėtų spręsti sistemingo pagalbos teikėjų priklausymo nuo PVO klausimą, siekiant išvengti PVO „pagal pareikalavimą“, taip pat reikėtų spręsti kai kurių PVO plėtojimo klausimą etninių ir politinių konfliktų vietose, visų pirma Bosnijoje ir Hercegovinoje, Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje ir Kosove (17); tikisi, kad naujoji Pilietinės visuomenės programa padės išspręsti daugelį sunkumų, susijusių su ES programų įvairove, kompleksiškumu ir fragmentiškumu;

| 16. | primygtinai tvirtina, kad būtina nuolat remti PVO šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse siekiant kurti joms kompetentingą aplinką ir užtikrinti jų nuolatines pastangas siekti rezultatų įgyvendinant IPA ir nuolatinį veiklumą valdant projektą; |
| --- | --- |

16.

primygtinai tvirtina, kad būtina nuolat remti PVO šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse siekiant kurti joms kompetentingą aplinką ir užtikrinti jų nuolatines pastangas siekti rezultatų įgyvendinant IPA ir nuolatinį veiklumą valdant projektą;

| 17. | pažymi, kad IPA finansuojami projektai ir veiklos rūšys prastai vertinamos ES matomumo „vietoje“ požiūriu ir neįteisino metodo „iš apačios į viršų“ tolesniam ES santykių glaudinimui; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad IPA finansuojami projektai ir veiklos rūšys prastai vertinamos ES matomumo „vietoje“ požiūriu ir neįteisino metodo „iš apačios į viršų“ tolesniam ES santykių glaudinimui;

| 18. | mano, kad nebuvo pakankamai atsižvelgta į švietimą ir jaunimo užimtumą kaip į būtinas ilgalaikio stabilumo ir plėtros sąlygas; pabrėžia poreikį kovoti su nedarbu, visų pirma jaunimo ir ilgalaikiu nedarbu, kaip ypač svarbiu kompleksiniu klausimu; šiuo atžvilgiu siūlo Komisijai išnagrinėti galimybę geriau pasinaudoti IPA lankstumu, kad panaudojant pirmuosius du komponentus prireikus būtų galima finansuoti su III–V komponentais susijusias priemones; |
| --- | --- |

18.

mano, kad nebuvo pakankamai atsižvelgta į švietimą ir jaunimo užimtumą kaip į būtinas ilgalaikio stabilumo ir plėtros sąlygas; pabrėžia poreikį kovoti su nedarbu, visų pirma jaunimo ir ilgalaikiu nedarbu, kaip ypač svarbiu kompleksiniu klausimu; šiuo atžvilgiu siūlo Komisijai išnagrinėti galimybę geriau pasinaudoti IPA lankstumu, kad panaudojant pirmuosius du komponentus prireikus būtų galima finansuoti su III–V komponentais susijusias priemones;

| 19. | pažymi, kad regioninė finansinė pagalba pagal IPA yra palyginti nedidelė (apytikriai 10 % visos IPA), visų pirma atsižvelgiant į tai, kad ji apima vienuolika intervencinių sričių šešiose šalyse, pradedant švietimu ir jaunimu ir baigiant branduoliniu saugumu; |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad regioninė finansinė pagalba pagal IPA yra palyginti nedidelė (apytikriai 10 % visos IPA), visų pirma atsižvelgiant į tai, kad ji apima vienuolika intervencinių sričių šešiose šalyse, pradedant švietimu ir jaunimu ir baigiant branduoliniu saugumu;

| 20. | yra susirūpinęs, kad visi 2007 m. IPA asignavimai II komponentui iš bendros IPA 497 200 000 EUR sumos sudarė tik 38 800 000 EUR (t. y. mažiau nei 8 %); pažymi, kad tai prieštarauja Komisijos tvirtinimui, jog tarptautinis bendradarbiavimas padeda susitaikyti ir plėtoti gerus kaimyninius santykius ir yra ypač svarbus regionui, kuriame neseniai vyko konfliktai; apgailestauja, kad buvo sunku praktiškai įgyvendinti veiksmingą bendradarbiavimą dėl keleto priežasčių, įskaitant kai kurių partnerių struktūrų ir procedūrų skirtumus bei politinio pobūdžio kliūtis; ragina pagalbą gaunančias šalis ir Komisiją pagal šį komponentą siekti tolesnio iki šiol vykusio bendradarbiavimo ir pradėti naują bendradarbiavimą siekiant skatinti gerus kaimyninius santykius ir ekonominę integraciją visų pirma aplinkos, gamtos ir kultūros paveldo bei kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu srityse; |
| --- | --- |

20.

yra susirūpinęs, kad visi 2007 m. IPA asignavimai II komponentui iš bendros IPA 497 200 000 EUR sumos sudarė tik 38 800 000 EUR (t. y. mažiau nei 8 %); pažymi, kad tai prieštarauja Komisijos tvirtinimui, jog tarptautinis bendradarbiavimas padeda susitaikyti ir plėtoti gerus kaimyninius santykius ir yra ypač svarbus regionui, kuriame neseniai vyko konfliktai; apgailestauja, kad buvo sunku praktiškai įgyvendinti veiksmingą bendradarbiavimą dėl keleto priežasčių, įskaitant kai kurių partnerių struktūrų ir procedūrų skirtumus bei politinio pobūdžio kliūtis; ragina pagalbą gaunančias šalis ir Komisiją pagal šį komponentą siekti tolesnio iki šiol vykusio bendradarbiavimo ir pradėti naują bendradarbiavimą siekiant skatinti gerus kaimyninius santykius ir ekonominę integraciją visų pirma aplinkos, gamtos ir kultūros paveldo bei kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu srityse;

| 21. | taip pat reiškia susirūpinimą, kad nė vienoje pagalbą gaunančių šalių pateiktoje 2007 m. IPA programoje nebuvo tiesiogiai sprendžiami moterų teisių ar lyčių lygybės klausimai, nors lyčių klausimai įvardyti kaip svarbiausi uždaviniai tiek pažangos ataskaitose, tiek DPPD; pabrėžia savo raginimą Komisijai skirti pasirengimo narystei lėšų stiprinti moterų teises Balkanuose, visų pirma per NVO ir moterų organizacijas; ragina Komisiją atitinkamai skirti IPA lėšų, kad būtų remiamas lyčių klausimų finansavimas pagal pasirengimo narystei politiką, o pagalbą gaunančios šalys skatinamos teikti atitinkamus projektų pasiūlymus; |
| --- | --- |

21.

taip pat reiškia susirūpinimą, kad nė vienoje pagalbą gaunančių šalių pateiktoje 2007 m. IPA programoje nebuvo tiesiogiai sprendžiami moterų teisių ar lyčių lygybės klausimai, nors lyčių klausimai įvardyti kaip svarbiausi uždaviniai tiek pažangos ataskaitose, tiek DPPD; pabrėžia savo raginimą Komisijai skirti pasirengimo narystei lėšų stiprinti moterų teises Balkanuose, visų pirma per NVO ir moterų organizacijas; ragina Komisiją atitinkamai skirti IPA lėšų, kad būtų remiamas lyčių klausimų finansavimas pagal pasirengimo narystei politiką, o pagalbą gaunančios šalys skatinamos teikti atitinkamus projektų pasiūlymus;

| 22. | pabrėžia būtinybę įtraukti kuo daugiau nevyriausybinių organizacijų į IPA finansuojamų projektų planavimą ir įgyvendinimą, siekiant užtikrinti, kad IPA pagalba būtų teikiama atsižvelgiant į realius poreikius ir lūkesčius, prisidėti prie IPA projektų matomumo didinimo ir skatinti gyvybingos ir iniciatyvios pilietinės visuomenės raidą pagalbą gaunančiose šalyse; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia būtinybę įtraukti kuo daugiau nevyriausybinių organizacijų į IPA finansuojamų projektų planavimą ir įgyvendinimą, siekiant užtikrinti, kad IPA pagalba būtų teikiama atsižvelgiant į realius poreikius ir lūkesčius, prisidėti prie IPA projektų matomumo didinimo ir skatinti gyvybingos ir iniciatyvios pilietinės visuomenės raidą pagalbą gaunančiose šalyse;

| 23. | ragina Europos Audito Rūmus iki 2010 m. pabaigos pateikti specialią laikotarpio vidurio įvertinimo ataskaitą dėl IPA įgyvendinimo; |
| --- | --- |

23.

ragina Europos Audito Rūmus iki 2010 m. pabaigos pateikti specialią laikotarpio vidurio įvertinimo ataskaitą dėl IPA įgyvendinimo;

*

* *

| 24. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Europos Audito Rūmams bei šalių, kurios yra suinteresuotos pasinaudoti pasirengimo stojimui pagalbos priemone, vyriausybėms, parlamentams, nacionalinėms kontrolės institucijoms. |
| --- | --- |

24.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Europos Audito Rūmams bei šalių, kurios yra suinteresuotos pasinaudoti pasirengimo stojimui pagalbos priemone, vyriausybėms, parlamentams, nacionalinėms kontrolės institucijoms.

---

(1)  OL L 210, 2006 7 31, p. 82.

(2)  OL L 170, 2007 6 29, p. 1.

(3)  OL C 311, 2008 12 5, p. 42.

(4)  OL C 285, 2007 11 27, p. 1.

(5)  2008 3 31, http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/elarg_aar.pdf.

(6)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0363.

(7)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0120.

(8)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0172.

(9)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0224.

(10)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0005.

(11)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0582.

(12)  Pagal Jungtinių Tautų Saugumo tarybos rezoliuciją Nr. 1244(1999).

(13)  http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/publicationsCom.do?language=EN&body=CONT.

(14)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(15)  Projektas 2007/019-247: Pagerinti agentūrų bendradarbiavimą antikorupcijos srityje, t. y. 25 000 000 EUR projektas, kuriuo stiprinamas Teisingumo ministerijos koordinavimo padalinio darbas, kuriant antikorupcijos strategiją ir gerinant visuomenės informuotumą šiuo klausimu.

(16)  Projektas 2007/19300: kova su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija. Šiuo projektu siekiama kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, gerinant įvairių teisėsaugos institucijų veiklos rezultatus ir bendradarbiavimą. Jis susijęs su platesne Vyriausybės antikorupcijos strategija ir veiksmų planu. Projektui numatyta 3 000 000 EUR.

(17)  Pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244(1999).

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/7

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisVeiksmingas teismo sprendimų vykdymas Europos Sąjungoje. Skolininkų turto skaidrumas

P6_TA(2009)0238

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl veiksmingo teismo sprendimų vykdymo Europos Sąjungoje. Skolininkų turto skaidrumas (2008/2233(INI))

2010/C 184 E/02

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 65 straipsnį,

atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. kovo 6 d. Žaliąją knygą „Veiksmingas teismo sprendimų vykdymas Europos Sąjungoje: skolininkų turto skaidrumas“ (COM(2008)0128),

atsižvelgdamas į Komisijos 2006 m. spalio 24 d. Žaliąją knygą „Teismo sprendimų vykdymo Europos Sąjungoje veiksmingumo gerinimas: banko sąskaitų areštas“ (COM(2006)0618) ir į 2007 m. spalio 25 d. Parlamento rezoliuciją šiuo klausimu (1),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl e. teisingumo (2),

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2008 m. gruodžio 3 d. nuomonę,

atsižvelgdamas į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno 2008 m. rugsėjo 22 d. nuomonę,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A6-0252/2009),

| A. | kadangi pagal subsidiarumo ir proporcingumo principus Bendrijos priemonė teisminio bendradarbiavimo su užsieniu susijusiose civilinėse bylose srityje gali būti patvirtinta tik tuo atveju, jei galima įrodyti, kad nacionaliniu lygmeniu neįmanoma pašalinti kliūties, trukdančios kurti vidaus rinką ar jai veikti, |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal subsidiarumo ir proporcingumo principus Bendrijos priemonė teisminio bendradarbiavimo su užsieniu susijusiose civilinėse bylose srityje gali būti patvirtinta tik tuo atveju, jei galima įrodyti, kad nacionaliniu lygmeniu neįmanoma pašalinti kliūties, trukdančios kurti vidaus rinką ar jai veikti,

| B. | kadangi pavėluotas skolų mokėjimas ir jų nemokėjimas kelia pavojų įmonių ir vartotojų interesams, visų pirma tuomet, kai kreditorius ir vykdomosios institucijos neturi informacijos apie skolininko buvimo vietą ar jo turtą; kadangi padėtį apsunkina dabartinė ekonominė aplinka, kurioje norinčioms išlikti įmonėms itin svarbūs pinigų srautai, |
| --- | --- |

B.

kadangi pavėluotas skolų mokėjimas ir jų nemokėjimas kelia pavojų įmonių ir vartotojų interesams, visų pirma tuomet, kai kreditorius ir vykdomosios institucijos neturi informacijos apie skolininko buvimo vietą ar jo turtą; kadangi padėtį apsunkina dabartinė ekonominė aplinka, kurioje norinčioms išlikti įmonėms itin svarbūs pinigų srautai,

| C. | kadangi su skolų išieškojimu kitoje valstybėje narėje susijusios problemos gali būti didelė kliūtis laisvam mokėjimo pavedimų judėjimui Europos Sąjungoje, taip pat trukdyti naudotis teise į teisingumą; kadangi neužtikrinus teismo sprendimų vykdymo taip pat kenkiama teisingumui ir verslo etikos standartams, |
| --- | --- |

C.

kadangi su skolų išieškojimu kitoje valstybėje narėje susijusios problemos gali būti didelė kliūtis laisvam mokėjimo pavedimų judėjimui Europos Sąjungoje, taip pat trukdyti naudotis teise į teisingumą; kadangi neužtikrinus teismo sprendimų vykdymo taip pat kenkiama teisingumui ir verslo etikos standartams,

| D. | kadangi, apskritai, skolų išieškojimas yra didelė problema, kuri tampa dar didesnė, jei ieškiniai tarpvalstybinio pobūdžio, ypač turint mintyje mažąsias įmones, kurios neturi šioje srityje besispecializuojančių teisininkų ar skolų išieškojimo skyrių ir dažnai atsiduria keblioje padėtyje, nes turi skirti darbuotojų, trūkstamų finansinių išteklių ir, svarbiausia, laiko minėtajai problemai spręsti, o ne produktyviai veiklai vykdyti, |
| --- | --- |

D.

kadangi, apskritai, skolų išieškojimas yra didelė problema, kuri tampa dar didesnė, jei ieškiniai tarpvalstybinio pobūdžio, ypač turint mintyje mažąsias įmones, kurios neturi šioje srityje besispecializuojančių teisininkų ar skolų išieškojimo skyrių ir dažnai atsiduria keblioje padėtyje, nes turi skirti darbuotojų, trūkstamų finansinių išteklių ir, svarbiausia, laiko minėtajai problemai spręsti, o ne produktyviai veiklai vykdyti,

| E. | kadangi tam tikri požymiai rodo, kad Pavėluoto mokėjimo direktyvos (3) nėra pakankamai laikomasi arba ji nėra žinoma; kadangi dabar atnaujinus ir tinkamai įgyvendinus šią direktyvą būtų galima tikėtis didelio poveikio mažinant pavėluoto mokėjimo arba nemokėjimo atvejų skaičių, |
| --- | --- |

E.

kadangi tam tikri požymiai rodo, kad Pavėluoto mokėjimo direktyvos (3) nėra pakankamai laikomasi arba ji nėra žinoma; kadangi dabar atnaujinus ir tinkamai įgyvendinus šią direktyvą būtų galima tikėtis didelio poveikio mažinant pavėluoto mokėjimo arba nemokėjimo atvejų skaičių,

| F. | kadangi labai skiriasi įvairios nacionalinės sutarčių ir bankroto teisės nuostatos, reglamentuojančios tai, kaip sudarydami sutartį kreditoriai gali apsaugoti savo skolą, visų pirma naudodamiesi sąlygomis dėl nuosavybės teisės išsaugojimo arba kitomis panašiomis priemonėmis, kurios dėl tokių skirtumų kartais apeinamos, |
| --- | --- |

F.

kadangi labai skiriasi įvairios nacionalinės sutarčių ir bankroto teisės nuostatos, reglamentuojančios tai, kaip sudarydami sutartį kreditoriai gali apsaugoti savo skolą, visų pirma naudodamiesi sąlygomis dėl nuosavybės teisės išsaugojimo arba kitomis panašiomis priemonėmis, kurios dėl tokių skirtumų kartais apeinamos,

| G. | kadangi priimti Bendrijos teisės aktai, susiję su veiksmingu teismo sprendimų vykdymu, turi būti taikomi visiems skolininkams, iš anksto niekaip neišskiriant sąžiningų ar nesąžiningų skolininkų, |
| --- | --- |

G.

kadangi priimti Bendrijos teisės aktai, susiję su veiksmingu teismo sprendimų vykdymu, turi būti taikomi visiems skolininkams, iš anksto niekaip neišskiriant sąžiningų ar nesąžiningų skolininkų,

| H. | kadangi vengimą mokėti skolas, pavėluotą skolų mokėjimą ir jų nemokėjimą dažnai apsunkina nepakankamas šalių atidumas prieš sudarant sutartį ir ją sudarant; kadangi būtina labiau pabrėžti sąmoningumą komercijos srityje ir galimybę numatyti europinio pobūdžio alternatyvias sąlygas pagal bendrą principų sistemą (angl. CFR), nes tai užtikrintų, kad šalys šiuos klausimus tinkamai apsvarstys užmegzdamos komercinius ryšius, |
| --- | --- |

H.

kadangi vengimą mokėti skolas, pavėluotą skolų mokėjimą ir jų nemokėjimą dažnai apsunkina nepakankamas šalių atidumas prieš sudarant sutartį ir ją sudarant; kadangi būtina labiau pabrėžti sąmoningumą komercijos srityje ir galimybę numatyti europinio pobūdžio alternatyvias sąlygas pagal bendrą principų sistemą (angl. CFR), nes tai užtikrintų, kad šalys šiuos klausimus tinkamai apsvarstys užmegzdamos komercinius ryšius,

| I. | kadangi Parlamentas atkreipė dėmesį į tai, kad tarpvalstybiniais atvejais gali kilti didelių problemų dėl nuolat įsipareigojimų nevykdančių skolininkų, t. y. asmenų, kurie galėtų sumokėti skolas ar įvykdyti įsipareigojimus, tačiau to nedaro, arba asmenų, kurių atveju esama rizikos, kad jie nesumokės pasiskolintų lėšų net jei būtų priimtas jiems nepalankus teismo sprendimas; kadangi galima teigti, kad tokie asmenys dažnai turi daug turto įvairiose įmonėse, taip pat per sąskaitų tvarkytojus ir patikėtinius, o sėkmingo vykdymo neįmanoma užtikrint neturint reikiamos informacijos; kadangi dažnai būtina gauti tokią informaciją nepranešant apie tai nuolat įsipareigojimų nevykdančiam skolininkui, kuris daugeliu atvejų gali greitai perkelti turtą į kitą jurisdikciją, |
| --- | --- |

I.

kadangi Parlamentas atkreipė dėmesį į tai, kad tarpvalstybiniais atvejais gali kilti didelių problemų dėl nuolat įsipareigojimų nevykdančių skolininkų, t. y. asmenų, kurie galėtų sumokėti skolas ar įvykdyti įsipareigojimus, tačiau to nedaro, arba asmenų, kurių atveju esama rizikos, kad jie nesumokės pasiskolintų lėšų net jei būtų priimtas jiems nepalankus teismo sprendimas; kadangi galima teigti, kad tokie asmenys dažnai turi daug turto įvairiose įmonėse, taip pat per sąskaitų tvarkytojus ir patikėtinius, o sėkmingo vykdymo neįmanoma užtikrint neturint reikiamos informacijos; kadangi dažnai būtina gauti tokią informaciją nepranešant apie tai nuolat įsipareigojimų nevykdančiam skolininkui, kuris daugeliu atvejų gali greitai perkelti turtą į kitą jurisdikciją,

| J. | kadangi Parlamentas taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad tam tikros valstybės nevykdo arbitražo sprendimų ar kitos valstybės teismo priimtų sprendimų, o tai paskatino kurti grobuoniškus fondus, kurie daug mažesne kaina superka tokius valstybės skolos vertybinius popierius ir vėliau siekia pelno, užtikrindami skolos įsipareigojimų vykdymą; kadangi tikriausiai būtų geriau ir teisingiau suteikti pradiniams kreditoriams priemonių, kad jie galėtų patys ginti savo teises, |
| --- | --- |

J.

kadangi Parlamentas taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad tam tikros valstybės nevykdo arbitražo sprendimų ar kitos valstybės teismo priimtų sprendimų, o tai paskatino kurti grobuoniškus fondus, kurie daug mažesne kaina superka tokius valstybės skolos vertybinius popierius ir vėliau siekia pelno, užtikrindami skolos įsipareigojimų vykdymą; kadangi tikriausiai būtų geriau ir teisingiau suteikti pradiniams kreditoriams priemonių, kad jie galėtų patys ginti savo teises,

| K. | kadangi teigiama, kad tik nedaugelis valstybių neturi turto užsienyje, o tuo atveju, jei kreditorius negali tikėtis, kad bus užtikrintas vykdymas (tik) jo valstybėje narėje arba susijusioje valstybėje, vienintelė veiksminga teisių gynimo priemonė – kreiptis į užsienio teismus, visų pirma į kitų ES valstybių narių teismus, |
| --- | --- |

K.

kadangi teigiama, kad tik nedaugelis valstybių neturi turto užsienyje, o tuo atveju, jei kreditorius negali tikėtis, kad bus užtikrintas vykdymas (tik) jo valstybėje narėje arba susijusioje valstybėje, vienintelė veiksminga teisių gynimo priemonė – kreiptis į užsienio teismus, visų pirma į kitų ES valstybių narių teismus,

| L. | kadangi pagal Briuselio I reglamentą (4) kiekviena valstybė narė taiko laikinąsias priemones, nustatomas ir reglamentuojamas pagal kiekvienos iš jų nacionalinę teisę, o pagal tą reglamentą abipusio pripažinimo ir vykdymo principas netaikomasex parte nutartims; kadangi inter partes nutartis vykdo vykdančiosios šalies teismas, taikydamas kuo tinkamesnes turimas teisių gynimo priemones, |
| --- | --- |

L.

kadangi pagal Briuselio I reglamentą (4) kiekviena valstybė narė taiko laikinąsias priemones, nustatomas ir reglamentuojamas pagal kiekvienos iš jų nacionalinę teisę, o pagal tą reglamentą abipusio pripažinimo ir vykdymo principas netaikomasex parte nutartims; kadangi inter partes nutartis vykdo vykdančiosios šalies teismas, taikydamas kuo tinkamesnes turimas teisių gynimo priemones,

| M. | kadangi laikinosios priemonės apima i) nutartis suteikti informaciją apie turtą, kuriam gali būti taikomos sprendimo vykdymo priemonės, ii) nutartis išsaugoti turtą tol, kol bus įvykdytas sprendimas ir iii) taip pat gali apimti nutartis dėl laikinojo mokėjimo, pagal kurias kreditoriui iškart sumokama, kol sprendžiamas susijęs ginčas, |
| --- | --- |

M.

kadangi laikinosios priemonės apima i) nutartis suteikti informaciją apie turtą, kuriam gali būti taikomos sprendimo vykdymo priemonės, ii) nutartis išsaugoti turtą tol, kol bus įvykdytas sprendimas ir iii) taip pat gali apimti nutartis dėl laikinojo mokėjimo, pagal kurias kreditoriui iškart sumokama, kol sprendžiamas susijęs ginčas,

| N. | kadangi laikinosios priemonės turėtų būti taikomos panašiomis sąlygomis, kuriomis jas taiko Teisingumo Teismas, t. y. kreditorius turėtų įtikinti teismą, kad jo reikalavimas pagrįstas (vykdytina teisė – teismo sprendimas, dokumento originalas arba prima facie pagrįstas reikalavimo įrodymas (fumus boni juris)), taip pat įrodyti skubumą (pagrįsta rizika, jog reikalavimas gali būti neįvykdytas, jei nebus taikoma minėtoji priemonė (periculum in mora)); kadangi minėtosios priemonės gali būti taikomos su sąlyga, kad bus pateiktas užstatas, |
| --- | --- |

N.

kadangi laikinosios priemonės turėtų būti taikomos panašiomis sąlygomis, kuriomis jas taiko Teisingumo Teismas, t. y. kreditorius turėtų įtikinti teismą, kad jo reikalavimas pagrįstas (vykdytina teisė – teismo sprendimas, dokumento originalas arba prima facie pagrįstas reikalavimo įrodymas (fumus boni juris)), taip pat įrodyti skubumą (pagrįsta rizika, jog reikalavimas gali būti neįvykdytas, jei nebus taikoma minėtoji priemonė (periculum in mora)); kadangi minėtosios priemonės gali būti taikomos su sąlyga, kad bus pateiktas užstatas,

| O. | kadangi bylose dėl mažesnių sumų, ypač kai teisinės išlaidos gali būti pernelyg didelės, delsimas vykdyti teisingumą reiškia teisingumo nevykdymą, o bylose dėl didesnių sumų didžiausia kliūtis gali būti informacijos apie turtą trūkumas; kadangi, atsižvelgiant į tai, sprendžiant abiejų tipų bylas puikiu sprendimu galėtų tapti galimybė priimti nutartis dėl laikinųjų priemonių, |
| --- | --- |

O.

kadangi bylose dėl mažesnių sumų, ypač kai teisinės išlaidos gali būti pernelyg didelės, delsimas vykdyti teisingumą reiškia teisingumo nevykdymą, o bylose dėl didesnių sumų didžiausia kliūtis gali būti informacijos apie turtą trūkumas; kadangi, atsižvelgiant į tai, sprendžiant abiejų tipų bylas puikiu sprendimu galėtų tapti galimybė priimti nutartis dėl laikinųjų priemonių,

| P. | kadangi bet kokius Bendrijos veiksmus, pagal kuriuos būtų suteikiama informacija, taip pat reikia svarstyti turint mintyje minėtuosius atvejus, kuriais informacijos trūkumas lemia didelę neteisybę; kadangi neturėdamas informacijos apie skolininko (ir, a fortiori, nuolat įsipareigojimų nevykdančio skolininko) turtą, kurį būtų galima areštuoti vykdant sprendimą, kreditorius negalės užtikrinti sprendimo vykdymo, |
| --- | --- |

P.

kadangi bet kokius Bendrijos veiksmus, pagal kuriuos būtų suteikiama informacija, taip pat reikia svarstyti turint mintyje minėtuosius atvejus, kuriais informacijos trūkumas lemia didelę neteisybę; kadangi neturėdamas informacijos apie skolininko (ir, a fortiori, nuolat įsipareigojimų nevykdančio skolininko) turtą, kurį būtų galima areštuoti vykdant sprendimą, kreditorius negalės užtikrinti sprendimo vykdymo,

| Q. | kadangi iš tikrųjų ši problema aktuali ne tik tais atvejais, kai jau priimtas sprendimas, kuris nevykdomas, tačiau taip pat gali kilti prieš ieškovams pateikiant ieškinius, |
| --- | --- |

Q.

kadangi iš tikrųjų ši problema aktuali ne tik tais atvejais, kai jau priimtas sprendimas, kuris nevykdomas, tačiau taip pat gali kilti prieš ieškovams pateikiant ieškinius,

| R. | kadangi, nepaisant to, neabejotinai būtina užtikrinti, kad bet kokios siūlomos priemonės būtų proporcingos; kadangi, pagal siūlomas priemones taip pat neturėtų būti tiesiog atkartojama tai, ką jau galima užtikrinti pagal galiojančias nacionalines priemones, ir siūlomos priemonės turėtų būti taikomos tik tarpvalstybiniams ieškiniams, be to, turėtų būti vengiama nereikalingo ir netinkamo derinimo, |
| --- | --- |

R.

kadangi, nepaisant to, neabejotinai būtina užtikrinti, kad bet kokios siūlomos priemonės būtų proporcingos; kadangi, pagal siūlomas priemones taip pat neturėtų būti tiesiog atkartojama tai, ką jau galima užtikrinti pagal galiojančias nacionalines priemones, ir siūlomos priemonės turėtų būti taikomos tik tarpvalstybiniams ieškiniams, be to, turėtų būti vengiama nereikalingo ir netinkamo derinimo,

| S. | kadangi pareikštas susirūpinimas, kad tam tikri pasiūlymai dėl veiksmingo teismo sprendimų vykdymo Europos Sąjungoje užtikrinant skolininkų turto skaidrumą gali pažeisti pagrindines teises, įskaitant teisę į privatumą (duomenų apsauga), pakenkti procesinėms apsaugos priemonėms ir prieštarauti daugelio valstybių narių konstitucinėms tradicijoms, |
| --- | --- |

S.

kadangi pareikštas susirūpinimas, kad tam tikri pasiūlymai dėl veiksmingo teismo sprendimų vykdymo Europos Sąjungoje užtikrinant skolininkų turto skaidrumą gali pažeisti pagrindines teises, įskaitant teisę į privatumą (duomenų apsauga), pakenkti procesinėms apsaugos priemonėms ir prieštarauti daugelio valstybių narių konstitucinėms tradicijoms,

| T. | kadangi visi pateikiami pasiūlymai turi būti rentabilūs ir derėti su kitomis Bendrijos politikos sritimis, siekiant išvengti nereikalingo pastangų dubliavimo, |
| --- | --- |

T.

kadangi visi pateikiami pasiūlymai turi būti rentabilūs ir derėti su kitomis Bendrijos politikos sritimis, siekiant išvengti nereikalingo pastangų dubliavimo,

| 1. | džiaugiasi pirmiau paminėta 2008 m. kovo 6 d. Komisijos žaliąja knyga, kadangi ja prisidedama prie Lisabonos strategijos siekių; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi pirmiau paminėta 2008 m. kovo 6 d. Komisijos žaliąja knyga, kadangi ja prisidedama prie Lisabonos strategijos siekių;

| 2. | pažymi, kad nepakankamas informacijos, būtinos norint priversti skolininkus vykdyti savo įsipareigojimus, skaidrumas neatitinka bendrųjų geros valios ir turtinės atsakomybės principų; teigia, kad dėl vykdymo procedūras reglamentuojančių nacionalinių teisės aktų neišmanymo arba jų neveiksmingumo tikriausiai lėčiau kuriama bendra vidaus rinka ir randasi nereikalingų sąnaudų; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad nepakankamas informacijos, būtinos norint priversti skolininkus vykdyti savo įsipareigojimus, skaidrumas neatitinka bendrųjų geros valios ir turtinės atsakomybės principų; teigia, kad dėl vykdymo procedūras reglamentuojančių nacionalinių teisės aktų neišmanymo arba jų neveiksmingumo tikriausiai lėčiau kuriama bendra vidaus rinka ir randasi nereikalingų sąnaudų;

| 3. | pabrėžia, kad dėl vėlavimo mokėti, nemokėjimo ir skolų išieškojimo sunkumų kenkiama kreditorių verslui ir vartotojams, mažinamas pasitikėjimas vidaus rinka ir trukdoma imtis teisinių veiksmų; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad dėl vėlavimo mokėti, nemokėjimo ir skolų išieškojimo sunkumų kenkiama kreditorių verslui ir vartotojams, mažinamas pasitikėjimas vidaus rinka ir trukdoma imtis teisinių veiksmų;

| 4. | remia integruotą ir veiksmingą strategiją, kuri būtų grindžiama geresnės teisėkūros principu, ir mano, kad reikėtų siekti tikslo, jog mokėjimai užtikrintų nediskriminavimą, jautrių duomenų apsaugą ir teisines garantijas, numatant proporcingas priemones, kurios sudarytų galimybę taikyti skaidrumo reikalavimą ir labai sumažintų duomenų tvarkymo ir valdymo sąnaudas; |
| --- | --- |

4.

remia integruotą ir veiksmingą strategiją, kuri būtų grindžiama geresnės teisėkūros principu, ir mano, kad reikėtų siekti tikslo, jog mokėjimai užtikrintų nediskriminavimą, jautrių duomenų apsaugą ir teisines garantijas, numatant proporcingas priemones, kurios sudarytų galimybę taikyti skaidrumo reikalavimą ir labai sumažintų duomenų tvarkymo ir valdymo sąnaudas;

| 5. | primygtinai reikalauja, kad kreditoriai turėtų galimybę gauti ne tik visiems prieinamos informacijos, bet, kompetentingai institucijai prižiūrint ar tarpininkaujant, ir duomenų, kurių reikia norint pradėti vykdymo procedūrą ir atgauti skolą visoje vidaus rinkoje taikant nesudėtingą tvarką; |
| --- | --- |

5.

primygtinai reikalauja, kad kreditoriai turėtų galimybę gauti ne tik visiems prieinamos informacijos, bet, kompetentingai institucijai prižiūrint ar tarpininkaujant, ir duomenų, kurių reikia norint pradėti vykdymo procedūrą ir atgauti skolą visoje vidaus rinkoje taikant nesudėtingą tvarką;

| 6. | pritaria Komisijai, kad tarpvalstybinis skolų išieškojimas vykdant teismo sprendimus yra didelė vidaus rinkos problema, tačiau mano, jog būtina toliau tobulinti Komisijos aptariamus sprendimo būdus norint išspręsti sudėtingiausią problemą, susijusią su nuolat įsipareigojimų nevykdančiais skolininkais; |
| --- | --- |

6.

pritaria Komisijai, kad tarpvalstybinis skolų išieškojimas vykdant teismo sprendimus yra didelė vidaus rinkos problema, tačiau mano, jog būtina toliau tobulinti Komisijos aptariamus sprendimo būdus norint išspręsti sudėtingiausią problemą, susijusią su nuolat įsipareigojimų nevykdančiais skolininkais;

Pasiūlymas parengti nacionalinių vykdymo teisės aktų ir praktikos vadovą

| 7. | pažymi, kad tokį vadovą gali būti sunku ir brangu parengti ir atnaujinti, o asmenims, norintiems ginti savo teises, gali būti paprasčiau, jei būtų taikoma tik viena tvarka, ir daugeliu atvejų kreditoriams teks konsultuotis su susijusios užsienio jurisdikcijos teisininkais; vis dėlto mano, kad tol, kol netaikoma tinkama tarpvalstybinė tvarka, gali būti naudingas supaprastintas vadovo variantas; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad tokį vadovą gali būti sunku ir brangu parengti ir atnaujinti, o asmenims, norintiems ginti savo teises, gali būti paprasčiau, jei būtų taikoma tik viena tvarka, ir daugeliu atvejų kreditoriams teks konsultuotis su susijusios užsienio jurisdikcijos teisininkais; vis dėlto mano, kad tol, kol netaikoma tinkama tarpvalstybinė tvarka, gali būti naudingas supaprastintas vadovo variantas;

| 8. | yra tvirtai įsitikinęs, kad būtų naudinga skelbti nacionalinius užsienio teisininkų, kurie naudojasi savo teisėmis vidaus rinkoje pagal direktyvas 77/249/EEB (5) ir 98/5/EB (6), žinynus; pažymi, kad tokie nacionaliniai žinynai galėtų būti susieti su Komisijos interneto svetaine, taip pat galėtų papildyti vadovą; |
| --- | --- |

8.

yra tvirtai įsitikinęs, kad būtų naudinga skelbti nacionalinius užsienio teisininkų, kurie naudojasi savo teisėmis vidaus rinkoje pagal direktyvas 77/249/EEB (5) ir 98/5/EB (6), žinynus; pažymi, kad tokie nacionaliniai žinynai galėtų būti susieti su Komisijos interneto svetaine, taip pat galėtų papildyti vadovą;

Viešųjų registrų informacinės bazės didinimas ir galimybės naudotis jais gerinimas

| 9. | nepritaria galimybei nepagrįstai, be atrankos ir šališkai naudoti visą apie gyventojus turimą, taip pat socialinės apsaugos ir mokesčių registruose esančią informaciją, tačiau pritaria tinkamos ir proporcingos sistemos sukūrimui siekiant užtikrinti veiksmingą sprendimų vykdymą Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

9.

nepritaria galimybei nepagrįstai, be atrankos ir šališkai naudoti visą apie gyventojus turimą, taip pat socialinės apsaugos ir mokesčių registruose esančią informaciją, tačiau pritaria tinkamos ir proporcingos sistemos sukūrimui siekiant užtikrinti veiksmingą sprendimų vykdymą Europos Sąjungoje;

| 10. | teigia, kad galimybė naudotis gyventojų registrais (tais atvejais, kai jie egzistuoja) gali būti naudinga nustatant asmenų, kurie nevykdo su išlaikymu ar asmeninėmis paskolomis susijusių savo įsipareigojimų, buvimo vietą ir vengiant piktnaudžiavimo; |
| --- | --- |

10.

teigia, kad galimybė naudotis gyventojų registrais (tais atvejais, kai jie egzistuoja) gali būti naudinga nustatant asmenų, kurie nevykdo su išlaikymu ar asmeninėmis paskolomis susijusių savo įsipareigojimų, buvimo vietą ir vengiant piktnaudžiavimo;

| 11. | mano, kad tam tikrose jurisdikcijose sėkmingai pradėta naudotis didesniu socialinės apsaugos ir mokesčių registrų prieinamumu, tačiau taip pat būtina užtikrinti, jog būtų laikomasi duomenų apsaugos ir konfidencialumo taisyklių; pažymi, kad tai – visuomenei opus klausimas; be to, pažymi, kad gali kilti teisinių problemų, jei informacija būtų naudojama kitu tikslu nei tas, kuriuo ji surinkta; |
| --- | --- |

11.

mano, kad tam tikrose jurisdikcijose sėkmingai pradėta naudotis didesniu socialinės apsaugos ir mokesčių registrų prieinamumu, tačiau taip pat būtina užtikrinti, jog būtų laikomasi duomenų apsaugos ir konfidencialumo taisyklių; pažymi, kad tai – visuomenei opus klausimas; be to, pažymi, kad gali kilti teisinių problemų, jei informacija būtų naudojama kitu tikslu nei tas, kuriuo ji surinkta;

| 12. | taip pat pastebi, kad daugelyje valstybių narių mokesčių deklaracijos ir socialinės apsaugos duomenys yra konfidencialūs, o minčiai sukurti registrą, turint mintyje visą netinkamo registre kaupiamos informacijos naudojimo riziką, nebūtų pritarta ir tokia mintis būtų laikoma piktnaudžiavimu vykdomąja valdžia; |
| --- | --- |

12.

taip pat pastebi, kad daugelyje valstybių narių mokesčių deklaracijos ir socialinės apsaugos duomenys yra konfidencialūs, o minčiai sukurti registrą, turint mintyje visą netinkamo registre kaupiamos informacijos naudojimo riziką, nebūtų pritarta ir tokia mintis būtų laikoma piktnaudžiavimu vykdomąja valdžia;

| 13. | teigia, kad jei pasiūlymas būtų neproporcingas atsižvelgiant į jo tikslą, juo galėtų būti piktnaudžiaujama ir galėtų būti pažeidžiama teisė į privatumą; |
| --- | --- |

13.

teigia, kad jei pasiūlymas būtų neproporcingas atsižvelgiant į jo tikslą, juo galėtų būti piktnaudžiaujama ir galėtų būti pažeidžiama teisė į privatumą;

Vykdomųjų institucijų keitimasis informacija

| 14. | mano, kad galbūt verta toliau svarstyti mintį dėl geresnio viešųjų vykdomųjų institucijų bendradarbiavimo, tačiau pažymi, jog tokios institucijos egzistuoja ne visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

14.

mano, kad galbūt verta toliau svarstyti mintį dėl geresnio viešųjų vykdomųjų institucijų bendradarbiavimo, tačiau pažymi, jog tokios institucijos egzistuoja ne visose valstybėse narėse;

Skolininko deklaracija

| 15. | mano, kad skolininko deklaracija gali būti naudinga kaip vienas iš sprendimo vykdymo procedūros aspektų, kai deklaraciją gali papildyti pagal nacionalinę teisę numatomos sankcijos; |
| --- | --- |

15.

mano, kad skolininko deklaracija gali būti naudinga kaip vienas iš sprendimo vykdymo procedūros aspektų, kai deklaraciją gali papildyti pagal nacionalinę teisę numatomos sankcijos;

| 16. | mano, kad Bendrijai nereikia imtis veiksmų šioje srityje tol, kol neįrodyta, jog valstybių narių taikomos priemonės neveiksmingos; |
| --- | --- |

16.

mano, kad Bendrijai nereikia imtis veiksmų šioje srityje tol, kol neįrodyta, jog valstybių narių taikomos priemonės neveiksmingos;

Kitos priemonės

| 17. | teigia, kad galėtų būti svarstoma mintis numatyti tam tikrą Bendrijos laikinąją priemonę, kuri papildytų nacionalinių teismų taikomas priemones; mano, kad tai galėtų būti paprasta lanksti procedūra, kuri galėtų būti taikoma visoje ES, taigi būtų išvengta delsimo ir nereikalingų išlaidų; mano, kad tokia procedūra taip pat būtų veiksminga ir teisinga, kalbant apie trečiąsias šalis; |
| --- | --- |

17.

teigia, kad galėtų būti svarstoma mintis numatyti tam tikrą Bendrijos laikinąją priemonę, kuri papildytų nacionalinių teismų taikomas priemones; mano, kad tai galėtų būti paprasta lanksti procedūra, kuri galėtų būti taikoma visoje ES, taigi būtų išvengta delsimo ir nereikalingų išlaidų; mano, kad tokia procedūra taip pat būtų veiksminga ir teisinga, kalbant apie trečiąsias šalis;

| 18. | teigia, kad tokia priemonė taip pat galėtų būti taikoma arbitražo ieškiniams ir į ją galėtų būti atsižvelgta artimiausiu metu peržiūrint Briuselio I reglamentą; |
| --- | --- |

18.

teigia, kad tokia priemonė taip pat galėtų būti taikoma arbitražo ieškiniams ir į ją galėtų būti atsižvelgta artimiausiu metu peržiūrint Briuselio I reglamentą;

| 19. | ragina Komisiją teikti šiam klausimui pirmenybę ir atlikti a) išsamų problemos vertinimą, b) galimų Bendrijos priemonių pagrįstumo tyrimą ir c) teisių gynimo priemonių, kurios pagal Bendrijos teisę galėtų būti taikomos tik tarpvalstybiniams aspektams, pagrįstumo tyrimą; mano, kad Komisijos tyrimo ataskaitoje taip pat turėtų būtų nurodytas ir deramai pagrįstas tinkamas visų siūlomų Bendrijos priemonių, kurios turėtų būti taikomos tik tarpvalstybiniais atvejais, taip pat turėtų papildyti nacionalines šios srities teisių gynimo priemones ir netrukdyti jų taikyti, teisinis pagrindas; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją teikti šiam klausimui pirmenybę ir atlikti a) išsamų problemos vertinimą, b) galimų Bendrijos priemonių pagrįstumo tyrimą ir c) teisių gynimo priemonių, kurios pagal Bendrijos teisę galėtų būti taikomos tik tarpvalstybiniams aspektams, pagrįstumo tyrimą; mano, kad Komisijos tyrimo ataskaitoje taip pat turėtų būtų nurodytas ir deramai pagrįstas tinkamas visų siūlomų Bendrijos priemonių, kurios turėtų būti taikomos tik tarpvalstybiniais atvejais, taip pat turėtų papildyti nacionalines šios srities teisių gynimo priemones ir netrukdyti jų taikyti, teisinis pagrindas;

| 20. | ragina Komisiją išsamiai apsvarstyti ikisutartines ir sutartines priemones, kurios gali būti susietos su bendros principų sistemos ir bet kurios su ja susijusios neprivalomos priemonės kūrimu, siekiant užtikrinti, kad Europos tarpvalstybinių sutarčių šalys jas sudarydamos apsvarstytų pavėluoto mokėjimo ir nemokėjimo klausimus; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją išsamiai apsvarstyti ikisutartines ir sutartines priemones, kurios gali būti susietos su bendros principų sistemos ir bet kurios su ja susijusios neprivalomos priemonės kūrimu, siekiant užtikrinti, kad Europos tarpvalstybinių sutarčių šalys jas sudarydamos apsvarstytų pavėluoto mokėjimo ir nemokėjimo klausimus;

| 21. | nekantriai laukia Pavėluoto mokėjimo direktyvos peržiūros ir ragina Komisiją kuo skubiau ją pradėti atsižvelgiant į dabartinę ekonominę padėtį; |
| --- | --- |

21.

nekantriai laukia Pavėluoto mokėjimo direktyvos peržiūros ir ragina Komisiją kuo skubiau ją pradėti atsižvelgiant į dabartinę ekonominę padėtį;

| 22. | siūlo atlikti skirtingų nacionalinių teisinių metodų, taikomų nuosavybės teisės išsaugojimui ir kitiems panašiems mechanizmams, tyrimą siekiant užtikrinti jų abipusį pripažinimą; |
| --- | --- |

22.

siūlo atlikti skirtingų nacionalinių teisinių metodų, taikomų nuosavybės teisės išsaugojimui ir kitiems panašiems mechanizmams, tyrimą siekiant užtikrinti jų abipusį pripažinimą;

| 23. | teigia, kad šalis, įgijusi nuosavybės teises pagal teismo sprendimą, turėtų turėti galimybę naudotis šiomis teisėmis tomis pačiomis sąlygomis kaip ir informaciją suteikusi šalis; |
| --- | --- |

23.

teigia, kad šalis, įgijusi nuosavybės teises pagal teismo sprendimą, turėtų turėti galimybę naudotis šiomis teisėmis tomis pačiomis sąlygomis kaip ir informaciją suteikusi šalis;

*

* *

| 24. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

24.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams.

---

(1)  OL C 263 E, 2008 10 16, p. 655.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0637.

(3)  2000 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/35/EB dėl kovos su pavėluotu mokėjimu komerciniuose sandoriuose (OL L 200, 2000 8 8, p. 35).

(4)  2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (OL L 12, 2001 1 16, p. 1).

(5)  1977 m. kovo 22 d. Tarybos direktyva 77/249/EEB, skirta padėti teisininkams veiksmingai naudotis laisve teikti paslaugas (OL L 78, 1977 3 26, p. 17).

(6)  1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/5/EB, skirta padėti teisininkams verstis nuolatine advokato praktika kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje buvo įgyta kvalifikacija (OL L 77, 1998 3 14, p. 36).

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/12

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisPeticijų komiteto 2008 m. svarstymo rezultatų metinė ataskaita

P6_TA(2009)0239

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Peticijų komiteto svarstymo rezultatų 2008 darbo metais (2008/2301(INI))

2010/C 184 E/03

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į ankstesnes rezoliucijas dėl Peticijų komiteto svarstymo rezultatų,

atsižvelgdamas į faktų nustatymo misijų, kurias Peticijų komitetas 2008 m. siuntė į Rumuniją, Bulgariją ir Prancūziją, rezultatus ir komiteto priimtus atitinkamus pranešimus ir rekomendacijas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 21 ir 194 straipsnius, kuriais visiems ES piliečiams ir nuolatiniams gyventojams suteikiama teisė teikti peticijas Europos Parlamentui,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį ir 192 straipsnio 6 dalį,

atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą (A6–0232/2009),

| A. | pripažindamas ypatingą peticijų proceso svarbą ir jo specifines ypatybes, kurios leidžia atitinkamam komitetui ieškoti sprendimų ir paaiškinimų ES piliečiams, teikiantiems peticijas Europos Parlamentui, |
| --- | --- |

A.

pripažindamas ypatingą peticijų proceso svarbą ir jo specifines ypatybes, kurios leidžia atitinkamam komitetui ieškoti sprendimų ir paaiškinimų ES piliečiams, teikiantiems peticijas Europos Parlamentui,

| B. | atsižvelgdamas į didėjantį ES piliečių, kurie teikia peticijas Europos Parlamentui, skaičių, taip pat į Peticijų komiteto pastangas toliau spartinti savo procedūras siekiant teikti geresnes paslaugas piliečiams, prašantiems Peticijų komiteto pagalbos, |
| --- | --- |

B.

atsižvelgdamas į didėjantį ES piliečių, kurie teikia peticijas Europos Parlamentui, skaičių, taip pat į Peticijų komiteto pastangas toliau spartinti savo procedūras siekiant teikti geresnes paslaugas piliečiams, prašantiems Peticijų komiteto pagalbos,

| C. | kadangi Parlamento organai iki šiol neįgyvendino keleto 2007 m. metiniame pranešime pateiktų rekomendacijų, pvz., prašymo skubiai pagerinti su administravimo ištekliais, įskaitant kalbines ir teisines žinias, susijusią Peticijų komiteto padėtį, siekiant padidinti Parlamento pajėgumą atlikti nepriklausomus jam teikiamų peticijų tyrimus, ir, pvz., glaudžiau bendradarbiauti su tinklu SOLVIT su vidaus rinka susijusių peticijų ir skundų srityje, taip pat sukurti Europos piliečiams skirtą bendrą ES portalą, |
| --- | --- |

C.

kadangi Parlamento organai iki šiol neįgyvendino keleto 2007 m. metiniame pranešime pateiktų rekomendacijų, pvz., prašymo skubiai pagerinti su administravimo ištekliais, įskaitant kalbines ir teisines žinias, susijusią Peticijų komiteto padėtį, siekiant padidinti Parlamento pajėgumą atlikti nepriklausomus jam teikiamų peticijų tyrimus, ir, pvz., glaudžiau bendradarbiauti su tinklu SOLVIT su vidaus rinka susijusių peticijų ir skundų srityje, taip pat sukurti Europos piliečiams skirtą bendrą ES portalą,

| D. | atsižvelgdamas į tai, kad nors ir pasiekta reikšmingos pažangos tobulinant Europos Sąjungos struktūras ir politiką šiuo laikotarpiu, piliečiai tiesiogiai susiduria su Europos Sąjungos politikos priemonių ir programų įgyvendinimo trūkumais, darančiais jiems tiesioginį poveikį, ir kadangi būtent šie klausimai dažnai yra gautų peticijų turinys, |
| --- | --- |

D.

atsižvelgdamas į tai, kad nors ir pasiekta reikšmingos pažangos tobulinant Europos Sąjungos struktūras ir politiką šiuo laikotarpiu, piliečiai tiesiogiai susiduria su Europos Sąjungos politikos priemonių ir programų įgyvendinimo trūkumais, darančiais jiems tiesioginį poveikį, ir kadangi būtent šie klausimai dažnai yra gautų peticijų turinys,

| E. | kadangi pagal Lisabonos sutartį numačius piliečių iniciatyvą dar labiau padidės visuomenės dalyvavimas Europos Sąjungos veikloje ir darbe, |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal Lisabonos sutartį numačius piliečių iniciatyvą dar labiau padidės visuomenės dalyvavimas Europos Sąjungos veikloje ir darbe,

| F. | kadangi dėl šios priežasties Europos Parlamentui tenka atsakomybė užtikrinti geresnį Bendrijos teisės taikymą kiekvienoje valstybėje narėje atstovaujant ES piliečių ir gyventojų interesams ir bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant šio tikslo, |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl šios priežasties Europos Parlamentui tenka atsakomybė užtikrinti geresnį Bendrijos teisės taikymą kiekvienoje valstybėje narėje atstovaujant ES piliečių ir gyventojų interesams ir bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant šio tikslo,

| G. | kadangi vis dėlto daugelis valstybių narių vengia aktyviai bendradarbiauti su atsakingu komitetu, pvz., nedalyvauja komiteto posėdžiuose, ir kadangi tai yra lojalaus bendradarbiavimo su institucija trūkumas, |
| --- | --- |

G.

kadangi vis dėlto daugelis valstybių narių vengia aktyviai bendradarbiauti su atsakingu komitetu, pvz., nedalyvauja komiteto posėdžiuose, ir kadangi tai yra lojalaus bendradarbiavimo su institucija trūkumas,

| H. | kadangi tai, kad nepavyksta aktyviai ir laiku bendradarbiauti su atsakingu komitetu tinkamai įgyvendinant Bendrijos teisę, kelia abejonių dėl atitinkamos valstybės narės noro ir ketinimų tinkamai įgyvendinti ES politikos priemones ir tikslus, todėl valdžios institucijoms taikomos tokios priemonės kaip sankcijos ir nuobaudos, numatytos pagal Sutarčių sąlygas, ir visuomenės kritika, |
| --- | --- |

H.

kadangi tai, kad nepavyksta aktyviai ir laiku bendradarbiauti su atsakingu komitetu tinkamai įgyvendinant Bendrijos teisę, kelia abejonių dėl atitinkamos valstybės narės noro ir ketinimų tinkamai įgyvendinti ES politikos priemones ir tikslus, todėl valdžios institucijoms taikomos tokios priemonės kaip sankcijos ir nuobaudos, numatytos pagal Sutarčių sąlygas, ir visuomenės kritika,

| I. | vis dėlto pripažindamas, kad daug valstybių narių užtikrina tinkamą bendradarbiavimo lygį ir dirba su Parlamentu, atsižvelgdamos į piliečių rūpesčius, o to ir siekiama peticijų procesu, |
| --- | --- |

I.

vis dėlto pripažindamas, kad daug valstybių narių užtikrina tinkamą bendradarbiavimo lygį ir dirba su Parlamentu, atsižvelgdamos į piliečių rūpesčius, o to ir siekiama peticijų procesu,

| J. | pripažindamas konstruktyvų Komisijos tarnybų, kurios, atsakingo komiteto prašymu, nuolat teikia preliminarius daugelio gautų peticijų vertinimus, įnašą į peticijų procedūrą, |
| --- | --- |

J.

pripažindamas konstruktyvų Komisijos tarnybų, kurios, atsakingo komiteto prašymu, nuolat teikia preliminarius daugelio gautų peticijų vertinimus, įnašą į peticijų procedūrą,

| K. | kadangi toks bendradarbiavimas, ypač dėl procedūrų pagal EB sutarties 226 ir 228 straipsnius, galėtų ir turėtų toliau būti stiprinamas tinkamai pagrįstais atvejais, |
| --- | --- |

K.

kadangi toks bendradarbiavimas, ypač dėl procedūrų pagal EB sutarties 226 ir 228 straipsnius, galėtų ir turėtų toliau būti stiprinamas tinkamai pagrįstais atvejais,

| L. | kadangi Parlamentas mano galintis teisėtai naudotis savo įgaliojimais pagal EB sutarties 230 straipsnį, jei tai būtina siekiant nutraukti rimtus Bendrijos teisės pažeidimus, atskleistus nagrinėjant peticiją, ir tuo atveju, kai Parlamentas ir Taryba, nepaisant pastangų susitarti, labai skirtingai aiškina nuostatas dėl veiksmų, kurių pagal Bendrijos teisę reikia imtis siekiant ginti piliečių teises konkrečiu atveju, |
| --- | --- |

L.

kadangi Parlamentas mano galintis teisėtai naudotis savo įgaliojimais pagal EB sutarties 230 straipsnį, jei tai būtina siekiant nutraukti rimtus Bendrijos teisės pažeidimus, atskleistus nagrinėjant peticiją, ir tuo atveju, kai Parlamentas ir Taryba, nepaisant pastangų susitarti, labai skirtingai aiškina nuostatas dėl veiksmų, kurių pagal Bendrijos teisę reikia imtis siekiant ginti piliečių teises konkrečiu atveju,

| M. | kadangi pagal pažeidimo nagrinėjimo procedūrą peticijų teikėjams teisių gynimo priemonės nėra numatytos, net jei Teisingumo Teismas įpareigojo valstybę narę pakeisti savo įstatymus siekiant, kad jie atitiktų ES teisės aktų reikalavimus, |
| --- | --- |

M.

kadangi pagal pažeidimo nagrinėjimo procedūrą peticijų teikėjams teisių gynimo priemonės nėra numatytos, net jei Teisingumo Teismas įpareigojo valstybę narę pakeisti savo įstatymus siekiant, kad jie atitiktų ES teisės aktų reikalavimus,

| N. | kadangi nesugebėjimas tiesiogiai užtikrinti neteisminių teisių gynimo būdus ES piliečiams, kurie anksčiau ar dabar nukentėjo dėl netinkamo ES teisės taikymo, reiškia esminį neteisingumą, kuris reikalauja tolesnio ES institucijų, ir ypač Parlamento, svarstymo, |
| --- | --- |

N.

kadangi nesugebėjimas tiesiogiai užtikrinti neteisminių teisių gynimo būdus ES piliečiams, kurie anksčiau ar dabar nukentėjo dėl netinkamo ES teisės taikymo, reiškia esminį neteisingumą, kuris reikalauja tolesnio ES institucijų, ir ypač Parlamento, svarstymo,

| O. | kadangi pagal EB sutarties 230 straipsnį Parlamentas turi teisę pateikti ieškinį Teisingumo Teisme tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip Taryba ir Komisija, ir kadangi pagal EB sutarties 201 straipsnį Parlamentui suteikta teisė kontroliuoti Komisijos veiklą, taigi Parlamentas turi ir teisinių, ir politinių priemonių, kurių reikia norint veiksmingiau reaguoti į piliečiams pagrįstai rūpimus klausimus, |
| --- | --- |

O.

kadangi pagal EB sutarties 230 straipsnį Parlamentas turi teisę pateikti ieškinį Teisingumo Teisme tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip Taryba ir Komisija, ir kadangi pagal EB sutarties 201 straipsnį Parlamentui suteikta teisė kontroliuoti Komisijos veiklą, taigi Parlamentas turi ir teisinių, ir politinių priemonių, kurių reikia norint veiksmingiau reaguoti į piliečiams pagrįstai rūpimus klausimus,

| P. | kadangi Europos Parlamentas turėtų persvarstyti savo procedūras supaprastinant veiksmus, konkrečiai pagal Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį, teikti ieškinius Teisingumo Teismui, kai yra pavojus, kad gali būti pažeistos peticijų teikėjų teisės, |
| --- | --- |

P.

kadangi Europos Parlamentas turėtų persvarstyti savo procedūras supaprastinant veiksmus, konkrečiai pagal Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį, teikti ieškinius Teisingumo Teismui, kai yra pavojus, kad gali būti pažeistos peticijų teikėjų teisės,

| Q. | kadangi reikėtų priminti, kad pagal ES sutarties 6 straipsnį Sąjunga grindžiama laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principais, kurie taip pat yra esminis Kopenhagos kriterijų, taikomų stojant į ES, aspektas, ir kadangi ES sutarties 7 straipsnyje nustatytos konkrečios procedūros, kurios gali būti pradėtos taikyti, jei šiurkščiai ir nuolat pažeidžiami minėtieji principai arba kyla aiškus tokio pažeidimo pavojus, |
| --- | --- |

Q.

kadangi reikėtų priminti, kad pagal ES sutarties 6 straipsnį Sąjunga grindžiama laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principais, kurie taip pat yra esminis Kopenhagos kriterijų, taikomų stojant į ES, aspektas, ir kadangi ES sutarties 7 straipsnyje nustatytos konkrečios procedūros, kurios gali būti pradėtos taikyti, jei šiurkščiai ir nuolat pažeidžiami minėtieji principai arba kyla aiškus tokio pažeidimo pavojus,

| R. | atsižvelgdamas į pasiūlymus dėl rezoliucijų, pateiktus plenariniam posėdžiui 2008 m. ir priimtus didžiąja narių balsų dauguma, laikantis Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 192 straipsnio 1 dalies reikalavimų, peticijų dėl „Nord Stream“ dujotiekio Baltijos jūros dugnu poveikio ir dėl įmonių katalogų pagrindu, |
| --- | --- |

R.

atsižvelgdamas į pasiūlymus dėl rezoliucijų, pateiktus plenariniam posėdžiui 2008 m. ir priimtus didžiąja narių balsų dauguma, laikantis Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 192 straipsnio 1 dalies reikalavimų, peticijų dėl „Nord Stream“ dujotiekio Baltijos jūros dugnu poveikio ir dėl įmonių katalogų pagrindu,

| S. | kadangi didėjant susirūpinimui dėl energijos tiekimo saugumo įgyvendinami gamtinių dujų vamzdynų ir suskystintų gamtinių dujų projektai, kurie – ypač tuomet, kai juos skubama įgyvendinti tinkamai neįvertinus rizikos ir alternatyvų, – kelia peticijų teikėjų susirūpinimą dėl to, kad nepakankamai atsižvelgiama į galimą didelę su aplinka ir žmonių sveikata ir sauga susijusią riziką, visų pirma turint mintyje Baltijos jūroje, Velse ir Airijoje įgyvendinamus projektus, |
| --- | --- |

S.

kadangi didėjant susirūpinimui dėl energijos tiekimo saugumo įgyvendinami gamtinių dujų vamzdynų ir suskystintų gamtinių dujų projektai, kurie – ypač tuomet, kai juos skubama įgyvendinti tinkamai neįvertinus rizikos ir alternatyvų, – kelia peticijų teikėjų susirūpinimą dėl to, kad nepakankamai atsižvelgiama į galimą didelę su aplinka ir žmonių sveikata ir sauga susijusią riziką, visų pirma turint mintyje Baltijos jūroje, Velse ir Airijoje įgyvendinamus projektus,

| T. | kadangi nagrinėjant peticijas akivaizdu, kad į projektų sąrašus, numatytus iš dalies pakeistos 1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvos 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (1) prieduose, nepatenka daug svarbių objektų ir veiksmų (pvz., pakartotinio dujinimo ir biodyzelino įrenginiai), kurie paaiškėjo paskutinį kartą iš dalies pakeitus tuos priedus, |
| --- | --- |

T.

kadangi nagrinėjant peticijas akivaizdu, kad į projektų sąrašus, numatytus iš dalies pakeistos 1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvos 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (1) prieduose, nepatenka daug svarbių objektų ir veiksmų (pvz., pakartotinio dujinimo ir biodyzelino įrenginiai), kurie paaiškėjo paskutinį kartą iš dalies pakeitus tuos priedus,

| U. | kadangi didelis peticijų, susijusių su tinklu „Natura 2000“, skaičius ir toliau rodo, kad Europos Sąjungai tenka svarbi užduotis nutraukti biologinės įvairovės nykimą, o Buveinių direktyva (2) ir Paukščių direktyva (3) yra esminės priemonės, būtinos siekiant įgyvendinti ES įsipareigojimą iki 2010 m. nutraukti biologinės įvairovės nykimą, |
| --- | --- |

U.

kadangi didelis peticijų, susijusių su tinklu „Natura 2000“, skaičius ir toliau rodo, kad Europos Sąjungai tenka svarbi užduotis nutraukti biologinės įvairovės nykimą, o Buveinių direktyva (2) ir Paukščių direktyva (3) yra esminės priemonės, būtinos siekiant įgyvendinti ES įsipareigojimą iki 2010 m. nutraukti biologinės įvairovės nykimą,

| V. | kadangi nagrinėjant peticijas taip pat paaiškėjo, kad švaraus vandens šaltinių trūkumą dažnai apsunkina kiti veiksniai, pvz., dėl pernelyg didelės urbanizacijos ir pramogų projektų didėjanti vandens paklausa, netinkama infrastruktūros priežiūra ir vandens nutekėjimo prevencija, intensyvus vandens naudojimas profesionaliame žemės ūkyje ir kainodaros politika, neskatinanti tausiai naudoti vandenį, |
| --- | --- |

V.

kadangi nagrinėjant peticijas taip pat paaiškėjo, kad švaraus vandens šaltinių trūkumą dažnai apsunkina kiti veiksniai, pvz., dėl pernelyg didelės urbanizacijos ir pramogų projektų didėjanti vandens paklausa, netinkama infrastruktūros priežiūra ir vandens nutekėjimo prevencija, intensyvus vandens naudojimas profesionaliame žemės ūkyje ir kainodaros politika, neskatinanti tausiai naudoti vandenį,

| W. | atsižvelgdamas į Peticijų komiteto rekomendacijas po vizitų į Pajūrio Fosą, Kiprą ir Rumuniją, |
| --- | --- |

W.

atsižvelgdamas į Peticijų komiteto rekomendacijas po vizitų į Pajūrio Fosą, Kiprą ir Rumuniją,

| X. | turėdamas omenyje Peticijų komiteto susirūpinimą dėl Rilos kalnuose Bulgarijoje vykdomų tam tikrų infrastruktūros projektų, kurie buvo stebimi per faktų nustatymo misiją 2008 m., |
| --- | --- |

X.

turėdamas omenyje Peticijų komiteto susirūpinimą dėl Rilos kalnuose Bulgarijoje vykdomų tam tikrų infrastruktūros projektų, kurie buvo stebimi per faktų nustatymo misiją 2008 m.,

| Y. | kadangi nors ir Jungtinės Karalystės Parlamento ir Sveikatos apsaugos tarnybos kontrolierė Ann Abraham 2008 m. gruodžio mėn. pasakė kalbą Peticijų komitete ir pateikė savo išvadas, kurias rengė ketverius metus, JK vyriausybės 2009 m. sausio mėn. atsakomosios priemonės, apimančios galimas ex gratia išmokas labai smarkiai nukentėjusiems asmenims, negali būti laikomos tinkamomis priemonėmis daugybės dėl nesėkmės nukentėjusių asmenų patirtai žalai atlyginti, |
| --- | --- |

Y.

kadangi nors ir Jungtinės Karalystės Parlamento ir Sveikatos apsaugos tarnybos kontrolierė Ann Abraham 2008 m. gruodžio mėn. pasakė kalbą Peticijų komitete ir pateikė savo išvadas, kurias rengė ketverius metus, JK vyriausybės 2009 m. sausio mėn. atsakomosios priemonės, apimančios galimas ex gratia išmokas labai smarkiai nukentėjusiems asmenims, negali būti laikomos tinkamomis priemonėmis daugybės dėl nesėkmės nukentėjusių asmenų patirtai žalai atlyginti,

| Z. | pripažindamas teigiamą ir konstruktyvų bendradarbiavimą su Europos ombudsmenu 2008 m., Peticijų komiteto paramą jo rekomendacijoms 2007 m. metiniame pranešime ir specialiuose pranešimuose dėl atitinkamai skundų 1487/2005/ ir 3453/2005/, susijusių su kalbų vartojimu Taryboje ir su tuo, kaip Komisija taiko pažeidimo nagrinėjimo procedūrą, taip pat palankiai vertindamas Europos ombudsmeno statuto pataisas, kurioms pritarė Parlamentas, |
| --- | --- |

Z.

pripažindamas teigiamą ir konstruktyvų bendradarbiavimą su Europos ombudsmenu 2008 m., Peticijų komiteto paramą jo rekomendacijoms 2007 m. metiniame pranešime ir specialiuose pranešimuose dėl atitinkamai skundų 1487/2005/ ir 3453/2005/, susijusių su kalbų vartojimu Taryboje ir su tuo, kaip Komisija taiko pažeidimo nagrinėjimo procedūrą, taip pat palankiai vertindamas Europos ombudsmeno statuto pataisas, kurioms pritarė Parlamentas,

| AA. | kadangi Peticijų komitetas 2008 m. gavo 1 886 peticijas, 1 065 peticijos pripažintos priimtinomis, o 821 peticija pripažinta nepriimtina; kadangi nuo 2007 m. pradžios labai padaugėjo peticijų, kurios neatitinka Darbo tvarkos taisyklių 191 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų, |
| --- | --- |

AA.

kadangi Peticijų komitetas 2008 m. gavo 1 886 peticijas, 1 065 peticijos pripažintos priimtinomis, o 821 peticija pripažinta nepriimtina; kadangi nuo 2007 m. pradžios labai padaugėjo peticijų, kurios neatitinka Darbo tvarkos taisyklių 191 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų,

| 1. | palankiai vertina peticijų teikėjų dalyvavimą ir indėlį Peticijų komiteto posėdžiuose, kadangi tai sudaro sąlygas tiesiogiai ir atvirai diskutuoti su Europos Parlamento atstovais, ir toliau skatina ES piliečius ir bendruomenių susivienijimus spręsti klausimus, susijusius su Europos Sąjungos veikla ir kurie turi jiems tiesioginį poveikį, pasitelkiant Europos Parlamentą kaip svarbią instituciją stebint, kaip Bendrijos teisė įgyvendinama valstybėse narėse, taip pat geriau apsaugoti ir skatinti pagrindines ES piliečių teises, kaip tai apibrėžiama ES sutartyje; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina peticijų teikėjų dalyvavimą ir indėlį Peticijų komiteto posėdžiuose, kadangi tai sudaro sąlygas tiesiogiai ir atvirai diskutuoti su Europos Parlamento atstovais, ir toliau skatina ES piliečius ir bendruomenių susivienijimus spręsti klausimus, susijusius su Europos Sąjungos veikla ir kurie turi jiems tiesioginį poveikį, pasitelkiant Europos Parlamentą kaip svarbią instituciją stebint, kaip Bendrijos teisė įgyvendinama valstybėse narėse, taip pat geriau apsaugoti ir skatinti pagrindines ES piliečių teises, kaip tai apibrėžiama ES sutartyje;

| 2. | ragina nacionalinius ir regionų parlamentus, kurie atstovauja ES piliečiams, atidžiai stebėti, kaip valstybės narės taiko Sutartis ir ES teisės aktus, ypač dėl aplinkos, socialinių ir užimtumo teisių, laisvo asmenų, prekių ir paslaugų judėjimo, finansinių paslaugų, pagrindinių piliečių teisių, tarp jų teisės į teisėtai įgytą turtą, profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir bet kokių rūšių diskriminacijos, taip pat ragina ES institucijas veiksmingai bendrauti su piliečiais siekiant, kad jie žinotų savo teises ir nacionalinių bei vietos valdžios institucijų pareigas; |
| --- | --- |

2.

ragina nacionalinius ir regionų parlamentus, kurie atstovauja ES piliečiams, atidžiai stebėti, kaip valstybės narės taiko Sutartis ir ES teisės aktus, ypač dėl aplinkos, socialinių ir užimtumo teisių, laisvo asmenų, prekių ir paslaugų judėjimo, finansinių paslaugų, pagrindinių piliečių teisių, tarp jų teisės į teisėtai įgytą turtą, profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir bet kokių rūšių diskriminacijos, taip pat ragina ES institucijas veiksmingai bendrauti su piliečiais siekiant, kad jie žinotų savo teises ir nacionalinių bei vietos valdžios institucijų pareigas;

| 3. | pabrėžia, kad vadovaujantis subsidiarumo principu Parlamentas negali priimtinomis laikyti peticijų, kuriose ginčijami valstybių narių kompetentingų institucijų arba teisminių institucijų priimti sprendimai, o tokia informacija peticijų teikėjams turi būti suteikiama aiškiai ir suprantamai; be to, pabrėžia, kad norint, jog skundai būtų pripažinti priimtinais, jie turi atitikti Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 191 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vadovaujantis subsidiarumo principu Parlamentas negali priimtinomis laikyti peticijų, kuriose ginčijami valstybių narių kompetentingų institucijų arba teisminių institucijų priimti sprendimai, o tokia informacija peticijų teikėjams turi būti suteikiama aiškiai ir suprantamai; be to, pabrėžia, kad norint, jog skundai būtų pripažinti priimtinais, jie turi atitikti Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 191 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas;

| 4. | ragina per pagrįstą laikotarpį įgyvendinti 2007 m. metiniame pranešime pateiktas, tačiau iki šiol neįgyvendintas rekomendacijas; |
| --- | --- |

4.

ragina per pagrįstą laikotarpį įgyvendinti 2007 m. metiniame pranešime pateiktas, tačiau iki šiol neįgyvendintas rekomendacijas;

| 5. | kreipiasi į Komisiją, visas valstybes nares ir jų nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas, taip pat į jų nuolatinius atstovus, ragindamas bendradarbiauti su atsakingu Europos Parlamento komitetu siekiant nešališkai ir konstruktyviai ištirti peticijose pateikiamus įtarimus arba pasiūlymus ir ieškoti sprendimų peticijose iškeltiems klausimams spręsti; |
| --- | --- |

5.

kreipiasi į Komisiją, visas valstybes nares ir jų nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas, taip pat į jų nuolatinius atstovus, ragindamas bendradarbiauti su atsakingu Europos Parlamento komitetu siekiant nešališkai ir konstruktyviai ištirti peticijose pateikiamus įtarimus arba pasiūlymus ir ieškoti sprendimų peticijose iškeltiems klausimams spręsti;

| 6. | prašo išsamiai persvarstyti galimas procedūras užtikrinant Europos Parlamento, Komisijos ir Tarybos atsakingų tarnybų veiklą, įgyvendinant ES piliečių teisių gynimo priemones ir priimti naują tarpinstitucinį susitarimą, suteikiantį didesnius įgaliojimus tyrimų komitetams siekiant toliau stiprinti ES piliečių teises; |
| --- | --- |

6.

prašo išsamiai persvarstyti galimas procedūras užtikrinant Europos Parlamento, Komisijos ir Tarybos atsakingų tarnybų veiklą, įgyvendinant ES piliečių teisių gynimo priemones ir priimti naują tarpinstitucinį susitarimą, suteikiantį didesnius įgaliojimus tyrimų komitetams siekiant toliau stiprinti ES piliečių teises;

| 7. | mano, kad šis persvarstymas galėtų papildyti Lisabonos sutarties įgyvendinimą užtikrinant papildomas apsaugos priemones deklaruojamų ES piliečių ir ES institucijų teisių ir įpareigojimų pagrindu; |
| --- | --- |

7.

mano, kad šis persvarstymas galėtų papildyti Lisabonos sutarties įgyvendinimą užtikrinant papildomas apsaugos priemones deklaruojamų ES piliečių ir ES institucijų teisių ir įpareigojimų pagrindu;

| 8. | primena, kad savo 2004 m. balandžio 20 d. rezoliucijoje dėl Komisijos komunikato dėl Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio (4) Parlamentas pabrėžė, kad pagarba vertybėms, kuriomis grindžiama Europos Sąjunga, ir jų skatinimas, taip pat demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių apsauga yra konkrečios Parlamento, kaip tiesiogiai renkamos Europos piliečių atstovaujamosios institucijos, atsakomybės sritys, ir taip pat primena toje rezoliucijoje išreikštą Parlamento nuomonę, kad „galimybės, jog gali reikėti sankcijų, nepaisymas sukuria įspūdį, kad Europos Sąjunga nepasirengusi ar negali naudotis visomis turimomis priemonėmis, siekdama ginti savo vertybes“; |
| --- | --- |

8.

primena, kad savo 2004 m. balandžio 20 d. rezoliucijoje dėl Komisijos komunikato dėl Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio (4) Parlamentas pabrėžė, kad pagarba vertybėms, kuriomis grindžiama Europos Sąjunga, ir jų skatinimas, taip pat demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių apsauga yra konkrečios Parlamento, kaip tiesiogiai renkamos Europos piliečių atstovaujamosios institucijos, atsakomybės sritys, ir taip pat primena toje rezoliucijoje išreikštą Parlamento nuomonę, kad „galimybės, jog gali reikėti sankcijų, nepaisymas sukuria įspūdį, kad Europos Sąjunga nepasirengusi ar negali naudotis visomis turimomis priemonėmis, siekdama ginti savo vertybes“;

| 9. | dar kartą ragina Komisiją užtikrinti platesnį peticijų proceso pripažinimą ir didesnę reikšmę, ypač taikant pažeidimų nagrinėjimo procedūras ir reikalavimą tiesiogiai ir oficialiai informuoti Peticijų komitetą dėl sprendimų inicijuojant teismo procesą pagal 226 ir (arba) 228 straipsnius, kuris yra susijęs su klausimais, keliamais individualiose peticijose; |
| --- | --- |

9.

dar kartą ragina Komisiją užtikrinti platesnį peticijų proceso pripažinimą ir didesnę reikšmę, ypač taikant pažeidimų nagrinėjimo procedūras ir reikalavimą tiesiogiai ir oficialiai informuoti Peticijų komitetą dėl sprendimų inicijuojant teismo procesą pagal 226 ir (arba) 228 straipsnius, kuris yra susijęs su klausimais, keliamais individualiose peticijose;

| 10. | primena savo poziciją, kad įtarimus dėl rimtų Bendrijos teisės pažeidimų, kuriuos Peticijų komitetas, nagrinėdamas peticijas, pripažįsta pagrįstais, tačiau kuriuos susijusios valstybės narės atsisako pripažinti ir kurie tikriausiai sukurtų precedentą nacionaliniu lygmeniu, galiausiai turėtų nagrinėti Teisingumo Teismas, siekiant užtikrinti Bendrijos teisės ir padėties vidaus rinkoje nuoseklumą ir darną (5); |
| --- | --- |

10.

primena savo poziciją, kad įtarimus dėl rimtų Bendrijos teisės pažeidimų, kuriuos Peticijų komitetas, nagrinėdamas peticijas, pripažįsta pagrįstais, tačiau kuriuos susijusios valstybės narės atsisako pripažinti ir kurie tikriausiai sukurtų precedentą nacionaliniu lygmeniu, galiausiai turėtų nagrinėti Teisingumo Teismas, siekiant užtikrinti Bendrijos teisės ir padėties vidaus rinkoje nuoseklumą ir darną (5);

| 11. | pripažįsta, kad pažeidimų nagrinėjimo procedūros, net ir tais atvejais, kai jos baigiasi sėkmingai, negali užtikrinti jokio nedelsiamo žalos atlyginimo, susijusio su pavienių peticijos teikėjų iškeltais konkrečiais klausimais, ir kad tai dažnai kenkia visuomenės tikėjimui, jog ES institucijos pajėgios tenkinti visuomenės narių lūkesčius; |
| --- | --- |

11.

pripažįsta, kad pažeidimų nagrinėjimo procedūros, net ir tais atvejais, kai jos baigiasi sėkmingai, negali užtikrinti jokio nedelsiamo žalos atlyginimo, susijusio su pavienių peticijos teikėjų iškeltais konkrečiais klausimais, ir kad tai dažnai kenkia visuomenės tikėjimui, jog ES institucijos pajėgios tenkinti visuomenės narių lūkesčius;

| 12. | mano, kad, turint mintyje aiškius požymius, jog nebus galima pasiekti tikslo iki 2010 m. nutraukti biologinės įvairovės nykimą ES, turi būti skubiai imtasi veiksmų siekiant veiksmingiau taikyti Natūralių buveinių ir Paukščių direktyvas, ir ragina Komisiją padaryti viską norint užtikrinti, kad valstybės narės taikytų šias direktyvas vadovaudamosi minėtuoju tikslu; |
| --- | --- |

12.

mano, kad, turint mintyje aiškius požymius, jog nebus galima pasiekti tikslo iki 2010 m. nutraukti biologinės įvairovės nykimą ES, turi būti skubiai imtasi veiksmų siekiant veiksmingiau taikyti Natūralių buveinių ir Paukščių direktyvas, ir ragina Komisiją padaryti viską norint užtikrinti, kad valstybės narės taikytų šias direktyvas vadovaudamosi minėtuoju tikslu;

| 13. | ragina Komisiją, bendradarbiaujant su Parlamentu, įtikinti valstybes nares, kad svarbu mąstyti apie ateitį, ypač planavimo leidimų srityje, ir taip padėti užkirsti kelią galimiems Bendrijos teisės nuostatų, kurios jau patvirtintos, tačiau dar neįsigaliojo, pažeidimams; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją, bendradarbiaujant su Parlamentu, įtikinti valstybes nares, kad svarbu mąstyti apie ateitį, ypač planavimo leidimų srityje, ir taip padėti užkirsti kelią galimiems Bendrijos teisės nuostatų, kurios jau patvirtintos, tačiau dar neįsigaliojo, pažeidimams;

| 14. | pripažįsta, kad dėl taikomų Bendrijos teisės aktų silpnųjų pusių tam tikrais atvejais neįmanoma rasti sprendimų, susijusių su peticijų teikėjų skundais; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta, kad dėl taikomų Bendrijos teisės aktų silpnųjų pusių tam tikrais atvejais neįmanoma rasti sprendimų, susijusių su peticijų teikėjų skundais;

| 15. | yra susirūpinęs dėl didelio Peticijų komiteto gautų peticijų, kurias pateikia pilietybės neturintys Latvijos gyventojai, siekiantys teisės balsuoti vietos valdžios rinkimuose, skaičiaus; primena, kad Jungtinių Tautų (JT) Žmogaus teisių komitetas, JT Rasinės diskriminacijos panaikinimo komitetas, Europos Tarybos parlamentinė asamblėja, Europos Tarybos Vietos ir regioninės valdžios institucijų kongresas, Europos Tarybos įgaliotinis žmogaus teisių klausimais, Europos komisija kovai su rasizmu ir netolerancija bei Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos parlamentinė asamblėja rekomendavo leisti pilietybės neturintiems asmenims dalyvauti vietos valdžios rinkimuose; ragina Europos Komisiją atidžiai stebėti padėtį, susijusią su pilietybės neturinčių asmenų statusu Latvijoje, kurių dauguma gimė toje šalyje, ir skatinti rasti su šiuo statusu susijusį sprendimą; |
| --- | --- |

15.

yra susirūpinęs dėl didelio Peticijų komiteto gautų peticijų, kurias pateikia pilietybės neturintys Latvijos gyventojai, siekiantys teisės balsuoti vietos valdžios rinkimuose, skaičiaus; primena, kad Jungtinių Tautų (JT) Žmogaus teisių komitetas, JT Rasinės diskriminacijos panaikinimo komitetas, Europos Tarybos parlamentinė asamblėja, Europos Tarybos Vietos ir regioninės valdžios institucijų kongresas, Europos Tarybos įgaliotinis žmogaus teisių klausimais, Europos komisija kovai su rasizmu ir netolerancija bei Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos parlamentinė asamblėja rekomendavo leisti pilietybės neturintiems asmenims dalyvauti vietos valdžios rinkimuose; ragina Europos Komisiją atidžiai stebėti padėtį, susijusią su pilietybės neturinčių asmenų statusu Latvijoje, kurių dauguma gimė toje šalyje, ir skatinti rasti su šiuo statusu susijusį sprendimą;

| 16. | pažymi, kad daug peticijų, kurias Parlamentas gauna iš asmenų ir organizacijų, labiausiai susijusios su klausimais, kurie nėra Bendrijos teisės pažeidimai ir dėl šios priežasties turėtų būti sprendžiami naudojantis visomis atitinkamose valstybėse narėse egzistuojančiomis teisių gynimo priemonėmis; taip pat pažymi, kad tada, kai jau bus imtasi visų atitinkamų veiksmų nacionaliniu lygmeniu, dėl apeliacijos derėtų kreiptis į Europos žmogaus teisių teismą; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad daug peticijų, kurias Parlamentas gauna iš asmenų ir organizacijų, labiausiai susijusios su klausimais, kurie nėra Bendrijos teisės pažeidimai ir dėl šios priežasties turėtų būti sprendžiami naudojantis visomis atitinkamose valstybėse narėse egzistuojančiomis teisių gynimo priemonėmis; taip pat pažymi, kad tada, kai jau bus imtasi visų atitinkamų veiksmų nacionaliniu lygmeniu, dėl apeliacijos derėtų kreiptis į Europos žmogaus teisių teismą;

| 17. | pažymi, kad dar išsamiai nenagrinėta 1 500 000 asmenų pasirašyta peticija dėl vienos darbo vietos, kurioje reikalaujama, kad Europos Parlamento posėdžiai vyktų vienoje vietoje; rekomenduoja Peticijų komitetui teikti šio klausimo sprendimui pirmenybę per kitą Parlamento kadenciją; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad dar išsamiai nenagrinėta 1 500 000 asmenų pasirašyta peticija dėl vienos darbo vietos, kurioje reikalaujama, kad Europos Parlamento posėdžiai vyktų vienoje vietoje; rekomenduoja Peticijų komitetui teikti šio klausimo sprendimui pirmenybę per kitą Parlamento kadenciją;

| 18. | todėl ragina atsakingus teisėkūros komitetus atsižvelgti į pasiūlymus arba nuomones, kurias laikas nuo laiko gali pateikti Peticijų komitetas dėl ES teisės aktų taikymo konkrečiose valstybėse narėse, siekiant galimo jų persvarstymo arba tolesnio nagrinėjimo; |
| --- | --- |

18.

todėl ragina atsakingus teisėkūros komitetus atsižvelgti į pasiūlymus arba nuomones, kurias laikas nuo laiko gali pateikti Peticijų komitetas dėl ES teisės aktų taikymo konkrečiose valstybėse narėse, siekiant galimo jų persvarstymo arba tolesnio nagrinėjimo;

| 19. | primena Komisijai pateiktą Parlamento prašymą aktyviau stebėti, kaip įgyvendinama 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/114/EB dėl klaidinančios ir lyginamosios reklamos (6), kalbant apie klaidinančių įmonių žinynų leidėjus, ir pranešti Parlamentui apie galimybės išplėsti 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje (7) taikymo sritį pagrįstumą ir galimas pasekmes, ypač pakeičiant žodį „vartotojas“ žodžiais „veiklos objektas“; |
| --- | --- |

19.

primena Komisijai pateiktą Parlamento prašymą aktyviau stebėti, kaip įgyvendinama 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/114/EB dėl klaidinančios ir lyginamosios reklamos (6), kalbant apie klaidinančių įmonių žinynų leidėjus, ir pranešti Parlamentui apie galimybės išplėsti 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje (7) taikymo sritį pagrįstumą ir galimas pasekmes, ypač pakeičiant žodį „vartotojas“ žodžiais „veiklos objektas“;

| 20. | pritaria Tarybai pateiktam ombudsmeno raginimui pateikti informaciją Tarybai pirmininkaujančių valstybių narių interneto svetainėse įvairesnėmis kalbomis, įskaitant kalbas, kuriomis Europos Sąjungoje kalba daugiausiai žmonių, siekiant užtikrinti, kad piliečiai galėtų tiesiogiai susipažinti su Tarybai pirmininkaujančių valstybių narių veikla; atsižvelgdamas į tai, pateikia Tarybai pirmininkavusios Prancūzijos, kuri savo oficialią interneto svetainę parengė vadovaudamasi ombudsmeno rekomendacijomis, pavyzdį; |
| --- | --- |

20.

pritaria Tarybai pateiktam ombudsmeno raginimui pateikti informaciją Tarybai pirmininkaujančių valstybių narių interneto svetainėse įvairesnėmis kalbomis, įskaitant kalbas, kuriomis Europos Sąjungoje kalba daugiausiai žmonių, siekiant užtikrinti, kad piliečiai galėtų tiesiogiai susipažinti su Tarybai pirmininkaujančių valstybių narių veikla; atsižvelgdamas į tai, pateikia Tarybai pirmininkavusios Prancūzijos, kuri savo oficialią interneto svetainę parengė vadovaudamasi ombudsmeno rekomendacijomis, pavyzdį;

| 21. | pritaria Komisijai pateiktam ombudsmeno raginimui, kalbant apie Darbo laiko direktyvos (8) įgyvendinimą, nagrinėti piliečių skundus vadovaujantis gero administravimo principais, kai Komisija naudojasi įgaliojimais savo nuožiūra pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras; |
| --- | --- |

21.

pritaria Komisijai pateiktam ombudsmeno raginimui, kalbant apie Darbo laiko direktyvos (8) įgyvendinimą, nagrinėti piliečių skundus vadovaujantis gero administravimo principais, kai Komisija naudojasi įgaliojimais savo nuožiūra pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras;

| 22. | pritaria dalykiškam ombudsmeno ir ES bendradarbiavimui, grindžiamam tinkama institucine sistema; pritaria ne kartą pateiktiems ombudsmeno raginimams, kad reikia visoms ES institucijoms ir įstaigoms bendro Gero administravimo elgesio kodekso, kurį Parlamentas patvirtino savo 2001 m. rugsėjo 6 d. rezoliucijoje dėl Europos ombudsmeno specialaus pranešimo Parlamentui, savo iniciatyva atlikus Gero administravimo elgesio kodekso taikymo ir prieinamumo visuomenei įvairiose Bendrijos institucijose ir įstaigose (9) tyrimą; mano, kad ombudsmenas, Komisija ir Parlamentas turėtų sukurti bendrą ES portalą, skirtą ES institucijoms teikiamiems skundams nagrinėti; |
| --- | --- |

22.

pritaria dalykiškam ombudsmeno ir ES bendradarbiavimui, grindžiamam tinkama institucine sistema; pritaria ne kartą pateiktiems ombudsmeno raginimams, kad reikia visoms ES institucijoms ir įstaigoms bendro Gero administravimo elgesio kodekso, kurį Parlamentas patvirtino savo 2001 m. rugsėjo 6 d. rezoliucijoje dėl Europos ombudsmeno specialaus pranešimo Parlamentui, savo iniciatyva atlikus Gero administravimo elgesio kodekso taikymo ir prieinamumo visuomenei įvairiose Bendrijos institucijose ir įstaigose (9) tyrimą; mano, kad ombudsmenas, Komisija ir Parlamentas turėtų sukurti bendrą ES portalą, skirtą ES institucijoms teikiamiems skundams nagrinėti;

| 23. | ragina visas šalis įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 550(1984) Kipro klausimu, nes tai sudarytų sąlygas visiškai atkurti teisėtų savininkų teises į nekilnojamąjį turtą Varošoje; siūlo, kad tuo atveju, jei iki 2009 m. pabaigos nebūtų pasiekta apčiuopiamų rezultatų, atsakingas komitetas galėtų svarstyti galimybę iškelti peticijos teikėjų iš Famagustos klausimą per plenarinį posėdį; |
| --- | --- |

23.

ragina visas šalis įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 550(1984) Kipro klausimu, nes tai sudarytų sąlygas visiškai atkurti teisėtų savininkų teises į nekilnojamąjį turtą Varošoje; siūlo, kad tuo atveju, jei iki 2009 m. pabaigos nebūtų pasiekta apčiuopiamų rezultatų, atsakingas komitetas galėtų svarstyti galimybę iškelti peticijos teikėjų iš Famagustos klausimą per plenarinį posėdį;

| 24. | ragina Rumunijos valdžios institucijas patvirtinti priemones, skirtas Rumunijos kultūros ir architektūros paveldui išsaugoti ir apsaugoti pagal EB sutarties 151 straipsnį, kaip raginama Parlamento 2007 m. spalio 11 d. pareiškime dėl būtinybės imtis priemonių siekiant apsaugoti nuo grėsmės istorinį paminklą – Bukarešto (Rumunija) Šv. Juozapo (Sfântul Iosif) katalikų katedrą (10); kalbant apie problemas, susijusias su teisių į komunistų režimo konfiskuotą nekilnojamąjį turtą atkūrimu, pažymi, kad pagal EB sutarties 295 straipsnį nuosavybės klausimai priskiriami nacionalinei kompetencijai; |
| --- | --- |

24.

ragina Rumunijos valdžios institucijas patvirtinti priemones, skirtas Rumunijos kultūros ir architektūros paveldui išsaugoti ir apsaugoti pagal EB sutarties 151 straipsnį, kaip raginama Parlamento 2007 m. spalio 11 d. pareiškime dėl būtinybės imtis priemonių siekiant apsaugoti nuo grėsmės istorinį paminklą – Bukarešto (Rumunija) Šv. Juozapo (Sfântul Iosif) katalikų katedrą (10); kalbant apie problemas, susijusias su teisių į komunistų režimo konfiskuotą nekilnojamąjį turtą atkūrimu, pažymi, kad pagal EB sutarties 295 straipsnį nuosavybės klausimai priskiriami nacionalinei kompetencijai;

| 25. | prašo Prancūzijos valdžios institucijų atlikti epidemiologinį tyrimą siekiant nustatyti poveikį prie Fos-Bero esančiai teritorijai, kuri yra netoli Pajūrio Fose statomo deginimo įrenginio; pripažįsta, kad pagal 1999 m. balandžio 22 d. Tarybos direktyvą 1999/30/EB dėl sieros dioksido, azoto dioksido, azoto oksidų, kietųjų dalelių ir švino ribinių verčių aplinkos ore (11) nedraudžiama statyti deginimo įrenginio teritorijoje, kuriai turėjo įtakos atmosferos tarša, tačiau pagal Direktyvą 1999/30/EB ir 1996 m. rugsėjo 27 d. Tarybos direktyvą 96/62/EB dėl aplinkos oro kokybės vertinimo ir valdymo (12) reikia imtis priemonių siekiant užtikrinti atitiktį europiniams atmosferos taršos standartams; |
| --- | --- |

25.

prašo Prancūzijos valdžios institucijų atlikti epidemiologinį tyrimą siekiant nustatyti poveikį prie Fos-Bero esančiai teritorijai, kuri yra netoli Pajūrio Fose statomo deginimo įrenginio; pripažįsta, kad pagal 1999 m. balandžio 22 d. Tarybos direktyvą 1999/30/EB dėl sieros dioksido, azoto dioksido, azoto oksidų, kietųjų dalelių ir švino ribinių verčių aplinkos ore (11) nedraudžiama statyti deginimo įrenginio teritorijoje, kuriai turėjo įtakos atmosferos tarša, tačiau pagal Direktyvą 1999/30/EB ir 1996 m. rugsėjo 27 d. Tarybos direktyvą 96/62/EB dėl aplinkos oro kokybės vertinimo ir valdymo (12) reikia imtis priemonių siekiant užtikrinti atitiktį europiniams atmosferos taršos standartams;

| 26. | primena Peticijų komiteto 2007 m. metiniame pranešime pateiktas rekomendacijas persvarstyti su peticijų tvarkymu susijusias administracines procedūras, pvz., perduoti peticijų registravimą Peticijų komiteto sekretoriatui, glaudžiai bendradarbiauti su tinklu SOLVIT, toliau tobulinti peticijų duomenų bazę, kurti Europos piliečiams skirtą ES portalą ir t. t.; pritaria tam, kad Parlamento nariai rengtų Pažangiosios peticijų tvarkymo patirties kodeksą, kuris įsigaliotų kitos Parlamento kadencijos pradžioje; |
| --- | --- |

26.

primena Peticijų komiteto 2007 m. metiniame pranešime pateiktas rekomendacijas persvarstyti su peticijų tvarkymu susijusias administracines procedūras, pvz., perduoti peticijų registravimą Peticijų komiteto sekretoriatui, glaudžiai bendradarbiauti su tinklu SOLVIT, toliau tobulinti peticijų duomenų bazę, kurti Europos piliečiams skirtą ES portalą ir t. t.; pritaria tam, kad Parlamento nariai rengtų Pažangiosios peticijų tvarkymo patirties kodeksą, kuris įsigaliotų kitos Parlamento kadencijos pradžioje;

| 27. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir Peticijų komiteto pranešimą Tarybai, Komisijai, Europos ombudsmenui, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams ir jų peticijų komitetams bei ombudsmenams arba panašioms kompetentingoms institucijoms. |
| --- | --- |

27.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir Peticijų komiteto pranešimą Tarybai, Komisijai, Europos ombudsmenui, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams ir jų peticijų komitetams bei ombudsmenams arba panašioms kompetentingoms institucijoms.

---

(1)  OL L 175, 1985 7 5, p. 40.

(2)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

(3)  1979 m. balandžio 2 d. Tarybos direktyva 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 103, 1979 4 25, p. 1).

(4)  OL C 104 E, 2004 4 30, p. 408.

(5)  Žr. 2005 m. kovo 9 d. Parlamento rezoliuciją dėl svarstymų Peticijų komitete 2003-2004 parlamentiniais metais (OL C 320 E, 2005 12 15, p. 161).

(6)  OL L 376, 2006 12 27, p. 21.

(7)  OL L 149, 2005 6 11, p. 22.

(8)  1993 m. lapkričio 23 d. Tarybos direktyva 93/104/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų (OL L 307, 1993 12 13, p. 18).

(9)  OL C 72 E, 2002 3 21, p. 331.

(10)  OL C 227 E, 2008 9 4, p. 162.

(11)  OL L 163, 1999 6 29, p. 41.

(12)  OL L 296, 1996 11 21, p. 55.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/18 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/18

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisIntegruotas požiūris į lyčių lygybę komitetų ir delegacijų darbe

P6_TA(2009)0240

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl integruoto požiūrio į lyčių lygybę komitetų ir delegacijų darbe (2008/2245(INI))

2010/C 184 E/04

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 2 dalį, 13 straipsnį ir 141 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, į peržiūrėtą Europos socialinę chartiją ir į Europos žmogaus teisių teismo praktiką,

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Žmogaus teisių ir teisės reikalų generalinio direktorato, ypač Europos Tarybos Moterų ir vyrų lygybės komiteto veiklą,

atsižvelgdamas į 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/73/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 76/207/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo taikymo įsidarbinimo, profesinio mokymo, pareigų paaukštinimo ir darbo sąlygų atžvilgiu (1),

atsižvelgdamas į savo 2003 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl integruoto požiūrio į lyčių lygybę (angl. gender mainstreaming) Europos Parlamente (2),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. sausio 18 d. rezoliuciją dėl integruoto požiūrio į lyčių lygybę komitetų darbe (3),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A6-0198/2009),

| A. | kadangi lyčių lygybė yra pamatinis Bendrijos teisės principas ir pagal Sutarties 2 straipsnį tai vienas iš Bendrijos uždavinių, |
| --- | --- |

A.

kadangi lyčių lygybė yra pamatinis Bendrijos teisės principas ir pagal Sutarties 2 straipsnį tai vienas iš Bendrijos uždavinių,

| B. | kadangi Sutarties 3 straipsnio 2 dalyje nustatytas integruotas požiūris į lygybę, pagal kurį bet kurioje savo veiklos srityje Bendrija siekia šalinti nelygybės apraiškas ir skatinti lyčių lygybę, |
| --- | --- |

B.

kadangi Sutarties 3 straipsnio 2 dalyje nustatytas integruotas požiūris į lygybę, pagal kurį bet kurioje savo veiklos srityje Bendrija siekia šalinti nelygybės apraiškas ir skatinti lyčių lygybę,

| C. | kadangi moterų Parlamento narių procentinė dalis nuolat didėja (nuo 17,5 proc. 1979 m. iki 31,08 proc. 2009 m.), |
| --- | --- |

C.

kadangi moterų Parlamento narių procentinė dalis nuolat didėja (nuo 17,5 proc. 1979 m. iki 31,08 proc. 2009 m.),

| D. | kadangi nedaug moterų Parlamento narių užima aukštas pareigas Parlamento organuose (pavyzdžiui, komitetų ar delegacijų pirmininko ar nario pareigas), |
| --- | --- |

D.

kadangi nedaug moterų Parlamento narių užima aukštas pareigas Parlamento organuose (pavyzdžiui, komitetų ar delegacijų pirmininko ar nario pareigas),

| E. | kadangi Parlamento Vidaus politikos ir Išorės politikos generaliniuose direktoratuose moterų yra neproporcingai daug ir jos sudaro atitinkamai 66,5 ir 66 proc. darbuotojų, nors pastaraisiais metais didžiausia pažanga matoma Vidaus politikos generaliniame direktorate, kuriam buvo įteiktas 2007 m. lygybės apdovanojimas už pažangią praktiką, skirtas už lygybei ir integruotam požiūriui į lygybę palankios darbo aplinkos kūrimą, taip pat gerokai padidėjusį aukštas vadovaujančias pareigas užimančių moterų skaičių (pavyzdžiui, nuo 2005 m. skyriaus vadovių moterų skaičius išaugo nuo 5 iki 30 proc.), |
| --- | --- |

E.

kadangi Parlamento Vidaus politikos ir Išorės politikos generaliniuose direktoratuose moterų yra neproporcingai daug ir jos sudaro atitinkamai 66,5 ir 66 proc. darbuotojų, nors pastaraisiais metais didžiausia pažanga matoma Vidaus politikos generaliniame direktorate, kuriam buvo įteiktas 2007 m. lygybės apdovanojimas už pažangią praktiką, skirtas už lygybei ir integruotam požiūriui į lygybę palankios darbo aplinkos kūrimą, taip pat gerokai padidėjusį aukštas vadovaujančias pareigas užimančių moterų skaičių (pavyzdžiui, nuo 2005 m. skyriaus vadovių moterų skaičius išaugo nuo 5 iki 30 proc.),

| F. | kadangi dauguma Parlamento komitetų paprastai pripažįsta tam tikrą integruoto požiūrio į lyčių lygybę svarbą (pavyzdžiui, jų teisėkūros veikloje, oficialiuose santykiuose su Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetu arba rengdami lyčių lygybės veiksmų planą) ir tik nedaugelis komitetų visiškai nekreipia į jį dėmesio arba į jį atsižvelgia retai, |
| --- | --- |

F.

kadangi dauguma Parlamento komitetų paprastai pripažįsta tam tikrą integruoto požiūrio į lyčių lygybę svarbą (pavyzdžiui, jų teisėkūros veikloje, oficialiuose santykiuose su Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetu arba rengdami lyčių lygybės veiksmų planą) ir tik nedaugelis komitetų visiškai nekreipia į jį dėmesio arba į jį atsižvelgia retai,

| G. | pabrėždamas, kad už integruoto požiūrio į lygybę atsakingo tinklo Parlamento komitetuose, kurį sudaro Parlamento nariai ir sekretoriato darbuotojai, naudojimas iki šiol nedavė lauktų rezultatų, |
| --- | --- |

G.

pabrėždamas, kad už integruoto požiūrio į lygybę atsakingo tinklo Parlamento komitetuose, kurį sudaro Parlamento nariai ir sekretoriato darbuotojai, naudojimas iki šiol nedavė lauktų rezultatų,

| H. | pabrėždamas, kad lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupė pasiūlė panašų tinklą kurti tarpparlamentinėse delegacijose siekiant lyčių lygybės klausimą įtraukti į Europos Sąjungos išorės santykius, |
| --- | --- |

H.

pabrėždamas, kad lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupė pasiūlė panašų tinklą kurti tarpparlamentinėse delegacijose siekiant lyčių lygybės klausimą įtraukti į Europos Sąjungos išorės santykius,

| 1. | pabrėžia, kad reikalaujant lyčių lygybės praktikoje negalima supriešinti moterų su vyrais; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad reikalaujant lyčių lygybės praktikoje negalima supriešinti moterų su vyrais;

| 2. | pabrėžia, kad integruoto požiūrio į lyčių lygybę įgyvendinimas yra teigiamas pokytis ir moterims, ir vyrams; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad integruoto požiūrio į lyčių lygybę įgyvendinimas yra teigiamas pokytis ir moterims, ir vyrams;

| 3. | pabrėžia, kad taikant integruotą požiūrį į lyčių lygybę reikia pertvarkyti, pagerinti, plėtoti ir įvertinti politikos sritis, siekiant, kad visais lygmenimis ir visais etapais veikėjai, paprastai dalyvaujantys priimant politinius sprendimus, įtrauktų lygybės aspektą į visas politikos sritis; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad taikant integruotą požiūrį į lyčių lygybę reikia pertvarkyti, pagerinti, plėtoti ir įvertinti politikos sritis, siekiant, kad visais lygmenimis ir visais etapais veikėjai, paprastai dalyvaujantys priimant politinius sprendimus, įtrauktų lygybės aspektą į visas politikos sritis;

| 4. | primena, kad vykdant Bendrijos politiką, priklausančią Parlamento komitetų ir delegacijų kompetencijai, būtina priimti ir taikyti atitinkamą strategiją su konkrečiais integruoto požiūrio į lyčių lygybę tikslais; |
| --- | --- |

4.

primena, kad vykdant Bendrijos politiką, priklausančią Parlamento komitetų ir delegacijų kompetencijai, būtina priimti ir taikyti atitinkamą strategiją su konkrečiais integruoto požiūrio į lyčių lygybę tikslais;

| 5. | pabrėžia lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupės įgaliojimų svarbą ir ragina toliau skatinti ir palaikyti šį procesą visame Parlamente, taip pat santykiuose ir bendradarbiavime su Komisija, Taryba ir kitomis institucijomis; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupės įgaliojimų svarbą ir ragina toliau skatinti ir palaikyti šį procesą visame Parlamente, taip pat santykiuose ir bendradarbiavime su Komisija, Taryba ir kitomis institucijomis;

| 6. | sveikina tuos Europos Parlamento komitetus, kurie taikė integruotą požiūrį į lygybę savo darbuose, ir kviečia kitus komitetus ir delegacijas elgtis taip pat; |
| --- | --- |

6.

sveikina tuos Europos Parlamento komitetus, kurie taikė integruotą požiūrį į lygybę savo darbuose, ir kviečia kitus komitetus ir delegacijas elgtis taip pat;

| 7. | prašo, kad tarpparlamentinėse delegacijose ir rinkimų stebėjimo misijose būtų dažniau naudojamas už integruotą požiūrį į lygybę atsakingas tinklas; |
| --- | --- |

7.

prašo, kad tarpparlamentinėse delegacijose ir rinkimų stebėjimo misijose būtų dažniau naudojamas už integruotą požiūrį į lygybę atsakingas tinklas;

| 8. | ragina generalinį sekretorių skirti ypatingą dėmesį komitetų ir parlamentinių delegacijų visų lygių pareigūnų apmokymui laikytis integruoto požiūrio į lygybę; dar kartą prašo, kad jau nuo pat būsimos kadencijos pradžios visi Parlamento nariai būtų apmokyti laikytis integruoto požiūrio į lyčių lygybę; |
| --- | --- |

8.

ragina generalinį sekretorių skirti ypatingą dėmesį komitetų ir parlamentinių delegacijų visų lygių pareigūnų apmokymui laikytis integruoto požiūrio į lygybę; dar kartą prašo, kad jau nuo pat būsimos kadencijos pradžios visi Parlamento nariai būtų apmokyti laikytis integruoto požiūrio į lyčių lygybę;

| 9. | dar kartą išsako raginimą, kad būtų sukurtas tinklas iš komitetų ir tarpparlamentinių delegacijų sekretoriatų pareigūnų, kurie Vidaus politikos ir Išorės politikos generaliniuose direktoratuose būtų specialiai apmokyti laikytis integruoto požiūrio į lyčių lygybę, kad jie galėtų nuolat keistis gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

9.

dar kartą išsako raginimą, kad būtų sukurtas tinklas iš komitetų ir tarpparlamentinių delegacijų sekretoriatų pareigūnų, kurie Vidaus politikos ir Išorės politikos generaliniuose direktoratuose būtų specialiai apmokyti laikytis integruoto požiūrio į lyčių lygybę, kad jie galėtų nuolat keistis gerąja patirtimi;

| 10. | pabrėžia būtinybę, kad Parlamento komitetai ir delegacijos turėtų tinkamų priemonių, kurios leistų gerai susipažinti su integruotu požiūriu į lygybę, pavyzdžiui, pagal lytį sugrupuotus rodiklius, informaciją ir statistinius duomenis, taip pat biudžeto išteklių paskirstymą atsižvelgiant į lyčių lygybę; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia būtinybę, kad Parlamento komitetai ir delegacijos turėtų tinkamų priemonių, kurios leistų gerai susipažinti su integruotu požiūriu į lygybę, pavyzdžiui, pagal lytį sugrupuotus rodiklius, informaciją ir statistinius duomenis, taip pat biudžeto išteklių paskirstymą atsižvelgiant į lyčių lygybę;

| 11. | pabrėžia, kad įgyvendinant integruotą požiūrį į lygybę reikia atsižvelgti į kiekvieno Parlamento komiteto ar delegacijos specifiką; prašo komitetus ir delegacijas aktyviai dalyvauti Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto reguliariai organizuojamuose vertinimuose, pagrįstuose pirmininkams ir už integruotą požiūrį į lyčių lygybę atsakingiems pirmininkų pavaduotojams pateiktais klausimynais, įskaitant informaciją apie šio pobūdžio trūkumus komitetų ir delegacijų darbe bei kiekvieno komiteto pažangą įgyvendinant integruotą požiūrį į lygybę; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad įgyvendinant integruotą požiūrį į lygybę reikia atsižvelgti į kiekvieno Parlamento komiteto ar delegacijos specifiką; prašo komitetus ir delegacijas aktyviai dalyvauti Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto reguliariai organizuojamuose vertinimuose, pagrįstuose pirmininkams ir už integruotą požiūrį į lyčių lygybę atsakingiems pirmininkų pavaduotojams pateiktais klausimynais, įskaitant informaciją apie šio pobūdžio trūkumus komitetų ir delegacijų darbe bei kiekvieno komiteto pažangą įgyvendinant integruotą požiūrį į lygybę;

| 12. | pabrėžia, kad labai svarbu aiškiai apibrėžti Parlamento komitetų ir delegacijų vaidmenį ir atsakomybę integruoto požiūrio į lyčių lygybę srityje; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad labai svarbu aiškiai apibrėžti Parlamento komitetų ir delegacijų vaidmenį ir atsakomybę integruoto požiūrio į lyčių lygybę srityje;

| 13. | pabrėžia veiksmingo ir koordinuoto bendradarbiavimo tarp lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupės, už integruoto požiūrio į lygybę atsakingo tinklo komitetuose ir tarpparlamentinėse delegacijose bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto svarbą; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia veiksmingo ir koordinuoto bendradarbiavimo tarp lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupės, už integruoto požiūrio į lygybę atsakingo tinklo komitetuose ir tarpparlamentinėse delegacijose bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto svarbą;

| 14. | ragina generalinį sekretorių ir toliau įgyvendinti integruotą strategiją, sudarančią sąlygas derinti šeiminį gyvenimą ir profesinę veiklą bei didesnes galimybes moterims pareigūnėms siekti karjeros; |
| --- | --- |

14.

ragina generalinį sekretorių ir toliau įgyvendinti integruotą strategiją, sudarančią sąlygas derinti šeiminį gyvenimą ir profesinę veiklą bei didesnes galimybes moterims pareigūnėms siekti karjeros;

| 15. | ragina politines frakcijas atsižvelgti į proporcingo lyčių dalyvavimo tikslą skiriant asmenis į didelės atsakomybės reikalaujančias pareigas; |
| --- | --- |

15.

ragina politines frakcijas atsižvelgti į proporcingo lyčių dalyvavimo tikslą skiriant asmenis į didelės atsakomybės reikalaujančias pareigas;

| 16. | ragina Parlamento biurą bendradarbiaujant su valstybių narių parlamentų nariais pabrėžti teigiamą lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupės rodomą pavyzdį; |
| --- | --- |

16.

ragina Parlamento biurą bendradarbiaujant su valstybių narių parlamentų nariais pabrėžti teigiamą lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupės rodomą pavyzdį;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Europos Tarybai. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Europos Tarybai.

---

(1)  OL L 269, 2002 10 5, p. 15.

(2)  OL C 61 E, 2004 3 10, p. 384.

(3)  OL C 244 E, 2007 10 18, p. 225.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/20

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisLaikinasis prekybos susitarimas su Turkmėnistanu

P6_TA(2009)0252

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Laikinojo prekybos susitarimo su Turkmėnistanu

2010/C 184 E/05

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos ir Komisijos sprendimo (COM(1998)0617),

atsižvelgdamas į Laikinąjį susitarimą tarp Europos bendrijos, Europos anglių ir plieno bendrijos, Europos atominės energijos bendrijos ir Turkmėnistano dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų sudarymo (5144/1999),

atsižvelgdamas į EB sutarties 133 straipsnį ir 300 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdamas į EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C5–0338/1999),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 20 d. rezoliuciją dėl ES strategijos Centrinės Azijos atžvilgiu (1),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 22 d. poziciją dėl pirmiau nurodyto pasiūlymo (2),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi Europos Bendrijų ir Turkmėnistano santykius šiuo metu reglamentuoja 1989 m. Europos ekonominės bendrijos, Europos anglių ir plieno bendrijos, Europos atominės energijos bendrijos ir Tarybų Socialistinių Respublikų Sąjungos 1989 m. gruodžio mėn. sudarytas Susitarimas dėl prekybos bei komercinio ir ekonominio bendradarbiavimo; kadangi šiame susitarime nėra straipsnio dėl žmogaus teisių, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Bendrijų ir Turkmėnistano santykius šiuo metu reglamentuoja 1989 m. Europos ekonominės bendrijos, Europos anglių ir plieno bendrijos, Europos atominės energijos bendrijos ir Tarybų Socialistinių Respublikų Sąjungos 1989 m. gruodžio mėn. sudarytas Susitarimas dėl prekybos bei komercinio ir ekonominio bendradarbiavimo; kadangi šiame susitarime nėra straipsnio dėl žmogaus teisių,

| B. | kadangi 1998 m. gruodžio 2 d. sudarytas Europos bendrijos, Europos anglių ir plieno bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Turkmėnistano laikinasis susitarimas dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų galutinis, šiuo metu yra tvirtinamas Taryboje, |
| --- | --- |

B.

kadangi 1998 m. gruodžio 2 d. sudarytas Europos bendrijos, Europos anglių ir plieno bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Turkmėnistano laikinasis susitarimas dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų galutinis, šiuo metu yra tvirtinamas Taryboje,

| C. | kadangi partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas (PBS) su Turkmėnistanu buvo parafuotas 1997 m. gegužės mėn. ir pasirašytas 1998 m.; kadangi nuo to laiko PBS ratifikavo 11 valstybių narių, Prancūzija, Airija, Jungtinė Karalystė ir Graikija dar turi tai padaryti, o 12 naujųjų valstybių narių ratifikuos jį pasirašydamos bendrą protokolą; kadangi 2004 m. Turkmėnistanas ratifikavo PBS, |
| --- | --- |

C.

kadangi partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas (PBS) su Turkmėnistanu buvo parafuotas 1997 m. gegužės mėn. ir pasirašytas 1998 m.; kadangi nuo to laiko PBS ratifikavo 11 valstybių narių, Prancūzija, Airija, Jungtinė Karalystė ir Graikija dar turi tai padaryti, o 12 naujųjų valstybių narių ratifikuos jį pasirašydamos bendrą protokolą; kadangi 2004 m. Turkmėnistanas ratifikavo PBS,

| D. | kadangi visiškai ratifikuotas PBS bus sudarytas pradiniam 10 metų laikotarpiui, po kurio jis bus kasmet atnaujinamas, jei nė viena šalis jo nenutrauks; kadangi šalys gali išplėsti ar iš dalies pakeisti PBS arba toliau jį tobulinti atsižvelgdamos į naujas aplinkybes, |
| --- | --- |

D.

kadangi visiškai ratifikuotas PBS bus sudarytas pradiniam 10 metų laikotarpiui, po kurio jis bus kasmet atnaujinamas, jei nė viena šalis jo nenutrauks; kadangi šalys gali išplėsti ar iš dalies pakeisti PBS arba toliau jį tobulinti atsižvelgdamos į naujas aplinkybes,

| E. | kadangi Turkmėnistanui tenka svarbus vaidmuo Centrinės Azijos regione, taigi norima, kad ši šalis ir Europos Sąjunga glaudžiai bendradarbiautų, |
| --- | --- |

E.

kadangi Turkmėnistanui tenka svarbus vaidmuo Centrinės Azijos regione, taigi norima, kad ši šalis ir Europos Sąjunga glaudžiai bendradarbiautų,

| F. | kadangi pasikeitus prezidentui padėtis Turkmėnistane pagerėjo; kadangi režimas parodė savo pasiryžimą vykdyti svarbias reformas, kadangi kai kuriose svarbiose srityse, pvz., žmogaus teisių, teisinės valstybės, demokratijos ir asmens laisvių, vis dar reikia nemažos pažangos, |
| --- | --- |

F.

kadangi pasikeitus prezidentui padėtis Turkmėnistane pagerėjo; kadangi režimas parodė savo pasiryžimą vykdyti svarbias reformas, kadangi kai kuriose svarbiose srityse, pvz., žmogaus teisių, teisinės valstybės, demokratijos ir asmens laisvių, vis dar reikia nemažos pažangos,

| G. | kadangi siūlomame Europos Bendrijų ir Turkmėnistano laikinajame prekybos susitarime (LPS) keliama sąlyga, kad bendradarbiavimas turi vykti gerbiant demokratijos principus ir žmogaus teises, |
| --- | --- |

G.

kadangi siūlomame Europos Bendrijų ir Turkmėnistano laikinajame prekybos susitarime (LPS) keliama sąlyga, kad bendradarbiavimas turi vykti gerbiant demokratijos principus ir žmogaus teises,

| H. | kadangi tokiu būdu LPS galėtų prisidėti prie Turkmėnistane vykdomų demokratinių reformų pažangos, |
| --- | --- |

H.

kadangi tokiu būdu LPS galėtų prisidėti prie Turkmėnistane vykdomų demokratinių reformų pažangos,

| I. | kadangi LPS yra numatyta priemonė, pagal kurią bet kuri šalis gali nutraukti susitarimą apie tai pranešusi kitai šaliai, |
| --- | --- |

I.

kadangi LPS yra numatyta priemonė, pagal kurią bet kuri šalis gali nutraukti susitarimą apie tai pranešusi kitai šaliai,

| 1. | pažymi, kad pasikeitus prezidentui Turkmėnistane esama ženklų, jog norima vykdyti reformas svarbiose srityse; ypač teigiamai vertina tai, jog buvo įsteigtas Nacionalinis demokratijos ir žmogaus teisių institutas; atkreipia dėmesį į konstitucijos persvarstymo procesą, kuriuo siekiama stiprinti demokratiją, asmens laisves ir teisinę valstybę; taip pat atkreipia dėmesį į rinkimų įstatymo persvarstymą; teigiamai vertina Turkmėnistano prisijungimą prie tarptautinių konvencijų, pvz., Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto antrojo fakultatyvinio protokolo siekiant uždrausti mirties bausmę ir Moterų politinių teisių konvencijos; teigiamai vertina švietimo sistemos reformas, kuriomis siekiama užtikrinti aukštesnę švietimo kokybę ir didesnę studentų lygybę; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad pasikeitus prezidentui Turkmėnistane esama ženklų, jog norima vykdyti reformas svarbiose srityse; ypač teigiamai vertina tai, jog buvo įsteigtas Nacionalinis demokratijos ir žmogaus teisių institutas; atkreipia dėmesį į konstitucijos persvarstymo procesą, kuriuo siekiama stiprinti demokratiją, asmens laisves ir teisinę valstybę; taip pat atkreipia dėmesį į rinkimų įstatymo persvarstymą; teigiamai vertina Turkmėnistano prisijungimą prie tarptautinių konvencijų, pvz., Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto antrojo fakultatyvinio protokolo siekiant uždrausti mirties bausmę ir Moterų politinių teisių konvencijos; teigiamai vertina švietimo sistemos reformas, kuriomis siekiama užtikrinti aukštesnę švietimo kokybę ir didesnę studentų lygybę;

| 2. | ragina Turkmėnistano vyriausybę skubiai užtikrinti demokratijos ir teisinės valstybės principų laikymąsi; ypač ragina užtikrinti laisvus ir demokratiškus rinkimus, religijų laisvę, tikros pilietinės visuomenės vystymąsi, paleisti visus politinius ir sąžinės kalinius, panaikinti judėjimo apribojimus ir įsileisti nepriklausomus stebėtojus; |
| --- | --- |

2.

ragina Turkmėnistano vyriausybę skubiai užtikrinti demokratijos ir teisinės valstybės principų laikymąsi; ypač ragina užtikrinti laisvus ir demokratiškus rinkimus, religijų laisvę, tikros pilietinės visuomenės vystymąsi, paleisti visus politinius ir sąžinės kalinius, panaikinti judėjimo apribojimus ir įsileisti nepriklausomus stebėtojus;

| 3. | pabrėžia, jog Europos Sąjunga turi ir toliau skatinti šias permainas; pabrėžia, kad Turkmėnistano vyriausybės veiksmai turi būti atidžiai ir reguliariai stebimi; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, jog Europos Sąjunga turi ir toliau skatinti šias permainas; pabrėžia, kad Turkmėnistano vyriausybės veiksmai turi būti atidžiai ir reguliariai stebimi;

| 4. | prašo Tarybą ir Komisiją reguliariai ir išsamiai informuoti Parlamentą apie žmogaus teisių padėtį Turkmėnistane; |
| --- | --- |

4.

prašo Tarybą ir Komisiją reguliariai ir išsamiai informuoti Parlamentą apie žmogaus teisių padėtį Turkmėnistane;

| 5. | apgailestauja, kad keliose srityse, ypač žmogaus teisių ir demokratijos, padėtis tebėra nepatenkinama; ypač atkreipia dėmesį į tai, jog visi politiniai kaliniai turi būti besąlygiškai paleisti; pabrėžia, jog svarbu panaikinti visas laisvo judėjimo kliūtis ir leisti nepriklausomiems stebėtojams, įskaitant Tarptautinio Raudonojo Kryžiaus darbuotojus, laisvai patekti į šalį; ragina toliau gerinti padėtį pilietinių laisvių ir nevyriausybinių organizacijų veiklos srityse; pabrėžia, jog reikia vykdyti visų lygmenų ir visų sričių valdymo reformas; |
| --- | --- |

5.

apgailestauja, kad keliose srityse, ypač žmogaus teisių ir demokratijos, padėtis tebėra nepatenkinama; ypač atkreipia dėmesį į tai, jog visi politiniai kaliniai turi būti besąlygiškai paleisti; pabrėžia, jog svarbu panaikinti visas laisvo judėjimo kliūtis ir leisti nepriklausomiems stebėtojams, įskaitant Tarptautinio Raudonojo Kryžiaus darbuotojus, laisvai patekti į šalį; ragina toliau gerinti padėtį pilietinių laisvių ir nevyriausybinių organizacijų veiklos srityse; pabrėžia, jog reikia vykdyti visų lygmenų ir visų sričių valdymo reformas;

| 6. | pabrėžia, jog ekonominiai ir prekybiniai santykiai yra svarbūs siekiant atviresnės Turkmėnistano visuomenės ir geresnės Turkmėnistano piliečių demokratinės, ekonominės ir socialinės padėties; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, jog ekonominiai ir prekybiniai santykiai yra svarbūs siekiant atviresnės Turkmėnistano visuomenės ir geresnės Turkmėnistano piliečių demokratinės, ekonominės ir socialinės padėties;

| 7. | mano, kad LPS, kuriame reglamentuojami ir ekonominiai santykiai, gali būti labai svarbia priemone siekiant tvirtų ir tvarių Europos Sąjungos ir Turkmėnistano santykių ir svertu stiprinant reformų procesą Turkmėnistane; |
| --- | --- |

7.

mano, kad LPS, kuriame reglamentuojami ir ekonominiai santykiai, gali būti labai svarbia priemone siekiant tvirtų ir tvarių Europos Sąjungos ir Turkmėnistano santykių ir svertu stiprinant reformų procesą Turkmėnistane;

| 8. | pabrėžia, kad sudarius LPS Turkmėnistanui nėra suteikiama neribota veiksmų laisvė; taigi ragina griežtai stebėti ir reguliariai peržiūrėti raidą svarbiose srityse Turkmėnistane ir, esant reikalui, nutraukti susitarimą, jei atsiras požymių, jog susitarimo sąlygos nėra vykdomos; prašo reguliariai teikti naujausius Komisijos ir Tarybos vykdomos stebėsenos duomenis; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad sudarius LPS Turkmėnistanui nėra suteikiama neribota veiksmų laisvė; taigi ragina griežtai stebėti ir reguliariai peržiūrėti raidą svarbiose srityse Turkmėnistane ir, esant reikalui, nutraukti susitarimą, jei atsiras požymių, jog susitarimo sąlygos nėra vykdomos; prašo reguliariai teikti naujausius Komisijos ir Tarybos vykdomos stebėsenos duomenis;

| 9. | ragina Tarybą ir Komisiją į PBS įtraukti su žmogaus teisėmis susijusį sustabdymo straipsnį; pabrėžia, kad reikėtų laikytis Jungtinių Tautų Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos; ragina Tarybą priimti bet kokį Parlamento reikalavimą nutraukti susitarimą; |
| --- | --- |

9.

ragina Tarybą ir Komisiją į PBS įtraukti su žmogaus teisėmis susijusį sustabdymo straipsnį; pabrėžia, kad reikėtų laikytis Jungtinių Tautų Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos; ragina Tarybą priimti bet kokį Parlamento reikalavimą nutraukti susitarimą;

| 10. | ragina Tarybą ir Komisiją į PBS taip pat įtraukti peržiūrėjimo sąlygą; prašo konsultuotis su Parlamentu PBS peržiūrėjimo klausimais; |
| --- | --- |

10.

ragina Tarybą ir Komisiją į PBS taip pat įtraukti peržiūrėjimo sąlygą; prašo konsultuotis su Parlamentu PBS peržiūrėjimo klausimais;

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, jog norint, kad PBS įsigaliotų, reikia Parlamento pritarimo; nors, deja, Parlamento pritarimo nereikia, kad įsigaliotų LPS, ragina visiškai atsižvelgti į šioje rezoliucijoje iškeltus klausimus, kadangi priešingu atveju Parlamentas gali nesuteikti pritarimo PBS; atitinkamai ketina savo nuomonę dėl LPS grįsti atsakymais, pateiktais Tarybos ir Komisijos pareiškimuose; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į tai, jog norint, kad PBS įsigaliotų, reikia Parlamento pritarimo; nors, deja, Parlamento pritarimo nereikia, kad įsigaliotų LPS, ragina visiškai atsižvelgti į šioje rezoliucijoje iškeltus klausimus, kadangi priešingu atveju Parlamentas gali nesuteikti pritarimo PBS; atitinkamai ketina savo nuomonę dėl LPS grįsti atsakymais, pateiktais Tarybos ir Komisijos pareiškimuose;

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Turkmėnistano vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

12.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Turkmėnistano vyriausybei ir parlamentui.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0059.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0253.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/23

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisBendra Europos imigracijos politika

P6_TA(2009)0257

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros Europos imigracijos politikos. Principai, veiksmai ir priemonės (2008/2331(INI))

2010/C 184 E/06

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Komisijos komunikatą „Bendra Europos imigracijos politika. Principai, veiksmai ir priemonės“ (COM(2008)0359),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 26 d. Regionų komiteto nuomonę dėl bendros Europos imigracijos politikos (1),

atsižvelgdamas į Europos imigracijos ir prieglobsčio paktą, kurį Europos Vadovų Taryba patvirtino 2008 m. spalio 15 ir 16 d. (2),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/115/EB dėl bendrų nelegaliai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo standartų ir tvarkos valstybėse narėse (Grąžinimo direktyva) (3),

atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 863/2007, nustatantį Skubios pasienio pagalbos būrių sudarymo mechanizmą (4),

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (nauja redakcija) (COM(2008)0820),

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 17 d. Komisijos komunikatą „Vieneri metai po Lisabonos aukščiausiojo lygio susitikimo: Afrikos ir ES partnerystės įgyvendinimas“ (COM(2008)0617),

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 13 d. Komisijos komunikatą „Pasirengimas kitiems Europos Sąjungos sienų valdymo etapams“ (COM(2008)0069),

atsižvelgdamas į Komisijos darbo dokumentą „ES plano dėl prekybos žmonėmis prevencijai ir kovai su ja skirtų geriausios praktikos, standartų ir procedūrų įgyvendinimo įvertinimas ir stebėsena“ (COM(2008)0657),

atsižvelgdamas į Bendrą Afrikos ir ES strategiją ir jos pirmąjį veiksmų planą (2008–2010) – strateginę partnerystę, dėl kurios susitarta Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikime Lisabonoje 2007 m. gruodžio 8–9 d. (5),

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 30 d. Komisijos komunikatą „Visuotinis požiūris į migraciją po vienerių metų: visapusės Europos migracijos politikos link“ (COM(2006)0735),

atsižvelgdamas į Hagos programą dėl laisvės, saugumo ir teisingumo Europos Sąjungoje stiprinimo, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2004 m. lapkričio 4–5 d.,

atsižvelgdamas į 1999 m. spalio 15 ir 16 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintą Tamperės programą, kurioje nustatyta nuosekli imigracijos ir prieglobsčio strategija,

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 10 d. rezoliuciją „Būsimoji bendra Europos prieglobsčio sistema“ (6),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kurioje numatomos sankcijos nelegaliai esančių trečiųjų šalių piliečių darbdaviams (7),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl direktyvos 2003/9/EB, kuria nustatomos minimalios prieglobsčio prašytojų priėmimo normos, įgyvendinimo Europos Sąjungoje: Piliečių laisvių komiteto 2005-2008 m. vizitai (8),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl agentūros FRONTEX ir Europos sienų stebėjimo sistemos (EUROSUR) vertinimo ir būsimos plėtros (9),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir apsigyvenimo siekiant dirbti aukštos kvalifikacijos darbą sąlygų (10),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento poziciją dėl pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą dėl vienos paraiškų dėl vieno leidimo trečiųjų šalių piliečiams apsigyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje pateikimo procedūros ir valstybėje narėje teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių darbuotojų vienodų teisių (11),

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 2 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Dublino sistemos vertinimo (12),

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/109/EB siekiant išplėsti jos taikymo sritį asmenims, kuriems suteikiama tarptautinė apsauga (13),

atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 26 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl teisėtos migracijos politikos plano (14),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 26 d. rezoliuciją dėl politikos prioritetų kovojant su nelegalia trečiųjų šalių piliečių imigracija (15),

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl imigrantų integracijos Europos Sąjungoje strategijos ir priemonių (16),

atsižvelgdamas į Amsterdamo sutartį, kuria remiantis įgaliojimai ir atsakomybė imigracijos ir prieglobsčio srityse suteikiami Bendrijai, ir į EB sutarties 63 straipsnį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A6–0251/2009),

| A. | kadangi migracija į Europą visada egzistuos tol, kol bus dideli Europos ir kitų pasaulio regionų gerovės ir gyvenimo kokybės skirtumai, |
| --- | --- |

A.

kadangi migracija į Europą visada egzistuos tol, kol bus dideli Europos ir kitų pasaulio regionų gerovės ir gyvenimo kokybės skirtumai,

| B. | kadangi bendras požiūris į imigraciją Europos Sąjungoje tapo būtinas, ypač bendroje erdvėje be vidaus sienų kontrolės, kur vienos valstybės narės veikimas ar neveikimas turi tiesioginį poveikį kitoms valstybėms narėms ir visai ES, |
| --- | --- |

B.

kadangi bendras požiūris į imigraciją Europos Sąjungoje tapo būtinas, ypač bendroje erdvėje be vidaus sienų kontrolės, kur vienos valstybės narės veikimas ar neveikimas turi tiesioginį poveikį kitoms valstybėms narėms ir visai ES,

| C. | kadangi blogai valdoma migracija gali sugriauti paskirties šalių socialinę sanglaudą ir taip pat gali pakenkti kilmės šalims ir patiems migrantams, |
| --- | --- |

C.

kadangi blogai valdoma migracija gali sugriauti paskirties šalių socialinę sanglaudą ir taip pat gali pakenkti kilmės šalims ir patiems migrantams,

| D. | kadangi reguliari migracija sudaro galimybes, teikiančias naudą ir migrantams ir kilmės šalims, nes šios naudojasi savo migrantų siunčiamais pinigais, ir taip pat valstybėms narėms, tačiau pažanga reguliarios migracijos srityje turi būti neatsiejama nuo veiksmingos kovos su nereguliaria imigracija, ypač turint galvoje, kad ši imigracija sudaro sąlygas prekyba žmonėmis užsiimančių organizacijų egzistavimui, |
| --- | --- |

D.

kadangi reguliari migracija sudaro galimybes, teikiančias naudą ir migrantams ir kilmės šalims, nes šios naudojasi savo migrantų siunčiamais pinigais, ir taip pat valstybėms narėms, tačiau pažanga reguliarios migracijos srityje turi būti neatsiejama nuo veiksmingos kovos su nereguliaria imigracija, ypač turint galvoje, kad ši imigracija sudaro sąlygas prekyba žmonėmis užsiimančių organizacijų egzistavimui,

| E. | atsižvelgiant į tai, kad tikra bendra Europos imigracijos politika turėtų būti pagrįsta ne tik kova su nereguliaria migracija, bet taip pat bendradarbiavimu su trečiomis ir tranzito šalimis bei tinkamos migrantų integracijos politikos buvimu, |
| --- | --- |

E.

atsižvelgiant į tai, kad tikra bendra Europos imigracijos politika turėtų būti pagrįsta ne tik kova su nereguliaria migracija, bet taip pat bendradarbiavimu su trečiomis ir tranzito šalimis bei tinkamos migrantų integracijos politikos buvimu,

| F. | kadangi Europos migracijos politika turi neprieštarauti tarptautinės teisės normoms, ypač toms, kurios susijusios su žmogaus teisėmis, asmens orumu ir teisėmis į prieglobstį, |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos migracijos politika turi neprieštarauti tarptautinės teisės normoms, ypač toms, kurios susijusios su žmogaus teisėmis, asmens orumu ir teisėmis į prieglobstį,

| G. | kadangi Europos Sąjunga turi išlikti svetinga teisę apsigyventi gavusiems asmenims, darbo imigrantams, jų šeimos nariams, studentams arba asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos Sąjunga turi išlikti svetinga teisę apsigyventi gavusiems asmenims, darbo imigrantams, jų šeimos nariams, studentams arba asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga,

| H. | atsižvelgiant į tai, kad pastaraisiais dešimtmečiais migrantams teko labai svarbus vaidmuo ES plėtroje bei vystant Europos projektą ir kad būtina pripažinti šią jų svarbią reikšmę, taip pat pripažinti, kad migrantų darbas ir toliau reikalingas Sąjungai, |
| --- | --- |

H.

atsižvelgiant į tai, kad pastaraisiais dešimtmečiais migrantams teko labai svarbus vaidmuo ES plėtroje bei vystant Europos projektą ir kad būtina pripažinti šią jų svarbią reikšmę, taip pat pripažinti, kad migrantų darbas ir toliau reikalingas Sąjungai,

| I. | kadangi atsižvelgiant į EUROSTATO statistinius duomenis per vidutinės trukmės laikotarpį Europos Sąjungos demografinis senėjimas taps realybe ir iki 2060 m. aktyvių gyventojų skaičius gali sumažėti beveik 50 milijonų, kadangi imigracija galėtų padėti pasiekti gerų ES ekonominės veiklos rezultatų, |
| --- | --- |

I.

kadangi atsižvelgiant į EUROSTATO statistinius duomenis per vidutinės trukmės laikotarpį Europos Sąjungos demografinis senėjimas taps realybe ir iki 2060 m. aktyvių gyventojų skaičius gali sumažėti beveik 50 milijonų, kadangi imigracija galėtų padėti pasiekti gerų ES ekonominės veiklos rezultatų,

| J. | kadangi su augimu ir užimtumu susiję Lisabonos strategijos principai priklauso nuo galimo darbo jėgos trūkumo, galinčio sutrukdyti įgyvendinti jos tikslus, ir kadangi nedarbas šiuo metu didėja; kadangi šis trūkumas trumpuoju laikotarpiu gali būti sušvelnintas tinkamai ir struktūrizuotai valdant ekonominę imigraciją, |
| --- | --- |

J.

kadangi su augimu ir užimtumu susiję Lisabonos strategijos principai priklauso nuo galimo darbo jėgos trūkumo, galinčio sutrukdyti įgyvendinti jos tikslus, ir kadangi nedarbas šiuo metu didėja; kadangi šis trūkumas trumpuoju laikotarpiu gali būti sušvelnintas tinkamai ir struktūrizuotai valdant ekonominę imigraciją,

| K. | kadangi imigrantams dažnai tenka dirbti laikinus, žemos kvalifikacijos reikalaujančius darbus arba tokius, kuriems jų kvalifikacija yra per aukšta, |
| --- | --- |

K.

kadangi imigrantams dažnai tenka dirbti laikinus, žemos kvalifikacijos reikalaujančius darbus arba tokius, kuriems jų kvalifikacija yra per aukšta,

| L. | kadangi ES taip pat turėtų labiau stengtis viduje spręsti darbo ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumo problemas, pasitelkdama šiuo metu ne visu pajėgumu dirbančius gyventojus, pvz., neįgaliuosius, asmenis, turinčius mokymosi sunkumų, ar tuos, kurie ilgą laiką buvo bedarbiai prieglobsčio prašytojai, o dabar jau yra nuolatiniai valstybės gyventojai, |
| --- | --- |

L.

kadangi ES taip pat turėtų labiau stengtis viduje spręsti darbo ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumo problemas, pasitelkdama šiuo metu ne visu pajėgumu dirbančius gyventojus, pvz., neįgaliuosius, asmenis, turinčius mokymosi sunkumų, ar tuos, kurie ilgą laiką buvo bedarbiai prieglobsčio prašytojai, o dabar jau yra nuolatiniai valstybės gyventojai,

| M. | kadangi moterų imigrančių skaičius ES nuolat auga; suskaičiuota, kad jos sudaro maždaug 54 proc. visų imigrantų skaičiaus; |
| --- | --- |

M.

kadangi moterų imigrančių skaičius ES nuolat auga; suskaičiuota, kad jos sudaro maždaug 54 proc. visų imigrantų skaičiaus;

| N. | kadangi dėl žemo išsilavinimo lygio, nepalankių stereotipų ir patirties, įgytos gimtojoje šalyje, taip pat ir dėl neigiamų stereotipų ir diskriminacijos valstybėse narėse, dauguma moterų imigrančių susiduria su didelėmis problemomis integruodamosi ir patekdamos į darbo rinką; kadangi daugelis į ES atvykusių jaunų moterų, nors ir turi aukštą išsilavinimo lygį, dirba palyginti nekvalifikuotą darbą; |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl žemo išsilavinimo lygio, nepalankių stereotipų ir patirties, įgytos gimtojoje šalyje, taip pat ir dėl neigiamų stereotipų ir diskriminacijos valstybėse narėse, dauguma moterų imigrančių susiduria su didelėmis problemomis integruodamosi ir patekdamos į darbo rinką; kadangi daugelis į ES atvykusių jaunų moterų, nors ir turi aukštą išsilavinimo lygį, dirba palyginti nekvalifikuotą darbą;

Bendrosios pastabos

| 1. | labai remia idėją sukurti bendrą Europos imigracijos politiką, pagrįstą aukšto lygio politiniu ir praktiniu solidarumu, abipusiu pasitikėjimu, skaidrumu, partneryste, bendra atsakomybe ir pastangomis, taikant bendrus principus ir konkrečius veiksmus, bei pagrįstą vertybėmis, įtvirtintomis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje; |
| --- | --- |

1.

labai remia idėją sukurti bendrą Europos imigracijos politiką, pagrįstą aukšto lygio politiniu ir praktiniu solidarumu, abipusiu pasitikėjimu, skaidrumu, partneryste, bendra atsakomybe ir pastangomis, taikant bendrus principus ir konkrečius veiksmus, bei pagrįstą vertybėmis, įtvirtintomis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje;

| 2. | kartoja, kad migracijos srautų valdymas turi būti grindžiamas suderintu požiūriu, kuriuo būtų atsižvelgiama į ES ir jos valstybių narių demografinę ir ekonominę padėtį; |
| --- | --- |

2.

kartoja, kad migracijos srautų valdymas turi būti grindžiamas suderintu požiūriu, kuriuo būtų atsižvelgiama į ES ir jos valstybių narių demografinę ir ekonominę padėtį;

| 3. | mano, kad bendrai imigracijos politikai būtų naudingos dažnesnės reguliarios konsultacijos su pilietinės visuomenės organizacijomis, įskaitant migrantų organizacijas; |
| --- | --- |

3.

mano, kad bendrai imigracijos politikai būtų naudingos dažnesnės reguliarios konsultacijos su pilietinės visuomenės organizacijomis, įskaitant migrantų organizacijas;

| 4. | apgailestauja, kad iki šiol bendrosios teisėtos migracijos politikos įgyvendinimas yra per daug ribotas ir palankiai vertina naujas bendros Europos imigracijos politikos nustatytas teisėkūros priemones; |
| --- | --- |

4.

apgailestauja, kad iki šiol bendrosios teisėtos migracijos politikos įgyvendinimas yra per daug ribotas ir palankiai vertina naujas bendros Europos imigracijos politikos nustatytas teisėkūros priemones;

| 5. | pabrėžia, kad nuosekli ir suderinta bendra Europos imigracijos politika prisideda prie ES patikimumo jos santykiuose su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad nuosekli ir suderinta bendra Europos imigracijos politika prisideda prie ES patikimumo jos santykiuose su trečiosiomis šalimis;

| 6. | primena, kad norint valdyti migraciją, reikalingas regioninių ir vietos valdžios institucijų dalyvavimas, partnerystė ir bendradarbiavimas su trečiosiomis kilmės ir tranzito šalimis, kurioms dažnai atrodo, kad jos verčiamos laikytis vienašalių sprendimų; pabrėžia, kad toks bendradarbiavimas gali vykti tik tada, kai trečioji šalis laikosi tarptautinės teisės aktų dėl žmogaus teisių ir jų apsaugos ir yra pasirašiusi 1951 m. Ženevos konvenciją dėl pabėgėlių statuso; |
| --- | --- |

6.

primena, kad norint valdyti migraciją, reikalingas regioninių ir vietos valdžios institucijų dalyvavimas, partnerystė ir bendradarbiavimas su trečiosiomis kilmės ir tranzito šalimis, kurioms dažnai atrodo, kad jos verčiamos laikytis vienašalių sprendimų; pabrėžia, kad toks bendradarbiavimas gali vykti tik tada, kai trečioji šalis laikosi tarptautinės teisės aktų dėl žmogaus teisių ir jų apsaugos ir yra pasirašiusi 1951 m. Ženevos konvenciją dėl pabėgėlių statuso;

| 7. | mano, kad imigracija į ES nėra tinkamas atsakas į problemas, su kuriomis susiduria besivystančios šalys, ir kad bendra imigracijos politika turi būti įgyvendinama kartu su veiksminga kilmės šalių vystymosi politika; |
| --- | --- |

7.

mano, kad imigracija į ES nėra tinkamas atsakas į problemas, su kuriomis susiduria besivystančios šalys, ir kad bendra imigracijos politika turi būti įgyvendinama kartu su veiksminga kilmės šalių vystymosi politika;

| 8. | džiaugiasi, kad Europos Vadovų Taryba patvirtinto pirmiau minėtą Europos imigracijos ir prieglobsčio paktą, o Komisija pirmiau minėtame Komunikate „Dėl bendros Europos imigracijos politikos. Principai, veiksmai ir priemonės“ numatė veiksmus bei priemones ir pateikė pasiūlymų; ragina Tarybą ir Komisiją nedelsiant pradėti šių įsipareigojimų įgyvendinimo etapą; |
| --- | --- |

8.

džiaugiasi, kad Europos Vadovų Taryba patvirtinto pirmiau minėtą Europos imigracijos ir prieglobsčio paktą, o Komisija pirmiau minėtame Komunikate „Dėl bendros Europos imigracijos politikos. Principai, veiksmai ir priemonės“ numatė veiksmus bei priemones ir pateikė pasiūlymų; ragina Tarybą ir Komisiją nedelsiant pradėti šių įsipareigojimų įgyvendinimo etapą;

| 9. | pritaria Lisabonos sutartyje išdėstytoms su institucine sąranga susijusioms nuostatoms visų pirma bendro sprendimo ir kvalifikuotos daugumos balsavimo procedūros taikymui visoms imigracijos politikos sritims, ES įgaliojimų vizų ir sienų apsaugos srityse išaiškinimui, didesnių ES įgaliojimų suteikimui prieglobsčio srityje, taip pat legalios ir neteisėtos imigracijos srityje; |
| --- | --- |

9.

pritaria Lisabonos sutartyje išdėstytoms su institucine sąranga susijusioms nuostatoms visų pirma bendro sprendimo ir kvalifikuotos daugumos balsavimo procedūros taikymui visoms imigracijos politikos sritims, ES įgaliojimų vizų ir sienų apsaugos srityse išaiškinimui, didesnių ES įgaliojimų suteikimui prieglobsčio srityje, taip pat legalios ir neteisėtos imigracijos srityje;

| 10. | mano, kad siekiant bendros imigracijos politikos taip pat reikia suformuoti bendrą prieglobsčio politiką, ir primena pirmiau minėtą rezoliuciją dėl Bendros Europos prieglobsčio sistemos (BEPS) ateitį, taip pat Komisijos pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo siekiama įkurti Europos prieglobsčio paramos tarnybą; |
| --- | --- |

10.

mano, kad siekiant bendros imigracijos politikos taip pat reikia suformuoti bendrą prieglobsčio politiką, ir primena pirmiau minėtą rezoliuciją dėl Bendros Europos prieglobsčio sistemos (BEPS) ateitį, taip pat Komisijos pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo siekiama įkurti Europos prieglobsčio paramos tarnybą;

Gerovė ir imigracija

Teisėta migracija

| 11. | mano, kad teisėta migracija ir toliau yra būtina norint patenkinti Europos demografinius, darbo rinkos ir įgūdžių poreikius, dėl demografinio nuosmukio ir senėjimo poveikio ekonomikai; ji taip pat prisideda prie trečiųjų šalių vystymosi, nes keičiamasi žiniomis ir pažangiąja patirtimi ir taip pat dėl migrantų piniginių perlaidų; ragina diegti saugias sistemas, kurios padėtų lengviau atlikti finansines perlaidas į trečiąsias šalis; |
| --- | --- |

11.

mano, kad teisėta migracija ir toliau yra būtina norint patenkinti Europos demografinius, darbo rinkos ir įgūdžių poreikius, dėl demografinio nuosmukio ir senėjimo poveikio ekonomikai; ji taip pat prisideda prie trečiųjų šalių vystymosi, nes keičiamasi žiniomis ir pažangiąja patirtimi ir taip pat dėl migrantų piniginių perlaidų; ragina diegti saugias sistemas, kurios padėtų lengviau atlikti finansines perlaidas į trečiąsias šalis;

| 12. | mano, kad teisėta migracija turi būti neteisėtos imigracijos alternatyva, nes ji suteikia galimybę teisėtai, saugiai ir organizuotai patekti į Europos Sąjungą; |
| --- | --- |

12.

mano, kad teisėta migracija turi būti neteisėtos imigracijos alternatyva, nes ji suteikia galimybę teisėtai, saugiai ir organizuotai patekti į Europos Sąjungą;

| 13. | primena, kad Komisijos pateiktose prognozėse apskaičiuota, kad 2050 m. reikės 60 mln. migruojančių darbuotojų, ir dėl to reikia atverti teisėtus migracijos kanalus; |
| --- | --- |

13.

primena, kad Komisijos pateiktose prognozėse apskaičiuota, kad 2050 m. reikės 60 mln. migruojančių darbuotojų, ir dėl to reikia atverti teisėtus migracijos kanalus;

| 14. | pabrėžia poreikį visapusiškai įvertinti ES įgūdžių ir rinkos poreikius; tačiau mano, kad kiekviena valstybė narė turėtų ir toliau reguliuoti, kiek žmonių reikia jos darbo rinkai, ir taikant pereinamojo laikotarpio priemones atsižvelgti į Bendrijos pirmenybės principą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia poreikį visapusiškai įvertinti ES įgūdžių ir rinkos poreikius; tačiau mano, kad kiekviena valstybė narė turėtų ir toliau reguliuoti, kiek žmonių reikia jos darbo rinkai, ir taikant pereinamojo laikotarpio priemones atsižvelgti į Bendrijos pirmenybės principą;

| 15. | palaiko nacionalinių „imigracijos profilių“ kūrimą siekiant parodyti bendrą imigracijos kiekvienoje valstybėje narėje bet kokiu nustatytu metu padėtį, o šių profilių pagrindiniu aspektu turi būti darbo rinkos poreikiai; |
| --- | --- |

15.

palaiko nacionalinių „imigracijos profilių“ kūrimą siekiant parodyti bendrą imigracijos kiekvienoje valstybėje narėje bet kokiu nustatytu metu padėtį, o šių profilių pagrindiniu aspektu turi būti darbo rinkos poreikiai;

| 16. | dar kartą pabrėžia poreikį didinti ES patrauklumą aukštos kvalifikacijos darbuotojams, pavyzdžiui pateikiant informaciją apie paskirties ir priimančias darbo rinkas; atsižvelgiant į galimus protų nutekėjimo iš kilmės valstybių padarinius; mano, kad protų nutekėjimą galima mažinti pasitelkiant laikiną arba apykaitinę migraciją, numatant mokymus kilmės šalyse, kad galėtų būti išsaugotos svarbiausių sektorių profesijos, ypač susijusios su švietimu ir medicina, ir pasirašant bendradarbiavimo susitarimus su kilmės šalimis; ragina valstybes nares vengti personalo iš besivystančių šalių, kuriose trūksta žmogiškųjų išteklių tokiuose svarbiuose sektoriuose, kaip sveikata ir švietimas, aktyvaus įdarbinimo; |
| --- | --- |

16.

dar kartą pabrėžia poreikį didinti ES patrauklumą aukštos kvalifikacijos darbuotojams, pavyzdžiui pateikiant informaciją apie paskirties ir priimančias darbo rinkas; atsižvelgiant į galimus protų nutekėjimo iš kilmės valstybių padarinius; mano, kad protų nutekėjimą galima mažinti pasitelkiant laikiną arba apykaitinę migraciją, numatant mokymus kilmės šalyse, kad galėtų būti išsaugotos svarbiausių sektorių profesijos, ypač susijusios su švietimu ir medicina, ir pasirašant bendradarbiavimo susitarimus su kilmės šalimis; ragina valstybes nares vengti personalo iš besivystančių šalių, kuriose trūksta žmogiškųjų išteklių tokiuose svarbiuose sektoriuose, kaip sveikata ir švietimas, aktyvaus įdarbinimo;

| 17. | ragina Komisiją ir valstybes nares plėtoti apykaitinę ir laikiną migraciją lengvinančią sistemą, gaires ir kitas priemones, be to, bendradarbiavimo su kilmės šalimis priemones, siekiant kompensuoti žmogiškųjų išteklių praradimą, siūlant konkrečią paramą profesionalių darbuotojų rengimui svarbiausiuose sektoriuose, kuriuose jų mažėja dėl šio protų nutekėjimo; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją ir valstybes nares plėtoti apykaitinę ir laikiną migraciją lengvinančią sistemą, gaires ir kitas priemones, be to, bendradarbiavimo su kilmės šalimis priemones, siekiant kompensuoti žmogiškųjų išteklių praradimą, siūlant konkrečią paramą profesionalių darbuotojų rengimui svarbiausiuose sektoriuose, kuriuose jų mažėja dėl šio protų nutekėjimo;

| 18. | džiaugiasi, kad teisės normos dėl „mėlynosios kortos“ atvėrė kelią bendrajai teisėtos migracijos politikai, tačiau ragina valstybes nares daryti pažangą siekiant bendrų migracijos politikos, neapsiribojančios aukštos kvalifikacijos darbuotojais, nuostatų; |
| --- | --- |

18.

džiaugiasi, kad teisės normos dėl „mėlynosios kortos“ atvėrė kelią bendrajai teisėtos migracijos politikai, tačiau ragina valstybes nares daryti pažangą siekiant bendrų migracijos politikos, neapsiribojančios aukštos kvalifikacijos darbuotojais, nuostatų;

| 19. | džiaugiasi, kad buvo įvesta mėlynoji korta, nustatanti aukštos kvalifikacijos darbuotojų iš trečiųjų šalių įvažiavimo ir gyvenimo sąlygas, ir ragina Komisiją kuo greičiau pristatyti iniciatyvas kitų kategorijų darbuotojams, taip pat toliau siekti kovoti su neteisėta imigracija ir nelegalių imigrantų išnaudojimu; |
| --- | --- |

19.

džiaugiasi, kad buvo įvesta mėlynoji korta, nustatanti aukštos kvalifikacijos darbuotojų iš trečiųjų šalių įvažiavimo ir gyvenimo sąlygas, ir ragina Komisiją kuo greičiau pristatyti iniciatyvas kitų kategorijų darbuotojams, taip pat toliau siekti kovoti su neteisėta imigracija ir nelegalių imigrantų išnaudojimu;

| 20. | ragina numatyti naujas priemones siekiant labiau supaprastinti studentų ir mokslininkų priėmimą ir judėjimą ES teritorijoje; |
| --- | --- |

20.

ragina numatyti naujas priemones siekiant labiau supaprastinti studentų ir mokslininkų priėmimą ir judėjimą ES teritorijoje;

| 21. | atkreipia dėmesį į imigrantų gebėjimų pripažinimo svarbą, ypač atsižvelgiant į kilmės šalyje įgytą oficialią ir neoficialią kvalifikaciją bei į savišvietos būdu įgytą kvalifikaciją; mano, kad šis pripažinimas padės išvengti intelektinio potencialo nepanaudojimo, nes pastaruoju metu tai dažnai vyksta migrantų, atliekančių darbus, kurių kvalifikaciniai reikalavimai žymiai mažesni už jų turimą kvalifikaciją, ypač moterų, atžvilgiu; |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį į imigrantų gebėjimų pripažinimo svarbą, ypač atsižvelgiant į kilmės šalyje įgytą oficialią ir neoficialią kvalifikaciją bei į savišvietos būdu įgytą kvalifikaciją; mano, kad šis pripažinimas padės išvengti intelektinio potencialo nepanaudojimo, nes pastaruoju metu tai dažnai vyksta migrantų, atliekančių darbus, kurių kvalifikaciniai reikalavimai žymiai mažesni už jų turimą kvalifikaciją, ypač moterų, atžvilgiu;

| 22. | ragina Komisiją būsimuose dokumentuose šioje srityje atsižvelgti į gebėjimų pripažinimą, taip pat į skatinimą mokytis visą gyvenimą, ir užtikrinti, kad valstybės narės suteiktų imigrantams galimybių mokytis priimančiosios šalies kalbos kaip socialinės, profesinės ir kultūrinės integracijos į Europos Sąjungą priemonės, ir suteikti jiems geresnę galimybę remti savo vaikų ugdymą; taip pat ragina Komisiją naudotis svarstymų apie migrantų vaikų kalbinį švietimą ir kilmės šalies kalbos bei kultūros mokymą valstybėje narėje, kurioje jie gyvena, rezultatais ir ragina kurti sistemą, kurioje būti laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją būsimuose dokumentuose šioje srityje atsižvelgti į gebėjimų pripažinimą, taip pat į skatinimą mokytis visą gyvenimą, ir užtikrinti, kad valstybės narės suteiktų imigrantams galimybių mokytis priimančiosios šalies kalbos kaip socialinės, profesinės ir kultūrinės integracijos į Europos Sąjungą priemonės, ir suteikti jiems geresnę galimybę remti savo vaikų ugdymą; taip pat ragina Komisiją naudotis svarstymų apie migrantų vaikų kalbinį švietimą ir kilmės šalies kalbos bei kultūros mokymą valstybėje narėje, kurioje jie gyvena, rezultatais ir ragina kurti sistemą, kurioje būti laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų;

| 23. | dar kartą tvirtina, kad Europos užimtumo ir darbo jėgos judumo tinklas (EURES) yra viena iš tinkamų priemonių, padedančių suderinti darbo rinkos pasiūlą ir paklausą skaidriu, patikimu ir veiksmingu būdu; taigi siūlo plėsti EURES tinklo koncepciją, siekiant padėti Europos darbdaviams, ieškantiems tam tikros kvalifikacijos darbuotojų, rasti kandidatų į darbo vietas iš trečiųjų pasaulio šalių; siūlo panaudoti Specialiuosius centrus (jau įkurtus ir kursimus) arba ES atstovybes trečiosiose šalyse kaip EURES tinklo plėtimo pagrindą, taip pat užtikrinti konsultacinio darbo tęstinumą ir jo plėtojimą savarankiško įsidarbinimo priemonių bei pagalbos tokiam įsidarbinimui arba mikrokreditų panaudojimo srityse; pabrėžia, kad dėl poreikio Europoje turėti aukštos kvalifikacijos darbuotojų trečiosios šalys neturėtų patirti „protų nutekėjimo“ – tai kenktų jų besivystančiai ekonomikai ir socialinei infrastruktūrai; |
| --- | --- |

23.

dar kartą tvirtina, kad Europos užimtumo ir darbo jėgos judumo tinklas (EURES) yra viena iš tinkamų priemonių, padedančių suderinti darbo rinkos pasiūlą ir paklausą skaidriu, patikimu ir veiksmingu būdu; taigi siūlo plėsti EURES tinklo koncepciją, siekiant padėti Europos darbdaviams, ieškantiems tam tikros kvalifikacijos darbuotojų, rasti kandidatų į darbo vietas iš trečiųjų pasaulio šalių; siūlo panaudoti Specialiuosius centrus (jau įkurtus ir kursimus) arba ES atstovybes trečiosiose šalyse kaip EURES tinklo plėtimo pagrindą, taip pat užtikrinti konsultacinio darbo tęstinumą ir jo plėtojimą savarankiško įsidarbinimo priemonių bei pagalbos tokiam įsidarbinimui arba mikrokreditų panaudojimo srityse; pabrėžia, kad dėl poreikio Europoje turėti aukštos kvalifikacijos darbuotojų trečiosios šalys neturėtų patirti „protų nutekėjimo“ – tai kenktų jų besivystančiai ekonomikai ir socialinei infrastruktūrai;

| 24. | mano, jog imigrantams iš vadinamųjų trečiųjų šalių reikėtų suteikti judumo ES teisę, kad, būdami teisėti valstybės narės gyventojai, jie galėtų dirbti kaip pasienio darbuotojai kitoje valstybėje narėje ir jiems nereikėtų prašyti darbo leidimo, o po penkerių metų teisėto gyvenimo valstybėje narėje tokiems migrantams reikėtų suteikti visišką darbuotojų judėjimo laisvę; |
| --- | --- |

24.

mano, jog imigrantams iš vadinamųjų trečiųjų šalių reikėtų suteikti judumo ES teisę, kad, būdami teisėti valstybės narės gyventojai, jie galėtų dirbti kaip pasienio darbuotojai kitoje valstybėje narėje ir jiems nereikėtų prašyti darbo leidimo, o po penkerių metų teisėto gyvenimo valstybėje narėje tokiems migrantams reikėtų suteikti visišką darbuotojų judėjimo laisvę;

| 25. | pabrėžia regioninių ir vietos valdžios institucijų, kurios yra tiesiogiai atsakingos už mokymą, ir nacionalinių bei Europos institucijų koordinavimo svarbą, laikantis Bendrijos pirmenybės principo vietiniu; pabrėžia, kad toks bendradarbiavimas yra būtinas siekiant veiksmingai įgyvendinti imigracijos politiką, kuri padėtų išspręsti darbo jėgos trūkumo problemą, kuri pastebima tam tikruose sektoriuose ir valstybėse narėse, taip pat siekiant veiksmingos ir tinkamos imigrantų integracijos; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia regioninių ir vietos valdžios institucijų, kurios yra tiesiogiai atsakingos už mokymą, ir nacionalinių bei Europos institucijų koordinavimo svarbą, laikantis Bendrijos pirmenybės principo vietiniu; pabrėžia, kad toks bendradarbiavimas yra būtinas siekiant veiksmingai įgyvendinti imigracijos politiką, kuri padėtų išspręsti darbo jėgos trūkumo problemą, kuri pastebima tam tikruose sektoriuose ir valstybėse narėse, taip pat siekiant veiksmingos ir tinkamos imigrantų integracijos;

| 26. | ragina Komisiją kilmės valstybėse skleisti daugiau informacijos apie teisėtos migracijos galimybės, taip pat apie migrantų teises ir pareigas jiems atvykus į ES; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją kilmės valstybėse skleisti daugiau informacijos apie teisėtos migracijos galimybės, taip pat apie migrantų teises ir pareigas jiems atvykus į ES;

| 27. | ragina valstybes nares tinkamai naudoti Bendrijos finansavimo priemones, susijusias su imigracijos politika, kad migrantams būtų kuriama daugiau ir geresnių darbo vietų; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares tinkamai naudoti Bendrijos finansavimo priemones, susijusias su imigracijos politika, kad migrantams būtų kuriama daugiau ir geresnių darbo vietų;

Integracija

| 28. | pabrėžia, kad integracija turėtų skatinti kultūrų įvairovę ir turėtų būti pagrįsta socialine įtrauktimi, nediskriminavimu, vienodomis galimybėmis, suteikiant galimybes pasinaudoti sveikatos apsaugos paslaugomis, švietimu, kalbų mokymu ir užimtumu; mano, kad integracijos politika taip pat turi būti pagrįsta tinkamomis inovacinėmis programomis; pripažįsta regioninių ir vietos valdžios institucijų, profsąjungų, migrantų organizacijų, profesinių federacijų ir asociacijų vaidmenį integruojant migrantus; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad integracija turėtų skatinti kultūrų įvairovę ir turėtų būti pagrįsta socialine įtrauktimi, nediskriminavimu, vienodomis galimybėmis, suteikiant galimybes pasinaudoti sveikatos apsaugos paslaugomis, švietimu, kalbų mokymu ir užimtumu; mano, kad integracijos politika taip pat turi būti pagrįsta tinkamomis inovacinėmis programomis; pripažįsta regioninių ir vietos valdžios institucijų, profsąjungų, migrantų organizacijų, profesinių federacijų ir asociacijų vaidmenį integruojant migrantus;

| 29. | remia valstybių narių, teisėtų migrantų bei asmenų, kuriems taikoma tarptautinė apsauga, pastangas integracijos srityje, atsižvelgiant į pagarbą ES ir jos valstybių narių tapatybei bei vertybėms, įskaitant pagarbą žmogaus teisėms, teisinės valstybės principams, demokratijai, tolerancijai ir lygybei, nuomonės laisvei ir į tai, kad vaikai privalo lankyti mokyklą; primena, kad integracija – tai abipusis procesas, kuris apima ir imigrantų, ir priimančios šalies gyventojų prisitaikymą, kaip nurodyta Tarybos priimtuose bendruosiuose pagrindiniuose principuose (BPP, angl. CBPs), ir kuriam gali būti naudingas keitimasis gerąja patirtimi; pripažįsta, kad integraciją pasiekti sunkiau tose valstybėse narėse, kuriose dėl jų ypatingos geografinės padėties migracijos spaudimas yra didžiausias, tačiau tai tikslas, kurio negalima atsisakyti; ragina valstybes nares vadovaujantis solidarumo dvasia prisidėti prie šio spaudimo mažinimo lengvinant ES valstybėse narėse gyvenančių asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, integraciją ir skatinti legalią migraciją; |
| --- | --- |

29.

remia valstybių narių, teisėtų migrantų bei asmenų, kuriems taikoma tarptautinė apsauga, pastangas integracijos srityje, atsižvelgiant į pagarbą ES ir jos valstybių narių tapatybei bei vertybėms, įskaitant pagarbą žmogaus teisėms, teisinės valstybės principams, demokratijai, tolerancijai ir lygybei, nuomonės laisvei ir į tai, kad vaikai privalo lankyti mokyklą; primena, kad integracija – tai abipusis procesas, kuris apima ir imigrantų, ir priimančios šalies gyventojų prisitaikymą, kaip nurodyta Tarybos priimtuose bendruosiuose pagrindiniuose principuose (BPP, angl. CBPs), ir kuriam gali būti naudingas keitimasis gerąja patirtimi; pripažįsta, kad integraciją pasiekti sunkiau tose valstybėse narėse, kuriose dėl jų ypatingos geografinės padėties migracijos spaudimas yra didžiausias, tačiau tai tikslas, kurio negalima atsisakyti; ragina valstybes nares vadovaujantis solidarumo dvasia prisidėti prie šio spaudimo mažinimo lengvinant ES valstybėse narėse gyvenančių asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, integraciją ir skatinti legalią migraciją;

| 30. | pabrėžia, kad tinkamas integracijos procesas yra geriausia vietos piliečių ir migrantų tarpusavio nepasitikėjimo ir įtarinėjimo išsklaidymo ir svarbiausia bet kokių ksenofobinių idėjų arba veiksmų atsikratymo priemonė; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad tinkamas integracijos procesas yra geriausia vietos piliečių ir migrantų tarpusavio nepasitikėjimo ir įtarinėjimo išsklaidymo ir svarbiausia bet kokių ksenofobinių idėjų arba veiksmų atsikratymo priemonė;

| 31. | skatina vystyti valstybių narių abipusio mokymosi sistemas ir keitimąsi gerąja patirtimi siekiant padidinti priimančiųjų šalių gebėjimą valdyti didėjančią įvairovę, taip pat bendrų rodiklių sistemą ir reikiamus statistinius valstybių narių gebėjimus, kuriais valstybės narės turėtų naudotis, siekdamos įvertinti imigracijos politikos rezultatus; |
| --- | --- |

31.

skatina vystyti valstybių narių abipusio mokymosi sistemas ir keitimąsi gerąja patirtimi siekiant padidinti priimančiųjų šalių gebėjimą valdyti didėjančią įvairovę, taip pat bendrų rodiklių sistemą ir reikiamus statistinius valstybių narių gebėjimus, kuriais valstybės narės turėtų naudotis, siekdamos įvertinti imigracijos politikos rezultatus;

| 32. | primena, kad svarbiausia įtraukti migrantų organizacijas, kurios atlieka svarbų vaidmenį integravimosi procese, suteikiant migrantams demokratinio dalyvavimo galimybę; ragina valstybes nares supaprastinti sistemas, kuriomis, vykstant integracijos procesui, būtų remiama pilietinė visuomenė, ir suteikti migrantams galimybę dalyvauti priimančiosios visuomenės visuomeniniame ir politiniame gyvenime, politinių partijų ir profesinių sąjungų veikloje ir balsuoti vietos rinkimuose; |
| --- | --- |

32.

primena, kad svarbiausia įtraukti migrantų organizacijas, kurios atlieka svarbų vaidmenį integravimosi procese, suteikiant migrantams demokratinio dalyvavimo galimybę; ragina valstybes nares supaprastinti sistemas, kuriomis, vykstant integracijos procesui, būtų remiama pilietinė visuomenė, ir suteikti migrantams galimybę dalyvauti priimančiosios visuomenės visuomeniniame ir politiniame gyvenime, politinių partijų ir profesinių sąjungų veikloje ir balsuoti vietos rinkimuose;

| 33. | pritaria Komisijos ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto iniciatyvai sustiprinti integracijos politikos suderinamumą įsteigiant Europos integracijos forumą, kuriame dalyvautų socialinės organizacijos ir imigrantų asociacijos ir kurio tikslas – dalintis patirtimi bei rengti rekomendacijas; ragina valstybes nares suderinti savo pastangas integracijos srityje keičiantis gerąja patirtimi, numatyta jų nacionaliniuose integracijos planuose; |
| --- | --- |

33.

pritaria Komisijos ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto iniciatyvai sustiprinti integracijos politikos suderinamumą įsteigiant Europos integracijos forumą, kuriame dalyvautų socialinės organizacijos ir imigrantų asociacijos ir kurio tikslas – dalintis patirtimi bei rengti rekomendacijas; ragina valstybes nares suderinti savo pastangas integracijos srityje keičiantis gerąja patirtimi, numatyta jų nacionaliniuose integracijos planuose;

| 34. | prašo Komisiją tinkamu būdu užtikrinti finansinę paramą struktūrinei ir kultūrinei imigrantų integracijai taip pat įgyvendinant ES programas, kaip antai „Mokymasis visą gyvenimą“, „Europa piliečiams“, „Veiklus jaunimas“ ir „Kultūra 2007“; pažymi, kad dažnai mokytojai būna prastai parengti dirbti su dideliu migrantų vaikų skaičiumi klasėje, ir ragina geriau parengti mokytojus bei teikti tinkamą finansinę pagalbą; |
| --- | --- |

34.

prašo Komisiją tinkamu būdu užtikrinti finansinę paramą struktūrinei ir kultūrinei imigrantų integracijai taip pat įgyvendinant ES programas, kaip antai „Mokymasis visą gyvenimą“, „Europa piliečiams“, „Veiklus jaunimas“ ir „Kultūra 2007“; pažymi, kad dažnai mokytojai būna prastai parengti dirbti su dideliu migrantų vaikų skaičiumi klasėje, ir ragina geriau parengti mokytojus bei teikti tinkamą finansinę pagalbą;

| 35. | atkreipia dėmesį į tai, kad integracijos procese mokyklų programos ir mokymasis visą gyvenimą yra labai svarbūs plėtojant gebėjimus, ypač kalbinius; taip pat mano, kad naujai atvykę imigrantai turėtų turėti teisę dalyvauti mokymo ir mokymosi visą gyvenimą programose ir kad tai suteiktų jiems daugiau galimybių; |
| --- | --- |

35.

atkreipia dėmesį į tai, kad integracijos procese mokyklų programos ir mokymasis visą gyvenimą yra labai svarbūs plėtojant gebėjimus, ypač kalbinius; taip pat mano, kad naujai atvykę imigrantai turėtų turėti teisę dalyvauti mokymo ir mokymosi visą gyvenimą programose ir kad tai suteiktų jiems daugiau galimybių;

| 36. | ragina Komisiją ir valstybes nares ir toliau skatinti prieš diskriminaciją nukreiptą politiką, įskaitant politiką, kurią vykdo valdžios institucijos; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją ir valstybes nares ir toliau skatinti prieš diskriminaciją nukreiptą politiką, įskaitant politiką, kurią vykdo valdžios institucijos;

| 37. | ragina valstybes nares įgyvendinti ir remti atitinkamas direktyvas: 2000/78/EB (17), 2000/43/EB (18) ir 2004/113/EB (19), kuriomis siekiama kovoti su diskriminacija; |
| --- | --- |

37.

ragina valstybes nares įgyvendinti ir remti atitinkamas direktyvas: 2000/78/EB (17), 2000/43/EB (18) ir 2004/113/EB (19), kuriomis siekiama kovoti su diskriminacija;

| 38. | ragina valstybes nares ratifikuoti 1990 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą Tarptautinę konvenciją dėl darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos (20); |
| --- | --- |

38.

ragina valstybes nares ratifikuoti 1990 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą Tarptautinę konvenciją dėl darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos (20);

| 39. | ragina Komisiją rinkti su lytimi susijusius duomenis apie imigraciją į ES ir pateikti šiuos duomenis Europos lyčių lygybės institutui analizuoti, kad būtų toliau išryškinami ypatingi moterų imigrančių poreikiai ir problemos ir parinkti tinkamiausi jų integracijos į jas priimančių šalių visuomenę metodai; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją rinkti su lytimi susijusius duomenis apie imigraciją į ES ir pateikti šiuos duomenis Europos lyčių lygybės institutui analizuoti, kad būtų toliau išryškinami ypatingi moterų imigrančių poreikiai ir problemos ir parinkti tinkamiausi jų integracijos į jas priimančių šalių visuomenę metodai;

| 40. | ragina valstybes nares, apibrėžiant savo integracijos politiką, skirti tinkamą dėmesį lyties aspektui bei specifinei moterų migrančių padėčiai ir poreikiams; |
| --- | --- |

40.

ragina valstybes nares, apibrėžiant savo integracijos politiką, skirti tinkamą dėmesį lyties aspektui bei specifinei moterų migrančių padėčiai ir poreikiams;

| 41. | ragina valstybes nares užtikrinti pagarbą pagrindinėms moterų imigrančių teisėms, neatsižvelgiant į tai, ar jų padėtis legali; |
| --- | --- |

41.

ragina valstybes nares užtikrinti pagarbą pagrindinėms moterų imigrančių teisėms, neatsižvelgiant į tai, ar jų padėtis legali;

| 42. | skatina valstybes nares palaikyti informacijos kampanijas, kuriomis siekiama moterims migrantėms suteikti informaciją apie jų teises, išsilavinimo ir kalbos mokymosi galimybes, profesinį mokymą, galimybes įsidarbinti, bei užkirsti kelią priverstinėms vedyboms, moterų lytinių organų žalojimui ir kitokioms psichinėms ar fizinėms moterų prievartos formoms; |
| --- | --- |

42.

skatina valstybes nares palaikyti informacijos kampanijas, kuriomis siekiama moterims migrantėms suteikti informaciją apie jų teises, išsilavinimo ir kalbos mokymosi galimybes, profesinį mokymą, galimybes įsidarbinti, bei užkirsti kelią priverstinėms vedyboms, moterų lytinių organų žalojimui ir kitokioms psichinėms ar fizinėms moterų prievartos formoms;

Saugumas ir imigracija

Integruotas sienų valdymas

| 43. | pabrėžia išsamaus generalinio plano poreikį, kuriame būtų išdėstyti visi bendri tikslai ir ES sienų valdymo strategijos struktūra, įskaitant paaiškinimus, kaip galima pagerinti visas susijusias šios srities programas ir planus; mano, kad, svarstydama ES sienų valdymo strategijos struktūrą, Komisija visų pirma turėtų išanalizuoti esamų valstybių narių sienų valdymo sistemų veiksmingumą siekdama pasiekti jų tinkamiausią sąveiką ir suteikti papildomos informacijos apie naujų siūlomų sistemų, t. y. atvykimo ir išvykimo sistemos, elektroninės kelionių leidimų sistemos, automatizuotos pasienio kontrolės ir keleivių registravimo programos, išlaidų efektyvumą atsižvelgiant į ES integruoto sienų valdymo sistemą; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia išsamaus generalinio plano poreikį, kuriame būtų išdėstyti visi bendri tikslai ir ES sienų valdymo strategijos struktūra, įskaitant paaiškinimus, kaip galima pagerinti visas susijusias šios srities programas ir planus; mano, kad, svarstydama ES sienų valdymo strategijos struktūrą, Komisija visų pirma turėtų išanalizuoti esamų valstybių narių sienų valdymo sistemų veiksmingumą siekdama pasiekti jų tinkamiausią sąveiką ir suteikti papildomos informacijos apie naujų siūlomų sistemų, t. y. atvykimo ir išvykimo sistemos, elektroninės kelionių leidimų sistemos, automatizuotos pasienio kontrolės ir keleivių registravimo programos, išlaidų efektyvumą atsižvelgiant į ES integruoto sienų valdymo sistemą;

| 44. | pabrėžia, kad vykdant integruotą sienų valdymą turėtų būti nustatyta tinkama pusiausvyra tarp vis dažniau sieną kertančių žmonių laisvo judėjimo užtikrinimo ir didesnio ES piliečių saugumo užtikrinimo; neneigia, kad duomenų naudojimas suteikia aiškių privalumų; tuo pat metu laikosi nuomonės, kad visuomenės pasitikėjimas vyriausybės veiksmais gali būti išsaugomas tik tuo atveju, jeigu bus numatytos pakankamos duomenų apsaugos priemonės bei priežiūros ir žalos atlyginimo mechanizmai; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad vykdant integruotą sienų valdymą turėtų būti nustatyta tinkama pusiausvyra tarp vis dažniau sieną kertančių žmonių laisvo judėjimo užtikrinimo ir didesnio ES piliečių saugumo užtikrinimo; neneigia, kad duomenų naudojimas suteikia aiškių privalumų; tuo pat metu laikosi nuomonės, kad visuomenės pasitikėjimas vyriausybės veiksmais gali būti išsaugomas tik tuo atveju, jeigu bus numatytos pakankamos duomenų apsaugos priemonės bei priežiūros ir žalos atlyginimo mechanizmai;

| 45. | prašo įvertinti tinkamumą keturių pakopų metodo, pagal kurį patikrinimai būtų sistemingai atliekami kiekvienu imigrantų kelionės į Europos Sąjungą etapu; |
| --- | --- |

45.

prašo įvertinti tinkamumą keturių pakopų metodo, pagal kurį patikrinimai būtų sistemingai atliekami kiekvienu imigrantų kelionės į Europos Sąjungą etapu;

| 46. | pabrėžia, kad ES sienų strategija taip pat turėtų būti papildyta konkrečiomis priemonėmis, kuriomis būtų siekiama sustiprinti trečiųjų šalių sienas vadovaujantis Afrikos ir Europos Sąjungos partneryste ir Europos kaimynystės politika (Rytų partnerystė, EUROMED); |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad ES sienų strategija taip pat turėtų būti papildyta konkrečiomis priemonėmis, kuriomis būtų siekiama sustiprinti trečiųjų šalių sienas vadovaujantis Afrikos ir Europos Sąjungos partneryste ir Europos kaimynystės politika (Rytų partnerystė, EUROMED);

| 47. | ragina dabartines nacionalines Šengeno vizas keisti vienodomis Europos Šengeno vizomis, kurios padėtų įtvirtinti vienodą požiūrį į visus besikreipiančius dėl vizų asmenis; nori gauti informacijos apie tikslų tvarkaraštį ir išsamios informacijos tiek apie Komisijos politikos tyrimą, tiek apie techninį tyrimą, kuriame bus analizuojamas sistemos, pagal kurią trečiųjų šalių piliečiai turėtų gauti elektroninį leidimą keliauti prieš vykdami į ES teritoriją (Elektroninė kelionių leidimų sistema, angl. ESTA), įgyvendinamumas, praktinė reikšmė ir poveikis; ragina pagerinti valstybių narių konsulatų bendradarbiavimą ir palaipsniui steigti bendras konsulines vizų tarnybas; |
| --- | --- |

47.

ragina dabartines nacionalines Šengeno vizas keisti vienodomis Europos Šengeno vizomis, kurios padėtų įtvirtinti vienodą požiūrį į visus besikreipiančius dėl vizų asmenis; nori gauti informacijos apie tikslų tvarkaraštį ir išsamios informacijos tiek apie Komisijos politikos tyrimą, tiek apie techninį tyrimą, kuriame bus analizuojamas sistemos, pagal kurią trečiųjų šalių piliečiai turėtų gauti elektroninį leidimą keliauti prieš vykdami į ES teritoriją (Elektroninė kelionių leidimų sistema, angl. ESTA), įgyvendinamumas, praktinė reikšmė ir poveikis; ragina pagerinti valstybių narių konsulatų bendradarbiavimą ir palaipsniui steigti bendras konsulines vizų tarnybas;

| 48. | prašo Tarybos priimti solidarumu tarp valstybių narių pagrįstas priemones, siekiant pasidalyti su sienų apsauga susijusiais įsipareigojimais ir koordinuoti valstybių narių nacionalines politikos kryptis; |
| --- | --- |

48.

prašo Tarybos priimti solidarumu tarp valstybių narių pagrįstas priemones, siekiant pasidalyti su sienų apsauga susijusiais įsipareigojimais ir koordinuoti valstybių narių nacionalines politikos kryptis;

Neteisėta migracija

| 49. | veiksmingą kovą su neteisėta imigracija laiko svarbiausia visapusiškos ES migracijos politikos dalimi ir dėl to apgailestauja, kad veiksmingai priimti sprendimus šioje srityje trukdo nepakankamas valstybių narių gebėjimas iš tiesų dirbti kartu siekiant bendros naudos; |
| --- | --- |

49.

veiksmingą kovą su neteisėta imigracija laiko svarbiausia visapusiškos ES migracijos politikos dalimi ir dėl to apgailestauja, kad veiksmingai priimti sprendimus šioje srityje trukdo nepakankamas valstybių narių gebėjimas iš tiesų dirbti kartu siekiant bendros naudos;

| 50. | yra sukrėstas nelaimių, kurios ištinka žmones dėl nelegalios migracijos kelių jūra, ypač prie pietinių ES jūrų sienų, kur žmonės valtimis labai pavojingu būdu atkeliauja nuo Afrikos krantų; griežtai reikalauja nedelsiant imtis veiksmų siekiant visiems laikams užkirsti kelią šioms nelaimėms ir sustiprinti dialogą bei bendradarbiavimą su kilmės šalimis; |
| --- | --- |

50.

yra sukrėstas nelaimių, kurios ištinka žmones dėl nelegalios migracijos kelių jūra, ypač prie pietinių ES jūrų sienų, kur žmonės valtimis labai pavojingu būdu atkeliauja nuo Afrikos krantų; griežtai reikalauja nedelsiant imtis veiksmų siekiant visiems laikams užkirsti kelią šioms nelaimėms ir sustiprinti dialogą bei bendradarbiavimą su kilmės šalimis;

| 51. | primena, kad neteisėtą imigraciją dažnai verčiasi nusikalstamos organizacijos, kurių veikla kol kas veiksmingesnė nei bendros Europos pastangos; yra įsitikinęs, kad tokioms organizacijoms kiekvienais metais tenka atsakomybė už šimtus žuvusiųjų jūroje; primena, kad vadovaujantis tarptautiniais įsipareigojimais valstybės narės yra bendrai atsakingos už žmonių gelbėjimą jūroje; taigi ragina Komisiją ir Tarybą dėti žymiai daugiau pastangų kovojant su organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis ir nelegaliu jų gabenimu, o ypač, siekti sunaikinti visus tinklus, sutelkiant dėmesį ne tik į vedlius, kurie yra tik matomi organizatoriai, bet į tuos, kurie būdami struktūros viršuje, gauna daugiausia naudos iš šios nusikalstamos veiklos; |
| --- | --- |

51.

primena, kad neteisėtą imigraciją dažnai verčiasi nusikalstamos organizacijos, kurių veikla kol kas veiksmingesnė nei bendros Europos pastangos; yra įsitikinęs, kad tokioms organizacijoms kiekvienais metais tenka atsakomybė už šimtus žuvusiųjų jūroje; primena, kad vadovaujantis tarptautiniais įsipareigojimais valstybės narės yra bendrai atsakingos už žmonių gelbėjimą jūroje; taigi ragina Komisiją ir Tarybą dėti žymiai daugiau pastangų kovojant su organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis ir nelegaliu jų gabenimu, o ypač, siekti sunaikinti visus tinklus, sutelkiant dėmesį ne tik į vedlius, kurie yra tik matomi organizatoriai, bet į tuos, kurie būdami struktūros viršuje, gauna daugiausia naudos iš šios nusikalstamos veiklos;

| 52. | ragina Komisiją tranzito ir kilmės šalyse intensyviau vykdyti informavimo apie neteisėtos migracijos pavojus programas; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją tranzito ir kilmės šalyse intensyviau vykdyti informavimo apie neteisėtos migracijos pavojus programas;

| 53. | pritaria naujos direktyvos dėl sankcijų, taikomų nelegaliai šalyje esančių trečiųjų šalių piliečių darbdaviams, priėmimui ir mano, kad tai yra veiksminga priemonė siekiant užkirsti kelią migruojančių darbuotojų išnaudojimui ir sumažinti vieno iš pagrindinių neteisėtos migracijos traukos veiksnių patrauklumą; |
| --- | --- |

53.

pritaria naujos direktyvos dėl sankcijų, taikomų nelegaliai šalyje esančių trečiųjų šalių piliečių darbdaviams, priėmimui ir mano, kad tai yra veiksminga priemonė siekiant užkirsti kelią migruojančių darbuotojų išnaudojimui ir sumažinti vieno iš pagrindinių neteisėtos migracijos traukos veiksnių patrauklumą;

| 54. | ragina valstybes nares kuo greičiau perkelti į nacionalinę teisę naują direktyvą, kuria nustatomos sankcijos darbdaviams, įdarbinantiems nelegalius imigrantus; |
| --- | --- |

54.

ragina valstybes nares kuo greičiau perkelti į nacionalinę teisę naują direktyvą, kuria nustatomos sankcijos darbdaviams, įdarbinantiems nelegalius imigrantus;

| 55. | mano, kad būtina sustiprinti dialogą su kilmės šalimis ir sudaryti bendradarbiavimo sutartis su šiomis šalimis, siekiant panaikinti neteisėtą migraciją, kuriai būdingas nežmogiškumas ir dramatiškumas; |
| --- | --- |

55.

mano, kad būtina sustiprinti dialogą su kilmės šalimis ir sudaryti bendradarbiavimo sutartis su šiomis šalimis, siekiant panaikinti neteisėtą migraciją, kuriai būdingas nežmogiškumas ir dramatiškumas;

| 56. | mano, kad, nepaisant to, jog ne kartą padidintas Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros (FRONTEX) biudžetas ir nepaisant Parlamento reikalavimų, šiai agentūrai vis dar nepavyksta veiksmingai koordinuoti kontrolės veiksmų prie ES išorės sienų dėl to, kad nepakankamai stengiamasi įtraukti trečiąsias šalis, ypač kai tai susiję su jūrų operacijomis; |
| --- | --- |

56.

mano, kad, nepaisant to, jog ne kartą padidintas Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros (FRONTEX) biudžetas ir nepaisant Parlamento reikalavimų, šiai agentūrai vis dar nepavyksta veiksmingai koordinuoti kontrolės veiksmų prie ES išorės sienų dėl to, kad nepakankamai stengiamasi įtraukti trečiąsias šalis, ypač kai tai susiję su jūrų operacijomis;

| 57. | pritaria Komisijos iniciatyvai dėl pasiūlymo iš naujo apsvarstyti FRONTEX įgaliojimus ir mano, kad juos reikia nedelsiant sustiprinti, visų pirma išplečiant jos koordinavimo pajėgumus bei gebėjimą koordinuoti nuolatines susijusių valstybių narių prašymu vykdomas užduotis vietovėse, kuriose migracijos spaudimas itin didelis, ir jos gebėjimą užmegzti kontaktus su trečiosiomis šalimis; mano, kad taip pat turėtų būti akcentuojamas rizikos analizės apimties didinimas ir žvalgybinės informacijos rinkimo pajėgumų didinimas; |
| --- | --- |

57.

pritaria Komisijos iniciatyvai dėl pasiūlymo iš naujo apsvarstyti FRONTEX įgaliojimus ir mano, kad juos reikia nedelsiant sustiprinti, visų pirma išplečiant jos koordinavimo pajėgumus bei gebėjimą koordinuoti nuolatines susijusių valstybių narių prašymu vykdomas užduotis vietovėse, kuriose migracijos spaudimas itin didelis, ir jos gebėjimą užmegzti kontaktus su trečiosiomis šalimis; mano, kad taip pat turėtų būti akcentuojamas rizikos analizės apimties didinimas ir žvalgybinės informacijos rinkimo pajėgumų didinimas;

| 58. | mano, kad FRONTEX reikia pakankamų ne tik finansinių išteklių, kad galėtų prasmingai įgyvendinti savo įgaliojimus, ir, siekdamas naudoti naujas technologijas kovojant su neteisėta migracija, ragina valstybes nares labiau telkti technines priemones, o Komisiją – pateikti teisės aktų pasiūlymų siekiant privalomo solidarumo tokiu pačiu pagrindu, koks yra numatytas skubios pasienio pagalbos būriams (SPPB); |
| --- | --- |

58.

mano, kad FRONTEX reikia pakankamų ne tik finansinių išteklių, kad galėtų prasmingai įgyvendinti savo įgaliojimus, ir, siekdamas naudoti naujas technologijas kovojant su neteisėta migracija, ragina valstybes nares labiau telkti technines priemones, o Komisiją – pateikti teisės aktų pasiūlymų siekiant privalomo solidarumo tokiu pačiu pagrindu, koks yra numatytas skubios pasienio pagalbos būriams (SPPB);

| 59. | ragina FRONTEX ir Komisiją atlikti tyrimą bei parengti sąmatas dėl FRONTEX galimybės įsigyti savo įrangą ir dėl reikalavimų dėl galimybės FRONTEX jūrų operacijų kokybę pagerinti perduodant jas į ES pakrančių apsaugos tarnybą, netrukdant valstybių narių vykdomai savo sienų kontrolei; |
| --- | --- |

59.

ragina FRONTEX ir Komisiją atlikti tyrimą bei parengti sąmatas dėl FRONTEX galimybės įsigyti savo įrangą ir dėl reikalavimų dėl galimybės FRONTEX jūrų operacijų kokybę pagerinti perduodant jas į ES pakrančių apsaugos tarnybą, netrukdant valstybių narių vykdomai savo sienų kontrolei;

| 60. | mano, kad FRONTEX gali būti visiškai veiksminga, jei bus suaktyvinta papildoma veikla, pvz., readmisija ir bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis; ragina Komisiją remti FRONTEX šioje srityje; |
| --- | --- |

60.

mano, kad FRONTEX gali būti visiškai veiksminga, jei bus suaktyvinta papildoma veikla, pvz., readmisija ir bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis; ragina Komisiją remti FRONTEX šioje srityje;

| 61. | remia specializuotų FRONTEX tarnybų steigimą siekiant atsižvelgti į konkrečias situacijas prie ypač pažeidžiamų sienų ir jas geriau įvertinti, ypač kalbant apie sausumos sienas rytuose ir jūrų sienas pietuose; |
| --- | --- |

61.

remia specializuotų FRONTEX tarnybų steigimą siekiant atsižvelgti į konkrečias situacijas prie ypač pažeidžiamų sienų ir jas geriau įvertinti, ypač kalbant apie sausumos sienas rytuose ir jūrų sienas pietuose;

| 62. | pažymi, kad teisinių terminų supratimo skirtumai, tarptautinių jūrų teisės aktų supratimas ir nacionalinių teisės aktų ir procedūrų skirtumai trukdė FRONTEX operacijoms; ragina atlikti išsamius tyrimus siekiant rasti bendrą požiūrį ir sureguliuoti prieštaraujančius nacionalinių teisės aktų ir procedūrų skirtumus; |
| --- | --- |

62.

pažymi, kad teisinių terminų supratimo skirtumai, tarptautinių jūrų teisės aktų supratimas ir nacionalinių teisės aktų ir procedūrų skirtumai trukdė FRONTEX operacijoms; ragina atlikti išsamius tyrimus siekiant rasti bendrą požiūrį ir sureguliuoti prieštaraujančius nacionalinių teisės aktų ir procedūrų skirtumus;

| 63. | ragina FRONTEX ir nacionalinės valdžios institucijas bei agentūras toliau ir nuolatos bendradarbiauti; |
| --- | --- |

63.

ragina FRONTEX ir nacionalinės valdžios institucijas bei agentūras toliau ir nuolatos bendradarbiauti;

| 64. | ragina toliau plėtoti EUROSUR koncepciją, taip pat gerinant valstybių narių koordinavimą; |
| --- | --- |

64.

ragina toliau plėtoti EUROSUR koncepciją, taip pat gerinant valstybių narių koordinavimą;

| 65. | pažymi, kad žvejai, privatūs laivai ir privatūs darbuotojai jūroje dažnai su nelegaliais imigrantais susiduria anksčiau nei šalies karinės pajėgos; pabrėžia, kad tokias šalis reikia aiškiau informuoti apie jų pareigą pagal tarptautinę teisę padėti nelaimės ištiktiems imigrantams; ragina sukurti dėl gelbėjimo operacijų neatlikto darbo kompensavimo mechanizmą; |
| --- | --- |

65.

pažymi, kad žvejai, privatūs laivai ir privatūs darbuotojai jūroje dažnai su nelegaliais imigrantais susiduria anksčiau nei šalies karinės pajėgos; pabrėžia, kad tokias šalis reikia aiškiau informuoti apie jų pareigą pagal tarptautinę teisę padėti nelaimės ištiktiems imigrantams; ragina sukurti dėl gelbėjimo operacijų neatlikto darbo kompensavimo mechanizmą;

| 66. | pabrėžia, kad šiuo atveju aiškiai reikia patikimų statistinių duomenų, kad būtų galima nustatyti konkrečias kovos su neteisėta migracija ES lygmeniu priemones, ir ragina Komisiją imtis būtinų priemonių siekiant pateikti šiuos statistinius duomenis; |
| --- | --- |

66.

pabrėžia, kad šiuo atveju aiškiai reikia patikimų statistinių duomenų, kad būtų galima nustatyti konkrečias kovos su neteisėta migracija ES lygmeniu priemones, ir ragina Komisiją imtis būtinų priemonių siekiant pateikti šiuos statistinius duomenis;

Grąžinimas

| 67. | mano, kad migrantai, kuriems nesuteikta tarptautinė apsauga ar kurie valstybių narių teritorijoje gyvena neteisėtai, privalo išvykti iš Europos Sąjungos teritorijos; todėl atsižvelgia į tai, jog buvo priimta direktyva dėl grąžinimo ir ragina valstybes nares, perkeliant ją į nacionalinę teisę, užtikrinti, kad būtų išsaugotos palankiausios jų vidaus teisėje jau galiojančios nuostatos; ragina valstybes nares užtikrinti, kad grąžinimas būtų vykdomas laikantis įstatymų ir gerbiant susijusių asmenų orumą, pirmenybę teikiant savanoriškam grįžimui; |
| --- | --- |

67.

mano, kad migrantai, kuriems nesuteikta tarptautinė apsauga ar kurie valstybių narių teritorijoje gyvena neteisėtai, privalo išvykti iš Europos Sąjungos teritorijos; todėl atsižvelgia į tai, jog buvo priimta direktyva dėl grąžinimo ir ragina valstybes nares, perkeliant ją į nacionalinę teisę, užtikrinti, kad būtų išsaugotos palankiausios jų vidaus teisėje jau galiojančios nuostatos; ragina valstybes nares užtikrinti, kad grąžinimas būtų vykdomas laikantis įstatymų ir gerbiant susijusių asmenų orumą, pirmenybę teikiant savanoriškam grįžimui;

| 68. | ragina sukurti konsultacijų grąžinimo klausimu tarnybų sistemą uždaruose ir atviruose apgyvendinimo centruose, kuri veiktų kaip informacijos teikimo vieta asmenims, norintiems daugiau sužinoti apie grąžinimo pagalbą; |
| --- | --- |

68.

ragina sukurti konsultacijų grąžinimo klausimu tarnybų sistemą uždaruose ir atviruose apgyvendinimo centruose, kuri veiktų kaip informacijos teikimo vieta asmenims, norintiems daugiau sužinoti apie grąžinimo pagalbą;

| 69. | ragina Komisiją sukurti socialinės ir profesinės reintegracijos mechanizmų stebėseną ir palaikymą grąžinamų migrantų kilmės šalyse; |
| --- | --- |

69.

ragina Komisiją sukurti socialinės ir profesinės reintegracijos mechanizmų stebėseną ir palaikymą grąžinamų migrantų kilmės šalyse;

| 70. | ragina valstybes nares užuot teikus pirmenybę dvišaliams susitarimams, ją teikti savo readmisijos politikos įtraukimui į bendrąją politiką; |
| --- | --- |

70.

ragina valstybes nares užuot teikus pirmenybę dvišaliams susitarimams, ją teikti savo readmisijos politikos įtraukimui į bendrąją politiką;

| 71. | ragina derantis dėl readmisijos susitarimų su trečiosiomis šalimis nuolat informuoti Parlamentą ir jo atsakingus komitetus apie derybų eigą bei galimas kliūtis, su kuriomis susiduria derybininkai; |
| --- | --- |

71.

ragina derantis dėl readmisijos susitarimų su trečiosiomis šalimis nuolat informuoti Parlamentą ir jo atsakingus komitetus apie derybų eigą bei galimas kliūtis, su kuriomis susiduria derybininkai;

| 72. | ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės būtų sudariusios tik dvišalius readmisijos susitarimus su trečiosiomis šalimis, kuriais būtų visapusiškai užtikrinama pagarba grąžinamų asmenų žmogaus teisėms, ir būtų pasirašiusios 1951 m. Ženevos konvenciją; |
| --- | --- |

72.

ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės būtų sudariusios tik dvišalius readmisijos susitarimus su trečiosiomis šalimis, kuriais būtų visapusiškai užtikrinama pagarba grąžinamų asmenų žmogaus teisėms, ir būtų pasirašiusios 1951 m. Ženevos konvenciją;

| 73. | ragina Komisiją dėti pastangas siekiant veiksmingai užtikrinti trečiųjų šalių įsipareigojimo priimti savo piliečius, neteisėtai apsistojusius ES teritorijoje, vykdymą, kaip numatyta 2000 m. birželio 23 d. Kotonu susitarimo 13 straipsnyje; ragina sustiprinti šias nuostatas derybų dėl naujojo AKR (Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalių) susitarimo metu; |
| --- | --- |

73.

ragina Komisiją dėti pastangas siekiant veiksmingai užtikrinti trečiųjų šalių įsipareigojimo priimti savo piliečius, neteisėtai apsistojusius ES teritorijoje, vykdymą, kaip numatyta 2000 m. birželio 23 d. Kotonu susitarimo 13 straipsnyje; ragina sustiprinti šias nuostatas derybų dėl naujojo AKR (Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalių) susitarimo metu;

| 74. | pabrėžia poreikį grąžinimo politikai suteikti tikrą Europos aspektą užtikrinant abipusį sprendimų grąžinti pripažinimą; ragina stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą įgyvendinant grąžinimo priemones ir FRONTEX vaidmenį vykdant bendras grąžinimo operacijas; |
| --- | --- |

74.

pabrėžia poreikį grąžinimo politikai suteikti tikrą Europos aspektą užtikrinant abipusį sprendimų grąžinti pripažinimą; ragina stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą įgyvendinant grąžinimo priemones ir FRONTEX vaidmenį vykdant bendras grąžinimo operacijas;

| 75. | ragina stiprinti bendradarbiavimą, įskaitant konsulinį bendradarbiavimą, su kilmės ir tranzito valstybėmis, siekiant palengvinti readmisijos procedūras, ir ragina Komisiją įvertinti galiojančius readmisijos susitarimus siekiant palengvinti jų įgyvendinimą ir pasinaudoti įgyta patirtimi derantis dėl susitarimų ateityje; |
| --- | --- |

75.

ragina stiprinti bendradarbiavimą, įskaitant konsulinį bendradarbiavimą, su kilmės ir tranzito valstybėmis, siekiant palengvinti readmisijos procedūras, ir ragina Komisiją įvertinti galiojančius readmisijos susitarimus siekiant palengvinti jų įgyvendinimą ir pasinaudoti įgyta patirtimi derantis dėl susitarimų ateityje;

| 76. | ragina Tarybą apsvarstyti teisinių nuostatų priėmimą siekiant sukurti Europos leidimą (pranc. Laissez Passer), išduodamą nelegaliai šalyje gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams siekiant palengvinti jų readmisiją į trečiąsias šalis; turėtų būti imamasi veiksmų siekiant įtraukti Europos leidimą (pranc. Laissez Passer) į ES readmisijos susitarimus, siekiant, kad šie leidimai būtų privalomi susijusioms trečiosioms šalims; |
| --- | --- |

76.

ragina Tarybą apsvarstyti teisinių nuostatų priėmimą siekiant sukurti Europos leidimą (pranc. Laissez Passer), išduodamą nelegaliai šalyje gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams siekiant palengvinti jų readmisiją į trečiąsias šalis; turėtų būti imamasi veiksmų siekiant įtraukti Europos leidimą (pranc. Laissez Passer) į ES readmisijos susitarimus, siekiant, kad šie leidimai būtų privalomi susijusioms trečiosioms šalims;

Solidarumas ir imigracija

Valstybių narių veiksmų koordinavimas

| 77. | labai apgailestauja dėl to, kad valstybės narės yra nepakankamai solidarios vis aštrėjant imigracijos problemai; ragina nedelsiant persvarstyti 2007–2013 m. Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrąją programą (21) ir jos keturias finansines priemones, siekiant, kad jos atitiktų naujas aktualijas, susijusias su didėjančiu migracijos spaudimu, ir galėtų būti naudojamos sprendžiant neatidėliotinus klausimus, pvz., masinio migrantų antplūdžio atvejais; |
| --- | --- |

77.

labai apgailestauja dėl to, kad valstybės narės yra nepakankamai solidarios vis aštrėjant imigracijos problemai; ragina nedelsiant persvarstyti 2007–2013 m. Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrąją programą (21) ir jos keturias finansines priemones, siekiant, kad jos atitiktų naujas aktualijas, susijusias su didėjančiu migracijos spaudimu, ir galėtų būti naudojamos sprendžiant neatidėliotinus klausimus, pvz., masinio migrantų antplūdžio atvejais;

| 78. | atsižvelgia į tai, kad valstybės narės anksčiau minėtame Europos imigracijos ir prieglobsčio pakte prisiėmė įsipareigojimus, susijusius su solidarumu; ypač palankiai vertina tai, kad buvo įtrauktas savanoriškas naštos pasidalijimo mechanizmas, kuriuo remiantis ES viduje galima perkelti asmenis, kuriems taikoma tarptautinė apsauga, iš valstybių narių, kurių prieglobsčio sistemos visų pirma dėl savo geografinės ar demografinės padėties patiria ypatingą ir neproporcingą spaudimą, į kitas valstybės nares, ir ragina valstybes nares įgyvendinti šiuos įsipareigojimus; taip pat džiaugiasi, kad 2009 m. ES biudžete šiam tikslui skirta 5 mln. eurų Europos pabėgėlių fondo lėšų; tačiau primygtinai reikalauja įvesti privalomas priemones; ragina Komisiją nedelsiant įgyvendinti šį mechanizmą ir tuoj pat imtis iniciatyvos parengti teisės aktą dėl nuolatinio tokio mechanizmo sukūrimo Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

78.

atsižvelgia į tai, kad valstybės narės anksčiau minėtame Europos imigracijos ir prieglobsčio pakte prisiėmė įsipareigojimus, susijusius su solidarumu; ypač palankiai vertina tai, kad buvo įtrauktas savanoriškas naštos pasidalijimo mechanizmas, kuriuo remiantis ES viduje galima perkelti asmenis, kuriems taikoma tarptautinė apsauga, iš valstybių narių, kurių prieglobsčio sistemos visų pirma dėl savo geografinės ar demografinės padėties patiria ypatingą ir neproporcingą spaudimą, į kitas valstybės nares, ir ragina valstybes nares įgyvendinti šiuos įsipareigojimus; taip pat džiaugiasi, kad 2009 m. ES biudžete šiam tikslui skirta 5 mln. eurų Europos pabėgėlių fondo lėšų; tačiau primygtinai reikalauja įvesti privalomas priemones; ragina Komisiją nedelsiant įgyvendinti šį mechanizmą ir tuoj pat imtis iniciatyvos parengti teisės aktą dėl nuolatinio tokio mechanizmo sukūrimo Europos lygmeniu;

| 79. | pritaria Dublino reglamento naujai redakcijai ir siūlomoms nuostatoms dėl mechanizmo, kuriuo būtų galima sustabdyti pagal Dublino reglamentą vykdomus perdavimus, jei nerimaujama, kad dėl perdavimų, vykdomų pagal Dublino reglamentą, pareiškėjai negalėtų pasinaudoti atitinkamais apsaugos standartais atsakingose valstybėse narėse, ypač priėmimo sąlygų ir galimybės pasinaudoti prieglobsčio suteikimo procedūra požiūriu, taip pat tais atvejais, kai šie pagal Dublino reglamentą vykdomi perdavimai padidintų naštą toms valstybėms narėms, kurioms tenka specifinė ir neproporcinga našta visų pirma dėl jų geografinės arba demografinės padėties; tačiau pabrėžia, kad šios nuostatos greičiau yra politinis pareiškimas nei veiksminga priemonė, kurią naudojant būtų galima rimtai remti valstybę narę netaikant dvejopos privalomos priemonės visoms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

79.

pritaria Dublino reglamento naujai redakcijai ir siūlomoms nuostatoms dėl mechanizmo, kuriuo būtų galima sustabdyti pagal Dublino reglamentą vykdomus perdavimus, jei nerimaujama, kad dėl perdavimų, vykdomų pagal Dublino reglamentą, pareiškėjai negalėtų pasinaudoti atitinkamais apsaugos standartais atsakingose valstybėse narėse, ypač priėmimo sąlygų ir galimybės pasinaudoti prieglobsčio suteikimo procedūra požiūriu, taip pat tais atvejais, kai šie pagal Dublino reglamentą vykdomi perdavimai padidintų naštą toms valstybėms narėms, kurioms tenka specifinė ir neproporcinga našta visų pirma dėl jų geografinės arba demografinės padėties; tačiau pabrėžia, kad šios nuostatos greičiau yra politinis pareiškimas nei veiksminga priemonė, kurią naudojant būtų galima rimtai remti valstybę narę netaikant dvejopos privalomos priemonės visoms valstybėms narėms;

| 80. | pritaria Komisijos pasiūlymui dėl naujos redakcijos reglamento dėl „Eurodac“ sistemos sukūrimo pirštų atspaudams lyginti ir primena valstybėms narėms jų įsipareigojimus imti pirštų antspaudus ir siųsti duomenis pagal dabartinį Eurodac reglamentą; laikosi nuomonės, kad biometriniai duomenys, pavyzdžiui, pirštų antspaudai, turi būti naudojami siekiant pagerinti sienų kontrolės operacijų veiksmingumą; |
| --- | --- |

80.

pritaria Komisijos pasiūlymui dėl naujos redakcijos reglamento dėl „Eurodac“ sistemos sukūrimo pirštų atspaudams lyginti ir primena valstybėms narėms jų įsipareigojimus imti pirštų antspaudus ir siųsti duomenis pagal dabartinį Eurodac reglamentą; laikosi nuomonės, kad biometriniai duomenys, pavyzdžiui, pirštų antspaudai, turi būti naudojami siekiant pagerinti sienų kontrolės operacijų veiksmingumą;

Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis

| 81. | apgailestauja, kad bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis kol kas nedavė laukiamų rezultatų, išskyrus Ispanijos bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, pvz., Senegalu ir kitomis Afrikos šalimis, esančiomis į pietus nuo Sacharos, ir Šiaurės Afrikos šalimis; ragina tikslingai padėti trečiosioms tranzito ir kilmės šalims sukurti veiksmingą sienos valdymo sistemą įtraukiant FRONTEX į pasienio pagalbos misijas tose šalyse; |
| --- | --- |

81.

apgailestauja, kad bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis kol kas nedavė laukiamų rezultatų, išskyrus Ispanijos bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, pvz., Senegalu ir kitomis Afrikos šalimis, esančiomis į pietus nuo Sacharos, ir Šiaurės Afrikos šalimis; ragina tikslingai padėti trečiosioms tranzito ir kilmės šalims sukurti veiksmingą sienos valdymo sistemą įtraukiant FRONTEX į pasienio pagalbos misijas tose šalyse;

| 82. | primena Komisijai, Tarybai ir valstybėms narėms, kad labai svarbu tęsti ES ir Afrikos ministrų konferencijose migracijos ir vystymosi klausimais, vykusiose Tripolyje, Rabate ir Lisabonoje, su kilmės ir tranzito šalimis užmegztą dialogą; |
| --- | --- |

82.

primena Komisijai, Tarybai ir valstybėms narėms, kad labai svarbu tęsti ES ir Afrikos ministrų konferencijose migracijos ir vystymosi klausimais, vykusiose Tripolyje, Rabate ir Lisabonoje, su kilmės ir tranzito šalimis užmegztą dialogą;

| 83. | ragina įgyvendinti politikos priemones, sukurtas vadovaujantis „Visuotiniu požiūriu į migraciją“ (22), taip pat 2006 m. „Rabato procesu“ dėl migracijos ir vystymosi bei ES ir Afrikos partneryste migracijos, judumo ir užimtumo srityse, patvirtintą Lisabonoje 2007 m. gruodžio mėn.; |
| --- | --- |

83.

ragina įgyvendinti politikos priemones, sukurtas vadovaujantis „Visuotiniu požiūriu į migraciją“ (22), taip pat 2006 m. „Rabato procesu“ dėl migracijos ir vystymosi bei ES ir Afrikos partneryste migracijos, judumo ir užimtumo srityse, patvirtintą Lisabonoje 2007 m. gruodžio mėn.;

| 84. | pabrėžia vystymosi politikos trečiosiose kilmės ir tranzito šalyse svarbą, nes tai iš esmės padeda spręsti imigracijos klausimą; ragina geriau derinti ES imigracijos ir vystymosi politiką ir visapusiškai atsižvelgti į strateginius tikslus, tokius kaip Tūkstantmečio vystymosi tikslai; |
| --- | --- |

84.

pabrėžia vystymosi politikos trečiosiose kilmės ir tranzito šalyse svarbą, nes tai iš esmės padeda spręsti imigracijos klausimą; ragina geriau derinti ES imigracijos ir vystymosi politiką ir visapusiškai atsižvelgti į strateginius tikslus, tokius kaip Tūkstantmečio vystymosi tikslai;

| 85. | vis dėlto pastebi, kad vystymosi politika negali būti vienintelė migracijos alternatyva, kadangi solidarumo principu pagrįstas vystymasis neįmanomas be nuolatinio judumo; |
| --- | --- |

85.

vis dėlto pastebi, kad vystymosi politika negali būti vienintelė migracijos alternatyva, kadangi solidarumo principu pagrįstas vystymasis neįmanomas be nuolatinio judumo;

| 86. | ragina stiprinti bendradarbiavimą su Tarptautine migracijos organizacija ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis steigiant naujas regionines būstines pažeidžiamose vietovėse, kuriose yra reikalinga praktinė pagalba, susijusi, inter alia, su legalia migracija arba savanorišku imigrantų grįžimu; |
| --- | --- |

86.

ragina stiprinti bendradarbiavimą su Tarptautine migracijos organizacija ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis steigiant naujas regionines būstines pažeidžiamose vietovėse, kuriose yra reikalinga praktinė pagalba, susijusi, inter alia, su legalia migracija arba savanorišku imigrantų grįžimu;

| 87. | pabrėžia, kad svarbu kurti tokius Migracijos informacijos ir valdymo centrus, kaip tas, kuris buvo iškilmingai atidarytas 2008 m. spalio mėn. Malyje; mano, kad tokie centrai turėtų sugebėti labai prisidėti prie migracijos problemų sprendimo spręsdami galimų migrantų, grįžtančių migrantų ir ES gyvenančių migrantų problemas; ragina Komisiją teikti reikalingą informaciją, susijusią su kitų centrų įkūrimo projektais pagal ES ir Afrikos partnerystę, ir prašo Komisiją išsiaiškinti galimybę kurti tokius centrus rytų kaimyninėse šalyse; |
| --- | --- |

87.

pabrėžia, kad svarbu kurti tokius Migracijos informacijos ir valdymo centrus, kaip tas, kuris buvo iškilmingai atidarytas 2008 m. spalio mėn. Malyje; mano, kad tokie centrai turėtų sugebėti labai prisidėti prie migracijos problemų sprendimo spręsdami galimų migrantų, grįžtančių migrantų ir ES gyvenančių migrantų problemas; ragina Komisiją teikti reikalingą informaciją, susijusią su kitų centrų įkūrimo projektais pagal ES ir Afrikos partnerystę, ir prašo Komisiją išsiaiškinti galimybę kurti tokius centrus rytų kaimyninėse šalyse;

| 88. | pabrėžia, kad į visus susitarimus su kilmės ir tranzito šalimis turėtų būti įtraukiami skyriai dėl bendradarbiavimo imigracijos srityje, ir ragina vykdyti ryžtingą, bendrą su trečiosiomis šalims politiką dėl policijos ir teisminio bendradarbiavimo kovojant su tarptautinėmis nusikalstamomis organizacijomis, užsiimančiomis prekyba žmonėmis, ir užtikrinti, kad atsakingi asmenys būtų patraukti atsakomybėn dalyvaujant Europolui ir Eurojustui; taip pat ragina Komisiją aktyviau teikti paramą ir finansinę bei techninę pagalbą trečiosioms šalims siekiant sukurti ekonomines ir socialines sąlygas, varžančias neteisėtą migraciją, su narkotikais susijusią veiklą ir organizuotą nusikalstamumą; |
| --- | --- |

88.

pabrėžia, kad į visus susitarimus su kilmės ir tranzito šalimis turėtų būti įtraukiami skyriai dėl bendradarbiavimo imigracijos srityje, ir ragina vykdyti ryžtingą, bendrą su trečiosiomis šalims politiką dėl policijos ir teisminio bendradarbiavimo kovojant su tarptautinėmis nusikalstamomis organizacijomis, užsiimančiomis prekyba žmonėmis, ir užtikrinti, kad atsakingi asmenys būtų patraukti atsakomybėn dalyvaujant Europolui ir Eurojustui; taip pat ragina Komisiją aktyviau teikti paramą ir finansinę bei techninę pagalbą trečiosioms šalims siekiant sukurti ekonomines ir socialines sąlygas, varžančias neteisėtą migraciją, su narkotikais susijusią veiklą ir organizuotą nusikalstamumą;

| 89. | ragina Komisiją skatinti derybas dėl visuotinių Europos susitarimų, kaip antai pasirašytasis susitarimas su Žaliuoju Kyšuliu, plėtoti pradėtas visuotines derybas su Maroku, Senegalu ir Libija bei skatinti susitarimus su pagrindinėmis imigrantų kilmės šalimis; |
| --- | --- |

89.

ragina Komisiją skatinti derybas dėl visuotinių Europos susitarimų, kaip antai pasirašytasis susitarimas su Žaliuoju Kyšuliu, plėtoti pradėtas visuotines derybas su Maroku, Senegalu ir Libija bei skatinti susitarimus su pagrindinėmis imigrantų kilmės šalimis;

| 90. | ragina padėti trečiosioms šalims plėtoti savo nacionalinės teisės sistemą ir kurti imigracijos bei prieglobsčio sistemas, visiškai laikantis tarptautinės teisės, taip pat ragina trečiąsias tranzito šalis pasirašyti ir gerbti 1951 m. Ženevos konvenciją; |
| --- | --- |

90.

ragina padėti trečiosioms šalims plėtoti savo nacionalinės teisės sistemą ir kurti imigracijos bei prieglobsčio sistemas, visiškai laikantis tarptautinės teisės, taip pat ragina trečiąsias tranzito šalis pasirašyti ir gerbti 1951 m. Ženevos konvenciją;

| 91. | ragina valstybes nares pradėti svarstyti pabėgėlių, paliekančių šalį dėl priežasčių, susijusių su aplinka, klausimą, t. y. migrantų, kurie negali būti laikomi nei ekonominiais migrantais, nei pripažįstami pabėgėliais, kaip nurodyta Ženevos konvencijoje; |
| --- | --- |

91.

ragina valstybes nares pradėti svarstyti pabėgėlių, paliekančių šalį dėl priežasčių, susijusių su aplinka, klausimą, t. y. migrantų, kurie negali būti laikomi nei ekonominiais migrantais, nei pripažįstami pabėgėliais, kaip nurodyta Ženevos konvencijoje;

*

* *

| 92. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

92.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 76, 2009 3 31, p. 34.

(2)  Tarybos dokumentas 13440/08.

(3)  OL L 348, 2008 12 24, p. 98.

(4)  OL L 199, 2007 7 31, p. 30.

(5)  Tarybos dokumentas 7204/08.

(6)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0087.

(7)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0069.

(8)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0047.

(9)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0633.

(10)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0557.

(11)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0558.

(12)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0385.

(13)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0168.

(14)  OL C 219 E, 2008 8 28, p. 215.

(15)  OL C 219 E, 2008 8 28, p. 223.

(16)  OL C 303 E, 2006 12 13, p. 845.

(17)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(18)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(19)  OL L 373, 2004 12 21, p. 37.

(20)  A/RES/45/158.

(21)  COM(2005)0123.

(22)  COM(2006)0735.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/35

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisŽalioji knyga dėl būsimosios TEN-T politikos

P6_TA(2009)0258

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Žaliosios knygos dėl būsimosios transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) politikos (2008/2218(INI))

2010/C 184 E/07

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 4 d. Komisijos komunikatą „Žalioji knyga: TEN-T: politikos apžvalga“ (COM(2009)0044),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą „Europos ekonomikos atkūrimo planas“ (COM(2008)0800),

atsižvelgdamas į Transporto, telekomunikacijų ir energetikos tarybos 2008 m. gruodžio 8-9 d. sesijoje patvirtintas Tarybos išvadas dėl ekologiško transporto,

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 22 d. Komisijos komunikatą „Išlaikyti judėjimą Europoje. Tvarusis judumas mūsų kontinente. Europos Komisijos 2001 m. Baltosios knygos dėl transporto politikos laikotarpio vidurio apžvalga“ (COM(2006)0314),

atsižvelgdamas į 2008 m. sausio 23 d. Komisijos komunikatą „Du kartus po 2020 iki 2020-ųjų: Europos galimybė išspręsti klimato kaitos klausimus“(COM(2008)0030),

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 18 d. Komisijos komunikatą „Krovininio transporto logistikos veiksmų planas“ (COM(2007)0607),

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 14 d. Komisijos komunikatą apie derybų dėl sanglaudos politikos strategijų ir programų 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu rezultatus (COM(2008)0301),

atsižvelgdamas į 2009 m. sausio 20 d. Komisijos ataskaitą dėl Transeuropinio transporto tinklo gairių įgyvendinimo 2004–2005 m. (COM(2009)0005),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl Lisabonos strategijos (1),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 5 d. rezoliuciją „Krovininio transporto logistika Europoje – tvariojo mobilumo pagrindas“ (2),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A6–0224/2009),

| A. | kadangi politinė TEN-T politikos apibrėžtis, suformuluota 1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1692/96/EB, kuriame pateikiamos Bendrijos gairės dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros (3), ir 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 884/2004/EB, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1692/96/EB, kuriame pateikiamos Bendrijos gairės dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros (4), leido sudaryti „pageidavimų sąrašą“ dėl 30 pirmenybinių projektų, kuriuos daugiausia nulėmė nacionaliniai interesai, |
| --- | --- |

A.

kadangi politinė TEN-T politikos apibrėžtis, suformuluota 1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1692/96/EB, kuriame pateikiamos Bendrijos gairės dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros (3), ir 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 884/2004/EB, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1692/96/EB, kuriame pateikiamos Bendrijos gairės dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros (4), leido sudaryti „pageidavimų sąrašą“ dėl 30 pirmenybinių projektų, kuriuos daugiausia nulėmė nacionaliniai interesai,

| B. | kadangi krovinių vežimo srityje būtina gerinti tarptautinį geležinkelių transporto ir vandens kelių konkurencingumą kelių atžvilgiu, kad būtų užtikrinta jūrų greitkelių ir krovinių vežimo geležinkeliais koridorių naudojimo pusiausvyra, |
| --- | --- |

B.

kadangi krovinių vežimo srityje būtina gerinti tarptautinį geležinkelių transporto ir vandens kelių konkurencingumą kelių atžvilgiu, kad būtų užtikrinta jūrų greitkelių ir krovinių vežimo geležinkeliais koridorių naudojimo pusiausvyra,

| C. | kadangi Komisija, atsižvelgdama į 30 pirmenybinių projektų, pateikė pasiūlymą suteikti apie 20 000 000 000 EUR ES finansavimą pagal 2007-2013 m. finansinę perspektyvą visam transeuropinio transporto tinklui, nors vėliau, primygtinai pareikalavus Tarybai, ši suma galiausiai buvo sumažinta iki apie 8 000 000 000 EUR, iš kurių 30 pirmenybinių projektų buvo skirta tik 5 300 000 000 EUR, |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisija, atsižvelgdama į 30 pirmenybinių projektų, pateikė pasiūlymą suteikti apie 20 000 000 000 EUR ES finansavimą pagal 2007-2013 m. finansinę perspektyvą visam transeuropinio transporto tinklui, nors vėliau, primygtinai pareikalavus Tarybai, ši suma galiausiai buvo sumažinta iki apie 8 000 000 000 EUR, iš kurių 30 pirmenybinių projektų buvo skirta tik 5 300 000 000 EUR,

| D. | kadangi Europos Sąjunga akivaizdžiai negali įgyvendinti transeuropinių transporto ir energetikos tinklų (TEN-T) finansavimo taisyklių, nustatytų 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 680/2007, nustatančiame bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse (5), taip palikdama netikrumą projektų finansavimo planuose, |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Sąjunga akivaizdžiai negali įgyvendinti transeuropinių transporto ir energetikos tinklų (TEN-T) finansavimo taisyklių, nustatytų 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 680/2007, nustatančiame bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse (5), taip palikdama netikrumą projektų finansavimo planuose,

| E. | kadangi būtina sustiprinti Komisijos gebėjimus įgyvendinti didelius tarptautinius, ypač geležinkelio, projektus, kuriems reikia sustiprinto ir nuolatinio įsipareigojusių valstybių narių bendradarbiavimo bei daugiamečio finansavimo, viršijančio finansinių perspektyvų laikotarpį, |
| --- | --- |

E.

kadangi būtina sustiprinti Komisijos gebėjimus įgyvendinti didelius tarptautinius, ypač geležinkelio, projektus, kuriems reikia sustiprinto ir nuolatinio įsipareigojusių valstybių narių bendradarbiavimo bei daugiamečio finansavimo, viršijančio finansinių perspektyvų laikotarpį,

| F. | kadangi, nors 2008 m. gegužės 14 d. Komisijos komunikato prieduose nurodoma, kad iš lėšų transporto projektams apie 49 proc. skiriama keliams, apie 31 proc. – geležinkeliams, apie 9 proc. – miesto transportui, tačiau aiškiai nematyti, kurie konkretūs projektai finansuojami bendrai, |
| --- | --- |

F.

kadangi, nors 2008 m. gegužės 14 d. Komisijos komunikato prieduose nurodoma, kad iš lėšų transporto projektams apie 49 proc. skiriama keliams, apie 31 proc. – geležinkeliams, apie 9 proc. – miesto transportui, tačiau aiškiai nematyti, kurie konkretūs projektai finansuojami bendrai,

| 1. | pripažįsta, kad pirmuosius mėginimus išplėtoti ES transporto infrastruktūros politiką, atsižvelgus į Europos pramonininkų apskritojo stalo (angl. ERT) „trūkstamus ryšius“, paskatino Komisijos 1992 m. gruodžio 2 d. komunikatas „Bendrosios transporto politikos vystymosi ateitis“, nustatantis pateisinimą „pasiekti ekonominį augimą, konkurencingumą ir užimtumą“, o praktiškai juos ėmė įgyvendinti buvęs už transporto politiką atsakingas Komisijos narys Karel Van Miert; pažymi, kad 1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2236/95, nustatantį bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo transeuropinių tinklų srityje (6), ir Sprendimą Nr. 884/2004/EB mėginta orientuoti į minėtus tikslus; ir verta pažymėti akstiną, kurį šiai politikai suteikė buvusi Europos Komisijos vicepirmininkė bei už energiją ir transportą atsakinga Komisijos narė Loyola de Palacio; |
| --- | --- |

1.

pripažįsta, kad pirmuosius mėginimus išplėtoti ES transporto infrastruktūros politiką, atsižvelgus į Europos pramonininkų apskritojo stalo (angl. ERT) „trūkstamus ryšius“, paskatino Komisijos 1992 m. gruodžio 2 d. komunikatas „Bendrosios transporto politikos vystymosi ateitis“, nustatantis pateisinimą „pasiekti ekonominį augimą, konkurencingumą ir užimtumą“, o praktiškai juos ėmė įgyvendinti buvęs už transporto politiką atsakingas Komisijos narys Karel Van Miert; pažymi, kad 1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2236/95, nustatantį bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo transeuropinių tinklų srityje (6), ir Sprendimą Nr. 884/2004/EB mėginta orientuoti į minėtus tikslus; ir verta pažymėti akstiną, kurį šiai politikai suteikė buvusi Europos Komisijos vicepirmininkė bei už energiją ir transportą atsakinga Komisijos narė Loyola de Palacio;

| 2. | mano, kad TEN-T koordinatorių ataskaitos yra įdomūs tolesnio nedaugelio svarbių projektų koordinavimo ir integravimo pavyzdžiai; todėl prašo, kad Komisija ir valstybės narės dėtų pastangas siekdamos pakelti esamų pirmenybinių projektų vertę; mano, kad vidutinės trukmės ir ilgalaikis investavimas turėtų būti tęsiamas stengiantis užbaigti viso tinklo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

2.

mano, kad TEN-T koordinatorių ataskaitos yra įdomūs tolesnio nedaugelio svarbių projektų koordinavimo ir integravimo pavyzdžiai; todėl prašo, kad Komisija ir valstybės narės dėtų pastangas siekdamos pakelti esamų pirmenybinių projektų vertę; mano, kad vidutinės trukmės ir ilgalaikis investavimas turėtų būti tęsiamas stengiantis užbaigti viso tinklo įgyvendinimą;

| 3. | palankiai vertina tai, kad Komisija anksti pateikė savo 2009 m. vasario 4 dienos komunikatą, skirtą iš esmės persvarstyti ES transporto infrastruktūrą ir TEN-T politiką, atsižvelgiant į esamus ir būsimus transporto, tarptautinio judumo, finansinius, ekonominius, regioninius (įskaitant nuolat nepalankioje padėtyje esančius regionus), socialinius, saugumo ir aplinkos srities iššūkius; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina tai, kad Komisija anksti pateikė savo 2009 m. vasario 4 dienos komunikatą, skirtą iš esmės persvarstyti ES transporto infrastruktūrą ir TEN-T politiką, atsižvelgiant į esamus ir būsimus transporto, tarptautinio judumo, finansinius, ekonominius, regioninius (įskaitant nuolat nepalankioje padėtyje esančius regionus), socialinius, saugumo ir aplinkos srities iššūkius;

| 4. | šiuo atžvilgiu nemato priežasties nustatyti neapibrėžtą TEN-T koncepcinio ramsčio sąvoką, kuri perkrautų pirmenybinių objektų sąrašą; tiki, kad, priešingai Komisijos pareikštam tikslui, aiškiai koncepciniu vadinamas ramstis nesustiprins TEN-T politikos patikimumą, kuris greičiau atsirastų plėtojant konkrečius projektus; |
| --- | --- |

4.

šiuo atžvilgiu nemato priežasties nustatyti neapibrėžtą TEN-T koncepcinio ramsčio sąvoką, kuri perkrautų pirmenybinių objektų sąrašą; tiki, kad, priešingai Komisijos pareikštam tikslui, aiškiai koncepciniu vadinamas ramstis nesustiprins TEN-T politikos patikimumą, kuris greičiau atsirastų plėtojant konkrečius projektus;

| 5. | todėl sutinka išplėtoti nuoseklesnį ir integruotą tinklų koncepciją, kuri atsižvelgiant į įvairiarūšių jungčių poreikį piliečiams ir krovinių gabenimui; dėl to pabrėžia, kad būtina teikti pirmenybę geležinkeliams, uostams, tvariems jūrų ir vidaus vandenų keliams bei jų jungtims su šalių vidaus teritorijomis ar infrastruktūros ryšių su naujosiomis valstybėmis narėmis ar jų viduje įvairiarūšio transporto mazgams ir, be to, ypatingą dėmesį skirti tarptautinėms transporto jungtims ir oro uostus bei uostus, jungiančius Europą su kitomis pasaulio šalimis, labiau įtraukti į transeuropinius tinklus; pabrėžia, kad būtina atkreipti dėmesį į skirtingas, bet viena kitą papildančias, keleivių ir krovinių reikmes; rekomenduoja, jog valstybės narės ir regioninės institucijos pagerintų tarpinių stočių ir vietos tarpusavio ryšius ir, kad būtų sumažintos sąnaudos, patiriamos dėl periferinės padėties; |
| --- | --- |

5.

todėl sutinka išplėtoti nuoseklesnį ir integruotą tinklų koncepciją, kuri atsižvelgiant į įvairiarūšių jungčių poreikį piliečiams ir krovinių gabenimui; dėl to pabrėžia, kad būtina teikti pirmenybę geležinkeliams, uostams, tvariems jūrų ir vidaus vandenų keliams bei jų jungtims su šalių vidaus teritorijomis ar infrastruktūros ryšių su naujosiomis valstybėmis narėmis ar jų viduje įvairiarūšio transporto mazgams ir, be to, ypatingą dėmesį skirti tarptautinėms transporto jungtims ir oro uostus bei uostus, jungiančius Europą su kitomis pasaulio šalimis, labiau įtraukti į transeuropinius tinklus; pabrėžia, kad būtina atkreipti dėmesį į skirtingas, bet viena kitą papildančias, keleivių ir krovinių reikmes; rekomenduoja, jog valstybės narės ir regioninės institucijos pagerintų tarpinių stočių ir vietos tarpusavio ryšius ir, kad būtų sumažintos sąnaudos, patiriamos dėl periferinės padėties;

| 6. | ragina Komisiją ypač remti prioritetinius projektus su įvairiarūšio transporto jungtimis ir ištisine sąveika, kurie apima kelias valstybes nares; nurodo į tai, kad ekonominių erdvių susiejimas su šiais prioritetiniais projektais yra nacionalinis uždavinys; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją ypač remti prioritetinius projektus su įvairiarūšio transporto jungtimis ir ištisine sąveika, kurie apima kelias valstybes nares; nurodo į tai, kad ekonominių erdvių susiejimas su šiais prioritetiniais projektais yra nacionalinis uždavinys;

| 7. | konstatuoja ir pritaria, kad prioritetinių projektų sąraše labiau atsižvelgiama į aplinką mažiau teršiančias transporto rūšis; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ateityje užtikrinti, kad šios proporcijos būtų išlaikomos įgyvendinant projektus; |
| --- | --- |

7.

konstatuoja ir pritaria, kad prioritetinių projektų sąraše labiau atsižvelgiama į aplinką mažiau teršiančias transporto rūšis; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ateityje užtikrinti, kad šios proporcijos būtų išlaikomos įgyvendinant projektus;

| 8. | pabrėžia poreikį integruoti klimato apsaugą ir visų rūšių transporto tvarų vystymąsi į Europos infrastruktūros politiką siekiant paisyti ES tikslų sumažinti CO2 išlakas; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia poreikį integruoti klimato apsaugą ir visų rūšių transporto tvarų vystymąsi į Europos infrastruktūros politiką siekiant paisyti ES tikslų sumažinti CO2 išlakas;

| 9. | ragina Komisiją daryti poveikį valstybėms narėms, kad šios įtrauktų Europos aplinkos srities teisės aktus į sprendimų priėmimą ir planavimą dėl TEN-T projektų, kaip antai „Natura 2000“, SPAV, poveikio aplinkai vertinimo, Oro kokybės, Vandens, Buveinių ir Paukščių direktyvų bei transporto ir aplinkos ataskaitų teikimo mechanizmo (TERM) ataskaitų dėl Europos aplinkos agentūros transporto ir aplinkos rodiklių; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją daryti poveikį valstybėms narėms, kad šios įtrauktų Europos aplinkos srities teisės aktus į sprendimų priėmimą ir planavimą dėl TEN-T projektų, kaip antai „Natura 2000“, SPAV, poveikio aplinkai vertinimo, Oro kokybės, Vandens, Buveinių ir Paukščių direktyvų bei transporto ir aplinkos ataskaitų teikimo mechanizmo (TERM) ataskaitų dėl Europos aplinkos agentūros transporto ir aplinkos rodiklių;

| 10. | primygtinai ragina Komisiją minimalizuoti neaiškias arba prieštaringas nuostatas dėl bendrų interesų deklaravimo bei aplinkos apsaugos teisės aktų taikymo; be to, mano, kad suteikus projektams transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) statusą, valstybės narės neturėtų piktnaudžiauti Europos teisės aktais minimais 9 dalyje siekdamos blokuoti TEN-T projektų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

10.

primygtinai ragina Komisiją minimalizuoti neaiškias arba prieštaringas nuostatas dėl bendrų interesų deklaravimo bei aplinkos apsaugos teisės aktų taikymo; be to, mano, kad suteikus projektams transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) statusą, valstybės narės neturėtų piktnaudžiauti Europos teisės aktais minimais 9 dalyje siekdamos blokuoti TEN-T projektų įgyvendinimą;

| 11. | ragina Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti į svarbius Europos transporto infrastruktūros politikos pokyčių veiksnius, kaip antai pasaulio finansų krizę, demografinius pokyčius, plėtrą ir naujas kaimynines šalis, suaktyvėjusį susisiekimą su Rytų Europos ir Viduržemio jūros šalimis; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti į svarbius Europos transporto infrastruktūros politikos pokyčių veiksnius, kaip antai pasaulio finansų krizę, demografinius pokyčius, plėtrą ir naujas kaimynines šalis, suaktyvėjusį susisiekimą su Rytų Europos ir Viduržemio jūros šalimis;

| 12. | pabrėžia, kad ypač atsižvelgiant į dabartinę finansų krizę, TEN-T plėtra bei transporto sektoriaus ES integravimas į kaimyninių šalių transporto sektorių yra patikimiausia priemonė siekiant užtikrinti tiek ilgalaikį vidaus rinkos tvarumą, tiek ir ekonominę bei socialinę sanglaudą Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad ypač atsižvelgiant į dabartinę finansų krizę, TEN-T plėtra bei transporto sektoriaus ES integravimas į kaimyninių šalių transporto sektorių yra patikimiausia priemonė siekiant užtikrinti tiek ilgalaikį vidaus rinkos tvarumą, tiek ir ekonominę bei socialinę sanglaudą Europos Sąjungoje;

| 13. | ragina Komisiją padidinti pastangas pagerinti geresnį europinį teritorinės plėtros koordinavimą (Europos Sąjungos teritorinė darbotvarkė bei teritorinės sanglaudos principas) ir transporto planavimą, sukuriant geresnį tinklą tarp regionų ir tuo atsižvelgiant į regionų pasiekiamumą; pažymi, kad reikia apsvarstyti didelius kalnuotų, pakrančių ir (arba) salų, centrinių, pakraščių ir kitokių valstybių sienas kertančių vietovių skirtumus bei būtinybę geriau integruoti į TEN-T mobilumo miestuose sistemas; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją padidinti pastangas pagerinti geresnį europinį teritorinės plėtros koordinavimą (Europos Sąjungos teritorinė darbotvarkė bei teritorinės sanglaudos principas) ir transporto planavimą, sukuriant geresnį tinklą tarp regionų ir tuo atsižvelgiant į regionų pasiekiamumą; pažymi, kad reikia apsvarstyti didelius kalnuotų, pakrančių ir (arba) salų, centrinių, pakraščių ir kitokių valstybių sienas kertančių vietovių skirtumus bei būtinybę geriau integruoti į TEN-T mobilumo miestuose sistemas;

| 14. | ragina Komisiją ypatingą pirmenybę suteikti prioritetiniams projektams svarbiausių geležinkelių, kelių ir vidaus vandenų linijų srityje, siekiant sukurti tarptautines jungtis su naujosiomis valstybėmis narėmis ir trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją ypatingą pirmenybę suteikti prioritetiniams projektams svarbiausių geležinkelių, kelių ir vidaus vandenų linijų srityje, siekiant sukurti tarptautines jungtis su naujosiomis valstybėmis narėmis ir trečiosiomis šalimis;

| 15. | atsižvelgdamas į tai, ragina įtraukti Europos erdvės plėtros perspektyvą (EEPP) kaip programavimo pagrindą ir esamus Europos teritorijų planavimo stebėsenos tinklo (ESPON) tyrimus kaip mokslinę, į teritorijas orientuotą pagrindinę informaciją apie transporto plėtrą; |
| --- | --- |

15.

atsižvelgdamas į tai, ragina įtraukti Europos erdvės plėtros perspektyvą (EEPP) kaip programavimo pagrindą ir esamus Europos teritorijų planavimo stebėsenos tinklo (ESPON) tyrimus kaip mokslinę, į teritorijas orientuotą pagrindinę informaciją apie transporto plėtrą;

| 16. | pabrėžia, kad į TEN-T politikos plėtrą reikia įtraukti ir Lisabonos strategijos, ir atkūrimo plano tikslus, konstatuojant judumo, prieinamumo ir logistikos esminę svarbą ES konkurencingumui, taip pat siekiant sustiprinti sanglaudą jos teritorijose; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad į TEN-T politikos plėtrą reikia įtraukti ir Lisabonos strategijos, ir atkūrimo plano tikslus, konstatuojant judumo, prieinamumo ir logistikos esminę svarbą ES konkurencingumui, taip pat siekiant sustiprinti sanglaudą jos teritorijose;

| 17. | ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti žaliuosius koridorius, krovinių vežimo geležinkeliais tinklus, Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (angl. ERTMS) koridorius, jūros „greitkelius“, kaip antai artimąjį vežimą jūra, esamus pakankamo ploto vandens kelius ar nepakankamo ploto šliuzus, sausumos uostus bei logistikos platformas, taip pat miesto judumo mazgus bei planuojamą TEN-T išplėtimą į Europos kaimynystės politikoje dalyvaujančios šalys, Rytų Europos ir Viduržemio jūros šalis į įvairiarūšio TEN-T sąvoką, remiantis suplanuotais veiksmais, kuriais skatinami aplinkai mažiau kenksmingi, mažiau naftos sunaudojantys ir saugesni modeliai, stengiantis užtikrinti įvairių transporto rūšių jungčių, ypač geležinkelių jungčių uostuose, suderinamumą; be to ragina suderinti dabartinę bei būsimą TEN–T programą ir siūlomus teisės aktus dėl krovinių vežimo geležinkeliais; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti žaliuosius koridorius, krovinių vežimo geležinkeliais tinklus, Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (angl. ERTMS) koridorius, jūros „greitkelius“, kaip antai artimąjį vežimą jūra, esamus pakankamo ploto vandens kelius ar nepakankamo ploto šliuzus, sausumos uostus bei logistikos platformas, taip pat miesto judumo mazgus bei planuojamą TEN-T išplėtimą į Europos kaimynystės politikoje dalyvaujančios šalys, Rytų Europos ir Viduržemio jūros šalis į įvairiarūšio TEN-T sąvoką, remiantis suplanuotais veiksmais, kuriais skatinami aplinkai mažiau kenksmingi, mažiau naftos sunaudojantys ir saugesni modeliai, stengiantis užtikrinti įvairių transporto rūšių jungčių, ypač geležinkelių jungčių uostuose, suderinamumą; be to ragina suderinti dabartinę bei būsimą TEN–T programą ir siūlomus teisės aktus dėl krovinių vežimo geležinkeliais;

| 18. | pažymi, kad remiantis naujausiais moksliniais tyrimais tik 1 proc. Europos infrastruktūrai skirtų lėšų šiuo metu yra naudojama vidaus vandenų keliams; mano, kad vidaus vandenų kelių infrastruktūros plėtrai Europoje reikia didelės Europos paramos norint pasinaudoti visomis vidaus vandenų kelių kaip tvarios ir patikimos transporto rūšies teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad remiantis naujausiais moksliniais tyrimais tik 1 proc. Europos infrastruktūrai skirtų lėšų šiuo metu yra naudojama vidaus vandenų keliams; mano, kad vidaus vandenų kelių infrastruktūros plėtrai Europoje reikia didelės Europos paramos norint pasinaudoti visomis vidaus vandenų kelių kaip tvarios ir patikimos transporto rūšies teikiamomis galimybėmis;

| 19. | prašo Komisijos daryti poveikį, kad krovinių vežimo geležinkeliais plėtra būtų spartinama, atsižvelgiant į didesnį tinklo veiksmingumą ir vežimo greičio didinimą; |
| --- | --- |

19.

prašo Komisijos daryti poveikį, kad krovinių vežimo geležinkeliais plėtra būtų spartinama, atsižvelgiant į didesnį tinklo veiksmingumą ir vežimo greičio didinimą;

| 20. | atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkurencingo krovinių vežimo geležinkeliais tinklo (COM(2008)0852) ir pirmiau minėtą 2007 m. spalio 18 d. Komisijos komunikatą; |
| --- | --- |

20.

atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkurencingo krovinių vežimo geležinkeliais tinklo (COM(2008)0852) ir pirmiau minėtą 2007 m. spalio 18 d. Komisijos komunikatą;

| 21. | pabrėžia, kaip svarbu leisti dalytis informacija įvairiarūšiame transporte, siekiant skatinti ir remti infrastruktūros ir techninės infrastruktūros (informacinių sistemų, kaip antai ERTMS/RIS/ITS/SESAR/Galileo) sąveiką, gerinti sąveikumą, riedmenis (ERTMS techninę ir programinę įrangą traukiniuose ir krovininių vagonų triukšmo mažinimą), ekologišką logistiką, įvairiarūšes jungtis ir centrus, decentralizuoto tiekimo „nuo durų iki durų“ grandinės paslaugas ir judumo valdymą; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kaip svarbu leisti dalytis informacija įvairiarūšiame transporte, siekiant skatinti ir remti infrastruktūros ir techninės infrastruktūros (informacinių sistemų, kaip antai ERTMS/RIS/ITS/SESAR/Galileo) sąveiką, gerinti sąveikumą, riedmenis (ERTMS techninę ir programinę įrangą traukiniuose ir krovininių vagonų triukšmo mažinimą), ekologišką logistiką, įvairiarūšes jungtis ir centrus, decentralizuoto tiekimo „nuo durų iki durų“ grandinės paslaugas ir judumo valdymą;

| 22. | pabrėžia TEN-T skirtų suderintų ir standartizuotų pažangiųjų transporto sistemų plėtros svarbą siekiant užtikrinti veiksmingesnį, sklandų, saugų ir aplinkai palankų transporto valdymą; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia TEN-T skirtų suderintų ir standartizuotų pažangiųjų transporto sistemų plėtros svarbą siekiant užtikrinti veiksmingesnį, sklandų, saugų ir aplinkai palankų transporto valdymą;

| 23. | rekomenduoja gerinti TEN-T įgyvendinimą sudarant geresnes galimybes gauti informaciją naudojantis sistemomis, pavyzdžiui, TENtec informacine sistema, pasitelkiant į pagalbą atvirąjį koordinavimo metodą, kuris apima gairių nustatymą ir keitimąsi gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

23.

rekomenduoja gerinti TEN-T įgyvendinimą sudarant geresnes galimybes gauti informaciją naudojantis sistemomis, pavyzdžiui, TENtec informacine sistema, pasitelkiant į pagalbą atvirąjį koordinavimo metodą, kuris apima gairių nustatymą ir keitimąsi gerąja patirtimi;

| 24. | pagrindinį dėmesį skiria poreikiui skatinti esamos TEN-T projektų infrastruktūros veiksmingumą trumpuoju laikotarpiu, ypač jau pradėjus įgyvendinti šiuos projektus, kad koridoriai taptų gyvybingesni ir veiksmingesni, paprasčiausiai nelaukiant, kol juose bus įgyvendinami ilgalaikiai labai dideli projektai; |
| --- | --- |

24.

pagrindinį dėmesį skiria poreikiui skatinti esamos TEN-T projektų infrastruktūros veiksmingumą trumpuoju laikotarpiu, ypač jau pradėjus įgyvendinti šiuos projektus, kad koridoriai taptų gyvybingesni ir veiksmingesni, paprasčiausiai nelaukiant, kol juose bus įgyvendinami ilgalaikiai labai dideli projektai;

| 25. | remia struktūrinę Žaliosios knygos „3 alternatyvą dėl TEN-T struktūros“, t. y. dvejopo pagrindo alternatyvą, kurią sudaro išsamus tinklas, grindžiamas esamais TEN-T žemėlapiais, ir įvairiarūšis „pagrindinis tinklas“, kuris dar neapibrėžtas, nustatant geležinkelius, tvarius vandens kelius ir uostus bei jų jungtis su logistikos mazgais kaip prioritetus; |
| --- | --- |

25.

remia struktūrinę Žaliosios knygos „3 alternatyvą dėl TEN-T struktūros“, t. y. dvejopo pagrindo alternatyvą, kurią sudaro išsamus tinklas, grindžiamas esamais TEN-T žemėlapiais, ir įvairiarūšis „pagrindinis tinklas“, kuris dar neapibrėžtas, nustatant geležinkelius, tvarius vandens kelius ir uostus bei jų jungtis su logistikos mazgais kaip prioritetus;

| 26. | remia „pagrindinio tinklo“ koncepciją, kurią sudaro „geografinis ramstis“ ir „konceptualusis ramstis“, kai „konceptualiajame ramstyje“ numatyti kriterijai ir veikimo būdai laikui bėgant lanksčiai identifikuoti projektus, koridorius ir tinklo dalis, o ne juos nustatyti nekintamai biudžeto laikotarpio pradžioje visam laikotarpiui; mano, kad biudžeto laikotarpiu TEN-T turi būti galima lanksčiai išplėsti, siekiant pritaikyti prie rinkos sąlygų pokyčių; |
| --- | --- |

26.

remia „pagrindinio tinklo“ koncepciją, kurią sudaro „geografinis ramstis“ ir „konceptualusis ramstis“, kai „konceptualiajame ramstyje“ numatyti kriterijai ir veikimo būdai laikui bėgant lanksčiai identifikuoti projektus, koridorius ir tinklo dalis, o ne juos nustatyti nekintamai biudžeto laikotarpio pradžioje visam laikotarpiui; mano, kad biudžeto laikotarpiu TEN-T turi būti galima lanksčiai išplėsti, siekiant pritaikyti prie rinkos sąlygų pokyčių;

| 27. | pripažįsta lemiamą valstybių narių, užmezgusių visapusišką konsultavimąsi su savo regionų ir vietos valdžios institucijomis, pilietinės visuomenės suinteresuotosiomis šalimis ir vietos gyventojais, vaidmenį priimant sprendimus dėl transporto infrastruktūros, ją planuojant ir finansuojant, įskaitant Europos tarptautinį koordinavimą ir bendradarbiavimą; tikisi iš Europos Vadovų Tarybos daugiau nuoseklumo, susijusio su prašymais dėl TEN-T projektų ir sprendimais dėl TEN-T biudžeto; atsižvelgdamas į ES finansinės perspektyvos laikotarpio vidurio peržiūrą ir į vykstančią diskusiją dėl ES atkūrimo plano prašo valstybes nares tinkamai apsvarstyti klausimą dėl būtinos finansinės paramos TEN–T tinklui priklausančioms transporto infrastruktūroms, kuri yra prioritetinė sritis remiantis iki šiol nustatyta ES politika; |
| --- | --- |

27.

pripažįsta lemiamą valstybių narių, užmezgusių visapusišką konsultavimąsi su savo regionų ir vietos valdžios institucijomis, pilietinės visuomenės suinteresuotosiomis šalimis ir vietos gyventojais, vaidmenį priimant sprendimus dėl transporto infrastruktūros, ją planuojant ir finansuojant, įskaitant Europos tarptautinį koordinavimą ir bendradarbiavimą; tikisi iš Europos Vadovų Tarybos daugiau nuoseklumo, susijusio su prašymais dėl TEN-T projektų ir sprendimais dėl TEN-T biudžeto; atsižvelgdamas į ES finansinės perspektyvos laikotarpio vidurio peržiūrą ir į vykstančią diskusiją dėl ES atkūrimo plano prašo valstybes nares tinkamai apsvarstyti klausimą dėl būtinos finansinės paramos TEN–T tinklui priklausančioms transporto infrastruktūroms, kuri yra prioritetinė sritis remiantis iki šiol nustatyta ES politika;

| 28. | visiškai pritaria Bendrijos siekiui mažinti administracinę naštą ir todėl labai ragina Komisiją peržiūrėti TEN-T pirmenybinių projektų finansines perspektyvas siekiant ateityje mažinti biurokratizmą; |
| --- | --- |

28.

visiškai pritaria Bendrijos siekiui mažinti administracinę naštą ir todėl labai ragina Komisiją peržiūrėti TEN-T pirmenybinių projektų finansines perspektyvas siekiant ateityje mažinti biurokratizmą;

| 29. | prašo valstybes nares ir Komisiją stiprinti nacionaliniu lygiu vykdomos politikos koordinavimą siekiant užtikrinti bendro finansavimo nuoseklumą ir TEN-T programos įvykdymą pagal EB sutarties 154 ir 155 straipsnius; |
| --- | --- |

29.

prašo valstybes nares ir Komisiją stiprinti nacionaliniu lygiu vykdomos politikos koordinavimą siekiant užtikrinti bendro finansavimo nuoseklumą ir TEN-T programos įvykdymą pagal EB sutarties 154 ir 155 straipsnius;

| 30. | šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad dėl finansų krizės Europos Sąjunga, valstybės narės ir regionai turi labiau grįsti savo sprendimus dėl transporto infrastruktūros projektų teisingais sąnaudų ir naudos įvertinimais, tvarumu ir Europos tarptautine papildoma nauda; |
| --- | --- |

30.

šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad dėl finansų krizės Europos Sąjunga, valstybės narės ir regionai turi labiau grįsti savo sprendimus dėl transporto infrastruktūros projektų teisingais sąnaudų ir naudos įvertinimais, tvarumu ir Europos tarptautine papildoma nauda;

| 31. | tačiau pažymi, kad investavimas į transporto infrastruktūrą yra viena pagrindinė kovos su ekonomine ir finansine krize sritis, todėl ragina Komisiją pagreitinti infrastruktūrai skirtų projektų, susijusių su TEN-T ir finansuojamų iš struktūrinių ir (arba) sanglaudos fondų, įgyvendinimą; ragina valstybes nares iš naujo įvertinti savo teikiamą pirmenybę investavimo srityje atsižvelgiant į šį požiūrį siekiant pagreitinti TEN-T projektų, už kuriuos jos yra atsakingos, vykdymą visų pirma tarptautinių projekto dalių vykdymą; |
| --- | --- |

31.

tačiau pažymi, kad investavimas į transporto infrastruktūrą yra viena pagrindinė kovos su ekonomine ir finansine krize sritis, todėl ragina Komisiją pagreitinti infrastruktūrai skirtų projektų, susijusių su TEN-T ir finansuojamų iš struktūrinių ir (arba) sanglaudos fondų, įgyvendinimą; ragina valstybes nares iš naujo įvertinti savo teikiamą pirmenybę investavimo srityje atsižvelgiant į šį požiūrį siekiant pagreitinti TEN-T projektų, už kuriuos jos yra atsakingos, vykdymą visų pirma tarptautinių projekto dalių vykdymą;

| 32. | primena Komisijai, kad transporto infrastruktūros projektų ES bendras finansavimas panaudojant TEN-T, sanglaudos, regioninių fondų ir Europos investicijų banko lėšas privalo atitikti tokius kriterijus: ekonominio pagrįstumo, konkurencingumo stiprinimo, bendrosios rinkos veiksnio, aplinkos tvarumo, skaidrumo mokesčių mokėtojams ir piliečių dalyvavimo (partnerystės principas); šiuo požiūriu pabrėžia viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystės plėtros svarbą TEN-T finansavimui, taip pat poreikio siūlyti lanksčius klausimų, iškylančių tokio masto darbuose (geografinės, techninės kliūtys, gyventojų prieštaravimas ir t.t.) sprendimų svarbą; |
| --- | --- |

32.

primena Komisijai, kad transporto infrastruktūros projektų ES bendras finansavimas panaudojant TEN-T, sanglaudos, regioninių fondų ir Europos investicijų banko lėšas privalo atitikti tokius kriterijus: ekonominio pagrįstumo, konkurencingumo stiprinimo, bendrosios rinkos veiksnio, aplinkos tvarumo, skaidrumo mokesčių mokėtojams ir piliečių dalyvavimo (partnerystės principas); šiuo požiūriu pabrėžia viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystės plėtros svarbą TEN-T finansavimui, taip pat poreikio siūlyti lanksčius klausimų, iškylančių tokio masto darbuose (geografinės, techninės kliūtys, gyventojų prieštaravimas ir t.t.) sprendimų svarbą;

| 33. | ragina Komisiją užtikrinti, kad ES finansinių programų apimtyje vertintais projektais bus atsižvelgiama į jų galimą poveikį valstybiniam kitų reikalingų investicijų finansavimui, kurios nėra remiamos iš ES lėšų; mano, kad lėšų, kurias papildomai naudoja valstybės narės iš ES lėšų finansuojamiems projektams, neturėtų būti skiriamos privažiuojamųjų kelių techninei priežiūrai arba investicijoms į jas; mano, kad todėl projektai, bent jau iš dalies, turėtų būti nustatomi ir vertinami pagal jų potencialą integruoti būtinos papildomos privažiuojamųjų kelių infrastruktūros plėtrą ir techninę priežiūrą (ir jos neapleisti); |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją užtikrinti, kad ES finansinių programų apimtyje vertintais projektais bus atsižvelgiama į jų galimą poveikį valstybiniam kitų reikalingų investicijų finansavimui, kurios nėra remiamos iš ES lėšų; mano, kad lėšų, kurias papildomai naudoja valstybės narės iš ES lėšų finansuojamiems projektams, neturėtų būti skiriamos privažiuojamųjų kelių techninei priežiūrai arba investicijoms į jas; mano, kad todėl projektai, bent jau iš dalies, turėtų būti nustatomi ir vertinami pagal jų potencialą integruoti būtinos papildomos privažiuojamųjų kelių infrastruktūros plėtrą ir techninę priežiūrą (ir jos neapleisti);

| 34. | pabrėžia Europos oro susisiekimo rinkai būdingą ypač didėjantį investicijų poreikį pagal Bendro Europos dangaus II paketą bei siūlomą „visuotinį su aviacija susijusį sisteminį požiūrį“; todėl ragina Komisiją peržiūrint TEN-T biudžeto perspektyvas apsvarstyti oro uostams ir oro eismo valdymui bei oro navigacijos paslaugoms skirtų lėšų dalies padidinimą; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia Europos oro susisiekimo rinkai būdingą ypač didėjantį investicijų poreikį pagal Bendro Europos dangaus II paketą bei siūlomą „visuotinį su aviacija susijusį sisteminį požiūrį“; todėl ragina Komisiją peržiūrint TEN-T biudžeto perspektyvas apsvarstyti oro uostams ir oro eismo valdymui bei oro navigacijos paslaugoms skirtų lėšų dalies padidinimą;

| 35. | pažymi, kad reikia daugiau mokslinių tyrimų ir plėtros dėl geriausios ir veiksmingiausios patirties pavyzdžių transporto infrastruktūros finansavimo ir jo teigiamo poveikio konkurencingumui bei kokybinio ir kiekybinio užimtumui srityje, įskaitant viešosios ir privačiosios partnerystės patirtį šiuo atžvilgiu, kaip jau buvo pradėta daryti dabartiniuose Komisijos tyrimuose; |
| --- | --- |

35.

pažymi, kad reikia daugiau mokslinių tyrimų ir plėtros dėl geriausios ir veiksmingiausios patirties pavyzdžių transporto infrastruktūros finansavimo ir jo teigiamo poveikio konkurencingumui bei kokybinio ir kiekybinio užimtumui srityje, įskaitant viešosios ir privačiosios partnerystės patirtį šiuo atžvilgiu, kaip jau buvo pradėta daryti dabartiniuose Komisijos tyrimuose;

| 36. | pabrėžia darbo grupės TEN-T vykdomojoje agentūroje sukūrimo būtinybę norint paskatinti naudotis viešojo ir privačiojo sektoriaus partneryste kai kuriems pirmenybiniams projektams arba jų dalims finansuoti ir sprendimams kaip geriausiai patirčiai skleisti; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia darbo grupės TEN-T vykdomojoje agentūroje sukūrimo būtinybę norint paskatinti naudotis viešojo ir privačiojo sektoriaus partneryste kai kuriems pirmenybiniams projektams arba jų dalims finansuoti ir sprendimams kaip geriausiai patirčiai skleisti;

| 37. | pažymi, kad padidėjusi viešosios ir privačiosios partnerystės bei Europos investicijų banko pagalba negalės pakeisti didelės plačios apimties projektų finansavimo iš biudžeto dalies kalbant apie kelių kartų grąžos laiką; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad padidėjusi viešosios ir privačiosios partnerystės bei Europos investicijų banko pagalba negalės pakeisti didelės plačios apimties projektų finansavimo iš biudžeto dalies kalbant apie kelių kartų grąžos laiką;

| 38. | pirmenybę teikia tam, kad valstybės narės peržiūrėtų transeuropinių transporto ir energetikos tinklų biudžetą praėjus pusei termino, 2009–2010 m. peržiūrėdamos finansines perspektyvas, o ne tam, kad būtų drastiškai sumažinti kiti projektai ir su jais susijusios geležinkelių transporto ir vandens kelių plėtros ambicijos; |
| --- | --- |

38.

pirmenybę teikia tam, kad valstybės narės peržiūrėtų transeuropinių transporto ir energetikos tinklų biudžetą praėjus pusei termino, 2009–2010 m. peržiūrėdamos finansines perspektyvas, o ne tam, kad būtų drastiškai sumažinti kiti projektai ir su jais susijusios geležinkelių transporto ir vandens kelių plėtros ambicijos;

| 39. | pažymi, kad tam tikrą procentą nuo kelio infrastruktūrų rinkliavos pajamų būtina skirti transeuropinių transporto ir energetikos tinklų projektams finansuoti siekiant padidinti sverto efektą paskolai; |
| --- | --- |

39.

pažymi, kad tam tikrą procentą nuo kelio infrastruktūrų rinkliavos pajamų būtina skirti transeuropinių transporto ir energetikos tinklų projektams finansuoti siekiant padidinti sverto efektą paskolai;

| 40. | prašo Komisijos pateikti tarptautinio masto traukinių maršrutų regionuose, kurie buvo išmontuoti arba apleisti, pavyzdžius, suteikiant pirmenybę tiems, kurie galėtų būti sujungti su TEN-T; |
| --- | --- |

40.

prašo Komisijos pateikti tarptautinio masto traukinių maršrutų regionuose, kurie buvo išmontuoti arba apleisti, pavyzdžius, suteikiant pirmenybę tiems, kurie galėtų būti sujungti su TEN-T;

| 41. | prašo Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti „Eurovelo“ tinklą ir „Geležinės uždangos kelią“ (angl. Iron Curtain Trail) kaip galimybę remti Europos tarptautinius važiavimo dviračiu infrastruktūros tinklus, remiant tausojamąjį judumą ir tvarų turizmą; |
| --- | --- |

41.

prašo Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti „Eurovelo“ tinklą ir „Geležinės uždangos kelią“ (angl. Iron Curtain Trail) kaip galimybę remti Europos tarptautinius važiavimo dviračiu infrastruktūros tinklus, remiant tausojamąjį judumą ir tvarų turizmą;

| 42. | norėdamas paskatinti viso geležinkelių TEN tinklo konkurencingumą prašo Komisiją iki jos kadencijos pabaigos pasiūlyti teisėkūros iniciatyvą dėl geležinkelių vidaus keleivių rinkų atvėrimo nuo 2012 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

42.

norėdamas paskatinti viso geležinkelių TEN tinklo konkurencingumą prašo Komisiją iki jos kadencijos pabaigos pasiūlyti teisėkūros iniciatyvą dėl geležinkelių vidaus keleivių rinkų atvėrimo nuo 2012 m. sausio 1 d.;

| 43. | apgailestauja, kad pirmenybiniai projektai, susiję su pasienio, ypač Pirėnų, sritimis, labai svarbiomis Pirėnų pusiasaliui ir Prancūzijai, vykdomi lėtai; |
| --- | --- |

43.

apgailestauja, kad pirmenybiniai projektai, susiję su pasienio, ypač Pirėnų, sritimis, labai svarbiomis Pirėnų pusiasaliui ir Prancūzijai, vykdomi lėtai;

| 44. | ragina Komisiją ir toliau įtraukti Europos Parlamentą ir Europos Vadovų Tarybą svarstant daugiamečius ir (arba) metinius pasiūlymus ir sprendimus, susijusius su TEN-T projektų bendruoju finansavimu; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją ir toliau įtraukti Europos Parlamentą ir Europos Vadovų Tarybą svarstant daugiamečius ir (arba) metinius pasiūlymus ir sprendimus, susijusius su TEN-T projektų bendruoju finansavimu;

| 45. | prašo Komisiją, kad ji nuolat ir bent kartą per metus informuotų Europos Parlamentą ir Tarybą apie kiekvieną pirmenybinį projektą, kiekvieno projekto padėtį, projekto sąnaudų patikimumą, kiekvieno projekto įgyvendinimo galimybes ir projekto vykdymo trukmę; |
| --- | --- |

45.

prašo Komisiją, kad ji nuolat ir bent kartą per metus informuotų Europos Parlamentą ir Tarybą apie kiekvieną pirmenybinį projektą, kiekvieno projekto padėtį, projekto sąnaudų patikimumą, kiekvieno projekto įgyvendinimo galimybes ir projekto vykdymo trukmę;

| 46. | prašo Komisijos ir EIB, kaip ir TEN-T bendro finansavimo atveju, taip pat ir bendrai finansuojant TEN-T projektus iš regioninių, sanglaudos ir EIB lėšų, kasmet Parlamentui ir Tarybai pateikti konkrečių bendrai finansuojamų projektų sąrašą; |
| --- | --- |

46.

prašo Komisijos ir EIB, kaip ir TEN-T bendro finansavimo atveju, taip pat ir bendrai finansuojant TEN-T projektus iš regioninių, sanglaudos ir EIB lėšų, kasmet Parlamentui ir Tarybai pateikti konkrečių bendrai finansuojamų projektų sąrašą;

| 47. | tvirtina, kad ekologiniu ir ekonominiu požiūriu įvairiarūšio transporto sistemos, kurios sudaro sąlygas tam tikrame maršrute naudoti skirtingų rūšių transporto priemones, daugeliu atvejų yra vienintelis būsimas perspektyvus ir tvarus pasirinkimas; |
| --- | --- |

47.

tvirtina, kad ekologiniu ir ekonominiu požiūriu įvairiarūšio transporto sistemos, kurios sudaro sąlygas tam tikrame maršrute naudoti skirtingų rūšių transporto priemones, daugeliu atvejų yra vienintelis būsimas perspektyvus ir tvarus pasirinkimas;

| 48. | pabrėžia, kad neseniai išsiplėtusioje Šengeno erdvėje transporto infrastruktūra tarp Vakarų ir Rytų Europos yra labai svarbi turint mintyje ekonomikos augimo galimybes, ypač su šia infrastruktūra susijusiose naujosiose valstybėse narėse; ragina Komisiją ir valstybes nares plėtoti ir skatinti kurti tarptautines Rytų ir Vakarų Europos kelių ir geležinkelių jungtis, ypač remti tarpvalstybinės transporto infrastruktūros kūrimą kartu su vietos, regionų ir valstybių valdžios institucijomis įgyvendinant specialią veiksmų programą; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad geresnis TEN-T ir trečiosios šalies transporto tinklų tarpusavio ryšys ypač pagerintų pasienio sričių padėtį ir bus naudingas regionų bendradarbiavimui ir visai ES; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad neseniai išsiplėtusioje Šengeno erdvėje transporto infrastruktūra tarp Vakarų ir Rytų Europos yra labai svarbi turint mintyje ekonomikos augimo galimybes, ypač su šia infrastruktūra susijusiose naujosiose valstybėse narėse; ragina Komisiją ir valstybes nares plėtoti ir skatinti kurti tarptautines Rytų ir Vakarų Europos kelių ir geležinkelių jungtis, ypač remti tarpvalstybinės transporto infrastruktūros kūrimą kartu su vietos, regionų ir valstybių valdžios institucijomis įgyvendinant specialią veiksmų programą; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad geresnis TEN-T ir trečiosios šalies transporto tinklų tarpusavio ryšys ypač pagerintų pasienio sričių padėtį ir bus naudingas regionų bendradarbiavimui ir visai ES;

| 49. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

49.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0120.

(2)  OL C 187E, 2008 7 24, p. 154.

(3)  OL L 15, 1997 1 17, p. 1.

(4)  OL L 167, 2004 4 30, p. 1.

(5)  OL L 162, 2007 6 22, p. 1.

(6)  OL L 228, 1995 9 23, p. 1.

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienis

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/41

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisKova su miškų naikinimu ir alinimu

P6_TA(2009)0306

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl miškų naikinimo ir alinimo problemų sprendimo siekiant sustabdyti klimato kaitą ir biologinės įvairovės nykimą

2010/C 184 E/08

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 17 d. Komisijos komunikatą „Miškų naikinimo ir alinimo problemų sprendimas siekiant sustabdyti klimato kaitą ir biologinės įvairovės nykimą“ (COM(2008) 0645),

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio mėn. Varšuvoje vykusios 5-osios Ministrų konferencijos, skirtos Europos miškų apsaugai, išvadas dėl klimato kaitos poveikio miškams vertinimo ir dėl tausios miškų valdymo politikos,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi ES siekia apriboti visuotinį atšilimą iki 2 °C ir per pusę sumažinti biologinės įvairovės nykimą; kadangi J. Eliascho ataskaitoje teigiama, kad nuo 2030 m. per pusę sumažinti miškų naikinimui kiekvienais metais reikės skirti 17–33 milijardų JAV dolerių, |
| --- | --- |

A.

kadangi ES siekia apriboti visuotinį atšilimą iki 2 °C ir per pusę sumažinti biologinės įvairovės nykimą; kadangi J. Eliascho ataskaitoje teigiama, kad nuo 2030 m. per pusę sumažinti miškų naikinimui kiekvienais metais reikės skirti 17–33 milijardų JAV dolerių,

| B. | kadangi tausi miškų valdymo politika yra gyvybiškai svarbi kovojant su miškų naikinimu ir tai taip pat esminis ekonominio vystymosi elementas, |
| --- | --- |

B.

kadangi tausi miškų valdymo politika yra gyvybiškai svarbi kovojant su miškų naikinimu ir tai taip pat esminis ekonominio vystymosi elementas,

| C. | kadangi dėl miškų naikinimo pasaulyje išmetama maždaug 20 % visų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, sparčiai nyksta biologinė įvairovė ir tai kelia didelę grėsmę vystymuisi, ypač neturtingų asmenų pragyvenimui, |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl miškų naikinimo pasaulyje išmetama maždaug 20 % visų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, sparčiai nyksta biologinė įvairovė ir tai kelia didelę grėsmę vystymuisi, ypač neturtingų asmenų pragyvenimui,

| D. | kadangi miškai naikinami nerimą keliančiu tempu – per metus sunaikinama 13 mln. hektarų miško, daugiausia naikinami atogrąžų miškai, nors taip pat tam tikru mastu naikinami ir Europos miškai, ypač Vidurio ir Rytų Europoje, |
| --- | --- |

D.

kadangi miškai naikinami nerimą keliančiu tempu – per metus sunaikinama 13 mln. hektarų miško, daugiausia naikinami atogrąžų miškai, nors taip pat tam tikru mastu naikinami ir Europos miškai, ypač Vidurio ir Rytų Europoje,

| E. | kadangi miškų naikinimas lemia beveik nepataisomą žalą aplinkai, t. y. ilgalaikį vandens kokybės pablogėjimą, stepių ir dykumų plitimą ir biologinės įvairovės nykimą, kurių sukeliamos ilgalaikės pasekmės ekonominiu požiūriu aiškiai viršija išlaidas prevencijos ir gerinimo priemonėms, |
| --- | --- |

E.

kadangi miškų naikinimas lemia beveik nepataisomą žalą aplinkai, t. y. ilgalaikį vandens kokybės pablogėjimą, stepių ir dykumų plitimą ir biologinės įvairovės nykimą, kurių sukeliamos ilgalaikės pasekmės ekonominiu požiūriu aiškiai viršija išlaidas prevencijos ir gerinimo priemonėms,

| F. | kadangi miškai alinami įvairiomis formomis, kurias sunku apibrėžti, vis dėlto tokiu alinimu daromas didelis poveikis klimatui, biologinei įvairovei ir prekėms bei paslaugoms, |
| --- | --- |

F.

kadangi miškai alinami įvairiomis formomis, kurias sunku apibrėžti, vis dėlto tokiu alinimu daromas didelis poveikis klimatui, biologinei įvairovei ir prekėms bei paslaugoms,

| G. | kadangi pagal tarpvyriausybinės klimato kaitos ekspertų grupės parengtą Ketvirtąją vertinimo ataskaitą siekiant apriboti visuotinį atšilimą iki 2 °C reikia visiškai pakeisti besivystančiose valstybėse egzistuojančią išmetamųjų teršalų kiekio didinimo tendenciją, sumažinti su miškų naikinimu susijusių teršalų kiekį ir iki 2020 m. sumažinti pramoningose valstybėse 25–40 %, palyginti su 1990 metais, teršalų kiekį, |
| --- | --- |

G.

kadangi pagal tarpvyriausybinės klimato kaitos ekspertų grupės parengtą Ketvirtąją vertinimo ataskaitą siekiant apriboti visuotinį atšilimą iki 2 °C reikia visiškai pakeisti besivystančiose valstybėse egzistuojančią išmetamųjų teršalų kiekio didinimo tendenciją, sumažinti su miškų naikinimu susijusių teršalų kiekį ir iki 2020 m. sumažinti pramoningose valstybėse 25–40 %, palyginti su 1990 metais, teršalų kiekį,

| H. | kadangi labai svarbu sumažinti miškų naikinimą ne tik siekiant švelninti klimato kaitą, bet ir prie jos prisitaikyti, |
| --- | --- |

H.

kadangi labai svarbu sumažinti miškų naikinimą ne tik siekiant švelninti klimato kaitą, bet ir prie jos prisitaikyti,

| 1. | pabrėžia, kad reikia geriau suderinti miškų išsaugojimo ir tausaus valdymo politiką su kita ES vidaus ir išorės politika; ragina kiekybiškai įvertinti tokių ES politikos krypčių, kaip antai energetikos (ypač biokuro), žemės ūkio, tausios gamybos ir vartojimo, viešųjų pirkimų, prekybos ir vystomojo bendradarbiavimo poveikį miškams; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad reikia geriau suderinti miškų išsaugojimo ir tausaus valdymo politiką su kita ES vidaus ir išorės politika; ragina kiekybiškai įvertinti tokių ES politikos krypčių, kaip antai energetikos (ypač biokuro), žemės ūkio, tausios gamybos ir vartojimo, viešųjų pirkimų, prekybos ir vystomojo bendradarbiavimo poveikį miškams;

| 2. | ragina Komisiją pateikti Parlamentui ir Tarybai pasiūlymų dėl griežtų Bendrijos tausumo reikalavimų, skirtų visai iš miškų gaunamai medienai ir medienos produktams; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pateikti Parlamentui ir Tarybai pasiūlymų dėl griežtų Bendrijos tausumo reikalavimų, skirtų visai iš miškų gaunamai medienai ir medienos produktams;

| 3. | ragina Komisiją iki 2009 m. pabaigos paskelbti išsamų tyrimą, kuriame pateiktas ES gamybos, vartojimo ir prekybos maisto bei kitomis prekėmis poveikio miškų naikinimui ir alinimui vertinimas; ragina per šį tyrimą įvertinti bet kokį neigiamą skirtingų pramonės sektorių poveikį bei jį patikslinti, ir pateikti rekomendacijas dėl naujų priemonių naujovių priėmimo, skirtų sumažinti šį poveikį politikos ir srityje; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją iki 2009 m. pabaigos paskelbti išsamų tyrimą, kuriame pateiktas ES gamybos, vartojimo ir prekybos maisto bei kitomis prekėmis poveikio miškų naikinimui ir alinimui vertinimas; ragina per šį tyrimą įvertinti bet kokį neigiamą skirtingų pramonės sektorių poveikį bei jį patikslinti, ir pateikti rekomendacijas dėl naujų priemonių naujovių priėmimo, skirtų sumažinti šį poveikį politikos ir srityje;

| 4. | pabrėžia, kad miškų valdymo srityje reikia skirti ypatingą dėmesį vandens būklei ir kad ypač svarbu miškų ir vandens išteklių resursus valdyti kartu bei derinti atitinkamą ES politiką siekiant atstatyti ar padidinti ekosistemų vandens sulaikymo pajėgumus; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad miškų valdymo srityje reikia skirti ypatingą dėmesį vandens būklei ir kad ypač svarbu miškų ir vandens išteklių resursus valdyti kartu bei derinti atitinkamą ES politiką siekiant atstatyti ar padidinti ekosistemų vandens sulaikymo pajėgumus;

| 5. | pritaria aplinką tausojančiai viešųjų pirkimų politikai ir tam, kad skatinamos tokios priemonės, kaip ekologinis ženklinimas ir miškų sertifikavimo sistemos; ragina visoje ES kuo greičiau patvirtinti ir įgyvendinti aplinką tausojančią viešųjų pirkimų politiką, skirtą medienos produktams; ragina valstybes nares rengiant savo viešųjų pirkimų politiką laikytis aukštų tausumo standartų ir atitinkamai nustatyti realius su šiais standartais susijusius tikslus; |
| --- | --- |

5.

pritaria aplinką tausojančiai viešųjų pirkimų politikai ir tam, kad skatinamos tokios priemonės, kaip ekologinis ženklinimas ir miškų sertifikavimo sistemos; ragina visoje ES kuo greičiau patvirtinti ir įgyvendinti aplinką tausojančią viešųjų pirkimų politiką, skirtą medienos produktams; ragina valstybes nares rengiant savo viešųjų pirkimų politiką laikytis aukštų tausumo standartų ir atitinkamai nustatyti realius su šiais standartais susijusius tikslus;

| 6. | mano, kad reikia skirti didelę paramą besivystančioms valstybėms siekiant ne vėliau kaip iki 2020 m. sustabdyti didelio masto atogrąžų miškų naikinimą, ir kad šio įsipareigojimo patvirtinimas tarptautinėse derybose dėl visuotinio ir išsamaus susitarimo dėl klimato po 2012 m. turi lemiamą reikšmę; |
| --- | --- |

6.

mano, kad reikia skirti didelę paramą besivystančioms valstybėms siekiant ne vėliau kaip iki 2020 m. sustabdyti didelio masto atogrąžų miškų naikinimą, ir kad šio įsipareigojimo patvirtinimas tarptautinėse derybose dėl visuotinio ir išsamaus susitarimo dėl klimato po 2012 m. turi lemiamą reikšmę;

| 7. | pripažįsta, kad pakankamas finansavimas pagal pasaulinę klimato programą turi lemiamą reikšmę siekiant per pusę sumažinti miškų naikinimą, o vėliau - sustabdyti; atsižvelgdamas į tai pritaria Komisijos pasiūlymui laikantis Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos sukurti nuolatinio finansavimo sistema paremtą pasaulinį miškų anglies mechanizmą (angl. GFCM); ragina valstybes nares laikytis įsipareigojimų sustabdyti miškų naikinimą ir alinimą pasauliniu mastu ir skirti didelę dalį pajamų, gautų pardavus leidimus ES prekybos taršos leidimais sistemos aukcione, skirti miškų naikinimo ir alinimo mažinimui besivystančiose valstybėse bei derybose daugiausia dėmesio skirti finansavimo šaltiniams, kaip tai nurodyta 2009 m. sausio 28 d. Komisijos komunikate „Rengiantis išsamiam klimato kaitos susitarimui Kopenhagoje“ (COM(2009)0039); ragina valstybes nares pritarti Komisijos pasiūlymui priimti Norvegijos pasiūlymą ir dalį iš prekybos nustatytais normos vienetais aukcionuose gautų būsimų pajamų skirti pasauliniam miškų anglies mechanizmui; |
| --- | --- |

7.

pripažįsta, kad pakankamas finansavimas pagal pasaulinę klimato programą turi lemiamą reikšmę siekiant per pusę sumažinti miškų naikinimą, o vėliau - sustabdyti; atsižvelgdamas į tai pritaria Komisijos pasiūlymui laikantis Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos sukurti nuolatinio finansavimo sistema paremtą pasaulinį miškų anglies mechanizmą (angl. GFCM); ragina valstybes nares laikytis įsipareigojimų sustabdyti miškų naikinimą ir alinimą pasauliniu mastu ir skirti didelę dalį pajamų, gautų pardavus leidimus ES prekybos taršos leidimais sistemos aukcione, skirti miškų naikinimo ir alinimo mažinimui besivystančiose valstybėse bei derybose daugiausia dėmesio skirti finansavimo šaltiniams, kaip tai nurodyta 2009 m. sausio 28 d. Komisijos komunikate „Rengiantis išsamiam klimato kaitos susitarimui Kopenhagoje“ (COM(2009)0039); ragina valstybes nares pritarti Komisijos pasiūlymui priimti Norvegijos pasiūlymą ir dalį iš prekybos nustatytais normos vienetais aukcionuose gautų būsimų pajamų skirti pasauliniam miškų anglies mechanizmui;

| 8. | rekomenduoja per pasaulinį miškų anglies mechanizmą teikiamą paramą pagrįsti veiklos rezultatais ir remiantis patikrintais bendro miškų naikinimo ir alinimo sumažinimo rezultatais; pabrėžia, kad ši parama taip pat turėtų teikti naudą apsaugant bioįvairovę, didinant atsparumą ir gerinant gyvenimo sąlygas miškų regionuose; |
| --- | --- |

8.

rekomenduoja per pasaulinį miškų anglies mechanizmą teikiamą paramą pagrįsti veiklos rezultatais ir remiantis patikrintais bendro miškų naikinimo ir alinimo sumažinimo rezultatais; pabrėžia, kad ši parama taip pat turėtų teikti naudą apsaugant bioįvairovę, didinant atsparumą ir gerinant gyvenimo sąlygas miškų regionuose;

| 9. | pabrėžia poreikį visapusiškai užtikrinti miškų vietos gyventojų, įskaitant gentis, teises, taip pat jų teisę iš anksto laisvai ir informuotai priimti sprendimus dėl miškų, kuriais jie paprastai naudojasi, naudojimo; mano, kad būtina, jog vietos bendruomenės ir gentys būtų sąmoningai ir nuodugniai įtraukiamos į visus priemonių, skirtų taršos dėl miškų naikinimo mažinimui, vertinimo, planavimo ir įgyvendinimo etapus; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia poreikį visapusiškai užtikrinti miškų vietos gyventojų, įskaitant gentis, teises, taip pat jų teisę iš anksto laisvai ir informuotai priimti sprendimus dėl miškų, kuriais jie paprastai naudojasi, naudojimo; mano, kad būtina, jog vietos bendruomenės ir gentys būtų sąmoningai ir nuodugniai įtraukiamos į visus priemonių, skirtų taršos dėl miškų naikinimo mažinimui, vertinimo, planavimo ir įgyvendinimo etapus;

| 10. | pabrėžia, kad visais tarptautinio susitarimo dėl klimato po 2012 m. pagrindu priimtais mechanizmais, vykdomais pagal JT bendradarbiavimo programą, kuria siekiama mažinti emisijas dėl miškų naikinimo ir alinimo besivystančiose valstybėse, turi būti visų pirma užtikrinta senų miškų apsauga; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad visais tarptautinio susitarimo dėl klimato po 2012 m. pagrindu priimtais mechanizmais, vykdomais pagal JT bendradarbiavimo programą, kuria siekiama mažinti emisijas dėl miškų naikinimo ir alinimo besivystančiose valstybėse, turi būti visų pirma užtikrinta senų miškų apsauga;

| 11. | pažymi, kad miškų naikinimo procesai Rytų Europoje kenkia aplinkai, o taip pat daro neigiamą poveikį žmonių gyvenimui; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad miškų naikinimo procesai Rytų Europoje kenkia aplinkai, o taip pat daro neigiamą poveikį žmonių gyvenimui;

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad per vidutinį ir ilgą laikotarpį anglies dioksido rinkoje taikomi miškų ūkio kreditai gali būti politikos, pagal kurią siekiama kovoti su miškų naikinimu, dalimi, jeigu laikomasi tikslių miškų anglies apskaitos metodų ir patikimų priežiūros mechanizmų; pabrėžia, kad galutinis sprendimas dėl miškų ūkio kreditų įtraukimo į prekybos taršos leidimais sistemą turėtų būti priimamas atlikus kruopščią visų galimų finansavimo mechanizmų tinkamumo analizę ir įvertinus Kopenhagos konferencijos dalyvių rezultatus bei bandomųjų projektų išvadas; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į tai, kad per vidutinį ir ilgą laikotarpį anglies dioksido rinkoje taikomi miškų ūkio kreditai gali būti politikos, pagal kurią siekiama kovoti su miškų naikinimu, dalimi, jeigu laikomasi tikslių miškų anglies apskaitos metodų ir patikimų priežiūros mechanizmų; pabrėžia, kad galutinis sprendimas dėl miškų ūkio kreditų įtraukimo į prekybos taršos leidimais sistemą turėtų būti priimamas atlikus kruopščią visų galimų finansavimo mechanizmų tinkamumo analizę ir įvertinus Kopenhagos konferencijos dalyvių rezultatus bei bandomųjų projektų išvadas;

| 13. | primena, kad iš miškų projektų gauti kreditai, naudojami mokant kompensacijas už šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas pramoninėse valstybėse, negali būti skaičiuojami dvigubai siekiant visiškai pakeisti besivystančiose valstybėse egzistuojančią išmetamųjų teršalų kiekio didinimo tendenciją, kurią, kaip tikimasi, šios valstybės įsipareigos pakeisti pagal tarptautinį susitarimą dėl klimato po 2012 metų; |
| --- | --- |

13.

primena, kad iš miškų projektų gauti kreditai, naudojami mokant kompensacijas už šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas pramoninėse valstybėse, negali būti skaičiuojami dvigubai siekiant visiškai pakeisti besivystančiose valstybėse egzistuojančią išmetamųjų teršalų kiekio didinimo tendenciją, kurią, kaip tikimasi, šios valstybės įsipareigos pakeisti pagal tarptautinį susitarimą dėl klimato po 2012 metų;

| 14. | pabrėžia, kad bet kokioje miškų kompensavimo už naikinimo ir alinimo mažinimą pagal numatomą klimato sistemą sistemoje turi būti atsižvelgta ne tik į anglies absorbentus, bet ir į miškuose vykstančius ekosistemų procesus ir miško naudą visuomenei; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad bet kokioje miškų kompensavimo už naikinimo ir alinimo mažinimą pagal numatomą klimato sistemą sistemoje turi būti atsižvelgta ne tik į anglies absorbentus, bet ir į miškuose vykstančius ekosistemų procesus ir miško naudą visuomenei;

| 15. | ragina ES primygtinai skatinti socialinius ir aplinkosaugos emisijų mažinimo dėl miškų naikinimo ir alinimo (angl. REDD) standartus; ragina ES rekomenduoti emisijų mažinimo dėl miškų naikinimo ir alinimo priemones, kuriomis būtų siekiama daugiau nei pagal šiuo metų galiojantį švarios plėtros mechanizmą (angl. CDM), ir kurias taikant būtų šalinamos miškų alinimo priežastys, pavyzdžiui, netinkamas valdymas, skurdas, korupcija ir teisės aktų netaikymas, bei šiuo tikslu prašo paremti politines ir institucines reformas vietos ir nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

15.

ragina ES primygtinai skatinti socialinius ir aplinkosaugos emisijų mažinimo dėl miškų naikinimo ir alinimo (angl. REDD) standartus; ragina ES rekomenduoti emisijų mažinimo dėl miškų naikinimo ir alinimo priemones, kuriomis būtų siekiama daugiau nei pagal šiuo metų galiojantį švarios plėtros mechanizmą (angl. CDM), ir kurias taikant būtų šalinamos miškų alinimo priežastys, pavyzdžiui, netinkamas valdymas, skurdas, korupcija ir teisės aktų netaikymas, bei šiuo tikslu prašo paremti politines ir institucines reformas vietos ir nacionaliniu lygmenimis;

| 16. | apgailestauja dėl to, kad komunikate, nepaisant jo pavadinimo, nesprendžiamas miškų alinimo klausimas; ragina Komisiją rengti veiksmų planus ir bandomuosius projektus bei įrodyti, kad yra įsipareigojusi laikytis savo miškų ūkio politikos siekiant sustabdyti (taip pat ir Europos Sąjungoje) ne tik miškų naikinimą, bet ir jų alinimą, bei sukurti ir pradėti taikyti tinkamas stebėsenos sistemas siekiant gauti atitinkamų duomenų apie miškų dirvožemį ir biomasę; |
| --- | --- |

16.

apgailestauja dėl to, kad komunikate, nepaisant jo pavadinimo, nesprendžiamas miškų alinimo klausimas; ragina Komisiją rengti veiksmų planus ir bandomuosius projektus bei įrodyti, kad yra įsipareigojusi laikytis savo miškų ūkio politikos siekiant sustabdyti (taip pat ir Europos Sąjungoje) ne tik miškų naikinimą, bet ir jų alinimą, bei sukurti ir pradėti taikyti tinkamas stebėsenos sistemas siekiant gauti atitinkamų duomenų apie miškų dirvožemį ir biomasę;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/43

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisJudumo mieste veiksmų planas

P6_TA(2009)0307

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl judumo mieste veiksmų plano (2008/2217(INI))

2010/C 184 E/09

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 25 d. Komisijos žaliąją knygą „Nauja mobilumo mieste kultūra“ (COM(2007)0551),

atsižvelgdamas į 2001 m. rugsėjo 12 d. Komisijos baltąją knygą „Europos transporto politika iki 2010 m.: laikas apsispręsti“ (COM(2001)0370),

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 18 d. Komisijos komunikatą „Krovininio transporto logistikos veiksmų planas“ (COM(2007)0607),

atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 17 d. Komisijos komunikatą „Siekiant saugesnio, švaresnio ir efektyvesnio judumo visoje Europoje. Pirma Pažangiojo automobilio iniciatyvos ataskaita“ (COM(2007)0541),

atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 7 d. Komisijos komunikatą „Konkurencingos automobilių pramonės reglamentavimo sistema 21-ajame amžiuje. Komisijos pozicija dėl CARS 21 aukšto lygio grupės galutinės ataskaitos. Indėlis į ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją“ (COM(2007)0022),

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 28 d. Komisijos komunikatą „Krovininio transporto logistika Europoje – tvaraus mobilumo pagrindas“ (COM(2006)0336),

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 22 d. Komisijos komunikatą „Te nenustos Europos pažanga – užtikrinime tvarų Europos judumą. Europos Komisijos 2001 m. baltosios knygos dėl transporto politikos laikotarpio vidurio apžvalga“ (COM(2006)0314),

atsižvelgdamas į 2006 m. vasario 15 d. Komisijos komunikatą „Dėl pažangaus automobilio iniciatyvos. Geriau informuoti apie pažangesnių, saugesnių ir ekologiškesnių transporto priemonių IRT“ (COM(2006)0059),

atsižvelgdamas į 2006 m. sausio 11 d. Komisijos komunikatą dėl teminės miesto aplinkos strategijos (COM(2005)0718),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymus ir gaires ir Europos Parlamento nuomones dėl struktūrinių fondų, Sanglaudos fondo ir Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos,

atsižvelgdamas į persvarstytą pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl skatinimo naudoti įteisintą teršalų kiekį išmetančias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones (COM(2007)0817),

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl naujos mobilumo mieste kultūros (1),

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 19 d. rezoliuciją „Siekiant saugesnio, švaresnio ir efektyvesnio judumo visoje Europoje. Pirmoji Pažangiojo automobilio iniciatyvos ataskaita“ (2),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 20 d. rezoliuciją dėl 2008 m. pavasarį vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui perduodamos nuomonės apie Lisabonos strategiją (3),

atsižvelgdamas į savo 1988 m. spalio 12 d. rezoliuciją dėl pėsčiųjų apsaugos ir Europos pėsčiųjų teisių chartijos (4)
  ,

atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl CARS 21: konkurencinga automobilių pramonės reglamentavimo sistema (5),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 5 d. rezoliuciją dėl krovininio transporto logistikos Europoje – tvariojo mobilumo pagrindo (6),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją „Išlaikyti judėjimą Europoje. Tvarusis judumas mūsų kontinente“ (7),

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje (8),

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų (9),

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/49/EB dėl Bendrijos geležinkelių saugos (10) (direktyva dėl geležinkelių infrastruktūros saugos),

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/40/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių transporto priemonių apsauginį priekio užkardą, suderinimo (11),

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 21 d. Regionų komiteto nuomonę dėl veiksmų plano dėl miesto transporto (12),

atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl veiksmų plano dėl miesto transporto, šio pranešimo paskelbimas ne kartą nukeltas tolesniam laikui, tačiau vis dar nėra nurodyta konkretaus termino,

atsižvelgdamas į teisinį pagrindą, kurį sudaro EB sutarties V antraštinės dalies 70–80 straipsniai,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A6-0199/2009),

| A. | kadangi miesto transportas užima svarbią vietą tarp visų transporto priemonių ir šiuo požiūriu EB sutarties 70–80 straipsniai sudaro teisinį pagrindą Europos Sąjungai dalytis kompetencija su valstybėmis narėmis, |
| --- | --- |

A.

kadangi miesto transportas užima svarbią vietą tarp visų transporto priemonių ir šiuo požiūriu EB sutarties 70–80 straipsniai sudaro teisinį pagrindą Europos Sąjungai dalytis kompetencija su valstybėmis narėmis,

| B. | kadangi daugybė horizontalių ir konkrečiai sričiai skirtų Europos direktyvų ir reglamentų daro įtaką miesto transportui ir juos reikia suderinti vadovaujantis tiksliniu požiūriu į susisiekimo mieste klausimus, |
| --- | --- |

B.

kadangi daugybė horizontalių ir konkrečiai sričiai skirtų Europos direktyvų ir reglamentų daro įtaką miesto transportui ir juos reikia suderinti vadovaujantis tiksliniu požiūriu į susisiekimo mieste klausimus,

| C. | kadangi Europos klimato plane, kurį 2007 m. kovo 8–9 d. priėmė Europos Vadovų Taryba, keliami ambicingi tikslai 20 proc. sumažinti suvartojamos energijos kiekį, 20 proc. sumažinti suvartojamą iškastinio kuro kiekį ir iki 2020 m. 20 proc. padidinti aprūpinimą atsinaujinančiosios energijos ištekliais, o šių tikslų neįmanoma pasiekti be atitinkamos miesto transporto strategijos, |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos klimato plane, kurį 2007 m. kovo 8–9 d. priėmė Europos Vadovų Taryba, keliami ambicingi tikslai 20 proc. sumažinti suvartojamos energijos kiekį, 20 proc. sumažinti suvartojamą iškastinio kuro kiekį ir iki 2020 m. 20 proc. padidinti aprūpinimą atsinaujinančiosios energijos ištekliais, o šių tikslų neįmanoma pasiekti be atitinkamos miesto transporto strategijos,

| D. | kadangi mokslinių tyrimų ir plėtros programa CIVITAS sulaukė didelio pasisekimo, kuris rodo vietos valdžios institucijų ir transporto įmonių susidomėjimą Europos lygmens investicijomis į naujoviškas miesto transporto programas, |
| --- | --- |

D.

kadangi mokslinių tyrimų ir plėtros programa CIVITAS sulaukė didelio pasisekimo, kuris rodo vietos valdžios institucijų ir transporto įmonių susidomėjimą Europos lygmens investicijomis į naujoviškas miesto transporto programas,

| E. | kadangi iš Sanglaudos fondo ir struktūrinių fondų lėšų finansuojamos judumo mieste programos, tačiau šie fondai turi dviejų tipų trūkumų: pirma, nėra apibrėžtos judumo Europos miestuose strategijos ir aiškių tikslų, antra, Europos Sąjungos teritorijoje jie paskirstomi nevienodai, |
| --- | --- |

E.

kadangi iš Sanglaudos fondo ir struktūrinių fondų lėšų finansuojamos judumo mieste programos, tačiau šie fondai turi dviejų tipų trūkumų: pirma, nėra apibrėžtos judumo Europos miestuose strategijos ir aiškių tikslų, antra, Europos Sąjungos teritorijoje jie paskirstomi nevienodai,

| F. | kadangi miesto zonos yra pagrindiniai transeuropinių transporto tinklų įvairiarūšio transporto jungties taškai ir šie tinklai turi padėti pasiekti pagrindinių su jais susijusių tikslų – tvaraus judumo Europoje ir Europos Sąjungos miestų transporto tinklų tvaraus konkurencingumo, |
| --- | --- |

F.

kadangi miesto zonos yra pagrindiniai transeuropinių transporto tinklų įvairiarūšio transporto jungties taškai ir šie tinklai turi padėti pasiekti pagrindinių su jais susijusių tikslų – tvaraus judumo Europoje ir Europos Sąjungos miestų transporto tinklų tvaraus konkurencingumo,

| G. | kadangi miestai yra svarbi verslo vieta, o krovinių vežimas yra gyvybiškai svarbus gyventojų poreikiams patenkinti, bet tuo pat metu dėl mažo sandėliavimo ploto ir trumpų tiekimo laikotarpių susiduriama su sunkumais, |
| --- | --- |

G.

kadangi miestai yra svarbi verslo vieta, o krovinių vežimas yra gyvybiškai svarbus gyventojų poreikiams patenkinti, bet tuo pat metu dėl mažo sandėliavimo ploto ir trumpų tiekimo laikotarpių susiduriama su sunkumais,

| H. | kadangi griežtai laikantis subsidiarumo principo ir savivaldos urbanistinio planavimo teisės negali būti nurodomosios Europos politikos, bet Europos Sąjunga gali priimti tokio paties pobūdžio skatinimo strategiją, kaip jos regioninės ir sanglaudos politikos atveju, neprimetant sprendimų iš viršaus, |
| --- | --- |

H.

kadangi griežtai laikantis subsidiarumo principo ir savivaldos urbanistinio planavimo teisės negali būti nurodomosios Europos politikos, bet Europos Sąjunga gali priimti tokio paties pobūdžio skatinimo strategiją, kaip jos regioninės ir sanglaudos politikos atveju, neprimetant sprendimų iš viršaus,

| I. | kadangi miesto zonų problemos negali būti sprendžiamos naudojantis transporto politikos priemonėmis, bet turi būti vadovaujamasi koncepcija, kurioje pagrindinis dėmesys telkiamas į naudotojus ir integruotas transporto sistemas, |
| --- | --- |

I.

kadangi miesto zonų problemos negali būti sprendžiamos naudojantis transporto politikos priemonėmis, bet turi būti vadovaujamasi koncepcija, kurioje pagrindinis dėmesys telkiamas į naudotojus ir integruotas transporto sistemas,

| J. | kadangi veiksminga ir tvari miesto transporto politika, naudinga Europos piliečiams ir Europos ekonomikai, bus garantuojama tik užtikrinant sąžiningas krovinių ir keleivių vežimo bei skirtingų rūšių transporto sąlygas, |
| --- | --- |

J.

kadangi veiksminga ir tvari miesto transporto politika, naudinga Europos piliečiams ir Europos ekonomikai, bus garantuojama tik užtikrinant sąžiningas krovinių ir keleivių vežimo bei skirtingų rūšių transporto sąlygas,

| K. | kadangi toks miestų planavimas, kai atsižvelgiama į demografinę visuomenės kaitą, pavyzdžiui, specialiai vyresnio amžiaus žmonėms siūlant gyvenamąjį plotą miestų centruose ir suteikiant gyventojams galimybes apsipirkti netoli jų gyvenamosios vietos, gali labai padėti išvengti transporto eismo; |
| --- | --- |

K.

kadangi toks miestų planavimas, kai atsižvelgiama į demografinę visuomenės kaitą, pavyzdžiui, specialiai vyresnio amžiaus žmonėms siūlant gyvenamąjį plotą miestų centruose ir suteikiant gyventojams galimybes apsipirkti netoli jų gyvenamosios vietos, gali labai padėti išvengti transporto eismo;

| L. | kadangi būtinos pagrįstos susisiekimo mieste strategijos, kurios padėtų pagerinti atitinkamas priemones, plėtoti įvairių transporto priemonių keitimo platformas ir integruoti skirtingas keliavimo mieste būdų sistemas, |
| --- | --- |

L.

kadangi būtinos pagrįstos susisiekimo mieste strategijos, kurios padėtų pagerinti atitinkamas priemones, plėtoti įvairių transporto priemonių keitimo platformas ir integruoti skirtingas keliavimo mieste būdų sistemas,

| M. | kadangi reikalinga patikima ir sistemingesnė statistinė informacija, kuria remiantis būtų galima įvertinti vietos lygmens viešosios politikos priemones ir dalytis gerąją patirtimi susisiekimo mieste klausimais, |
| --- | --- |

M.

kadangi reikalinga patikima ir sistemingesnė statistinė informacija, kuria remiantis būtų galima įvertinti vietos lygmens viešosios politikos priemones ir dalytis gerąją patirtimi susisiekimo mieste klausimais,

| N. | kadangi reikia atsižvelgti į skirtingų metodų, taikomų miesto transporto sektoriuje, ekonominę ir technologinę svarbą Europos Sąjungos konkurencingumui ir užsienio prekybai, |
| --- | --- |

N.

kadangi reikia atsižvelgti į skirtingų metodų, taikomų miesto transporto sektoriuje, ekonominę ir technologinę svarbą Europos Sąjungos konkurencingumui ir užsienio prekybai,

| O. | kadangi atsižvelgiant į būsimų rinkimų į Europos Parlamentą terminą reikia laikytis iš anksto numatyto tvarkaraščio, skirto parlamentinei diskusijai apie judumo mieste veiksmų planą, apie kurį pranešė Komisija, |
| --- | --- |

O.

kadangi atsižvelgiant į būsimų rinkimų į Europos Parlamentą terminą reikia laikytis iš anksto numatyto tvarkaraščio, skirto parlamentinei diskusijai apie judumo mieste veiksmų planą, apie kurį pranešė Komisija,

| 1. | apgailestauja, kad taip ir nebuvo paskelbtas judumo mieste veiksmų planas, apie kurį buvo pranešusi Komisija, pritaria skirtingoms iniciatyvoms, bet pabrėžia nuoseklios koncepcijos būtinybę; nusprendžia parengti iniciatyvinį pranešimą ir visapusiškai laikydamasis subsidiarumo ir proporcingumo principų pateikti pasiūlymų dėl Europos judumo mieste veiksmų plano; |
| --- | --- |

1.

apgailestauja, kad taip ir nebuvo paskelbtas judumo mieste veiksmų planas, apie kurį buvo pranešusi Komisija, pritaria skirtingoms iniciatyvoms, bet pabrėžia nuoseklios koncepcijos būtinybę; nusprendžia parengti iniciatyvinį pranešimą ir visapusiškai laikydamasis subsidiarumo ir proporcingumo principų pateikti pasiūlymų dėl Europos judumo mieste veiksmų plano;

| 2. | primena, kad miesto transporto klausimu laikomasi subsidiarumo principo, tačiau pabrėžia, kad vietos valdžios institucijos dažnai negali išspręsti šių uždavinių, jei nevykdomas bendradarbiavimas ir koordinavimas Europos lygmeniu, todėl Komisija turi atlikti tyrimus, nustatyti teisinį pagrindą, skirti finansavimą moksliniams tyrimams ir skatinti bei visomis kalbomis skleisti pažangiąją patirtį remdamasi principu, kad ji turėtų būti prieinama visiems visomis ES kalbomis; |
| --- | --- |

2.

primena, kad miesto transporto klausimu laikomasi subsidiarumo principo, tačiau pabrėžia, kad vietos valdžios institucijos dažnai negali išspręsti šių uždavinių, jei nevykdomas bendradarbiavimas ir koordinavimas Europos lygmeniu, todėl Komisija turi atlikti tyrimus, nustatyti teisinį pagrindą, skirti finansavimą moksliniams tyrimams ir skatinti bei visomis kalbomis skleisti pažangiąją patirtį remdamasi principu, kad ji turėtų būti prieinama visiems visomis ES kalbomis;

| 3. | prašo Komisijos paskelbti privalomųjų šios srities teisės aktų rinkinį ir pasiūlyti bendrus orientacinius metmenis regionams ir miestams, kad jais remdamiesi jie galėtų lengviau planuoti ir įgyvendinti vystymosi strategijas; |
| --- | --- |

3.

prašo Komisijos paskelbti privalomųjų šios srities teisės aktų rinkinį ir pasiūlyti bendrus orientacinius metmenis regionams ir miestams, kad jais remdamiesi jie galėtų lengviau planuoti ir įgyvendinti vystymosi strategijas;

Europos judumo mieste tyrimų ir naujovių diegimo spartinimas

| 4. | siūlo nedelsiant pradėti programą, kuri pagerintų Eurostato su judumu mieste susijusius statistinius duomenis ir duomenų bazes ir visų pirmų apimtų:






  — | duomenis apie kelių eismą, įskaitant duomenis apie netaršius susisiekimo būdus (dviračių ir pėsčiųjų eismas ir kt.), |
| --- | --- | --- |

4.

siūlo nedelsiant pradėti programą, kuri pagerintų Eurostato su judumu mieste susijusius statistinius duomenis ir duomenų bazes ir visų pirmų apimtų:

—

duomenis apie kelių eismą, įskaitant duomenis apie netaršius susisiekimo būdus (dviračių ir pėsčiųjų eismas ir kt.),

| — | statistinius duomenis apie oro užterštumą ir triukšmo lygį, nelaimingus atsitikimus, transporto perkrovą ir spūstis, |
| --- | --- |

—

statistinius duomenis apie oro užterštumą ir triukšmo lygį, nelaimingus atsitikimus, transporto perkrovą ir spūstis,

| — | statistinius duomenis ir kiekybinius bei kokybinius rodiklius, susijusius su transporto paslaugomis ir jų pasiūla; |
| --- | --- |

—

statistinius duomenis ir kiekybinius bei kokybinius rodiklius, susijusius su transporto paslaugomis ir jų pasiūla;

| 5. | siūlo nedelsiant sukurti Europos lygmens interneto portalą ir forumą judumo mieste tema, kad būtų galima lengviau dalytis gerąja patirtimi ir naujovėmis, ypač apie netaršius susisiekimo būdus, ir jas skleisti; |
| --- | --- |

5.

siūlo nedelsiant sukurti Europos lygmens interneto portalą ir forumą judumo mieste tema, kad būtų galima lengviau dalytis gerąja patirtimi ir naujovėmis, ypač apie netaršius susisiekimo būdus, ir jas skleisti;

| 6. | siūlo įsteigti metinę Europos premiją ir taip apdovanojimus CIVITAS įtraukti į Europos judumo savaitę, kad būtų galima pagerbti sėkmingiausias ir vykdytinas iniciatyvas ir projektus transporto sektoriuje; |
| --- | --- |

6.

siūlo įsteigti metinę Europos premiją ir taip apdovanojimus CIVITAS įtraukti į Europos judumo savaitę, kad būtų galima pagerbti sėkmingiausias ir vykdytinas iniciatyvas ir projektus transporto sektoriuje;

| 7. | siūlo plėtoti naują iniciatyvą CIVITAS (CIVITAS IV) ir kviesti teikti paraiškas projektams įgyvendinti, kurie, inter alia, apimtų:






  — | pagalbines paslaugas, susijusias su įvairių rūšių transporto priemonėmis (kainų nustatymas ir kt.), |
| --- | --- | --- |

7.

siūlo plėtoti naują iniciatyvą CIVITAS (CIVITAS IV) ir kviesti teikti paraiškas projektams įgyvendinti, kurie, inter alia, apimtų:

—

pagalbines paslaugas, susijusias su įvairių rūšių transporto priemonėmis (kainų nustatymas ir kt.),

| — | miesto transporto ergonomijos (patogumo) programas, |
| --- | --- |

—

miesto transporto ergonomijos (patogumo) programas,

| — | naujoves, susijusias su įvairių rūšių transporto priemonių prieinamumu, ypač riboto judumo asmenims, |
| --- | --- |

—

naujoves, susijusias su įvairių rūšių transporto priemonių prieinamumu, ypač riboto judumo asmenims,

| — | integruotas miesto transporto keleivių informavimo programas, kurios leistų keleiviams optimaliai planuoti keliones ir keisti maršrutą atsižvelgiant į nenumatytus įvykius transporto tinkle; |
| --- | --- |

—

integruotas miesto transporto keleivių informavimo programas, kurios leistų keleiviams optimaliai planuoti keliones ir keisti maršrutą atsižvelgiant į nenumatytus įvykius transporto tinkle;

| 8. | siūlo intensyvinti pažangiųjų transporto sistemų (angl. ITS) mokslo tyrimų ir plėtros programą, geriau priderinti ją prie miesto gyventojų ir vietos valdžios institucijų poreikių ir tikslų ir joje dėmesį skirti:






  — | integruotoms informacijos ir eismo valdymo sistemoms, |
| --- | --- | --- |

8.

siūlo intensyvinti pažangiųjų transporto sistemų (angl. ITS) mokslo tyrimų ir plėtros programą, geriau priderinti ją prie miesto gyventojų ir vietos valdžios institucijų poreikių ir tikslų ir joje dėmesį skirti:

—

integruotoms informacijos ir eismo valdymo sistemoms,

| — | nepalankių veiksnių ir nelaimingų atsitikimų mažinimui, |
| --- | --- |

—

nepalankių veiksnių ir nelaimingų atsitikimų mažinimui,

| — | naujų tarpusavyje susijusių informavimo ir ryšių technologijų, įskaitant palydovines technologijas ir technologiją NFC (13), taikymui pasinaudojant judriojo ryšio priemonėmis (GSM) keleiviams informuoti ir integruotiems transporto bilietams išduoti, |
| --- | --- |

—

naujų tarpusavyje susijusių informavimo ir ryšių technologijų, įskaitant palydovines technologijas ir technologiją NFC (13), taikymui pasinaudojant judriojo ryšio priemonėmis (GSM) keleiviams informuoti ir integruotiems transporto bilietams išduoti,

| — | viešojo transporto saugumui ir patikimumui; |
| --- | --- |

—

viešojo transporto saugumui ir patikimumui;

| — | naujos kartos miesto transporto priemonių kūrimui; |
| --- | --- |

—

naujos kartos miesto transporto priemonių kūrimui;

| — | naujoviškiems veiksmingo krovinių vežimo, ypač krovinių paskirstymo mieste, sprendimams; |
| --- | --- |

—

naujoviškiems veiksmingo krovinių vežimo, ypač krovinių paskirstymo mieste, sprendimams;

| 9. | ragina didinti valstybių ir Europos lygmens finansavimą pažangiųjų transporto sistemų taikymui siekiant, kad vietos valdžios institucijos intensyviau diegtų pažangiąsias transporto sistemas; |
| --- | --- |

9.

ragina didinti valstybių ir Europos lygmens finansavimą pažangiųjų transporto sistemų taikymui siekiant, kad vietos valdžios institucijos intensyviau diegtų pažangiąsias transporto sistemas;

Skatinimas optimizuoti įvairius transporto būdus gerinant miesto planavimą

| 10. | prašo viešinti integruotos koncepcijos principą taikant partneryste grindžiamą valdymo sistemą, kuri sujungia miestų ir priemiesčių, valstybių narių ir ES lygmens dalyvius ir kurią taikant atsižvelgiama į temas, susijusias su transportu: socialinę integraciją, triukšmą, saugumą, konkurencingumą, aplinką ir kt.; pakartoja savo prašymą, kad būtų privaloma vadovautis integruota koncepcija rengiant programas ir renkant projektus, kurie bus finansuojami iš struktūrinių fondų; |
| --- | --- |

10.

prašo viešinti integruotos koncepcijos principą taikant partneryste grindžiamą valdymo sistemą, kuri sujungia miestų ir priemiesčių, valstybių narių ir ES lygmens dalyvius ir kurią taikant atsižvelgiama į temas, susijusias su transportu: socialinę integraciją, triukšmą, saugumą, konkurencingumą, aplinką ir kt.; pakartoja savo prašymą, kad būtų privaloma vadovautis integruota koncepcija rengiant programas ir renkant projektus, kurie bus finansuojami iš struktūrinių fondų;

| 11. | siūlo miestų aglomeracijose, turinčiose daugiau nei 100 000 gyventojų, pradėti vykdyti ilgalaikius integruotus susisiekimo mieste planus, kurie apimtų:






  — | judumo įvertinimą, rodiklius ir tikslus, jų ekonominio, socialinio poveikio ir poveikio aplinkai vertinimą, |
| --- | --- | --- |

11.

siūlo miestų aglomeracijose, turinčiose daugiau nei 100 000 gyventojų, pradėti vykdyti ilgalaikius integruotus susisiekimo mieste planus, kurie apimtų:

—

judumo įvertinimą, rodiklius ir tikslus, jų ekonominio, socialinio poveikio ir poveikio aplinkai vertinimą,

| — | transporto tinklų plėtros ir jungties planą, suderintą su regioninio transporto planu ir miestų planavimo politika, |
| --- | --- |

—

transporto tinklų plėtros ir jungties planą, suderintą su regioninio transporto planu ir miestų planavimo politika,

| — | netaršių susisiekimo priemonių infrastruktūros (dviračių takai, pėsčiųjų zonos ir kt.), visapusiškai integruotos į viešąjį transportą, plėtros planą, |
| --- | --- |

—

netaršių susisiekimo priemonių infrastruktūros (dviračių takai, pėsčiųjų zonos ir kt.), visapusiškai integruotos į viešąjį transportą, plėtros planą,

| — | įvairių rūšių transporto priemonių stovėjimo aikštelių ir persėdimo į kitas transporto priemones platformų generalinį planą, |
| --- | --- |

—

įvairių rūšių transporto priemonių stovėjimo aikštelių ir persėdimo į kitas transporto priemones platformų generalinį planą,

| — | miesto transporto tinklų valdymo ir persėdimo į kitas transporto priemones galimybių pritaikymo riboto judumo keleiviams programą, |
| --- | --- |

—

miesto transporto tinklų valdymo ir persėdimo į kitas transporto priemones galimybių pritaikymo riboto judumo keleiviams programą,

| — | miesto logistikos generalinį planą, įskaitant galimybę viešąją infrastruktūrą panaudoti krovininiam transportui, |
| --- | --- |

—

miesto logistikos generalinį planą, įskaitant galimybę viešąją infrastruktūrą panaudoti krovininiam transportui,

| — | tiesioginio piliečių dalyvavimo procedūrą; |
| --- | --- |

—

tiesioginio piliečių dalyvavimo procedūrą;

| 12. | siūlo sukurti nuolatinį Europos lygmens už transporto organizavimą atsakingų atstovaujančiųjų institucijų forumą miesto transporto valdymo tema, jo dalyvės būtų keleivių ir piliečių organizacijos, profesinės transporto operatorių federacijos, kad būtų galima dalytis gerąja patirtimi ir ją skleisti; |
| --- | --- |

12.

siūlo sukurti nuolatinį Europos lygmens už transporto organizavimą atsakingų atstovaujančiųjų institucijų forumą miesto transporto valdymo tema, jo dalyvės būtų keleivių ir piliečių organizacijos, profesinės transporto operatorių federacijos, kad būtų galima dalytis gerąja patirtimi ir ją skleisti;

| 13. | siūlo, kad Europos lėšų miesto transporto sektoriuje skyrimas priklausytų nuo to, ar parengti integruoti judumo mieste planai (susisiekimo mieste planai); |
| --- | --- |

13.

siūlo, kad Europos lėšų miesto transporto sektoriuje skyrimas priklausytų nuo to, ar parengti integruoti judumo mieste planai (susisiekimo mieste planai);

| 14. | pritaria institucijų, atsakingų už viešojo transporto, eismo ir transporto stovėjimo organizavimą Europos miestuose, kuriuose gyvena daugiau nei 250 000 gyventojų, bendradarbiavimui ir jų veiklos integravimui, atsižvelgiant į gyventojų bei krovinių srautus ir vietos ypatybes; |
| --- | --- |

14.

pritaria institucijų, atsakingų už viešojo transporto, eismo ir transporto stovėjimo organizavimą Europos miestuose, kuriuose gyvena daugiau nei 250 000 gyventojų, bendradarbiavimui ir jų veiklos integravimui, atsižvelgiant į gyventojų bei krovinių srautus ir vietos ypatybes;

| 15. | ragina už transporto organizavimą atsakingas institucijas išsikelti ryžtingus ir nuoseklius tikslus mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį atsižvelgiant į judumo politiką, nurodytą transporto planuose (žr. 7 straipsnį), ir pagal šiuos tikslus nustatyti konkrečius viešojo ir privataus transporto sektorių operatorių įpareigojimus; |
| --- | --- |

15.

ragina už transporto organizavimą atsakingas institucijas išsikelti ryžtingus ir nuoseklius tikslus mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį atsižvelgiant į judumo politiką, nurodytą transporto planuose (žr. 7 straipsnį), ir pagal šiuos tikslus nustatyti konkrečius viešojo ir privataus transporto sektorių operatorių įpareigojimus;

| 16. | siūlo įvertinti patirtį, susijusią su bilietų kainų suvienodinimu, įskaitant projektą dėl važiavimo mokesčio darnaus valdymo (angl. „Interoperable Fare Management“), su informacijos apie įvairių rūšių transporto priemones teikimu, informacijos sklaida tarp institucijų, atsakingų už transporto organizavimą, Europos Sąjungos miestų aglomeracijose, siekiant palengvinti gerosios patirties mainus; |
| --- | --- |

16.

siūlo įvertinti patirtį, susijusią su bilietų kainų suvienodinimu, įskaitant projektą dėl važiavimo mokesčio darnaus valdymo (angl. „Interoperable Fare Management“), su informacijos apie įvairių rūšių transporto priemones teikimu, informacijos sklaida tarp institucijų, atsakingų už transporto organizavimą, Europos Sąjungos miestų aglomeracijose, siekiant palengvinti gerosios patirties mainus;

Europos Sąjungos sukuriama pridėtinė nauda. Darnaus judumo miestuose paskata

| 17. | siūlo prie Komisijos sudaryti judumo miestuose stebėsenos grupę, tačiau nepageidauja, kad būtų įsteigta nauja agentūra, |
| --- | --- |

17.

siūlo prie Komisijos sudaryti judumo miestuose stebėsenos grupę, tačiau nepageidauja, kad būtų įsteigta nauja agentūra,

| 18. | apgailestauja, kad dabartiniu 2007–2013 m. paramos skyrimo laikotarpiu tik 9 proc. (t. y. 8 000 000 000 eurų) visų struktūrinių fondų lėšų, kurios naudojamos transporto sektoriuje (t. y. 82 000 000 000 eurų), numatyta skirti miesto transportui; mano, jog šių lėšų neužtenka, kad būtų išspręstos tinkamo judumo užtikrinimo Europos miestuose uždaviniai ir aplinkos bei klimato apsaugos problemos; |
| --- | --- |

18.

apgailestauja, kad dabartiniu 2007–2013 m. paramos skyrimo laikotarpiu tik 9 proc. (t. y. 8 000 000 000 eurų) visų struktūrinių fondų lėšų, kurios naudojamos transporto sektoriuje (t. y. 82 000 000 000 eurų), numatyta skirti miesto transportui; mano, jog šių lėšų neužtenka, kad būtų išspręstos tinkamo judumo užtikrinimo Europos miestuose uždaviniai ir aplinkos bei klimato apsaugos problemos;

| 19. | primygtinai siūlo, rengiant 2014–2020 m. finansinę perspektyvą, išnagrinėti galimybę sukurti Europos lygmens judumo mieste finansinę priemonę (integruota „Marko Polo“ tipo programa), kuria remiantis būtų galima bendrai finansuoti:






  — | susisiekimo mieste planų tyrimus, siekiant paskatinti, kad minėtieji planai būtų pradėti plačiai taikyti, |
| --- | --- | --- |

19.

primygtinai siūlo, rengiant 2014–2020 m. finansinę perspektyvą, išnagrinėti galimybę sukurti Europos lygmens judumo mieste finansinę priemonę (integruota „Marko Polo“ tipo programa), kuria remiantis būtų galima bendrai finansuoti:

—

susisiekimo mieste planų tyrimus, siekiant paskatinti, kad minėtieji planai būtų pradėti plačiai taikyti,

| — | dalį investicijų į transporto priemones, atitinkančias Europos Sąjungos aplinkos apsaugos ir socialinius ekonominius Europos Sąjungos tikslus; |
| --- | --- |

—

dalį investicijų į transporto priemones, atitinkančias Europos Sąjungos aplinkos apsaugos ir socialinius ekonominius Europos Sąjungos tikslus;

siūlo šias lėšas skirti kaip paskatą remiantis kvietimais teikti pasiūlymus pagal Europos lygmens reikalavimus;

| 20. | ragina Komisiją parengti pranešimą dėl miesto zonų, į kurias patekimas reguliuojamas, siekiant vertinti jų poveikį judumui, gyvenimo kokybei, išmetamiesiems teršalams ir išorinius padarinius, poveikį sveikatai ir saugumui, atsižvelgiant į tai, kad būtina baudžiamojo persekiojimo už tarpvalstybinio kelių eismo kriminalinius ir nekriminalinio pobūdžio pažeidimus sistema; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją parengti pranešimą dėl miesto zonų, į kurias patekimas reguliuojamas, siekiant vertinti jų poveikį judumui, gyvenimo kokybei, išmetamiesiems teršalams ir išorinius padarinius, poveikį sveikatai ir saugumui, atsižvelgiant į tai, kad būtina baudžiamojo persekiojimo už tarpvalstybinio kelių eismo kriminalinius ir nekriminalinio pobūdžio pažeidimus sistema;

| 21. | siūlo geležinkelio stotyse ir oro uostuose, jei išvykimo vieta yra Europos Sąjungos teritorijoje, įdiegti sistemą, kuri leistų gauti informaciją apie pagrindinių Europos miestų, į kuriuos vykstama, transporto tinklus ir įsigyti tų miestų transporto bilietų; |
| --- | --- |

21.

siūlo geležinkelio stotyse ir oro uostuose, jei išvykimo vieta yra Europos Sąjungos teritorijoje, įdiegti sistemą, kuri leistų gauti informaciją apie pagrindinių Europos miestų, į kuriuos vykstama, transporto tinklus ir įsigyti tų miestų transporto bilietų;

| 22. | rekomenduoja sukurti vadinamąją miesto transporto keleivių chartiją, kuri apimtų pėsčiuosius, dviratininkus, prekių ir paslaugų platinimą, bendrą naudojimąsi keliu, ir taip sumažinti esamus skirtumus; |
| --- | --- |

22.

rekomenduoja sukurti vadinamąją miesto transporto keleivių chartiją, kuri apimtų pėsčiuosius, dviratininkus, prekių ir paslaugų platinimą, bendrą naudojimąsi keliu, ir taip sumažinti esamus skirtumus;

| 23. | mano, kad trumpų atstumų miesto statybos pavyzdys labiausiai tinka siekiant sudaryti sąlygas judumui miestuose, nekenksmingam aplinkai ir klimatui; |
| --- | --- |

23.

mano, kad trumpų atstumų miesto statybos pavyzdys labiausiai tinka siekiant sudaryti sąlygas judumui miestuose, nekenksmingam aplinkai ir klimatui;

| 24. | ragina Komisiją ir vietos valdžios institucijas sustiprinti ir išplėsti savo iniciatyvas, kaip antai diena be automobilio, kurios įgyvendinamos švenčiant kasmetę Europos dieną be automobilio; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją ir vietos valdžios institucijas sustiprinti ir išplėsti savo iniciatyvas, kaip antai diena be automobilio, kurios įgyvendinamos švenčiant kasmetę Europos dieną be automobilio;

| 25. | ragina Komisiją kaip įmanoma greičiau parengti suderintą koncepciją, skirtą žaliosioms zonoms ir Europos žaliųjų zonų lipduko sukūrimui, siekiant išvengti, kad nebūtų skirtingų koncepcijų miestuose ar valstybėse narėse, nes dėl to piliečiams ir įmonėms kyla nemažai nepatogumų; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją kaip įmanoma greičiau parengti suderintą koncepciją, skirtą žaliosioms zonoms ir Europos žaliųjų zonų lipduko sukūrimui, siekiant išvengti, kad nebūtų skirtingų koncepcijų miestuose ar valstybėse narėse, nes dėl to piliečiams ir įmonėms kyla nemažai nepatogumų;

| 26. | mano, kad vykdant judumo mieste iniciatyvas turėtų būti siekiama sukurti tarpmiestinius tinklus, kurie padėtų sujungti didelius miestus, užtikrinti jų ekonominį vystymąsi, palengvintų greitą asmenų ir krovinių vežimą; |
| --- | --- |

26.

mano, kad vykdant judumo mieste iniciatyvas turėtų būti siekiama sukurti tarpmiestinius tinklus, kurie padėtų sujungti didelius miestus, užtikrinti jų ekonominį vystymąsi, palengvintų greitą asmenų ir krovinių vežimą;

Miesto transportas. Pramonės sektoriai ir europinės technologijos, į kurias reikia atsižvelgti vykdant Lisabonos strategiją ir Europos ekonomikos atkūrimo planą

| 27. | siūlo numatyti Europos lygmens politiką, susijusią su įrangos norminimu ir sertifikavimu, atsižvelgiant į saugumo, sveikatos, patogumų (triukšmas, vibracijos ir t. t.), transporto tinklų (greitojo vežimo autobusais sistema „Busways“, tramvajus – traukinys ir t. t.) tarpusavio sąveikos, prieinamumo riboto judumo asmenims ar asmenims su vaikų vežimėliais, netaršių susisiekimo priemonių ir netaršių variklinių transporto priemonių (autobusai, taksi ir t. t.) (remiamasi išmetamo anglies dioksido kiekiu ir išlaidų poveikio transporto paslaugas teikiančių įmonėms ir naudotojams vertinimu) aspektus; |
| --- | --- |

27.

siūlo numatyti Europos lygmens politiką, susijusią su įrangos norminimu ir sertifikavimu, atsižvelgiant į saugumo, sveikatos, patogumų (triukšmas, vibracijos ir t. t.), transporto tinklų (greitojo vežimo autobusais sistema „Busways“, tramvajus – traukinys ir t. t.) tarpusavio sąveikos, prieinamumo riboto judumo asmenims ar asmenims su vaikų vežimėliais, netaršių susisiekimo priemonių ir netaršių variklinių transporto priemonių (autobusai, taksi ir t. t.) (remiamasi išmetamo anglies dioksido kiekiu ir išlaidų poveikio transporto paslaugas teikiančių įmonėms ir naudotojams vertinimu) aspektus;

| 28. | ragina nuolat stebėti ir garantuoti, kad priimant visus sprendimus būtų atsižvelgiama į būtinybę užtikrinti išlaidų ir naudos proporcingumą ir galimybę finansuoti mažiau pasiturinčius naudotojus. |
| --- | --- |

28.

ragina nuolat stebėti ir garantuoti, kad priimant visus sprendimus būtų atsižvelgiama į būtinybę užtikrinti išlaidų ir naudos proporcingumą ir galimybę finansuoti mažiau pasiturinčius naudotojus.

| 29. | pataria nustatyti gaires, susijusias su minimaliomis rekomendacijomis dėl paslaugų kokybės, keleivių ir piliečių vertinimo ir dalyvavimo, atsižvelgiant į tai, kad miesto transporto tinklai tampa atviri konkurencijai, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 1370/2007; |
| --- | --- |

29.

pataria nustatyti gaires, susijusias su minimaliomis rekomendacijomis dėl paslaugų kokybės, keleivių ir piliečių vertinimo ir dalyvavimo, atsižvelgiant į tai, kad miesto transporto tinklai tampa atviri konkurencijai, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 1370/2007;

| 30. | siūlo didelę pagal Europos ekonomikos atkūrimo planą naudojamų lėšų dalį skirti finansuoti esamoms miesto transporto ir bendrojo transporto investicijoms ir projektams, kuriems finansavimą galima skirti nedelsiant ir kurie gali būti įvykdyti iki 2009 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

30.

siūlo didelę pagal Europos ekonomikos atkūrimo planą naudojamų lėšų dalį skirti finansuoti esamoms miesto transporto ir bendrojo transporto investicijoms ir projektams, kuriems finansavimą galima skirti nedelsiant ir kurie gali būti įvykdyti iki 2009 m. gruodžio 31 d.;

| 31. | pažymi, kad Europos ekonomikos atkūrimo plane struktūrinių fondų lėšos pirmiausia skiriamos tvariems infrastruktūros projektams; ragina valstybes nares ir regionus skubos tvarka didelę dalį šių lėšų panaudoti plėtojant klimatui nekenksmingą miesto transportą; |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad Europos ekonomikos atkūrimo plane struktūrinių fondų lėšos pirmiausia skiriamos tvariems infrastruktūros projektams; ragina valstybes nares ir regionus skubos tvarka didelę dalį šių lėšų panaudoti plėtojant klimatui nekenksmingą miesto transportą;

| 32. | ragina Komisiją atkreipti dėmesį į šioje rezoliucijoje pateikiamus siūlymus ir Europos Parlamento norą šiais klausimais imtis iniciatyvos, kad kuo greičiau būtų pateiktas veiksmų planas; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją atkreipti dėmesį į šioje rezoliucijoje pateikiamus siūlymus ir Europos Parlamento norą šiais klausimais imtis iniciatyvos, kad kuo greičiau būtų pateiktas veiksmų planas;

*

* *

| 33. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

33.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0356.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0311.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0057.

(4)  OL C 290, 1988 11 14, p. 51.

(5)  OL C 41 E, 2009 2 19, p. 1.

(6)  OL C 187 E, 2008 7 24, p. 154.

(7)  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 556.

(8)  OL L 152, 2008 6 11, p. 1.

(9)  OL L 315, 2007 12 3, p. 1.

(10)  OL L 164, 2004 4 30, p. 44.

(11)  OL L 203, 2000 8 10, p. 9.

(12)  Dar nepaskelbtas OL.

(13)  NFC (angl. Near Field Communication) – tai keitimosi duomenimis trumpu atstumu technologija, leidžianti atpažinti radijo dažnius.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/50

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisPažangiųjų transporto sistemų veiksmų planas

P6_TA(2009)0308

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pažangiųjų transporto sistemų veiksmų plano (2008/2216(INI))

2010/C 184 E/10

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „Pažangiųjų transporto sistemų diegimo Europoje veiksmų planas“ (COM(2008)0886),

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomi kelių transportui ir jo sąsajoms su kitų rūšių transportu skirtų pažangiųjų transporto sistemų diegimo pagrindai (COM(2008)0887),

atsižvelgdamas į 2001 m. rugsėjo 12 d. Komisijos baltąją knygą „2010 m. Europos transporto politika: laikas apsispręsti“ (COM(2001)0370),

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 8 d. Komisijos komunikatą „Ekologiškas transportas“ (COM(2008)0433),

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 8 d. Komisijos komunikatą „Išorės sąnaudų internalizavimo įgyvendinimo strategija“ (COM(2008)0435),

atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 25 d. Komisijos žaliąją knygą „Nauja mobilumo mieste kultūra“ (COM(2007)0551),

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 22 d. Komisijos komunikatą „Te nenustos Europos pažanga – užtikrinime tvarų Europos judumą. Europos Komisijos 2001 m. baltosios knygos dėl transporto politikos laikotarpio vidurio apžvalga“ (COM(2006)0314),

atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 17 d. Komisijos komunikatą „Siekiant saugesnio, švaresnio ir efektyvesnio mobilumo visoje Europoje. Pirma Pažangiojo automobilio iniciatyvos ataskaita“ (COM(2007)0541),

atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 7 d. Komisijos komunikatą „Konkurencingos automobilių pramonės reglamentavimo sistema 21-ajame amžiuje. Komisijos pozicija dėl CARS 21 aukšto lygio grupės galutinės ataskaitos. Indėlis į ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją“ (COM(2007)0022),

atsižvelgdamas į 2006 m. vasario 15 d. Komisijos komunikatą dėl pažangaus automobilio iniciatyvos „Geriau informuoti apie pažangesnių, saugesnių ir ekologiškesnių transporto priemonių IRT“ (COM(2006)0059),

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 28 d. Komisijos komunikatą „Krovininio transporto logistika – tvariojo judumo pagrindas“ (COM(2006)0336),

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 18 d. Komisijos komunikatą „Krovininio transporto logistikos veiksmų planas“ (COM(2007)0607),

atsižvelgdamas į 2006 m. sausio 11 d. Komisijos komunikatą dėl Teminės miesto aplinkos strategijos (COM(2005)0718),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymus ir gaires ir į Europos Parlamento pozicijas dėl struktūrinių fondų, Sanglaudos fondo ir Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos,

atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 22 d. poziciją dėl persvarstyto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl skatinimo naudoti įteisintą teršalų kiekį išmetančias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones (1),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 20 d. rezoliuciją dėl 2008 m. pavasarį vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui perduodamos nuomonės apie Lisabonos strategiją (2),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl tvarios Europos transporto politikos, atsižvelgiant į Europos energetikos ir aplinkos apsaugos politikos sritis (3),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl CARS 21: konkurencinga automobilių pramonės reglamentavimo sistema (4),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. birželio 19 d. rezoliuciją „Siekiant saugesnio, švaresnio ir efektyvesnio mobilumo visoje Europoje. Pirmoji Pažangiojo automobilio iniciatyvos ataskaita“ (5),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją „Išlaikyti judėjimą Europoje. Tvarusis judumas mūsų kontinente“ (6),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 5 d. rezoliuciją „dėl krovininio transporto logistikos – tvariojo mobilumo pagrindo“ (7),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. sausio 18 d. rezoliuciją dėl Europos kelių eismo saugos veiksmų programos vidurio laikotarpio ataskaitos (8),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. rugsėjo 26 d. rezoliuciją dėl teminės miesto aplinkos strategijos (9),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A6–0227/2009),

| A. | kadangi pažangiosios transporto sistemos (PTS) yra patobulintos taikomosios priemonės, pagrįstos informacijos ir ryšių technologijų (IRT) taikymu transporto srityje ir leidžiančios teikti novatoriškas paslaugas, skirtas įvairių rūšių transportui ir eismui valdyti; |
| --- | --- |

A.

kadangi pažangiosios transporto sistemos (PTS) yra patobulintos taikomosios priemonės, pagrįstos informacijos ir ryšių technologijų (IRT) taikymu transporto srityje ir leidžiančios teikti novatoriškas paslaugas, skirtas įvairių rūšių transportui ir eismui valdyti;

| B. | kadangi taikant PTS galima gerokai veiksmingiau naudoti visų rūšių transportą, kad jis atitiktų Europos transporto politikos reikalavimus ir uždavinius; |
| --- | --- |

B.

kadangi taikant PTS galima gerokai veiksmingiau naudoti visų rūšių transportą, kad jis atitiktų Europos transporto politikos reikalavimus ir uždavinius;

| C. | kadangi kelių eismo spūstys trikdo 10 proc. kelių tinklo ir kasmet kainuoja 1 proc. ES BVP, kadangi 2006 m. keliuose žuvo 42 953 žmonės, t. y. gerokai daugiau už tarpinį tikslą, nustatytą siekiant, kad 2010 m. keliuose žūtų ne daugiau kaip 25 000 žmonių, kadangi kelių transporto priemonės išmeta 72 proc. viso su transportu susijusio išmetamo anglies dioksido ir kadangi 40 proc. Europos transporto priemonių išmetamo anglies dioksido yra susiję su miesto eismu; |
| --- | --- |

C.

kadangi kelių eismo spūstys trikdo 10 proc. kelių tinklo ir kasmet kainuoja 1 proc. ES BVP, kadangi 2006 m. keliuose žuvo 42 953 žmonės, t. y. gerokai daugiau už tarpinį tikslą, nustatytą siekiant, kad 2010 m. keliuose žūtų ne daugiau kaip 25 000 žmonių, kadangi kelių transporto priemonės išmeta 72 proc. viso su transportu susijusio išmetamo anglies dioksido ir kadangi 40 proc. Europos transporto priemonių išmetamo anglies dioksido yra susiję su miesto eismu;

| D. | kadangi įrodyta, kad PTS yra labai svarbus energijos vartojimo mažinimo ir transporto ekologiškumo didinimo veiksnys; |
| --- | --- |

D.

kadangi įrodyta, kad PTS yra labai svarbus energijos vartojimo mažinimo ir transporto ekologiškumo didinimo veiksnys;

| E. | kadangi pažangiosios taikomosios priemonės buvo sukurtos įvairių rūšių transportui, pvz., geležinkelių (ERTMS ir telematikos priemonės TAF-TSI), jūrų ir vidaus vandenų (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), oro (SESAR) ir sausumos transportui, pvz., galvijams vežti; |
| --- | --- |

E.

kadangi pažangiosios taikomosios priemonės buvo sukurtos įvairių rūšių transportui, pvz., geležinkelių (ERTMS ir telematikos priemonės TAF-TSI), jūrų ir vidaus vandenų (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), oro (SESAR) ir sausumos transportui, pvz., galvijams vežti;

| 1. | pabrėžia, kad PTS yra pagrindinė veiksmingo esamos infrastruktūros naudojimo ir transporto veiksmingumo, saugos bei saugumo ir ekologiškumo didinimo priemonė, padedanti gerinti tvarų piliečių ir ekonomikos judumą; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad PTS yra pagrindinė veiksmingo esamos infrastruktūros naudojimo ir transporto veiksmingumo, saugos bei saugumo ir ekologiškumo didinimo priemonė, padedanti gerinti tvarų piliečių ir ekonomikos judumą;

| 2. | pabrėžia PTS teigiamą poveikį, kurį jos daro tvariam vystymuisi, nes visuose regionuose, įskaitant ir miesto teritorijas, gerinami ekonomikos rezultatai, sudaromos sąlygos abipusiam prieinamumui, didėja vietos ir tarpregioninė prekyba, plėtojama Europos Sąjungos vidaus rinka ir daugėja darbo vietų, susijusių su veikla, kurios imamasi diegiant PTS; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia PTS teigiamą poveikį, kurį jos daro tvariam vystymuisi, nes visuose regionuose, įskaitant ir miesto teritorijas, gerinami ekonomikos rezultatai, sudaromos sąlygos abipusiam prieinamumui, didėja vietos ir tarpregioninė prekyba, plėtojama Europos Sąjungos vidaus rinka ir daugėja darbo vietų, susijusių su veikla, kurios imamasi diegiant PTS;

| 3. | mano, kad įdiegus PTS būtų galima pagerinti Europos piliečių, ypač gyvenančių miesto teritorijose, gyvenimo sąlygas, taip pat padidinti saugumą keliuose, sumažinti išmetamų kenksmingų dujų kiekį ir aplinkos taršą, padidinti eismo efektyvumą, pagerinti prieigą prie atokesnių vietovių ir spręsti prioritetinį transporto spūsčių mažinimo klausimą; |
| --- | --- |

3.

mano, kad įdiegus PTS būtų galima pagerinti Europos piliečių, ypač gyvenančių miesto teritorijose, gyvenimo sąlygas, taip pat padidinti saugumą keliuose, sumažinti išmetamų kenksmingų dujų kiekį ir aplinkos taršą, padidinti eismo efektyvumą, pagerinti prieigą prie atokesnių vietovių ir spręsti prioritetinį transporto spūsčių mažinimo klausimą;

| 4. | apgailestauja, kad daugiausia dėl sąveikos užtikrinimo problemų, nepakankamai veiksmingo visų dalyvių bendradarbiavimo ir neišspręstų duomenų privatumo bei atsakomybės klausimų vėluojama nustatyti bendruosius PTS diegimo Europos Sąjungoje pagrindus ir kad PTS diegimas nepakankamai derinamas su specialiaisiais tikslais; |
| --- | --- |

4.

apgailestauja, kad daugiausia dėl sąveikos užtikrinimo problemų, nepakankamai veiksmingo visų dalyvių bendradarbiavimo ir neišspręstų duomenų privatumo bei atsakomybės klausimų vėluojama nustatyti bendruosius PTS diegimo Europos Sąjungoje pagrindus ir kad PTS diegimas nepakankamai derinamas su specialiaisiais tikslais;

| 5. | palankiai vertina Komisijos PTS veiksmų planą (toliau – veiksmų planas), kaip bendruosius veiksmų ir programų su aiškiais galutiniais rezultatų pateikimo terminais pagrindus; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina Komisijos PTS veiksmų planą (toliau – veiksmų planas), kaip bendruosius veiksmų ir programų su aiškiais galutiniais rezultatų pateikimo terminais pagrindus;

| 6. | tvirtai įsitikinęs, kad būtina sukurti priemonę, kuri leistų paspartinti PTS taikymą vykdant transporto politiką; remia teisėkūros priemonę, kuria nustatomi PTS diegimo pagrindai ir, siekdamas užtikrinti, kad direktyvoje, kuria nustatomi PTS diegimo pagrindai, būtų nustatytas konkretus veiksmų rinkinys ir galutiniai tų veiksmų įgyvendinimo terminai, prašo, kad Komisija pateiktų aiškesnę informaciją apie dabartinę veiksmų būklę, veiksmų plano finansavimą ir programavimą; |
| --- | --- |

6.

tvirtai įsitikinęs, kad būtina sukurti priemonę, kuri leistų paspartinti PTS taikymą vykdant transporto politiką; remia teisėkūros priemonę, kuria nustatomi PTS diegimo pagrindai ir, siekdamas užtikrinti, kad direktyvoje, kuria nustatomi PTS diegimo pagrindai, būtų nustatytas konkretus veiksmų rinkinys ir galutiniai tų veiksmų įgyvendinimo terminai, prašo, kad Komisija pateiktų aiškesnę informaciją apie dabartinę veiksmų būklę, veiksmų plano finansavimą ir programavimą;

| 7. | žino, kad Bendrija yra suteikusi (2008 m.) ribotą finansinę pagalbą „EasyWay“ veiksmams – visai Europai skirtų PTS diegimo pagrindiniuose transeuropinio kelių tinklo (TERN) koridoriuose, einančiuose per 21 ES valstybę narę, projektui, kuriam vadovauja nacionalinės kelių institucijos ir operatoriai, padedami asocijuotųjų partnerių, atstovaujančių viešosioms ir privačiosioms suinteresuotosioms šalims; |
| --- | --- |

7.

žino, kad Bendrija yra suteikusi (2008 m.) ribotą finansinę pagalbą „EasyWay“ veiksmams – visai Europai skirtų PTS diegimo pagrindiniuose transeuropinio kelių tinklo (TERN) koridoriuose, einančiuose per 21 ES valstybę narę, projektui, kuriam vadovauja nacionalinės kelių institucijos ir operatoriai, padedami asocijuotųjų partnerių, atstovaujančių viešosioms ir privačiosioms suinteresuotosioms šalims;

Horizontalieji klausimai

| 8. | nurodo, kad PTS turėtų būti diegiamos visų rūšių transporte ir skirtos visiems Europos keliautojams ir kad tai turėtų būti daroma derinant su „Galileo“ sistemos taikomosiomis priemonėmis; ryžtingai remia skubų šių priemonių diegimą, kad, gerinant bendrą informaciją ir pajėgumų valdymą, būtų patobulinta viešojo ir privačiojo sektorių įvairių rūšių transporto sąsaja ir įvairių viešojo transporto rūšių sąsaja; |
| --- | --- |

8.

nurodo, kad PTS turėtų būti diegiamos visų rūšių transporte ir skirtos visiems Europos keliautojams ir kad tai turėtų būti daroma derinant su „Galileo“ sistemos taikomosiomis priemonėmis; ryžtingai remia skubų šių priemonių diegimą, kad, gerinant bendrą informaciją ir pajėgumų valdymą, būtų patobulinta viešojo ir privačiojo sektorių įvairių rūšių transporto sąsaja ir įvairių viešojo transporto rūšių sąsaja;

| 9. | ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti atsakomybės klausimą, nes jis yra didžiausia sklandžios ir nuoseklios PTS plėtros Europoje kliūtis; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti atsakomybės klausimą, nes jis yra didžiausia sklandžios ir nuoseklios PTS plėtros Europoje kliūtis;

| 10. | mano, kad norint užtikrinti nuoseklią ir veiksmingą PTS plėtrą Europoje, pirmiausia būtina užtikrinti sąveiką; pabrėžia, kad kalbant apie transeuropiniam kelių tinklo (angl. TERN) statybai ar techninei priežiūrai skiriamas investicijas, turėtų būti dedamos pastangos siekiant, kad būtų pradėtos teikti reikalingos PTS paslaugos; |
| --- | --- |

10.

mano, kad norint užtikrinti nuoseklią ir veiksmingą PTS plėtrą Europoje, pirmiausia būtina užtikrinti sąveiką; pabrėžia, kad kalbant apie transeuropiniam kelių tinklo (angl. TERN) statybai ar techninei priežiūrai skiriamas investicijas, turėtų būti dedamos pastangos siekiant, kad būtų pradėtos teikti reikalingos PTS paslaugos;

| 11. | kadangi Europos PTS rinkoje jau yra pakankamai didelė pasiūla, prašo, kad Komisija nustatytų reikalavimus, skirtus minimaliam PTS taikomųjų priemonių ir paslaugų lygiui, kurį galėtų pasiekti visos valstybės narės ir kuris reikalingas norint užtikrinti veiksmingą PTS diegimą, taikymą ir veikimą; |
| --- | --- |

11.

kadangi Europos PTS rinkoje jau yra pakankamai didelė pasiūla, prašo, kad Komisija nustatytų reikalavimus, skirtus minimaliam PTS taikomųjų priemonių ir paslaugų lygiui, kurį galėtų pasiekti visos valstybės narės ir kuris reikalingas norint užtikrinti veiksmingą PTS diegimą, taikymą ir veikimą;

| 12. | mano, kad svarbu atlikti rinkos paklausos vertinimą, kuriame būtų įvertintas realus PTS taikomųjų priemonių ir paslaugų poreikis, viršijantis nustatytą minimalų lygį, ir standartizuojant ir kuriant reikiamą reglamentavimo sistemą, sustiprinti su PTS susijusius vidaus rinkos aspektus; |
| --- | --- |

12.

mano, kad svarbu atlikti rinkos paklausos vertinimą, kuriame būtų įvertintas realus PTS taikomųjų priemonių ir paslaugų poreikis, viršijantis nustatytą minimalų lygį, ir standartizuojant ir kuriant reikiamą reglamentavimo sistemą, sustiprinti su PTS susijusius vidaus rinkos aspektus;

| 13. | pabrėžia prie ES išorės sienų techniniu ir administraciniu lygmenimis vykdomo tarpvalstybinio bendradarbiavimo svarbą, nes tai itin svarbu siekiant Europos Sąjungoje veiksmingai taikyti PTS; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia prie ES išorės sienų techniniu ir administraciniu lygmenimis vykdomo tarpvalstybinio bendradarbiavimo svarbą, nes tai itin svarbu siekiant Europos Sąjungoje veiksmingai taikyti PTS;

Optimalus kelių, eismo ir kelionės duomenų naudojimas (1 veiksmas)

| 14. | pabrėžia, kad, norint veiksmingai įdiegti PTS, būtina bent jau pateikti svarbiausius duomenis ir informaciją, susijusią su šiomis penkiomis pagrindinėmis sritimis: tikralaikė eismo ir kelionės informacija; kelių tinklo duomenys; viešieji duomenys, skirti skaitmeniniams žemėlapiams; duomenys, skirti būtinosioms universaliosioms eismo informacijos paslaugoms teikti kelionių įvairių rūšių transportu „nuo durų iki durų“ planuotojams; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad, norint veiksmingai įdiegti PTS, būtina bent jau pateikti svarbiausius duomenis ir informaciją, susijusią su šiomis penkiomis pagrindinėmis sritimis: tikralaikė eismo ir kelionės informacija; kelių tinklo duomenys; viešieji duomenys, skirti skaitmeniniams žemėlapiams; duomenys, skirti būtinosioms universaliosioms eismo informacijos paslaugoms teikti kelionių įvairių rūšių transportu „nuo durų iki durų“ planuotojams;

| 15. | reikalauja, kad būtinosios universaliosios eismo informacijos paslaugos būtų teikiamos visame transeuropiniame tinkle (TEN-T); |
| --- | --- |

15.

reikalauja, kad būtinosios universaliosios eismo informacijos paslaugos būtų teikiamos visame transeuropiniame tinkle (TEN-T);

| 16. | pabrėžia, kad siekiant patvirtinti ir taikyti PTS dideliu mastu būtina atsižvelgti ir į eismo informaciją, ir į įvairioms transporto priemonėms nustatytą eismo grafiką; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad siekiant patvirtinti ir taikyti PTS dideliu mastu būtina atsižvelgti ir į eismo informaciją, ir į įvairioms transporto priemonėms nustatytą eismo grafiką;

| 17. | pabrėžia, kad keliautojams ir infrastruktūrai svarbu teikti tikralaikę informaciją ir siekti, kad ši informacija būtų kuo tikslesnė, patikimesnė ir kuo labiau standartizuota, ir tuo pat metu atsižvelgti į Europos ypatumus (geografinius, kultūrinius ir kalbinius) ir užtikrinti geografinį tęstinumą; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad keliautojams ir infrastruktūrai svarbu teikti tikralaikę informaciją ir siekti, kad ši informacija būtų kuo tikslesnė, patikimesnė ir kuo labiau standartizuota, ir tuo pat metu atsižvelgti į Europos ypatumus (geografinius, kultūrinius ir kalbinius) ir užtikrinti geografinį tęstinumą;

| 18. | mano, kad labai svarbu, jog plėtojant PTS privačiajam sektoriui būtų sudaryta galimybė naudotis kelių, eismo ir kelionės duomenimis ir kad kartu būtų saugomas privatumas ir išspręstas intelektinės nuosavybės teisių klausimas; |
| --- | --- |

18.

mano, kad labai svarbu, jog plėtojant PTS privačiajam sektoriui būtų sudaryta galimybė naudotis kelių, eismo ir kelionės duomenimis ir kad kartu būtų saugomas privatumas ir išspręstas intelektinės nuosavybės teisių klausimas;

Su eismo ir krovinių valdymu susijęs PTS paslaugų tęstinumas Europos transporto koridoriuose ir miestų aglomeracijose (2 veiksmas)

| 19. | mano, kad labai svarbu užtikrinti suderintas, sąveikias ir patikimas PTS ir kartu vartotojams išsaugoti PTS pasirinkimo laisvę; |
| --- | --- |

19.

mano, kad labai svarbu užtikrinti suderintas, sąveikias ir patikimas PTS ir kartu vartotojams išsaugoti PTS pasirinkimo laisvę;

| 20. | ragina Komisiją ir valstybes nares derinti ir sieti PTS su ES judumo miestuose iniciatyvomis, kad būtų užtikrintas veiksmingesnis transporto judumas ir valdymo lankstumas ir sumažintos spūstys keliuose, TEN-T koridoriuose, krovinių gabenimo koridoriuose ir miestų aglomeracijose; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją ir valstybes nares derinti ir sieti PTS su ES judumo miestuose iniciatyvomis, kad būtų užtikrintas veiksmingesnis transporto judumas ir valdymo lankstumas ir sumažintos spūstys keliuose, TEN-T koridoriuose, krovinių gabenimo koridoriuose ir miestų aglomeracijose;

| 21. | mano, kad norint veiksmingai diegti ir taikyti PTS būtina užtikrinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir kurti tam tikras programas, pvz., tokias kaip „EasyWay“ projektas; |
| --- | --- |

21.

mano, kad norint veiksmingai diegti ir taikyti PTS būtina užtikrinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir kurti tam tikras programas, pvz., tokias kaip „EasyWay“ projektas;

| 22. | ragina Komisiją nustatyti prioritetinę informaciją, transporto įrangą ir transporto priemonių standartus, kurie padėtų greičiau įdiegti PTS ir vykdyti priemones, kurias taikant būtų remiama darnesnė greitkelių infrastruktūra; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją nustatyti prioritetinę informaciją, transporto įrangą ir transporto priemonių standartus, kurie padėtų greičiau įdiegti PTS ir vykdyti priemones, kurias taikant būtų remiama darnesnė greitkelių infrastruktūra;

| 23. | mano, kad labai svarbu, jog vienai transporto priemonei tenkančių ekonominių sąnaudų ir PTS diegti reikalingos infrastruktūros ekonominių sąnaudų vertinimas būtų grindžiamas išlaidų ir naudos analize, į kurią būtų įtrauktos visos susijusios išlaidos (ekonominės, socialinės ir aplinkosaugos); |
| --- | --- |

23.

mano, kad labai svarbu, jog vienai transporto priemonei tenkančių ekonominių sąnaudų ir PTS diegti reikalingos infrastruktūros ekonominių sąnaudų vertinimas būtų grindžiamas išlaidų ir naudos analize, į kurią būtų įtrauktos visos susijusios išlaidos (ekonominės, socialinės ir aplinkosaugos);

PTS naudojimas judumui miestuose užtikrinti (2a veiksmas)

| 24. | rekomenduoja kurti procedūras ir sistemas, kurias taikant vartotojai būtų informuojami apie esamas miesto transporto paslaugas ir jo tinklų kokybę, pavyzdžiui, naudojant judriojo ryšio technologijas; |
| --- | --- |

24.

rekomenduoja kurti procedūras ir sistemas, kurias taikant vartotojai būtų informuojami apie esamas miesto transporto paslaugas ir jo tinklų kokybę, pavyzdžiui, naudojant judriojo ryšio technologijas;

| 25. | rekomenduoja aktyviau ištirti galimybes to paties regiono atsakingoms valdžios institucijoms susitarti dėl integruotos tarifų sistemos ir ypač dėl susijusių techninių procedūrų; |
| --- | --- |

25.

rekomenduoja aktyviau ištirti galimybes to paties regiono atsakingoms valdžios institucijoms susitarti dėl integruotos tarifų sistemos ir ypač dėl susijusių techninių procedūrų;

| 26. | skatina vystyti įvairių rūšių transporto technologijas, leidžiančias riboto judumo asmenims geriau pasinaudoti transporto priemonėmis ir judumo galimybėmis mieste; |
| --- | --- |

26.

skatina vystyti įvairių rūšių transporto technologijas, leidžiančias riboto judumo asmenims geriau pasinaudoti transporto priemonėmis ir judumo galimybėmis mieste;

Kelių sauga ir saugumas (3 veiksmas)

| 27. | ragina Komisiją ir valstybes nares, kai tik bus baigti standartizavimo bandymai, pasirengti iki 2010 m. visose ES valstybėse narėse darniai įdiegti ir integruoti e. skambučio taikomąją priemonę; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją ir valstybes nares, kai tik bus baigti standartizavimo bandymai, pasirengti iki 2010 m. visose ES valstybėse narėse darniai įdiegti ir integruoti e. skambučio taikomąją priemonę;

| 28. | mano, kad diegiant ir taikant PTS:






  — | turėtų būti skatinama naudoti pažangiąsias vairavimo pagalbos sistemas (PVPS), galinčias ganėtinai padidinti kelių saugumą, pvz., elektroninės stabilumo kontrolės (ESK) ir e. skambučio sistemas, vien taikant šias sistemas, jei jos būtų visapusiškai įdiegtos, Europos Sąjungoje per metus būtų galima išgelbėti apie 6 500 žmonių gyvybių; |
| --- | --- | --- |

28.

mano, kad diegiant ir taikant PTS:

—

turėtų būti skatinama naudoti pažangiąsias vairavimo pagalbos sistemas (PVPS), galinčias ganėtinai padidinti kelių saugumą, pvz., elektroninės stabilumo kontrolės (ESK) ir e. skambučio sistemas, vien taikant šias sistemas, jei jos būtų visapusiškai įdiegtos, Europos Sąjungoje per metus būtų galima išgelbėti apie 6 500 žmonių gyvybių;

| — | dėl greičio ribojimo, draudimo vairuoti apsvaigus nuo alkoholio ar neprisegus saugos diržų, turėtų padidėti saugumas keliuose; |
| --- | --- |

—

dėl greičio ribojimo, draudimo vairuoti apsvaigus nuo alkoholio ar neprisegus saugos diržų, turėtų padidėti saugumas keliuose;

| — | skatinant naudoti deramas ir saugias transporto priemonių stovėjimo vietas, kurios sunkvežimių vairuotojams užtikrinamos teikiant atitinkamas paslaugas naudojantis sunkvežimių informacijos portalu (10), turėtų pagerėti sveikatos ir saugos sąlygos; |
| --- | --- |

—

skatinant naudoti deramas ir saugias transporto priemonių stovėjimo vietas, kurios sunkvežimių vairuotojams užtikrinamos teikiant atitinkamas paslaugas naudojantis sunkvežimių informacijos portalu (10), turėtų pagerėti sveikatos ir saugos sąlygos;

| — | turėtų padidėti krovininio transporto vairuotojų ir krovinių apsauga nuo vagysčių, apiplėšimo ir užpuolimo, taigi būtų geriau kovojama su organizuotu nusikalstamumu, ypač turint mintyje pasienio teritorijas ir tarptautinį krovinių vežimą per trečiųjų šalių teritoriją; |
| --- | --- |

—

turėtų padidėti krovininio transporto vairuotojų ir krovinių apsauga nuo vagysčių, apiplėšimo ir užpuolimo, taigi būtų geriau kovojama su organizuotu nusikalstamumu, ypač turint mintyje pasienio teritorijas ir tarptautinį krovinių vežimą per trečiųjų šalių teritoriją;

| 29. | ragina Komisiją tęsti ryšio išlaidų mažinimo procesą, kad ryšio ir informacijos įranga, veikianti telekomunikacijų pagrindu, galėtų būti naudojama platesniu mastu; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją tęsti ryšio išlaidų mažinimo procesą, kad ryšio ir informacijos įranga, veikianti telekomunikacijų pagrindu, galėtų būti naudojama platesniu mastu;

| 30. | palankiai vertina pasiūlytą „e. krovinių“ iniciatyvą ir ragina Komisiją numatyti vadinamųjų pažangiųjų krovinių koncepciją, siekiant, kad krovininio transporto sektoriuje būtų pradėtos teikti įvairių rūšių transporto sąveikos principu pagrįstos PTS paslaugos, daugiausia dėmesio skiriant pavojingoms prekėms; |
| --- | --- |

30.

palankiai vertina pasiūlytą „e. krovinių“ iniciatyvą ir ragina Komisiją numatyti vadinamųjų pažangiųjų krovinių koncepciją, siekiant, kad krovininio transporto sektoriuje būtų pradėtos teikti įvairių rūšių transporto sąveikos principu pagrįstos PTS paslaugos, daugiausia dėmesio skiriant pavojingoms prekėms;

| 31. | ragina Komisiją ir valstybes nares skirti tiek pat dėmesio ir keleiviniam, ir krovininiam transportui siekiant išvengti keleivinio transporto diskriminavimo, nes tai daro itin neigiamą įtaką asmenų judumui; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją ir valstybes nares skirti tiek pat dėmesio ir keleiviniam, ir krovininiam transportui siekiant išvengti keleivinio transporto diskriminavimo, nes tai daro itin neigiamą įtaką asmenų judumui;

| 32. | palankiai vertina atitinkamą žmogaus ir mašinos sąveikos priemonių (ŽMSP) reglamentavimo sistemą ir kitus PTS protokolus ir pabrėžia, kad būtina spręsti atsakomybės klausimus; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina atitinkamą žmogaus ir mašinos sąveikos priemonių (ŽMSP) reglamentavimo sistemą ir kitus PTS protokolus ir pabrėžia, kad būtina spręsti atsakomybės klausimus;

| 33. | ragina Komisiją spręsti pažeidžiamų transporto naudotojų, įskaitant žmones su judėjimo negalia, klausimus ir išplėsti pažangiųjų vairavimo pagalbos sistemų diegimo skatinimo ir kitų veiksmų, pvz., PTS ir ŽMSP, taikymo sritį, pagal veiksmų plane pasiūlytas priemones įtraukiant dvirates transporto priemones; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją spręsti pažeidžiamų transporto naudotojų, įskaitant žmones su judėjimo negalia, klausimus ir išplėsti pažangiųjų vairavimo pagalbos sistemų diegimo skatinimo ir kitų veiksmų, pvz., PTS ir ŽMSP, taikymo sritį, pagal veiksmų plane pasiūlytas priemones įtraukiant dvirates transporto priemones;

| 34. | ragina Komisiją panaudoti visą PTS potencialą siekiant įgyvendinti prevencines priemones, kad būtų išvengta smogo ir per didelės ozono koncentracijos bei sumažintas triukšmas, smulkių kietųjų dalelių ir NOx bei CO2 išlakų kiekis; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją panaudoti visą PTS potencialą siekiant įgyvendinti prevencines priemones, kad būtų išvengta smogo ir per didelės ozono koncentracijos bei sumažintas triukšmas, smulkių kietųjų dalelių ir NOx bei CO2 išlakų kiekis;

Transporto priemonės integravimas į transporto infrastruktūrą (4 veiksmas)

| 35. | pabrėžia, kad svarbu nustatyti standartizuotų jungties priemonių ir protokolų bendros platformos sistemą, kuri padėtų naudotis PTS, kooperacinėmis sistemomis ir infrastruktūrų tarpusavio sąsajų (infrastruktūra–infrastruktūra ), transporto priemonių ir infrastruktūros sąsajų (transporto priemonė–infrastruktūra) ir transporto priemonių tarpusavio sąsajų (transporto priemonė–transporto priemonė) specifikacijomis; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad svarbu nustatyti standartizuotų jungties priemonių ir protokolų bendros platformos sistemą, kuri padėtų naudotis PTS, kooperacinėmis sistemomis ir infrastruktūrų tarpusavio sąsajų (infrastruktūra–infrastruktūra ), transporto priemonių ir infrastruktūros sąsajų (transporto priemonė–infrastruktūra) ir transporto priemonių tarpusavio sąsajų (transporto priemonė–transporto priemonė) specifikacijomis;

| 36. | ragina Komisiją įgyvendinti PTS planą, kuriame būtų numatytos bendros PTS taikymo būdų ir diegimo platformos ir kurį įgyvendinant dalyvautų privatusis ir viešasis sektoriai, taip pat nustatyti tinkamą sistemą su PTS susijusiems atsakomybės klausimams spręsti; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją įgyvendinti PTS planą, kuriame būtų numatytos bendros PTS taikymo būdų ir diegimo platformos ir kurį įgyvendinant dalyvautų privatusis ir viešasis sektoriai, taip pat nustatyti tinkamą sistemą su PTS susijusiems atsakomybės klausimams spręsti;

| 37. | atkreipia dėmesį, kad rengiant mokymus, susijusius su PTS taikomosiomis priemonėmis, turėtų būti skatinama ugdyti naudotojų gebėjimus transporto srityje ir siekiama palengvinti žmogaus ir mašinos sąveiką; |
| --- | --- |

37.

atkreipia dėmesį, kad rengiant mokymus, susijusius su PTS taikomosiomis priemonėmis, turėtų būti skatinama ugdyti naudotojų gebėjimus transporto srityje ir siekiama palengvinti žmogaus ir mašinos sąveiką;

| 38. | ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti atvirą forumą, kuriame būtų galima keistis informacija ir aptarti PTS klausimus; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti atvirą forumą, kuriame būtų galima keistis informacija ir aptarti PTS klausimus;

Duomenų saugumo, apsaugos ir atsakomybės klausimai (5 veiksmas)

| 39. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti privatumą, ir mano, kad privatumo, duomenų saugumo ir apsaugos klausimai turėtų būti nagrinėjami jau pradiniais PTS projektavimo etapais, kai nustatoma struktūra ir įgyvendinimo priemonės (principas, kad į duomenų apsaugą turi būti atsižvelgiama jau projektavimo etapu); |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti privatumą, ir mano, kad privatumo, duomenų saugumo ir apsaugos klausimai turėtų būti nagrinėjami jau pradiniais PTS projektavimo etapais, kai nustatoma struktūra ir įgyvendinimo priemonės (principas, kad į duomenų apsaugą turi būti atsižvelgiama jau projektavimo etapu);

| 40. | ragina visas su PTS taikomosiomis priemonėmis susijusias šalis laikytis EB direktyvų dėl asmens duomenų ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyvos Nr. 95/46/EB (11) ir Nr. 2002/58/EB (12)) reikalavimų ir ragina Komisiją užtikrinti, kad diegiant ir taikant PTS būtų tinkamai naudojami duomenys; |
| --- | --- |

40.

ragina visas su PTS taikomosiomis priemonėmis susijusias šalis laikytis EB direktyvų dėl asmens duomenų ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyvos Nr. 95/46/EB (11) ir Nr. 2002/58/EB (12)) reikalavimų ir ragina Komisiją užtikrinti, kad diegiant ir taikant PTS būtų tinkamai naudojami duomenys;

| 41. | mano, kad norint sklandžiai įdiegti PTS ir kartu užtikrinti privatumą bei EB teisės aktų, susijusių su duomenų apsauga, reikalavimų laikymąsi, PTS taikomosiose priemonėse būtina naudoti anoniminius duomenis; |
| --- | --- |

41.

mano, kad norint sklandžiai įdiegti PTS ir kartu užtikrinti privatumą bei EB teisės aktų, susijusių su duomenų apsauga, reikalavimų laikymąsi, PTS taikomosiose priemonėse būtina naudoti anoniminius duomenis;

Bendradarbiavimas ir veiksmų koordinavimas Europos lygmeniu PTS srityje (6 veiksmas)

| 42. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti tvirtą vadovavimą PTS diegimui Europoje ir tikrąjį šio diegimo valdymą; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti tvirtą vadovavimą PTS diegimui Europoje ir tikrąjį šio diegimo valdymą;

| 43. | ragina skatinti nacionaliniu ir Europos lygmenimis kelionių įvairių rūšių transportu „nuo durų iki durų“ planavimo sistemų kūrimą, skiriant pakankamai dėmesio viešojo transporto alternatyvoms bei jų sąsajoms visoje Europoje; |
| --- | --- |

43.

ragina skatinti nacionaliniu ir Europos lygmenimis kelionių įvairių rūšių transportu „nuo durų iki durų“ planavimo sistemų kūrimą, skiriant pakankamai dėmesio viešojo transporto alternatyvoms bei jų sąsajoms visoje Europoje;

| 44. | ragina Komisiją geriau išnaudoti ES pajėgumus, susijusius su pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) programomis EGNOS ir „Galileo“, ir pagerinti prisijungimo prie įvairių sistemų galimybes; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją geriau išnaudoti ES pajėgumus, susijusius su pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) programomis EGNOS ir „Galileo“, ir pagerinti prisijungimo prie įvairių sistemų galimybes;

| 45. | pabrėžia, kad šios technologijos turėtų būti taikomos taip, kad būtų galima išvengti transporto rūšių nesuderinamumo ir kad būtų suteikiama bet kurios iš šių technologijų pasirinkimo laivė; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad šios technologijos turėtų būti taikomos taip, kad būtų galima išvengti transporto rūšių nesuderinamumo ir kad būtų suteikiama bet kurios iš šių technologijų pasirinkimo laivė;

| 46. | ragina Komisiją ir valstybes nares turėti mintyje, kad PTS turėtų būti aktyviai naudojamos planavimo ir įgyvendinimo procesuose, kuriuos vykdo Europos teritorijoje veikiančios vietos ir regioninės valdžios institucijos bei suinteresuotos šalys; |
| --- | --- |

46.

ragina Komisiją ir valstybes nares turėti mintyje, kad PTS turėtų būti aktyviai naudojamos planavimo ir įgyvendinimo procesuose, kuriuos vykdo Europos teritorijoje veikiančios vietos ir regioninės valdžios institucijos bei suinteresuotos šalys;

| 47. | pabrėžia viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės svarbą diegiant pažangiąsias transporto sistemas ir ragina Komisiją bei valstybes nares imtis aktyvių veiksmų, skirtų paskatinti ir palengvinti partnerystę; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės svarbą diegiant pažangiąsias transporto sistemas ir ragina Komisiją bei valstybes nares imtis aktyvių veiksmų, skirtų paskatinti ir palengvinti partnerystę;

| 48. | ragina Komisiją pateikti išsamų veiksmų plano finansavimo ir programavimo paaiškinimą ir ragina Tarybą užtikrinti pakankamą finansavimą; |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją pateikti išsamų veiksmų plano finansavimo ir programavimo paaiškinimą ir ragina Tarybą užtikrinti pakankamą finansavimą;

| 49. | ragina valstybes nares, atliekant struktūrinių fondų lėšų naudojimo laikotarpio vidurio peržiūrą, apsvarstyti judumo miestuose ir transporto spūsčių mažinimo klausimus, atsižvelgiant į PTS panaudojimo galimybes, ir įtraukti šiuos klausimus į 2010–2013 m. laikotarpio prioritetų sąrašą; |
| --- | --- |

49.

ragina valstybes nares, atliekant struktūrinių fondų lėšų naudojimo laikotarpio vidurio peržiūrą, apsvarstyti judumo miestuose ir transporto spūsčių mažinimo klausimus, atsižvelgiant į PTS panaudojimo galimybes, ir įtraukti šiuos klausimus į 2010–2013 m. laikotarpio prioritetų sąrašą;

| 50. | pažymi, kad reikia geriau apibrėžti, kokį potencialą turi miesto teritorijos, bei jį išnaudoti, ir pabrėžia, kokį svarbų vaidmenį gali atlikti kaimo ir atokios vietovės siekiant darnios plėtros ir vidutinės trukmės bei ilgalaikių tikslų; |
| --- | --- |

50.

pažymi, kad reikia geriau apibrėžti, kokį potencialą turi miesto teritorijos, bei jį išnaudoti, ir pabrėžia, kokį svarbų vaidmenį gali atlikti kaimo ir atokios vietovės siekiant darnios plėtros ir vidutinės trukmės bei ilgalaikių tikslų;

| 51. | mano, kad labai svarbu diegti pažangiuosius transporto tinklus turistų dažnai lankomose vietovėse, kad būtų sumažinti transporto srautai ir avarijų skaičius bei padidintas saugumas; mano, kad PTS prisideda prie regionų, įskaitant ir atokius regionus, ekonominės plėtros; |
| --- | --- |

51.

mano, kad labai svarbu diegti pažangiuosius transporto tinklus turistų dažnai lankomose vietovėse, kad būtų sumažinti transporto srautai ir avarijų skaičius bei padidintas saugumas; mano, kad PTS prisideda prie regionų, įskaitant ir atokius regionus, ekonominės plėtros;

| 52. | pabrėžia tarpregioninio, tarpvalstybinio ir tarptautinio bendradarbiavimo svarbą plėtojant ir diegiant PTS ir ragina Komisiją išplėtoti plačiai taikomą keitimosi pažangiąja patirtimi visomis ES kalbomis sistemą, bet ragina valstybes nares užtikrinti, kad regionuose pažangiąja patirtimi būtų dalijamasi turint dvigubą tikslą – užtikrinti žinių apie PTS perdavimą ir išvengti susiskaidymo sistemos viduje; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia tarpregioninio, tarpvalstybinio ir tarptautinio bendradarbiavimo svarbą plėtojant ir diegiant PTS ir ragina Komisiją išplėtoti plačiai taikomą keitimosi pažangiąja patirtimi visomis ES kalbomis sistemą, bet ragina valstybes nares užtikrinti, kad regionuose pažangiąja patirtimi būtų dalijamasi turint dvigubą tikslą – užtikrinti žinių apie PTS perdavimą ir išvengti susiskaidymo sistemos viduje;

*

* *

| 53. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

53.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0509.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0057.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0087.

(4)  OL C 41 E, 2009 2 19, p. 1.

(5)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0311.

(6)  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 556.

(7)  OL C 187 E, 2008 7 24, p. 154.

(8)  OL C 244 E, 2007 10 18, p. 220.

(9)  OL C 306 E, 2006 12 15, p. 182.

(10)  www.truckinform.eu

(11)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

(12)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienis

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/57

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisMoterų teisės Afganistane

P6_TA(2009)0309

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų teisių Afganistane

2010/C 184 E/11

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Afganistano, ypač į 2009 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Afganistane naudojamų ES lėšų biudžetinės kontrolės (1),

atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 12 d. Europos Parlamento delegacijos ryšiams su Afganistanu ir Wolesi Jirga (Afganistano Parlamento žemaisiais rūmais) bendrą rezoliuciją,

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 31 d. Hagoje vykusią Tarptautinę konferenciją Afganistano klausimais,

atsižvelgdamas į NATO aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją dėl Afganistano, kurią 2009 m. balandžio 4 d. Strasbūre ir Kėlyje paskelbė Šiaurės Atlanto Tarybos posėdyje dalyvavę valstybės ir vyriausybės vadovai,

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 6 d. ES ir Jungtinių Valstijų užsienio reikalų ministrų bendrą deklaraciją dėl teisėkūros Afganistane,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi Afganistanas dalyvauja taikant daugelį tarptautinių priemonių, susijusių su žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis, pvz., yra Konvencijos dėl moterų visų formų diskriminacijos panaikinimo ir Vaiko teisių konvencijos šalis, |
| --- | --- |

A.

kadangi Afganistanas dalyvauja taikant daugelį tarptautinių priemonių, susijusių su žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis, pvz., yra Konvencijos dėl moterų visų formų diskriminacijos panaikinimo ir Vaiko teisių konvencijos šalis,

| B. | kadangi 2004 m. sausio 4 d. Afganistano Konstitucijoje, ypač jos 22 straipsnyje, teigiama, kad „Afganistano piliečiai, vyrai ir moterys, pagal įstatymą turi vienodas teises ir pareigas“, ir kadangi ši Konstitucija neprieštarauja Afganistano ratifikuotoms tarptautinėms sutartims, |
| --- | --- |

B.

kadangi 2004 m. sausio 4 d. Afganistano Konstitucijoje, ypač jos 22 straipsnyje, teigiama, kad „Afganistano piliečiai, vyrai ir moterys, pagal įstatymą turi vienodas teises ir pareigas“, ir kadangi ši Konstitucija neprieštarauja Afganistano ratifikuotoms tarptautinėms sutartims,

| C. | kadangi į Afganistano Šeimos kodeksą nuo praėjusiojo amžiaus aštuntojo dešimtmečio pabaigos įtrauktos nuostatos, kuriose pripažįstamos moterų teisės sveikatos ir švietimo srityse ir kadangi šis kodeksas taisomas siekiant jį suderinti su 2004 m. Konstitucija, |
| --- | --- |

C.

kadangi į Afganistano Šeimos kodeksą nuo praėjusiojo amžiaus aštuntojo dešimtmečio pabaigos įtrauktos nuostatos, kuriose pripažįstamos moterų teisės sveikatos ir švietimo srityse ir kadangi šis kodeksas taisomas siekiant jį suderinti su 2004 m. Konstitucija,

| D. | kadangi 2002 m. birželio mėn., 2001 m. gruodžio 5 d. sudarius Bonos susitarimus, įkurta Nepriklausoma žmogaus teisių komisija, kuriai pirmininkauja Sima Samar, ir kadangi ši komisija svarbi ginant žmogaus teises, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2002 m. birželio mėn., 2001 m. gruodžio 5 d. sudarius Bonos susitarimus, įkurta Nepriklausoma žmogaus teisių komisija, kuriai pirmininkauja Sima Samar, ir kadangi ši komisija svarbi ginant žmogaus teises,

| E. | kadangi neseniai abeji Afganistano parlamento rūmai patvirtino naują įstatymo dėl moterų šiičių asmens statuso projektą, kuriame griežtai ribojama moterų judėjimo laisvė, nes nepripažįstama jų teisė išeiti iš namų, išskyrus „teisėtais tikslais“, reikalaujama, kad moterys paklustų savo vyrų seksualiniams geismams, ir taip įteisinamas vadinamasis santuokinis prievartavimas, taip pat skatinama moterų diskriminacija santuokos, skyrybų, paveldėjimo ir galimybių mokytis srityse, ir kadangi visa tai neatitinka tarptautinių žmogaus teisių standartų, ypač susijusių su moterų teisėmis, |
| --- | --- |

E.

kadangi neseniai abeji Afganistano parlamento rūmai patvirtino naują įstatymo dėl moterų šiičių asmens statuso projektą, kuriame griežtai ribojama moterų judėjimo laisvė, nes nepripažįstama jų teisė išeiti iš namų, išskyrus „teisėtais tikslais“, reikalaujama, kad moterys paklustų savo vyrų seksualiniams geismams, ir taip įteisinamas vadinamasis santuokinis prievartavimas, taip pat skatinama moterų diskriminacija santuokos, skyrybų, paveldėjimo ir galimybių mokytis srityse, ir kadangi visa tai neatitinka tarptautinių žmogaus teisių standartų, ypač susijusių su moterų teisėmis,

| F. | kadangi šis 15–20 proc. gyventojų aktualus įstatymo projektas dar netaikomas, nes jis dar nepaskelbtas Vyriausybės oficialiajame leidinyje, nors jį jau pasirašė Afganistano prezidentas Hamid Karzai, |
| --- | --- |

F.

kadangi šis 15–20 proc. gyventojų aktualus įstatymo projektas dar netaikomas, nes jis dar nepaskelbtas Vyriausybės oficialiajame leidinyje, nors jį jau pasirašė Afganistano prezidentas Hamid Karzai,

| G. | kadangi šis įstatymo projektas dėl kritikos, kuri jo atžvilgiu išsakyta ir Afganistane, ir užsienyje, perduotas Afganistano teisingumo ministerijai siekiant patikrinti, ar jis neprieštarauja Afganistano vyriausybės įsipareigojimams pagal tarptautines moterų ir apskritai žmogaus teisių konvencijas ir pagal Konstituciją, |
| --- | --- |

G.

kadangi šis įstatymo projektas dėl kritikos, kuri jo atžvilgiu išsakyta ir Afganistane, ir užsienyje, perduotas Afganistano teisingumo ministerijai siekiant patikrinti, ar jis neprieštarauja Afganistano vyriausybės įsipareigojimams pagal tarptautines moterų ir apskritai žmogaus teisių konvencijas ir pagal Konstituciją,

| H. | kadangi aktyvistai, ypač moterų teisių gynėjai, toliau patiria prievartą ir kadangi kovotojai, ypač radikalių pažiūrų asmenys, naudoja smurtą prieš daugelį šių gynėjų, pvz., Afganistano pilietė, moterų teisių gynėja, Kandaharo provincijos tarybos narė Sitara Achakzai nužudyta šalia savo namų, Gul Pecha ir Abdul Aziz nužudyti konservatyvių teisininkų tarybai apkaltinus juos nemoraliais veiksmais ir paskelbus mirties nuosprendį, nužudyta pirmoji Kandaharo policininkė Malai Kakar, vadovavusi policijos tarnyboms, tiriančioms mieste padarytus nusikaltimus, kurių aukos – moterys, |
| --- | --- |

H.

kadangi aktyvistai, ypač moterų teisių gynėjai, toliau patiria prievartą ir kadangi kovotojai, ypač radikalių pažiūrų asmenys, naudoja smurtą prieš daugelį šių gynėjų, pvz., Afganistano pilietė, moterų teisių gynėja, Kandaharo provincijos tarybos narė Sitara Achakzai nužudyta šalia savo namų, Gul Pecha ir Abdul Aziz nužudyti konservatyvių teisininkų tarybai apkaltinus juos nemoraliais veiksmais ir paskelbus mirties nuosprendį, nužudyta pirmoji Kandaharo policininkė Malai Kakar, vadovavusi policijos tarnyboms, tiriančioms mieste padarytus nusikaltimus, kurių aukos – moterys,

| I. | kadangi po tarptautiniu mastu vykusių protestų mirties bausme už straipsnio apie moters teises islamo religijoje platinimą nuteisto 23 metų amžiaus Afganistano žurnalisto Perwizo Kambakhsho bausmė sušvelninta skiriant jam 20 metų kalėjimo, |
| --- | --- |

I.

kadangi po tarptautiniu mastu vykusių protestų mirties bausme už straipsnio apie moters teises islamo religijoje platinimą nuteisto 23 metų amžiaus Afganistano žurnalisto Perwizo Kambakhsho bausmė sušvelninta skiriant jam 20 metų kalėjimo,

| J. | kadangi toliau pranešama apie grasinimus moterims ir jų gąsdinimus viešose bei darbo vietose ir kadangi šie teiginiai patvirtinami Jungtinių Tautų pranešimuose; kadangi neseniai pranešta, kad esama sunkumų siekiant labiau įtraukti mergaites į švietimo sistemą, nes tam prieštarauja kovotojai ir radikalai, |
| --- | --- |

J.

kadangi toliau pranešama apie grasinimus moterims ir jų gąsdinimus viešose bei darbo vietose ir kadangi šie teiginiai patvirtinami Jungtinių Tautų pranešimuose; kadangi neseniai pranešta, kad esama sunkumų siekiant labiau įtraukti mergaites į švietimo sistemą, nes tam prieštarauja kovotojai ir radikalai,

| K. | kadangi per pastaruosius metus užfiksuota daug atvejų, kai jaunos moterys susidegino siekdamos išvengti priverstinės santuokos ar šeiminio smurto, |
| --- | --- |

K.

kadangi per pastaruosius metus užfiksuota daug atvejų, kai jaunos moterys susidegino siekdamos išvengti priverstinės santuokos ar šeiminio smurto,

| 1. | prašo persvarstyti įstatymo, skiriamo Afganistane gyvenantiems šiitams, projektą, nes aišku, kad jo turinys neatitinka vyrų ir moterų lygybės principo, kuris skelbiamas Konstitucijoje ir tarptautinėse konvencijose; |
| --- | --- |

1.

prašo persvarstyti įstatymo, skiriamo Afganistane gyvenantiems šiitams, projektą, nes aišku, kad jo turinys neatitinka vyrų ir moterų lygybės principo, kuris skelbiamas Konstitucijoje ir tarptautinėse konvencijose;

| 2. | pabrėžia, kad pavojinga priimti teisės aktą, kuris taikomas tik kai kurioms gyventojų kategorijoms ir kuris iš esmės skatina diskriminaciją ir neteisybę; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad pavojinga priimti teisės aktą, kuris taikomas tik kai kurioms gyventojų kategorijoms ir kuris iš esmės skatina diskriminaciją ir neteisybę;

| 3. | rekomenduoja Afganistano Teisingumo ministerijai panaikinti visus įstatymus, kuriais įteisinama moterų diskriminacija ir kurie prieštarauja Afganistano sudarytoms tarptautinėms sutartims; |
| --- | --- |

3.

rekomenduoja Afganistano Teisingumo ministerijai panaikinti visus įstatymus, kuriais įteisinama moterų diskriminacija ir kurie prieštarauja Afganistano sudarytoms tarptautinėms sutartims;

| 4. | mano, kad siekiant vystyti valstybės demokratiją, itin svarbu, kad Afganistanas prisiimtų įsipareigojimus dėl žmogaus teisių, ypač moterų, kurios itin svarbios šalies vystymuisi ir kurios turi visiškai naudotis savo pagrindinėmis ir su demokratija susijusiomis teisėmis; dar kartą patvirtina, kad remia kovą su visų rūšių diskriminacija, įskaitant diskriminaciją, susijusią su religija ir lytimi; |
| --- | --- |

4.

mano, kad siekiant vystyti valstybės demokratiją, itin svarbu, kad Afganistanas prisiimtų įsipareigojimus dėl žmogaus teisių, ypač moterų, kurios itin svarbios šalies vystymuisi ir kurios turi visiškai naudotis savo pagrindinėmis ir su demokratija susijusiomis teisėmis; dar kartą patvirtina, kad remia kovą su visų rūšių diskriminacija, įskaitant diskriminaciją, susijusią su religija ir lytimi;

| 5. | primena, kad 2007–2013 m. Europos Sąjungos strateginiame dokumente dėl Afganistano teigiama, kad vyrų ir moterų lygybė ir moterų teisės yra pagrindinis nacionalinės Afganistano vystymosi strategijos klausimas; |
| --- | --- |

5.

primena, kad 2007–2013 m. Europos Sąjungos strateginiame dokumente dėl Afganistano teigiama, kad vyrų ir moterų lygybė ir moterų teisės yra pagrindinis nacionalinės Afganistano vystymosi strategijos klausimas;

| 6. | žavisi Kabule prieš naują įstatymo projektą protestavusių afganių drąsa ir jas palaiko; smerkia smurtą, kurį šioms moterims teko patirti per protestus, ir prašo, kad Afganistano valdžios institucijos užtikrintų šių moterų apsaugą; |
| --- | --- |

6.

žavisi Kabule prieš naują įstatymo projektą protestavusių afganių drąsa ir jas palaiko; smerkia smurtą, kurį šioms moterims teko patirti per protestus, ir prašo, kad Afganistano valdžios institucijos užtikrintų šių moterų apsaugą;

| 7. | smerkia žmogaus teisių ir afganių išsilaisvinimo gynėjų žudymą, ypač tai, kad neseniai nužudyta regiono parlamento narė Sitara Achikzai; |
| --- | --- |

7.

smerkia žmogaus teisių ir afganių išsilaisvinimo gynėjų žudymą, ypač tai, kad neseniai nužudyta regiono parlamento narė Sitara Achikzai;

| 8. | išreiškia savo liūdesį dėl to, kad Afganistano aukščiausiasis teismas patvirtino 20 metų kalėjimo bausmę, skirtą Perwizui Kambakhshui už šventvagiškas kalbas, ir ragina prezidentą H. Karzai dovanoti bausmę P. Kambakhshui ir įsakyti jį išlaisvinti; |
| --- | --- |

8.

išreiškia savo liūdesį dėl to, kad Afganistano aukščiausiasis teismas patvirtino 20 metų kalėjimo bausmę, skirtą Perwizui Kambakhshui už šventvagiškas kalbas, ir ragina prezidentą H. Karzai dovanoti bausmę P. Kambakhshui ir įsakyti jį išlaisvinti;

| 9. | ragina Afganistano valdžios institucijas, įskaitant vietos valdžios institucijas, imtis visų įmanomų priemonių siekiant apsaugoti moteris nuo seksualinės prievartos ir nuo kitokių rūšių prievartos, susijusios su lytimi, bei paduoti tokius smurtaujančius asmenis į teismą; |
| --- | --- |

9.

ragina Afganistano valdžios institucijas, įskaitant vietos valdžios institucijas, imtis visų įmanomų priemonių siekiant apsaugoti moteris nuo seksualinės prievartos ir nuo kitokių rūšių prievartos, susijusios su lytimi, bei paduoti tokius smurtaujančius asmenis į teismą;

| 10. | mano, kad per pastaruosius metus didelėmis pastangomis padaryta pažanga moterų ir vyrų lygybės srityje neturi nukentėti dėl partijų priešrinkiminių derybų; |
| --- | --- |

10.

mano, kad per pastaruosius metus didelėmis pastangomis padaryta pažanga moterų ir vyrų lygybės srityje neturi nukentėti dėl partijų priešrinkiminių derybų;

| 11. | ragina siūlyti kandidates moteris į prezidento rinkimus, kurie turėtų įvykti 2009 m. rugpjūčio 20 d., ir ragina sudaryti galimybes afganėms visaverčiai dalyvauti priimant sprendimus ir naudotis kitomis teisėmis, ypač moterų teise būti išrinktomis ir paskirtomis eiti aukštas valstybines pareigas; |
| --- | --- |

11.

ragina siūlyti kandidates moteris į prezidento rinkimus, kurie turėtų įvykti 2009 m. rugpjūčio 20 d., ir ragina sudaryti galimybes afganėms visaverčiai dalyvauti priimant sprendimus ir naudotis kitomis teisėmis, ypač moterų teise būti išrinktomis ir paskirtomis eiti aukštas valstybines pareigas;

| 12. | ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares toliau kelti klausimą dėl įstatymo dėl moterų šiičių asmens statuso ir klausimą dėl moterų ir vaikų visų rūšių diskriminacijos, nes tai nesuderinama su ilgalaikiais tarptautinės bendruomenės įsipareigojimais padėti Afganistanui reabilitacijos ir rekonstrukcijos srityse; |
| --- | --- |

12.

ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares toliau kelti klausimą dėl įstatymo dėl moterų šiičių asmens statuso ir klausimą dėl moterų ir vaikų visų rūšių diskriminacijos, nes tai nesuderinama su ilgalaikiais tarptautinės bendruomenės įsipareigojimais padėti Afganistanui reabilitacijos ir rekonstrukcijos srityse;

| 13. | ragina Komisiją Afganistano moterų reikalų ministerijai teikti tiesioginę ir su planavimu susijusią paramą ir skatinti nuolat į visą Afganistano vystymosi politiką integruoti lyčių aspektą; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją Afganistano moterų reikalų ministerijai teikti tiesioginę ir su planavimu susijusią paramą ir skatinti nuolat į visą Afganistano vystymosi politiką integruoti lyčių aspektą;

| 14. | ragina Jungtinių Tautų moterų vystymosi fondą (Unifem) būti itin budrų; |
| --- | --- |

14.

ragina Jungtinių Tautų moterų vystymosi fondą (Unifem) būti itin budrų;

| 15. | įpareigoja Pirmininką perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Afganistano Islamo Respublikos vyriausybei ir parlamentui bei Nepriklausomos žmogaus teisių komisijos pirmininkui. |
| --- | --- |

15.

įpareigoja Pirmininką perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Afganistano Islamo Respublikos vyriausybei ir parlamentui bei Nepriklausomos žmogaus teisių komisijos pirmininkui.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0023.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/60 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/60

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisParama specialiajam Siera Leonės teismui

P6_TA(2009)0310

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl paramos specialiajam Siera Leonės teismui

2010/C 184 E/12

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas šiuo klausimu, įskaitant 2007 m. rugsėjo 6 d. rezoliuciją dėl specialiojo Siera Leonės teismo finansavimo (1),

atsižvelgdamas į Europos Bendrijos ir AKR šalių Kotonu susitarimą ir į šio susitarimo šalių įsipareigojimą užtikrinti taiką, saugumą ir stabilumą, gerbti žmogaus teises, demokratinius ir teisinės valstybės principus,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi 2000 m. Jungtinės Tautos ir Siera Leonės vyriausybė, vadovaudamosi JT Saugumo Tarybos rezoliucija 1315, įsteigė specialųjį Siera Leonės teismą siekdamos patraukti baudžiamojon atsakomybėn asmenis, įvykdžiusius tarptautinės sunkius humanitarinės teisės pažeidimus, t. y. karo nusikaltimus ir nusikaltimus žmonijai, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2000 m. Jungtinės Tautos ir Siera Leonės vyriausybė, vadovaudamosi JT Saugumo Tarybos rezoliucija 1315, įsteigė specialųjį Siera Leonės teismą siekdamos patraukti baudžiamojon atsakomybėn asmenis, įvykdžiusius tarptautinės sunkius humanitarinės teisės pažeidimus, t. y. karo nusikaltimus ir nusikaltimus žmonijai,

| B. | kadangi su specialiojo Siera Leonės teismo veikla siejama keletas svarbių tarptautinio baudžiamojo teisingumo precedentų, nes tai yra pirmas savanoriškomis lėšomis įsteigtas tarptautinis teismas, pirmasis teismas, įsteigtas valstybėje, kurioje buvo vykdomi tariami nusikaltimai, ir, kalbant apie buvusio Liberijos Prezidento atvejį, tai pirmasis teismas, kuriame vienam iš pareigas einančių Afrikos valstybės vadovų pareikšti kaltinimai karo nusikaltimais ir nusikaltimais žmonijai, |
| --- | --- |

B.

kadangi su specialiojo Siera Leonės teismo veikla siejama keletas svarbių tarptautinio baudžiamojo teisingumo precedentų, nes tai yra pirmas savanoriškomis lėšomis įsteigtas tarptautinis teismas, pirmasis teismas, įsteigtas valstybėje, kurioje buvo vykdomi tariami nusikaltimai, ir, kalbant apie buvusio Liberijos Prezidento atvejį, tai pirmasis teismas, kuriame vienam iš pareigas einančių Afrikos valstybės vadovų pareikšti kaltinimai karo nusikaltimais ir nusikaltimais žmonijai,

| C. | kadangi 2010 m. pasibaigia specialiojo Siera Leonės teismo įgaliojimai, o Siera Leonės vyriausybė pareiškė, kad nėra pajėgi vykdyti šio teismo nuteistiems asmenims paskelbtų nuosprendžių, |
| --- | --- |

C.

kadangi 2010 m. pasibaigia specialiojo Siera Leonės teismo įgaliojimai, o Siera Leonės vyriausybė pareiškė, kad nėra pajėgi vykdyti šio teismo nuteistiems asmenims paskelbtų nuosprendžių,

| D. | kadangi nuosprendžių vykdymas yra esminė tarptautinio teisingumo sudedamoji dalis, kuris svarbus taikai ir tolesniam teisinės valstybės principų vystymui valstybėje užtikrinti, |
| --- | --- |

D.

kadangi nuosprendžių vykdymas yra esminė tarptautinio teisingumo sudedamoji dalis, kuris svarbus taikai ir tolesniam teisinės valstybės principų vystymui valstybėje užtikrinti,

| E. | kadangi politiniu, saugumo ir instituciniu požiūriais nuteistųjų bausmės atlikimas pačioje Siera Leonėje šiuo metu yra problematiškas, |
| --- | --- |

E.

kadangi politiniu, saugumo ir instituciniu požiūriais nuteistųjų bausmės atlikimas pačioje Siera Leonėje šiuo metu yra problematiškas,

| F. | kadangi specialusis Siera Leonės teismas sudarė susitarimus su tokiomis valstybėmis, kaip antai Jungtinė Karalystė, Švedija ir Austrija, siekdamas, kad kai kurie nuteistieji galėtų atlikti bausmę šiose valstybėse, ir kadangi būtina sudaryti daugiau susitarimų siekiant užtikrinti, kad visi jau nuteisti, teisiami ir laukiantys nuosprendžio asmenys išties atliktų bausmę, |
| --- | --- |

F.

kadangi specialusis Siera Leonės teismas sudarė susitarimus su tokiomis valstybėmis, kaip antai Jungtinė Karalystė, Švedija ir Austrija, siekdamas, kad kai kurie nuteistieji galėtų atlikti bausmę šiose valstybėse, ir kadangi būtina sudaryti daugiau susitarimų siekiant užtikrinti, kad visi jau nuteisti, teisiami ir laukiantys nuosprendžio asmenys išties atliktų bausmę,

| G. | kadangi neužtikrinus tinkamų asmenų, nuteistų už baisiausius įsivaizduojamus nusikaltimus, kalinimo sąlygų kiltų didelė grėsmė tarptautinės bendruomenės pastangoms veiksmingai kovoti su nebaudžiamumu, |
| --- | --- |

G.

kadangi neužtikrinus tinkamų asmenų, nuteistų už baisiausius įsivaizduojamus nusikaltimus, kalinimo sąlygų kiltų didelė grėsmė tarptautinės bendruomenės pastangoms veiksmingai kovoti su nebaudžiamumu,

| H. | primindamas, kad kova su nebaudžiamumu yra vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos žmogaus teisių politikos siekių ir kad tarptautinė bendruomenė atsakinga už tai, kad būtų įgyvendintos atskaitomybės rėmimo priemonės, |
| --- | --- |

H.

primindamas, kad kova su nebaudžiamumu yra vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos žmogaus teisių politikos siekių ir kad tarptautinė bendruomenė atsakinga už tai, kad būtų įgyvendintos atskaitomybės rėmimo priemonės,

| I. | kadangi kiti tribunolai ir teismai, pvz., Tarptautinis baudžiamasis tribunolas Jugoslavijai ir Tarptautinis baudžiamasis tribunolas Ruandai, susiduria su panašiomis problemomis, o valstybėms rimčiau neįsipareigojus remti tarptautinio teisingumo vykdymo su tomis pačiomis problemomis artimiausioje ateityje gali susidurti ir kitos tarptautinės organizacijos, pvz., Tarptautinis baudžiamasis teismas, Specialusis tribunolas Libanui ir Kambodžos specialiųjų teismų kolegijos, |
| --- | --- |

I.

kadangi kiti tribunolai ir teismai, pvz., Tarptautinis baudžiamasis tribunolas Jugoslavijai ir Tarptautinis baudžiamasis tribunolas Ruandai, susiduria su panašiomis problemomis, o valstybėms rimčiau neįsipareigojus remti tarptautinio teisingumo vykdymo su tomis pačiomis problemomis artimiausioje ateityje gali susidurti ir kitos tarptautinės organizacijos, pvz., Tarptautinis baudžiamasis teismas, Specialusis tribunolas Libanui ir Kambodžos specialiųjų teismų kolegijos,

| J. | kadangi visi tarptautiniai teismai ir tribunolai atlieka svarbų vaidmenį skatindami taiką ir teisingumą atitinkamuose regionuose ir kiekvienas iš jų yra įsipareigojęs užtikrinti ilgalaikę taiką ir teisingumą bei prisidėti prie tolesnio teisinės valstybės principų puoselėjimo regione, kuriame buvo įvykdyti nusikaltimai, |
| --- | --- |

J.

kadangi visi tarptautiniai teismai ir tribunolai atlieka svarbų vaidmenį skatindami taiką ir teisingumą atitinkamuose regionuose ir kiekvienas iš jų yra įsipareigojęs užtikrinti ilgalaikę taiką ir teisingumą bei prisidėti prie tolesnio teisinės valstybės principų puoselėjimo regione, kuriame buvo įvykdyti nusikaltimai,

| 1. | teigiamai vertina tarptautinių teismų ir tribunolų pažangą patraukiant baudžiamojon atsakomybėn asmenis, atsakingus už įvykdytus nusikaltimus, ir yra įsitikinęs, kad šie teismo procesai yra aiškus įspėjimas viso pasaulio valstybių vadovams ir kitiems karo nusikaltėliams, kad pasibaisėtinas žmogaus teisių pažeidinėjimas nebebus toleruojamas ir nebaudžiamas; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina tarptautinių teismų ir tribunolų pažangą patraukiant baudžiamojon atsakomybėn asmenis, atsakingus už įvykdytus nusikaltimus, ir yra įsitikinęs, kad šie teismo procesai yra aiškus įspėjimas viso pasaulio valstybių vadovams ir kitiems karo nusikaltėliams, kad pasibaisėtinas žmogaus teisių pažeidinėjimas nebebus toleruojamas ir nebaudžiamas;

| 2. | ragina Tarybą ir valstybes nares kartu su specialiuoju Siera Leonės teismu rasti bendrą sprendimą ir užtikrinti, kad nuteistieji asmenys atliktų bausmę, nes neradus tokio sprendimo, kiltų didžiulė grėsmė šio teismo pastangoms ir tarptautinės bendruomenės, įskaitant Sąjungos, patikimumui; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą ir valstybes nares kartu su specialiuoju Siera Leonės teismu rasti bendrą sprendimą ir užtikrinti, kad nuteistieji asmenys atliktų bausmę, nes neradus tokio sprendimo, kiltų didžiulė grėsmė šio teismo pastangoms ir tarptautinės bendruomenės, įskaitant Sąjungos, patikimumui;

| 3. | ragina visas valstybes nares didinti savo indėlį į tarptautinių teismų ir tribunolų, siekiančių rasti galutinį tvarų sprendimą nuosprendžių vykdymui užtikrinti, darbą, t. y. arba sudaryti tiesioginius susitarimus su minėtomis institucijomis dėl jų jurisdikcijai priklausančių nuosprendžių vykdymo, arba padėti joms rasti alternatyvius sprendimus ir užtikrinti, kad nuosprendžiai būtų vykdomi pačiame regione; |
| --- | --- |

3.

ragina visas valstybes nares didinti savo indėlį į tarptautinių teismų ir tribunolų, siekiančių rasti galutinį tvarų sprendimą nuosprendžių vykdymui užtikrinti, darbą, t. y. arba sudaryti tiesioginius susitarimus su minėtomis institucijomis dėl jų jurisdikcijai priklausančių nuosprendžių vykdymo, arba padėti joms rasti alternatyvius sprendimus ir užtikrinti, kad nuosprendžiai būtų vykdomi pačiame regione;

| 4. | ragina valstybes nares ir kitas tarptautines institucijas teikti papildomą finansinę paramą specialiajam Siera Leonės teismui, kad šio teismo nuteistieji asmenys galėtų atlikti jiems paskelbtą nuosprendį valstybėse, kuriose jis galėtų būti vykdomas vadovaujantis tarptautiniais standartais, tačiau kuriose trūksta finansinių priemonių jam vykdyti; |
| --- | --- |

4.

ragina valstybes nares ir kitas tarptautines institucijas teikti papildomą finansinę paramą specialiajam Siera Leonės teismui, kad šio teismo nuteistieji asmenys galėtų atlikti jiems paskelbtą nuosprendį valstybėse, kuriose jis galėtų būti vykdomas vadovaujantis tarptautiniais standartais, tačiau kuriose trūksta finansinių priemonių jam vykdyti;

| 5. | mano, kad nesuteikus pakankamos pagalbos ir paramos tarptautinių teismų ir tribunolų darbui kiltų didžiulė grėsmė, nes jie nepajėgs užtikrinti, kad nuteistieji atliktų jiems paskirtą bausmę; |
| --- | --- |

5.

mano, kad nesuteikus pakankamos pagalbos ir paramos tarptautinių teismų ir tribunolų darbui kiltų didžiulė grėsmė, nes jie nepajėgs užtikrinti, kad nuteistieji atliktų jiems paskirtą bausmę;

| 6. | ragina atlikti išsamų tyrimą ir įvertinti tarptautinių baudžiamųjų tribunolų atliktą darbą, atsižvelgti į šio darbo patirtį ir parengti rekomendacijas, susijusias su tuo, kaip būtų galima tobulinti jų veiklą ir gerinti jų finansavimą ateityje; |
| --- | --- |

6.

ragina atlikti išsamų tyrimą ir įvertinti tarptautinių baudžiamųjų tribunolų atliktą darbą, atsižvelgti į šio darbo patirtį ir parengti rekomendacijas, susijusias su tuo, kaip būtų galima tobulinti jų veiklą ir gerinti jų finansavimą ateityje;

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, specialiajam Siera Leonės teismui, Tarptautiniam baudžiamajam teismui, Tarptautiniam baudžiamajam tribunolui Jugoslavijai, Tarptautiniam baudžiamajam tribunolui Ruandai, Kambodžos specialiųjų teismų kolegijoms, Specialiajam tribunolui Libanui, JT Saugumo Tarybai, Afrikos Sąjungos valstybėms narėms ir AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkams. |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, specialiajam Siera Leonės teismui, Tarptautiniam baudžiamajam teismui, Tarptautiniam baudžiamajam tribunolui Jugoslavijai, Tarptautiniam baudžiamajam tribunolui Ruandai, Kambodžos specialiųjų teismų kolegijoms, Specialiajam tribunolui Libanui, JT Saugumo Tarybai, Afrikos Sąjungos valstybėms narėms ir AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkams.

---

(1)  OL C 187 E, 2008 7 24, p. 242.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/62 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/62

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisAšrafo stovyklos gyventojų humanitarinė situacija

P6_TA(2009)0311

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Ašrafo stovyklos gyventojų humanitarinės situacijos

2010/C 184 E/13

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Ženevos konvencijas, ypač į Ketvirtosios Ženevos konvencijos dėl civilių apsaugos karo metu 27 straipsnį,

atsižvelgdamas į 1951 m. Ženevos konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir jos 1967 m. protokolą,

atsižvelgdamas į JAV ir Irako vyriausybių 2008 m. lapkričio mėn. pasirašytą pajėgų statuso susitarimą,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl Irako pabėgėlių humanitarinės padėties (1) ir 2008 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl mirties bausmės vykdymo Irane (2), kuriose nurodoma, kad pagal Ketvirtąją Ženevos konvenciją Ašrafo stovyklos gyventojai turi saugomų asmenų teisinį statusą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi Ašrafo stovykla Šiaurės Irake buvo įkurta 1980-aisiais metais Irano opozicijos grupės Irano liaudies modžahedų organizacijos (angl. PMOI) nariams, |
| --- | --- |

A.

kadangi Ašrafo stovykla Šiaurės Irake buvo įkurta 1980-aisiais metais Irano opozicijos grupės Irano liaudies modžahedų organizacijos (angl. PMOI) nariams,

| B. | kadangi 2003 m. JAV pajėgos Irake nuginklavo Ašrafo stovyklos gyventojus ir skyrė jiems apsaugą, pagal Ženevos konvencijas tiems gyventojams buvo skirtas saugomų asmenų statusas, |
| --- | --- |

B.

kadangi 2003 m. JAV pajėgos Irake nuginklavo Ašrafo stovyklos gyventojus ir skyrė jiems apsaugą, pagal Ženevos konvencijas tiems gyventojams buvo skirtas saugomų asmenų statusas,

| C. | kadangi JT vyriausiasis žmogaus teisių komisaras 2008 m. spalio 15 d. laiške ragino Irako vyriausybę apsaugoti Ašrafo stovyklos gyventojus nuo priverstinės deportacijos, išsiuntimo arba repatriacijos, nes tai pažeistų negrąžinimo principą, taip pat paragino susilaikyti nuo bet kokių veiksmų, kurie keltų grėsmę jų gyvybei arba saugumui, |
| --- | --- |

C.

kadangi JT vyriausiasis žmogaus teisių komisaras 2008 m. spalio 15 d. laiške ragino Irako vyriausybę apsaugoti Ašrafo stovyklos gyventojus nuo priverstinės deportacijos, išsiuntimo arba repatriacijos, nes tai pažeistų negrąžinimo principą, taip pat paragino susilaikyti nuo bet kokių veiksmų, kurie keltų grėsmę jų gyvybei arba saugumui,

| D. | kadangi, remiantis JAV ir Irako pajėgų statuso susitarimo išvadomis, nuo 2009 m. sausio 1 d. Ašrafo stovyklos kontrolė patikėta Irako saugumo pajėgoms, |
| --- | --- |

D.

kadangi, remiantis JAV ir Irako pajėgų statuso susitarimo išvadomis, nuo 2009 m. sausio 1 d. Ašrafo stovyklos kontrolė patikėta Irako saugumo pajėgoms,

| E. | kadangi, atsižvelgiant į nesenus Irako nacionalinio saugumo patarėjo pareiškimus, valdžios institucijos ketina imtis tokių veiksmų, kad gyvenimas Ašrafo stovykloje palaipsniui taptų nepakeliamas, ir kadangi, turimomis žiniomis, jis kelis kartus paminėjo jų išsiuntimą ir (arba) ekstradiciją ir (arba) priverstinį perkėlimą Irako teritorijoje, |
| --- | --- |

E.

kadangi, atsižvelgiant į nesenus Irako nacionalinio saugumo patarėjo pareiškimus, valdžios institucijos ketina imtis tokių veiksmų, kad gyvenimas Ašrafo stovykloje palaipsniui taptų nepakeliamas, ir kadangi, turimomis žiniomis, jis kelis kartus paminėjo jų išsiuntimą ir (arba) ekstradiciją ir (arba) priverstinį perkėlimą Irako teritorijoje,

| 1. | ragina Irako ministrą pirmininką užtikrinti, kad Irako valdžios institucijos nesiimtų jokių veiksmų, kurie pažeistų Ašrafo stovyklos gyventojų žmogaus teises, ir paaiškinti Irako vyriausybės ketinimus jų atžvilgiu; ragina Irako valdžios institucijas apsaugoti Ašrafo stovyklos gyventojų gyvybę ir fizinę bei moralinę neliečiamybę ir elgtis su jais laikantis Ženevos konvencijos įpareigojimų, ypač susilaikant nuo priverstinio perkėlimo, deportavimo, išsiuntimo ir repatrijavimo, nes tai pažeistų negrąžinimo principą; |
| --- | --- |

1.

ragina Irako ministrą pirmininką užtikrinti, kad Irako valdžios institucijos nesiimtų jokių veiksmų, kurie pažeistų Ašrafo stovyklos gyventojų žmogaus teises, ir paaiškinti Irako vyriausybės ketinimus jų atžvilgiu; ragina Irako valdžios institucijas apsaugoti Ašrafo stovyklos gyventojų gyvybę ir fizinę bei moralinę neliečiamybę ir elgtis su jais laikantis Ženevos konvencijos įpareigojimų, ypač susilaikant nuo priverstinio perkėlimo, deportavimo, išsiuntimo ir repatrijavimo, nes tai pažeistų negrąžinimo principą;

| 2. | gerbdamas Ašrafo stovyklos gyventojų individualius pageidavimus, susijusius su jų ateitimi, mano, kad Ašrafo stovyklos gyventojams ir kitiems Irano pilietybę turintiems asmenims, kurie paliko Iraną dėl politinių priežasčių ir šiuo metu gyvena Irake, gali kilti didelių žmogaus teisių pažeidimų grėsmė, jeigu jie bus nesavanoriškai sugrąžinti į Iraną, ir primygtinai reikalauja negrąžinti nė vieno asmens, tiesiogiai ar per trečiąją šalį, jeigu jiems ten galėtų kilti kankinimų arba kitų rimtų žmogaus teisių pažeidimų grėsmė; |
| --- | --- |

2.

gerbdamas Ašrafo stovyklos gyventojų individualius pageidavimus, susijusius su jų ateitimi, mano, kad Ašrafo stovyklos gyventojams ir kitiems Irano pilietybę turintiems asmenims, kurie paliko Iraną dėl politinių priežasčių ir šiuo metu gyvena Irake, gali kilti didelių žmogaus teisių pažeidimų grėsmė, jeigu jie bus nesavanoriškai sugrąžinti į Iraną, ir primygtinai reikalauja negrąžinti nė vieno asmens, tiesiogiai ar per trečiąją šalį, jeigu jiems ten galėtų kilti kankinimų arba kitų rimtų žmogaus teisių pažeidimų grėsmė;

| 3. | ragina Irako vyriausybę nutraukti stovyklos blokadą ir gerbti Ašrafo stovyklos gyventojams suteiktą saugomų asmenų teisinį statusą pagal Ženevos konvencijas ir susilaikyti nuo bet kokių veiksmų, kurie galėtų sukelti grėsmę šių gyventojų gyvybei arba saugumui, būtent užtikrinti visišką prieigą prie maisto, vandens, medicinos priežiūros paslaugų ir atsargų, kuro, šeimos narių ir tarptautinių humanitarinių organizacijų; |
| --- | --- |

3.

ragina Irako vyriausybę nutraukti stovyklos blokadą ir gerbti Ašrafo stovyklos gyventojams suteiktą saugomų asmenų teisinį statusą pagal Ženevos konvencijas ir susilaikyti nuo bet kokių veiksmų, kurie galėtų sukelti grėsmę šių gyventojų gyvybei arba saugumui, būtent užtikrinti visišką prieigą prie maisto, vandens, medicinos priežiūros paslaugų ir atsargų, kuro, šeimos narių ir tarptautinių humanitarinių organizacijų;

| 4. | ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares kartu su Irako ir JAV vyriausybėmis, JT pabėgėlių reikalų vyriausiuoju komisaru bei Raudonojo Kryžiaus tarptautiniu komitetu ieškoti sprendimo siekiant nustatyti tinkamą ilgalaikį Ašrafo stovyklos gyventojų teisinį statusą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares kartu su Irako ir JAV vyriausybėmis, JT pabėgėlių reikalų vyriausiuoju komisaru bei Raudonojo Kryžiaus tarptautiniu komitetu ieškoti sprendimo siekiant nustatyti tinkamą ilgalaikį Ašrafo stovyklos gyventojų teisinį statusą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT pabėgėlių reikalų vyriausiuoju komisarui, Raudonojo Kryžiaus tarptautiniam komitetui, Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybei ir Irako vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT pabėgėlių reikalų vyriausiuoju komisarui, Raudonojo Kryžiaus tarptautiniam komitetui, Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybei ir Irako vyriausybei bei parlamentui.

---

(1)  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 609.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0412.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/63

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisBendrijų finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. 2007 m. metinė ataskaita

P6_TA(2009)0315

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bendrijų finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu. 2007 m. metinė ataskaita (2008/2242(INI))

2010/C 184 E/14

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl ankstesnių Komisijos ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) metinių ataskaitų,

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 22 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai „Bendrijų finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. 2007 m. metinė ataskaita“ (COM(2008)0475), įskaitant jos priedus (SEC(2008)2300 ir SEC(2008)2301),

atsižvelgdamas į OLAF 2007 m. metinę veiklos ataskaitą (1) ir į šios tarnybos 2008 m. birželio 19 d. antrąją ataskaitą, susijusią su Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų taikymu, taip pat į gaires, kuriomis pakeičiamas OLAF vadovas (angl. Vademecum),

atsižvelgdamas į OLAF Priežiūros komiteto 2007 m. birželio mėn. – 2008 m. gegužės mėn. veiklos ataskaitą (2),

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų 2007 finansinių metų biudžeto vykdymo metinę ataskaitą (3),

atsižvelgdamas į EB sutarties 276 straipsnio 3 dalį ir 280 straipsnio 5 dalį,

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (4),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A6-0180/2009),

Pažeidimų, apie kuriuos pranešta, mastas

| 1. | palankiai vertina tai, kad įtrauktas tiesioginių išlaidų skyrius, tačiau pabrėžia, jog tikisi, kad šis skyrius bus toliau tobulinamas ir kitose ataskaitose bus pateikiami išsamesni duomenys; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina tai, kad įtrauktas tiesioginių išlaidų skyrius, tačiau pabrėžia, jog tikisi, kad šis skyrius bus toliau tobulinamas ir kitose ataskaitose bus pateikiami išsamesni duomenys;

| 2. | dar kartą ragina, kad metinės Bendrijų finansinių interesų apsaugos ataskaitos (metinės PIF ataskaitos) atitinkamos Parlamento rezoliucijos būtų įtrauktos į Tarybos darbotvarkę, o Taryba vėliau pateiktų savo pastabas Parlamentui ir Komisijai; yra labai nusivylęs dėl to, kad Taryba iki šiol to nepadarė, nors tą padaryti ragino Parlamentas ir Komisija; |
| --- | --- |

2.

dar kartą ragina, kad metinės Bendrijų finansinių interesų apsaugos ataskaitos (metinės PIF ataskaitos) atitinkamos Parlamento rezoliucijos būtų įtrauktos į Tarybos darbotvarkę, o Taryba vėliau pateiktų savo pastabas Parlamentui ir Komisijai; yra labai nusivylęs dėl to, kad Taryba iki šiol to nepadarė, nors tą padaryti ragino Parlamentas ir Komisija;

| 3. | pažymi, kad su pažeidimais, apie kuriuos 2007 m. pranešta nuosavų išteklių, žemės ūkio išlaidų, struktūrinių veiksmų ir tiesioginių išlaidų srityse, susijusi suma iš viso sudarė 1 425 mln. eurų (palyginti su 2006 m., kuriais ši suma sudarė 1 143 mln. eurų); sumas, apie kurias 2007 m. valstybės narės pranešė Komisijai, galima išskaidyti taip:






  — | nuosavi ištekliai: 377 mln. eurų (2006 m. 353 mln. eurų), |
| --- | --- | --- |

3.

pažymi, kad su pažeidimais, apie kuriuos 2007 m. pranešta nuosavų išteklių, žemės ūkio išlaidų, struktūrinių veiksmų ir tiesioginių išlaidų srityse, susijusi suma iš viso sudarė 1 425 mln. eurų (palyginti su 2006 m., kuriais ši suma sudarė 1 143 mln. eurų); sumas, apie kurias 2007 m. valstybės narės pranešė Komisijai, galima išskaidyti taip:

—

nuosavi ištekliai: 377 mln. eurų (2006 m. 353 mln. eurų),

| — | žemės ūkio išlaidos: 155 mln. eurų (2006 m. 87 mln. eurų), |
| --- | --- |

—

žemės ūkio išlaidos: 155 mln. eurų (2006 m. 87 mln. eurų),

| — | struktūriniai veiksmai: 828 mln. eurų (2006 m. 703 mln. eurų), |
| --- | --- |

—

struktūriniai veiksmai: 828 mln. eurų (2006 m. 703 mln. eurų),

| — | pasirengimo narystei lėšos: 32 mln. eurų (2006 m. 14 mln. eurų), |
| --- | --- |

—

pasirengimo narystei lėšos: 32 mln. eurų (2006 m. 14 mln. eurų),

| — | tiesioginės išlaidos: 33 mln. eurų; |
| --- | --- |

—

tiesioginės išlaidos: 33 mln. eurų;

| 4. | palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į praėjusių metų Parlamento pranešimą, savo ataskaitoje apibrėžė skirtumus tarp pažeidimo ir sukčiavimo; vis dėlto valstybėms narėms vis dar kyla sunkumų dėl „įtariamo sukčiavimo“ apibrėžties; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į praėjusių metų Parlamento pranešimą, savo ataskaitoje apibrėžė skirtumus tarp pažeidimo ir sukčiavimo; vis dėlto valstybėms narėms vis dar kyla sunkumų dėl „įtariamo sukčiavimo“ apibrėžties;

Bendrosios pastabos

| 5. | palankiai vertina valstybių narių įdėtas pastangas, tačiau dar kartą pabrėžia, kad jos privalo užtikrinti savo finansų kontrolės priemonių tinkamumą, be to, pažymi, kaip svarbu imtis prevencinių veiksmų valstybėse narėse, kad būtų nustatyta daugiau pažeidimų dar nesumokėjus lėšų gavėjams; pabrėžia, kad valstybės narės privalo nuolat kovoti su sukčiavimu ir korupcija, o norint, jog padėtis iš tikrųjų pagerėtų, reikia imtis organizuotų pastangas; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina valstybių narių įdėtas pastangas, tačiau dar kartą pabrėžia, kad jos privalo užtikrinti savo finansų kontrolės priemonių tinkamumą, be to, pažymi, kaip svarbu imtis prevencinių veiksmų valstybėse narėse, kad būtų nustatyta daugiau pažeidimų dar nesumokėjus lėšų gavėjams; pabrėžia, kad valstybės narės privalo nuolat kovoti su sukčiavimu ir korupcija, o norint, jog padėtis iš tikrųjų pagerėtų, reikia imtis organizuotų pastangas;

| 6. | pabrėžia, kad reikia labiau suderinti informacijos rinkimo ir naudojimo metodus, siekiant sukurti standartizuotą sistemą, kuri sudarytų sąlygas veiksmingiau vertinti sukčiavimo riziką įgyvendinant sustiprintos prevencijos strategiją; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad reikia labiau suderinti informacijos rinkimo ir naudojimo metodus, siekiant sukurti standartizuotą sistemą, kuri sudarytų sąlygas veiksmingiau vertinti sukčiavimo riziką įgyvendinant sustiprintos prevencijos strategiją;

| 7. | džiaugiasi tuo, kad kai kurios valstybės narės teikia deklaracijas apie nacionaliniu lygiu valdomus Europos fondus; ragina kitas valstybes nares įgyvendinti panašias iniciatyvas, o Komisiją – dėti visas pastangas siekiant užtikrinti, kad tokios nacionalinės valdymo deklaracijos būtų teikiamos visoje Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

7.

džiaugiasi tuo, kad kai kurios valstybės narės teikia deklaracijas apie nacionaliniu lygiu valdomus Europos fondus; ragina kitas valstybes nares įgyvendinti panašias iniciatyvas, o Komisiją – dėti visas pastangas siekiant užtikrinti, kad tokios nacionalinės valdymo deklaracijos būtų teikiamos visoje Europos Sąjungoje;

Nuosavi ištekliai

| 8. | pažymi, kad su pažeidimais susijusi nustatyta suma padidėjo 6 %; kaip ir praėjusiais metais, daugiausia pažeidimų būta televizorių ir cigarečių sektoriuose; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad su pažeidimais susijusi nustatyta suma padidėjo 6 %; kaip ir praėjusiais metais, daugiausia pažeidimų būta televizorių ir cigarečių sektoriuose;

| 9. | apgailestauja, kad delsiama priimti pasiūlymą dėl reglamento dėl tarpusavio administracinės pagalbos siekiant apsaugoti Europos bendrijos finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitokios neteisėtos veiklos (COM(2006)0473), todėl skubiai ragina Tarybą priimti šį reglamentą; |
| --- | --- |

9.

apgailestauja, kad delsiama priimti pasiūlymą dėl reglamento dėl tarpusavio administracinės pagalbos siekiant apsaugoti Europos bendrijos finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitokios neteisėtos veiklos (COM(2006)0473), todėl skubiai ragina Tarybą priimti šį reglamentą;

| 10. | pritaria tam, kad Komisija, pateikusi komunikatą dėl būtinybės kurti suderintą kovos su mokestiniu sukčiavimu gerinimo strategiją (COM(2006)0254), priėmė komunikatą dėl suderintos strategijos kovai su sukčiavimu PVM srityje Europos Sąjungoje gerinti (COM(2007)0758), ir ypač dėmesingai stebi Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos dėl savitarpio pagalbos vykdant reikalavimus, susijusius su mokesčiais, muitais ir kitomis priemonėmis (COM(2009)0028) bei Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje (COM(2009)0029); |
| --- | --- |

10.

pritaria tam, kad Komisija, pateikusi komunikatą dėl būtinybės kurti suderintą kovos su mokestiniu sukčiavimu gerinimo strategiją (COM(2006)0254), priėmė komunikatą dėl suderintos strategijos kovai su sukčiavimu PVM srityje Europos Sąjungoje gerinti (COM(2007)0758), ir ypač dėmesingai stebi Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos dėl savitarpio pagalbos vykdant reikalavimus, susijusius su mokesčiais, muitais ir kitomis priemonėmis (COM(2009)0028) bei Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje (COM(2009)0029);

| 11. | primygtinai teigia, kad, norint iš esmės pagerinti bendradarbiavimą kovojant su sukčiavimu PVM srityje, reikia naujo politinio postūmio; |
| --- | --- |

11.

primygtinai teigia, kad, norint iš esmės pagerinti bendradarbiavimą kovojant su sukčiavimu PVM srityje, reikia naujo politinio postūmio;

| 12. | apgailestauja dėl to, jog kadangi OLAF neturi prieigos prie duomenų, kuriais valstybės narės keičiasi pagal 2003 m. spalio 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1798/2003 dėl administracinio bendradarbiavimo pridėtinės vertės mokesčio srityje (5), turinio, ji negali suteikti papildomos naudos tiriant sukčiavimą PVM srityje, užkertant jam kelią ir padedant valstybėms narėms vykdyti kovos su sukčiavimu operacijas; atsižvelgdamas į tai, apgailestauja, kad 2007 m. OLAF netyrė jokio su sukčiavimu PVM srityje susijusio atvejo; |
| --- | --- |

12.

apgailestauja dėl to, jog kadangi OLAF neturi prieigos prie duomenų, kuriais valstybės narės keičiasi pagal 2003 m. spalio 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1798/2003 dėl administracinio bendradarbiavimo pridėtinės vertės mokesčio srityje (5), turinio, ji negali suteikti papildomos naudos tiriant sukčiavimą PVM srityje, užkertant jam kelią ir padedant valstybėms narėms vykdyti kovos su sukčiavimu operacijas; atsižvelgdamas į tai, apgailestauja, kad 2007 m. OLAF netyrė jokio su sukčiavimu PVM srityje susijusio atvejo;

| 13. | primena valstybėms narėms apie didelį tarptautinio sukčiavimo PVM srityje atvejų skaičių; |
| --- | --- |

13.

primena valstybėms narėms apie didelį tarptautinio sukčiavimo PVM srityje atvejų skaičių;

| 14. | apgailestauja dėl to, kad padaugėjo sukčiavimo dėl produktų kilmės atvejų, susijusių ne tik su lengvatine tarifų tvarka, bet ir su GATT tarifų kvotomis; |
| --- | --- |

14.

apgailestauja dėl to, kad padaugėjo sukčiavimo dėl produktų kilmės atvejų, susijusių ne tik su lengvatine tarifų tvarka, bet ir su GATT tarifų kvotomis;

| 15. | ragina Komisiją konkrečiai įvertinti sukčiavimo galimybes, kalbant apie kiekvieną produktą ir valstybę, taip pat atsižvelgti į galimybę atlikti sisteminę, tikslinę ir, jei reikia, nuolatinę patikrą tiek kilmės, tiek vartojimo valstybėse, skiriant didžiausią dėmesį „karuseliniam“ sukčiavimui; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją konkrečiai įvertinti sukčiavimo galimybes, kalbant apie kiekvieną produktą ir valstybę, taip pat atsižvelgti į galimybę atlikti sisteminę, tikslinę ir, jei reikia, nuolatinę patikrą tiek kilmės, tiek vartojimo valstybėse, skiriant didžiausią dėmesį „karuseliniam“ sukčiavimui;

Žemės ūkio išlaidos

| 16. | primena, kad nuo 2007 m. sausio 1 d. valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie pažeidimus, susijusius su daugiau nei 10 000 eurų (ši riba nustatyta pagal 2006 m. gruodžio 14 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1848/2006 dėl su bendrosios žemės ūkio politikos finansavimu susijusių pažeidimų ir neteisingai sumokėtų sumų susigrąžinimo bei šios srities informacinės sistemos (6); pastebi, kad pažeidimų, apie kuriuos pranešta, skaičius sumažėjo 53 % (1 548 atvejai, palyginti su 3 294 atvejais 2006 m.); pažymi, kad šį palyginti nedidelį pažeidimų skaičių galima paaiškinti tuo, jog nustatyta aukštesnė pažeidimų, apie kuriuos pranešama, riba; |
| --- | --- |

16.

primena, kad nuo 2007 m. sausio 1 d. valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie pažeidimus, susijusius su daugiau nei 10 000 eurų (ši riba nustatyta pagal 2006 m. gruodžio 14 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1848/2006 dėl su bendrosios žemės ūkio politikos finansavimu susijusių pažeidimų ir neteisingai sumokėtų sumų susigrąžinimo bei šios srities informacinės sistemos (6); pastebi, kad pažeidimų, apie kuriuos pranešta, skaičius sumažėjo 53 % (1 548 atvejai, palyginti su 3 294 atvejais 2006 m.); pažymi, kad šį palyginti nedidelį pažeidimų skaičių galima paaiškinti tuo, jog nustatyta aukštesnė pažeidimų, apie kuriuos pranešama, riba;

| 17. | pažymi, kad nustatytų pažeidimų mastas padidėjo 44 %, o tai iš dalies susiję su didelėmis finansinėmis pasekmėmis, kurios kilo arba kurios buvo nustatytos ankstesniais metais, bet apie kuriuos pranešta tik 2007 m.; pažymi, kad didžiausias poveikis buvo daromas pieno ir jo produktų, vaisių ir daržovių, cukraus, kaimo plėtros, jautienos ir veršienos sektoriuose; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad nustatytų pažeidimų mastas padidėjo 44 %, o tai iš dalies susiję su didelėmis finansinėmis pasekmėmis, kurios kilo arba kurios buvo nustatytos ankstesniais metais, bet apie kuriuos pranešta tik 2007 m.; pažymi, kad didžiausias poveikis buvo daromas pieno ir jo produktų, vaisių ir daržovių, cukraus, kaimo plėtros, jautienos ir veršienos sektoriuose;

| 18. | pažymi, kad pieno, vaisių ir daržovių, cukraus ir kaimo plėtros sektoriuose pažeidimai skaičiuojant juos kartu sudarė apytikriai 77 % visų pažeidimų, o susiję vien su kaimo plėtra - apytiksliai 38 % visų pažeidimų, apie kuriuos pranešama; toliau pažymi, kad kaimo plėtros sektoriuje didžiausia pažeidimų, apie kuriuos pranešama, suma susijusi su miškininkystės paramos priemone, o didžiausias pažeidimų, apie kuriuos pranešama, skaičius susijęs su agrarinės aplinkosaugos paramos priemone; todėl prašo OLAF kitoje metinėje ataskaitoje skirti ypatingą dėmesį pažeidimams, darantiems poveikį kaimo plėtrai; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad pieno, vaisių ir daržovių, cukraus ir kaimo plėtros sektoriuose pažeidimai skaičiuojant juos kartu sudarė apytikriai 77 % visų pažeidimų, o susiję vien su kaimo plėtra - apytiksliai 38 % visų pažeidimų, apie kuriuos pranešama; toliau pažymi, kad kaimo plėtros sektoriuje didžiausia pažeidimų, apie kuriuos pranešama, suma susijusi su miškininkystės paramos priemone, o didžiausias pažeidimų, apie kuriuos pranešama, skaičius susijęs su agrarinės aplinkosaugos paramos priemone; todėl prašo OLAF kitoje metinėje ataskaitoje skirti ypatingą dėmesį pažeidimams, darantiems poveikį kaimo plėtrai;

| 19. | pažymi, kad labai skiriasi pareigos teikti pranešimus, ypač kiek tai susiję su jų teikimu laiku, vykdymo laipsnis įvairiose valstybėse narėse; apgailestauja dėl to, kad Austrijos ir Švedijos atveju laikotarpis, trunkantis nuo pažeidimų nustatymo iki pranešimo apie juos, daug ilgesnis už vidutinį (1–2 metai) ir siekia, atitinkamai, 3–4 metus ir 2–3 metus; |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad labai skiriasi pareigos teikti pranešimus, ypač kiek tai susiję su jų teikimu laiku, vykdymo laipsnis įvairiose valstybėse narėse; apgailestauja dėl to, kad Austrijos ir Švedijos atveju laikotarpis, trunkantis nuo pažeidimų nustatymo iki pranešimo apie juos, daug ilgesnis už vidutinį (1–2 metai) ir siekia, atitinkamai, 3–4 metus ir 2–3 metus;

| 20. | pritaria minėtosios Europos Audito Rūmų (EAR) ataskaitos 5.20 punkte pateiktam teiginiui, kad integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS) ir toliau efektyviai veikia bei padeda mažinti su netinkamomis išlaidomis susijusią riziką, jei ji deramai taikoma ir į sistemą įvedami teisingi ir patikimi duomenys; ragina taikyti šią sistemą naujose srityse, kuriose ji šiuo metu netaikoma; vis dėlto pažymi, kad reikėtų didinti pagal minėtąją sistemą atliekamų patikrinimų skaičių ir gerinti kokybę, siekiant dar sustiprinti atgrasinimą nuo sukčiavimu; |
| --- | --- |

20.

pritaria minėtosios Europos Audito Rūmų (EAR) ataskaitos 5.20 punkte pateiktam teiginiui, kad integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS) ir toliau efektyviai veikia bei padeda mažinti su netinkamomis išlaidomis susijusią riziką, jei ji deramai taikoma ir į sistemą įvedami teisingi ir patikimi duomenys; ragina taikyti šią sistemą naujose srityse, kuriose ji šiuo metu netaikoma; vis dėlto pažymi, kad reikėtų didinti pagal minėtąją sistemą atliekamų patikrinimų skaičių ir gerinti kokybę, siekiant dar sustiprinti atgrasinimą nuo sukčiavimu;

| 21. | ragina Komisiją priimti ryžtingą politinį sprendimą, jei Graikijos institucijos nesilaikytų terminų, nustatytų veiksmų plane dėl naujos veiksmingos žemės sklypų identifikavimo sistemos - geografinės informacijos sistemos sukūrimo; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją priimti ryžtingą politinį sprendimą, jei Graikijos institucijos nesilaikytų terminų, nustatytų veiksmų plane dėl naujos veiksmingos žemės sklypų identifikavimo sistemos - geografinės informacijos sistemos sukūrimo;

| 22. | dar kartą ragina Komisiją kitoje metinėje ataskaitoje įvertinti su išmokomis ūkininkams susijusių kontrolės sistemų veiksmingumą ir skaidrumą; |
| --- | --- |

22.

dar kartą ragina Komisiją kitoje metinėje ataskaitoje įvertinti su išmokomis ūkininkams susijusių kontrolės sistemų veiksmingumą ir skaidrumą;

Struktūriniai veiksmai

| 23. | pritaria paprastesnėms ir aiškesnėms taisyklėms, numatytoms Tarybos reglamente (EB) Nr. 1083/2006 (7) ir jį įgyvendinančiame Komisijos reglamente (EB) Nr. 1828/2006 (8); vis dėlto reiškia susirūpinimą dėl minėtosios EAR ataskaitos 6.31 punkte pateikto teiginio, kad valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemos bei Komisijos vykdoma šių priemonių priežiūra veiksmingos tik iš dalies; |
| --- | --- |

23.

pritaria paprastesnėms ir aiškesnėms taisyklėms, numatytoms Tarybos reglamente (EB) Nr. 1083/2006 (7) ir jį įgyvendinančiame Komisijos reglamente (EB) Nr. 1828/2006 (8); vis dėlto reiškia susirūpinimą dėl minėtosios EAR ataskaitos 6.31 punkte pateikto teiginio, kad valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemos bei Komisijos vykdoma šių priemonių priežiūra veiksmingos tik iš dalies;

| 24. | pripažįsta, kad daugelyje valstybių narių esama pažeidimų ir net sukčiavimo atvejų naudojant ES lėšas; pažymi, kad 2007 m. valstybės narės pranešė apie 3 832 pažeidimus (19,2 % daugiau nei 2006 m.), bendra su pažeidimais susijusi suma 2007 m. siekė apie 828 mln. eurų (kiek mažiau nei 1,83 % įsipareigojimų asignavimų), įtariamo sukčiavimo atvejai sudarė 12–15 % visų pažeidimų, apie kuriuos pranešta 2007 m., o bendra su pažeidimais susijusi suma Europos regioninės plėtros fonde, palyginti su 2006 m., padidėjo 48 %; |
| --- | --- |

24.

pripažįsta, kad daugelyje valstybių narių esama pažeidimų ir net sukčiavimo atvejų naudojant ES lėšas; pažymi, kad 2007 m. valstybės narės pranešė apie 3 832 pažeidimus (19,2 % daugiau nei 2006 m.), bendra su pažeidimais susijusi suma 2007 m. siekė apie 828 mln. eurų (kiek mažiau nei 1,83 % įsipareigojimų asignavimų), įtariamo sukčiavimo atvejai sudarė 12–15 % visų pažeidimų, apie kuriuos pranešta 2007 m., o bendra su pažeidimais susijusi suma Europos regioninės plėtros fonde, palyginti su 2006 m., padidėjo 48 %;

| 25. | pabrėžia, kad svarbus 2008 m. vasario 19 d. Komisijos priimtas veiksmų planas, pagal kurį siekiama stiprinti struktūrinių veiksmų priežiūrą ir bendrą valdymą, taip pat mažinti klaidų, kurių esama iš valstybių narių gaunamuose prašymuose dėl išmokų, skaičių; yra įsitikinęs, kad šis naujas veiksmų planas labai pagerins padėtį, be kita ko, padės valstybėms narėms didinti jų galimybes patikrinti, ar projektas atitinka lėšų skyrimo reikalavimus; pažymi, kad pirmojoje šio plano įgyvendinimo pažangos ataskaitoje pateikti tam tikri pradiniai teigiami rezultatai; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad svarbus 2008 m. vasario 19 d. Komisijos priimtas veiksmų planas, pagal kurį siekiama stiprinti struktūrinių veiksmų priežiūrą ir bendrą valdymą, taip pat mažinti klaidų, kurių esama iš valstybių narių gaunamuose prašymuose dėl išmokų, skaičių; yra įsitikinęs, kad šis naujas veiksmų planas labai pagerins padėtį, be kita ko, padės valstybėms narėms didinti jų galimybes patikrinti, ar projektas atitinka lėšų skyrimo reikalavimus; pažymi, kad pirmojoje šio plano įgyvendinimo pažangos ataskaitoje pateikti tam tikri pradiniai teigiami rezultatai;

| 26. | remia Komisijos poziciją, kad, pastebėjus rimtų pažeidimų, reikia imtis taisomųjų veiksmų, įskaitant išmokų sustabdymą ir nepagrįstai ar klaidingai išmokėtų lėšų susigrąžinimą; primena, kad Komisija turėtų keturis kartus per metus teikti savo veiksmų plano įgyvendinimo pažangos ataskaitą; nepaisant to, ragina Komisiją labiau stengtis padėti valstybėms narėms užkirsti kelią pažeidimams ir perduoti reikalingas žinias kompetentingoms nacionalinėms ir regionų institucijoms; |
| --- | --- |

26.

remia Komisijos poziciją, kad, pastebėjus rimtų pažeidimų, reikia imtis taisomųjų veiksmų, įskaitant išmokų sustabdymą ir nepagrįstai ar klaidingai išmokėtų lėšų susigrąžinimą; primena, kad Komisija turėtų keturis kartus per metus teikti savo veiksmų plano įgyvendinimo pažangos ataskaitą; nepaisant to, ragina Komisiją labiau stengtis padėti valstybėms narėms užkirsti kelią pažeidimams ir perduoti reikalingas žinias kompetentingoms nacionalinėms ir regionų institucijoms;

| 27. | palankiai vertina rezultatų, pasiektų įgyvendinant beveik visus projektus, kokybę ir pabrėžia, kad, norint išvengti neigiamos įtakos struktūrinių fondų kontrolei ir tinkamam jų lėšų naudojimui, būtina aiškiai atskirti šias sąvokas:






  — | administracinius pažeidimus, kuriuos reikia taisyti, |
| --- | --- | --- |

27.

palankiai vertina rezultatų, pasiektų įgyvendinant beveik visus projektus, kokybę ir pabrėžia, kad, norint išvengti neigiamos įtakos struktūrinių fondų kontrolei ir tinkamam jų lėšų naudojimui, būtina aiškiai atskirti šias sąvokas:

—

administracinius pažeidimus, kuriuos reikia taisyti,

| — | sukčiavimą (t. y. 0,16 % Komisijos mokėjimų, atliktų 2000–2007 m.), už kurį reikia bausti; |
| --- | --- |

—

sukčiavimą (t. y. 0,16 % Komisijos mokėjimų, atliktų 2000–2007 m.), už kurį reikia bausti;

| 28. | pripažįsta, kad kilo didelių sunkumų panaudojant struktūrinių fondų lėšas, ypač naujosiose valstybėse narėse, nes jos turi laikytis griežtų ir dažnai sudėtingų reikalavimų, norėdamos panaudoti šias lėšas; todėl palankiai vertina šių valstybių narių dedamas pastangas pagerinti įgyvendinimo gebėjimus ir ragina jas daryti tai aktyviau, kad būtų galima per priimtiną laikotarpį pasiekti akivaizdžių rezultatų; |
| --- | --- |

28.

pripažįsta, kad kilo didelių sunkumų panaudojant struktūrinių fondų lėšas, ypač naujosiose valstybėse narėse, nes jos turi laikytis griežtų ir dažnai sudėtingų reikalavimų, norėdamos panaudoti šias lėšas; todėl palankiai vertina šių valstybių narių dedamas pastangas pagerinti įgyvendinimo gebėjimus ir ragina jas daryti tai aktyviau, kad būtų galima per priimtiną laikotarpį pasiekti akivaizdžių rezultatų;

| 29. | ragina Komisiją atsižvelgti į administravimo išlaidas, kurių patiria valstybių narių nacionalinės, regionų ir vietos administravimo įstaigos, dažnai privalančios laikytis sudėtingų ir su didelėmis išlaidomis susijusių reikalavimų, taikomų stebint ir tikrinant bendrai finansuojamus projektus; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją atsižvelgti į administravimo išlaidas, kurių patiria valstybių narių nacionalinės, regionų ir vietos administravimo įstaigos, dažnai privalančios laikytis sudėtingų ir su didelėmis išlaidomis susijusių reikalavimų, taikomų stebint ir tikrinant bendrai finansuojamus projektus;

| 30. | šiuo tikslu ragina Komisiją ir valstybes nares dirbti nuosekliai ir teikti patarimus, kaip būtų galima išvengti pažeidimų, administravimo klaidų ir neveikimo; |
| --- | --- |

30.

šiuo tikslu ragina Komisiją ir valstybes nares dirbti nuosekliai ir teikti patarimus, kaip būtų galima išvengti pažeidimų, administravimo klaidų ir neveikimo;

| 31. | ragina Komisiją dar labiau supaprastinti struktūrinių fondų programų valdymo ir kontrolės procedūras, nes pastarosios lėmė dalį pažeidimų, kuriuos tam tikros valstybės narės padarė įgyvendindamos minėtąsias programas; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją dar labiau supaprastinti struktūrinių fondų programų valdymo ir kontrolės procedūras, nes pastarosios lėmė dalį pažeidimų, kuriuos tam tikros valstybės narės padarė įgyvendindamos minėtąsias programas;

| 32. | yra pasibaisėjęs tuo, kad net ir praėjus daugybei metų valstybėms narėms trūksta drausmės teikiant pranešimus; mano esant nepriimtina, kad šešios valstybės narės (9) iki šiol netaiko elektroninio pranešimų teikimo būdo, 14 (10) – nesilaiko pranešimų teikimo terminų, o kai kurios (11) – visiškai nesuklasifikavo pažeidimų, apie kuriuos pranešė; ragina Komisiją rasti veiksmingų sprendimų, kaip pagerinti padėtį, be to, kad pradedama įsipareigojimų neįvykdymo procedūra, taip pat ragina Komisiją rimtai apsvarstyti galimybę sukurti veiksmingą finansinių sankcijų sistemą, kuri būtų įtraukta į būsimus reglamentus, ir sistemingai ją taikyti; |
| --- | --- |

32.

yra pasibaisėjęs tuo, kad net ir praėjus daugybei metų valstybėms narėms trūksta drausmės teikiant pranešimus; mano esant nepriimtina, kad šešios valstybės narės (9) iki šiol netaiko elektroninio pranešimų teikimo būdo, 14 (10) – nesilaiko pranešimų teikimo terminų, o kai kurios (11) – visiškai nesuklasifikavo pažeidimų, apie kuriuos pranešė; ragina Komisiją rasti veiksmingų sprendimų, kaip pagerinti padėtį, be to, kad pradedama įsipareigojimų neįvykdymo procedūra, taip pat ragina Komisiją rimtai apsvarstyti galimybę sukurti veiksmingą finansinių sankcijų sistemą, kuri būtų įtraukta į būsimus reglamentus, ir sistemingai ją taikyti;

| 33. | pažymi, kad pažeidimų klasifikavimas (nurodant, ar tai yra įtariamo sukčiavimo atvejis, ar ne) yra vienas iš tobulintinų valstybių narių atskaitomybės aspektų, turint mintyje tai, jog kai kurios valstybės narės iki šiol niekaip neklasifikavo pažeidimų, o kitos valstybės narės sugebėjo suklasifikuoti tik nedidelę pažeidimų, apie kuriuos pranešė, dalį; |
| --- | --- |

33.

pažymi, kad pažeidimų klasifikavimas (nurodant, ar tai yra įtariamo sukčiavimo atvejis, ar ne) yra vienas iš tobulintinų valstybių narių atskaitomybės aspektų, turint mintyje tai, jog kai kurios valstybės narės iki šiol niekaip neklasifikavo pažeidimų, o kitos valstybės narės sugebėjo suklasifikuoti tik nedidelę pažeidimų, apie kuriuos pranešė, dalį;

| 34. | primygtinai ragina valstybes nares, kurios dar nepradėjo naudoti elektroninių kovos su sukčiavimu informacinių sistemų modulių (angl. AFIS/ECR), sudarančių sąlygas siųsti pranešimus elektroniniu būdu, nedelsiant pradėti juos naudoti siekiant iki 2009 m. pabaigos pagerinti informacijos kokybę ir pateikti ją laiku; pažymi, kad Komisija kuria naują pranešimų teikimo internetu sistemą – pažeidimų valdymo sistemą (PVS), kuri turi būti pradėta taikyti nuo 2009 m. vasaros ir, kaip tikimasi, pagerins pranešimų teikimo drausmę; |
| --- | --- |

34.

primygtinai ragina valstybes nares, kurios dar nepradėjo naudoti elektroninių kovos su sukčiavimu informacinių sistemų modulių (angl. AFIS/ECR), sudarančių sąlygas siųsti pranešimus elektroniniu būdu, nedelsiant pradėti juos naudoti siekiant iki 2009 m. pabaigos pagerinti informacijos kokybę ir pateikti ją laiku; pažymi, kad Komisija kuria naują pranešimų teikimo internetu sistemą – pažeidimų valdymo sistemą (PVS), kuri turi būti pradėta taikyti nuo 2009 m. vasaros ir, kaip tikimasi, pagerins pranešimų teikimo drausmę;

| 35. | pritaria nuostatai, kad reikia labiau stengtis vienodinti pranešimo apie pažeidimus būdus, ypač turint mintyje Sanglaudos fondą; |
| --- | --- |

35.

pritaria nuostatai, kad reikia labiau stengtis vienodinti pranešimo apie pažeidimus būdus, ypač turint mintyje Sanglaudos fondą;

| 36. | apgailestauja dėl to, kad, nors pagal 2007–2013 m. struktūrinių fondų įgyvendinimo taisykles (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1828/2006) valdančiosios institucijos turi paskelbti visų įgyvendinant ES sanglaudos politiką atliktų mokėjimų gavėjus, Komisijos interneto svetainėje pateikiama duomenų bazė yra neišsami; todėl ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis pagreitinti informacijos srautą, siekiant, kad naudojama duomenų bazė būtų veiksmingesnė ir skaidresnė; be to, ragina valstybes nares ir Komisiją šią skaidrumo pareigą įvykdyti visiškai ir laiku, t. y. iki 2009 m. birželio mėn. – termino, kuris nustatytas 2008 m. vasario 19 d. Parlamento rezoliucijoje dėl skaidrumo finansų srityje (12); |
| --- | --- |

36.

apgailestauja dėl to, kad, nors pagal 2007–2013 m. struktūrinių fondų įgyvendinimo taisykles (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1828/2006) valdančiosios institucijos turi paskelbti visų įgyvendinant ES sanglaudos politiką atliktų mokėjimų gavėjus, Komisijos interneto svetainėje pateikiama duomenų bazė yra neišsami; todėl ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis pagreitinti informacijos srautą, siekiant, kad naudojama duomenų bazė būtų veiksmingesnė ir skaidresnė; be to, ragina valstybes nares ir Komisiją šią skaidrumo pareigą įvykdyti visiškai ir laiku, t. y. iki 2009 m. birželio mėn. – termino, kuris nustatytas 2008 m. vasario 19 d. Parlamento rezoliucijoje dėl skaidrumo finansų srityje (12);

| 37. | pritaria tam, kad, siūlant peržiūrėti 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (13), valstybėms narėms būtų keliamas reikalavimas nuolat informuoti OLAF apie bylų, kurias perdavė ši tarnyba, tolesnę eigą; pažymi, kad tai galėtų padidinti pranešimų teikimo drausmę, susijusią su nacionalinių teismų sprendimais dėl nesąžiningo struktūrinių fondų lėšų naudojimo; |
| --- | --- |

37.

pritaria tam, kad, siūlant peržiūrėti 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (13), valstybėms narėms būtų keliamas reikalavimas nuolat informuoti OLAF apie bylų, kurias perdavė ši tarnyba, tolesnę eigą; pažymi, kad tai galėtų padidinti pranešimų teikimo drausmę, susijusią su nacionalinių teismų sprendimais dėl nesąžiningo struktūrinių fondų lėšų naudojimo;

Pasirengimo narystei lėšos

| 38. | ragina atkreipti dėmesį į tai, kad nors ir sumažėjo pažeidimų skaičius, finansinis jų poveikis išaugo 2,2 karto, o įtariamo sukčiavimo finansinis poveikis padidėjo tris kartus, daugiausia dėl reikalavimų neatitinkančių išlaidų; |
| --- | --- |

38.

ragina atkreipti dėmesį į tai, kad nors ir sumažėjo pažeidimų skaičius, finansinis jų poveikis išaugo 2,2 karto, o įtariamo sukčiavimo finansinis poveikis padidėjo tris kartus, daugiausia dėl reikalavimų neatitinkančių išlaidų;

| 39. | pažymi, kad Komisija paskelbė keletą išsamių ir nuodugnių ataskaitų, kuriose kritiškai įvertinta Bulgarijos ir Rumunijos pažanga, padaryta teismų reformos ir kovos su korupcija srityse taikant bendradarbiavimo ir patikros priemones, o taip pat paskelbė Bendrijos lėšų valdymo Bulgarijoje ataskaitą, kurioje dėmesys atkreipiamas į tai, kad reikia nuolatinio politinio ryžto ir įgyvendinimo vietoje, jei tikimasi visiškai pasiekti stojant nustatytus tikslus; be to, pažymi, kad, kalbant apie Bulgariją, dėl tikrinant ir atliekant auditą rastų pažeidimų Komisija visiškai sustabdė dalies ES lėšų skyrimą pagal „Phare“ programą; todėl ragina šias valstybes nares skubiai imtis veiksmų, siekiant įgyvendinti minėtose ataskaitose siūlomas konkrečias tolesnes priemones; remia pastangas, kurių šios valstybės narės jau ėmėsi, ir ragina jas imtis visų būtinų su tuo susijusių priemonių; |
| --- | --- |

39.

pažymi, kad Komisija paskelbė keletą išsamių ir nuodugnių ataskaitų, kuriose kritiškai įvertinta Bulgarijos ir Rumunijos pažanga, padaryta teismų reformos ir kovos su korupcija srityse taikant bendradarbiavimo ir patikros priemones, o taip pat paskelbė Bendrijos lėšų valdymo Bulgarijoje ataskaitą, kurioje dėmesys atkreipiamas į tai, kad reikia nuolatinio politinio ryžto ir įgyvendinimo vietoje, jei tikimasi visiškai pasiekti stojant nustatytus tikslus; be to, pažymi, kad, kalbant apie Bulgariją, dėl tikrinant ir atliekant auditą rastų pažeidimų Komisija visiškai sustabdė dalies ES lėšų skyrimą pagal „Phare“ programą; todėl ragina šias valstybes nares skubiai imtis veiksmų, siekiant įgyvendinti minėtose ataskaitose siūlomas konkrečias tolesnes priemones; remia pastangas, kurių šios valstybės narės jau ėmėsi, ir ragina jas imtis visų būtinų su tuo susijusių priemonių;

| 40. | reiškia abejones dėl to, kad, OLAF duomenimis, 2007 m. vykdant ISPA programą nebūta įtariamo sukčiavimo atvejų; pažymi, kad 2007 m. Kipras ir Lietuva nepranešė nė apie vieną atvejį; |
| --- | --- |

40.

reiškia abejones dėl to, kad, OLAF duomenimis, 2007 m. vykdant ISPA programą nebūta įtariamo sukčiavimo atvejų; pažymi, kad 2007 m. Kipras ir Lietuva nepranešė nė apie vieną atvejį;

| 41. | pabrėžia, kad vis dar kyla problemų dėl to, jog pateikiama informacija yra nepakankamai kokybiška; pažymi, kad mažiausiai patikima yra Bulgarijos ir Rumunijos teikiama informacija; vis dėlto santykinai nepatikimiausi yra Vengrijos teikiami pranešimai; pažymi, kad taip pat kyla problemų dėl reikalavimo teikti pranešimus laiku, ypač problemų kyla keturioms valstybėms narėms bei vienai valstybei kandidatei (14); |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad vis dar kyla problemų dėl to, jog pateikiama informacija yra nepakankamai kokybiška; pažymi, kad mažiausiai patikima yra Bulgarijos ir Rumunijos teikiama informacija; vis dėlto santykinai nepatikimiausi yra Vengrijos teikiami pranešimai; pažymi, kad taip pat kyla problemų dėl reikalavimo teikti pranešimus laiku, ypač problemų kyla keturioms valstybėms narėms bei vienai valstybei kandidatei (14);

| 42. | kadangi kyla didelių problemų, susijusių su teikiamos informacijos patikimumu ir apskritai reikalavimų laikymusi tam tikrose iš 12 naujųjų valstybių narių (t. y. valstybės narės, įstojusios į Europos Sąjungą 2004 m. ir 2007 m.), o tai reiškia, kad arba paramą gaunančioje valstybėje taikoma pranešimų teikimo sistema administraciniu požiūriu yra labai tvirta, arba labai silpna, ir mano, kad kils panašių problemų, susijusių su struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšų panaudojimu; taigi ragina atitinkamas valstybes nares bendradarbiauti su Komisija siekiant rasti būdų, kaip pagerinti šią padėtį; |
| --- | --- |

42.

kadangi kyla didelių problemų, susijusių su teikiamos informacijos patikimumu ir apskritai reikalavimų laikymusi tam tikrose iš 12 naujųjų valstybių narių (t. y. valstybės narės, įstojusios į Europos Sąjungą 2004 m. ir 2007 m.), o tai reiškia, kad arba paramą gaunančioje valstybėje taikoma pranešimų teikimo sistema administraciniu požiūriu yra labai tvirta, arba labai silpna, ir mano, kad kils panašių problemų, susijusių su struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšų panaudojimu; taigi ragina atitinkamas valstybes nares bendradarbiauti su Komisija siekiant rasti būdų, kaip pagerinti šią padėtį;

Tiesioginės išlaidos

| 43. | pažymi, kad vis daugiau pažeidimų ir sukčiavimo atvejų pasitaiko išorės pagalbos srityje; |
| --- | --- |

43.

pažymi, kad vis daugiau pažeidimų ir sukčiavimo atvejų pasitaiko išorės pagalbos srityje;

| 44. | reiškia susirūpinimą dėl metinėje OLAF veiklos ataskaitoje pateikiamų išvadų, kad išorės pagalbos srityje OLAF tyrėjai dažnai susiduria su organizuotam sukčiavimui būdingais veiklos būdais, kadangi įvairios paramą teikiančios tarptautinės organizacijos netinkamai koordinuoja veiklą; |
| --- | --- |

44.

reiškia susirūpinimą dėl metinėje OLAF veiklos ataskaitoje pateikiamų išvadų, kad išorės pagalbos srityje OLAF tyrėjai dažnai susiduria su organizuotam sukčiavimui būdingais veiklos būdais, kadangi įvairios paramą teikiančios tarptautinės organizacijos netinkamai koordinuoja veiklą;

| 45. | ragina Komisiją atkreipti dėmesį į dvigubo projektų finansavimo problemą; visų pirma ragina Komisiją sudarant ar keičiant susitarimus dėl projektų valdymo ir įgyvendinimo, už kuriuos atsakingos tarptautinės organizacijos, nuolat siųsti EAR ir Komisijos vidaus auditoriui visas su tuo susijusias vidaus ir išorės audito ataskaitas, kaip naudojamos Bendrijos lėšos; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją atkreipti dėmesį į dvigubo projektų finansavimo problemą; visų pirma ragina Komisiją sudarant ar keičiant susitarimus dėl projektų valdymo ir įgyvendinimo, už kuriuos atsakingos tarptautinės organizacijos, nuolat siųsti EAR ir Komisijos vidaus auditoriui visas su tuo susijusias vidaus ir išorės audito ataskaitas, kaip naudojamos Bendrijos lėšos;

Susigrąžintos lėšos

| 46. | apgailestauja dėl to, kad vis dar mažai susigrąžinama lėšų, ypač sektoriuose, kuriuose už susigrąžinimą atsakingos valstybės narės; pažymi, kad, remiantis OLAF ataskaita, vis dar nesusigrąžinta apie 3,75 mlrd. eurų; |
| --- | --- |

46.

apgailestauja dėl to, kad vis dar mažai susigrąžinama lėšų, ypač sektoriuose, kuriuose už susigrąžinimą atsakingos valstybės narės; pažymi, kad, remiantis OLAF ataskaita, vis dar nesusigrąžinta apie 3,75 mlrd. eurų;

| 47. | pritaria tam, kad susigrąžintos lėšos liktų toje pačioje biudžeto eilutėje, pagal kurią buvo nepagrįstai išmokėtos; |
| --- | --- |

47.

pritaria tam, kad susigrąžintos lėšos liktų toje pačioje biudžeto eilutėje, pagal kurią buvo nepagrįstai išmokėtos;

| 48. | pritaria tam, kad bus viešai prieinama nauja centrinė duomenų bazė, kurioje bus nurodomi Bendrijos lėšų gavę asmenys, nebegalintys gauti paramos dėl to, kad sukčiavo (15); pažymi, kad ši duomenų bazė pradėjo veikti nuo 2009 m. sausio 1 d., ir prašo Komisijos iki 2010 m. pradžios pateikti vertinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

48.

pritaria tam, kad bus viešai prieinama nauja centrinė duomenų bazė, kurioje bus nurodomi Bendrijos lėšų gavę asmenys, nebegalintys gauti paramos dėl to, kad sukčiavo (15); pažymi, kad ši duomenų bazė pradėjo veikti nuo 2009 m. sausio 1 d., ir prašo Komisijos iki 2010 m. pradžios pateikti vertinimo ataskaitą;

| 49. | pažymi, kad reikalinga greitesnė ir tinkamesnė lėšų susigrąžinimo procedūra; taigi dar kartą ragina Komisiją į būsimus teisės aktus bendro valdymo srityje įtraukti privalomąsias atsargumo nuostatas, siekiant, kad neteisėtai išmokėtos lėšos būtų susigrąžintos taikant susigrąžinimo procedūrą; |
| --- | --- |

49.

pažymi, kad reikalinga greitesnė ir tinkamesnė lėšų susigrąžinimo procedūra; taigi dar kartą ragina Komisiją į būsimus teisės aktus bendro valdymo srityje įtraukti privalomąsias atsargumo nuostatas, siekiant, kad neteisėtai išmokėtos lėšos būtų susigrąžintos taikant susigrąžinimo procedūrą;

| 50. | ragina Komisiją išnagrinėti galimybę pradėti taikyti apsaugos sistemą, pvz., tokią, kurią taikant tam tikra suma būtų įrašoma į rezervą arba atidedama siekiant paspartinti likusių sumų susigrąžinimą; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją išnagrinėti galimybę pradėti taikyti apsaugos sistemą, pvz., tokią, kurią taikant tam tikra suma būtų įrašoma į rezervą arba atidedama siekiant paspartinti likusių sumų susigrąžinimą;

OLAF santykiai su Europolu ir Eurojustu

| 51. | pažymi esąs patenkintas, kad Eurojustas ir OLAF 2008 m. rugsėjo 24 d. pasirašė Praktinį susitarimą dėl Eurojusto ir OLAF bendradarbiavimo tvarkos (16), kuriame pateikiama glaudaus aktyvesnio bendradarbiavimo tvarka, taip pat keitimosi bendraisiais ir asmens duomenimis nuostatos; pritaria tam, kad sudarytas panašus susitarimas su Europolu; |
| --- | --- |

51.

pažymi esąs patenkintas, kad Eurojustas ir OLAF 2008 m. rugsėjo 24 d. pasirašė Praktinį susitarimą dėl Eurojusto ir OLAF bendradarbiavimo tvarkos (16), kuriame pateikiama glaudaus aktyvesnio bendradarbiavimo tvarka, taip pat keitimosi bendraisiais ir asmens duomenimis nuostatos; pritaria tam, kad sudarytas panašus susitarimas su Europolu;

| 52. | mano, kad nepaprastai svarbu sukurti tvirtą bendros su Eurojusto ir Europolu operatyvinės ir tiriamosios veiklos pagrindą, pvz., sukurti bendrą operatyvinės veiklos ir tyrimų grupę, nes tai tikrai suteiktų papildomos naudos kovojant su sukčiavimu; |
| --- | --- |

52.

mano, kad nepaprastai svarbu sukurti tvirtą bendros su Eurojusto ir Europolu operatyvinės ir tiriamosios veiklos pagrindą, pvz., sukurti bendrą operatyvinės veiklos ir tyrimų grupę, nes tai tikrai suteiktų papildomos naudos kovojant su sukčiavimu;

| 53. | taip pat pažymi, kad reikėtų patikslinti minėtų tarnybų kompetencijos sritis, kurios šiuo metu persidengia; |
| --- | --- |

53.

taip pat pažymi, kad reikėtų patikslinti minėtų tarnybų kompetencijos sritis, kurios šiuo metu persidengia;

OLAF bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis

| 54. | pritaria pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (COM(2006)0244), pagrindiniam tikslui – didinti OLAF savarankiškumą; vis dėlto primena, kad svarbu susieti OLAF, Komisijos tarnybų ir valstybių narių institucijų darbą ir rezultatus pasinaudojant veiksmingais ryšių kanalais, kad būtų išvengta dvigubo darbo ir informacijos stygio; |
| --- | --- |

54.

pritaria pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (COM(2006)0244), pagrindiniam tikslui – didinti OLAF savarankiškumą; vis dėlto primena, kad svarbu susieti OLAF, Komisijos tarnybų ir valstybių narių institucijų darbą ir rezultatus pasinaudojant veiksmingais ryšių kanalais, kad būtų išvengta dvigubo darbo ir informacijos stygio;

| 55. | pažymi, kad OLAF yra vienintelė tarnyba, turinti visus įgaliojimus vykdyti tyrimus kovojant su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, kenkiančia bendrajam ES biudžetui, bei užkirsti tam kelią; taigi pabrėžia, kad OLAF tyrimų funkciją reikėtų toliau plėsti, ypač turint minty struktūrinių fondų ir išorės pagalbos sektorius, kuriuose pranešama apie didžiausią pažeidimų skaičių; |
| --- | --- |

55.

pažymi, kad OLAF yra vienintelė tarnyba, turinti visus įgaliojimus vykdyti tyrimus kovojant su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, kenkiančia bendrajam ES biudžetui, bei užkirsti tam kelią; taigi pabrėžia, kad OLAF tyrimų funkciją reikėtų toliau plėsti, ypač turint minty struktūrinių fondų ir išorės pagalbos sektorius, kuriuose pranešama apie didžiausią pažeidimų skaičių;

| 56. | pažymi, kad nuo 2003 m. nuolat daugėjo vadinamųjų „tęsiamų bylų“, o 2007 m. OLAF bylos daugiausia buvo baigtos susigrąžinus lėšas arba pateikus rekomendacijas bylose imtis teisminių veiksmų; daro išvadą, kad tai įrodo, jog OLAF tyrimų rezultatai naudingi valstybėms narėms ir ES institucijoms; |
| --- | --- |

56.

pažymi, kad nuo 2003 m. nuolat daugėjo vadinamųjų „tęsiamų bylų“, o 2007 m. OLAF bylos daugiausia buvo baigtos susigrąžinus lėšas arba pateikus rekomendacijas bylose imtis teisminių veiksmų; daro išvadą, kad tai įrodo, jog OLAF tyrimų rezultatai naudingi valstybėms narėms ir ES institucijoms;

| 57. | pažymi, kad OLAF rekomendacijos yra neprivalomos, todėl nacionalinės institucijos savarankiškai priima atitinkamus sprendimus ir taiko sankcijas; mano, kad jei būtų įsteigta Europos prokuroro institucija, tai padėtų įveikti su tarpvalstybiniu bylų pobūdžiu susijusius sunkumus; |
| --- | --- |

57.

pažymi, kad OLAF rekomendacijos yra neprivalomos, todėl nacionalinės institucijos savarankiškai priima atitinkamus sprendimus ir taiko sankcijas; mano, kad jei būtų įsteigta Europos prokuroro institucija, tai padėtų įveikti su tarpvalstybiniu bylų pobūdžiu susijusius sunkumus;

| 58. | pabrėžia, kad būtina tobulinti teisės aktus, nes sukčiavimo, įtariamo sukčiavimo ir kitų pažeidimų apibrėžtys išdėstyti įvairiuose teisės aktuose, nors Parlamentas ne kartą ragino išdėstyti kovos su sukčiavimu taisykles nauja redakcija; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia, kad būtina tobulinti teisės aktus, nes sukčiavimo, įtariamo sukčiavimo ir kitų pažeidimų apibrėžtys išdėstyti įvairiuose teisės aktuose, nors Parlamentas ne kartą ragino išdėstyti kovos su sukčiavimu taisykles nauja redakcija;

| 59. | pažymi, kad valstybės narės, taikydamos 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 4 ir 5 straipsnių nuostatas, susiduria su kvalifikavimo problemomis (17); mano, kad, esant galimybių įvairiai traktuoti nuostatas, nacionaliniai teismai turėtų kreiptis į Teisingumo Teismą su prašymu priimti prejudicinį sprendimą; |
| --- | --- |

59.

pažymi, kad valstybės narės, taikydamos 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos 4 ir 5 straipsnių nuostatas, susiduria su kvalifikavimo problemomis (17); mano, kad, esant galimybių įvairiai traktuoti nuostatas, nacionaliniai teismai turėtų kreiptis į Teisingumo Teismą su prašymu priimti prejudicinį sprendimą;

| 60. | pritaria, kad paskelbta minėta antroji OLAF parengta ataskaita apie vietoj atliekamus tikrinimus ir inspektavimus, kurioje pateikiama gera patirtis kiekvienu kontrolės etapu, taip pat pritaria tam, kad paskelbtas naujas OLAF vadovo (angl. Vademecum) variantas (gairės); prašo Komisijos iki 2009 m. rugsėjo mėn. atsiųsti atsakingam Parlamento komitetui atnaujintą išsamų OLAF vadovo variantą; |
| --- | --- |

60.

pritaria, kad paskelbta minėta antroji OLAF parengta ataskaita apie vietoj atliekamus tikrinimus ir inspektavimus, kurioje pateikiama gera patirtis kiekvienu kontrolės etapu, taip pat pritaria tam, kad paskelbtas naujas OLAF vadovo (angl. Vademecum) variantas (gairės); prašo Komisijos iki 2009 m. rugsėjo mėn. atsiųsti atsakingam Parlamento komitetui atnaujintą išsamų OLAF vadovo variantą;

| 61. | pritaria tam, kad reikia aiškesnių nuostatų dėl kompetentingų institucijų procedūrų ir privalomųjų terminų teikiant reikalingą paramą ir apskritai daugiau privalomų nuostatų dėl bendradarbiavimo, pagal kurias būtų nustatoma paramą teikianti kompetentinga institucija; primygtinai teigia, kad sprendžiant minėtą problemą naudinga 2008 m. lapkričio 20 d. Parlamento pozicija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (18); |
| --- | --- |

61.

pritaria tam, kad reikia aiškesnių nuostatų dėl kompetentingų institucijų procedūrų ir privalomųjų terminų teikiant reikalingą paramą ir apskritai daugiau privalomų nuostatų dėl bendradarbiavimo, pagal kurias būtų nustatoma paramą teikianti kompetentinga institucija; primygtinai teigia, kad sprendžiant minėtą problemą naudinga 2008 m. lapkričio 20 d. Parlamento pozicija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (18);

| 62. | ragina Komisiją imtis atitinkamų priemonių (be kita ko, taikyti įsipareigojimų neįvykdymo procedūrą) valstybių narių, kurios nepadeda Komisijos tarnyboms vykdyti vietoje atliekamo tyrimo, numatyto 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (19), atžvilgiu; |
| --- | --- |

62.

ragina Komisiją imtis atitinkamų priemonių (be kita ko, taikyti įsipareigojimų neįvykdymo procedūrą) valstybių narių, kurios nepadeda Komisijos tarnyboms vykdyti vietoje atliekamo tyrimo, numatyto 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (19), atžvilgiu;

| 63. | pažymi, kad nors bylose dažnai imamasi tolesnių teisminių veiksmų, OLAF surinktų įrodymų leistinumas nacionaliniuose teismuose labai ribotas, taigi siektina, kad teisminės institucijos labiau remtų OLAF tyrimų veiklą; be to, mano, kad reikėtų informuoti Eurojustą, kai informacija ar galutinės bylų ataskaitos perduodamos teisminėms institucijoms, jei ši informacija ar ataskaitos susijusios su sunkiu tarptautiniu nusikalstamumu ir dviem ar daugiau valstybių narių; |
| --- | --- |

63.

pažymi, kad nors bylose dažnai imamasi tolesnių teisminių veiksmų, OLAF surinktų įrodymų leistinumas nacionaliniuose teismuose labai ribotas, taigi siektina, kad teisminės institucijos labiau remtų OLAF tyrimų veiklą; be to, mano, kad reikėtų informuoti Eurojustą, kai informacija ar galutinės bylų ataskaitos perduodamos teisminėms institucijoms, jei ši informacija ar ataskaitos susijusios su sunkiu tarptautiniu nusikalstamumu ir dviem ar daugiau valstybių narių;

| 64. | primena Komisijai apie Parlamento prašymą į 2008 m. finansinių interesų apsaugos ataskaitą įtraukti valstybių narių institucijų, dalyvaujančių kovoje su pažeidimais, analizę; |
| --- | --- |

64.

primena Komisijai apie Parlamento prašymą į 2008 m. finansinių interesų apsaugos ataskaitą įtraukti valstybių narių institucijų, dalyvaujančių kovoje su pažeidimais, analizę;

| 65. | apgailestauja, kad valstybės narės nepakankamai informuoja apie veiksmus, kurių imamasi po to, kai OLAF perduoda informaciją ar galutines bylų ataskaitas; ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų kompetentingos institucijos perduotų OLAF pranešimą apie pažangą, padarytą imantis veiksmų po to, kai OLAF pateikė joms informaciją ar rekomendacijas; |
| --- | --- |

65.

apgailestauja, kad valstybės narės nepakankamai informuoja apie veiksmus, kurių imamasi po to, kai OLAF perduoda informaciją ar galutines bylų ataskaitas; ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų kompetentingos institucijos perduotų OLAF pranešimą apie pažangą, padarytą imantis veiksmų po to, kai OLAF pateikė joms informaciją ar rekomendacijas;

| 66. | pažymi, kad nacionalinės audito institucijos turi didelius įgaliojimus atlikti ES lėšų auditą ir yra pirmasis nacionalinių institucijų, atliekančių prokuratūros funkcijas, ir ES institucijų informacijos šaltinis; todėl mano, kad maksimaliai pagerinus audito institucijų, nacionalinių prokuratūros funkcijas atliekančių institucijų bei OLAF bendradarbiavimą, o taip pat informacijos srautą tarp jų būtų dar labiau sustiprinta Bendrijos finansinių interesų apsauga; |
| --- | --- |

66.

pažymi, kad nacionalinės audito institucijos turi didelius įgaliojimus atlikti ES lėšų auditą ir yra pirmasis nacionalinių institucijų, atliekančių prokuratūros funkcijas, ir ES institucijų informacijos šaltinis; todėl mano, kad maksimaliai pagerinus audito institucijų, nacionalinių prokuratūros funkcijas atliekančių institucijų bei OLAF bendradarbiavimą, o taip pat informacijos srautą tarp jų būtų dar labiau sustiprinta Bendrijos finansinių interesų apsauga;

| 67. | pažymi, kad, remiantis pirmiau minėta 2008 m. lapkričio 20 d. Parlamento pozicija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų, valstybės narės turi nuolat informuoti OLAF apie bylų, kurias joms perdavė ši tarnyba, tolesnę eigą, taigi prašo OLAF kitoje savo metinėje ataskaitoje pateikti informacijos šiuo klausimu; |
| --- | --- |

67.

pažymi, kad, remiantis pirmiau minėta 2008 m. lapkričio 20 d. Parlamento pozicija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų, valstybės narės turi nuolat informuoti OLAF apie bylų, kurias joms perdavė ši tarnyba, tolesnę eigą, taigi prašo OLAF kitoje savo metinėje ataskaitoje pateikti informacijos šiuo klausimu;

| 68. | pažymi, kad valstybėse narėse, kurios į ES įstojo po 2004 m., veikiančios OLAF kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybos yra labai svarbūs OLAF informacijos ir ryšių punktai; vis dėlto pažymi, kad kol šios tarnybos nebus nepriklausomos nuo nacionalinių administracijų, papildoma jų funkcinė nauda bus minimali (ypač turint mintyje pranešimą Komisijai apie pažeidimus); todėl ragina Komisiją pateikti kompetentingam Parlamento komitetui pasiūlymą, kaip užtikrinti, kad minėtų tarnybų veikla būtų prasmingesnė, taip pat mano, jog būtina gerinti bendradarbiavimą su valstybėmis kandidatėmis; |
| --- | --- |

68.

pažymi, kad valstybėse narėse, kurios į ES įstojo po 2004 m., veikiančios OLAF kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybos yra labai svarbūs OLAF informacijos ir ryšių punktai; vis dėlto pažymi, kad kol šios tarnybos nebus nepriklausomos nuo nacionalinių administracijų, papildoma jų funkcinė nauda bus minimali (ypač turint mintyje pranešimą Komisijai apie pažeidimus); todėl ragina Komisiją pateikti kompetentingam Parlamento komitetui pasiūlymą, kaip užtikrinti, kad minėtų tarnybų veikla būtų prasmingesnė, taip pat mano, jog būtina gerinti bendradarbiavimą su valstybėmis kandidatėmis;

Tabakas. Susitarimas su „Philip Morris“

| 69. | apgailestauja, kad Komisija nepateikė išsamaus pranešimo dėl tolesnių veiksmų, po to kai buvo pateikta 2007 m. spalio 11 d. Parlamento rezoliucija dėl Bendrijos, valstybių narių ir koncerno „Philip Morris“ susitarimo dėl kovos cigarečių kontrabanda poveikio ir tolesnio tyrimo komiteto rekomendacijų dėl Bendrijos tranzito sistemos svarstymo (20), visų pirma atsižvelgiant į rezoliucijos 49 punktą, kuriame Komisijos aiškiai prašoma paskelbti šį pranešimą iki 2008 m. pabaigos; tikisi, kad Komisija pateiks minėtąjį pranešimą iki 2007 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros pabaigos; |
| --- | --- |

69.

apgailestauja, kad Komisija nepateikė išsamaus pranešimo dėl tolesnių veiksmų, po to kai buvo pateikta 2007 m. spalio 11 d. Parlamento rezoliucija dėl Bendrijos, valstybių narių ir koncerno „Philip Morris“ susitarimo dėl kovos cigarečių kontrabanda poveikio ir tolesnio tyrimo komiteto rekomendacijų dėl Bendrijos tranzito sistemos svarstymo (20), visų pirma atsižvelgiant į rezoliucijos 49 punktą, kuriame Komisijos aiškiai prašoma paskelbti šį pranešimą iki 2008 m. pabaigos; tikisi, kad Komisija pateiks minėtąjį pranešimą iki 2007 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros pabaigos;

| 70. | negali pritarti tam, kad tuomet, kai pagal susitarimus su koncernu „Philip Morris“ ir bendrove „Japan Tobacco“ Bendrija gavo 1,65 mlrd. JAV dolerių kovai su sukčiavimu, Komisija, užuot nustačiusi bendrą koncepciją, apie 90 % šios sumos kaip netikslines lėšas tiesiogiai pervedė valstybių narių finansų ministerijoms; ragina Tarybą ir Komisiją kartu su Parlamentu įsteigti trišalę darbo grupę, siekiant rasti tinkamų sprendimų, kaip protingai ir geriau naudoti šias ir panašias Sąjungos pajamas; mano esant nepriimtina, kad ekonomikos nuosmukio laikotarpiu iš baudų gautus milijardus eurų, kuriuos sumokėjo Europos konkurencijos normas pažeidusios ir Europos vartotojams pakenkusios didelės įmonės, Sąjunga naudoja ne ekonomikai skatinti ir padėti bedarbiams ir (arba) besivystančioms valstybėms, kurios nuo krizės nukentės labiausiai, o tiesiog perveda šias lėšas į nacionalinius iždus; |
| --- | --- |

70.

negali pritarti tam, kad tuomet, kai pagal susitarimus su koncernu „Philip Morris“ ir bendrove „Japan Tobacco“ Bendrija gavo 1,65 mlrd. JAV dolerių kovai su sukčiavimu, Komisija, užuot nustačiusi bendrą koncepciją, apie 90 % šios sumos kaip netikslines lėšas tiesiogiai pervedė valstybių narių finansų ministerijoms; ragina Tarybą ir Komisiją kartu su Parlamentu įsteigti trišalę darbo grupę, siekiant rasti tinkamų sprendimų, kaip protingai ir geriau naudoti šias ir panašias Sąjungos pajamas; mano esant nepriimtina, kad ekonomikos nuosmukio laikotarpiu iš baudų gautus milijardus eurų, kuriuos sumokėjo Europos konkurencijos normas pažeidusios ir Europos vartotojams pakenkusios didelės įmonės, Sąjunga naudoja ne ekonomikai skatinti ir padėti bedarbiams ir (arba) besivystančioms valstybėms, kurios nuo krizės nukentės labiausiai, o tiesiog perveda šias lėšas į nacionalinius iždus;

Organizuotas nusikalstamumas

| 71. | palankiai vertina tai, kad paskelbtas 2008 m. lapkričio 20 d. Komisijos komunikatas dėl pajamų iš organizuoto nusikalstamumo (COM(2008)0766), kuriame aptariamas pajamų iš nusikalstamos veiklos konfiskavimas ir susigrąžinimas, taip pat pritaria Komisijai, kad konfiskacija – vienas veiksmingiausių būdų kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir reikėtų imtis priemonių siekiant padidinti nedidelį konfiskavimo atvejų skaičių ir kuklų susigrąžintų lėšų kiekį; |
| --- | --- |

71.

palankiai vertina tai, kad paskelbtas 2008 m. lapkričio 20 d. Komisijos komunikatas dėl pajamų iš organizuoto nusikalstamumo (COM(2008)0766), kuriame aptariamas pajamų iš nusikalstamos veiklos konfiskavimas ir susigrąžinimas, taip pat pritaria Komisijai, kad konfiskacija – vienas veiksmingiausių būdų kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir reikėtų imtis priemonių siekiant padidinti nedidelį konfiskavimo atvejų skaičių ir kuklų susigrąžintų lėšų kiekį;

| 72. | pabrėžia, kad būtina diegti tinkamas ir veiksmingas turto įšaldymo ir konfiskavimo užsienyje priemones, taigi reikėtų svarstyti galimybę išdėstyti galiojančius ES teisės aktus nauja redakcija; pabrėžia, kad reikėtų skubiai įgyvendinti Tarybos sprendimą 2007/845/TVR, siekiant užtikrinti, kad visos valstybės narės įsteigtų ar paskirtų turto susigrąžinimo tarnybas; |
| --- | --- |

72.

pabrėžia, kad būtina diegti tinkamas ir veiksmingas turto įšaldymo ir konfiskavimo užsienyje priemones, taigi reikėtų svarstyti galimybę išdėstyti galiojančius ES teisės aktus nauja redakcija; pabrėžia, kad reikėtų skubiai įgyvendinti Tarybos sprendimą 2007/845/TVR, siekiant užtikrinti, kad visos valstybės narės įsteigtų ar paskirtų turto susigrąžinimo tarnybas;

| 73. | dar kartą ragina Komisiją pateikti Parlamentui sistemos ar sistemų, kurias organizuoto nusikalstamumo grupės taiko norėdamos pakenkti Bendrijos finansiniams interesams, išsamią analizę; mano, kad šiuo požiūriu naudingas Europolo atliekamas organizuoto nusikalstamumo grėsmės vertinimas, tačiau jo nepakanka; |
| --- | --- |

73.

dar kartą ragina Komisiją pateikti Parlamentui sistemos ar sistemų, kurias organizuoto nusikalstamumo grupės taiko norėdamos pakenkti Bendrijos finansiniams interesams, išsamią analizę; mano, kad šiuo požiūriu naudingas Europolo atliekamas organizuoto nusikalstamumo grėsmės vertinimas, tačiau jo nepakanka;

| 74. | apgailestauja, kad 1995 m. Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos ir jos 1996 m. ir 2007 m. protokolų vis dar neratifikavo Čekija, Vengrija, Malta ir Lenkija, vieno iš šių protokolų neratifikavo Estija ir Italija, o septyniose valstybėse narėse kilo problemų perkeliant nuostatas į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

74.

apgailestauja, kad 1995 m. Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos ir jos 1996 m. ir 2007 m. protokolų vis dar neratifikavo Čekija, Vengrija, Malta ir Lenkija, vieno iš šių protokolų neratifikavo Estija ir Italija, o septyniose valstybėse narėse kilo problemų perkeliant nuostatas į nacionalinę teisę;

*

* *

| 75. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Europos Audito Rūmams, OLAF Priežiūros komitetui ir OLAF. |
| --- | --- |

75.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Europos Audito Rūmams, OLAF Priežiūros komitetui ir OLAF.

---

(1)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/olaf_aar.pdf.

(2)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/sup-com_en.html.

(3)  OL C 286, 2008 11 10, p. 1.

(4)  OL L 390, 2006 12 30, p. 1.

(5)  OL L 264, 2003 10 15, p. 1.

(6)  OL L 355, 2006 12 15, p. 56.

(7)  2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006, nustatantis bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (OL L 210, 2006 7 31, p. 25).

(8)  OL L 371, 2006 12 27, p. 1.

(9)  Prancūzija, Airija, Švedija, Ispanija, Latvija ir Liuksemburgas; nuo 2008 m. lapkričio mėn. padėtis pagerėjo, Vokietija ir Estija naudoja elektronines laikmenas ir nesiunčia pranešimų popieriuje.

(10)  Kalbant apie pranešimų teikimą laiku, ypač daug problemų kyla Ispanijai, Prancūzija ir Nyderlandams.

(11)  Ispanija, Prancūzija, Airija ir Liuksemburgas.

(12)  Priimti tekstai. P6_TA(2008)0051.

(13)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

(14)  Pranešimų teikimo terminų nesilaikė Kroatija, Vengrija, Slovakija, Bulgarija ir Lenkija.

(15)  OL L 344, 2008 12 20, p. 12.

(16)  OL C 314, 2008 12 9, p. 3.

(17)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

(18)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0553.

(19)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

(20)  OL C 227 E, 2008 9 4, p. 147.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/72 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/72

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisParlamentinis imunitetas Lenkijoje

P6_TA(2009)0316

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl parlamentinio imuniteto Lenkijoje (2008/2232(INI))

2010/C 184 E/15

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 9 ir 10 straipsnius,

atsižvelgdamas į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 12 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdamas į 1997 m. balandžio 2 d. Lenkijos Respublikos Konstitucijos 105 straipsnį,

atsižvelgdamas į 1996 m. gegužės 9 d. Lenkijos įstatymo dėl parlamento nario ar senatoriaus įgaliojimų vykdymo 7b straipsnį,

atsižvelgdamas į 2004 m. sausio 23 d. Lenkijos įstatymo dėl Europos Parlamento rinkimų 9 ir 142 straipsnius,

atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl 2003 m. birželio 4 d. sprendimo dėl Europos Parlamento narių statuto priėmimo pakeitimo (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6, 7 ir 45 straipsnius,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0205/2009),

| A. | kadangi per šią kadenciją Parlamentas ir atsakingas Teisės reikalų komitetas svarstė prašymus dėl Lenkijoje išrinktų Parlamento narių imuniteto atšaukimo ir susidūrė su tam tikrais sunkumais aiškinant teisės nuostatas, kurios gali būti taikytinos šių Parlamento narių atveju, |
| --- | --- |

A.

kadangi per šią kadenciją Parlamentas ir atsakingas Teisės reikalų komitetas svarstė prašymus dėl Lenkijoje išrinktų Parlamento narių imuniteto atšaukimo ir susidūrė su tam tikrais sunkumais aiškinant teisės nuostatas, kurios gali būti taikytinos šių Parlamento narių atveju,

| B. | kadangi atsakingas komitetas paragintas visų pirma priimti sprendimą dėl prašymų atšaukti imunitetą, kuriuos privatūs asmenys tiesiogiai pateikė Europos Parlamento Pirmininkui, priimtinumo; kadangi pagal Lenkijos įstatymus privatūs asmenys gali tiesiogiai prašyti Lenkijos parlamentą (Seimą arba Senatą) atšaukti savo nario imunitetą dėl nusikaltimų, kurie gali būti privataus kaltinimo objektas, ir atrodo, jog atitinkamos Lenkijos įstatymų nuostatos aiškiai nenumato visų galimų variantų, kai baudžiamoji byla dėl nusikaltimų keliama pagal nukentėjusiojo skundą, |
| --- | --- |

B.

kadangi atsakingas komitetas paragintas visų pirma priimti sprendimą dėl prašymų atšaukti imunitetą, kuriuos privatūs asmenys tiesiogiai pateikė Europos Parlamento Pirmininkui, priimtinumo; kadangi pagal Lenkijos įstatymus privatūs asmenys gali tiesiogiai prašyti Lenkijos parlamentą (Seimą arba Senatą) atšaukti savo nario imunitetą dėl nusikaltimų, kurie gali būti privataus kaltinimo objektas, ir atrodo, jog atitinkamos Lenkijos įstatymų nuostatos aiškiai nenumato visų galimų variantų, kai baudžiamoji byla dėl nusikaltimų keliama pagal nukentėjusiojo skundą,

| C. | kadangi tos nuostatos taip pat taikomos Lenkijoje išrinktiems Europos Parlamento nariams, tačiau tokių prašymų priimtinumas kelia rimtų abejonių, atsižvelgiant į Darbo tvarkos taisykles, ypač į 6 straipsnio 2 dalį, kurioje minima „kompetentinga valdžios institucija“, |
| --- | --- |

C.

kadangi tos nuostatos taip pat taikomos Lenkijoje išrinktiems Europos Parlamento nariams, tačiau tokių prašymų priimtinumas kelia rimtų abejonių, atsižvelgiant į Darbo tvarkos taisykles, ypač į 6 straipsnio 2 dalį, kurioje minima „kompetentinga valdžios institucija“,

| D. | kadangi pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 7 dalį atsakingas komitetas gali patikrinti prašymo atšaukti imunitetą priimtinumą, įskaitant nacionalinės valdžios institucijos kompetenciją pateikti tokį prašymą; kadangi, sprendžiant akivaizdžios galiojančių Lenkijos teisės ir Darbo tvarkos taisyklių nuostatų neatitikties šiuo atžvilgiu klausimą, privačių asmenų prašymus atšaukti imunitetą vis dėlto reikėtų laikyti nepriimtinais, |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 7 dalį atsakingas komitetas gali patikrinti prašymo atšaukti imunitetą priimtinumą, įskaitant nacionalinės valdžios institucijos kompetenciją pateikti tokį prašymą; kadangi, sprendžiant akivaizdžios galiojančių Lenkijos teisės ir Darbo tvarkos taisyklių nuostatų neatitikties šiuo atžvilgiu klausimą, privačių asmenų prašymus atšaukti imunitetą vis dėlto reikėtų laikyti nepriimtinais,

| E. | kadangi Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalyje siekiama užtikrinti, kad Parlamentą pasiektų tik tie bylose pateikti prašymai, kuriuos jau išnagrinėjo valstybės narės valdžios institucijos; kadangi toje dalyje Parlamentui taip pat suteikiama garantija, kad jo gaunami prašymai atšaukti imunitetą savo turiniu ir procedūra neprieštarauja nacionaliniams įstatymams, o tai savo ruožtu leidžia užtikrinti, kad priimdamas sprendimą imuniteto klausimu Parlamentas laikysis ir valstybės narės nacionalinės teisės, ir savo paties prerogatyvų; kadangi „valdžios institucijos“ sąvoka minima ir kitose Darbo tvarkos taisyklių 6 ir 7 straipsnių nuostatose dėl procedūrų imuniteto klausimu, |
| --- | --- |

E.

kadangi Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalyje siekiama užtikrinti, kad Parlamentą pasiektų tik tie bylose pateikti prašymai, kuriuos jau išnagrinėjo valstybės narės valdžios institucijos; kadangi toje dalyje Parlamentui taip pat suteikiama garantija, kad jo gaunami prašymai atšaukti imunitetą savo turiniu ir procedūra neprieštarauja nacionaliniams įstatymams, o tai savo ruožtu leidžia užtikrinti, kad priimdamas sprendimą imuniteto klausimu Parlamentas laikysis ir valstybės narės nacionalinės teisės, ir savo paties prerogatyvų; kadangi „valdžios institucijos“ sąvoka minima ir kitose Darbo tvarkos taisyklių 6 ir 7 straipsnių nuostatose dėl procedūrų imuniteto klausimu,

| F. | kadangi privačių asmenų pateiktų prašymų atšaukti imunitetą laikymas nepriimtinais yra nepageidautinas, nes tai pažeistų jų teises teismo procese ir neleistų kaltintojams dėl tam tikrų nusikaltimų reikalauti panaikinti imunitetą; kadangi tai galėtų sudaryti neteisingas ir nevienodas sąlygas pareiškėjams, |
| --- | --- |

F.

kadangi privačių asmenų pateiktų prašymų atšaukti imunitetą laikymas nepriimtinais yra nepageidautinas, nes tai pažeistų jų teises teismo procese ir neleistų kaltintojams dėl tam tikrų nusikaltimų reikalauti panaikinti imunitetą; kadangi tai galėtų sudaryti neteisingas ir nevienodas sąlygas pareiškėjams,

| G. | kadangi vis dėlto būtent valstybės narės turėtų numatyti galimybę naudotis tokiomis teisėmis, kalbant apie Europos Parlamento narius, atsižvelgdamos į jo veiklą reglamentuojančias taisykles ir procedūras, |
| --- | --- |

G.

kadangi vis dėlto būtent valstybės narės turėtų numatyti galimybę naudotis tokiomis teisėmis, kalbant apie Europos Parlamento narius, atsižvelgdamos į jo veiklą reglamentuojančias taisykles ir procedūras,

| H. | kadangi 2004 m. rugsėjo 29 d. ir 2005 m. kovo 9 d. raštais 25 valstybės narės, remiantis 7 straipsnio 12 dalimi, pakviestos nurodyti valdžios institucijas, kompetentingas pateikti prašymą atšaukti Parlamento nario imunitetą; kadangi iki šiol į šį kvietimą atsakė tik Austrija, Belgija, Čekija, Kipras, Danija, Estija, Suomija, Vokietija, Graikija, Vengrija, Italija, Lietuva, Nyderlandai, Portugalija, Slovėnija, Švedija ir Jungtinė Karalystė, |
| --- | --- |

H.

kadangi 2004 m. rugsėjo 29 d. ir 2005 m. kovo 9 d. raštais 25 valstybės narės, remiantis 7 straipsnio 12 dalimi, pakviestos nurodyti valdžios institucijas, kompetentingas pateikti prašymą atšaukti Parlamento nario imunitetą; kadangi iki šiol į šį kvietimą atsakė tik Austrija, Belgija, Čekija, Kipras, Danija, Estija, Suomija, Vokietija, Graikija, Vengrija, Italija, Lietuva, Nyderlandai, Portugalija, Slovėnija, Švedija ir Jungtinė Karalystė,

| I. | kadangi atsakingas komitetas savo diskusijose taip pat nagrinėjo galimus imuniteto atšaukimo padarinius tuo atveju, kai atšaukiamas Lenkijoje išrinkto Europos Parlamento nario imunitetas, |
| --- | --- |

I.

kadangi atsakingas komitetas savo diskusijose taip pat nagrinėjo galimus imuniteto atšaukimo padarinius tuo atveju, kai atšaukiamas Lenkijoje išrinkto Europos Parlamento nario imunitetas,

| J. | kadangi tuo atveju, jei Parlamento narį teismas pripažįsta kaltu ir nuteisia už tyčinį nusikaltimą viešojo kaltinimo procese, toks imuniteto atšaukimas reikštų, kad jis automatiškai praranda teisę būti renkamas ir dėl to savo ruožtu praranda vietą Parlamente, |
| --- | --- |

J.

kadangi tuo atveju, jei Parlamento narį teismas pripažįsta kaltu ir nuteisia už tyčinį nusikaltimą viešojo kaltinimo procese, toks imuniteto atšaukimas reikštų, kad jis automatiškai praranda teisę būti renkamas ir dėl to savo ruožtu praranda vietą Parlamente,

| K. | kadangi toks automatiškas vietos praradimas de facto yra papildoma bausmė, skiriama kartu su nuosprendžiu, |
| --- | --- |

K.

kadangi toks automatiškas vietos praradimas de facto yra papildoma bausmė, skiriama kartu su nuosprendžiu,

| L. | kadangi praktiškai netgi dėl smulkių nusikaltimų galima prarasti teisę būti renkamam, nepaisant nuostatos, kad teisė būti renkamam dėl nusikaltimo gali būti prarasta tik viešojo kaltinimo ir tyčinio nusikaltimo atveju, |
| --- | --- |

L.

kadangi praktiškai netgi dėl smulkių nusikaltimų galima prarasti teisę būti renkamam, nepaisant nuostatos, kad teisė būti renkamam dėl nusikaltimo gali būti prarasta tik viešojo kaltinimo ir tyčinio nusikaltimo atveju,

| M. | kadangi Lenkijos Seimo ar Senato nariams netaikoma jokia atitinkama nuostata, t. y. jie tokiais atvejais nepraranda teisės būti renkami, |
| --- | --- |

M.

kadangi Lenkijos Seimo ar Senato nariams netaikoma jokia atitinkama nuostata, t. y. jie tokiais atvejais nepraranda teisės būti renkami,

| N. | kadangi valstybės narės gali savo nuožiūra numatyti galimybę atsiimti Europos Parlamento nario mandatą ir tokiu atveju atsiranda laisva Parlamento nario vieta; kadangi, nepaisant to, pagal vienodo požiūrio principą, t. y. vieną iš pagrindinių ES teisės principų, reikalaujama, kad panašios situacijos būtų sprendžiamos panašiais būdais, o Lenkijos Seimo bei Senato nariams ir Lenkijoje išrinktiems Europos Parlamento nariams taikomos akivaizdžiai nevienodos sąlygos, kalbant apie teisės būti renkamam praradimą; kadangi teisės būti renkamam praradimas tiesiogiai ir automatiškai lemia tai, kad atitinkamas narys praranda savo vietą ir negali būti dar kartą išrinktas, |
| --- | --- |

N.

kadangi valstybės narės gali savo nuožiūra numatyti galimybę atsiimti Europos Parlamento nario mandatą ir tokiu atveju atsiranda laisva Parlamento nario vieta; kadangi, nepaisant to, pagal vienodo požiūrio principą, t. y. vieną iš pagrindinių ES teisės principų, reikalaujama, kad panašios situacijos būtų sprendžiamos panašiais būdais, o Lenkijos Seimo bei Senato nariams ir Lenkijoje išrinktiems Europos Parlamento nariams taikomos akivaizdžiai nevienodos sąlygos, kalbant apie teisės būti renkamam praradimą; kadangi teisės būti renkamam praradimas tiesiogiai ir automatiškai lemia tai, kad atitinkamas narys praranda savo vietą ir negali būti dar kartą išrinktas,

| O. | kadangi apie šį nevienodą požiūrį Komisijai pranešta žodiniu klausimu, kurį Teisės komiteto vardu pateikė jo pirmininkas, taip pat šis nevienodas požiūris svarstytas Europos Parlamente; kadangi, nepaisant to, teisinė padėtis nepasikeitė, |
| --- | --- |

O.

kadangi apie šį nevienodą požiūrį Komisijai pranešta žodiniu klausimu, kurį Teisės komiteto vardu pateikė jo pirmininkas, taip pat šis nevienodas požiūris svarstytas Europos Parlamente; kadangi, nepaisant to, teisinė padėtis nepasikeitė,

| P. | kadangi turėtų būti kuo greičiau užtikrintas vienodas požiūris į nacionalinio parlamento ir Europos Parlamento narius, ypač atsižvelgiant į būsimus 2009 m. rinkimus, |
| --- | --- |

P.

kadangi turėtų būti kuo greičiau užtikrintas vienodas požiūris į nacionalinio parlamento ir Europos Parlamento narius, ypač atsižvelgiant į būsimus 2009 m. rinkimus,

| 1. | ragina Komisiją išnagrinėti nevienodą Lenkijoje išrinktų Europos Parlamento narių ir Lenkijos Seimo bei Senato narių teisinę padėtį ir nedelsiant pradėti bendradarbiauti su kompetentingomis Lenkijos institucijomis siekiant rasti būdų, kaip panaikinti akivaizdžią vieno parlamento narių diskriminaciją kito parlamento narių atžvilgiu, kalbant apie teisę būti renkamiems; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją išnagrinėti nevienodą Lenkijoje išrinktų Europos Parlamento narių ir Lenkijos Seimo bei Senato narių teisinę padėtį ir nedelsiant pradėti bendradarbiauti su kompetentingomis Lenkijos institucijomis siekiant rasti būdų, kaip panaikinti akivaizdžią vieno parlamento narių diskriminaciją kito parlamento narių atžvilgiu, kalbant apie teisę būti renkamiems;

| 2. | be to, prašo Lenkijos Respubliką išnagrinėti dabartinę padėtį, kurioje teisės būti renkamam ir mandato praradimo sąlygos, taikomos minėtų dviejų parlamentų nariams, yra akivaizdžiai nevienodos, ir imtis veiksmų šiai diskriminacijai panaikinti; |
| --- | --- |

2.

be to, prašo Lenkijos Respubliką išnagrinėti dabartinę padėtį, kurioje teisės būti renkamam ir mandato praradimo sąlygos, taikomos minėtų dviejų parlamentų nariams, yra akivaizdžiai nevienodos, ir imtis veiksmų šiai diskriminacijai panaikinti;

| 3. | ragina Komisiją atlikti lyginamąjį tyrimą siekiant nustatyti, ar nevienodas požiūris į nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento narius paplitęs valstybėse narėse, įstojusiose į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. ar vėliau, ir tyrimo rezultatus pranešti Parlamentui; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją atlikti lyginamąjį tyrimą siekiant nustatyti, ar nevienodas požiūris į nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento narius paplitęs valstybėse narėse, įstojusiose į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. ar vėliau, ir tyrimo rezultatus pranešti Parlamentui;

| 4. | ragina valstybes nares gerbti ES pilietybės teikiamas teises, tarp jų teisę balsuoti ir kandidatuoti Europos Parlamento rinkimuose, kuri yra labai svarbi rengiantis 2009 m. rinkimams, taip pat gerbti vienodo požiūrio į panašioje padėtyje esančius asmenis principą; |
| --- | --- |

4.

ragina valstybes nares gerbti ES pilietybės teikiamas teises, tarp jų teisę balsuoti ir kandidatuoti Europos Parlamento rinkimuose, kuri yra labai svarbi rengiantis 2009 m. rinkimams, taip pat gerbti vienodo požiūrio į panašioje padėtyje esančius asmenis principą;

| 5. | prašo valstybes nares, ypač Lenkijos Respubliką, užtikrinti, kad būtų nustatytos procesinės priemonės siekiant užtikrinti, kad prašymai atšaukti Europos Parlamento narių imunitetą būtų visada perduodami „kompetentingos valdžios institucijos“ pagal Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį, taip užtikrinant šalių materialinės ir procesinės teisės, įskaitant nuostatas dėl privačių asmenų procesinių teisių, ir Parlamento prerogatyvų laikymąsi; |
| --- | --- |

5.

prašo valstybes nares, ypač Lenkijos Respubliką, užtikrinti, kad būtų nustatytos procesinės priemonės siekiant užtikrinti, kad prašymai atšaukti Europos Parlamento narių imunitetą būtų visada perduodami „kompetentingos valdžios institucijos“ pagal Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį, taip užtikrinant šalių materialinės ir procesinės teisės, įskaitant nuostatas dėl privačių asmenų procesinių teisių, ir Parlamento prerogatyvų laikymąsi;

| 6. | siekiant išvengti bet kokių abejonių, ragina valstybes nares Parlamentui nurodyti valdžios institucijas, kurios kompetentingos pateikti prašymus atšaukti Parlamento nario imunitetą; |
| --- | --- |

6.

siekiant išvengti bet kokių abejonių, ragina valstybes nares Parlamentui nurodyti valdžios institucijas, kurios kompetentingos pateikti prašymus atšaukti Parlamento nario imunitetą;

| 7. | dar kartą pabrėžia, kad reikia bendro Europos Parlamento narių statuto, ir šiuo atžvilgiu primena apie 2005 m. birželio 3 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių atstovų priimtą įsipareigojimą išnagrinėti Parlamento prašymą persvarstyti atitinkamas 1965 m. Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų nuostatas, susijusias su Europos Parlamento nariais, siekiant kuo greičiau padaryti išvadą; |
| --- | --- |

7.

dar kartą pabrėžia, kad reikia bendro Europos Parlamento narių statuto, ir šiuo atžvilgiu primena apie 2005 m. birželio 3 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių atstovų priimtą įsipareigojimą išnagrinėti Parlamento prašymą persvarstyti atitinkamas 1965 m. Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų nuostatas, susijusias su Europos Parlamento nariais, siekiant kuo greičiau padaryti išvadą;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Bendrijų Teisingumo Teismui, Europos ombudsmenui ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Bendrijų Teisingumo Teismui, Europos ombudsmenui ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 133 E, 2006 6 8, p. 48.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/75 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/75

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisBŽP valdymas: Europos Parlamentas, regioninės patariamosios tarybos ir kitos organizacijos

P6_TA(2009)0317

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl BŽP valdymo: Europos Parlamentas, regioninės patariamosios tarybos ir kitos organizacijos (2008/2223(INI))

2010/C 184 E/16

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1),

atsižvelgdamas į 2000 m. kovo 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 657/2000 dėl glaudesnio dialogo su žvejybos sektoriumi ir grupėmis, susijusiomis su bendrąja žvejybos politika (2),

atsižvelgdamas į Komisijos sprendimus 71/128/EEB, 1999/478/EB ir 2004/864/EB,

atsižvelgdamas į Komisijos sprendimą 93/619/EB, atnaujintą 2005 m. Komisijos sprendimu 2005/629/EB,

atsižvelgdamas į Komisijos sprendimus 74/441/EEB ir 98/500/EB,

atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 19 d. Tarybos sprendimą 2004/585/EB, įsteigiantį regionines patariamąsias tarybas pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (3), iš dalies pakeistą 2007 m. birželio 11 d. Tarybos sprendimu 2007/409/EB (4),

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Komisijos komunikatą dėl Regioninių patariamųjų tarybų veiklos peržiūros (COM(2008)0364),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A6–0187/2009),

| A. | kadangi instituciniame bendros žuvininkystės politikos (BŽP) valdyme dalyvauja Komisija, Europos Parlamentas, Taryba, Regionų komitetas, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, Žuvininkystės ir akvakultūros patariamoji taryba (ŽAPT), Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK), Sektorinis socialinio dialogo jūrų žvejybos klausimais komitetas (SSDJŽKK) ir regioninės patariamosios tarybos (RPT), |
| --- | --- |

A.

kadangi instituciniame bendros žuvininkystės politikos (BŽP) valdyme dalyvauja Komisija, Europos Parlamentas, Taryba, Regionų komitetas, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, Žuvininkystės ir akvakultūros patariamoji taryba (ŽAPT), Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK), Sektorinis socialinio dialogo jūrų žvejybos klausimais komitetas (SSDJŽKK) ir regioninės patariamosios tarybos (RPT),

| B. | kadangi į BŽP valdymą taip pat įsitraukė valstybių narių nacionalinės ir regioninės valdžios institucijos, |
| --- | --- |

B.

kadangi į BŽP valdymą taip pat įsitraukė valstybių narių nacionalinės ir regioninės valdžios institucijos,

| C. | kadangi Bendrija dalyvauja įvairiose regioninėse žuvininkystės organizacijose ir sudaro žuvininkystės partnerystės susitarimus su trečiosiomis šalimis, |
| --- | --- |

C.

kadangi Bendrija dalyvauja įvairiose regioninėse žuvininkystės organizacijose ir sudaro žuvininkystės partnerystės susitarimus su trečiosiomis šalimis,

| D. | kadangi pagal Lisabonos sutartį Parlamentas ir toliau negalės dalyvauti nustatant bendrus sugauti leidžiamus kiekius ir kvotas, |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal Lisabonos sutartį Parlamentas ir toliau negalės dalyvauti nustatant bendrus sugauti leidžiamus kiekius ir kvotas,

| E. | kadangi Parlamento narių dalyvavimas regioninių žuvininkystės organizacijų susirinkimuose šiuo metu vyksta ad hoc pagrindu, |
| --- | --- |

E.

kadangi Parlamento narių dalyvavimas regioninių žuvininkystės organizacijų susirinkimuose šiuo metu vyksta ad hoc pagrindu,

| F. | kadangi bendravimas dėl žuvininkystės susitarimų vykdymo, įskaitant Jungtinių priežiūros komitetų veiklą, galėtų vykti sklandžiau, |
| --- | --- |

F.

kadangi bendravimas dėl žuvininkystės susitarimų vykdymo, įskaitant Jungtinių priežiūros komitetų veiklą, galėtų vykti sklandžiau,

| G. | kadangi Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK) buvo įsteigtas 1993 m., Žuvininkystės patariamasis komitetas buvo įsteigtas 1971 m. ir 1999 m. jo pavadinimas buvo pakeistas į Žuvininkystės ir akvakultūros patariamąjį komitetą (ŽAPK), o Sektorinis socialinio dialogo jūrų žvejybos klausimais komitetas (SSDJŽKK) 1999 m. pakeitė nuo 1974 m. egzistavusį Jungtinį komitetą, |
| --- | --- |

G.

kadangi Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK) buvo įsteigtas 1993 m., Žuvininkystės patariamasis komitetas buvo įsteigtas 1971 m. ir 1999 m. jo pavadinimas buvo pakeistas į Žuvininkystės ir akvakultūros patariamąjį komitetą (ŽAPK), o Sektorinis socialinio dialogo jūrų žvejybos klausimais komitetas (SSDJŽKK) 1999 m. pakeitė nuo 1974 m. egzistavusį Jungtinį komitetą,

| H. | kadangi šiuo metu visu pajėgumu veikia visos septynios regioninės patariamosios tarybos (RPT), |
| --- | --- |

H.

kadangi šiuo metu visu pajėgumu veikia visos septynios regioninės patariamosios tarybos (RPT),

| I. | kadangi buvo sukurtas tarp-RPT komitetas (angl. Inter-RAC Committee) tarybų veiklai koordinuoti, kurio atstovai dalyvauja koordinavimo posėdžiuose su Komisija, |
| --- | --- |

I.

kadangi buvo sukurtas tarp-RPT komitetas (angl. Inter-RAC Committee) tarybų veiklai koordinuoti, kurio atstovai dalyvauja koordinavimo posėdžiuose su Komisija,

| J. | kadangi pastaruoju metu Komisija atliko ŽAPT ir RPT veiklos vertinimus, bet iki šiol nebuvo įvertinta ŽMTEK veikla, |
| --- | --- |

J.

kadangi pastaruoju metu Komisija atliko ŽAPT ir RPT veiklos vertinimus, bet iki šiol nebuvo įvertinta ŽMTEK veikla,

| K. | kadangi atlikus ŽAPT veiklos įvertinimą buvo padarytos kelios rekomendacijos veiklai ir pasiūlytos įvairios alternatyvos jo ateities veiklai ilgalaikiu laikotarpiu, |
| --- | --- |

K.

kadangi atlikus ŽAPT veiklos įvertinimą buvo padarytos kelios rekomendacijos veiklai ir pasiūlytos įvairios alternatyvos jo ateities veiklai ilgalaikiu laikotarpiu,

| L. | kadangi RPT veikla buvo teigiamai įvertinta, tačiau Komisija nurodė kelis veiksmus, nereikalaujančius naujų teisės aktų, siekiant pagerinti jų veikimą, |
| --- | --- |

L.

kadangi RPT veikla buvo teigiamai įvertinta, tačiau Komisija nurodė kelis veiksmus, nereikalaujančius naujų teisės aktų, siekiant pagerinti jų veikimą,

| M. | kadangi visos šalys sutiko, kad reikalingas aktyvesnis žvejų ir mokslininkų dialogas, ir RPT ragina labiau integruoti socialinius ir ekonominius aspektus priimant sprendimus, |
| --- | --- |

M.

kadangi visos šalys sutiko, kad reikalingas aktyvesnis žvejų ir mokslininkų dialogas, ir RPT ragina labiau integruoti socialinius ir ekonominius aspektus priimant sprendimus,

| N. | kadangi kai kurios RPT bei Parlamento nariai išreiškė pageidavimą, kad santykiai įgautų oficialesnį pobūdį, |
| --- | --- |

N.

kadangi kai kurios RPT bei Parlamento nariai išreiškė pageidavimą, kad santykiai įgautų oficialesnį pobūdį,

| O. | kadangi RPT veiklos išplėtimui trukdo ribotas finansavimas bei per didelis biurokratizmas ir per griežtas Komisijos požiūris į fondų, kuriais naudojasi RPT, valdymą ir finansinę kontrolę, |
| --- | --- |

O.

kadangi RPT veiklos išplėtimui trukdo ribotas finansavimas bei per didelis biurokratizmas ir per griežtas Komisijos požiūris į fondų, kuriais naudojasi RPT, valdymą ir finansinę kontrolę,

| P. | kadangi Komisija pažadėjo išklausyti Parlamento, Tarybos ir suinteresuotų šalių nuomonę prieš naujų teisinių taisyklių priėmimą, |
| --- | --- |

P.

kadangi Komisija pažadėjo išklausyti Parlamento, Tarybos ir suinteresuotų šalių nuomonę prieš naujų teisinių taisyklių priėmimą,

| Q. | kadangi Komisijos atstovai dažnai praleidžia galimybę sudalyvauti RPT darbo grupių susirinkimuose, |
| --- | --- |

Q.

kadangi Komisijos atstovai dažnai praleidžia galimybę sudalyvauti RPT darbo grupių susirinkimuose,

| R. | kadangi jau dabar paaiškėjo, kad nuoseklesnis BŽP taisyklių paisymas – tai suinteresuotų šalių įtraukimo į taisyklių kūrimą ir įgyvendinimą rezultatas, |
| --- | --- |

R.

kadangi jau dabar paaiškėjo, kad nuoseklesnis BŽP taisyklių paisymas – tai suinteresuotų šalių įtraukimo į taisyklių kūrimą ir įgyvendinimą rezultatas,

| S. | kadangi Bendrijoje yra daugybė skirtingų žuvininkystės rūšių, kiekviena iš jų turi savo išskirtines savybes, |
| --- | --- |

S.

kadangi Bendrijoje yra daugybė skirtingų žuvininkystės rūšių, kiekviena iš jų turi savo išskirtines savybes,

| T. | kadangi jau dabar vyksta konsultacijos dėl BŽP reformos, |
| --- | --- |

T.

kadangi jau dabar vyksta konsultacijos dėl BŽP reformos,

| U. | kadangi ne visada tinkamai atsižvelgiama į RPT rekomendacijas, ypač tada, kai Vykdomieji komitetai nėra joms pritarę vienbalsiai, |
| --- | --- |

U.

kadangi ne visada tinkamai atsižvelgiama į RPT rekomendacijas, ypač tada, kai Vykdomieji komitetai nėra joms pritarę vienbalsiai,

| 1. | ragina suteikti EP Žuvininkystės komiteto nariams stebėtojų statusą Žuvininkystės ministrų taryboje; |
| --- | --- |

1.

ragina suteikti EP Žuvininkystės komiteto nariams stebėtojų statusą Žuvininkystės ministrų taryboje;

| 2. | ragina Tarybą, Komisiją ir Parlamentą užbaigti darbus ir susitarti dėl Parlamento Žuvininkystės komiteto narių dalyvavimo regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų (RŽVO) ir kitų tarptautinių institucijų posėdžiuose, kuriuose svarstomi klausimai, susiję su Bendrąja žuvininkystės politika (BŽP), atsižvelgiant į jų dabartinį stebėtojų statusą tuose posėdžiuose, kuriuose dėl to buvo susitarta; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą, Komisiją ir Parlamentą užbaigti darbus ir susitarti dėl Parlamento Žuvininkystės komiteto narių dalyvavimo regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų (RŽVO) ir kitų tarptautinių institucijų posėdžiuose, kuriuose svarstomi klausimai, susiję su Bendrąja žuvininkystės politika (BŽP), atsižvelgiant į jų dabartinį stebėtojų statusą tuose posėdžiuose, kuriuose dėl to buvo susitarta;

| 3. | taip pat ragina Tarybą, kartu su Komisija ir Parlamentu, kad leistų Parlamento Žuvininkystės komiteto nariams dalyvauti jungtinių komitetų posėdžiuose, vykstančiuose pagal žuvininkystės partnerystės susitarimus, kad jie galėtų atitinkamai plėtoti tuos susitarimus; šiuo požiūriu primena, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Parlamento įsipareigojimai gerokai išsiplės, kadangi žuvininkystės partnerystės susitarimai turės būti patvirtinti atitinkamos nuomonės procedūra; |
| --- | --- |

3.

taip pat ragina Tarybą, kartu su Komisija ir Parlamentu, kad leistų Parlamento Žuvininkystės komiteto nariams dalyvauti jungtinių komitetų posėdžiuose, vykstančiuose pagal žuvininkystės partnerystės susitarimus, kad jie galėtų atitinkamai plėtoti tuos susitarimus; šiuo požiūriu primena, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Parlamento įsipareigojimai gerokai išsiplės, kadangi žuvininkystės partnerystės susitarimai turės būti patvirtinti atitinkamos nuomonės procedūra;

| 4. | pabrėžia, jog labai svarbu užtikrinti, kad Komisijos atstovai aktyviai dalyvautų darbo grupių bei RPT vykdomųjų komitetų posėdžiuose; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, jog labai svarbu užtikrinti, kad Komisijos atstovai aktyviai dalyvautų darbo grupių bei RPT vykdomųjų komitetų posėdžiuose;

| 5. | ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie visas konsultacijas, rengiamas BŽP ir jūrų politikos klausimais; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie visas konsultacijas, rengiamas BŽP ir jūrų politikos klausimais;

| 6. | ragina Komisiją atlikti ŽMTEK vertinimą; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją atlikti ŽMTEK vertinimą;

| 7. | pažymi Komisijos atliktą ŽAPT vertinimą ir tai, kad Komisija šiuo metu laukia pačios ŽAPT parengtų rekomendacijų dėl:






  — | aiškesnio jos vaidmens ir tikslų apibrėžimo, kad tikslai turi atsispindėti jos sudėtyje, ji turi būti reprezentatyvi ir skatinti naujesnių valstybių narių atstovų dalyvavimą; |
| --- | --- | --- |

7.

pažymi Komisijos atliktą ŽAPT vertinimą ir tai, kad Komisija šiuo metu laukia pačios ŽAPT parengtų rekomendacijų dėl:

—

aiškesnio jos vaidmens ir tikslų apibrėžimo, kad tikslai turi atsispindėti jos sudėtyje, ji turi būti reprezentatyvi ir skatinti naujesnių valstybių narių atstovų dalyvavimą;

| — | darbo metodų, veiklos paskirstymo tarp plenarinių posėdžių ir darbo grupių, jų skaičiaus, kompetencijos srities ir procedūrų; |
| --- | --- |

—

darbo metodų, veiklos paskirstymo tarp plenarinių posėdžių ir darbo grupių, jų skaičiaus, kompetencijos srities ir procedūrų;

| — | geresnio jai užduodamų klausimų formulavimo; |
| --- | --- |

—

geresnio jai užduodamų klausimų formulavimo;

| — | geresnis bendravimas ir informavimas, elektroninių informavimo priemonių naudojimo, tiesioginės prieigos prie duomenų, geresnių vertimo žodžiu ir raštu galimybių; |
| --- | --- |

—

geresnis bendravimas ir informavimas, elektroninių informavimo priemonių naudojimo, tiesioginės prieigos prie duomenų, geresnių vertimo žodžiu ir raštu galimybių;

| — | tinkamo finansavimo ir geriausio būdo palaikyti papildomas funkcijas; |
| --- | --- |

—

tinkamo finansavimo ir geriausio būdo palaikyti papildomas funkcijas;

| 8. | pabrėžia, kad svarbu vengti veiklos dubliavimosi, ypač su RPT; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad svarbu vengti veiklos dubliavimosi, ypač su RPT;

| 9. | primena, kad žuvininkystės sektorius vis dar nepakankamai dalyvauja priimant šios srities sprendimus, pabrėžia ŽAPT ir RPT funkcijų bei veiklos skirtumus, kadangi viena iš ŽAPT pareigų yra konsultuoti dėl BŽP, atsižvelgiant į visas Bendrijos politikos sritis, o RPT funkcija – specifinės konsultacijos jų įtakos zonose; šiuo požiūriu laikosi nuomonės, kad skirtingų konsultacinių grupių veikimas kartu padeda užtikrinti suderinamumą su jūrų ir laivyno politika bei su integruotu pakrantės zonų valdymu; |
| --- | --- |

9.

primena, kad žuvininkystės sektorius vis dar nepakankamai dalyvauja priimant šios srities sprendimus, pabrėžia ŽAPT ir RPT funkcijų bei veiklos skirtumus, kadangi viena iš ŽAPT pareigų yra konsultuoti dėl BŽP, atsižvelgiant į visas Bendrijos politikos sritis, o RPT funkcija – specifinės konsultacijos jų įtakos zonose; šiuo požiūriu laikosi nuomonės, kad skirtingų konsultacinių grupių veikimas kartu padeda užtikrinti suderinamumą su jūrų ir laivyno politika bei su integruotu pakrantės zonų valdymu;

| 10. | ragina Komisiją imtis šių veiksmų RPT atžvilgiu:






  — | pagerinti jų matomumą, skatinti platesnį suinteresuotų šalių dalyvavimą; |
| --- | --- | --- |

10.

ragina Komisiją imtis šių veiksmų RPT atžvilgiu:

—

pagerinti jų matomumą, skatinti platesnį suinteresuotų šalių dalyvavimą;

| — | pagerinti jų galimybes naudotis moksline informacija ir duomenimis bendradarbiaujant su ŽMTEK; |
| --- | --- |

—

pagerinti jų galimybes naudotis moksline informacija ir duomenimis bendradarbiaujant su ŽMTEK;

| — | kuo anksčiau įtraukti jas į konsultavimosi procesą; |
| --- | --- |

—

kuo anksčiau įtraukti jas į konsultavimosi procesą;

| — | pateikti rodiklius, leidžiančius įvertinti jų patarimų atitikimą BŽP tikslus ir apklausinėti apie jų naudą; |
| --- | --- |

—

pateikti rodiklius, leidžiančius įvertinti jų patarimų atitikimą BŽP tikslus ir apklausinėti apie jų naudą;

| 11. | mano, kad šiuo metu RPT negauna adekvataus finansavimo, kuris atitiktų jų vykdomo darbo lygį; pažymi, kad Komisija priėmė finansų valdymo gaires, tačiau mano, kad reikėtų tęsti dialogą šiuo klausimu ir rasti alternatyvų sprendimą dabartinei sistemai; |
| --- | --- |

11.

mano, kad šiuo metu RPT negauna adekvataus finansavimo, kuris atitiktų jų vykdomo darbo lygį; pažymi, kad Komisija priėmė finansų valdymo gaires, tačiau mano, kad reikėtų tęsti dialogą šiuo klausimu ir rasti alternatyvų sprendimą dabartinei sistemai;

| 12. | mano, kad platesniam RPT dalyvavimui prireiks jų sudėties peržiūros, tačiau reikėtų išlaikyti žuvininkystės pramonės ir kitų organizacijų pusiausvyrą; |
| --- | --- |

12.

mano, kad platesniam RPT dalyvavimui prireiks jų sudėties peržiūros, tačiau reikėtų išlaikyti žuvininkystės pramonės ir kitų organizacijų pusiausvyrą;

| 13. | išreiškia susirūpinimą dėl to, kad tam tikros organizacijos, priklausančios RPT, prisidengusios „kitų suinteresuotų grupių“ kompetencija, reguliariai naudojasi savo, nors ir mažumos, dalyvavimu, blokuodamos žuvininkystės sektoriaus atstovų daugumos palaikomus sprendimus, ir kliudydamos priimti sprendimus konsensusu; |
| --- | --- |

13.

išreiškia susirūpinimą dėl to, kad tam tikros organizacijos, priklausančios RPT, prisidengusios „kitų suinteresuotų grupių“ kompetencija, reguliariai naudojasi savo, nors ir mažumos, dalyvavimu, blokuodamos žuvininkystės sektoriaus atstovų daugumos palaikomus sprendimus, ir kliudydamos priimti sprendimus konsensusu;

| 14. | ragina stiprinti ryšius tarp RPT, Parlamento, Regionų komiteto ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto; |
| --- | --- |

14.

ragina stiprinti ryšius tarp RPT, Parlamento, Regionų komiteto ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto;

| 15. | ragina atskirti techninius ir politinius sprendimus; politinius sprendimus reikėtų priimti laikantis regioninio požiūrio, o techninius – mokslinio požiūrio; |
| --- | --- |

15.

ragina atskirti techninius ir politinius sprendimus; politinius sprendimus reikėtų priimti laikantis regioninio požiūrio, o techninius – mokslinio požiūrio;

| 16. | prašo Žuvininkystės komiteto laikantis Darbo tvarkos taisyklėse priimtos tvarkos:






  — | paskirti Komiteto narį (narius), kurie būtų atsakingi už ryšius su kiekviena RPT ir teiktų ataskaitas apie jų veiklą; |
| --- | --- | --- |

16.

prašo Žuvininkystės komiteto laikantis Darbo tvarkos taisyklėse priimtos tvarkos:

—

paskirti Komiteto narį (narius), kurie būtų atsakingi už ryšius su kiekviena RPT ir teiktų ataskaitas apie jų veiklą;

| — | užtikrinti, kad RPT atstovai reguliariai, ypač kai darbotvarkėje nagrinėjami klausimai, kuriais jos teikia rekomendacijas arba pataria, būtų kviečiami dalyvauti komiteto darbe, teikti rekomendacijas arba išreikšti savo požiūrį; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad RPT atstovai reguliariai, ypač kai darbotvarkėje nagrinėjami klausimai, kuriais jos teikia rekomendacijas arba pataria, būtų kviečiami dalyvauti komiteto darbe, teikti rekomendacijas arba išreikšti savo požiūrį;

| — | nustatyti tvarką, pagal kurią Žuvininkystės komiteto, RPT, taip pat tarp-RPT komiteto sekretoriatai palaikytų nuolatinį ryšį, siekiant keistis informacija apie savo veiklą, patarimus ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

—

nustatyti tvarką, pagal kurią Žuvininkystės komiteto, RPT, taip pat tarp-RPT komiteto sekretoriatai palaikytų nuolatinį ryšį, siekiant keistis informacija apie savo veiklą, patarimus ir rekomendacijas;

| — | kasmet rengti konferenciją su RPT ir Komisijos atstovais; |
| --- | --- |

—

kasmet rengti konferenciją su RPT ir Komisijos atstovais;

| 17. | ragina biudžeto valdymo įstaigas teikti atitinkamą finansavimą pirmiau minėtai veiklai; |
| --- | --- |

17.

ragina biudžeto valdymo įstaigas teikti atitinkamą finansavimą pirmiau minėtai veiklai;

| 18. | prašo RPT narius informuoti EP Žuvininkystės komitetą apie savo veiklą, duoti patarimus, teikti rekomendacijas ir kviesti jo narius į posėdžius; |
| --- | --- |

18.

prašo RPT narius informuoti EP Žuvininkystės komitetą apie savo veiklą, duoti patarimus, teikti rekomendacijas ir kviesti jo narius į posėdžius;

| 19. | ragina, kad naujuose teisės aktuose dėl RPT Parlamento nariams būtų suteiktas oficialus aktyvaus stebėtojo statusas jų posėdžiuose; |
| --- | --- |

19.

ragina, kad naujuose teisės aktuose dėl RPT Parlamento nariams būtų suteiktas oficialus aktyvaus stebėtojo statusas jų posėdžiuose;

| 20. | prašo Komisiją ir tarp-RPT komitetą sutikti su EP Žuvininkystės komiteto narių dalyvavimu jų koordinavimo posėdžiuose; |
| --- | --- |

20.

prašo Komisiją ir tarp-RPT komitetą sutikti su EP Žuvininkystės komiteto narių dalyvavimu jų koordinavimo posėdžiuose;

| 21. | pabrėžia BŽP, kaip standartų, principų ir taisyklių, taikytinų visų Bendrijos vandenų ir visų Bendrijos laivų atžvilgiu, galiojimo užtikrinimo priemonės, svarbą; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia BŽP, kaip standartų, principų ir taisyklių, taikytinų visų Bendrijos vandenų ir visų Bendrijos laivų atžvilgiu, galiojimo užtikrinimo priemonės, svarbą;

| 22. | ragina Komisiją visiškai pripažinti ir gerbti RPT konsultacinę funkciją ir, atsižvelgiant į BŽP reformą, suteikti jiems daugiau valdymo atsakomybės; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją visiškai pripažinti ir gerbti RPT konsultacinę funkciją ir, atsižvelgiant į BŽP reformą, suteikti jiems daugiau valdymo atsakomybės;

| 23. | mano, kad artėjanti BŽP reforma turėtų pasinaudoti RPT konsolidavimu siekiant dar labiau decentralizuoti BŽP, siekiant nustatyti bendrąsias priemones, kurios galėtų būti taikomos skirtingose zonose ir atitiktų skirtingų žuvininkystės ir žvejybos sąlygų konkrečias savybes; |
| --- | --- |

23.

mano, kad artėjanti BŽP reforma turėtų pasinaudoti RPT konsolidavimu siekiant dar labiau decentralizuoti BŽP, siekiant nustatyti bendrąsias priemones, kurios galėtų būti taikomos skirtingose zonose ir atitiktų skirtingų žuvininkystės ir žvejybos sąlygų konkrečias savybes;

| 24. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, regioninėms patariamosioms taryboms, Žuvininkystės ir akvakultūros patariamajam komitetui, Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetui, Regionų komitetui bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Sektoriniam socialinio dialogo jūrų žvejybos klausimais komitetui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

24.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, regioninėms patariamosioms taryboms, Žuvininkystės ir akvakultūros patariamajam komitetui, Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetui, Regionų komitetui bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Sektoriniam socialinio dialogo jūrų žvejybos klausimais komitetui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

(2)  OL L 80, 2000 3 31, p. 7.

(3)  OL L 256, 2004 8 3, p. 17.

(4)  OL L 155, 2007 6 15, p. 68.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/79 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/79

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisPriemonė, teikianti vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams

P6_TA(2009)0327

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo

2010/C 184 E/17

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 8 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo (COM(2009)0169),

atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo (1) ir į 2001 m. rugsėjo 6 d. Parlamento poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo (2),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 20 d. poziciją (3) dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 332/2002, ir į tos pačios dienos savo rezoliuciją dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo (4),

atsižvelgdamas į EB sutarties 100 ir 119 straipsnius,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Taryba, remdamasi Sutarties 119 ir 308 straipsniais ir patvirtinusi 2008 m. gruodžio 2 d. Reglamentą (EB) Nr. 1360/2008 (5), iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 332/2002, jau, palyginti su pradine 12 000 000 000 EUR riba, padvigubino vidutinės trukmės finansinės pagalbos ribą iki 25 000 000 000 EUR, |
| --- | --- |

A.

kadangi Taryba, remdamasi Sutarties 119 ir 308 straipsniais ir patvirtinusi 2008 m. gruodžio 2 d. Reglamentą (EB) Nr. 1360/2008 (5), iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 332/2002, jau, palyginti su pradine 12 000 000 000 EUR riba, padvigubino vidutinės trukmės finansinės pagalbos ribą iki 25 000 000 000 EUR,

| B. | kadangi, kartu su kitų tarptautinių finansų institucijų taikomomis priemonėmis, Bendrija suteikė 6 500 000 000 EUR paskolą Vengrijai ir 3 100 000 000 EUR paskolą Latvijai, o dar 2 200 000 000 EUR Latvijai įsipareigojo skirti tam tikros pavienės valstybės narės, |
| --- | --- |

B.

kadangi, kartu su kitų tarptautinių finansų institucijų taikomomis priemonėmis, Bendrija suteikė 6 500 000 000 EUR paskolą Vengrijai ir 3 100 000 000 EUR paskolą Latvijai, o dar 2 200 000 000 EUR Latvijai įsipareigojo skirti tam tikros pavienės valstybės narės,

| C. | kadangi Bendrija, atsižvelgdama į neigiamą pasaulio finansų krizės poveikį ekonominei ir finansinei padėčiai Rumunijoje, nusprendė suteikti tai šaliai iki 5 000 000 000 EUR vidutinės trukmės finansinę pagalbą, |
| --- | --- |

C.

kadangi Bendrija, atsižvelgdama į neigiamą pasaulio finansų krizės poveikį ekonominei ir finansinei padėčiai Rumunijoje, nusprendė suteikti tai šaliai iki 5 000 000 000 EUR vidutinės trukmės finansinę pagalbą,

| D. | kadangi, siekiant atsižvelgti į kiekvienos valstybės narės padėties ypatumus, teikiant vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybėms narėms pageidautina laikytis strategijos, pagal kurią būtų atsižvelgiama į kiekvieną atskirą atvejį, |
| --- | --- |

D.

kadangi, siekiant atsižvelgti į kiekvienos valstybės narės padėties ypatumus, teikiant vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybėms narėms pageidautina laikytis strategijos, pagal kurią būtų atsižvelgiama į kiekvieną atskirą atvejį,

| E. | kadangi reikėtų atsižvelgti į dabartinės pasaulio finansų ir ekonomikos krizės poveikį, |
| --- | --- |

E.

kadangi reikėtų atsižvelgti į dabartinės pasaulio finansų ir ekonomikos krizės poveikį,

| F. | kadangi reikia būti visiškai solidariems su vėliausiai į Europos Sąjungą įstojusiomis valstybėmis narėmis, |
| --- | --- |

F.

kadangi reikia būti visiškai solidariems su vėliausiai į Europos Sąjungą įstojusiomis valstybėmis narėmis,

| G. | kadangi būtina politika, kuria būtų galima spręsti specifines šių valstybių narių ekonomikos problemas, kylančias dėl pasaulinės finansų krizės ir Europos Sąjungoje plintančios recesijos, |
| --- | --- |

G.

kadangi būtina politika, kuria būtų galima spręsti specifines šių valstybių narių ekonomikos problemas, kylančias dėl pasaulinės finansų krizės ir Europos Sąjungoje plintančios recesijos,

| 1. | mano, kad susidariusi padėtis dar kartą įrodo euro svarbą apsaugant euro zonos valstybes nares, ir ragina euro zonai nepriklausančias valstybes nares prie jos prisijungti, kai tik jos atitiks Mastrichto kriterijus; |
| --- | --- |

1.

mano, kad susidariusi padėtis dar kartą įrodo euro svarbą apsaugant euro zonos valstybes nares, ir ragina euro zonai nepriklausančias valstybes nares prie jos prisijungti, kai tik jos atitiks Mastrichto kriterijus;

| 2. | prašo Komisijos reaguoti į ankstesnius Parlamento raginimus išanalizuoti bankų, kurie perkėlė savo lėšas iš vėliausiai įstojusių valstybių narių, elgesio poveikį; |
| --- | --- |

2.

prašo Komisijos reaguoti į ankstesnius Parlamento raginimus išanalizuoti bankų, kurie perkėlė savo lėšas iš vėliausiai įstojusių valstybių narių, elgesio poveikį;

| 3. | ragina Komisiją kuo greičiau perduoti šio tyrimo rezultatus Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją kuo greičiau perduoti šio tyrimo rezultatus Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui;

| 4. | pripažįsta, kad, atsižvelgiant į dabartinę pasaulio finansų ir ekonomikos krizę, būtina žymiai padidinti Reglamente (EB) Nr. 332/2002 nustatytą valstybėms narėms suteikiamų dar nepaskirtų paskolų sumos aukščiausią ribą, deramai atsižvelgiant į Parlamento darbotvarkę; pabrėžia, kad toks ribos didinimas taip pat padidintų Bendrijos lankstumą reaguojant į tolesnius prašymus suteikti vidutinės trukmės finansinę pagalbą; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta, kad, atsižvelgiant į dabartinę pasaulio finansų ir ekonomikos krizę, būtina žymiai padidinti Reglamente (EB) Nr. 332/2002 nustatytą valstybėms narėms suteikiamų dar nepaskirtų paskolų sumos aukščiausią ribą, deramai atsižvelgiant į Parlamento darbotvarkę; pabrėžia, kad toks ribos didinimas taip pat padidintų Bendrijos lankstumą reaguojant į tolesnius prašymus suteikti vidutinės trukmės finansinę pagalbą;

| 5. | pritaria savanoriškiems bankų ir vėliausiai į Europos Sąjungą įstojusių valstybių narių susitarimams, pagal kuriuos tie bankai nenutraukia kredito linijų (pvz., Rumunijos atvejis ir Vienos susitarimas), ir skatina ir toliau taikyti tokias iniciatyvas; |
| --- | --- |

5.

pritaria savanoriškiems bankų ir vėliausiai į Europos Sąjungą įstojusių valstybių narių susitarimams, pagal kuriuos tie bankai nenutraukia kredito linijų (pvz., Rumunijos atvejis ir Vienos susitarimas), ir skatina ir toliau taikyti tokias iniciatyvas;

| 6. | pažymi, kad šis žymus paskolos ribos didinimas sudarytų sąlygas iki maksimumo padidinti Komisijos skolinimosi galimybes kapitalo rinkose ir iš finansų institucijų; be to, pažymi, kad nėra konkretaus teisinio pagrindo, kuriuo remdamasi Bendrija galėtų išleisti obligacijas pasaulio rinkoje, tačiau Komisija vykdo parengiamąją veiklą, siekdama sudaryti sąlygas dviem ar daugiau valstybių narių kartu išleisti euro obligacijas; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad šis žymus paskolos ribos didinimas sudarytų sąlygas iki maksimumo padidinti Komisijos skolinimosi galimybes kapitalo rinkose ir iš finansų institucijų; be to, pažymi, kad nėra konkretaus teisinio pagrindo, kuriuo remdamasi Bendrija galėtų išleisti obligacijas pasaulio rinkoje, tačiau Komisija vykdo parengiamąją veiklą, siekdama sudaryti sąlygas dviem ar daugiau valstybių narių kartu išleisti euro obligacijas;

| 7. | ragina Komisiją kartu su Europos investicijų banku ištirti, kaip naudojant naujoviškas finansų priemones būtų galima įveikti kreditų krizę realiajame ekonomikos sektoriuje; pažymi, kad, norint užtikrinti priemonės, pagal kurią teikiama vidutinės trukmės finansinė pagalba valstybių narių mokėjimų balansams, lankstumą, galėtų būti naudojamos įvairios finansų priemonės; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją kartu su Europos investicijų banku ištirti, kaip naudojant naujoviškas finansų priemones būtų galima įveikti kreditų krizę realiajame ekonomikos sektoriuje; pažymi, kad, norint užtikrinti priemonės, pagal kurią teikiama vidutinės trukmės finansinė pagalba valstybių narių mokėjimų balansams, lankstumą, galėtų būti naudojamos įvairios finansų priemonės;

| 8. | pažymi, kad paskolų ribos didinimas neturėtų įtakos biudžetui, kadangi Komisija šias lėšas skolintųsi finansų rinkose, o paskolas turėtų grąžinti jas gavusios valstybės narės; pabrėžia, kad paskolų ribos didinimas galėtų turėti poveikį biudžetui tik tuo atveju, jei valstybė narė neįvykdytų su skola susijusių savo įsipareigojimų; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad paskolų ribos didinimas neturėtų įtakos biudžetui, kadangi Komisija šias lėšas skolintųsi finansų rinkose, o paskolas turėtų grąžinti jas gavusios valstybės narės; pabrėžia, kad paskolų ribos didinimas galėtų turėti poveikį biudžetui tik tuo atveju, jei valstybė narė neįvykdytų su skola susijusių savo įsipareigojimų;

| 9. | pritaria vaidmeniui, kuris pagal minėtąjį Komisijos pasiūlymą, esant reikalui, pavedamas Audito Rūmams; |
| --- | --- |

9.

pritaria vaidmeniui, kuris pagal minėtąjį Komisijos pasiūlymą, esant reikalui, pavedamas Audito Rūmams;

| 10. | mano, kad su finansinės pagalbos teikimu siejamos sąlygos turėtų atitikti Bendrijos tikslus, susijusius su viešojo sektoriaus išlaidų kokybe, tvariu augimu ir socialinės apsaugos sistemomis, visišku užimtumu, kova su klimato kaita ir efektyviu energijos vartojimu, taip pat padėti šiuos tikslus įgyvendinti; |
| --- | --- |

10.

mano, kad su finansinės pagalbos teikimu siejamos sąlygos turėtų atitikti Bendrijos tikslus, susijusius su viešojo sektoriaus išlaidų kokybe, tvariu augimu ir socialinės apsaugos sistemomis, visišku užimtumu, kova su klimato kaita ir efektyviu energijos vartojimu, taip pat padėti šiuos tikslus įgyvendinti;

| 11. | primena, kad Sutarties 100 straipsnis taikomas visoms valstybės narėms, ir ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl reglamento, kuriame būtų nustatytos minėtosios nuostatos įgyvendinimo sąlygos; primena, kad Sutarties 103 straipsnyje teigiama, kad valstybės narės nėra atsakingos „už centrinių vyriausybių, regioninių, vietos ar kitų valdžios institucijų, kitų viešosios teisės reglamentuojamų organizacijų arba valstybių narių valstybinių įmonių įsipareigojimus, nei jų neprisiima, išskyrus savitarpio finansines garantijas konkrečiam projektui bendrai vykdyti“ ir kad „[p]rireikus Taryba, laikydamasi 252 straipsnyje nurodytos tvarkos, gali tiksliau apibrėžti 101 straipsnyje ir šiame straipsnyje nurodytų draudimų taikymą“; |
| --- | --- |

11.

primena, kad Sutarties 100 straipsnis taikomas visoms valstybės narėms, ir ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl reglamento, kuriame būtų nustatytos minėtosios nuostatos įgyvendinimo sąlygos; primena, kad Sutarties 103 straipsnyje teigiama, kad valstybės narės nėra atsakingos „už centrinių vyriausybių, regioninių, vietos ar kitų valdžios institucijų, kitų viešosios teisės reglamentuojamų organizacijų arba valstybių narių valstybinių įmonių įsipareigojimus, nei jų neprisiima, išskyrus savitarpio finansines garantijas konkrečiam projektui bendrai vykdyti“ ir kad „[p]rireikus Taryba, laikydamasi 252 straipsnyje nurodytos tvarkos, gali tiksliau apibrėžti 101 straipsnyje ir šiame straipsnyje nurodytų draudimų taikymą“;

| 12. | prašo informuoti Parlamentą apie Komisijos ir atitinkamų valstybių narių sudaromus susitarimo memorandumus, kuriuose numatomos paskolų sąlygos; |
| --- | --- |

12.

prašo informuoti Parlamentą apie Komisijos ir atitinkamų valstybių narių sudaromus susitarimo memorandumus, kuriuose numatomos paskolų sąlygos;

| 13. | prašo Komisijos užtikrinti, kad nuosmukio laikotarpiu ekonomikos politika būtų koordinuojama Bendrijos lygmeniu, taip pat sudaryti ekspertų grupę ir parengti Komisijos ir atitinkamų valstybių narių sudaromų susitarimo memorandumų, kuriuose nustatomos paskolų teikimo sąlygos, pavyzdį ir gaires; |
| --- | --- |

13.

prašo Komisijos užtikrinti, kad nuosmukio laikotarpiu ekonomikos politika būtų koordinuojama Bendrijos lygmeniu, taip pat sudaryti ekspertų grupę ir parengti Komisijos ir atitinkamų valstybių narių sudaromų susitarimo memorandumų, kuriuose nustatomos paskolų teikimo sąlygos, pavyzdį ir gaires;

| 14. | primena, kad minėtose 2001 m. rugsėjo 6 d. ir 2008 m. lapkričio 20 d. pozicijose Parlamentas prašė Tarybos, remiantis Komisijos ataskaita, pasikonsultavus su Parlamentu ir Ekonomikos ir finansų komitetui pateikus nuomonę, kas dvejus metus apsvarstyti, ar sukurta priemonė ir toliau atitinka poreikius, dėl kurių buvo sukurta; teiraujasi Tarybos ir Komisijos, ar tokios ataskaitos buvo rengiamos patvirtinus Reglamentą (EB) Nr. 332/2002; |
| --- | --- |

14.

primena, kad minėtose 2001 m. rugsėjo 6 d. ir 2008 m. lapkričio 20 d. pozicijose Parlamentas prašė Tarybos, remiantis Komisijos ataskaita, pasikonsultavus su Parlamentu ir Ekonomikos ir finansų komitetui pateikus nuomonę, kas dvejus metus apsvarstyti, ar sukurta priemonė ir toliau atitinka poreikius, dėl kurių buvo sukurta; teiraujasi Tarybos ir Komisijos, ar tokios ataskaitos buvo rengiamos patvirtinus Reglamentą (EB) Nr. 332/2002;

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos centriniam bankui, euro grupei ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

15.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos centriniam bankui, euro grupei ir valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  OL L 53, 2002 2 23, p. 1.

(2)  OL C 72 E, 2002 3 21, p. 312.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0560.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0562.

(5)  OL L 352, 2008 12 31, p. 11.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/82 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/82

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisNanomedžiagos

P6_TA(2009)0328

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nanomedžiagų reglamentavimo aspektų (2008/2208(INI))

2010/C 184 E/18

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Komisijos komunikatą „Nanomedžiagų reglamentavimo aspektai“ (COM(2008)0366) ir pridėtą Komisijos tarnybų darbo dokumentą (SEC(2008)2036),

atsižvelgdamas į 2004 m. gegužės 12 d. Komisijos komunikatą „Kelias į Europos nanotechnologijos strategiją“ (COM(2004)0338),

atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 7 d. Komisijos komunikatą „Nanomokslai ir nanotechnologijos: 2005–2009 m. Europos veiksmų planas“ (COM(2005)0243) (toliau – veiksmų planas) ir į savo 2006 m. rugsėjo 28 d. rezoliuciją dėl veiksmų plano (1),

atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 6 d. Komisijos komunikatą „Nanomokslai ir nanotechnologijos. 2005–2009 m. Europos veiksmų planas. 2005–2007 m. pirmoji įgyvendinimo ataskaita“ (COM(2007)0505),

atsižvelgdamas į Atsirandančių ir naujai nustatomų sveikatos pavojų mokslinio komiteto (angl. SCENIHR) nuomones dėl nanomedžiagų apibrėžčių ir šių medžiagų keliamos rizikos vertinimo (2),

atsižvelgdamas į Vartotojų produktų mokslinio komiteto (VPMK) nuomonę dėl kosmetikai naudojamų nanomedžiagų saugumo (3),

atsižvelgdamas į Komisijos rekomendaciją dėl atsakingų mokslinių tyrimų nanomokslų ir nanotechnologijų srityse elgesio kodekso (COM(2008)0424) (Elgesio kodekso),

atsižvelgdamas į Europos Komisijai pateiktą Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės nuomonę dėl nanomedicinos etinių aspektų (4),

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) (5),

atsižvelgdamas į 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (6),

atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvą 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (7) ir į jos antrines direktyvas,

atsižvelgdamas į 2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (8), taip pat į teisės aktus dėl specifinių produktų, ypač į 1976 m. liepos 27 d. Tarybos direktyvą 76/768/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su kosmetikos gaminiais, suderinimo (9),

atsižvelgdamas į 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantį Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantį su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (10), 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (11), 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto produktų ženklinimu, pateikimu ir reklamavimu, derinimo (12), 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir maisto produktų bei pašarų, pagamintų iš genetiškai modifikuotų organizmų, atpažinimo (13), ir 1997 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97 dėl naujų maisto produktų ir naujų maisto komponentų (14),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantį ir panaikinantį Direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (15),

atsižvelgdamas į Bendrijos aplinkos teisės aktus, ypač į 2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/1/EB dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrolės (16), į 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (17), ir į 2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/12/EB dėl atliekų (18),

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/114/EB dėl klaidinančios ir lyginamosios reklamos (19),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A6-0255/2009),

| A. | kadangi naudojant nanomedžiagas ir nanotechnologijas (toliau – nanomedžiagos) turėtų būti pasiekta didelė pažanga ir jos suteiks didelę naudą jas daug kartų taikant vartotojams, pacientams ir aplinkai, nes nanomedžiagoms, palyginti su tokiomis pačiomis ar įprastos sandaros medžiagomis, gali būti būdingos kitokios ar visiškai naujos savybės, |
| --- | --- |

A.

kadangi naudojant nanomedžiagas ir nanotechnologijas (toliau – nanomedžiagos) turėtų būti pasiekta didelė pažanga ir jos suteiks didelę naudą jas daug kartų taikant vartotojams, pacientams ir aplinkai, nes nanomedžiagoms, palyginti su tokiomis pačiomis ar įprastos sandaros medžiagomis, gali būti būdingos kitokios ar visiškai naujos savybės,

| B. | kadangi tikimasi, jog nanomedžiagų srityje daroma pažanga turės didelės įtakos priimant politinius sprendimus visuomenės sveikatos, darbo, profesinės saugos ir sveikatos, informacinės visuomenės, energetikos, transporto, saugos ir kosmoso srityse, |
| --- | --- |

B.

kadangi tikimasi, jog nanomedžiagų srityje daroma pažanga turės didelės įtakos priimant politinius sprendimus visuomenės sveikatos, darbo, profesinės saugos ir sveikatos, informacinės visuomenės, energetikos, transporto, saugos ir kosmoso srityse,

| C. | kadangi nepaisant to, kad pradėta įgyvendinti konkreti Europos nanotechnologijų strategija ir vėliau apie 3 500 000 000 eurų buvo skirta nanomokslų tyrimams vykdant Europos Bendrijos septintąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programą (2007–2013 m.) (FP7), Europos Sąjunga atsilieka nuo savo pagrindinių konkurenčių – JAV, Japonijos ir Pietų Korėjos, kurioms tenka daugiau kaip pusė investicijų ir du trečdaliai pasaulyje užregistruotų patentų šioje srityje, |
| --- | --- |

C.

kadangi nepaisant to, kad pradėta įgyvendinti konkreti Europos nanotechnologijų strategija ir vėliau apie 3 500 000 000 eurų buvo skirta nanomokslų tyrimams vykdant Europos Bendrijos septintąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programą (2007–2013 m.) (FP7), Europos Sąjunga atsilieka nuo savo pagrindinių konkurenčių – JAV, Japonijos ir Pietų Korėjos, kurioms tenka daugiau kaip pusė investicijų ir du trečdaliai pasaulyje užregistruotų patentų šioje srityje,

| D. | kadangi nanomedžiagos yra itin smulkios, jos gali sukelti naujų didelių pavojų, pavyzdžiui, padidėjusi reakcija ir judumas, dėl ko gali padidėti toksiškumas ir neribotas įsiskverbimas į žmogaus kūną, o galbūt gali atsirasti kitokio pobūdžio sąveika su žmogaus, gyvūnų ir augalų rūšių fiziologija, |
| --- | --- |

D.

kadangi nanomedžiagos yra itin smulkios, jos gali sukelti naujų didelių pavojų, pavyzdžiui, padidėjusi reakcija ir judumas, dėl ko gali padidėti toksiškumas ir neribotas įsiskverbimas į žmogaus kūną, o galbūt gali atsirasti kitokio pobūdžio sąveika su žmogaus, gyvūnų ir augalų rūšių fiziologija,

| E. | kadangi saugi nanomedžiagų plėtra gali būti labai naudinga didinant Europos Sąjungos ekonomikos konkurencingumą ir siekiant Lisabonos strategijos tikslų, |
| --- | --- |

E.

kadangi saugi nanomedžiagų plėtra gali būti labai naudinga didinant Europos Sąjungos ekonomikos konkurencingumą ir siekiant Lisabonos strategijos tikslų,

| F. | kadangi šiuo metu vykstančioms diskusijoms apie nanomedžiagas būdinga tai, kad trūksta informacijos ir žinių, dėl ko kyla nesutarimų pradedant apibrėžčių klausimu:






  a) | dėl dydžių: apytikslis dydis („lygus ar mažesnis nei 100 nm“) ar konkretus dydžių diapazonas („nuo 1 iki 100 nm“), |
| --- | --- | --- |

F.

kadangi šiuo metu vykstančioms diskusijoms apie nanomedžiagas būdinga tai, kad trūksta informacijos ir žinių, dėl ko kyla nesutarimų pradedant apibrėžčių klausimu:

a)

dėl dydžių: apytikslis dydis („lygus ar mažesnis nei 100 nm“) ar konkretus dydžių diapazonas („nuo 1 iki 100 nm“),

| b) | dėl kitokių (naujų) savybių: ar apibrėžiant nanomedžiagas kitokiomis (naujomis) savybėmis, kurias nulemia dydis, įskaitant dalelių skaičių, paviršiaus struktūrą ir paviršiaus aktyvumą, reikėtų remtis kaip nepriklausomu kriterijumi ar kaip papildomu kriterijumi, |
| --- | --- |

b)

dėl kitokių (naujų) savybių: ar apibrėžiant nanomedžiagas kitokiomis (naujomis) savybėmis, kurias nulemia dydis, įskaitant dalelių skaičių, paviršiaus struktūrą ir paviršiaus aktyvumą, reikėtų remtis kaip nepriklausomu kriterijumi ar kaip papildomu kriterijumi,

| c) | dėl probleminių savybių: ar apibrėžiant nanomedžiagas reikėtų apsiriboti tik tam tikromis savybėmis (pvz., netirpios ar patvarios) ar nereikėtų nustatyti jokių apribojimų, |
| --- | --- |

c)

dėl probleminių savybių: ar apibrėžiant nanomedžiagas reikėtų apsiriboti tik tam tikromis savybėmis (pvz., netirpios ar patvarios) ar nereikėtų nustatyti jokių apribojimų,

| G. | kadangi šiuo metu nėra visiškai suderintų apibrėžčių rinkinio, nors yra daug tarptautinių standartų arba šie standartai yra rengiami, ir pagal juos „nanoskalė“ – tai „vienas ar daugiau matmenų, lygių ar mažesnių nei 100 nm“, ir dažnai atskiriami:






  — | nanoobjektai, kurie apibrėžiami kaip „atskiros medžiagų dalelės, kurių vienas, du arba trys išoriniai matmenys priskiriami nanoskalei“, t. y. kaip medžiagos, kurias sudaro atskiri labai mažų matmenų objektai, |
| --- | --- | --- |

G.

kadangi šiuo metu nėra visiškai suderintų apibrėžčių rinkinio, nors yra daug tarptautinių standartų arba šie standartai yra rengiami, ir pagal juos „nanoskalė“ – tai „vienas ar daugiau matmenų, lygių ar mažesnių nei 100 nm“, ir dažnai atskiriami:

—

nanoobjektai, kurie apibrėžiami kaip „atskiros medžiagų dalelės, kurių vienas, du arba trys išoriniai matmenys priskiriami nanoskalei“, t. y. kaip medžiagos, kurias sudaro atskiri labai mažų matmenų objektai,

| — | nanostruktūros medžiaga, kuri apibrėžiama kaip medžiaga, „turinti vidaus ar paviršiaus struktūrą, kurios dydis priskiriamas nanoskalei“, pvz., esama mažo matmens ertmių, |
| --- | --- |

—

nanostruktūros medžiaga, kuri apibrėžiama kaip medžiaga, „turinti vidaus ar paviršiaus struktūrą, kurios dydis priskiriamas nanoskalei“, pvz., esama mažo matmens ertmių,

| H. | kadangi nėra aiškios informacijos, ar nanomedžiagos iš tiesų naudojamos vartotojų produktams, pvz.:






  — | nors gerą vardą turinčių institucijų sąrašuose nurodyta daugiau negu 800 vartotojų produktų, kurie šiuo metu yra rinkoje ir kurie, gamintojų tvirtinimu, pagrįsti nanotechnologijomis, tačiau tų pačių gamintojų prekybos asociacijos abejoja šiais duomenimis ir laiko juos pervertintais nepateikdamos jokių konkrečių duomenų, |
| --- | --- | --- |

H.

kadangi nėra aiškios informacijos, ar nanomedžiagos iš tiesų naudojamos vartotojų produktams, pvz.:

—

nors gerą vardą turinčių institucijų sąrašuose nurodyta daugiau negu 800 vartotojų produktų, kurie šiuo metu yra rinkoje ir kurie, gamintojų tvirtinimu, pagrįsti nanotechnologijomis, tačiau tų pačių gamintojų prekybos asociacijos abejoja šiais duomenimis ir laiko juos pervertintais nepateikdamos jokių konkrečių duomenų,

| — | bendrovės sėkmingai reklamuoja nanomedžiagas, nes panašu, jog priešdėlis „nano“ daro teigiamą poveikį prekybai, tačiau jos iš visų jėgų priešinasi tam, kad būtų nustatyti objektyvūs ženklinimo reikalavimai, |
| --- | --- |

—

bendrovės sėkmingai reklamuoja nanomedžiagas, nes panašu, jog priešdėlis „nano“ daro teigiamą poveikį prekybai, tačiau jos iš visų jėgų priešinasi tam, kad būtų nustatyti objektyvūs ženklinimo reikalavimai,

| I. | kadangi norint pateikti patikimą informaciją apie nanomedžiagų panaudojimą reikia nustatyti aiškius pranešimo apie nanomedžiagų panaudojimą reikalavimus, teikti informaciją vartotojams ir visiškai įgyvendinti Direktyvą 2006/114/EB, |
| --- | --- |

I.

kadangi norint pateikti patikimą informaciją apie nanomedžiagų panaudojimą reikia nustatyti aiškius pranešimo apie nanomedžiagų panaudojimą reikalavimus, teikti informaciją vartotojams ir visiškai įgyvendinti Direktyvą 2006/114/EB,

| J. | kadangi, sprendžiant iš informacijos apie potencialius nanotechnologijų pranašumus, ateityje nanomedžiagos turėtų būti beveik neribotai taikomos įvairiausiose srityse, tačiau šioje informacijoje nepateikiama duomenų apie šiuo metu vykdomą nanomedžiagų naudojimą, |
| --- | --- |

J.

kadangi, sprendžiant iš informacijos apie potencialius nanotechnologijų pranašumus, ateityje nanomedžiagos turėtų būti beveik neribotai taikomos įvairiausiose srityse, tačiau šioje informacijoje nepateikiama duomenų apie šiuo metu vykdomą nanomedžiagų naudojimą,

| K. | kadangi kyla daug diskusijų dėl nanomedžiagų saugumo vertinimo galimybių; kadangi Europos Sąjungos moksliniai komitetai ir agentūros pabrėžia, kad trūksta ne tik pagrindinių duomenų, bet ir nėra šių duomenų rinkimo metodų; kadangi todėl Europos Sąjungai reikia daugiau investuoti į tinkamą nanomedžiagų vertinimą siekiant užpildyti žinių spragas ir, bendradarbiaujant su agentūromis ir tarptautiniais partneriais, kuo greičiau parengti ir taikyti vertinimo metodus ir tinkamą bei suderintą metrologiją ir nomenklatūrą, |
| --- | --- |

K.

kadangi kyla daug diskusijų dėl nanomedžiagų saugumo vertinimo galimybių; kadangi Europos Sąjungos moksliniai komitetai ir agentūros pabrėžia, kad trūksta ne tik pagrindinių duomenų, bet ir nėra šių duomenų rinkimo metodų; kadangi todėl Europos Sąjungai reikia daugiau investuoti į tinkamą nanomedžiagų vertinimą siekiant užpildyti žinių spragas ir, bendradarbiaujant su agentūromis ir tarptautiniais partneriais, kuo greičiau parengti ir taikyti vertinimo metodus ir tinkamą bei suderintą metrologiją ir nomenklatūrą,

| L. | kadangi Atsirandančių ir naujai nustatomų sveikatos pavojų mokslinio komiteto (angl. SCENIHR) nustatė kai kuriuos konkrečius pavojus sveikatai ir toksinį poveikį aplinkos organizmams, kuriuos sukėlė kai kurios nanomedžiagos; kadangi, be to, SCENIHR nustatė, kad iš esmės trūksta kokybiškų duomenų apie poveikį žmonėms ir aplinkai, ir padarė išvadą, kad reikia toliau plėtoti, pagrįsti ir standartizuoti žinias, susijusias su poveikio įvertinimo ir pavojų nustatymo metodais, |
| --- | --- |

L.

kadangi Atsirandančių ir naujai nustatomų sveikatos pavojų mokslinio komiteto (angl. SCENIHR) nustatė kai kuriuos konkrečius pavojus sveikatai ir toksinį poveikį aplinkos organizmams, kuriuos sukėlė kai kurios nanomedžiagos; kadangi, be to, SCENIHR nustatė, kad iš esmės trūksta kokybiškų duomenų apie poveikį žmonėms ir aplinkai, ir padarė išvadą, kad reikia toliau plėtoti, pagrįsti ir standartizuoti žinias, susijusias su poveikio įvertinimo ir pavojų nustatymo metodais,

| M. | kadangi šiuo metu pagal Septintąją mokslinių tyrimų pagrindų programą (angl. FP7) nanomedžiagų tyrimams aplinkos, sveikatos ir saugos aspektais skiriama tikrai nepakankamai lėšų; kadangi, be to, nanomedžiagų įvertinimo mokslinių tyrimų projektų vertinimo kriterijai, kad būtų suteiktos lėšos pagal FP7, yra pernelyg ribojantys (t. y. pagal šie kriterijai nėra pakankamai orientuoti į naujoves), taigi pagal šiuos kriterijus tinkamai neskatinamas greita mokslinių nanomedžiagų įvertinimo metodų plėtra; kadangi būtina skirti pakankamai išteklių moksliniams tyrimams, susijusiems su saugia nanomedžiagų plėtra ir naudojimu, |
| --- | --- |

M.

kadangi šiuo metu pagal Septintąją mokslinių tyrimų pagrindų programą (angl. FP7) nanomedžiagų tyrimams aplinkos, sveikatos ir saugos aspektais skiriama tikrai nepakankamai lėšų; kadangi, be to, nanomedžiagų įvertinimo mokslinių tyrimų projektų vertinimo kriterijai, kad būtų suteiktos lėšos pagal FP7, yra pernelyg ribojantys (t. y. pagal šie kriterijai nėra pakankamai orientuoti į naujoves), taigi pagal šiuos kriterijus tinkamai neskatinamas greita mokslinių nanomedžiagų įvertinimo metodų plėtra; kadangi būtina skirti pakankamai išteklių moksliniams tyrimams, susijusiems su saugia nanomedžiagų plėtra ir naudojimu,

| N. | kadangi žinios apie galimą nanomedžiagų poveikį sveikatai ir aplinkai labai atsilieka nuo rinkos pokyčių, atsižvelgiant į sparčius pokyčius nanomedžiagų srityje, todėl kyla esminis klausimas apie šiuo metu galiojančių taisyklių tinkamumą spręsti atsirandančių technologijų, pvz., nanomedžiagų, problemas per „realų terminą“, |
| --- | --- |

N.

kadangi žinios apie galimą nanomedžiagų poveikį sveikatai ir aplinkai labai atsilieka nuo rinkos pokyčių, atsižvelgiant į sparčius pokyčius nanomedžiagų srityje, todėl kyla esminis klausimas apie šiuo metu galiojančių taisyklių tinkamumą spręsti atsirandančių technologijų, pvz., nanomedžiagų, problemas per „realų terminą“,

| O. | kadangi 2006 m. rugsėjo 28 d. rezoliucijoje dėl nanotechnologijų Parlamentas, vadovaudamasis atsargumo principu, ragino atlikti sunkiai yrančių ir biologiškai neskaidomų nanodalelių poveikio tyrimą iki pradedant šias daleles gaminti ir pateikti į rinką, |
| --- | --- |

O.

kadangi 2006 m. rugsėjo 28 d. rezoliucijoje dėl nanotechnologijų Parlamentas, vadovaudamasis atsargumo principu, ragino atlikti sunkiai yrančių ir biologiškai neskaidomų nanodalelių poveikio tyrimą iki pradedant šias daleles gaminti ir pateikti į rinką,

| P. | kadangi pirmiau minėto Komisijos komunikato „Nanomedžiagų reglamentavimo aspektai“ vertė labai sumažėja, nes jame nepateikta informacijos apie konkrečias nanomedžiagų savybes, šių medžiagų faktinį naudojimą, potencialius pavojus bei jų pranašumus, o be to dėl to, kad neatsižvelgiama į dėl specifinio nanomedžiagų pobūdžio atsirandančius su teisės aktais ir politika susijusius iššūkius, taigi komunikate tik pateikiama bendra teisės aktų apžvalga, iš kurios matyti, kad į šiuo metu galiojančius Bendrijos teisės aktus neįtrauktos specialios su nanomedžiagomis susijusios nuostatos, |
| --- | --- |

P.

kadangi pirmiau minėto Komisijos komunikato „Nanomedžiagų reglamentavimo aspektai“ vertė labai sumažėja, nes jame nepateikta informacijos apie konkrečias nanomedžiagų savybes, šių medžiagų faktinį naudojimą, potencialius pavojus bei jų pranašumus, o be to dėl to, kad neatsižvelgiama į dėl specifinio nanomedžiagų pobūdžio atsirandančius su teisės aktais ir politika susijusius iššūkius, taigi komunikate tik pateikiama bendra teisės aktų apžvalga, iš kurios matyti, kad į šiuo metu galiojančius Bendrijos teisės aktus neįtrauktos specialios su nanomedžiagomis susijusios nuostatos,

| Q. | kadangi nanomedžiagoms turėtų būti taikomas atsargumo principu (20), gamintojo atsakomybės principu ir principu „moka teršėjas“ grindžiamas apimantis daugelį aspektų, diferencijuotas ir lengvai pritaikomas įstatymų rinkinys, siekiant užtikrinti saugią nanomedžiagų gamybą, saugų naudojimą ir šalinimą prieš teikiant atitinkamą technologiją į rinką, tuo pačiu metu išvengiant nuolatinio naudojimosi moratoriumu arba vienodo požiūrio į nanomedžiagų taikymą įvairiose srityse, |
| --- | --- |

Q.

kadangi nanomedžiagoms turėtų būti taikomas atsargumo principu (20), gamintojo atsakomybės principu ir principu „moka teršėjas“ grindžiamas apimantis daugelį aspektų, diferencijuotas ir lengvai pritaikomas įstatymų rinkinys, siekiant užtikrinti saugią nanomedžiagų gamybą, saugų naudojimą ir šalinimą prieš teikiant atitinkamą technologiją į rinką, tuo pačiu metu išvengiant nuolatinio naudojimosi moratoriumu arba vienodo požiūrio į nanomedžiagų taikymą įvairiose srityse,

| R. | kadangi dėl beveik neriboto nanotechnologijų taikymo atvejų tokiuose skirtinguose sektoriuose kaip pvz., elektronikos, tekstilės, biomedicinos, asmens priežiūros ir valymo priemonių, žemės ūkio maisto produktų gamybos ir energetikos sektoriuose, neįmanoma Bendrijos lygiu įtvirtinti bendro reglamentavimo pagrindo, |
| --- | --- |

R.

kadangi dėl beveik neriboto nanotechnologijų taikymo atvejų tokiuose skirtinguose sektoriuose kaip pvz., elektronikos, tekstilės, biomedicinos, asmens priežiūros ir valymo priemonių, žemės ūkio maisto produktų gamybos ir energetikos sektoriuose, neįmanoma Bendrijos lygiu įtvirtinti bendro reglamentavimo pagrindo,

| S. | kadangi pagal reglamento REACH nuostatas jau susitarta, kad reikia tolesnių gairių ir konsultacijų dėl nanomedžiagų, ypač dėl medžiagų identifikavimo, taip pat reikia pritaikyti rizikos vertinimo metodus; kadangi kruopščiai išnagrinėjus REACH matyti, kad yra keli trūkumai, susiję su nanomedžiagų reglamentavimu, |
| --- | --- |

S.

kadangi pagal reglamento REACH nuostatas jau susitarta, kad reikia tolesnių gairių ir konsultacijų dėl nanomedžiagų, ypač dėl medžiagų identifikavimo, taip pat reikia pritaikyti rizikos vertinimo metodus; kadangi kruopščiai išnagrinėjus REACH matyti, kad yra keli trūkumai, susiję su nanomedžiagų reglamentavimu,

| T. | kadangi atliekas reglamentuojantys teisės aktai, dėl to, kad juose nėra specialių nuostatų dėl nanomedžiagų, gali būti taikomi netinkamai, |
| --- | --- |

T.

kadangi atliekas reglamentuojantys teisės aktai, dėl to, kad juose nėra specialių nuostatų dėl nanomedžiagų, gali būti taikomi netinkamai,

| U. | kadangi dėl nanomedžiagų per visą jų veiklos ciklą kyla didelių sveikatos ir saugos darbe problemų, nes daugelis darbuotojų įvairiais gamybos etapais patiria šių medžiagų poveikį nežinodami, ar įgyvendinamos saugos procedūros ir priimtos apsaugos priemonės yra tinkamos ir veiksmingos; pažymi, kad tikėtina, jog darbuotojų, patiriančių nanomedžiagų poveikį, skaičius ir įvairovė ateityje didės, |
| --- | --- |

U.

kadangi dėl nanomedžiagų per visą jų veiklos ciklą kyla didelių sveikatos ir saugos darbe problemų, nes daugelis darbuotojų įvairiais gamybos etapais patiria šių medžiagų poveikį nežinodami, ar įgyvendinamos saugos procedūros ir priimtos apsaugos priemonės yra tinkamos ir veiksmingos; pažymi, kad tikėtina, jog darbuotojų, patiriančių nanomedžiagų poveikį, skaičius ir įvairovė ateityje didės,

| V. | kadangi reikšmingai pakeitimai, susiję su nanomedžiagomis, priimti pagal pirmojo svarstymo metu pasiekta Tarybos ir Europos Parlamento susitarimą, susijusį su naujos redakcijos kosmetikos priemonių direktyvos rengimu (21), taip pat reikšmingi pakeitimai, kuriuos Europos Parlamentas priėmė per pirmąjį svarstymą, atitinkamai persvarstydamas naujų maisto produktų reglamentą (22), rodo, kad tikrai reikia iš dalies pakeisti atitinkamus Bendrijos teisės aktus, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į nanomedžiagas, |
| --- | --- |

V.

kadangi reikšmingai pakeitimai, susiję su nanomedžiagomis, priimti pagal pirmojo svarstymo metu pasiekta Tarybos ir Europos Parlamento susitarimą, susijusį su naujos redakcijos kosmetikos priemonių direktyvos rengimu (21), taip pat reikšmingi pakeitimai, kuriuos Europos Parlamentas priėmė per pirmąjį svarstymą, atitinkamai persvarstydamas naujų maisto produktų reglamentą (22), rodo, kad tikrai reikia iš dalies pakeisti atitinkamus Bendrijos teisės aktus, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į nanomedžiagas,

| W. | kadangi dabartinės diskusijos dėl nanomedžiagų reglamentavimo aspektų daugiausia vyksta ekspertų grupėse, net jei dėl nanomedžiagų gali būti didelių socialinių pokyčių ir reikia didelio masto konsultacijų su visuomene, |
| --- | --- |

W.

kadangi dabartinės diskusijos dėl nanomedžiagų reglamentavimo aspektų daugiausia vyksta ekspertų grupėse, net jei dėl nanomedžiagų gali būti didelių socialinių pokyčių ir reikia didelio masto konsultacijų su visuomene,

| X. | kadangi dėl plačiai taikomų nanomedžiagų patentų, didelių patentavimo kainų ir dėl to, kad patentavimo paslaugos neteikiamos labai mažoms, mažoms ir vidutinio dydžio įmonėms (MVĮ), būtų sudaromos kliūtys tolesniam naujovių diegimui, |
| --- | --- |

X.

kadangi dėl plačiai taikomų nanomedžiagų patentų, didelių patentavimo kainų ir dėl to, kad patentavimo paslaugos neteikiamos labai mažoms, mažoms ir vidutinio dydžio įmonėms (MVĮ), būtų sudaromos kliūtys tolesniam naujovių diegimui,

| Y. | kadangi dėl galimo nanotechnologijų, biotechnologijų, biologijos, pažinimo mokslų ir informacijos technologijų susiliejimo gali kilti rimtų klausimų, susijusių su etika, sauga, saugumu ir pagrindinių teisių užtirkinimu, kurie turėtų būti analizuojami naujoje Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės nuomonėje, |
| --- | --- |

Y.

kadangi dėl galimo nanotechnologijų, biotechnologijų, biologijos, pažinimo mokslų ir informacijos technologijų susiliejimo gali kilti rimtų klausimų, susijusių su etika, sauga, saugumu ir pagrindinių teisių užtirkinimu, kurie turėtų būti analizuojami naujoje Europos mokslo etikos ir naujų technologijų grupės nuomonėje,

| Z. | kadangi Elgesio kodeksas yra pagrindinė priemonė siekiant saugių, integruotų ir atsakingų mokslinių nanomedžiagų tyrimų; kadangi šis Elgesio kodeksas turėtų būti patvirtintas ir jo turėtų laikytis visi gamintojai, ketinantys gaminti prekes ar jas teikti į rinką, |
| --- | --- |

Z.

kadangi Elgesio kodeksas yra pagrindinė priemonė siekiant saugių, integruotų ir atsakingų mokslinių nanomedžiagų tyrimų; kadangi šis Elgesio kodeksas turėtų būti patvirtintas ir jo turėtų laikytis visi gamintojai, ketinantys gaminti prekes ar jas teikti į rinką,

| AA. | kadangi persvarstant visus susijusius Bendrijos teisės aktus reikėtų vadovautis principu, taikomu nanomedžiagoms, kad nesant duomenų, jos nepateikiamos į rinką, |
| --- | --- |

AA.

kadangi persvarstant visus susijusius Bendrijos teisės aktus reikėtų vadovautis principu, taikomu nanomedžiagoms, kad nesant duomenų, jos nepateikiamos į rinką,

| 1. | yra įsitikinęs, kad nanomedžiagų naudojimas turėtų atitikti tikruosius piliečių poreikius, o jų nauda galėtų būti suvokta tik saugiai ir atsakingai vadovaujantis aiškiu norminiu ir politiniu pagrindu (įstatymais ir kitomis nuostatomis), kuriuo remiantis aiškiai sprendžiami dabartiniai ir būsimi nanomedžiagų taikymo klausimai, taip pat potencialių sveikatos, aplinkos ir saugumo problemų klausimai; |
| --- | --- |

1.

yra įsitikinęs, kad nanomedžiagų naudojimas turėtų atitikti tikruosius piliečių poreikius, o jų nauda galėtų būti suvokta tik saugiai ir atsakingai vadovaujantis aiškiu norminiu ir politiniu pagrindu (įstatymais ir kitomis nuostatomis), kuriuo remiantis aiškiai sprendžiami dabartiniai ir būsimi nanomedžiagų taikymo klausimai, taip pat potencialių sveikatos, aplinkos ir saugumo problemų klausimai;

| 2. | apgailestauja, kad tinkamai neįvertintas faktinis bendrųjų Bendrijos teisės nuostatų taikymas atsižvelgiant į tikrąjį nanomedžiagų pobūdį; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja, kad tinkamai neįvertintas faktinis bendrųjų Bendrijos teisės nuostatų taikymas atsižvelgiant į tikrąjį nanomedžiagų pobūdį;

| 3. | kol nėra tinkamai įvertinti galiojantys Bendrijos teisės aktai ir kadangi Bendrijos teisės aktuose nėra jokių specialių su nanomedžiagomis susijusių nuostatų, nesutinka su Komisijos išvada, kad a) remiantis šiuo metu galiojančiais teisės aktais iš principo reglamentuojama nanomedžiagų keliama rizika ir b) sveikatos apsaugą, saugą ir aplinką reikia daugiausia stiprinti gerinant galiojančių teisės aktų įgyvendinimą, kai dėl tinkamų duomenų ir nanomedžiagų keliamos rizikos vertinimo metodų stokos Komisija nepajėgia veiksmingai spręsti su šių medžiagų keliama rizika susijusių klausimų; |
| --- | --- |

3.

kol nėra tinkamai įvertinti galiojantys Bendrijos teisės aktai ir kadangi Bendrijos teisės aktuose nėra jokių specialių su nanomedžiagomis susijusių nuostatų, nesutinka su Komisijos išvada, kad a) remiantis šiuo metu galiojančiais teisės aktais iš principo reglamentuojama nanomedžiagų keliama rizika ir b) sveikatos apsaugą, saugą ir aplinką reikia daugiausia stiprinti gerinant galiojančių teisės aktų įgyvendinimą, kai dėl tinkamų duomenų ir nanomedžiagų keliamos rizikos vertinimo metodų stokos Komisija nepajėgia veiksmingai spręsti su šių medžiagų keliama rizika susijusių klausimų;

| 4. | mano, kad Europos Sąjungos propaguojamas „saugus, atsakingas ir integruotas požiūris“ į nanotechnologijas pažeidžiamas, nes trūksta informacijos apie jau pateiktų į rinką nanomedžiagų naudojimą ir saugą, ypač kai tai susiję su jautriu jų taikymu, tiesiogiai darant poveikį vartotojui; |
| --- | --- |

4.

mano, kad Europos Sąjungos propaguojamas „saugus, atsakingas ir integruotas požiūris“ į nanotechnologijas pažeidžiamas, nes trūksta informacijos apie jau pateiktų į rinką nanomedžiagų naudojimą ir saugą, ypač kai tai susiję su jautriu jų taikymu, tiesiogiai darant poveikį vartotojui;

| 5. | ragina Komisiją per dvejus metus peržiūrėti visus susijusius teisės aktus siekiant užtikrinti visų nanomedžiagų, naudojamų produktuose, galinčiuose daryti poveikį sveikatai, aplinkai ar saugai per jų veiklos ciklą, taikymo saugumą ir užtikrinti, kad teisės aktų nuostatos ir įgyvendinimo priemonės atspindėtų konkrečias nanomedžiagų savybes, dėl kurių darbuotojams, vartotojams ir (arba) aplinkai gali būti daromas poveikis; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją per dvejus metus peržiūrėti visus susijusius teisės aktus siekiant užtikrinti visų nanomedžiagų, naudojamų produktuose, galinčiuose daryti poveikį sveikatai, aplinkai ar saugai per jų veiklos ciklą, taikymo saugumą ir užtikrinti, kad teisės aktų nuostatos ir įgyvendinimo priemonės atspindėtų konkrečias nanomedžiagų savybes, dėl kurių darbuotojams, vartotojams ir (arba) aplinkai gali būti daromas poveikis;

| 6. | pabrėžia, kad tokia peržiūra būtina ne tik siekiant adekvačiai apsaugoti žmogaus sveikatą ir aplinką, bet ir norint suteikti ūkio subjektams saugumo ir nuspėjamumo bei užsitikrinti visuomenės pasitikėjimą; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad tokia peržiūra būtina ne tik siekiant adekvačiai apsaugoti žmogaus sveikatą ir aplinką, bet ir norint suteikti ūkio subjektams saugumo ir nuspėjamumo bei užsitikrinti visuomenės pasitikėjimą;

| 7. | ragina pradėti taikyti Bendrijos teisės aktuose išsamią moksliškai pagrįstą nanomedžiagų apibrėžtį, kaip dalį su nanomedžiagomis susijusių konkrečių horizontalių ir sektorinių teisės aktų pakeitimų; |
| --- | --- |

7.

ragina pradėti taikyti Bendrijos teisės aktuose išsamią moksliškai pagrįstą nanomedžiagų apibrėžtį, kaip dalį su nanomedžiagomis susijusių konkrečių horizontalių ir sektorinių teisės aktų pakeitimų;

| 8. | ragina Komisiją skatinti patvirtinti tarptautiniu lygiu suderintą nanomedžiagų apibrėžtį ir atsižvelgiant į tai priimti atitinkamą Europos teisinį pagrindą; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją skatinti patvirtinti tarptautiniu lygiu suderintą nanomedžiagų apibrėžtį ir atsižvelgiant į tai priimti atitinkamą Europos teisinį pagrindą;

| 9. | mano, kad ypač svarbu visapusiškai spręsti nanomedžiagų klausimą atsižvelgiant bent į teisės aktų dėl cheminių medžiagų (REACH, biocidai), maisto (pašarai, maisto papildai, maisto ir pašarų produktai, gaminami iš genetiškai modifikuotų organizmų), atitinkamų teisės aktų dėl darbuotojų saugos, taip pat teisės aktų dėl oro, vandens kokybės ir atliekų taikymo sritį; |
| --- | --- |

9.

mano, kad ypač svarbu visapusiškai spręsti nanomedžiagų klausimą atsižvelgiant bent į teisės aktų dėl cheminių medžiagų (REACH, biocidai), maisto (pašarai, maisto papildai, maisto ir pašarų produktai, gaminami iš genetiškai modifikuotų organizmų), atitinkamų teisės aktų dėl darbuotojų saugos, taip pat teisės aktų dėl oro, vandens kokybės ir atliekų taikymo sritį;

| 10. | ragina taikyti gamintojams, pageidaujantiems teikti nanomedžiagas į rinką, pareigą rūpintis; ir ragina juos laikytis Europos atsakingų mokslinių tyrimų nanomokslų ir nanotechnologijų srityse elgesio kodekso; |
| --- | --- |

10.

ragina taikyti gamintojams, pageidaujantiems teikti nanomedžiagas į rinką, pareigą rūpintis; ir ragina juos laikytis Europos atsakingų mokslinių tyrimų nanomokslų ir nanotechnologijų srityse elgesio kodekso;

| 11. | ragina visų pirma Komisiją įvertinti poreikį persvarstyti REACH reglamentą, inter alia, šiais aspektais:






  — | naudojama supaprastinta 1 tonos neviršijančių pagamintų arba importuotų nanomedžiagų registracija, |
| --- | --- | --- |

11.

ragina visų pirma Komisiją įvertinti poreikį persvarstyti REACH reglamentą, inter alia, šiais aspektais:

—

naudojama supaprastinta 1 tonos neviršijančių pagamintų arba importuotų nanomedžiagų registracija,

| — | visų nanomedžiagų, pripažintų naujomis medžiagomis nagrinėjimas, |
| --- | --- |

—

visų nanomedžiagų, pripažintų naujomis medžiagomis nagrinėjimas,

| — | cheminės saugos ataskaita, kurioje būtų pateikiamas visų įregistruotų nanomedžiagų poveikio įvertinimas, |
| --- | --- |

—

cheminės saugos ataskaita, kurioje būtų pateikiamas visų įregistruotų nanomedžiagų poveikio įvertinimas,

| — | taikomas reikalavimas informuoti apie visas nanomedžiagas, kurios pateiktos į rinką kaip atskiros medžiagos, arba kaip sudedamosios preparatų ar gaminių dalys; |
| --- | --- |

—

taikomas reikalavimas informuoti apie visas nanomedžiagas, kurios pateiktos į rinką kaip atskiros medžiagos, arba kaip sudedamosios preparatų ar gaminių dalys;

| 12. | ragina visų pirma Komisiją įvertinti poreikį peržiūrėti teisės aktus dėl atliekų, inter alia, šiais aspektais:






  — | įtraukti nanomedžiagas į atliekų sąrašą, pateiktą Sprendime 2000/532/EB (23), |
| --- | --- | --- |

12.

ragina visų pirma Komisiją įvertinti poreikį peržiūrėti teisės aktus dėl atliekų, inter alia, šiais aspektais:

—

įtraukti nanomedžiagas į atliekų sąrašą, pateiktą Sprendime 2000/532/EB (23),

| — | persvarstyti atliekų priėmimo į sąvartynus kriterijus, nustatytus Sprendime 2003/33/EB (24); |
| --- | --- |

—

persvarstyti atliekų priėmimo į sąvartynus kriterijus, nustatytus Sprendime 2003/33/EB (24);

| — | persvarstyti atitinkamas taršos ribines vertes, taikomas deginant atliekas, kad mase grindžiami matmenys būtų papildyti metrikomis, grindžiamomis dalelių skaičiumi ir (arba) paviršiumi; |
| --- | --- |

—

persvarstyti atitinkamas taršos ribines vertes, taikomas deginant atliekas, kad mase grindžiami matmenys būtų papildyti metrikomis, grindžiamomis dalelių skaičiumi ir (arba) paviršiumi;

| 13. | ragina visų pirma Komisiją įvertinti poreikį peržiūrėti teršalų išmetimo ribines vertes ir aplinkos kokybės standartus orą ir vandenį reglamentuojančiuose teisės aktuose, kad būtų papildyti mase pagrįsti matmenys matmenimis, pagrįstais dalelių skaičiumi ir (arba) paviršiumi siekiant tinkamai atsižvelgti į nanomedžiagas; |
| --- | --- |

13.

ragina visų pirma Komisiją įvertinti poreikį peržiūrėti teršalų išmetimo ribines vertes ir aplinkos kokybės standartus orą ir vandenį reglamentuojančiuose teisės aktuose, kad būtų papildyti mase pagrįsti matmenys matmenimis, pagrįstais dalelių skaičiumi ir (arba) paviršiumi siekiant tinkamai atsižvelgti į nanomedžiagas;

| 14. | pabrėžia, kad labai svarbu, jog Komisija ir (arba) valstybės narės, spręsdamos klausimus dėl nanomedžiagų, užtikrintų visišką Bendrijos teisės aktų dėl darbuotojų saugos ir saugumo laikymąsi ir jų taikymą, įskaitant tinkamus sveikatos ir saugos specialistų mokymus, bei užkirstų kelią galimai žalingam nanomedžiagų poveikiui; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad labai svarbu, jog Komisija ir (arba) valstybės narės, spręsdamos klausimus dėl nanomedžiagų, užtikrintų visišką Bendrijos teisės aktų dėl darbuotojų saugos ir saugumo laikymąsi ir jų taikymą, įskaitant tinkamus sveikatos ir saugos specialistų mokymus, bei užkirstų kelią galimai žalingam nanomedžiagų poveikiui;

| 15. | ragina visų pirma Komisiją įvertinti poreikį peržiūrėti teisės aktus dėl darbuotojų saugos šiais aspektais:






  — | nanomedžiagos naudojamos tik uždarose sistemose ar kitais būdais, kuriais nedaromas poveikis darbuotojams ir kol nėra galimybės patikimai nustatyti poveikį ir jį kontroliuoti; |
| --- | --- | --- |

15.

ragina visų pirma Komisiją įvertinti poreikį peržiūrėti teisės aktus dėl darbuotojų saugos šiais aspektais:

—

nanomedžiagos naudojamos tik uždarose sistemose ar kitais būdais, kuriais nedaromas poveikis darbuotojams ir kol nėra galimybės patikimai nustatyti poveikį ir jį kontroliuoti;

| — | aiškus gamintojų ir darbdavių atsakomybės, atsirandančios dėl nanomedžiagų naudojimo, nustatymas, |
| --- | --- |

—

aiškus gamintojų ir darbdavių atsakomybės, atsirandančios dėl nanomedžiagų naudojimo, nustatymas,

| — | klausimas, ar aptariami visi poveikio būdai (medžiagoms patekus į kvėpavimo takus, ant odos ir kitur); |
| --- | --- |

—

klausimas, ar aptariami visi poveikio būdai (medžiagoms patekus į kvėpavimo takus, ant odos ir kitur);

| 16. | ragina Komisiją iki 2011 m. parengti skirtingo tipo nanomedžiagų ir skirtingo jų naudojimo Europos rinkoje aprašą laikantis pagrįstų komercinių paslapčių, pvz., receptų, ir šį aprašą paskelbti viešai; be to, ragina Komisiją tuo pačiu metu informuoti apie šių nanomedžiagų saugumą; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją iki 2011 m. parengti skirtingo tipo nanomedžiagų ir skirtingo jų naudojimo Europos rinkoje aprašą laikantis pagrįstų komercinių paslapčių, pvz., receptų, ir šį aprašą paskelbti viešai; be to, ragina Komisiją tuo pačiu metu informuoti apie šių nanomedžiagų saugumą;

| 17. | pakartoja savo raginimą teikti vartotojams informaciją apie nanomedžiagų naudojimą vartojimo prekėse: ženklinant produktą turėtų būti aiškiai nurodytos visos sudedamosios dalys, t. y. medžiagose, mišiniuose ar daiktuose esančios nanomedžiagos (pvz., sudedamųjų dalių sąraše šalia šių dalių skliausteliuose turėtų būti nurodyta žodžio dalis „nano“); |
| --- | --- |

17.

pakartoja savo raginimą teikti vartotojams informaciją apie nanomedžiagų naudojimą vartojimo prekėse: ženklinant produktą turėtų būti aiškiai nurodytos visos sudedamosios dalys, t. y. medžiagose, mišiniuose ar daiktuose esančios nanomedžiagos (pvz., sudedamųjų dalių sąraše šalia šių dalių skliausteliuose turėtų būti nurodyta žodžio dalis „nano“);

| 18. | ragina visiškai įgyvendinti Direktyvą 2006/114/EB ir užtikrinti, kad nebūtų skelbiama su nanomedžiagomis susijusi klaidinanti reklama; |
| --- | --- |

18.

ragina visiškai įgyvendinti Direktyvą 2006/114/EB ir užtikrinti, kad nebūtų skelbiama su nanomedžiagomis susijusi klaidinanti reklama;

| 19. | ragina skubiai parengti tinkamus bandymų atskaitas ir metrologinius standartus nanomedžiagų įvertinti taikant daugiadisciplininį principą galimam darbuotojų, vartotojų ir aplinkos sąlyčiui su nanomedžiagomis per visą jų veiklos ciklą, įskaitant nelaimingų atsitikimų atvejus, ir jų keliamą pavojų; |
| --- | --- |

19.

ragina skubiai parengti tinkamus bandymų atskaitas ir metrologinius standartus nanomedžiagų įvertinti taikant daugiadisciplininį principą galimam darbuotojų, vartotojų ir aplinkos sąlyčiui su nanomedžiagomis per visą jų veiklos ciklą, įskaitant nelaimingų atsitikimų atvejus, ir jų keliamą pavojų;

| 20. | ragina gerokai padidinti nanomedžiagų ekologinių, sveikatos ir saugos aspektų per visą jų būvio ciklą mokslinių tyrimų finansavimą, pvz., įsteigiant specialų Europos fondą pagal Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologijų vystymo ir demonstruojamosios veiklos programą (angl. FP7); be to, ypač ragina Komisiją peržiūrėti pagal FP7 taikomus kriterijus, kad remiantis FP7 būtų pritraukta ir finansuojama gerokai daugiau mokslinių tyrimų ir patobulinta mokslinė nanomedžiagų vertinimo metodika; |
| --- | --- |

20.

ragina gerokai padidinti nanomedžiagų ekologinių, sveikatos ir saugos aspektų per visą jų būvio ciklą mokslinių tyrimų finansavimą, pvz., įsteigiant specialų Europos fondą pagal Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologijų vystymo ir demonstruojamosios veiklos programą (angl. FP7); be to, ypač ragina Komisiją peržiūrėti pagal FP7 taikomus kriterijus, kad remiantis FP7 būtų pritraukta ir finansuojama gerokai daugiau mokslinių tyrimų ir patobulinta mokslinė nanomedžiagų vertinimo metodika;

| 21. | ragina Komisiją skatinti valstybių narių koordinavimą ir mainus nanomedžiagų mokslinių tyrimų ir plėtros, rizikos vertinimo, gairių kūrimo ir reglamentavimo srityje naudojantis esamomis priemonėmis (pvz., REACH kompetentingų institucijų padalinius nanomedžiagų klausimais) arba, esant reikalui, sukuriant papildomas priemones; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją skatinti valstybių narių koordinavimą ir mainus nanomedžiagų mokslinių tyrimų ir plėtros, rizikos vertinimo, gairių kūrimo ir reglamentavimo srityje naudojantis esamomis priemonėmis (pvz., REACH kompetentingų institucijų padalinius nanomedžiagų klausimais) arba, esant reikalui, sukuriant papildomas priemones;

| 22. | ragina Komisiją ir valstybes nares kuo greičiau pasiūlyti įsteigti nuolatinį nepriklausomą Europos tinklą, skirtą nanotechnologijų ir nanomedžiagų stebėsenai, taip pat pagrindinių ir taikomųjų tyrimų programą, susijusią su šios stebėsenos metodika (ypač metrologija, aptikimu, toksiškumu ir epidemiologija); |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją ir valstybes nares kuo greičiau pasiūlyti įsteigti nuolatinį nepriklausomą Europos tinklą, skirtą nanotechnologijų ir nanomedžiagų stebėsenai, taip pat pagrindinių ir taikomųjų tyrimų programą, susijusią su šios stebėsenos metodika (ypač metrologija, aptikimu, toksiškumu ir epidemiologija);

| 23. | prašo Komisijos ir valstybių narių organizuoti ES lygiu viešas diskusijas nanotechnologijų ir nanomedžiagų bei nanomedžiagų reglamentavimo aspektų klausimais; |
| --- | --- |

23.

prašo Komisijos ir valstybių narių organizuoti ES lygiu viešas diskusijas nanotechnologijų ir nanomedžiagų bei nanomedžiagų reglamentavimo aspektų klausimais;

| 24. | pripažįsta, kad svarbu panaikinti kliūtis, kurios trukdo visų pirma labai mažoms įmonėms ir MVĮ naudotis patentais ir kartu ragina apriboti teises į patentą, jas taikant konkretaus nanomedžiagų panaudojimo ar jų gamybos metodo taikymo atveju (šis apribojimas išimties tvarka turėtų būti taikomas tik pačioms nanomedžiagoms), siekiant nesudaryti kliūčių diegti naujoves; |
| --- | --- |

24.

pripažįsta, kad svarbu panaikinti kliūtis, kurios trukdo visų pirma labai mažoms įmonėms ir MVĮ naudotis patentais ir kartu ragina apriboti teises į patentą, jas taikant konkretaus nanomedžiagų panaudojimo ar jų gamybos metodo taikymo atveju (šis apribojimas išimties tvarka turėtų būti taikomas tik pačioms nanomedžiagoms), siekiant nesudaryti kliūčių diegti naujoves;

| 25. | mano, kad tinkamu metu turėtų būti parengtos griežtos etikos gairės, ypač susijusios su nanomedicina; šios gairės turėtų apimti teisę į privatų gyvenimą, į laisvą ir žinant visas pasekmes duotą sutikimą ir į tyrimų, kurie atliekami siekiant nustatyti poveikį žmogaus organizmui nesivadovaujant gydymo tikslais, ribas; be to, turėtų būti skatinama ši perspektyvi tarpdisciplininė sritis, aprėpianti naujausias technologijas, pvz., molekulinių atvaizdų išgavimą ir diagnostiką, kurias pasitelkus galima anksti diagnozuoti ir pažangiai bei išlaidų požiūriu veiksmingai gydyti daugelį ligų; ragina Europos mokslo etikos ir naujųjų technologijų grupę parengti šiuo klausimu nuomonę remiantis jos 2007 m. sausio 17 d. nuomone Nr. 21 „Etiniai nanomedicinos aspektai“, taip pat remiantis ES etikos institucijų parengta nuomone etikos klausimais ir tarptautinių organizacijų, pvz., UNESCO, darbais; |
| --- | --- |

25.

mano, kad tinkamu metu turėtų būti parengtos griežtos etikos gairės, ypač susijusios su nanomedicina; šios gairės turėtų apimti teisę į privatų gyvenimą, į laisvą ir žinant visas pasekmes duotą sutikimą ir į tyrimų, kurie atliekami siekiant nustatyti poveikį žmogaus organizmui nesivadovaujant gydymo tikslais, ribas; be to, turėtų būti skatinama ši perspektyvi tarpdisciplininė sritis, aprėpianti naujausias technologijas, pvz., molekulinių atvaizdų išgavimą ir diagnostiką, kurias pasitelkus galima anksti diagnozuoti ir pažangiai bei išlaidų požiūriu veiksmingai gydyti daugelį ligų; ragina Europos mokslo etikos ir naujųjų technologijų grupę parengti šiuo klausimu nuomonę remiantis jos 2007 m. sausio 17 d. nuomone Nr. 21 „Etiniai nanomedicinos aspektai“, taip pat remiantis ES etikos institucijų parengta nuomone etikos klausimais ir tarptautinių organizacijų, pvz., UNESCO, darbais;

| 26. | ragina Komisiją ir valstybes nares atkreipti ypatingą dėmesį į socialinį nanotechnologijų plėtros aspektą; taip pat mano, kad kuo anksčiau turėtų būti užtikrintas aktyvus susijusių socialinių partnerių dalyvavimas; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją ir valstybes nares atkreipti ypatingą dėmesį į socialinį nanotechnologijų plėtros aspektą; taip pat mano, kad kuo anksčiau turėtų būti užtikrintas aktyvus susijusių socialinių partnerių dalyvavimas;

| 27. | ragina Komisiją įvertinti poreikį persvarstyti teisės aktus, skirtus problemoms dėl nanomedžiagų, kurios atsiranda kaip netyčiniai šalutiniai produktai deginimo metu, veiksmingai sąnaudų požiūriu spręsti, |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją įvertinti poreikį persvarstyti teisės aktus, skirtus problemoms dėl nanomedžiagų, kurios atsiranda kaip netyčiniai šalutiniai produktai deginimo metu, veiksmingai sąnaudų požiūriu spręsti,

| 28. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

28.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 306 E, 2006 12 15, p. 426.

(2)  Nuomonė dėl mokslinių esamų ir siūlomų apibrėžčių, siejamų su nanomokslų ir nanotechnologijų produktais, aspektų; 2007 m. lapkričio 29 d.; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_012.pdf Papildoma Komisijos tarnybų informacija apie SCENIHR nuomonę dėl mokslinių esamų ir siūlomų apibrėžčių, siejamų su nanomokslu ir nanotechnologijų produktais, aspektų; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_oc_012.pdf Nuomonė dėl rizikos vertinimo metodikos, pagal kurią vertinama nanomedžiagų keliama rizika, tinkamumo remiantis techniniais rekomendaciniais naujų ir esamų medžiagų dokumentais; 2007 m. birželio 21–22 d., http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_010.pdf Pakeistoji nuomonė (po viešų konsultacijų) dėl esamos metodikos, skirtos naudojant nanotechnologijas sukurtų ir papildomų produktų galimai rizikai vertinti, tinkamumo; 10 m. kovo 2006 d., http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_003b.pdf Nuomonė dėl nanotechnologijų produktų rizikos vertinimo, 2009 m. sausio 19 d.; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_023.pdf

(3)  Nuomonė dėl kosmetikai naudojamų nanomedžiagų saugumo; 2007 m. gruodžio 18 d., http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_sccp/docs/sccp_o_123.pdf

(4)  Nuomonė Nr. 21, 2007 m. sausio 17 d.

(5)  OL L 396, 2006 12 30, p. 1.

(6)  OL L 123, 1998 4 24, p. 1.

(7)  OL L 183, 1989 6 29, p. 1.

(8)  OL L 11, 2002 1 15, p. 4.

(9)  OL L 262, 1976 9 27, p. 169.

(10)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

(11)  OL L 354, 2008 12 31, p. 16.

(12)  OL L 109, 2000 5 6, p. 29.

(13)  OL L 268, 2003 10 18, p. 24.

(14)  OL L 43, 1997 2 14, p. 1.

(15)  OL L 353, 2008 12 31, p. 1.

(16)  OL L 24, 2008 1 29, p. 8.

(17)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

(18)  OL L 114, 2006 4 27, p. 9.

(19)  OL L 376, 2006 12 27, p. 21.

(20)  2000 m. vasario 2 d. Komisijos komunikatas dėl atsargumo principo (COM(2000)0001).

(21)  2009 m. kovo 24 d. Europos Parlamento pozicija, Priimti tekstai P6_TA(2009)0158.

(22)  2009 m. kovo 25 d. Europos Parlamento pozicija, Priimti tekstai P6_TA(2009)0171.

(23)  2000 m. gegužės 3 d. Komisijos sprendimas 2000/532/EB, keičiantis Sprendimą 94/3/EB, nustatantį atliekų sąrašą pagal Tarybos direktyvos 75/442/EEB dėl atliekų 1 straipsnio a dalį, ir Tarybos sprendimą 94/904/EB, nustatantį pavojingų atliekų sąrašą pagal Tarybos direktyvos 91/689/EEB dėl pavojingų medžiagų 1 straipsnio 4 dalį (OL L 226, 2000 9 6, p. 3).

(24)  2002 gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2003/33/EB, kuriuo pagal Direktyvos 1999/31/EB 16 straipsnį ir II priedą nustatomi atliekų priėmimo į sąvartynus kriterijai ir tvarka (OL L 11, 2003 1 16, p. 27).

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/90 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/90

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisMetinės diskusijos dėl 2008 m. pasiektos pažangos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje (ES sutarties 2 ir 39 straipsniai)

P6_TA(2009)0329

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kasmetinių diskusijų dėl 2008 m. pasiektos pažangos kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę (ES sutarties 2 ir 39 straipsniai)

2010/C 184 E/19

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į ES sutarties 2, 6 ir 39 straipsnius ir į EB sutarties 13, 17–22, 61–69, 255 ir 286 straipsnius, kurie yra esminis teisinis pagrindas ES ir Bendrijos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei plėtoti,

atsižvelgdamas į klausimus žodžiu Tarybai (B6–0489/2008) ir Komisijai (B6–0494/2008), dėl kurių diskutuota 2008 m. gruodžio 17 d. plenariniame posėdyje,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi praėjus dešimčiai metų po Amsterdamo sutarties įsigaliojimo:






  — | toli pažengta plėtojant ES teisingumo, laisvės ir saugumo acquis, taigi patvirtintas valstybių narių sprendimas kuo labiau įtraukti Europos Sąjungos institucijas į šios srities politikos kūrimo procesą siekiant, kad Sąjungos piliečiams būtų užtikrinta laisvė, saugumas ir teisingumas, |
| --- | --- | --- |

A.

kadangi praėjus dešimčiai metų po Amsterdamo sutarties įsigaliojimo:

—

toli pažengta plėtojant ES teisingumo, laisvės ir saugumo acquis, taigi patvirtintas valstybių narių sprendimas kuo labiau įtraukti Europos Sąjungos institucijas į šios srities politikos kūrimo procesą siekiant, kad Sąjungos piliečiams būtų užtikrinta laisvė, saugumas ir teisingumas,

| — | remiantis Eurobarometro periodinėmis apklausomis, dauguma ES piliečių vis labiau jaučia pridėtinę ES lygmeniu vykdomos veiklos vertę palyginti su tik nacionaliniu lygmeniu vykdoma veikla, o du trečdaliai piliečių pritaria ES lygmens veiksmams, kuriais propaguojamos ir ginamos pagrindinės teisės (įskaitant vaikų teises) ir kovojama su organizuotu nusikalstamumu bei terorizmu, ir tik 18 proc. mano, kad ES lygmens veiksmai neduoda jokios papildomos naudos, |
| --- | --- |

—

remiantis Eurobarometro periodinėmis apklausomis, dauguma ES piliečių vis labiau jaučia pridėtinę ES lygmeniu vykdomos veiklos vertę palyginti su tik nacionaliniu lygmeniu vykdoma veikla, o du trečdaliai piliečių pritaria ES lygmens veiksmams, kuriais propaguojamos ir ginamos pagrindinės teisės (įskaitant vaikų teises) ir kovojama su organizuotu nusikalstamumu bei terorizmu, ir tik 18 proc. mano, kad ES lygmens veiksmai neduoda jokios papildomos naudos,

| B. | kadangi minėtieji teigiami veiksniai negali atsverti:






  — | ES sprendimų priėmimo procesui vis dar būdingo teisinio silpnumo ir sudėtingumo, ypač kai tai susiję su policijos ir teismų bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, kuriam stinga tinkamos demokratinės ir teisminės kontrolės ES lygmeniu, |
| --- | --- | --- |

B.

kadangi minėtieji teigiami veiksniai negali atsverti:

—

ES sprendimų priėmimo procesui vis dar būdingo teisinio silpnumo ir sudėtingumo, ypač kai tai susiję su policijos ir teismų bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, kuriam stinga tinkamos demokratinės ir teisminės kontrolės ES lygmeniu,

| — | daugumos valstybių narių nenoro stiprinti politiką, susijusią su pagrindinėmis ir pilietinėmis teisėmis; be to, panašu, kad, siekiant vengti vadovavimosi dvigubais standartais toje pačioje valstybėje narėje, vis svarbiau skirti daugiau dėmesio ne tik tarpvalstybinėms byloms, |
| --- | --- |

—

daugumos valstybių narių nenoro stiprinti politiką, susijusią su pagrindinėmis ir pilietinėmis teisėmis; be to, panašu, kad, siekiant vengti vadovavimosi dvigubais standartais toje pačioje valstybėje narėje, vis svarbiau skirti daugiau dėmesio ne tik tarpvalstybinėms byloms,

| — | tebesančio poreikio toliau vystyti ir teisingai įgyvendinti bendrą ES imigracijos ir prieglobsčio politiką, kurios įgyvendinimas atsilieka nuo grafiko, dėl kurio susitarta pagal Hagos programą ir Europos imigracijos ir prieglobsčio paktą, |
| --- | --- |

—

tebesančio poreikio toliau vystyti ir teisingai įgyvendinti bendrą ES imigracijos ir prieglobsčio politiką, kurios įgyvendinimas atsilieka nuo grafiko, dėl kurio susitarta pagal Hagos programą ir Europos imigracijos ir prieglobsčio paktą,

| — | sunkumų, su kuriais Komisija susiduria užtikrindama punktualų ir teisingą daugelio neseniai priimtų Bendrijos teisės aktų įgyvendinimą, tvarkydama didžiulius korespondencijos ir skundų srautus bei susidorodama su didėjančiu darbo su bylomis dėl pažeidimų krūviu, |
| --- | --- |

—

sunkumų, su kuriais Komisija susiduria užtikrindama punktualų ir teisingą daugelio neseniai priimtų Bendrijos teisės aktų įgyvendinimą, tvarkydama didžiulius korespondencijos ir skundų srautus bei susidorodama su didėjančiu darbo su bylomis dėl pažeidimų krūviu,

| — | būtinybės labiau įtraukti Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus į tikrojo ES teisės aktų vietos poveikio vertinimą, |
| --- | --- |

—

būtinybės labiau įtraukti Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus į tikrojo ES teisės aktų vietos poveikio vertinimą,

| — | vis dar nepakankamai išplėtoto pilietinės visuomenės ir suinteresuotų subjektų tinklo kiekvienoje iš laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės politikos sričių; verta pastebėti, kad tik visai neseniai valstybių narių teisingumo ministrai nusprendė sukurti tinklą, skirtą jų nacionalinių teisės aktų daugiašaliam stiprinimui užtikrinti, o tai turėtų būti daroma ir kitose laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės srityse, |
| --- | --- |

—

vis dar nepakankamai išplėtoto pilietinės visuomenės ir suinteresuotų subjektų tinklo kiekvienoje iš laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės politikos sričių; verta pastebėti, kad tik visai neseniai valstybių narių teisingumo ministrai nusprendė sukurti tinklą, skirtą jų nacionalinių teisės aktų daugiašaliam stiprinimui užtikrinti, o tai turėtų būti daroma ir kitose laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės srityse,

| — | fakto, kad net ES agentūrų bendradarbiavimas vystomas lėtai, o didėjant skaičiui kitų institucijų, skirtų operatyvinėms užduotims ES lygmeniu vykdyti, padėtis gali tapti dar sudėtingesnė, |
| --- | --- |

—

fakto, kad net ES agentūrų bendradarbiavimas vystomas lėtai, o didėjant skaičiui kitų institucijų, skirtų operatyvinėms užduotims ES lygmeniu vykdyti, padėtis gali tapti dar sudėtingesnė,

| C. | kadangi būtina priminti, kad:






  — | Parlamentui patvirtinus savo 2008 m. rugsėjo 25 d. rezoliuciją dėl kasmetinių diskusijų dėl 2007 m. pasiektos pažangos kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę (ES Sutarties 2 ir 39 straipsniai) (1) ir po 2008 m. gruodžio mėn. plenarinio posėdžio metu vykusių diskusijų dėl pagrindinių teisių apsaugos Europos Sąjungoje ir dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės pažangos, Taryba ir Komisija ir toliau laikosi atsargios pozicijos, |
| --- | --- | --- |

C.

kadangi būtina priminti, kad:

—

Parlamentui patvirtinus savo 2008 m. rugsėjo 25 d. rezoliuciją dėl kasmetinių diskusijų dėl 2007 m. pasiektos pažangos kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę (ES Sutarties 2 ir 39 straipsniai) (1) ir po 2008 m. gruodžio mėn. plenarinio posėdžio metu vykusių diskusijų dėl pagrindinių teisių apsaugos Europos Sąjungoje ir dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės pažangos, Taryba ir Komisija ir toliau laikosi atsargios pozicijos,

| — | nacionaliniai parlamentai pritarė visapusiškesniam parlamentų bendradarbiavimui, ypač laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės srityje, ir tai rodo jų indėlis į bendrąsias diskusijas, taip pat į diskusijas konkrečiais klausimais, pvz., dėl ES skaidrumo taisyklių persvarstymo, dėl 2002 m. birželio 13 d. Tarybos pamatinio sprendimo 2002/475/TVR dėl kovos su terorizmu (2), dėl naujojo ES teisės akto dėl keleivio duomenų įrašo (3), dėl 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimų narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (4) įgyvendinimo, dėl 2003 m. sausio 27 d. Tarybos direktyvos 2003/9/EB, nustatančios minimalias normas dėl prieglobsčio prašytojų priėmimo, (5) vertinimo ir dėl teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose ir civilinėse bylose įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

nacionaliniai parlamentai pritarė visapusiškesniam parlamentų bendradarbiavimui, ypač laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės srityje, ir tai rodo jų indėlis į bendrąsias diskusijas, taip pat į diskusijas konkrečiais klausimais, pvz., dėl ES skaidrumo taisyklių persvarstymo, dėl 2002 m. birželio 13 d. Tarybos pamatinio sprendimo 2002/475/TVR dėl kovos su terorizmu (2), dėl naujojo ES teisės akto dėl keleivio duomenų įrašo (3), dėl 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimų narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (4) įgyvendinimo, dėl 2003 m. sausio 27 d. Tarybos direktyvos 2003/9/EB, nustatančios minimalias normas dėl prieglobsčio prašytojų priėmimo, (5) vertinimo ir dėl teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose ir civilinėse bylose įgyvendinimo,

| 1. | ragina valstybes nares, kurios dar neratifikavo Lisabonos sutarties, kuo skubiau tai padaryti, kadangi remiantis šia sutartimi būtų užpildytos svarbesnės laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės politikos spragos, t. y.:






  — | būtų sukurta nuoseklesnė, skaidresnė ir teisiškai pagrįsta sistema, |
| --- | --- | --- |

1.

ragina valstybes nares, kurios dar neratifikavo Lisabonos sutarties, kuo skubiau tai padaryti, kadangi remiantis šia sutartimi būtų užpildytos svarbesnės laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės politikos spragos, t. y.:

—

būtų sukurta nuoseklesnė, skaidresnė ir teisiškai pagrįsta sistema,

| — | būtų sustiprinta pagrindinių teisių apsauga įpareigojant laikytis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (Chartijos) nuostatų ir sudarant sąlygas ES tapti Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos šalimi, |
| --- | --- |

—

būtų sustiprinta pagrindinių teisių apsauga įpareigojant laikytis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (Chartijos) nuostatų ir sudarant sąlygas ES tapti Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos šalimi,

| — | būtų suteikta daugiau galių Sąjungos piliečiams ir pilietinei visuomenei įtraukiant juos į teisėkūros procesą ir numatant jiems daugiau galimybių kreiptis į Europos Bendrijų Teisingumo Teismą (ETT), |
| --- | --- |

—

būtų suteikta daugiau galių Sąjungos piliečiams ir pilietinei visuomenei įtraukiant juos į teisėkūros procesą ir numatant jiems daugiau galimybių kreiptis į Europos Bendrijų Teisingumo Teismą (ETT),

| — | Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai būtų įtraukti į ES politikos vertinimą, taigi Europos ir nacionalinės administravimo institucijos būtų labiau atskaitingos; |
| --- | --- |

—

Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai būtų įtraukti į ES politikos vertinimą, taigi Europos ir nacionalinės administravimo institucijos būtų labiau atskaitingos;

| 2. | ragina Europos Vadovų Tarybą, Tarybą ir Komisiją:






  a) | oficialiai įtraukti naujai išrinktą Europos Parlamentą į kitos daugiametės laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės programos 2010–2014 m. tvirtinimą, kadangi įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Taryba ir Parlamentas turėtų labiausiai dalyvauti įgyvendinant šią programą pagal bendro sprendimo procedūrą; atsižvelgiant į tai, kad ši daugiametė programa taip pat turėtų būti gerokai platesnio užmojo negu siūloma Tarybos ateities grupių ataskaitose, būtina įtraukti ir nacionalinius parlamentus, kadangi jie turėtų atlikti esminį vaidmenį nustatydami prioritetus ir įgyvendindami juos nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- | --- |

2.

ragina Europos Vadovų Tarybą, Tarybą ir Komisiją:

a)

oficialiai įtraukti naujai išrinktą Europos Parlamentą į kitos daugiametės laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės programos 2010–2014 m. tvirtinimą, kadangi įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Taryba ir Parlamentas turėtų labiausiai dalyvauti įgyvendinant šią programą pagal bendro sprendimo procedūrą; atsižvelgiant į tai, kad ši daugiametė programa taip pat turėtų būti gerokai platesnio užmojo negu siūloma Tarybos ateities grupių ataskaitose, būtina įtraukti ir nacionalinius parlamentus, kadangi jie turėtų atlikti esminį vaidmenį nustatydami prioritetus ir įgyvendindami juos nacionaliniu lygmeniu;

| b) | skirti daugiau dėmesio būsimajai daugiametei programai, o pirmiausia – siekiui gerinti pagrindines ir pilietines teises, kaip neseniai rekomendavo Parlamentas savo 2009 m. sausio 14 d. rezoliucijoje dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2004–2008 m. (6), t. y. išsamiau suformuluoti Chartijoje išdėstytus tikslus ir principus, kuriuos institucijos paskelbė 2000 m. Nicoje ir pakartojo 2007 m. gruodžio 12 d. Strasbūre; |
| --- | --- |

b)

skirti daugiau dėmesio būsimajai daugiametei programai, o pirmiausia – siekiui gerinti pagrindines ir pilietines teises, kaip neseniai rekomendavo Parlamentas savo 2009 m. sausio 14 d. rezoliucijoje dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2004–2008 m. (6), t. y. išsamiau suformuluoti Chartijoje išdėstytus tikslus ir principus, kuriuos institucijos paskelbė 2000 m. Nicoje ir pakartojo 2007 m. gruodžio 12 d. Strasbūre;

| 3. | mano, kad Komisijai derėtų nedelsiant:






  a) | skubiai imtis iniciatyvų piliečių teisių, pvz., teisės į duomenų apsaugą, diplomatinę ir konsulinę apsaugą bei laisvės judėti ir pasirinkti gyvenamąją vietą, apsaugai sustiprinti; |
| --- | --- | --- |

3.

mano, kad Komisijai derėtų nedelsiant:

a)

skubiai imtis iniciatyvų piliečių teisių, pvz., teisės į duomenų apsaugą, diplomatinę ir konsulinę apsaugą bei laisvės judėti ir pasirinkti gyvenamąją vietą, apsaugai sustiprinti;

| b) | kuriant konsultavimosi priemones ir remiant suinteresuotų subjektų tinklus parengti priemones, skirtas užtikrinti aktyvesniam piliečių dalyvavimui nustatant Sąjungos pilietybės turinį, |
| --- | --- |

b)

kuriant konsultavimosi priemones ir remiant suinteresuotų subjektų tinklus parengti priemones, skirtas užtikrinti aktyvesniam piliečių dalyvavimui nustatant Sąjungos pilietybės turinį,

| c) | pateikti visapusiškai išplėtotą ES priemonių programą, kurią taikant būtų stiprinamos kaltinamojo procesinės teisės ir ikiteisminiu bei poteisminiu etapais būtinos garantijos, ypač kai jos susijusios su atitinkamoje šalyje gyvenančiais jos pilietybės neturinčiais asmenimis, ir apskritai numatyti Europos baudžiamojo teisingumo ir saugumo priemonių patikrą piliečių teisių apsaugos požiūriu; |
| --- | --- |

c)

pateikti visapusiškai išplėtotą ES priemonių programą, kurią taikant būtų stiprinamos kaltinamojo procesinės teisės ir ikiteisminiu bei poteisminiu etapais būtinos garantijos, ypač kai jos susijusios su atitinkamoje šalyje gyvenančiais jos pilietybės neturinčiais asmenimis, ir apskritai numatyti Europos baudžiamojo teisingumo ir saugumo priemonių patikrą piliečių teisių apsaugos požiūriu;

| d) | nuolat rinkti ir platinti visus svarbius neutralius duomenis apie pagrindines laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės politikos sritis, pvz., apie migracijos srautus, organizuoto nusikalstamumo, ypač terorizmo, raidą (žr. Europolo parengtą 2008 m. ES organizuoto nusikalstamumo grėsmių įvertinimą (OCTA) ir 2008 m. ataskaitą dėl terorizmo padėties ir tendencijų Europos Sąjungoje (TE-SAT)); |
| --- | --- |

d)

nuolat rinkti ir platinti visus svarbius neutralius duomenis apie pagrindines laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės politikos sritis, pvz., apie migracijos srautus, organizuoto nusikalstamumo, ypač terorizmo, raidą (žr. Europolo parengtą 2008 m. ES organizuoto nusikalstamumo grėsmių įvertinimą (OCTA) ir 2008 m. ataskaitą dėl terorizmo padėties ir tendencijų Europos Sąjungoje (TE-SAT));

| e) | kuo skubiau pristatyti atidėliojamas teisės priemones dėl kitų trečiųjų šalių darbuotojų „ES mėlynosios kortelės“ kategorijų, pvz., sezoninių darbuotojų, bendrovės viduje perkeliamų darbuotojų, darbo užmokestį gaunančių praktikantų, taip pat dėl FRONTEX įgaliojimų; be kita ko, užtikrinti, kad FRONTEX turėtų pakankamai išteklių savo tikslams pasiekti ir visapusiškai informuotų Parlamentą apie derybas su trečiosiomis šalimis dėl susitarimų imigracijos klausimais; |
| --- | --- |

e)

kuo skubiau pristatyti atidėliojamas teisės priemones dėl kitų trečiųjų šalių darbuotojų „ES mėlynosios kortelės“ kategorijų, pvz., sezoninių darbuotojų, bendrovės viduje perkeliamų darbuotojų, darbo užmokestį gaunančių praktikantų, taip pat dėl FRONTEX įgaliojimų; be kita ko, užtikrinti, kad FRONTEX turėtų pakankamai išteklių savo tikslams pasiekti ir visapusiškai informuotų Parlamentą apie derybas su trečiosiomis šalimis dėl susitarimų imigracijos klausimais;

| f) | numatyti Europos vidaus saugumo politiką, kuri papildytų nacionalinius saugumo planus, kad Sąjungos piliečiai ir nacionaliniai parlamentai susidarytų aiškų įspūdį apie ES veiksmų pridėtinę vertę; ypač stiprinti ES kovos su tam tikrų rūšių organizuotu nusikalstamumu, pvz., su elektroniniais nusikaltimais, su prekyba žmonėmis, su vaikų lytiniu išnaudojimu ir su korupcija, politiką ir imtis efektyvių veiksmų bei siekti apčiuopiamų rezultatų pasitelkiant visas turimas bendradarbiavimo priemones, be kita ko, imtis veiksmų siekiant priimti teisėkūros priemonę, skirtą tarptautinių nusikalstamų organizacijų finansinio turtui ir nuosavybei konfiskuoti ir panaudoti socialiniams tikslams; |
| --- | --- |

f)

numatyti Europos vidaus saugumo politiką, kuri papildytų nacionalinius saugumo planus, kad Sąjungos piliečiai ir nacionaliniai parlamentai susidarytų aiškų įspūdį apie ES veiksmų pridėtinę vertę; ypač stiprinti ES kovos su tam tikrų rūšių organizuotu nusikalstamumu, pvz., su elektroniniais nusikaltimais, su prekyba žmonėmis, su vaikų lytiniu išnaudojimu ir su korupcija, politiką ir imtis efektyvių veiksmų bei siekti apčiuopiamų rezultatų pasitelkiant visas turimas bendradarbiavimo priemones, be kita ko, imtis veiksmų siekiant priimti teisėkūros priemonę, skirtą tarptautinių nusikalstamų organizacijų finansinio turtui ir nuosavybei konfiskuoti ir panaudoti socialiniams tikslams;

| g) | toliau visais teisminio proceso etapais įgyvendinti teisinių sprendimų abipusio pripažinimo principą civilinio ir baudžiamojo teisingumo srityse, ypač kai tai susiję su baudžiamuoju teisingumu, siekiant parengti ES įrodymų pripažinimo ir abipusio priimtinumo sistemą laikantis didžiausios pagarbos pagrindinėms teisėms; |
| --- | --- |

g)

toliau visais teisminio proceso etapais įgyvendinti teisinių sprendimų abipusio pripažinimo principą civilinio ir baudžiamojo teisingumo srityse, ypač kai tai susiję su baudžiamuoju teisingumu, siekiant parengti ES įrodymų pripažinimo ir abipusio priimtinumo sistemą laikantis didžiausios pagarbos pagrindinėms teisėms;

| h) | papildyti abipusio pripažinimo plėtrą įvairiomis abipusio pasitikėjimo stiprinimo priemonėmis, ypač atliekant tam tikrą materialinės ir procesinės baudžiamosios teisės ir procesinių teisių derinimą, gerinant abipusį teisingumo sistemų veiklos vertinimą ir abipusio pasitikėjimo didinimo metodus, pvz., rengiant daugiau teisėjams skirtų mokymų ir remiant tinklų plėtrą; |
| --- | --- |

h)

papildyti abipusio pripažinimo plėtrą įvairiomis abipusio pasitikėjimo stiprinimo priemonėmis, ypač atliekant tam tikrą materialinės ir procesinės baudžiamosios teisės ir procesinių teisių derinimą, gerinant abipusį teisingumo sistemų veiklos vertinimą ir abipusio pasitikėjimo didinimo metodus, pvz., rengiant daugiau teisėjams skirtų mokymų ir remiant tinklų plėtrą;

| i) | parengti skaidrią ir veiksmingą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės ES išorės strategiją, kuri būtų grindžiama patikima politika, ypač tų sričių, kurios priskiriamos išskirtinei Bendrijos kompetencijai, pvz., readmisijos susitarimų, išorės sienų apsaugos ir vizų politikos sričių politika (kaip ir JAV vizų režimo netaikymo klausimu); |
| --- | --- |

i)

parengti skaidrią ir veiksmingą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės ES išorės strategiją, kuri būtų grindžiama patikima politika, ypač tų sričių, kurios priskiriamos išskirtinei Bendrijos kompetencijai, pvz., readmisijos susitarimų, išorės sienų apsaugos ir vizų politikos sričių politika (kaip ir JAV vizų režimo netaikymo klausimu);

| j) | paraginti Tarybą nuolat konsultuotis su Parlamentu, taip pat ir sudarant tarptautinius susitarimus dėl teismų ir policijos bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose, kadangi dabartinis Tarybos atsisakymas tai daryti prieštarauja lojalaus bendradarbiavimo ir ES demokratinės atskaitomybės principui; be kita ko, ragina Komisiją pateikti kriterijus, kuriais vadovaujamasi būtų kuriama tinkama ES susitarimų su trečiosiomis šalimis dėl abipusės teisinės pagalbos ar ekstradicijos nagrinėjant baudžiamąsias bylas sudarymo politika, laikantis ES piliečių ir atitinkamos trečiosios šalies piliečių vienodo traktavimo principo; |
| --- | --- |

j)

paraginti Tarybą nuolat konsultuotis su Parlamentu, taip pat ir sudarant tarptautinius susitarimus dėl teismų ir policijos bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose, kadangi dabartinis Tarybos atsisakymas tai daryti prieštarauja lojalaus bendradarbiavimo ir ES demokratinės atskaitomybės principui; be kita ko, ragina Komisiją pateikti kriterijus, kuriais vadovaujamasi būtų kuriama tinkama ES susitarimų su trečiosiomis šalimis dėl abipusės teisinės pagalbos ar ekstradicijos nagrinėjant baudžiamąsias bylas sudarymo politika, laikantis ES piliečių ir atitinkamos trečiosios šalies piliečių vienodo traktavimo principo;

| k) | nustatyti specialius teisės aktus, pagal kuriuos visiems Sąjungos piliečiams būtų teikiama diplomatinė ir konsulinė pagalba neatsižvelgiant į tai, ar atitinkama valstybė narė atstovaujama trečiosios šalies teritorijoje; |
| --- | --- |

k)

nustatyti specialius teisės aktus, pagal kuriuos visiems Sąjungos piliečiams būtų teikiama diplomatinė ir konsulinė pagalba neatsižvelgiant į tai, ar atitinkama valstybė narė atstovaujama trečiosios šalies teritorijoje;

| l) | pateikti naujus pasiūlymus siekiant vykdyti ETT sprendimus dėl pagrindinių teisių apsaugos fizinių ir juridinių asmenų lėšų įšaldymo atvejais, taip pat atsižvelgiant į ETT sprendimus, susijusius su asmenims, nurodytais prieduose prie Tarybos sprendimų, įgyvendinančių 2001 m. gruodžio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu, 2 straipsnio 3 dalį, (7); |
| --- | --- |

l)

pateikti naujus pasiūlymus siekiant vykdyti ETT sprendimus dėl pagrindinių teisių apsaugos fizinių ir juridinių asmenų lėšų įšaldymo atvejais, taip pat atsižvelgiant į ETT sprendimus, susijusius su asmenims, nurodytais prieduose prie Tarybos sprendimų, įgyvendinančių 2001 m. gruodžio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu, 2 straipsnio 3 dalį, (7);

| m) | stiprinti valstybių narių administravimo institucijų abipusį pasitikėjimą ir solidarumą, t. y.:






  — | bendradarbiaujant su Europos Taryba nustatyti aukštesnius bendradarbiavimo teisingumo srityje (8) ir policijos bendradarbiavimo kokybės standartus, |
| --- | --- | --- |

m)

stiprinti valstybių narių administravimo institucijų abipusį pasitikėjimą ir solidarumą, t. y.:

—

bendradarbiaujant su Europos Taryba nustatyti aukštesnius bendradarbiavimo teisingumo srityje (8) ir policijos bendradarbiavimo kokybės standartus,

| — | stiprinti ir demokratinti tarpusavio vertinimo priemones, kurios jau numatytos vykdant bendradarbiavimą Šengeno klausimais ir kovojant su terorizmu, |
| --- | --- |

—

stiprinti ir demokratinti tarpusavio vertinimo priemones, kurios jau numatytos vykdant bendradarbiavimą Šengeno klausimais ir kovojant su terorizmu,

| — | papildyti valstybių narių tarpusavio vertinimo ir pagalbos modelį, numatytą bendradarbiavimo Šengeno klausimais visose laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės politikos srityse tikslu (pvz., migracijos ir integracijos politikai, taip pat siekiant įgyvendinti kovos su terorizmu ir radikalėjimo programas), kai tai susiję su kitų valstybių narių arba su trečiųjų šalių piliečiais, |
| --- | --- |

—

papildyti valstybių narių tarpusavio vertinimo ir pagalbos modelį, numatytą bendradarbiavimo Šengeno klausimais visose laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės politikos srityse tikslu (pvz., migracijos ir integracijos politikai, taip pat siekiant įgyvendinti kovos su terorizmu ir radikalėjimo programas), kai tai susiję su kitų valstybių narių arba su trečiųjų šalių piliečiais,

| n) | užtikrinti didesnį šiuo metu veikiančių ir būsimų ES agentūrų, pvz., Europolo, Eurojusto, FRONTEX ir CEPOL, bendradarbiavimą ir sąveiką, kadangi šios institucijos turėtų siekti daugiau nei jų vykdomas neišvystytas ir nekonkretus bendradarbiavimas ir užmegzti glaudesnius ryšius su atitinkamomis nacionalinėmis tarnybomis, patenkindamos aukštesnių veiksmingumo ir saugumo standartus ir būdamos labiau atskaitingos Europos Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams; |
| --- | --- |

n)

užtikrinti didesnį šiuo metu veikiančių ir būsimų ES agentūrų, pvz., Europolo, Eurojusto, FRONTEX ir CEPOL, bendradarbiavimą ir sąveiką, kadangi šios institucijos turėtų siekti daugiau nei jų vykdomas neišvystytas ir nekonkretus bendradarbiavimas ir užmegzti glaudesnius ryšius su atitinkamomis nacionalinėmis tarnybomis, patenkindamos aukštesnių veiksmingumo ir saugumo standartus ir būdamos labiau atskaitingos Europos Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams;

| o) | toliau vystyti ir nuolat stiprinti bendrą Sąjungos sienų valdymo politiką, kartu pabrėždamas poreikį kuo skubiau nustatyti bendrą Sąjungos sienų strategijos struktūrą, taip pat būdus, kuriais visos susijusios programos ir projektai turėtų sąveikauti ir veikti kaip visuma, siekiant optimizuoti jų tarpusavio sąsajas ir išvengti dubliavimo ar nenuoseklumo; |
| --- | --- |

o)

toliau vystyti ir nuolat stiprinti bendrą Sąjungos sienų valdymo politiką, kartu pabrėždamas poreikį kuo skubiau nustatyti bendrą Sąjungos sienų strategijos struktūrą, taip pat būdus, kuriais visos susijusios programos ir projektai turėtų sąveikauti ir veikti kaip visuma, siekiant optimizuoti jų tarpusavio sąsajas ir išvengti dubliavimo ar nenuoseklumo;

| 4. | ragina Komisiją dėti visas būtinas pastangas siekiant užbaigti atitinkamus projektus ir užtikrinti, kad Vizų informacinė sistema (VIS) ir antrosios kartos Šengeno informacinė sistema (SIS II) galėtų kuo greičiau pradėti veikti; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją dėti visas būtinas pastangas siekiant užbaigti atitinkamus projektus ir užtikrinti, kad Vizų informacinė sistema (VIS) ir antrosios kartos Šengeno informacinė sistema (SIS II) galėtų kuo greičiau pradėti veikti;

| 5. | Komisijai rekomenduoja pirma laiko nepateikinėti teisėkūros pasiūlymų diegti naujas sistemas, ypač Atvykimo ir išvykimo sistemą (angl. Entry/Exit System), kol VIS ir SIS II neįdiegtos ir nepradėjo veikti; ragina įvertinti, ar tokia sistema iš tiesų reikalinga, atsižvelgiant į tai, kad ji akivaizdžiai dubliuotųsi su jau veikiančiomis sistemomis; mano, kad itin svarbu apsvarstyti būtinus veikiančių sistemų pakeitimus ir pateikti deramą viso proceso tikrųjų sąnaudų įvertinimą; |
| --- | --- |

5.

Komisijai rekomenduoja pirma laiko nepateikinėti teisėkūros pasiūlymų diegti naujas sistemas, ypač Atvykimo ir išvykimo sistemą (angl. Entry/Exit System), kol VIS ir SIS II neįdiegtos ir nepradėjo veikti; ragina įvertinti, ar tokia sistema iš tiesų reikalinga, atsižvelgiant į tai, kad ji akivaizdžiai dubliuotųsi su jau veikiančiomis sistemomis; mano, kad itin svarbu apsvarstyti būtinus veikiančių sistemų pakeitimus ir pateikti deramą viso proceso tikrųjų sąnaudų įvertinimą;

| 6. | ragina Komisiją įtraukti į savo pasiūlymą dėl daugiametės programos pirmiau nurodytas rekomendacijas, taip pat rekomendacijas, kurias Parlamentas pateikė savo minėtose 2008 m. rugsėjo 25 d. ir 2009 m. sausio 14 d. rezoliucijose bei šiose rezoliucijose:






  — | 2009 m. balandžio 2 d. rezoliucijoje dėl su Europos pilietybe susijusių problemų ir perspektyvų (9), |
| --- | --- | --- |

6.

ragina Komisiją įtraukti į savo pasiūlymą dėl daugiametės programos pirmiau nurodytas rekomendacijas, taip pat rekomendacijas, kurias Parlamentas pateikė savo minėtose 2008 m. rugsėjo 25 d. ir 2009 m. sausio 14 d. rezoliucijose bei šiose rezoliucijose:

—

2009 m. balandžio 2 d. rezoliucijoje dėl su Europos pilietybe susijusių problemų ir perspektyvų (9),

| — | 2007 m. rugsėjo 27 d. rezoliucijoje dėl 2000 m. birželio 29 d. Direktyvos 2000/43/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės, taikymo (10), |
| --- | --- |

—

2007 m. rugsėjo 27 d. rezoliucijoje dėl 2000 m. birželio 29 d. Direktyvos 2000/43/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės, taikymo (10),

| — | 2009 m. kovo 10 d. rezoliucijoje dėl kitų Europos Sąjungos sienų valdymo etapų ir panašios trečiųjų šalių patirties (11), taip pat |
| --- | --- |

—

2009 m. kovo 10 d. rezoliucijoje dėl kitų Europos Sąjungos sienų valdymo etapų ir panašios trečiųjų šalių patirties (11), taip pat

| — | 2009 m. kovo 10 d. rezoliucijoje dėl būsimosios bendros Europos prieglobsčio sistemos ateities (12); |
| --- | --- |

—

2009 m. kovo 10 d. rezoliucijoje dėl būsimosios bendros Europos prieglobsčio sistemos ateities (12);

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0458.

(2)  OL L 164, 2002 6 22, p. 3.

(3)  Pasiūlymas dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl keleivio duomenų įrašo naudojimo teisėsaugoje (COM(2007)0654).

(4)  OL L 158, 2004 4 30, p. 77.

(5)  OL L 31, 2003 2 6, p. 18.

(6)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0019.

(7)  OL L 344, 2001 12 28, p. 70.

(8)  Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl baudžiamojo teisingumo kokybės ir baudžiamosios teisės derinimo valstybėse narėse (OL C 304 E, 2005 12 1, p. 109).

(9)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0204.

(10)  OL C 219 E, 2008 8 28, p. 317.

(11)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0085.

(12)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0087.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/94 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/94

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisG20 aukščiausiojo lygio susitikimo išvados

P6_TA(2009)0330

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 m. balandžio 2 d. Londone įvykusio Didžiojo dvidešimtuko (G20) aukščiausiojo lygio susitikimo

2010/C 184 E/20

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Londone vykusio Didžiojo dvidešimtuko (G20) aukščiausiojo lygio susitikimo metu paskelbtą vadovų pranešimą (Visuotinis ekonomikos atkūrimo ir reformų planas), taip pat į jų 2009 m. balandžio 2 d. pareiškimus dėl finansų sistemos stiprinimo ir dėl išteklių skirstymo per tarptautines finansų institucijas,

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 2 d. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) pasaulinio forumo dėl tarptautinių mokesčių standartų laikymosi paskelbtą pažangos ataskaitą dėl jurisdikcijų, kuria prašoma keistis informacija visais mokesčių klausimais, susijusiais su nacionalinės mokesčių teisės administravimu ir vykdymu,

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2009 m. kovo 19 ir 20 d. susitikimo pirmininkaujančios valstybės narės išvadas,

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 4 d. Komisijos komunikatą „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“ (COM(2009)0114),

atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 25 d. Jacques'o de Larosière'o vadovaujamos ES finansinės priežiūros aukšto lygio grupės pranešimą,

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 29 d. Komisijos komunikatą „Įveikti finansinę krizę. Europos veiksmų programa“ (COM(2008)0706),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano (1),

atsižvelgdamas į Europos Komisijos 2009 m. balandžio 8 d. komunikatą „Parama krizę siekiančioms įveikti besivystančioms šalims“ (COM(2009)0160),

atsižvelgdamas į 2009 m. kovą paskelbtą Tarptautinio valiutos fondo (TVF) pranešimą „Pasaulinės finansų krizės poveikis mažas pajamas gaunančioms šalims“,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT) ir ES valstybių narių įsipareigojimus teikti pagalbą siekiant spręsti bado ir skurdo problemas,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų aplinkos programos (JTAP) 2009 m. vasario 16 d. pranešimą „Išeinant iš krizės. Galimybės“, kuriame G20 grupė raginama parengti naują pasaulinį susitarimą dėl ekologinių priemonių (angl. Global Green New Deal),

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 2009 m. kovo 24 d. pranešimą „Finansinė ir ekonominė krizė. Tinkamo darbo perspektyvos“, kuriame G20 grupė raginama parengti suderintą skatinamųjų priemonių paketą, orientuotą į socialinę apsaugą ir darbo vietų kūrimą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi pasaulis patiria vis didesnį nuosmukį, kurio pasekmių negalės išvengti nė viena šalis ir nė vienas sektorius ir kadangi 2009 m. visame pasaulyje sparčiai lėtėja ekonominė veikla ir, remiantis net optimistiškiausiomis prognozėmis, 2010 m. tikimasi tik labai nedidelio jos atsigavimo, |
| --- | --- |

A.

kadangi pasaulis patiria vis didesnį nuosmukį, kurio pasekmių negalės išvengti nė viena šalis ir nė vienas sektorius ir kadangi 2009 m. visame pasaulyje sparčiai lėtėja ekonominė veikla ir, remiantis net optimistiškiausiomis prognozėmis, 2010 m. tikimasi tik labai nedidelio jos atsigavimo,

| B. | kadangi dėl finansų krizės poveikio realiajam ekonomikos sektoriui susidarė išskirtinės ekonominės aplinkybės, reikalaujančios laiku imtis tikslinių, laikinų ir proporcingų priemonių ir parengti atitinkamus sprendimus siekiant spręsti problemas, susijusias su precedento neturinčia ekonomine ir užimtumo padėtimi visame pasaulyje, |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl finansų krizės poveikio realiajam ekonomikos sektoriui susidarė išskirtinės ekonominės aplinkybės, reikalaujančios laiku imtis tikslinių, laikinų ir proporcingų priemonių ir parengti atitinkamus sprendimus siekiant spręsti problemas, susijusias su precedento neturinčia ekonomine ir užimtumo padėtimi visame pasaulyje,

| C. | kadangi pagrindiniai iššūkiai, su kuriais šiuo metu teks susidurti sprendžiant tarptautinės ir Europos ekonomikos nuosmukio problemą, yra pasitikėjimo finansų ir kapitalo rinkomis stygius ir didėjantis nedarbas bei tarptautinės prekybos sumažėjimas, |
| --- | --- |

C.

kadangi pagrindiniai iššūkiai, su kuriais šiuo metu teks susidurti sprendžiant tarptautinės ir Europos ekonomikos nuosmukio problemą, yra pasitikėjimo finansų ir kapitalo rinkomis stygius ir didėjantis nedarbas bei tarptautinės prekybos sumažėjimas,

| D. | kadangi dabartinis nuosmukis turėtų būti išnaudotas kaip galimybė skatinti Lisabonos ir Geteborgo tikslų įgyvendinimą ir pasaulinį įsipareigojimą kovoti su nedarbu ir klimato kaita, taip pat mažinti energijos suvartojimą, |
| --- | --- |

D.

kadangi dabartinis nuosmukis turėtų būti išnaudotas kaip galimybė skatinti Lisabonos ir Geteborgo tikslų įgyvendinimą ir pasaulinį įsipareigojimą kovoti su nedarbu ir klimato kaita, taip pat mažinti energijos suvartojimą,

| E. | kadangi pagal Pasaulinį atkūrimo ir reformų planą (Pasaulinį planą) siekiama: 1) atgaivinti pasitikėjimą, augimą ir užimtumą; 2) atgaivinti finansų sistemą, siekiant atnaujinti paskolų išdavimą; 3) stiprinti finansų reguliavimą ir atkurti pasitikėjimą; 4) finansuoti ir pertvarkyti tarptautines finansų institucijas siekiant įveikti krizę ir užkirsti jai kelią ateityje; 5) skatinti pasaulinę prekybą ir investicijas bei užkirsti kelią protekcionizmui, sukurti pagrindą gerovei; taip pat 6) pasiekti, kad ekonomikos atkūrimas būtų visiems naudingas, ekologiškas ir ilgalaikis, |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal Pasaulinį atkūrimo ir reformų planą (Pasaulinį planą) siekiama: 1) atgaivinti pasitikėjimą, augimą ir užimtumą; 2) atgaivinti finansų sistemą, siekiant atnaujinti paskolų išdavimą; 3) stiprinti finansų reguliavimą ir atkurti pasitikėjimą; 4) finansuoti ir pertvarkyti tarptautines finansų institucijas siekiant įveikti krizę ir užkirsti jai kelią ateityje; 5) skatinti pasaulinę prekybą ir investicijas bei užkirsti kelią protekcionizmui, sukurti pagrindą gerovei; taip pat 6) pasiekti, kad ekonomikos atkūrimas būtų visiems naudingas, ekologiškas ir ilgalaikis,

| F. | kadangi siekiant atgaivinti ir atkurti pasaulinę ekonomiką labai svarbu užtikrinti tarptautinį šios veiklos derinimą, |
| --- | --- |

F.

kadangi siekiant atgaivinti ir atkurti pasaulinę ekonomiką labai svarbu užtikrinti tarptautinį šios veiklos derinimą,

| G. | kadangi įrodyta, kad narystė euro zonoje didina atitinkamų valstybių narių ekonomikos stabilumą, kurį lemia jų pastangos atitikti Mastrichto kriterijus ir Stabilumo ir augimo pakto nuostatas, taip pat tai, kad jų ekonomika apsaugota nuo valiutų svyravimų, |
| --- | --- |

G.

kadangi įrodyta, kad narystė euro zonoje didina atitinkamų valstybių narių ekonomikos stabilumą, kurį lemia jų pastangos atitikti Mastrichto kriterijus ir Stabilumo ir augimo pakto nuostatas, taip pat tai, kad jų ekonomika apsaugota nuo valiutų svyravimų,

| H. | kadangi keletas valstybių narių susidūrė su rimtomis mokėjimų balanso problemomis, o kai kurios iš jų turėjo kreiptis pagalbos į TVF ar Europos Sąjungą, |
| --- | --- |

H.

kadangi keletas valstybių narių susidūrė su rimtomis mokėjimų balanso problemomis, o kai kurios iš jų turėjo kreiptis pagalbos į TVF ar Europos Sąjungą,

| I. | kadangi Tūkstantmečio vystymosi tikslais, ypač tikslu panaikinti didžiulį skurdą ir badą, turi būti grindžiamas AKR ir ES šalių bendradarbiavimas pagal Kotonu partnerystės susitarimą, |
| --- | --- |

I.

kadangi Tūkstantmečio vystymosi tikslais, ypač tikslu panaikinti didžiulį skurdą ir badą, turi būti grindžiamas AKR ir ES šalių bendradarbiavimas pagal Kotonu partnerystės susitarimą,

| J. | kadangi dėl finansų krizės kai kurios šalys donorės sumažino savo finansinius oficialiosios pagalbos vystymuisi (OPV) įnašus besivystančioms šalims, sukeldamos grėsmę besivystančių šalių pastangoms įgyvendinti TVT, |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl finansų krizės kai kurios šalys donorės sumažino savo finansinius oficialiosios pagalbos vystymuisi (OPV) įnašus besivystančioms šalims, sukeldamos grėsmę besivystančių šalių pastangoms įgyvendinti TVT,

| K. | kadangi AKR šalys priklauso nuo pagrindinių prekių eksporto, kuris sudaro per 50 proc. jų pajamų užsienio valiuta, ir kadangi dėl finansų krizės mažėja eksportas iš daugelio besivystančių šalių ir piniginių perlaidų srautai į šias šalis, be to, dėl jos sumažėjo galimybės gauti kreditą ir tiesioginės užsienio investicijos, taip pat staigiai krito pagrindinių prekių kainos, |
| --- | --- |

K.

kadangi AKR šalys priklauso nuo pagrindinių prekių eksporto, kuris sudaro per 50 proc. jų pajamų užsienio valiuta, ir kadangi dėl finansų krizės mažėja eksportas iš daugelio besivystančių šalių ir piniginių perlaidų srautai į šias šalis, be to, dėl jos sumažėjo galimybės gauti kreditą ir tiesioginės užsienio investicijos, taip pat staigiai krito pagrindinių prekių kainos,

| L. | kadangi mokesčių prieglobsčio centrai sudaro galimybes vykdyti piktnaudžiavimus, susijusius su mokesčių ir finansinių taisyklių nesilaikymu ir manipuliavimu jomis, |
| --- | --- |

L.

kadangi mokesčių prieglobsčio centrai sudaro galimybes vykdyti piktnaudžiavimus, susijusius su mokesčių ir finansinių taisyklių nesilaikymu ir manipuliavimu jomis,

| M. | kadangi lėtėja tarptautinės prekybos augimas, o tai lemia kreditų ir finansavimo stygius bei bendras pasaulio ekonomikos sulėtėjimas, |
| --- | --- |

M.

kadangi lėtėja tarptautinės prekybos augimas, o tai lemia kreditų ir finansavimo stygius bei bendras pasaulio ekonomikos sulėtėjimas,

| N. | kadangi norint užkirsti kelią protekcionistinėms priemonėms, kurias gali paskatinti finansų ir ekonominė krizė, būtinas glaudus daugiašalis bendradarbiavimas, |
| --- | --- |

N.

kadangi norint užkirsti kelią protekcionistinėms priemonėms, kurias gali paskatinti finansų ir ekonominė krizė, būtinas glaudus daugiašalis bendradarbiavimas,

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina G20 susitikimo metu patvirtintą Pasaulinį atkūrimo ir reformų planą; atkreipia dėmesį į tai, kad šis pasaulinis planas atitinka veiksmus, kurių jau ėmėsi Europos Sąjunga, siekdama išvengti prieštaringo poveikio turinčios nesuderintos politikos; palankiai vertina tai, kad G20 grupė pripažino, jog pasaulinės krizės sprendimui būtinas pasaulinio masto sprendimas ir integruota strategija siekiant atkurti pasitikėjimą, augimą ir darbo vietas; mano, kad tai pripažinus per kitą G20 susitikimą, kuris vyks ankstų 2009 m. rudenį, turėtų būti pasiūlytos atitinkamos rimtos priemonės; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina G20 susitikimo metu patvirtintą Pasaulinį atkūrimo ir reformų planą; atkreipia dėmesį į tai, kad šis pasaulinis planas atitinka veiksmus, kurių jau ėmėsi Europos Sąjunga, siekdama išvengti prieštaringo poveikio turinčios nesuderintos politikos; palankiai vertina tai, kad G20 grupė pripažino, jog pasaulinės krizės sprendimui būtinas pasaulinio masto sprendimas ir integruota strategija siekiant atkurti pasitikėjimą, augimą ir darbo vietas; mano, kad tai pripažinus per kitą G20 susitikimą, kuris vyks ankstų 2009 m. rudenį, turėtų būti pasiūlytos atitinkamos rimtos priemonės;

| 2. | mano, kad pasaulio vadovų laukianti užduotis – ne paskubomis užlopyti dabartinės finansų ir ekonomikos sistemos skyles, bet pripažinti, kad būtina nustatyti naują reglamentavimo sistemos pusiausvyrą atsižvelgiant į ekologinį ir socialinį tvarumą, pasaulinės ekonomikos augimo atgaivinimą ir darbo vietų kūrimą bei socialinį teisingumą ir dalyvavimą; ragina numatyti tobulesnį visapusišką reglamentavimą ir priežiūrą, taip pat sukurti naują reguliavimo ir valdymo sistemą; mano, kad G20 grupei derėjo aptarti pasaulinio disbalanso prekybos ir finansų srityse problemą, kadangi šis disbalansas buvo vienas iš pagrindinių dabartinės ekonominės krizės veiksnių; |
| --- | --- |

2.

mano, kad pasaulio vadovų laukianti užduotis – ne paskubomis užlopyti dabartinės finansų ir ekonomikos sistemos skyles, bet pripažinti, kad būtina nustatyti naują reglamentavimo sistemos pusiausvyrą atsižvelgiant į ekologinį ir socialinį tvarumą, pasaulinės ekonomikos augimo atgaivinimą ir darbo vietų kūrimą bei socialinį teisingumą ir dalyvavimą; ragina numatyti tobulesnį visapusišką reglamentavimą ir priežiūrą, taip pat sukurti naują reguliavimo ir valdymo sistemą; mano, kad G20 grupei derėjo aptarti pasaulinio disbalanso prekybos ir finansų srityse problemą, kadangi šis disbalansas buvo vienas iš pagrindinių dabartinės ekonominės krizės veiksnių;

| 3. | pabrėžia, kad norint atkurti pasitikėjimą ir pasiekti kuo didesnio veiksmingumo būtina visapusiškai atsižvelgti į visus prisiimtus įsipareigojimus, skubiai juos vykdyti ir sukonkretinti nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis; atkreipia dėmesį į Finansų stabilumo valdybos (FSV) ir TVF užduotį stebėti pažangą, susijusią su Pasauliniu planu, ir ragina šias organizacijas pateikti savo ataskaitą Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad norint atkurti pasitikėjimą ir pasiekti kuo didesnio veiksmingumo būtina visapusiškai atsižvelgti į visus prisiimtus įsipareigojimus, skubiai juos vykdyti ir sukonkretinti nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis; atkreipia dėmesį į Finansų stabilumo valdybos (FSV) ir TVF užduotį stebėti pažangą, susijusią su Pasauliniu planu, ir ragina šias organizacijas pateikti savo ataskaitą Europos Parlamentui;

| 4. | pabrėžia, kad dabartiniai prioritetai turi būti realiojo ekonomikos sektoriaus atgaivinimas tinkamo kapitalo rinkų ir kreditavimo veikimo užtikrinimas, užimtumo išlaikymas ir skatinimas ir žmonių apsauga nuo neigiamų krizės pasekmių, ypatingą dėmesį skiriant neturtingiausiems ir pažeidžiamiausiems asmenims; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad dabartiniai prioritetai turi būti realiojo ekonomikos sektoriaus atgaivinimas tinkamo kapitalo rinkų ir kreditavimo veikimo užtikrinimas, užimtumo išlaikymas ir skatinimas ir žmonių apsauga nuo neigiamų krizės pasekmių, ypatingą dėmesį skiriant neturtingiausiems ir pažeidžiamiausiems asmenims;

| 5. | džiaugiasi, kad G20 grupė daugiausia pasirinko sprendimus, pagrįstus paskolomis ir garantijomis, dėl to bus didžiausias ekonominis poveikis ir kartu bus lengviau sumažinti ilgalaikį poveikį valstybių finansiniams ištekliams, kurie skirti programoms, kurių vertė viršija trilijoną JAV dolerių; |
| --- | --- |

5.

džiaugiasi, kad G20 grupė daugiausia pasirinko sprendimus, pagrįstus paskolomis ir garantijomis, dėl to bus didžiausias ekonominis poveikis ir kartu bus lengviau sumažinti ilgalaikį poveikį valstybių finansiniams ištekliams, kurie skirti programoms, kurių vertė viršija trilijoną JAV dolerių;

Atkurti augimą ir užimtumą

| 6. | palankiai vertina susitarimą skirti 832 milijardus eurų papildomų finansinių išteklių TVF, kitoms finansų institucijoms ir prekybai finansuoti, taip pat įsipareigojimą reikiamu mastu imtis ilgalaikių fiskalinių priemonių, būtinų siekiant atkurti kreditavimą, augimą ir užimtumą pasaulio ekonomikoje ir kartu užtikrinti ilgalaikį fiskalinį tvarumą; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad nebuvo susitarta dėl papildomų Europos fiskalinių skatinamųjų priemonių; pripažįsta, kad galimybės veikti kiekvienoje šalyje skiriasi, tačiau visos jos turi dėti tiek pastangų, kiek įmanoma atsižvelgiant į jų galimybes; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina susitarimą skirti 832 milijardus eurų papildomų finansinių išteklių TVF, kitoms finansų institucijoms ir prekybai finansuoti, taip pat įsipareigojimą reikiamu mastu imtis ilgalaikių fiskalinių priemonių, būtinų siekiant atkurti kreditavimą, augimą ir užimtumą pasaulio ekonomikoje ir kartu užtikrinti ilgalaikį fiskalinį tvarumą; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad nebuvo susitarta dėl papildomų Europos fiskalinių skatinamųjų priemonių; pripažįsta, kad galimybės veikti kiekvienoje šalyje skiriasi, tačiau visos jos turi dėti tiek pastangų, kiek įmanoma atsižvelgiant į jų galimybes;

| 7. | pripažįsta, kad vykdant šiuos veiksmus esminį vaidmenį atlieka centriniai bankai ir kad jie sparčiai mažina palūkanų normas, taip pat palankiai vertina G20 grupės įsipareigojimą susilaikyti nuo konkurencijos nuvertinant nacionalines valiutas, kuri lemtų uždarą problemų ratą; teigiamai vertina tai, kad Europos centrinis bankas (ECB), siekdamas skatinti augimą, keletą kartų iš eilės sumažino palūkanų normą ir skubiai suteikė trumpalaikę finansinę paramą, skirtą tarpbankiniam kreditavimui gaivinti; atkreipia dėmesį į tai, kad būtina sudaryti sąlygas, kuriomis paskolos gavėjams būtų lengviau pritaikytos sumažintos palūkanų normos; ragina imtis visų priemonių, įskaitant skubų vidaus kreditavimo ir tarptautinio kapitalo srautų atkūrimą, siekiant užtikrinti, kad finansų rinkos galėtų vėl deramai veikti; |
| --- | --- |

7.

pripažįsta, kad vykdant šiuos veiksmus esminį vaidmenį atlieka centriniai bankai ir kad jie sparčiai mažina palūkanų normas, taip pat palankiai vertina G20 grupės įsipareigojimą susilaikyti nuo konkurencijos nuvertinant nacionalines valiutas, kuri lemtų uždarą problemų ratą; teigiamai vertina tai, kad Europos centrinis bankas (ECB), siekdamas skatinti augimą, keletą kartų iš eilės sumažino palūkanų normą ir skubiai suteikė trumpalaikę finansinę paramą, skirtą tarpbankiniam kreditavimui gaivinti; atkreipia dėmesį į tai, kad būtina sudaryti sąlygas, kuriomis paskolos gavėjams būtų lengviau pritaikytos sumažintos palūkanų normos; ragina imtis visų priemonių, įskaitant skubų vidaus kreditavimo ir tarptautinio kapitalo srautų atkūrimą, siekiant užtikrinti, kad finansų rinkos galėtų vėl deramai veikti;

| 8. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į spartų valstybių įsiskolinimo ir biudžetų deficito augimą; pabrėžia, kad, siekiant pernelyg didele našta neapkrauti ateities kartų, svarbu kuo skubiau stabilizuoti valstybės finansus ir užtikrinti ilgalaikį fiskalinį tvarumą, kartu pabrėždamas, kad kiekvienos valstybės atveju šis klausimas turėtų būti sprendžiamas atsižvelgiant į bendrą įsiskolinimą; |
| --- | --- |

8.

susirūpinęs atkreipia dėmesį į spartų valstybių įsiskolinimo ir biudžetų deficito augimą; pabrėžia, kad, siekiant pernelyg didele našta neapkrauti ateities kartų, svarbu kuo skubiau stabilizuoti valstybės finansus ir užtikrinti ilgalaikį fiskalinį tvarumą, kartu pabrėždamas, kad kiekvienos valstybės atveju šis klausimas turėtų būti sprendžiamas atsižvelgiant į bendrą įsiskolinimą;

| 9. | apgailestauja, kad G20 aukščiausio lygio susitikime nebuvo apsvarstytas pasaulinio masto disbalanso, dėl kurio kilo finansų krizė, klausimas; nurodo, kad siekiant, jog finansų krizė nepasikartotų ateityje, reikia šalinti jos esmines priežastis (t. y. per didelio JAV deficito finansavimą iš per didelio Kinijos prekybos teigiamo balanso), o to pasekmės apima daug daugiau negu tik bankininkystės ir finansų reguliavimą arba institucijų valdymą; mano, kad siekiant veiksmingai daugiašaliu būdu įveikti krizę būtina naudojant daugiašales priemones panaikinti valiutų kursų disbalanso ir pagrindinių prekių kainų svyravimų priežastis; taigi ragina Europos Vadovų Tarybą priimti bendrąją poziciją siekiant, kad šie klausimai būtų sprendžiami prieš kitą G20 aukščiausio lygio susitikimą Niujorke; |
| --- | --- |

9.

apgailestauja, kad G20 aukščiausio lygio susitikime nebuvo apsvarstytas pasaulinio masto disbalanso, dėl kurio kilo finansų krizė, klausimas; nurodo, kad siekiant, jog finansų krizė nepasikartotų ateityje, reikia šalinti jos esmines priežastis (t. y. per didelio JAV deficito finansavimą iš per didelio Kinijos prekybos teigiamo balanso), o to pasekmės apima daug daugiau negu tik bankininkystės ir finansų reguliavimą arba institucijų valdymą; mano, kad siekiant veiksmingai daugiašaliu būdu įveikti krizę būtina naudojant daugiašales priemones panaikinti valiutų kursų disbalanso ir pagrindinių prekių kainų svyravimų priežastis; taigi ragina Europos Vadovų Tarybą priimti bendrąją poziciją siekiant, kad šie klausimai būtų sprendžiami prieš kitą G20 aukščiausio lygio susitikimą Niujorke;

Stiprinti finansų priežiūrą ir reguliavimą

| 10. | palankiai vertina bendrą požiūrį į geresnį finansų sektoriaus reglamentavimą ir finansų priežiūros tobulinimą remiantis darnesniu ir sistemingesniu šalių bendradarbiavimu; ragina visas vyriausybes elgtis pagal savo įsipareigojimus, prisiimtus G20 susitikime; mano, kad G20 aukščiausio lygio susitikime priimti sprendimai ir prisiimti įsipareigojimai yra ne maksimalūs, o minimalūs; teigiamai vertina tai, kad Europos Sąjunga ambicingesnė atsižvelgiant į reguliavimo ir priežiūros mastą ir reikalavimus; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina bendrą požiūrį į geresnį finansų sektoriaus reglamentavimą ir finansų priežiūros tobulinimą remiantis darnesniu ir sistemingesniu šalių bendradarbiavimu; ragina visas vyriausybes elgtis pagal savo įsipareigojimus, prisiimtus G20 susitikime; mano, kad G20 aukščiausio lygio susitikime priimti sprendimai ir prisiimti įsipareigojimai yra ne maksimalūs, o minimalūs; teigiamai vertina tai, kad Europos Sąjunga ambicingesnė atsižvelgiant į reguliavimo ir priežiūros mastą ir reikalavimus;

| 11. | pabrėžia, kad svarbu atkurti pasitikėjimą finansų sektoriumi, nes tai esminė sąlyga norint atnaujinti paskolų teikimą realiajam ekonomikos sektoriui ir tarptautinius kapitalo srautus; pabrėžia būtinybę skubiai spręsti nuvertėjusio bankų turto klausimą, kadangi dėl to varžomas paskolų teikimas; ragina valstybių narių vyriausybes ir kompetentingas institucijas pasiekti, kad bankai visapusiškai ir skaidriai atskleistų informaciją apie pablogėjusį balansą, atsižvelgiant į Komisijos komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto tvarkymo Bendrijos bankų sektoriuje (2), ir veikti darniai bei vadovaujantis konkurencijos taisyklėmis; ragina G20 šalių vyriausybes atskleisti informaciją apie tai, kaip veikia jų nuvertėjusio turto programos ir kokie jų rezultatai; rekomenduoja kuo labiau skatinti tarptautinį bendradarbiavimą ir užkirsti kelią protekcionizmui finansų ir reguliavimo srityse; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad svarbu atkurti pasitikėjimą finansų sektoriumi, nes tai esminė sąlyga norint atnaujinti paskolų teikimą realiajam ekonomikos sektoriui ir tarptautinius kapitalo srautus; pabrėžia būtinybę skubiai spręsti nuvertėjusio bankų turto klausimą, kadangi dėl to varžomas paskolų teikimas; ragina valstybių narių vyriausybes ir kompetentingas institucijas pasiekti, kad bankai visapusiškai ir skaidriai atskleistų informaciją apie pablogėjusį balansą, atsižvelgiant į Komisijos komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto tvarkymo Bendrijos bankų sektoriuje (2), ir veikti darniai bei vadovaujantis konkurencijos taisyklėmis; ragina G20 šalių vyriausybes atskleisti informaciją apie tai, kaip veikia jų nuvertėjusio turto programos ir kokie jų rezultatai; rekomenduoja kuo labiau skatinti tarptautinį bendradarbiavimą ir užkirsti kelią protekcionizmui finansų ir reguliavimo srityse;

| 12. | palankiai vertina sprendimą reguliuoti ir prižiūrėti visas sistemos požiūriu svarbias institucijas, rinkas ir priemones (įskaitant rizikos draudimo fondus), tačiau mano, kad reikia tolesnių priemonių norint, kad būtų pašalinta nesaikinga spekuliacija, ir kad reikia reguliuoti ir prižiūrėti ir tokią veiklą, kurios mastas konkrečiu atveju gali būti vertinamas kaip nesisteminis, tačiau vykdoma kolektyviai ji gali kelti pavojų finansų stabilumui; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti veiksmingą tarpvalstybinę priežiūrą ir apginti atviras rinkas būtinos veiksmingos nacionalinių institucijų bendradarbiavimo ir informacijos mainų priemonės; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina sprendimą reguliuoti ir prižiūrėti visas sistemos požiūriu svarbias institucijas, rinkas ir priemones (įskaitant rizikos draudimo fondus), tačiau mano, kad reikia tolesnių priemonių norint, kad būtų pašalinta nesaikinga spekuliacija, ir kad reikia reguliuoti ir prižiūrėti ir tokią veiklą, kurios mastas konkrečiu atveju gali būti vertinamas kaip nesisteminis, tačiau vykdoma kolektyviai ji gali kelti pavojų finansų stabilumui; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti veiksmingą tarpvalstybinę priežiūrą ir apginti atviras rinkas būtinos veiksmingos nacionalinių institucijų bendradarbiavimo ir informacijos mainų priemonės;

| 13. | pritaria G20 šalių sprendimui patvirtinti kapitalo politiką „Bazelis II“ ir jų pastangoms kaip galima greičiau sugriežtinti rizikos reguliavimo reikalavimus; |
| --- | --- |

13.

pritaria G20 šalių sprendimui patvirtinti kapitalo politiką „Bazelis II“ ir jų pastangoms kaip galima greičiau sugriežtinti rizikos reguliavimo reikalavimus;

| 14. | laikosi nuomonės, kad būtina aukštu lygiu skubiai įgyvendinti tarpvalstybinio bendradarbiavimo krizių valdymo klausimais principus; atsižvelgdamas į vis didesnę nacionalinių finansų sistemų sąveiką, ragina atitinkamas institucijas bendradarbiauti tarptautiniu lygmeniu, siekiant kilus finansų krizei būti jai pasirengusioms bei ją valdyti; |
| --- | --- |

14.

laikosi nuomonės, kad būtina aukštu lygiu skubiai įgyvendinti tarpvalstybinio bendradarbiavimo krizių valdymo klausimais principus; atsižvelgdamas į vis didesnę nacionalinių finansų sistemų sąveiką, ragina atitinkamas institucijas bendradarbiauti tarptautiniu lygmeniu, siekiant kilus finansų krizei būti jai pasirengusioms bei ją valdyti;

| 15. | teigiamai vertina G20 grupės sprendimą skatinti sąžiningumą ir skaidrumą finansų rinkose, taip pat didesnę finansų sektoriaus subjektų atsakomybę; pritaria G20 grupės įsipareigojimui į finansų reguliavimo peržiūrą įtraukti ilgalaikę atlygio sistemų reformą ir pabrėžia, kad svarbu sieti paskatas ir ilgalaikius veiklos rezultatus bei vengti skatinamųjų priemonių, kuriomis didinamas neatsakingumas, taip pat užtikrinti, kad, siekiant sudaryti vienodas galimybes, naujieji principai būtų taikomi visame sektoriuje; ypač budriai stebės, ar veiksmingai įgyvendinami principai, susiję su atlyginimais ir kompensacijomis finansų institucijose, ir ragina šioje srityje patvirtinti griežtesnes priemones; |
| --- | --- |

15.

teigiamai vertina G20 grupės sprendimą skatinti sąžiningumą ir skaidrumą finansų rinkose, taip pat didesnę finansų sektoriaus subjektų atsakomybę; pritaria G20 grupės įsipareigojimui į finansų reguliavimo peržiūrą įtraukti ilgalaikę atlygio sistemų reformą ir pabrėžia, kad svarbu sieti paskatas ir ilgalaikius veiklos rezultatus bei vengti skatinamųjų priemonių, kuriomis didinamas neatsakingumas, taip pat užtikrinti, kad, siekiant sudaryti vienodas galimybes, naujieji principai būtų taikomi visame sektoriuje; ypač budriai stebės, ar veiksmingai įgyvendinami principai, susiję su atlyginimais ir kompensacijomis finansų institucijose, ir ragina šioje srityje patvirtinti griežtesnes priemones;

| 16. | palankiai vertina kreditingumo vertinimo agentūroms numatytas priemones, kuriomis siekiama didinti skaidrumą ir skatinti nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimą; ir toliau reiškia susirūpinimą dėl nepakankamos konkurencijos šiame sektoriuje ir ragina užtikrinti gerokai mažesnes patekimo į rinką kliūtis; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina kreditingumo vertinimo agentūroms numatytas priemones, kuriomis siekiama didinti skaidrumą ir skatinti nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimą; ir toliau reiškia susirūpinimą dėl nepakankamos konkurencijos šiame sektoriuje ir ragina užtikrinti gerokai mažesnes patekimo į rinką kliūtis;

| 17. | palankiai vertina ketinimą siekti susitarimo dėl bendrų apskaitos standartų, apgailestauja dėl to, kad JAV Finansų apskaitos standartų valdyba pakeitė tikrosios vertės apibrėžtį JAV rinkos subjektams, ir ragina Komisiją atsižvelgiant su šiuo pakeitimu suderinti 39-ąjį tarptautinės apskaitos standartą, nelaukiant Tarptautinės apskaitos standartų valdybos sprendimo; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina ketinimą siekti susitarimo dėl bendrų apskaitos standartų, apgailestauja dėl to, kad JAV Finansų apskaitos standartų valdyba pakeitė tikrosios vertės apibrėžtį JAV rinkos subjektams, ir ragina Komisiją atsižvelgiant su šiuo pakeitimu suderinti 39-ąjį tarptautinės apskaitos standartą, nelaukiant Tarptautinės apskaitos standartų valdybos sprendimo;

| 18. | ragina per kitą G20 aukščiausiojo lygio susitikimą susitarti dėl suderintų ir konkrečių veiksmų siekiant panaikinti visas lengvatinio apmokestinimo ir reglamentavimo zonas, taip pat panaikinti šioms zonoms nepriklausančių valstybių apmokestinimo bei reglamentavimo spragas, kurios sudaro sąlygas mokesčių vengimui plisti net didžiausiuose finansų centruose; teigiamai vertina G20 grupės pareiškimą dėl banko paslapčių ir rekomenduoja automatinius informacijos mainus kaip veiksmingiausią mokesčių vengimo problemos sprendimo priemonę; rekomenduoja ES savo pačios lygmeniu priimti atitinkamus teisės aktus dėl mokesčių prieglobsčių ir ragina savo tarptautines partneres padaryti tą patį; |
| --- | --- |

18.

ragina per kitą G20 aukščiausiojo lygio susitikimą susitarti dėl suderintų ir konkrečių veiksmų siekiant panaikinti visas lengvatinio apmokestinimo ir reglamentavimo zonas, taip pat panaikinti šioms zonoms nepriklausančių valstybių apmokestinimo bei reglamentavimo spragas, kurios sudaro sąlygas mokesčių vengimui plisti net didžiausiuose finansų centruose; teigiamai vertina G20 grupės pareiškimą dėl banko paslapčių ir rekomenduoja automatinius informacijos mainus kaip veiksmingiausią mokesčių vengimo problemos sprendimo priemonę; rekomenduoja ES savo pačios lygmeniu priimti atitinkamus teisės aktus dėl mokesčių prieglobsčių ir ragina savo tarptautines partneres padaryti tą patį;

Stiprinti mūsų pasaulines finansų institucijas

| 19. | visiškai pritaria sprendimui patikėti pagrindinį patvirtintos darbotvarkės koordinavimo vaidmenį pervadintai ir išplėstai Finansų stabilumo valdybai; pritaria G20 sprendimui numatyti tvirtesnį G20 institucinį pagrindą ir suteikti jam didesnius įgaliojimus; pabrėžia, kad siekiant sureguliuoti pasaulio rinkos veikėjų veiklą svarbu laikytis bendrų principų ir užtikrinti finansinių paslaugų srities taisyklių konvergenciją; |
| --- | --- |

19.

visiškai pritaria sprendimui patikėti pagrindinį patvirtintos darbotvarkės koordinavimo vaidmenį pervadintai ir išplėstai Finansų stabilumo valdybai; pritaria G20 sprendimui numatyti tvirtesnį G20 institucinį pagrindą ir suteikti jam didesnius įgaliojimus; pabrėžia, kad siekiant sureguliuoti pasaulio rinkos veikėjų veiklą svarbu laikytis bendrų principų ir užtikrinti finansinių paslaugų srities taisyklių konvergenciją;

| 20. | palankiai vertina EUROLAT parlamentinės asamblėjos 2009 m. balandžio 8 d. susitikime paskelbtą prašymą Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalims ir ES nedelsiant imtis veiksmų siekiant panaikinti visas jų teritorijoje esančias mokesčių lengvatų zonas ir tarptautiniu mastu siekti, kad būtų panaikintos visos likusios tokios zonos ir kad būtų imtasi sankcijų prieš įmones ir asmenis, kurie naudojasi jų paslaugomis, ir jam visiškai pritaria; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina EUROLAT parlamentinės asamblėjos 2009 m. balandžio 8 d. susitikime paskelbtą prašymą Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalims ir ES nedelsiant imtis veiksmų siekiant panaikinti visas jų teritorijoje esančias mokesčių lengvatų zonas ir tarptautiniu mastu siekti, kad būtų panaikintos visos likusios tokios zonos ir kad būtų imtasi sankcijų prieš įmones ir asmenis, kurie naudojasi jų paslaugomis, ir jam visiškai pritaria;

| 21. | teigiamai vertina G20 planą reformuoti tarptautines finansų institucijas ir ragina kuo skubiau pradėti šias reformas; tikisi, kad bus vykdoma plataus masto pasaulio ekonomikos ir finansų valdymo reforma, kuri turėtų skatinti demokratiją, skaidrumą ir atskaitomybę, taip pat užtikrinti tarptautinių ekonomikos ir finansų institucijų politikos sričių ir procedūrų darną, taip pat ragina peržiūrėti su daugeliu TVF ir Pasaulio banko paskolų siejamas sąlygas; |
| --- | --- |

21.

teigiamai vertina G20 planą reformuoti tarptautines finansų institucijas ir ragina kuo skubiau pradėti šias reformas; tikisi, kad bus vykdoma plataus masto pasaulio ekonomikos ir finansų valdymo reforma, kuri turėtų skatinti demokratiją, skaidrumą ir atskaitomybę, taip pat užtikrinti tarptautinių ekonomikos ir finansų institucijų politikos sričių ir procedūrų darną, taip pat ragina peržiūrėti su daugeliu TVF ir Pasaulio banko paskolų siejamas sąlygas;

| 22. | be to, ragina padidinti besivystančių šalių atstovavimą tarptautinėse finansų institucijose; palankiai vertina įsipareigojimą vykdyti atvirą, skaidrią ir nuopelnais paremtą atrankos procedūrą skiriant tarptautinių finansų institucijų vadovus; taigi ragina ES vieningai pasisakyti šiuo klausimu; |
| --- | --- |

22.

be to, ragina padidinti besivystančių šalių atstovavimą tarptautinėse finansų institucijose; palankiai vertina įsipareigojimą vykdyti atvirą, skaidrią ir nuopelnais paremtą atrankos procedūrą skiriant tarptautinių finansų institucijų vadovus; taigi ragina ES vieningai pasisakyti šiuo klausimu;

| 23. | prašo Komisijos įvertinti galimybę prireikus padidinti TVF specialiųjų skolinimosi teisių sumą (angl. SDR), taip pat prašo Europos centrinio banko įvertinti šio lėšų padidinimo poveikį kainų stabilumui pasaulio mastu; |
| --- | --- |

23.

prašo Komisijos įvertinti galimybę prireikus padidinti TVF specialiųjų skolinimosi teisių sumą (angl. SDR), taip pat prašo Europos centrinio banko įvertinti šio lėšų padidinimo poveikį kainų stabilumui pasaulio mastu;

Vengti protekcionizmo ir skatinti pasaulinę prekybą ir investicijas

| 24. | pritaria G20 grupės įsipareigojimui padidinti pasaulinių finansų institucijų turimus išteklius 850 mlrd. JAV dolerių, siekiant paremti sparčiai augančios ekonomikos šalių ir besivystančių šalių augimą; palankiai vertina tai, kad gerokai padidinti Tarptautinio valiutos fondo ištekliai, kadangi jis teikia didžiausią finansinę paramą šalims, įskaitant ES valstybes nares, kurios susiduria su mokėjimų balanso problemomis, ir remia augimą sparčiai augančios ekonomikos šalyse ir besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

24.

pritaria G20 grupės įsipareigojimui padidinti pasaulinių finansų institucijų turimus išteklius 850 mlrd. JAV dolerių, siekiant paremti sparčiai augančios ekonomikos šalių ir besivystančių šalių augimą; palankiai vertina tai, kad gerokai padidinti Tarptautinio valiutos fondo ištekliai, kadangi jis teikia didžiausią finansinę paramą šalims, įskaitant ES valstybes nares, kurios susiduria su mokėjimų balanso problemomis, ir remia augimą sparčiai augančios ekonomikos šalyse ir besivystančiose šalyse;

| 25. | teigiamai vertina TVF pažangą naujosios lanksčios kredito linijos srityje ir tai, kad nukrypta nuo ankstesnės norminės ir nelanksčios paskolų suteikimo tvarkos bei sąlygiškumu grindžiamos sistemos, kaip matyti neseniai TVF paskelbtame pranešime „Pasaulinės finansų krizės poveikis mažas pajamas gaunančioms šalims“, t. y., kad nustatant išlaidų politiką pirmenybė turėtų būti teikiama socialinių programų apsaugai ar jų išplėtimui arba siekiui užtikrinti patvirtintas investicijas bei nenutrūkstamai pažangai siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų apskritai; |
| --- | --- |

25.

teigiamai vertina TVF pažangą naujosios lanksčios kredito linijos srityje ir tai, kad nukrypta nuo ankstesnės norminės ir nelanksčios paskolų suteikimo tvarkos bei sąlygiškumu grindžiamos sistemos, kaip matyti neseniai TVF paskelbtame pranešime „Pasaulinės finansų krizės poveikis mažas pajamas gaunančioms šalims“, t. y., kad nustatant išlaidų politiką pirmenybė turėtų būti teikiama socialinių programų apsaugai ar jų išplėtimui arba siekiui užtikrinti patvirtintas investicijas bei nenutrūkstamai pažangai siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų apskritai;

| 26. | palankiai vertina tai, kad Pasauliniame plane pakartotas įsipareigojimas siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir pažadėta skirti dar 50 mlrd. JAV dolerių socialinei apsaugai remti, prekybai skatinti ir mažas pajamas gaunančių šalių vystymuisi užtikrinti; ragina šią sumą esant galimybei išmokėti kaip tiesiogines dotacijas, o ne tik kaip paskolas, siekiant remti socialinę apsaugą ir skatinti prekybą; |
| --- | --- |

26.

palankiai vertina tai, kad Pasauliniame plane pakartotas įsipareigojimas siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir pažadėta skirti dar 50 mlrd. JAV dolerių socialinei apsaugai remti, prekybai skatinti ir mažas pajamas gaunančių šalių vystymuisi užtikrinti; ragina šią sumą esant galimybei išmokėti kaip tiesiogines dotacijas, o ne tik kaip paskolas, siekiant remti socialinę apsaugą ir skatinti prekybą;

| 27. | apgailestauja, kad G20 grupės pažadai, susiję su pagalba prekybai ir OPV, nepakankami; pabrėžia, kad, nors Pasauliniame plane išvardytos finansinės priemonės, kurias taikant per Pasaulio banką ir TVF bus skirta daugiau išteklių besivystančioms šalims, neprisiimta jokių konkrečių įsipareigojimų papildomam pagalbos prekybai finansavimui užtikrinti; |
| --- | --- |

27.

apgailestauja, kad G20 grupės pažadai, susiję su pagalba prekybai ir OPV, nepakankami; pabrėžia, kad, nors Pasauliniame plane išvardytos finansinės priemonės, kurias taikant per Pasaulio banką ir TVF bus skirta daugiau išteklių besivystančioms šalims, neprisiimta jokių konkrečių įsipareigojimų papildomam pagalbos prekybai finansavimui užtikrinti;

| 28. | teigiamai vertina įsipareigojimą toliau skatinti prekybą ir investicijas pasauliniu mastu; vis dėlto yra sunerimęs dėl pasaulio prekybos nuosmukio, kadangi tai kelia tolesnio pasaulinės recesijos gilėjimo pavojų; pabrėžia, kad svarbu greitai ir sėkmingai užbaigti Dohos derybų raundą, kuris naudingas panaikinant pasaulio prekybos sistemos disbalansą, kuris kenkė besivystančioms šalims; |
| --- | --- |

28.

teigiamai vertina įsipareigojimą toliau skatinti prekybą ir investicijas pasauliniu mastu; vis dėlto yra sunerimęs dėl pasaulio prekybos nuosmukio, kadangi tai kelia tolesnio pasaulinės recesijos gilėjimo pavojų; pabrėžia, kad svarbu greitai ir sėkmingai užbaigti Dohos derybų raundą, kuris naudingas panaikinant pasaulio prekybos sistemos disbalansą, kuris kenkė besivystančioms šalims;

| 29. | mano, kad bet kokio pobūdžio protekcionizmas realiojo sektoriaus ekonomikoje ir finansų sektoriuje yra netinkama reakcija į ekonomikos nuosmukį ir mažėjančią pasaulio prekybą; |
| --- | --- |

29.

mano, kad bet kokio pobūdžio protekcionizmas realiojo sektoriaus ekonomikoje ir finansų sektoriuje yra netinkama reakcija į ekonomikos nuosmukį ir mažėjančią pasaulio prekybą;

| 30. | ragina kitame G20 aukščiausiojo lygio susitikime taip pat spręsti pasaulio prekybos sistemos pertvarkymo ir PPO valdymo klausimus siekiant skatinti sąžiningą prekybą, įveikti didėjančią nelygybę tarp Šiaurės ir Pietų, pagerinti prekybos, socialinės ir aplinkos apsaugos politikos darną ir siekti, kad PPO būtų demokratiškesnė, skaidresnė ir atskaitingesnė; |
| --- | --- |

30.

ragina kitame G20 aukščiausiojo lygio susitikime taip pat spręsti pasaulio prekybos sistemos pertvarkymo ir PPO valdymo klausimus siekiant skatinti sąžiningą prekybą, įveikti didėjančią nelygybę tarp Šiaurės ir Pietų, pagerinti prekybos, socialinės ir aplinkos apsaugos politikos darną ir siekti, kad PPO būtų demokratiškesnė, skaidresnė ir atskaitingesnė;

| 31. | ragina Europos Sąjungos valstybes nares pristatyti veiksmus ir priemones, kurių buvo imtasi reaguojant į krizę besivystančiose šalyse, siekiant, kad ES imtųsi suderintų veiksmų; ragina įgyvendinti veiksmus, kuriuos numatyta įvertinti kitame Monterėjaus pranešime dėl vystymosi finansavimo; |
| --- | --- |

31.

ragina Europos Sąjungos valstybes nares pristatyti veiksmus ir priemones, kurių buvo imtasi reaguojant į krizę besivystančiose šalyse, siekiant, kad ES imtųsi suderintų veiksmų; ragina įgyvendinti veiksmus, kuriuos numatyta įvertinti kitame Monterėjaus pranešime dėl vystymosi finansavimo;

| 32. | atkreipia dėmesį į ilgalaikę maisto krizę, dėl kurios būtina imtis neatidėliotinų veiksmų ir pertvarkymų, siekiant užtikrinti besivystančių šalių žemės ūkio gamybos tvarumą; |
| --- | --- |

32.

atkreipia dėmesį į ilgalaikę maisto krizę, dėl kurios būtina imtis neatidėliotinų veiksmų ir pertvarkymų, siekiant užtikrinti besivystančių šalių žemės ūkio gamybos tvarumą;

Visiems užtikrinti teisingą ir tvarų ekonomikos atgaivinimą

| 33. | palankiai vertina tai, kad G20 grupė pripažino tvaresnės pasaulinės ekonomikos svarbą; taip pat pabrėžia išskirtinę įpareigojančio susitarimo dėl klimato kaitos, kurį ketinama svarstyti artėjančioje Kopenhagos konferencijoje, svarbą; tačiau pabrėžia, jog G20 šalių vadovai turėtų pripažinti pasaulinių tvarumo iššūkių, pvz., žuvininkystės, miškų ir vandens krizės, labiausiai veikiančių besivystančių šalių gyventojus, daugialypiškumą; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina tai, kad G20 grupė pripažino tvaresnės pasaulinės ekonomikos svarbą; taip pat pabrėžia išskirtinę įpareigojančio susitarimo dėl klimato kaitos, kurį ketinama svarstyti artėjančioje Kopenhagos konferencijoje, svarbą; tačiau pabrėžia, jog G20 šalių vadovai turėtų pripažinti pasaulinių tvarumo iššūkių, pvz., žuvininkystės, miškų ir vandens krizės, labiausiai veikiančių besivystančių šalių gyventojus, daugialypiškumą;

| 34. | prašo Komisijos, atsižvelgiant į svarstymus dėl Tvaraus vystymosi strategijos ateities, pradėti būtinus procesus, kuriais būtų siekiama visiškai atsižvelgti į klimato kaitos poveikį visose srityse taikomai politikai; |
| --- | --- |

34.

prašo Komisijos, atsižvelgiant į svarstymus dėl Tvaraus vystymosi strategijos ateities, pradėti būtinus procesus, kuriais būtų siekiama visiškai atsižvelgti į klimato kaitos poveikį visose srityse taikomai politikai;

| 35. | pabrėžia būtinybę veiksmingai įgyvendinti klimato kaitos ir energetikos srities rinkinio dokumentus ir skirti daugiau investicijų atsinaujinančiai energijai, ekologinėms naujovėms, aplinkai nekenkiančiai energetikai ir energijos naudojimo efektyvumui, t. y. klausimams, kurie turėtų būti itin akcentuojami 2010–2014 m. energetikos veiksmų plane; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia būtinybę veiksmingai įgyvendinti klimato kaitos ir energetikos srities rinkinio dokumentus ir skirti daugiau investicijų atsinaujinančiai energijai, ekologinėms naujovėms, aplinkai nekenkiančiai energetikai ir energijos naudojimo efektyvumui, t. y. klausimams, kurie turėtų būti itin akcentuojami 2010–2014 m. energetikos veiksmų plane;

| 36. | ragina per kitą G20 aukščiausiojo lygio susitikimą apvarstyti TDO pasiūlytą „Tinkamo darbo darbotvarkę“, į kurią, be kita ko, turėtų būti įtraukti įsipareigojimai visuotinai laikytis žmogaus teisių darbo vietoje, pagrindinių darbo standartų ir įsipareigojimas panaikinti vaikų darbą; |
| --- | --- |

36.

ragina per kitą G20 aukščiausiojo lygio susitikimą apvarstyti TDO pasiūlytą „Tinkamo darbo darbotvarkę“, į kurią, be kita ko, turėtų būti įtraukti įsipareigojimai visuotinai laikytis žmogaus teisių darbo vietoje, pagrindinių darbo standartų ir įsipareigojimas panaikinti vaikų darbą;

*

* *

| 37. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos centriniam bankui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Didžiojo dvidešimtuko (G20) šalių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Tarptautiniam valiutos fondui. |
| --- | --- |

37.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos centriniam bankui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Didžiojo dvidešimtuko (G20) šalių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Tarptautiniam valiutos fondui.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0123.

(2)  OL C 72, 2009 3 26, p. 1.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/100 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/100

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisSiekiant didesnio stabilumo ir klestėjimo Vakarų Balkanuose

P6_TA(2009)0331

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl didesnio stabilumo Vakarų Balkanų valstybėse ir šių valstybių klestėjimo (2008/2200(INI))

2010/C 184 E/21

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 1993 m. birželio 21–22 d. Kopenhagos Europos Vadovų Tarybos pirmininkavimo išvadas,

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 21 d. Salonikuose įvykusiame ES ir Vakarų Balkanų valstybių aukščiausiojo lygio susitikime paskelbtą deklaraciją,

atsižvelgdamas į 2006 m. sausio 27 d. Komisijos komunikatą „Vakarų Balkanų valstybių kelias į ES: siekiant didesnio stabilumo ir klestėjimo“ (COM(2006)0027),

atsižvelgdamas į ES ir Vakarų Balkanų valstybių deklaraciją, kurią 2006 m. kovo 11 d. Zalcburge vienbalsiai patvirtino visų ES valstybių narių užsienio reikalų ministrai ir Vakarų Balkanų valstybių užsienio reikalų ministrai,

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 14 d. ir 2008 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos pirmininkavimo išvadas bei jų priede pateikiamą deklaraciją dėl Vakarų Balkanų valstybių ir 2007 m. gruodžio 10 d., 2008 m. vasario 18 d. ir 2008 m. gruodžio 8–9 d. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos išvadas,

atsižvelgdamas į 2008 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą, pavadinimu „Vakarų Balkanai: Europos perspektyvos artinimas“ (COM(2008)0127),

atsižvelgdamas į Brdo pareiškimą dėl naujo požiūrio į Vakarų Balkanų valstybes, kurį 2008 m. kovo 29 d. parengė ES pirmininkaujanti valstybė ir kuriame pabrėžiama būtinybė suteikti naują pagreitį Salonikų darbotvarkei ir Zalcburgo deklaracijai,

atsižvelgdamas į Komisijos Plėtros strategiją ir 2008 m. lapkričio mėn. šalių pažangos ataskaitas,

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 18 d. savo rezoliuciją dėl perspektyvų atkuriant taiką ir valstybę pasibaigus konfliktams (1),

atsižvelgdamas į 2009 m. sausio 13 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl prekybinių ir ekonominių santykių su Vakarų Balkanais (2),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A6-0212/2009),

| A. | kadangi Vakarų Balkanų valstybės yra neabejotinai yra Europos dalis ir šio regiono šalių ateitis – tapti visapusiškai integruotomis Europos Sąjungos valstybėmis narėmis, |
| --- | --- |

A.

kadangi Vakarų Balkanų valstybės yra neabejotinai yra Europos dalis ir šio regiono šalių ateitis – tapti visapusiškai integruotomis Europos Sąjungos valstybėmis narėmis,

| B. | kadangi narystės ES perspektyvos ir su tuo susijusi nauda yra pagrindinis stabilumo užtikrinimo ir reformų Vakarų Balkanų valstybėse – Europos dalyje, kurią tolimoje praeityje ir pastaruoju metu išsekino karai, etninis valymas ir autokratinis valdymas – skatinimo veiksnys, |
| --- | --- |

B.

kadangi narystės ES perspektyvos ir su tuo susijusi nauda yra pagrindinis stabilumo užtikrinimo ir reformų Vakarų Balkanų valstybėse – Europos dalyje, kurią tolimoje praeityje ir pastaruoju metu išsekino karai, etninis valymas ir autokratinis valdymas – skatinimo veiksnys,

| C. | kadangi dešimtojo dešimtmečio karų padariniai labai trukdo užtikrinti ilgalaikį regiono saugumą ir politinį stabilumą; kadangi dėl to kyla naujų, unikalių ES plėtros politikos uždavinių ir, įgyvendinant bendrą, konfliktą išgyvenusių visuomenių poreikiams pritaikytą koncepciją, būtina pasinaudoti visomis Europos Sąjungos turimomis bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir Europos saugumo ir gynybos politikos (ESGP) priemonėmis, |
| --- | --- |

C.

kadangi dešimtojo dešimtmečio karų padariniai labai trukdo užtikrinti ilgalaikį regiono saugumą ir politinį stabilumą; kadangi dėl to kyla naujų, unikalių ES plėtros politikos uždavinių ir, įgyvendinant bendrą, konfliktą išgyvenusių visuomenių poreikiams pritaikytą koncepciją, būtina pasinaudoti visomis Europos Sąjungos turimomis bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir Europos saugumo ir gynybos politikos (ESGP) priemonėmis,

| D. | kadangi daugelis ES regioninių partnerių vis dar nėra išsprendę kai kurių su savo kaimynėmis susijusių klausimų; kadangi ES ir Vakarų Balkanų valstybės yra sutarusios, kad geri kaimyniniai santykiai ir regionų bendradarbiavimas ir toliau yra pagrindiniai veiksniai siekiant ES narystės, |
| --- | --- |

D.

kadangi daugelis ES regioninių partnerių vis dar nėra išsprendę kai kurių su savo kaimynėmis susijusių klausimų; kadangi ES ir Vakarų Balkanų valstybės yra sutarusios, kad geri kaimyniniai santykiai ir regionų bendradarbiavimas ir toliau yra pagrindiniai veiksniai siekiant ES narystės,

| 1. | nurodo, kad Europos Sąjungos įtaka ir jos gebėjimas tarpininkauti siekiant užtikrinti saugumą ir skatinti reformas Vakarų Balkanų valstybėse priklauso nuo jos įsipareigojimų leisti toms regiono valstybėms, kurios visiškai įvykdys Kopenhagos kriterijus, tapti visateisėmis ES valstybėmis narėmis, patikimumo; todėl pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės privalo tvirtai laikytis įsipareigojimo dėl būsimos plėtros, apimančios Vakarų Balkanų valstybes; |
| --- | --- |

1.

nurodo, kad Europos Sąjungos įtaka ir jos gebėjimas tarpininkauti siekiant užtikrinti saugumą ir skatinti reformas Vakarų Balkanų valstybėse priklauso nuo jos įsipareigojimų leisti toms regiono valstybėms, kurios visiškai įvykdys Kopenhagos kriterijus, tapti visateisėmis ES valstybėmis narėmis, patikimumo; todėl pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės privalo tvirtai laikytis įsipareigojimo dėl būsimos plėtros, apimančios Vakarų Balkanų valstybes;

| 2. | pažymi, kad Vakarų Balkanų valstybės turi imtis atsakomybės atkurdamos santykius su Europos Sąjunga; pabrėžia, kad integracijos procesas turi būti skatinamas iš vidaus ir kad sėkmingas įstojimas priklauso nuo to, ar bus stipri pilietinė visuomenė, ar sumažės korupcija ir ar apskritai bus pereita prie žiniomis grindžiamos ekonomikos ir visuomenės; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad Vakarų Balkanų valstybės turi imtis atsakomybės atkurdamos santykius su Europos Sąjunga; pabrėžia, kad integracijos procesas turi būti skatinamas iš vidaus ir kad sėkmingas įstojimas priklauso nuo to, ar bus stipri pilietinė visuomenė, ar sumažės korupcija ir ar apskritai bus pereita prie žiniomis grindžiamos ekonomikos ir visuomenės;

| 3. | nurodo, kad iki to laiko, kai įsigalios Lisabonos sutartis, pagal dabartines sutartis techniškai vis dar būtų galima padaryti reikiamas institucines pataisas, reikalingas tolesnei plėtrai; tačiau mano, kad nepaprastai svarbu ratifikuoti Lisabonos sutartį; |
| --- | --- |

3.

nurodo, kad iki to laiko, kai įsigalios Lisabonos sutartis, pagal dabartines sutartis techniškai vis dar būtų galima padaryti reikiamas institucines pataisas, reikalingas tolesnei plėtrai; tačiau mano, kad nepaprastai svarbu ratifikuoti Lisabonos sutartį;

| 4. | pabrėžia, kad valstybėms narėms negalima pernelyg vilkinti Komisijos nuomonės apie stojimo į ES paraišką pateikusias potencialias šalis kandidates rengimo, ir ragina Tarybą ir Komisiją kaip galima greičiau nagrinėti neseniai pateiktas ir būsimas paraiškas dėl narystės; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad valstybėms narėms negalima pernelyg vilkinti Komisijos nuomonės apie stojimo į ES paraišką pateikusias potencialias šalis kandidates rengimo, ir ragina Tarybą ir Komisiją kaip galima greičiau nagrinėti neseniai pateiktas ir būsimas paraiškas dėl narystės;

| 5. | pabrėžia, kad stojimo procesas turi būti grindžiamas teisingu ir tiksliu sąlygų laikymosi principu, pagal kurį kiekviena valstybė vertinama tik atsižvelgiant į jos gebėjimą atitikti Kopenhagos kriterijus, stabilizacijos ir asociacijos proceso sąlygas ir visus kriterijus, nustatytus tam tikram derybų etapui, taikymu, todėl valstybių, kurios įvykdė anksčiau nurodytus reikalavimus, stojimo į ES procesas negali būti lėtinamas arba stabdomas; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad stojimo procesas turi būti grindžiamas teisingu ir tiksliu sąlygų laikymosi principu, pagal kurį kiekviena valstybė vertinama tik atsižvelgiant į jos gebėjimą atitikti Kopenhagos kriterijus, stabilizacijos ir asociacijos proceso sąlygas ir visus kriterijus, nustatytus tam tikram derybų etapui, taikymu, todėl valstybių, kurios įvykdė anksčiau nurodytus reikalavimus, stojimo į ES procesas negali būti lėtinamas arba stabdomas;

| 6. | nurodo, kad stojimo procesas turi turėti aiškią regioninę perspektyvą ir kad būtina dėti pastangas, jog dėl regiono integracijos spartos skirtumų neatsirastų naujų kliūčių, pirmiausia susijusių su vizų liberalizavimu; pritaria Regioninės bendradarbiavimo tarybos dalyvavimui didinant regionų atsakomybę ir pritaria, kad ši taryba būtų pagrindinė dialogo su ES dalyvė visais klausimais, susijusiais su regioniniu bendradarbiavimu Pietryčių Europoje; |
| --- | --- |

6.

nurodo, kad stojimo procesas turi turėti aiškią regioninę perspektyvą ir kad būtina dėti pastangas, jog dėl regiono integracijos spartos skirtumų neatsirastų naujų kliūčių, pirmiausia susijusių su vizų liberalizavimu; pritaria Regioninės bendradarbiavimo tarybos dalyvavimui didinant regionų atsakomybę ir pritaria, kad ši taryba būtų pagrindinė dialogo su ES dalyvė visais klausimais, susijusiais su regioniniu bendradarbiavimu Pietryčių Europoje;

| 7. | ragina valstybių narių parlamentus kuo skubiau pritarti stabilizacijos ir asociacijos susitarimams, kurie šiuo metu ratifikuojami; |
| --- | --- |

7.

ragina valstybių narių parlamentus kuo skubiau pritarti stabilizacijos ir asociacijos susitarimams, kurie šiuo metu ratifikuojami;

| 8. | pabrėžia, kad visos susijusios šalys turi labai pasistengti, kad, spręsdamos svarbiausius dvišalius ES ir Vakarų Balkanų valstybių ir Vakarų Balkanų valstybių tarpusavio klausimus, rastų abiem šalims priimtinus sprendimus; atsižvelgdamas į šias aplinkybes pabrėžia, kad geri kaimyniniai santykiai ir pagarba atitinkamam kultūros ir istorijos paveldui yra nepaprastai svarbūs siekiant išsaugoti taiką ir didinti stabilumą ir saugumą; mano, kad pradėti stojimo derybas su Vakarų Balkanų valstybėmis, pradėti svarstyti ir užbaigti įvairius derybinius skyrius neturėtų būti trukdoma ar tai blokuojama dėl klausimų, susijusių su dvišaliais nesutarimais, todėl šalys turėtų susitarti dėl procedūrų, kaip išspręsti dvišalius klausimus iki stojimo derybų pradžios; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad visos susijusios šalys turi labai pasistengti, kad, spręsdamos svarbiausius dvišalius ES ir Vakarų Balkanų valstybių ir Vakarų Balkanų valstybių tarpusavio klausimus, rastų abiem šalims priimtinus sprendimus; atsižvelgdamas į šias aplinkybes pabrėžia, kad geri kaimyniniai santykiai ir pagarba atitinkamam kultūros ir istorijos paveldui yra nepaprastai svarbūs siekiant išsaugoti taiką ir didinti stabilumą ir saugumą; mano, kad pradėti stojimo derybas su Vakarų Balkanų valstybėmis, pradėti svarstyti ir užbaigti įvairius derybinius skyrius neturėtų būti trukdoma ar tai blokuojama dėl klausimų, susijusių su dvišaliais nesutarimais, todėl šalys turėtų susitarti dėl procedūrų, kaip išspręsti dvišalius klausimus iki stojimo derybų pradžios;

| 9. | todėl atkreipia dėmesį į kai kurių Vakarų Balkanų valstybių sprendimą pateikti Tarptautiniam teisingumo teismui skundus arba prašyti jį pateikti patariamojo pobūdžio nuomonę dėl dvišalių ginčų; mano, kad ES turėtų dėti visas pastangas, siekdama padėti ir palengvinti rasti neišspręstų klausimų visapusį ir ilgalaikį sprendimą; |
| --- | --- |

9.

todėl atkreipia dėmesį į kai kurių Vakarų Balkanų valstybių sprendimą pateikti Tarptautiniam teisingumo teismui skundus arba prašyti jį pateikti patariamojo pobūdžio nuomonę dėl dvišalių ginčų; mano, kad ES turėtų dėti visas pastangas, siekdama padėti ir palengvinti rasti neišspręstų klausimų visapusį ir ilgalaikį sprendimą;

| 10. | mano, kad būtina ir toliau skatinti etninį ir tarpkultūrinį dialogą siekiant nusimesti praeities naštą ir pašalinti Balkanų regiono valstybių santykių įtampą; mano, kad pilietinės visuomenės organizacijos (PVO) ir žmonių tarpusavio ryšiai (Vakarų Balkanų šalių tarpusavio, šių šalių ir ES) padeda siekti sutaikymo, palengvina tarpusavio supratimą ir skatina taikų įvairių etninių atstovų sambūvį; todėl ragina Komisiją skirti daugiau dėmesio ir lėšų iniciatyvoms, kurias vykdant skatinamas įvairių etninių grupių susitaikymas, tolerancija ir dialogas, ir remti etninių grupių susitarimų vykdymą; |
| --- | --- |

10.

mano, kad būtina ir toliau skatinti etninį ir tarpkultūrinį dialogą siekiant nusimesti praeities naštą ir pašalinti Balkanų regiono valstybių santykių įtampą; mano, kad pilietinės visuomenės organizacijos (PVO) ir žmonių tarpusavio ryšiai (Vakarų Balkanų šalių tarpusavio, šių šalių ir ES) padeda siekti sutaikymo, palengvina tarpusavio supratimą ir skatina taikų įvairių etninių atstovų sambūvį; todėl ragina Komisiją skirti daugiau dėmesio ir lėšų iniciatyvoms, kurias vykdant skatinamas įvairių etninių grupių susitaikymas, tolerancija ir dialogas, ir remti etninių grupių susitarimų vykdymą;

| 11. | visokeriopai remia šiame regione vykdomas ESGP misijas ir esančius ES specialiuosius įgaliotinius, kuriems vis dar tenka svarbus vaidmuo išsaugant stabilumą ir užtikrinant veiksnių valstybių, gebančių laikytis Kopenhagos kriterijų, kūrimo pažangą; pabrėžia, kad ESGP misija gali būti baigta arba ES specialiojo įgaliotinio biuras gali baigti savo veiklą tada, kai bus aiškiai įvykdytos atitinkamos jų užduotys; |
| --- | --- |

11.

visokeriopai remia šiame regione vykdomas ESGP misijas ir esančius ES specialiuosius įgaliotinius, kuriems vis dar tenka svarbus vaidmuo išsaugant stabilumą ir užtikrinant veiksnių valstybių, gebančių laikytis Kopenhagos kriterijų, kūrimo pažangą; pabrėžia, kad ESGP misija gali būti baigta arba ES specialiojo įgaliotinio biuras gali baigti savo veiklą tada, kai bus aiškiai įvykdytos atitinkamos jų užduotys;

| 12. | visapusiškai remia pastangas iki 2010 m. sukurti visapusišką Vakarų Balkanų valstybių investicijų sistemą, pagal kurią būtų koordinuojamos Komisijos, tarptautinių finansinių institucijų ir valstybių donorių subsidijos ir paskolos; palankiai vertina infrastruktūros projektų priemonę (IPP) ir nurodo, kad IPP projektai transporto, aplinkos, energetikos ir socialinio sektoriaus srityse turėtų būti kuriami ir vykdomi turint aiškią regioninę perspektyvą; pabrėžia, kad būtinas glaudesnis koordinavimas siekiant užtikrinti veiksmingą papildomą, darnią ir veiksmingą pagalbą Vakarų Balkanų valstybėse; mano, kad šios koordinuojamos paskolų ir (arba) subsidijų priemonės turėtų būti orientuotos į tas galimas šalis kandidates, kurios neturi galimybės naudotis lėšomis nė pagal vieną iš penkių pagalbos pasirengimui narystei priemonės (3) (PNP) sudedamųjų dalių; pabrėžia regionų bendradarbiavimo dėl gerosios patirties svarbą galimybei naudotis pasirengimo narystei fondais; |
| --- | --- |

12.

visapusiškai remia pastangas iki 2010 m. sukurti visapusišką Vakarų Balkanų valstybių investicijų sistemą, pagal kurią būtų koordinuojamos Komisijos, tarptautinių finansinių institucijų ir valstybių donorių subsidijos ir paskolos; palankiai vertina infrastruktūros projektų priemonę (IPP) ir nurodo, kad IPP projektai transporto, aplinkos, energetikos ir socialinio sektoriaus srityse turėtų būti kuriami ir vykdomi turint aiškią regioninę perspektyvą; pabrėžia, kad būtinas glaudesnis koordinavimas siekiant užtikrinti veiksmingą papildomą, darnią ir veiksmingą pagalbą Vakarų Balkanų valstybėse; mano, kad šios koordinuojamos paskolų ir (arba) subsidijų priemonės turėtų būti orientuotos į tas galimas šalis kandidates, kurios neturi galimybės naudotis lėšomis nė pagal vieną iš penkių pagalbos pasirengimui narystei priemonės (3) (PNP) sudedamųjų dalių; pabrėžia regionų bendradarbiavimo dėl gerosios patirties svarbą galimybei naudotis pasirengimo narystei fondais;

| 13. | primena, kad dėl 2009 m. sausio mėn. kilusio Rusijos ir Ukrainos ginčo dėl dujų buvo rimtai sutrikdytas energijos tiekimas Vakarų Balkanų valstybėms; ragina pasinaudojant ES lėšomis įvairinti tranzito maršrutus bei pagerinti energijos tinklų jungtis regione; |
| --- | --- |

13.

primena, kad dėl 2009 m. sausio mėn. kilusio Rusijos ir Ukrainos ginčo dėl dujų buvo rimtai sutrikdytas energijos tiekimas Vakarų Balkanų valstybėms; ragina pasinaudojant ES lėšomis įvairinti tranzito maršrutus bei pagerinti energijos tinklų jungtis regione;

| 14. | primena, kad transporto infrastruktūra svarbi ekonominiam vystimuisi ir socialinei sanglaudai; todėl ragina Komisiją paremti tinkamos įvairiarūšės transporto sistemos tarp Europos Sąjungos ir Vakarų Balkanų teritorijos valstybių bei šios teritorijos viduje sukūrimą ir skatinti laisvą ir spartų prekių ir asmenų judėjimą, visų pirma sukuriant VII transeuropinį transporto koridorių; |
| --- | --- |

14.

primena, kad transporto infrastruktūra svarbi ekonominiam vystimuisi ir socialinei sanglaudai; todėl ragina Komisiją paremti tinkamos įvairiarūšės transporto sistemos tarp Europos Sąjungos ir Vakarų Balkanų teritorijos valstybių bei šios teritorijos viduje sukūrimą ir skatinti laisvą ir spartų prekių ir asmenų judėjimą, visų pirma sukuriant VII transeuropinį transporto koridorių;

| 15. | palankiai vertina naująją pilietinės visuomenės priemonę, sukurtą pasinaudojant pasirengimui narystei priemone (PNP), ir su tuo susijusį tris kartus didesnių lėšų skyrimą pilietinės visuomenės organizacijoms (PVO); ragina Komisiją didinti vietos lygmens atsakomybę kuriant pilietinę visuomenę ir sudaryti galimybę nuolat bendrauti bei konsultuotis su vietos PVO, siekiant atsižvelgti į jų nuomonę ir poreikius įvairiais pagalbos pasinaudojant PNP planavimo ir programavimo etapais; ragina Komisiją skatinti sukurti regionų diskusijų forumą, kuriame dalyvautų PVO ir kuris padėtų skleisti gerąją patirtį, susijusią su galimybėmis naudotis pasirengimui narystei skirtais fondais; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina naująją pilietinės visuomenės priemonę, sukurtą pasinaudojant pasirengimui narystei priemone (PNP), ir su tuo susijusį tris kartus didesnių lėšų skyrimą pilietinės visuomenės organizacijoms (PVO); ragina Komisiją didinti vietos lygmens atsakomybę kuriant pilietinę visuomenę ir sudaryti galimybę nuolat bendrauti bei konsultuotis su vietos PVO, siekiant atsižvelgti į jų nuomonę ir poreikius įvairiais pagalbos pasinaudojant PNP planavimo ir programavimo etapais; ragina Komisiją skatinti sukurti regionų diskusijų forumą, kuriame dalyvautų PVO ir kuris padėtų skleisti gerąją patirtį, susijusią su galimybėmis naudotis pasirengimui narystei skirtais fondais;

| 16. | taip pat ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti regiono mažųjų, vidutinių ir ne mieste įsisteigusių PVO rėmimui, pirmiausia skiriant šioms organizacijoms didesnę savo pagalbos dalį, lengvinant paraiškų dėl ES finansavimo teikimo procedūras ir persvarstant mažosioms ir vidutinėms PVO taikomas bendro projektų finansavimo taisykles; |
| --- | --- |

16.

taip pat ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti regiono mažųjų, vidutinių ir ne mieste įsisteigusių PVO rėmimui, pirmiausia skiriant šioms organizacijoms didesnę savo pagalbos dalį, lengvinant paraiškų dėl ES finansavimo teikimo procedūras ir persvarstant mažosioms ir vidutinėms PVO taikomas bendro projektų finansavimo taisykles;

| 17. | pabrėžia, kad svarbu, jog Vakarų Balkanų šalių piliečiams būtų liberalizuotas Šengeno erdvės vizų režimas ir šio regiono žmonėms taip būtų sudaryta galimybė pažinti Europos Sąjungą; palankiai vertina dialogą vizų liberalizavimo tema ir ragina Tarybą bei Komisiją užtikrinti kuo skaidresnį procesą, nustatyti aiškius lyginamuosius standartus ir taip palengvinti išorinę stebėseną bei padidinti atsakomybę visuomenei už procesą; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad svarbu, jog Vakarų Balkanų šalių piliečiams būtų liberalizuotas Šengeno erdvės vizų režimas ir šio regiono žmonėms taip būtų sudaryta galimybė pažinti Europos Sąjungą; palankiai vertina dialogą vizų liberalizavimo tema ir ragina Tarybą bei Komisiją užtikrinti kuo skaidresnį procesą, nustatyti aiškius lyginamuosius standartus ir taip palengvinti išorinę stebėseną bei padidinti atsakomybę visuomenei už procesą;

| 18. | nurodo, kad sudėtinga vizų išdavimo procedūra bei darbuotojų trūkumas regiono konsulatuose ir ambasadose gali priešiškai nuteikti regionų žmones ES atžvilgiu tada, kai, kaip manoma, Europos Sąjungos populiarumas yra didžiausia paskata vykdyti reformas; |
| --- | --- |

18.

nurodo, kad sudėtinga vizų išdavimo procedūra bei darbuotojų trūkumas regiono konsulatuose ir ambasadose gali priešiškai nuteikti regionų žmones ES atžvilgiu tada, kai, kaip manoma, Europos Sąjungos populiarumas yra didžiausia paskata vykdyti reformas;

| 19. | ragina, kad Vakarų Balkanų šalys suintensyvintų savo pastangas siekdamos įvykdyti individualiose gairėse nustatytus reikalavimus, kad kuo greičiau būtų galima užtikrinti vizų režimo jų šalims panaikinimą; mano, kad šių sąlygų įvykdymas labai svarbus norint paspartinti stojimo į Europos Sąjungą procesą; šiomis aplinkybėmis mano, kad PNP turėtų padėti sustiprinti pagalbą gaunančių valstybių pastangas vykdyti vizų liberalizavimo gairėse nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

19.

ragina, kad Vakarų Balkanų šalys suintensyvintų savo pastangas siekdamos įvykdyti individualiose gairėse nustatytus reikalavimus, kad kuo greičiau būtų galima užtikrinti vizų režimo jų šalims panaikinimą; mano, kad šių sąlygų įvykdymas labai svarbus norint paspartinti stojimo į Europos Sąjungą procesą; šiomis aplinkybėmis mano, kad PNP turėtų padėti sustiprinti pagalbą gaunančių valstybių pastangas vykdyti vizų liberalizavimo gairėse nustatytus reikalavimus;

| 20. | visiškai pritaria, kad iš Vakarų Balkanų valstybių atvykusių studentų ir mokslininkų studijoms ir moksliniams tyrimams Europos Sąjungoje skirtoms stipendijoms būtų skiriama daugiau lėšų pagal programą „Erasmus Mundus“ siekiant supažindinti Vakarų Balkanų valstybių žmones ir institucijas su ES darbotvarke ir padidinti švietimo įgūdžius ir kad tokių stipendijų būtų daugiau; ragina pagalbą gaunančias šalis imtis visų reikiamų priemonių, įskaitant reklamos ir informacinių kampanijų, kad jų piliečiai galėtų visapusiškai naudotis šiomis galimybėmis; ragina susijusias valstybes aktyviau ruošti administracines priemones siekiant atitikti dalyvavimui visą gyvenimą trunkančio mokymosi programoje nustatytus kriterijus; |
| --- | --- |

20.

visiškai pritaria, kad iš Vakarų Balkanų valstybių atvykusių studentų ir mokslininkų studijoms ir moksliniams tyrimams Europos Sąjungoje skirtoms stipendijoms būtų skiriama daugiau lėšų pagal programą „Erasmus Mundus“ siekiant supažindinti Vakarų Balkanų valstybių žmones ir institucijas su ES darbotvarke ir padidinti švietimo įgūdžius ir kad tokių stipendijų būtų daugiau; ragina pagalbą gaunančias šalis imtis visų reikiamų priemonių, įskaitant reklamos ir informacinių kampanijų, kad jų piliečiai galėtų visapusiškai naudotis šiomis galimybėmis; ragina susijusias valstybes aktyviau ruošti administracines priemones siekiant atitikti dalyvavimui visą gyvenimą trunkančio mokymosi programoje nustatytus kriterijus;

| 21. | pabrėžia ypač svarbų švietimo ir lavinimo vaidmenį šiandieninėje žiniomis pagrįstoje ekonomikoje; atsižvelgdamas į tai pabrėžia būtinybę stiprinti ir skatinti su verslu susijusias inovacines žinias visais švietimo lygmenimis; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia ypač svarbų švietimo ir lavinimo vaidmenį šiandieninėje žiniomis pagrįstoje ekonomikoje; atsižvelgdamas į tai pabrėžia būtinybę stiprinti ir skatinti su verslu susijusias inovacines žinias visais švietimo lygmenimis;

| 22. | visapusiškai remia Vakarų Balkanų valstybių dalyvavimą Bendrijos programose ir agentūrų veikloje; kaip visiškos šalių kandidačių ir galimų šalių kandidačių integracijos į Bendrijos institucijas pavyzdžius pirmiausia nurodo jų prisijungimą prie Energijos bendrijos sutarties ir jų numatomą prisijungimą prie Transporto bendrijos sutarties, taip pat teisės aktų suderinimą su acquis communautaire pradiniu stojimo į ES proceso etapu; |
| --- | --- |

22.

visapusiškai remia Vakarų Balkanų valstybių dalyvavimą Bendrijos programose ir agentūrų veikloje; kaip visiškos šalių kandidačių ir galimų šalių kandidačių integracijos į Bendrijos institucijas pavyzdžius pirmiausia nurodo jų prisijungimą prie Energijos bendrijos sutarties ir jų numatomą prisijungimą prie Transporto bendrijos sutarties, taip pat teisės aktų suderinimą su acquis communautaire pradiniu stojimo į ES proceso etapu;

| 23. | pabrėžia, kad aplinkos apsauga yra svarbus Vakarų Balkanų valstybių tvaraus vystymosi elementas; todėl ragina Vakarų Balkanų valstybių vyriausybes laikytis Pietryčių Europos energetikos bendrijos principų ir siekti jos tikslų tam, kad jos galėtų plėtoti teisingą aplinkos politiką ir strategijas, visų pirma atsinaujinančiosios energijos sektoriuje, kurios atitiktų ES aplinkos standartus ir ES klimato kaitos politiką; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad aplinkos apsauga yra svarbus Vakarų Balkanų valstybių tvaraus vystymosi elementas; todėl ragina Vakarų Balkanų valstybių vyriausybes laikytis Pietryčių Europos energetikos bendrijos principų ir siekti jos tikslų tam, kad jos galėtų plėtoti teisingą aplinkos politiką ir strategijas, visų pirma atsinaujinančiosios energijos sektoriuje, kurios atitiktų ES aplinkos standartus ir ES klimato kaitos politiką;

| 24. | remia tarpparlamentinį dialogą regionų lygmeniu ir pabrėžia, kad nacionalinius Vakarų Balkanų valstybių parlamentus svarbu visapusiškai įtraukti į Europos integracijos procesą; mano, kad Europos Parlamentas ir nacionaliniai valstybių narių parlamentai turi atlikti svarbų vaidmenį užmezgant dialogą ir bendradarbiavimą su Vakarų Balkanų valstybių parlamentais; mano, kad reikėtų pagerinti tarpparlamentinius Europos Parlamento posėdžius ir sukurti veiksmingą ir efektyvią sistemą, kuria remiantis būtų galima rengti konkretesnius praktinius debatus ir seminarus; |
| --- | --- |

24.

remia tarpparlamentinį dialogą regionų lygmeniu ir pabrėžia, kad nacionalinius Vakarų Balkanų valstybių parlamentus svarbu visapusiškai įtraukti į Europos integracijos procesą; mano, kad Europos Parlamentas ir nacionaliniai valstybių narių parlamentai turi atlikti svarbų vaidmenį užmezgant dialogą ir bendradarbiavimą su Vakarų Balkanų valstybių parlamentais; mano, kad reikėtų pagerinti tarpparlamentinius Europos Parlamento posėdžius ir sukurti veiksmingą ir efektyvią sistemą, kuria remiantis būtų galima rengti konkretesnius praktinius debatus ir seminarus;

| 25. | pabrėžia, kad svarbu siekti sumažinti visas tarifines ir netarifines regiono prekybos ir Vakarų Balkanų valstybių prekybos su ES kliūtis ir kad tai yra svarbiausias prioritetas skatinant ekonomikos pažangą, regioninę integraciją ir gerinant žmonių tarpusavio ryšius; pabrėžia, kad Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimas (angl. CEFTA) yra pagrindinė priemonė tolesniam regiono prekybos liberalizavimui užtikrinti, ir palankiai vertina Komisijos finansinę paramą CEFTA sekretoriatui; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad svarbu siekti sumažinti visas tarifines ir netarifines regiono prekybos ir Vakarų Balkanų valstybių prekybos su ES kliūtis ir kad tai yra svarbiausias prioritetas skatinant ekonomikos pažangą, regioninę integraciją ir gerinant žmonių tarpusavio ryšius; pabrėžia, kad Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimas (angl. CEFTA) yra pagrindinė priemonė tolesniam regiono prekybos liberalizavimui užtikrinti, ir palankiai vertina Komisijos finansinę paramą CEFTA sekretoriatui;

| 26. | reiškia savo solidarumą su Vakarų Balkanų valstybėmis prasidėjus visuotinei ekonominei krizei ir dar kartą patvirtina, kad remia ekonominę ir socialinę regiono konsolidaciją; todėl palankiai vertina naujausią Komisijos pasiūlymą į savo Europos ekonomikos atkūrimo planą įtraukti ir Vakarų Balkanų valstybes ir ragina ją būti budriai bei prireikus nustatyti atitinkamas priemones, kurios garantuotų sklandų stabilizacijos ir asociacijos proceso tolesnį vyksmą; |
| --- | --- |

26.

reiškia savo solidarumą su Vakarų Balkanų valstybėmis prasidėjus visuotinei ekonominei krizei ir dar kartą patvirtina, kad remia ekonominę ir socialinę regiono konsolidaciją; todėl palankiai vertina naujausią Komisijos pasiūlymą į savo Europos ekonomikos atkūrimo planą įtraukti ir Vakarų Balkanų valstybes ir ragina ją būti budriai bei prireikus nustatyti atitinkamas priemones, kurios garantuotų sklandų stabilizacijos ir asociacijos proceso tolesnį vyksmą;

| 27. | ragina CEFTA šalis dėti nuolatines pastangas siekiant sumažinti visas prekybos žemės ūkio produktais netarifines kliūtis ir visus šios prekybos tarifus bei kvotas; ragina visas Europos ir Viduržemio jūros valstybių grupės nares toliau dirbti siekiant parengti rezoliuciją dėl neišspręstų klausimų, trukdančių išplėsti visos Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių įstrižinės kumuliacijos schemą, kad ji apimtų ir Vakarų Balkanų valstybes; |
| --- | --- |

27.

ragina CEFTA šalis dėti nuolatines pastangas siekiant sumažinti visas prekybos žemės ūkio produktais netarifines kliūtis ir visus šios prekybos tarifus bei kvotas; ragina visas Europos ir Viduržemio jūros valstybių grupės nares toliau dirbti siekiant parengti rezoliuciją dėl neišspręstų klausimų, trukdančių išplėsti visos Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių įstrižinės kumuliacijos schemą, kad ji apimtų ir Vakarų Balkanų valstybes;

| 28. | ragina Tarybą ir Komisiją imtis visų reikalingų priemonių, siekiant paskatinti Vakarų Balkanų šalis dar labiau integruotis į pasaulinę prekybos ir ekonomikos sistemą ir visų pirma tapti PPO narėmis; pabrėžia, kad prekybos liberalizavimas turi vykti kartu su skurdo ir nedarbo rodiklių mažinimu, ekonominių ir socialinių teisių propagavimu ir aplinkos apsauga; ragina Komisiją tinkamai ir laiku kreiptis į Parlamentą, kad šis pritartų naujiems pasiūlymams dėl išskirtinės paramos iš biudžeto skyrimo Vakarų Balkanų valstybėms; |
| --- | --- |

28.

ragina Tarybą ir Komisiją imtis visų reikalingų priemonių, siekiant paskatinti Vakarų Balkanų šalis dar labiau integruotis į pasaulinę prekybos ir ekonomikos sistemą ir visų pirma tapti PPO narėmis; pabrėžia, kad prekybos liberalizavimas turi vykti kartu su skurdo ir nedarbo rodiklių mažinimu, ekonominių ir socialinių teisių propagavimu ir aplinkos apsauga; ragina Komisiją tinkamai ir laiku kreiptis į Parlamentą, kad šis pritartų naujiems pasiūlymams dėl išskirtinės paramos iš biudžeto skyrimo Vakarų Balkanų valstybėms;

| 29. | ragina regiono valstybes skirti ypatingą dėmesį kovai su korupcija, nes korupcija labai trukdo visuomenės pažangai; ragina tas valstybes imtis visų priemonių, kurios būtinos kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir neteisėta prekyba žmonėmis bei narkotikais; |
| --- | --- |

29.

ragina regiono valstybes skirti ypatingą dėmesį kovai su korupcija, nes korupcija labai trukdo visuomenės pažangai; ragina tas valstybes imtis visų priemonių, kurios būtinos kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir neteisėta prekyba žmonėmis bei narkotikais;

| 30. | ragina toliau teikti ES paramą regioninio bendradarbiavimo iniciatyvoms, įgyvendinamoms teisingumo ir vidaus reikalų (TVR) srityje, ir pastangoms, kurias dedant siekiama suderinti teisės ir teismų sistemas, kaip antai, inter alia, Pietryčių Europos policijos bendradarbiavimo konvencijai, Pietryčių Europos teisėsaugos centrui (angl. SELEC) ir Pietryčių Europos prokurorų patariamajai grupei (angl. SEEPAG); atkreipia dėmesį į teikiamą ir ketinamą teikti finansinę pagalbą Pietryčių Europos prokurorų tinklui (angl. PROSECO) ir steigiamiems tarptautinių teisėsaugos institucijų koordinavimo vienetams (angl. ILECU); ragina Komisiją suderinti šiuos projektus ir minėtąsias iniciatyvas; |
| --- | --- |

30.

ragina toliau teikti ES paramą regioninio bendradarbiavimo iniciatyvoms, įgyvendinamoms teisingumo ir vidaus reikalų (TVR) srityje, ir pastangoms, kurias dedant siekiama suderinti teisės ir teismų sistemas, kaip antai, inter alia, Pietryčių Europos policijos bendradarbiavimo konvencijai, Pietryčių Europos teisėsaugos centrui (angl. SELEC) ir Pietryčių Europos prokurorų patariamajai grupei (angl. SEEPAG); atkreipia dėmesį į teikiamą ir ketinamą teikti finansinę pagalbą Pietryčių Europos prokurorų tinklui (angl. PROSECO) ir steigiamiems tarptautinių teisėsaugos institucijų koordinavimo vienetams (angl. ILECU); ragina Komisiją suderinti šiuos projektus ir minėtąsias iniciatyvas;

| 31. | ragina Komisiją nustatyti prioritetinius projektus ir aiškiai nurodyti, ko pagal juos reikalaujama iš įvairių nacionalinių ir regioninių institucijų tarpvalstybinio ir institucijų bendradarbiavimo TVR klausimais srityje; pabrėžia, kad svarbu plėtoti e. teisingumo srities iniciatyvas, kurios yra ES paramos e. vyriausybės iniciatyvoms dalis, ir taip gerinti bendradarbiavimą bei didinti teismo procesų ir vidaus administracinių sistemų skaidrumą; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją nustatyti prioritetinius projektus ir aiškiai nurodyti, ko pagal juos reikalaujama iš įvairių nacionalinių ir regioninių institucijų tarpvalstybinio ir institucijų bendradarbiavimo TVR klausimais srityje; pabrėžia, kad svarbu plėtoti e. teisingumo srities iniciatyvas, kurios yra ES paramos e. vyriausybės iniciatyvoms dalis, ir taip gerinti bendradarbiavimą bei didinti teismo procesų ir vidaus administracinių sistemų skaidrumą;

| 32. | nepritaria konstitucinėms ir (arba) teisinėms nuostatoms, kurios galioja visose buvusios Jugoslavijos valstybėse ir kuriomis draudžiama jų piliečių, kuriems gresia kaltinimai kitose regiono valstybėse, ekstradicija, ir teisinėms kliūtims, trukdančioms perduoti sunkių baudžiamųjų nusikaltimų bylas iš vienos šio regiono valstybės teismo kitos to regiono valstybės teismui; ragina Tarybą ir Komisiją paraginti šio regiono šalis imtis veiksmų, kuriais būtų koordinuojamas minėtųjų draudimų ir teisinių kliūčių panaikinimas; |
| --- | --- |

32.

nepritaria konstitucinėms ir (arba) teisinėms nuostatoms, kurios galioja visose buvusios Jugoslavijos valstybėse ir kuriomis draudžiama jų piliečių, kuriems gresia kaltinimai kitose regiono valstybėse, ekstradicija, ir teisinėms kliūtims, trukdančioms perduoti sunkių baudžiamųjų nusikaltimų bylas iš vienos šio regiono valstybės teismo kitos to regiono valstybės teismui; ragina Tarybą ir Komisiją paraginti šio regiono šalis imtis veiksmų, kuriais būtų koordinuojamas minėtųjų draudimų ir teisinių kliūčių panaikinimas;

| 33. | pažymi, kad ekstradiciją ribojančios teisinės nuostatos gali paskatinti sunkių nusikaltimų, įskaitant nusikaltimų prieš žmoniškumą, teisės aktų ar karo papročių pažeidimų, tarptautinių organizuotų nusikaltimų, neteisėtos prekybos ir terorizmo nebaudžiamumą ir kad tokios nuostatos yra viena pagrindinių priežasčių, dėl kurių plačiai kritikuojama vis dar taikoma bylų svarstymo nedalyvaujant kaltinamajam praktika; remia nacionalinių prokurorų pastangas nugalėti minėtąsias teisines kliūtis pasinaudojant praktinio bendradarbiavimo priemonėmis; palankiai vertina Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos darbą skatinant glaudesnį bendradarbiavimą ir ragina šio regiono valstybes palengvinti abipusės teisinės pagalbos teikimą ir ekstradiciją visapusiškai atsižvelgiant į žmogaus teisių normas ir tarptautinės teisės normas; |
| --- | --- |

33.

pažymi, kad ekstradiciją ribojančios teisinės nuostatos gali paskatinti sunkių nusikaltimų, įskaitant nusikaltimų prieš žmoniškumą, teisės aktų ar karo papročių pažeidimų, tarptautinių organizuotų nusikaltimų, neteisėtos prekybos ir terorizmo nebaudžiamumą ir kad tokios nuostatos yra viena pagrindinių priežasčių, dėl kurių plačiai kritikuojama vis dar taikoma bylų svarstymo nedalyvaujant kaltinamajam praktika; remia nacionalinių prokurorų pastangas nugalėti minėtąsias teisines kliūtis pasinaudojant praktinio bendradarbiavimo priemonėmis; palankiai vertina Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos darbą skatinant glaudesnį bendradarbiavimą ir ragina šio regiono valstybes palengvinti abipusės teisinės pagalbos teikimą ir ekstradiciją visapusiškai atsižvelgiant į žmogaus teisių normas ir tarptautinės teisės normas;

| 34. | pabrėžia, kad visapusiškas bendradarbiavimas su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ), susijęs su likusių besislapstančių kaltinamųjų suėmimu ir ekstradicija, taip pat su įrodymų perdavimu ir visapusišku bendradarbiavimu prieš teismo procesą ir per jį, yra svarbus stojimo į ES reikalavimas; ragina Komisiją kartu su TBTBJ, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija ir regiono vyriausybėmis remti iniciatyvas, kuriomis siekiama padidinti nacionalinių teismų, dalyvaujančių nustatant atsakomybę už karo nusikaltimus ir kitus mažiau rimtus nusikaltimus, pajėgumą ir veiksmingumą, ir užtikrinti, kad teismo procesai būtų vykdomi nešališkai ir objektyviai bei atsižvelgiant į tarptautinės teisės standartus ir normas; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad visapusiškas bendradarbiavimas su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ), susijęs su likusių besislapstančių kaltinamųjų suėmimu ir ekstradicija, taip pat su įrodymų perdavimu ir visapusišku bendradarbiavimu prieš teismo procesą ir per jį, yra svarbus stojimo į ES reikalavimas; ragina Komisiją kartu su TBTBJ, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija ir regiono vyriausybėmis remti iniciatyvas, kuriomis siekiama padidinti nacionalinių teismų, dalyvaujančių nustatant atsakomybę už karo nusikaltimus ir kitus mažiau rimtus nusikaltimus, pajėgumą ir veiksmingumą, ir užtikrinti, kad teismo procesai būtų vykdomi nešališkai ir objektyviai bei atsižvelgiant į tarptautinės teisės standartus ir normas;

| 35. | pabrėžia, kad švietimo programoms ir institucijoms tenka labai svarbus vaidmuo skatinant integraciją ir mažinant etninių grupių įtampą; todėl ragina Vakarų Balkanų šalių vyriausybes pagerinti švietimo kokybę ir kaip pamatines Europos vertybes į atitinkamas mokymo programas įtraukti piliečių, žmonių ir demokratines teises ir sustabdyti izoliacijos procesus mokyklose; nurodo, kad mokant istorijos Vakarų Balkanų valstybių mokyklose ir universitetuose turi būti remiamasi dokumentais pagrįstais moksliniais tyrimais ir turi būti perteikiamos skirtingos įvairių regiono tautinių ir etninių grupių perspektyvos tam, kad būtų galima užtikrinti ilgalaikius rezultatus skatinant susitaikymą ir gerinant etninių grupių santykius; visiškai pritaria iniciatyvoms, pavyzdžiui, Demokratijos ir susitaikymo Pietryčių Europoje centro bendros istorijos projektui, kurio tikslas – parengti ir platinti bendrai naudojamą istorijos mokymui skirtą medžiagą, kurioje įvairiomis perspektyvomis pateikiama Balkanų valstybių istorija, ir ragina regiono kompetentingas ministerijas, švietimo institucijas ir švietimo įstaigas pritarti bendrai naudojamos istorijos mokymui skirtos medžiagos naudojimui; ragina Komisiją finansiškai ir politiškai remti tokias iniciatyvas; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad švietimo programoms ir institucijoms tenka labai svarbus vaidmuo skatinant integraciją ir mažinant etninių grupių įtampą; todėl ragina Vakarų Balkanų šalių vyriausybes pagerinti švietimo kokybę ir kaip pamatines Europos vertybes į atitinkamas mokymo programas įtraukti piliečių, žmonių ir demokratines teises ir sustabdyti izoliacijos procesus mokyklose; nurodo, kad mokant istorijos Vakarų Balkanų valstybių mokyklose ir universitetuose turi būti remiamasi dokumentais pagrįstais moksliniais tyrimais ir turi būti perteikiamos skirtingos įvairių regiono tautinių ir etninių grupių perspektyvos tam, kad būtų galima užtikrinti ilgalaikius rezultatus skatinant susitaikymą ir gerinant etninių grupių santykius; visiškai pritaria iniciatyvoms, pavyzdžiui, Demokratijos ir susitaikymo Pietryčių Europoje centro bendros istorijos projektui, kurio tikslas – parengti ir platinti bendrai naudojamą istorijos mokymui skirtą medžiagą, kurioje įvairiomis perspektyvomis pateikiama Balkanų valstybių istorija, ir ragina regiono kompetentingas ministerijas, švietimo institucijas ir švietimo įstaigas pritarti bendrai naudojamos istorijos mokymui skirtos medžiagos naudojimui; ragina Komisiją finansiškai ir politiškai remti tokias iniciatyvas;

| 36. | pabrėžia veiksmingos sistemos, skirtos etninių ir tautinių mažumų apsaugai ir teisėms užtikrinti regione, kuriame gyvena įvairios etninės grupės ir kuris praeityje yra patyręs įvairiapusį nuolatinį su etninėmis priežastimis susijusį smurtą, svarbą; ragina regiono vyriausybes stiprinti pastangas siekiant užtikrinti, kad iš tikrųjų būtų tinkamai laikomasi visų teisės aktų, susijusių su mažumų ir žmogaus teisėmis, ir kad būtų imamasi atitinkamų veiksmų, jei tie teisės aktai yra pažeidžiami; ragina dėti papildomas pastangas, kuriomis būtų užtikrinama, kad iniciatyvos, skirtos pagerinti mažumų integraciją ir nepalankioje padėtyje esančių mažumų grupių gyvenimo sąlygas (pirmiausia romų), būtų deramai finansuojamos ir įgyvendinamos; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia veiksmingos sistemos, skirtos etninių ir tautinių mažumų apsaugai ir teisėms užtikrinti regione, kuriame gyvena įvairios etninės grupės ir kuris praeityje yra patyręs įvairiapusį nuolatinį su etninėmis priežastimis susijusį smurtą, svarbą; ragina regiono vyriausybes stiprinti pastangas siekiant užtikrinti, kad iš tikrųjų būtų tinkamai laikomasi visų teisės aktų, susijusių su mažumų ir žmogaus teisėmis, ir kad būtų imamasi atitinkamų veiksmų, jei tie teisės aktai yra pažeidžiami; ragina dėti papildomas pastangas, kuriomis būtų užtikrinama, kad iniciatyvos, skirtos pagerinti mažumų integraciją ir nepalankioje padėtyje esančių mažumų grupių gyvenimo sąlygas (pirmiausia romų), būtų deramai finansuojamos ir įgyvendinamos;

| 37. | pabrėžia būtinybę parengti ir vykdyti programas, kurias vykdant skatinama lyčių lygybė ir stiprinamas moterų vaidmuo visuomenėje ir taip užtikrinama demokratinė dvasia ir Europos vertybių laikymasis; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia būtinybę parengti ir vykdyti programas, kurias vykdant skatinama lyčių lygybė ir stiprinamas moterų vaidmuo visuomenėje ir taip užtikrinama demokratinė dvasia ir Europos vertybių laikymasis;

| 38. | nurodo, kad regiono vyriausybės turėtų dėti didesnes pastangas, kad užtikrintų ilgalaikį pabėgėlių ir šalyje perkeltų asmenų grįžimą, taip pat nuosavybės gražinimą ir nuosavybės į laikinai užimtus namus atkūrimą, remiantis Sarajevo deklaracija dėl pabėgėlių grįžimo, kurią 2005 m. sausio 31 d. paskelbė Regioninė ministrų konferencija; ragina Tarybą ir Komisiją primygtinai reikalauti, kad šio regiono vyriausybės parengtų ir įgyvendintų programas, kuriomis būtų siekiama sudaryti pabėgėliams galimybę gauti būstą bei socialines paslaugas, ir padėti vyriausybėms kovoti su grįžtančių mažumų diskriminacija; mano, kad kai atitinkamoms šalims bus suteikiamas šalies kandidatės statusas, šios priemonės jau turėtų būti pradėtos vykdyti, stojimo procesu metu nuosekliai įvykdytos ir užbaigtos; |
| --- | --- |

38.

nurodo, kad regiono vyriausybės turėtų dėti didesnes pastangas, kad užtikrintų ilgalaikį pabėgėlių ir šalyje perkeltų asmenų grįžimą, taip pat nuosavybės gražinimą ir nuosavybės į laikinai užimtus namus atkūrimą, remiantis Sarajevo deklaracija dėl pabėgėlių grįžimo, kurią 2005 m. sausio 31 d. paskelbė Regioninė ministrų konferencija; ragina Tarybą ir Komisiją primygtinai reikalauti, kad šio regiono vyriausybės parengtų ir įgyvendintų programas, kuriomis būtų siekiama sudaryti pabėgėliams galimybę gauti būstą bei socialines paslaugas, ir padėti vyriausybėms kovoti su grįžtančių mažumų diskriminacija; mano, kad kai atitinkamoms šalims bus suteikiamas šalies kandidatės statusas, šios priemonės jau turėtų būti pradėtos vykdyti, stojimo procesu metu nuosekliai įvykdytos ir užbaigtos;

| 39. | reiškia savo susirūpinimą tuo, kad visų Vakarų Balkanų valstybių žiniasklaidos priemonės patiria politinį įsikišimą, verslo, politiniai ir žiniasklaidos interesai yra supainioti, o tiriamosios žurnalistikos specialistams gresia pavojus ir užpuolimas; ragina Vakarų Balkanų valstybes visapusiškai gerbti žurnalistų ir nepriklausomos žiniasklaidos teises kaip teisėtas demokratinės Europos valstybės teises; |
| --- | --- |

39.

reiškia savo susirūpinimą tuo, kad visų Vakarų Balkanų valstybių žiniasklaidos priemonės patiria politinį įsikišimą, verslo, politiniai ir žiniasklaidos interesai yra supainioti, o tiriamosios žurnalistikos specialistams gresia pavojus ir užpuolimas; ragina Vakarų Balkanų valstybes visapusiškai gerbti žurnalistų ir nepriklausomos žiniasklaidos teises kaip teisėtas demokratinės Europos valstybės teises;

| 40. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kroatijos, Kosovo, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos ir Serbijos vyriausybėms ir parlamentams, ESBO pirmininkui, ESBO parlamentinės asamblėjos pirmininkui, Europos Tarybos ministrų komiteto pirmininkui, Europos Tarybos parlamentinės asamblėjos pirmininkui, Regioninės bendradarbiavimo tarybos sekretoriatui, Tarptautiniam baudžiamajam tribunolui buvusiajai Jugoslavijai ir Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimo sekretoriatui. |
| --- | --- |

40.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kroatijos, Kosovo, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos ir Serbijos vyriausybėms ir parlamentams, ESBO pirmininkui, ESBO parlamentinės asamblėjos pirmininkui, Europos Tarybos ministrų komiteto pirmininkui, Europos Tarybos parlamentinės asamblėjos pirmininkui, Regioninės bendradarbiavimo tarybos sekretoriatui, Tarptautiniam baudžiamajam tribunolui buvusiajai Jugoslavijai ir Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimo sekretoriatui.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0639.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0005.

(3)  2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1085/2006, nustatantis Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) (OL L 210, 2006 7 31, p. 82).

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/107 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/107

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisPadėtis Bosnijoje ir Hercegovinoje

P6_TA(2009)0332

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Bosnijoje ir Hercegovinoje

2010/C 184 E/22

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 16 d. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos išvadas dėl Vakarų Balkanų ir jų priedą „Salonikų darbotvarkė Vakarų Balkanų valstybėms: Europos integracijos link“, kurioms buvo pritarta 2003 m. birželio 19-20 d. Salonikuose įvykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo metu,

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, pasirašytą 2008 m. birželio 16 d.,

atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo sudarymo (1),

atsižvelgdamas į tai, kad 2009 m. kovo 11 d. Valentin Inzko paskirtas naujuoju ES specialiuoju įgaliotiniu Bosnijoje ir Hercegovinoje (2),

atsižvelgdamas į bendrą pareiškimą dėl konstitucinės reformos, valstybės nuosavybės, gyventojų surašymo ir Brčko rajono, kurį 2008 m. lapkričio 8 d. Prude paskelbė Bosnijos ir Hercegovinos HDZ, SNSD ir SDA partijų lyderiai, ir atsižvelgdamas į po to vykusius posėdžius,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi nuolatinis politinių santykių blogėjimas Bosnijoje ir Hercegovinoje kelia didelį susirūpinimą Parlamentui, |
| --- | --- |

A.

kadangi nuolatinis politinių santykių blogėjimas Bosnijoje ir Hercegovinoje kelia didelį susirūpinimą Parlamentui,

| B. | kadangi anksčiau minėto Bosnijos ir Hercegovinos valstybė pagal Deitono taikos susitarimą yra realus troškimo pasiekti ilgalaikį skirtingų bendruomenių susitaikymą po žiauraus konflikto paskutiniame XX a. dešimtmetyje įrodymas, |
| --- | --- |

B.

kadangi anksčiau minėto Bosnijos ir Hercegovinos valstybė pagal Deitono taikos susitarimą yra realus troškimo pasiekti ilgalaikį skirtingų bendruomenių susitaikymą po žiauraus konflikto paskutiniame XX a. dešimtmetyje įrodymas,

| C. | kadangi šis susitaikymo procesas neatskiriamai susijęs su šalies pažanga siekiant integruotis į Europą, nes jis iš esmės pagrįstas tomis pačiomis vertybėmis, kurias puoselėja ir Europos Sąjunga, |
| --- | --- |

C.

kadangi šis susitaikymo procesas neatskiriamai susijęs su šalies pažanga siekiant integruotis į Europą, nes jis iš esmės pagrįstas tomis pačiomis vertybėmis, kurias puoselėja ir Europos Sąjunga,

| D. | kadangi ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo pasirašymas buvo aiškus ženklas, kad pažadas, jog Bosnija ir Hercegovina gali tapti ES nare, yra realus ir valstybei tai gali būti pasiekiama, jei ji atitiks Kopenhagos kriterijus ir įgyvendins reikalingas reformas, numatytas kartu su Europos partnerystės prioritetais, |
| --- | --- |

D.

kadangi ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo pasirašymas buvo aiškus ženklas, kad pažadas, jog Bosnija ir Hercegovina gali tapti ES nare, yra realus ir valstybei tai gali būti pasiekiama, jei ji atitiks Kopenhagos kriterijus ir įgyvendins reikalingas reformas, numatytas kartu su Europos partnerystės prioritetais,

| E. | kadangi bet kokios abejonės dėl Bosnijos ir Hercegovinos teritorinio vientisumo ne tik pažeistų Deitono taikos susitarimą, pagal kurį nė vienas autonominis vienetas neturi teisės atsiskirti nuo Bosnijos ir Hercegovinos, bet ir pamintų tolerancijos ir taikaus etninių bendruomenių sugyvenimo principus, kuriais pagrįstas visų Vakarų Balkanų šalių stabilumas, |
| --- | --- |

E.

kadangi bet kokios abejonės dėl Bosnijos ir Hercegovinos teritorinio vientisumo ne tik pažeistų Deitono taikos susitarimą, pagal kurį nė vienas autonominis vienetas neturi teisės atsiskirti nuo Bosnijos ir Hercegovinos, bet ir pamintų tolerancijos ir taikaus etninių bendruomenių sugyvenimo principus, kuriais pagrįstas visų Vakarų Balkanų šalių stabilumas,

| F. | kadangi dėl to tarptautinė bendruomenė ir Europos Sąjunga jokiu būdu nepatvirtintų ar netoleruotų Bosnijos ir Hercegovinos padalijimo, |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl to tarptautinė bendruomenė ir Europos Sąjunga jokiu būdu nepatvirtintų ar netoleruotų Bosnijos ir Hercegovinos padalijimo,

| 1. | mano, kad integracija į Europą būtų labai naudinga visiems Vakarų Balkanų valstybių gyventojams; todėl apgailestauja, kad Bosnijos ir Hercegovinos politikai nesugeba susitarti dėl bendros jų šalies politinės vizijos ir dėl trumparegiško nacionalizmo priežasčių trukdo siekti tikslo stoti į Europos Sąjungą, nors tai Bosnijos ir Hercegovinos piliečiams užtikrintų taiką, stabilumą ir gerovę; |
| --- | --- |

1.

mano, kad integracija į Europą būtų labai naudinga visiems Vakarų Balkanų valstybių gyventojams; todėl apgailestauja, kad Bosnijos ir Hercegovinos politikai nesugeba susitarti dėl bendros jų šalies politinės vizijos ir dėl trumparegiško nacionalizmo priežasčių trukdo siekti tikslo stoti į Europos Sąjungą, nors tai Bosnijos ir Hercegovinos piliečiams užtikrintų taiką, stabilumą ir gerovę;

| 2. | primena politiniams Bosnijos ir Hercegovinos lyderiams, kad įstojus į Europos Sąjungą reikėtų puoselėti vertybes ir vadovautis taisyklėmis, kurios yra Sąjungos pagrindas, t. y. gerbti žmogaus teises, įskaitant mažumų teises, vadovautis solidarumo principu, įskaitant tautų ir bendruomenių solidarumą, tolerancija, įskaitant toleranciją skirtingoms tradicijoms ir kultūroms, gerbti teisinės valstybės principus, įskaitant pagarbą teismų nepriklausomumą, ir demokratiją, įskaitant balsų daugumos pripažinimą ir saviraiškos laisvę; ragina politinius vadovus nevykdyti neapykanta grindžiamos politikos, nerengti nacionalistinių planų ir nekurstyti separatizmo bei smerkia vienašalį reformų atšaukimą; |
| --- | --- |

2.

primena politiniams Bosnijos ir Hercegovinos lyderiams, kad įstojus į Europos Sąjungą reikėtų puoselėti vertybes ir vadovautis taisyklėmis, kurios yra Sąjungos pagrindas, t. y. gerbti žmogaus teises, įskaitant mažumų teises, vadovautis solidarumo principu, įskaitant tautų ir bendruomenių solidarumą, tolerancija, įskaitant toleranciją skirtingoms tradicijoms ir kultūroms, gerbti teisinės valstybės principus, įskaitant pagarbą teismų nepriklausomumą, ir demokratiją, įskaitant balsų daugumos pripažinimą ir saviraiškos laisvę; ragina politinius vadovus nevykdyti neapykanta grindžiamos politikos, nerengti nacionalistinių planų ir nekurstyti separatizmo bei smerkia vienašalį reformų atšaukimą;

| 3. | taip pat primena, kad narystės ES perspektyva buvo pasiūlyta Bosnijai ir Hercegovinai kaip vienai šaliai, o ne jos atskiroms dalims, todėl visiškai nepriimtini grasinimai atsiskirti ar kiti bandymai silpninti valstybės suverenitetą; |
| --- | --- |

3.

taip pat primena, kad narystės ES perspektyva buvo pasiūlyta Bosnijai ir Hercegovinai kaip vienai šaliai, o ne jos atskiroms dalims, todėl visiškai nepriimtini grasinimai atsiskirti ar kiti bandymai silpninti valstybės suverenitetą;

| 4. | ragina visas atitinkamas valdžios institucijas ir politinius vadovus, atsižvelgiant į tai, dar daug daugiau dėmesio skirti sutaikinimo, abipusio supratimo ir taikos kūrimo priemonėms norint remti šalies stabilumą ir įvairių etninių grupių taiką; |
| --- | --- |

4.

ragina visas atitinkamas valdžios institucijas ir politinius vadovus, atsižvelgiant į tai, dar daug daugiau dėmesio skirti sutaikinimo, abipusio supratimo ir taikos kūrimo priemonėms norint remti šalies stabilumą ir įvairių etninių grupių taiką;

| 5. | pakartoja, kad jei Bosnija ir Hercegovina iš tiesų nori įstoti į Sąjungą, ji turėtų atitikti šiuos reikalavimus:






  a) | valstybės institucijos turi sugebėti patvirtinti ir veiksmingai įgyvendinti reformas, kurių reikia norint įstoti į ES; |
| --- | --- | --- |

5.

pakartoja, kad jei Bosnija ir Hercegovina iš tiesų nori įstoti į Sąjungą, ji turėtų atitikti šiuos reikalavimus:

a)

valstybės institucijos turi sugebėti patvirtinti ir veiksmingai įgyvendinti reformas, kurių reikia norint įstoti į ES;

| b) | taigi valstybė pagal teisinės valstybės principus turėtų įsteigti viešąsias institucijas, kurios sugebėtų priimti veiksmingus sprendimus; tos institucijos turi būti veiksmingos, patikimos, nepriklausomos nuo politinės įtakos ir tinkamai finansuojamos; |
| --- | --- |

b)

taigi valstybė pagal teisinės valstybės principus turėtų įsteigti viešąsias institucijas, kurios sugebėtų priimti veiksmingus sprendimus; tos institucijos turi būti veiksmingos, patikimos, nepriklausomos nuo politinės įtakos ir tinkamai finansuojamos;

| 6. | mano, kad išvardyti reikalavimai gali būti įvykdyti tik tuo atveju, jei Bosnijos ir Hercegovinos konstitucinė reforma bus įgyvendinta pagal šiuos kriterijus:






  a) | valstybė turėtų turėti pakankamai aktų leidybos, biudžetinių, vykdomųjų ir teisminių valdžios galių, kad galėtų veikti kaip ES narė, taip pat galėtų sukurti bendrą rinką ir užtikrinti jos veikimą, skatinti ekonominę ir socialinę sanglaudą ir atstovauti šalies interesams užsienio šalyse ir juos ginti; |
| --- | --- | --- |

6.

mano, kad išvardyti reikalavimai gali būti įvykdyti tik tuo atveju, jei Bosnijos ir Hercegovinos konstitucinė reforma bus įgyvendinta pagal šiuos kriterijus:

a)

valstybė turėtų turėti pakankamai aktų leidybos, biudžetinių, vykdomųjų ir teisminių valdžios galių, kad galėtų veikti kaip ES narė, taip pat galėtų sukurti bendrą rinką ir užtikrinti jos veikimą, skatinti ekonominę ir socialinę sanglaudą ir atstovauti šalies interesams užsienio šalyse ir juos ginti;

| b) | administracinių lygmenų, susijusių su valstybės valdymu, skaičius turėtų būti proporcingas Bosnijos ir Hercegovinos valstybės finansiniams ištekliams ir turėtų būti pagrįstas veiksmingu, nuosekliu ir tinkamu pareigų paskirstymu; |
| --- | --- |

b)

administracinių lygmenų, susijusių su valstybės valdymu, skaičius turėtų būti proporcingas Bosnijos ir Hercegovinos valstybės finansiniams ištekliams ir turėtų būti pagrįstas veiksmingu, nuosekliu ir tinkamu pareigų paskirstymu;

| c) | svarbiausių nacionalinių interesų užtikrinimas Bosnijoje ir Hercegovinoje turėtų atitikti šalies gebėjimą veikti; |
| --- | --- |

c)

svarbiausių nacionalinių interesų užtikrinimas Bosnijoje ir Hercegovinoje turėtų atitikti šalies gebėjimą veikti;

| d) | visoms mažumų bendruomenėms, kaip valstybę sudarančioms tautoms, turi būti užtikrintos vienodos teisės, įskaitant teisės būti išrinktam apribojimų etniniu pagrindu panaikinimą, laikantis Europos žmogaus teisių konvencijos nuostatų ir Europos Tarybos Venecijos komisijos atitinkamų nuomonių; |
| --- | --- |

d)

visoms mažumų bendruomenėms, kaip valstybę sudarančioms tautoms, turi būti užtikrintos vienodos teisės, įskaitant teisės būti išrinktam apribojimų etniniu pagrindu panaikinimą, laikantis Europos žmogaus teisių konvencijos nuostatų ir Europos Tarybos Venecijos komisijos atitinkamų nuomonių;

| 7. | šiomis aplinkybėmis pabrėžia, jog reikia surasti aiškų sprendimą dėl valstybės nuosavybės, kuris atitiktų centrinės valdžios konstitucines prerogatyvas, klausimo; |
| --- | --- |

7.

šiomis aplinkybėmis pabrėžia, jog reikia surasti aiškų sprendimą dėl valstybės nuosavybės, kuris atitiktų centrinės valdžios konstitucines prerogatyvas, klausimo;

| 8. | primena Bosnijos ir Hercegovinos politikams, kad tai jų pareiga pasiekti susitarimą dėl anksčiau išvardytų klausimų ir kad, jei jie tokio susitarimo nepasieks, jų valstybė ir jos piliečiai bus pasmerkti sąstingiui ir izoliacijai finansų ir ekonomikos krizės, kuri stipriai smogia Bosnijai ir Hercegovinai ir dėl kurios prarandama darbo vietų, metu; |
| --- | --- |

8.

primena Bosnijos ir Hercegovinos politikams, kad tai jų pareiga pasiekti susitarimą dėl anksčiau išvardytų klausimų ir kad, jei jie tokio susitarimo nepasieks, jų valstybė ir jos piliečiai bus pasmerkti sąstingiui ir izoliacijai finansų ir ekonomikos krizės, kuri stipriai smogia Bosnijai ir Hercegovinai ir dėl kurios prarandama darbo vietų, metu;

| 9. | pabrėžia, kad šalies konstitucinę reformą ir jos kelią į Europą turėtų plačiai ir išsamiai apsvarstyti visa Bosnijos ir Hercegovinos visuomenė, pagrindinių politinių partijų ir etninių bendruomenių vadovams neturėtų būti suteikta išskirtinė teisė spręsti šiuos klausimus; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad šalies konstitucinę reformą ir jos kelią į Europą turėtų plačiai ir išsamiai apsvarstyti visa Bosnijos ir Hercegovinos visuomenė, pagrindinių politinių partijų ir etninių bendruomenių vadovams neturėtų būti suteikta išskirtinė teisė spręsti šiuos klausimus;

| 10. | ragina Bosnijos ir Hercegovinos Ministrų tarybą ir Parlamentinę asamblėją dėti daugiau veiksmingesnių pastangų, kad būtų priimti teisės aktai, kurių reikia norint patenkinti Europos integracijos reikalavimus ir skatina įvairius Bosnijos ir Hercegovinos organus ir valdžios institucijas pagerinti su ES susijusių klausimų koordinavimą; |
| --- | --- |

10.

ragina Bosnijos ir Hercegovinos Ministrų tarybą ir Parlamentinę asamblėją dėti daugiau veiksmingesnių pastangų, kad būtų priimti teisės aktai, kurių reikia norint patenkinti Europos integracijos reikalavimus ir skatina įvairius Bosnijos ir Hercegovinos organus ir valdžios institucijas pagerinti su ES susijusių klausimų koordinavimą;

| 11. | ragina pagaliau paskirti naująjį ES integracijos biuro vadovą ir primena Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijoms, kad kandidatas turėtų būti pasirenkamas nešališkai ir atsižvelgiant tik į atitinkamą profesinę patirtį, gebėjimus ir gilų Europos reikalų išmanymą; |
| --- | --- |

11.

ragina pagaliau paskirti naująjį ES integracijos biuro vadovą ir primena Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijoms, kad kandidatas turėtų būti pasirenkamas nešališkai ir atsižvelgiant tik į atitinkamą profesinę patirtį, gebėjimus ir gilų Europos reikalų išmanymą;

| 12. | ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas skubiai įvykdyti vizų režimo liberalizavimo veiksmų plane nustatytus reikalavimus siekiant, kad iki 2009 m. pabaigos būtų panaikinti su dabartiniu vizų režimu susiję reikalavimai; |
| --- | --- |

12.

ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas skubiai įvykdyti vizų režimo liberalizavimo veiksmų plane nustatytus reikalavimus siekiant, kad iki 2009 m. pabaigos būtų panaikinti su dabartiniu vizų režimu susiję reikalavimai;

| 13. | reiškia susirūpinimą dėl politinio kišimosi į žiniasklaidos veiklą Bosnijoje ir Hercegovinoje ir dėl to, kad painiojami verslo, politiniai ir žiniasklaidos interesai; atsižvelgdamas į tai, ragina valdžios institucijas visiškai gerbti žurnalistų teises ir žiniasklaidos nepriklausomumą; |
| --- | --- |

13.

reiškia susirūpinimą dėl politinio kišimosi į žiniasklaidos veiklą Bosnijoje ir Hercegovinoje ir dėl to, kad painiojami verslo, politiniai ir žiniasklaidos interesai; atsižvelgdamas į tai, ragina valdžios institucijas visiškai gerbti žurnalistų teises ir žiniasklaidos nepriklausomumą;

| 14. | tuo pat metu primena, kad tarptautinė bendruomenė ir jos vyriausiasis įgaliotinis Valentin Inzko, laikydamasis savo įgaliojimų, imsis ryžtingų veiksmų prieš bet kokį bandymą paminti Deitono taikos susitarimo principus, ypač mėginimą pakenkti taikiam skirtingų etninių bendruomenių sambūviui vieningoje valstybėje; |
| --- | --- |

14.

tuo pat metu primena, kad tarptautinė bendruomenė ir jos vyriausiasis įgaliotinis Valentin Inzko, laikydamasis savo įgaliojimų, imsis ryžtingų veiksmų prieš bet kokį bandymą paminti Deitono taikos susitarimo principus, ypač mėginimą pakenkti taikiam skirtingų etninių bendruomenių sambūviui vieningoje valstybėje;

| 15. | todėl mano, kad vyriausiojo įgaliotinio biuras turėtų padėti Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijoms pasiekti ir tinkamai įgyvendinti visus penkis Taikos įtvirtinimo tarybos nustatytus tikslus ir dvi sąlygas ir kad, kol tai bus padaryta, biuras turėtų tęsti veiklą vietoje ir užtikrinti tinkamą Deitono taikos susitarimo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

15.

todėl mano, kad vyriausiojo įgaliotinio biuras turėtų padėti Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijoms pasiekti ir tinkamai įgyvendinti visus penkis Taikos įtvirtinimo tarybos nustatytus tikslus ir dvi sąlygas ir kad, kol tai bus padaryta, biuras turėtų tęsti veiklą vietoje ir užtikrinti tinkamą Deitono taikos susitarimo įgyvendinimą;

| 16. | pabrėžia, kad pažanga įgyvendinant Taikos įtvirtinimo tarybos nustatytus penkis tikslus ir dvi sąlygas taip pat būtina siekiant įgyvendinti ES darbotvarkę; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad pažanga įgyvendinant Taikos įtvirtinimo tarybos nustatytus penkis tikslus ir dvi sąlygas taip pat būtina siekiant įgyvendinti ES darbotvarkę;

| 17. | apgailestauja, kad Taryba nepakankamai atsižvelgia į tai, kad Bosnijoje ir Hercegovinoje blogėja politiniai santykiai, o valstybės narės rodo per mažai ryžto, kad būtų rimtai ir koordinuotai gerinama padėtis šalyje; |
| --- | --- |

17.

apgailestauja, kad Taryba nepakankamai atsižvelgia į tai, kad Bosnijoje ir Hercegovinoje blogėja politiniai santykiai, o valstybės narės rodo per mažai ryžto, kad būtų rimtai ir koordinuotai gerinama padėtis šalyje;

| 18. | ragina Tarybą patvirtinti šioje rezoliucijoje išvardytus reikalavimus, keliamus Bosnijai ir Hercegovinai, ir skatinti jų įgyvendinimą; taigi yra įsitikinusi, kad Taryba naujajam ES specialiajam įgaliotiniui turėtų suteikti:






  a) | tvirtus ir aiškiai apibrėžtus įgaliojimus bei reikalingus žmogiškuosius išteklius siekiant padėti imtis šioje rezoliucijoje minimų reformų ir skatinti dialogą su pilietine visuomene minėtaisias klausimais, taip pat vykdyti tikslines viešąsias kampanijas ir imtis veiksmų siekiant remti kultūrų ir religijų dialogą; |
| --- | --- | --- |

18.

ragina Tarybą patvirtinti šioje rezoliucijoje išvardytus reikalavimus, keliamus Bosnijai ir Hercegovinai, ir skatinti jų įgyvendinimą; taigi yra įsitikinusi, kad Taryba naujajam ES specialiajam įgaliotiniui turėtų suteikti:

a)

tvirtus ir aiškiai apibrėžtus įgaliojimus bei reikalingus žmogiškuosius išteklius siekiant padėti imtis šioje rezoliucijoje minimų reformų ir skatinti dialogą su pilietine visuomene minėtaisias klausimais, taip pat vykdyti tikslines viešąsias kampanijas ir imtis veiksmų siekiant remti kultūrų ir religijų dialogą;

| b) | priemones, kurios padėtų laikytis visų Sąjungos aktų, kad būtų skatinama tikra pažanga šalyje, įskaitant įgaliojimus taikyti sankcijas (pavyzdžiui, nutraukti ES finansinę pagalbą); |
| --- | --- |

b)

priemones, kurios padėtų laikytis visų Sąjungos aktų, kad būtų skatinama tikra pažanga šalyje, įskaitant įgaliojimus taikyti sankcijas (pavyzdžiui, nutraukti ES finansinę pagalbą);

| c) | visišką ir tvarią politinę paramą bei įgaliojimus siekiant užtikrinti Bosnijos ir Hercegovinos veiklos dalyvių ir naudojamų priemonių koordinavimą, tokiu būdu užtikrinant visų ES veiksmų nuoseklumą ir darną, taip pat ES ir atitinkamų Bosnijoje ir Hercegovinoje veikiančių ES nepriklausančių tarptautinių veikėjų veiklos koordinavimą; |
| --- | --- |

c)

visišką ir tvarią politinę paramą bei įgaliojimus siekiant užtikrinti Bosnijos ir Hercegovinos veiklos dalyvių ir naudojamų priemonių koordinavimą, tokiu būdu užtikrinant visų ES veiksmų nuoseklumą ir darną, taip pat ES ir atitinkamų Bosnijoje ir Hercegovinoje veikiančių ES nepriklausančių tarptautinių veikėjų veiklos koordinavimą;

| d) | teisę kas mėnesį Politiniam ir saugumo komitetui pranešti apie įvykius Bosnijoje ir Hercegovinoje ir teikti atitinkamas rekomendacijas dėl tikslinių sankcijų; |
| --- | --- |

d)

teisę kas mėnesį Politiniam ir saugumo komitetui pranešti apie įvykius Bosnijoje ir Hercegovinoje ir teikti atitinkamas rekomendacijas dėl tikslinių sankcijų;

| 19. | ragina ES vyriausiąjį įgaliotinį bendrai užsienio ir saugumo politikai bei už plėtrą atsakingą Komisijos narį imtis aktyvesnio ir labiau pastebimo vaidmens Bosnijoje ir Hercegovinoje, kuri jie turėtų reguliariai lankytis ir veiksmingiau skatinti dialogą su pilietine visuomene; |
| --- | --- |

19.

ragina ES vyriausiąjį įgaliotinį bendrai užsienio ir saugumo politikai bei už plėtrą atsakingą Komisijos narį imtis aktyvesnio ir labiau pastebimo vaidmens Bosnijoje ir Hercegovinoje, kuri jie turėtų reguliariai lankytis ir veiksmingiau skatinti dialogą su pilietine visuomene;

| 20. | džiaugiasi Bosnijos ir Hercegovinos pilietine visuomene, kuri parodė daugiau geros valios nei jos politiniai vadovai ir kuri yra permainas ir susitaikymą šalyje skatinantis teigiamas veiksnys; |
| --- | --- |

20.

džiaugiasi Bosnijos ir Hercegovinos pilietine visuomene, kuri parodė daugiau geros valios nei jos politiniai vadovai ir kuri yra permainas ir susitaikymą šalyje skatinantis teigiamas veiksnys;

| 21. | taip pat mano, kad Bosnijoje ir Hercegovinoje turėtų likti stiprios tarptautinės karinės pajėgos, kurios turi būti greitai dislokuojamos, kad būtų įrodytas tarptautinės bendruomenės ryžtas užtikrinti Bosnijos ir Hercegovinos saugumą ir vientisumą; |
| --- | --- |

21.

taip pat mano, kad Bosnijoje ir Hercegovinoje turėtų likti stiprios tarptautinės karinės pajėgos, kurios turi būti greitai dislokuojamos, kad būtų įrodytas tarptautinės bendruomenės ryžtas užtikrinti Bosnijos ir Hercegovinos saugumą ir vientisumą;

| 22. | pakartoja savo reikalavimą nedelsiant suimti likusius kaltinamuosius, kurių ieško Tarptautinis baudžiamasis buvusiosios Jugoslavijos Tribunolas, ir prašo Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijų imtis ryžtingų veiksmų siekiant sunaikinti šiems kaltinamiesiems padedančius nusikalstamus tinklus; |
| --- | --- |

22.

pakartoja savo reikalavimą nedelsiant suimti likusius kaltinamuosius, kurių ieško Tarptautinis baudžiamasis buvusiosios Jugoslavijos Tribunolas, ir prašo Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijų imtis ryžtingų veiksmų siekiant sunaikinti šiems kaltinamiesiems padedančius nusikalstamus tinklus;

| 23. | taip pat ragina sustiprinti ES ir JAV bei kitų susijusių tarptautinių veikėjų dialogą, kad atsirastų nuoseklus požiūris į Bosniją ir Hercegoviną ir būtų išvengta šalies politinės situacijos blogėjimo ir regiono destabilizavimo; pabrėžia, kad svarbu stiprinti regioninį bendradarbiavimą siekiant tolesnės Bosnijos ir Hercegovinos pažangos; |
| --- | --- |

23.

taip pat ragina sustiprinti ES ir JAV bei kitų susijusių tarptautinių veikėjų dialogą, kad atsirastų nuoseklus požiūris į Bosniją ir Hercegoviną ir būtų išvengta šalies politinės situacijos blogėjimo ir regiono destabilizavimo; pabrėžia, kad svarbu stiprinti regioninį bendradarbiavimą siekiant tolesnės Bosnijos ir Hercegovinos pažangos;

| 24. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Bosnijos ir Hercegovinos ir jos autonominių vienetų vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

24.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Bosnijos ir Hercegovinos ir jos autonominių vienetų vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0522.

(2)  2009 m. kovo 11 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2009/181/BUSP dėl Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Bosnijoje ir Hercegovinoje skyrimo (OL L 67, 2009 3 12, p. 88).

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/111 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/111

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisJungtinių Tautų konvencija dėl žmonių su negalia teisių ir jos fakultatyvinis protokolas

P6_TA(2009)0334

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jungtinių Tautų konvencijos dėl žmonių su negalia teisių ir jos fakultatyvinio protokolo pasirašymo Europos bendrijos vardu

2010/C 184 E/23

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2008)0530),

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų žmonių su negalia teisių konvenciją (toliau – konvencija), kurią Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja priėmė 2006 m. gruodžio 13 d.,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų žmonių su negalia teisių konvencijos fakultatyvinį protokolą (toliau – fakultatyvinis protokolas), kurį Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja priėmė 2006 m. gruodžio 13 d.,

atsižvelgdamas į savo 2003 m. rugsėjo 3 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui „Jungtinių Tautų teisiškai privalomo dokumento, kuriuo siekiama užtikrinti neįgaliųjų teisių paisymą ir orumą, link“ (1),

atsižvelgdamas į 2003 m. spalio 30 d. Komisijos komunikatą „Lygios galimybės neįgaliems asmenims: Europos veiksmų planas“ (COM(2003)0650) ir 2004 m. balandžio 20 d. rezoliuciją šia tema (2),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl negalios ir vystymosi (3),

atsižvelgdamas į 2005 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą „neįgalių asmenų padėties išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: Europos veiksmų planas 2006–2007“ (COM(2005)0604) ir į 2006 m. lapkričio 30 d. rezoliuciją šia tema (4),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. balandžio 26 d. rezoliuciją dėl neįgalių moterų padėties Europos Sąjungoje (5),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl deramo darbo visiems skatinimo (6),

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą „Neįgalių asmenų padėtis išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: Europos veiksmų planas 2008–2009 m.“ (COM(2007)0738),

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Parlamento poziciją dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) pasiūlymo (7),

atsižvelgdamas į 2008 m. kovo 17 d. Europos Sąjungos Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl neįgaliųjų padėties Europos Sąjungoje (8),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl pažangos, padarytos siekiant lygių galimybių ir nediskriminavimo ES (direktyvų 2000/43/EB ir 2000/78/EB perkėlimas į nacionalinę teisę) (9),

atsižvelgdamas į savo 2009 balandžio 24 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Jungtinių Tautų žmonių su negalia teisių konvencijos pasirašymo Europos bendrijos vardu (10),

atsižvelgdamas į savo 2009 balandžio 24 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Jungtinių Tautų žmonių su negalia teisių konvencijos fakultatyvinio protokolo pasirašymo Europos bendrijos vardu (11),

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimus bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A6–0229/2009 ir A6–0230/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi visos valstybės narės pasirašė, tačiau iki šiol tik septynios valstybės narės ratifikavo konvenciją ir fakultatyvinį protokolą, |
| --- | --- |

A.

kadangi visos valstybės narės pasirašė, tačiau iki šiol tik septynios valstybės narės ratifikavo konvenciją ir fakultatyvinį protokolą,

| B. | kadangi konvencija yra skatinamos ir ginamos visų žmonių su negalia teisės, įskaitant asmenis, kuriems reikalingas didesnis dėmesys, |
| --- | --- |

B.

kadangi konvencija yra skatinamos ir ginamos visų žmonių su negalia teisės, įskaitant asmenis, kuriems reikalingas didesnis dėmesys,

| C. | kadangi fakultatyviniu protokolu negalią turintiems individams (ir jų grupėms), kurie (kurios) teigia, kad šios konvencijos šalys pažeidžia konvencijoje numatytas teises, suteikiama galimybė teikti pranešimus komitetui, |
| --- | --- |

C.

kadangi fakultatyviniu protokolu negalią turintiems individams (ir jų grupėms), kurie (kurios) teigia, kad šios konvencijos šalys pažeidžia konvencijoje numatytas teises, suteikiama galimybė teikti pranešimus komitetui,

| 1. | pritaria konvencijos ir jos fakultatyvinio protokolo pasirašymui Bendrijos vardu; |
| --- | --- |

1.

pritaria konvencijos ir jos fakultatyvinio protokolo pasirašymui Bendrijos vardu;

| 2. | ragina Komisiją ir Taryba, kaip teisinius Europos bendrijos atstovus, deponuoti ratifikavimo dokumentą su Jungtinėmis Tautomis iki 2009 m. gruodžio 3 d.; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją ir Taryba, kaip teisinius Europos bendrijos atstovus, deponuoti ratifikavimo dokumentą su Jungtinėmis Tautomis iki 2009 m. gruodžio 3 d.;

| 3. | primygtinai ragina visas valstybes nares kaip galima greičiau pradėti viso konvencijos teksto ratifikavimą, įgyvendinti joje minimus reikalavimus ir sukurti reikalingą materialią infrastruktūrą; |
| --- | --- |

3.

primygtinai ragina visas valstybes nares kaip galima greičiau pradėti viso konvencijos teksto ratifikavimą, įgyvendinti joje minimus reikalavimus ir sukurti reikalingą materialią infrastruktūrą;

| 4. | ragina valstybes nares prisidėti ir (arba) ratifikuoti fakultatyvinį protokolą, siekiant suteikti neįgaliems asmenims, kurių teisės buvo pažeistos, visas galimybes, kuriomis naudodamiesi jie galėtų apsisaugoti nuo tokių pažeidimų ir būtų užtikrinta jų apsauga nuo visų formų diskriminacijos; |
| --- | --- |

4.

ragina valstybes nares prisidėti ir (arba) ratifikuoti fakultatyvinį protokolą, siekiant suteikti neįgaliems asmenims, kurių teisės buvo pažeistos, visas galimybes, kuriomis naudodamiesi jie galėtų apsisaugoti nuo tokių pažeidimų ir būtų užtikrinta jų apsauga nuo visų formų diskriminacijos;

| 5. | primygintai ragina Komisiją paaiškinti galimą Bendrijos kompetencijos apimtį JT konvencijos atžvilgiu; siūlo pabrėžti rekomenduojamąją deklaracijose (12) pateiktų Bendrijos aktų prigimtį; pabrėžia kaip yra svarbu deklaracijose pabrėžti Europos bendrijos kompetenciją remiant neįgalių asmenų teises ir įtrauką vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos, sveikatos ir vartotojų reikalų srityse; |
| --- | --- |

5.

primygintai ragina Komisiją paaiškinti galimą Bendrijos kompetencijos apimtį JT konvencijos atžvilgiu; siūlo pabrėžti rekomenduojamąją deklaracijose (12) pateiktų Bendrijos aktų prigimtį; pabrėžia kaip yra svarbu deklaracijose pabrėžti Europos bendrijos kompetenciją remiant neįgalių asmenų teises ir įtrauką vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos, sveikatos ir vartotojų reikalų srityse;

| 6. | ragina Komisiją naudoti EB sutarties 3 straipsnį kaip su konvencija susijusių Bendrijos įgaliojimų, kurie išvardyti Tarybos sprendimo projekto 2 priede pateikiamoje Europos bendrijos deklaracijoje dėl konvencijos 44 straipsnio 1 dalies taikymo, srities apibrėžties pagrindą; pabrėžia, kad itin svarbu taikant šią deklaraciją skirti pagrindinį dėmesį vystomojo bendradarbiavimo, sveikatos apsaugos ir vartotojų reikalų klausimams; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją naudoti EB sutarties 3 straipsnį kaip su konvencija susijusių Bendrijos įgaliojimų, kurie išvardyti Tarybos sprendimo projekto 2 priede pateikiamoje Europos bendrijos deklaracijoje dėl konvencijos 44 straipsnio 1 dalies taikymo, srities apibrėžties pagrindą; pabrėžia, kad itin svarbu taikant šią deklaraciją skirti pagrindinį dėmesį vystomojo bendradarbiavimo, sveikatos apsaugos ir vartotojų reikalų klausimams;

Konvencijos ir fakultatyvinio protokolo įgyvendinimas

| 7. | remia valstybes nares, kurios jau pradėjo vykdyti laipsnišką konvencijos ir jos fakultatyvinio protokolo įgyvendinimo procesą bei ragina visas likusias valstybes tai atlikti; |
| --- | --- |

7.

remia valstybes nares, kurios jau pradėjo vykdyti laipsnišką konvencijos ir jos fakultatyvinio protokolo įgyvendinimo procesą bei ragina visas likusias valstybes tai atlikti;

| 8. | ragina Komisiją ir valstybes nares perkelti konvencijos nuostatas į ES teisę ir nacionalinę teisę ir suteikti būtinas priemones ir finansinius išteklius, skirtus jiems taikyti per nustatytą terminą bei nustatyti kokybinius tikslus; ragina valstybes nares keistis informacija ir gerąja patirtimi įgyvendinimo klausimais; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją ir valstybes nares perkelti konvencijos nuostatas į ES teisę ir nacionalinę teisę ir suteikti būtinas priemones ir finansinius išteklius, skirtus jiems taikyti per nustatytą terminą bei nustatyti kokybinius tikslus; ragina valstybes nares keistis informacija ir gerąja patirtimi įgyvendinimo klausimais;

| 9. | ragina valstybes nares integruoti lyčių aspektą priimant politinius sprendimus ir priemones dėl neįgalių vyrų ir moterų, mergaičių ir berniukų bei dėl tokių priemonių įgyvendinimo visose srityse, ypač kai tai susiję su integracija darbo vietoje, lavinimu ir antidiskriminaciniais veiksmais bei priimti teisės aktus, skirtus apsaugoti neįgalias moteris ir mergaites seksualinio išnaudojimo bei psichologinės ir psichinės prievartos visuomenėje bei namų aplinkoje, atvejais. Tai pat remti tokią prievartą patyrusių neįgalių moterų ir mergaičių sveikimo procesą; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares integruoti lyčių aspektą priimant politinius sprendimus ir priemones dėl neįgalių vyrų ir moterų, mergaičių ir berniukų bei dėl tokių priemonių įgyvendinimo visose srityse, ypač kai tai susiję su integracija darbo vietoje, lavinimu ir antidiskriminaciniais veiksmais bei priimti teisės aktus, skirtus apsaugoti neįgalias moteris ir mergaites seksualinio išnaudojimo bei psichologinės ir psichinės prievartos visuomenėje bei namų aplinkoje, atvejais. Tai pat remti tokią prievartą patyrusių neįgalių moterų ir mergaičių sveikimo procesą;

| 10. | ragina valstybes nares ir Bendriją užtikrinti nemokamą prieigą prie ES ir nacionaliniu lygmeniu Sąjungos piliečiams ir neįgaliųjų organizacijoms prieinama forma teikiamos informacijos apie konvenciją ir jos fakultatyvų protokolą, taip pat jos sklaidą tokiems piliečiams ir organizacijoms jiems prieinama forma; |
| --- | --- |

10.

ragina valstybes nares ir Bendriją užtikrinti nemokamą prieigą prie ES ir nacionaliniu lygmeniu Sąjungos piliečiams ir neįgaliųjų organizacijoms prieinama forma teikiamos informacijos apie konvenciją ir jos fakultatyvų protokolą, taip pat jos sklaidą tokiems piliečiams ir organizacijoms jiems prieinama forma;

| 11. | pabrėžia, kad svarbu Komisiją aprūpinti visais būtinais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais, kad ji galėtų būti svarbiausia institucija sprendžiant Bendrijos kompetencijai priklausančius klausimus, susijusius su konvencijos įgyvendinimu; ragina nustatyti procedūrą, kurią taikant būtų galima užtikrinti deramą visų politikos sričių, nuo kurių priklauso konvencijos įgyvendinimas, apžvalgą; prašo Komisijos nuolat teikti įgyvendinimo pažangos ataskaitas Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad svarbu Komisiją aprūpinti visais būtinais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais, kad ji galėtų būti svarbiausia institucija sprendžiant Bendrijos kompetencijai priklausančius klausimus, susijusius su konvencijos įgyvendinimu; ragina nustatyti procedūrą, kurią taikant būtų galima užtikrinti deramą visų politikos sričių, nuo kurių priklauso konvencijos įgyvendinimas, apžvalgą; prašo Komisijos nuolat teikti įgyvendinimo pažangos ataskaitas Parlamentui ir Tarybai;

| 12. | ragina valstybes nares, vadovaujantis savo organizacinėmis sistemomis, savo vyriausybėse paskirti vieną arba daugiau pagrindinių centrų, kurie būtų atsakingi už konvencijos įgyvendinimą bei stebėjimą nacionaliniu mastu bei apsvarstyti galimybę vyriausybėse sukurti arba nurodyti koordinavimo mechanizmą, kuris būtų skirtas veiksmams skirtinguose sektoriuose ir skirtinguose lygmenyse palengvinti, vadovaujantis konvencijos 33 straipsnio 1 dalimi; prašo ypatingą dėmesį atkreipti į atitinkamo ir nepriklausomo stebėjimo mechanizmo sukūrimą vadovaujantis konvencijos 33 straipsnio 2 dalimi bei principais susijusiais su valstybinių institucijų statusu (Paryžiaus principais), kaip tai patvirtinta 1993 m. gruodžio 20 d. JT generalinės asamblėjos rezoliucijoje Nr. 48/134; |
| --- | --- |

12.

ragina valstybes nares, vadovaujantis savo organizacinėmis sistemomis, savo vyriausybėse paskirti vieną arba daugiau pagrindinių centrų, kurie būtų atsakingi už konvencijos įgyvendinimą bei stebėjimą nacionaliniu mastu bei apsvarstyti galimybę vyriausybėse sukurti arba nurodyti koordinavimo mechanizmą, kuris būtų skirtas veiksmams skirtinguose sektoriuose ir skirtinguose lygmenyse palengvinti, vadovaujantis konvencijos 33 straipsnio 1 dalimi; prašo ypatingą dėmesį atkreipti į atitinkamo ir nepriklausomo stebėjimo mechanizmo sukūrimą vadovaujantis konvencijos 33 straipsnio 2 dalimi bei principais susijusiais su valstybinių institucijų statusu (Paryžiaus principais), kaip tai patvirtinta 1993 m. gruodžio 20 d. JT generalinės asamblėjos rezoliucijoje Nr. 48/134;

| 13. | primygtinai ragina Bendriją ir valstybes nares skatinti tinkamai koordinuojamą socialinį dialogą tarp suinteresuotųjų šalių ir aktyviai įtraukti neįgaliųjų asmenų organizacijas į konvencijos stebėjimą ir įgyvendinimą, vadovaujantis šios konvencijos 4 straipsniu ir 33 straipsnio 2 dalimi; |
| --- | --- |

13.

primygtinai ragina Bendriją ir valstybes nares skatinti tinkamai koordinuojamą socialinį dialogą tarp suinteresuotųjų šalių ir aktyviai įtraukti neįgaliųjų asmenų organizacijas į konvencijos stebėjimą ir įgyvendinimą, vadovaujantis šios konvencijos 4 straipsniu ir 33 straipsnio 2 dalimi;

*

* *

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

14.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 76 E, 2004 3 25, p. 231.

(2)  OL C 104 E, 2004 4 30, p. 148.

(3)  OL C 287 E, 2006 11 24, p. 336.

(4)  OL C 316 E, 2006 12 22, p. 370.

(5)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 742.

(6)  OL C 102 E, 2008 4 24, p. 321.

(7)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0286.

(8)  OL C 75, 2008 3 26, p. 1.

(9)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0212.

(10)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0312.

(11)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0313.

(12)  Europos bendrijos deklaracija dėl konvencijos 44 straipsnio 1 dalies taikymo (priedas prie Tarybos sprendimo, I tomas) ir Europos bendrijos deklaracija dėl fakultatyvinio protokolo 12 straipsnio 1 dalies taikymo (II priedas prie Tarybos sprendimo, II tomas).

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/114 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/114

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienis25-oji metinė Komisijos teikiama Bendrijos teisės taikymo stebėsenos ataskaita (2007 m.)

P6_TA(2009)0335

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 25-osios metinės Komisijos teikiamos Bendrijos teisės taikymo stebėsenos ataskaitos (2007 m.) (2008/2337(INI))

2010/C 184 E/24

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 25-ąją metinę Komisijos teikiamą Bendrijos teisės taikymo stebėsenos ataskaitą (2007 m.) (COM(2008)0777),

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentus (SEC(2008)2854 ir SEC(2008)2855),

atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 5 d. Komisijos komunikatą „Rezultatų siekianti Europa – Bendrijos teisės taikymas“ (COM(2007)0502),

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 20 d. Komisijos komunikatą dėl santykių su skundų dėl Bendrijos teisės pažeidimų teikėju (COM(2002)0141),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 21 d. rezoliuciją dėl Komisijos teikiamos 23-osios metinės ataskaitos apie Bendrijos teisės taikymo stebėseną (2005 m.) (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį ir 112 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Peticijų komiteto nuomonę (A6-0245/2009),

| 1. | apgailestauja, kad, priešingai nei praeityje, Komisija visiškai neatsakė į Parlamento ankstesnėse rezoliucijose, visų pirma, minėtoje 2008 m. vasario 21 d. rezoliucijoje, iškeltus klausimus; pažymi, kad nėra aiškaus pagerėjimo trimis esminiais klausimais: skaidrumo, išteklių ir ilgos procedūrų trukmės; |
| --- | --- |

1.

apgailestauja, kad, priešingai nei praeityje, Komisija visiškai neatsakė į Parlamento ankstesnėse rezoliucijose, visų pirma, minėtoje 2008 m. vasario 21 d. rezoliucijoje, iškeltus klausimus; pažymi, kad nėra aiškaus pagerėjimo trimis esminiais klausimais: skaidrumo, išteklių ir ilgos procedūrų trukmės;

| 2. | primena Komisijai apie ankstesniais metais pateiktus prašymus, visų pirma apie prašymus:






  — | skubiai išnagrinėti galimybę taikyti sistemą, pagal kurią aiškiai nurodomos gyventojams prieinamos įvairios skundų teikimo priemonės, ir kuri galėtų būti pateikta bendrame ES portale arba galėtų būti kuriama kaip internetinė „vieno langelio“ pagalbos gyventojams sistema; |
| --- | --- | --- |

2.

primena Komisijai apie ankstesniais metais pateiktus prašymus, visų pirma apie prašymus:

—

skubiai išnagrinėti galimybę taikyti sistemą, pagal kurią aiškiai nurodomos gyventojams prieinamos įvairios skundų teikimo priemonės, ir kuri galėtų būti pateikta bendrame ES portale arba galėtų būti kuriama kaip internetinė „vieno langelio“ pagalbos gyventojams sistema;

| — | priimti komunikatą, kuriame pateiktas valstybės atsakomybės už Bendrijos teisės pažeidimus, įskaitant teisminėms institucijoms priskirtinus pažeidimus, principo išaiškinimas, taip suteikiant galimybę gyventojams veiksmingiau prisidėti prie Bendrijos teisės taikymo; |
| --- | --- |

—

priimti komunikatą, kuriame pateiktas valstybės atsakomybės už Bendrijos teisės pažeidimus, įskaitant teisminėms institucijoms priskirtinus pažeidimus, principo išaiškinimas, taip suteikiant galimybę gyventojams veiksmingiau prisidėti prie Bendrijos teisės taikymo;

| 3. | todėl ragina Komisiją:






  — | laikytis įsipareigojimo, prisiimto minėtame savo 2002 m. kovo 20 d. komunikate, kad visi Komisijos sprendimai dėl įsipareigojimų neįvykdymo būtų skelbiami (2), atsižvelgiant į tai, kad šių sprendimų skelbimas – nuo skundo užregistravimo ir visų kitų tolesnių veiksmų atveju – yra būtina priemonė kovojant su politiniu kišimusi į įsipareigojimų neįvykdymo valdymą; |
| --- | --- | --- |

3.

todėl ragina Komisiją:

—

laikytis įsipareigojimo, prisiimto minėtame savo 2002 m. kovo 20 d. komunikate, kad visi Komisijos sprendimai dėl įsipareigojimų neįvykdymo būtų skelbiami (2), atsižvelgiant į tai, kad šių sprendimų skelbimas – nuo skundo užregistravimo ir visų kitų tolesnių veiksmų atveju – yra būtina priemonė kovojant su politiniu kišimusi į įsipareigojimų neįvykdymo valdymą;

| — | kaip jau ne kartą prašyta, pateikti Parlamentui aiškius ir išsamius duomenis apie įvairių generalinių direktoratų panaudotus išteklius nagrinėti įsipareigojimų neįvykdymo atvejus; |
| --- | --- |

—

kaip jau ne kartą prašyta, pateikti Parlamentui aiškius ir išsamius duomenis apie įvairių generalinių direktoratų panaudotus išteklius nagrinėti įsipareigojimų neįvykdymo atvejus;

| — | apsvarstyti paprastesnės ir ne tokios biurokratinės procedūros, susijusios su oficialių įspėjimų siuntimu įsipareigojimų neįvykdančiai valstybei narei, įsteigimu siekiant pasinaudoti šios priemonės veiksmingumu per trumpą laiką; |
| --- | --- |

—

apsvarstyti paprastesnės ir ne tokios biurokratinės procedūros, susijusios su oficialių įspėjimų siuntimu įsipareigojimų neįvykdančiai valstybei narei, įsteigimu siekiant pasinaudoti šios priemonės veiksmingumu per trumpą laiką;

be to, prašo Komisiją ryžtingai taikyti EB sutarties 228 straipsnį, siekiant užtikrinti tinkamą Teisingumo Teismo priimtų sprendimų vykdymą;

| 4. | pažymi, kad Komisija, kaip skelbta minėtame 2007 m. rugsėjo 5 d. komunikate (3), aptariamoje metinėje ataskaitoje nurodė prioritetinius veiksmus, kurių ketina imtis tam tikrų sričių skundų ir įsipareigojimų neįvykdymo atžvilgiu; palankiai vertina pareiškimus, kuriuose teigiama, kad ir toliau bus teikiama pirmenybė „problemoms, turinčioms didelį poveikį pagrindinėms teisėms ir laisvam judėjimui“ (4); pabrėžia, kad svarbu skubiai imtis ryžtingų veiksmų minėtosiose srityse, nes tam tikrose valstybėse narėse padaugėjo su rasizmu ir ksenofobija susijusių smurto aktų; taip pat pritaria, tam, kad teikiama pirmenybė „(įsipareigojimų neįvykdymui), dėl kurių piliečiams dideliu mastu arba pakartotinai daroma tiesioginė žala arba rimtai nukenčia jų gyvenimo kokybė“ (5); ragina Komisiją sparčiau vykdyti ir prireikus baigti įsipareigojimų neįvykdymo nagrinėjimo procedūras, neleidžiančias valstybėms narėms investuoti į infrastruktūrą, kuri gali turėti įtakos Europos ekonomikos atkūrimo plano įgyvendinimui; ragina Komisiją pateikti atsakingiems Parlamento komitetams išsamų planą su konkrečių veiksmų, kurių Komisija ketina imtis minėtose srityse, laikotarpiais ir terminais; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad Komisija, kaip skelbta minėtame 2007 m. rugsėjo 5 d. komunikate (3), aptariamoje metinėje ataskaitoje nurodė prioritetinius veiksmus, kurių ketina imtis tam tikrų sričių skundų ir įsipareigojimų neįvykdymo atžvilgiu; palankiai vertina pareiškimus, kuriuose teigiama, kad ir toliau bus teikiama pirmenybė „problemoms, turinčioms didelį poveikį pagrindinėms teisėms ir laisvam judėjimui“ (4); pabrėžia, kad svarbu skubiai imtis ryžtingų veiksmų minėtosiose srityse, nes tam tikrose valstybėse narėse padaugėjo su rasizmu ir ksenofobija susijusių smurto aktų; taip pat pritaria, tam, kad teikiama pirmenybė „(įsipareigojimų neįvykdymui), dėl kurių piliečiams dideliu mastu arba pakartotinai daroma tiesioginė žala arba rimtai nukenčia jų gyvenimo kokybė“ (5); ragina Komisiją sparčiau vykdyti ir prireikus baigti įsipareigojimų neįvykdymo nagrinėjimo procedūras, neleidžiančias valstybėms narėms investuoti į infrastruktūrą, kuri gali turėti įtakos Europos ekonomikos atkūrimo plano įgyvendinimui; ragina Komisiją pateikti atsakingiems Parlamento komitetams išsamų planą su konkrečių veiksmų, kurių Komisija ketina imtis minėtose srityse, laikotarpiais ir terminais;

| 5. | pažymi, kad 2007 m. iš naujų įsipareigojimų neįvykdymo atvejų 1 196 atvejai susiję su nepranešimu apie nacionalines Bendrijos direktyvas perkeliančias priemones; mano, kad nepriimtina, jog Komisija suteikė sau dvylika mėnesių (6) išnagrinėti paprasčiausius atvejus, kai valstybė narė nepraneša apie perkeliančias priemones, ir prašo Komisiją nedelsiant imtis savaiminių veiksmų tokiais atvejais, kai nereikia jokios analizės ar vertinimo; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad 2007 m. iš naujų įsipareigojimų neįvykdymo atvejų 1 196 atvejai susiję su nepranešimu apie nacionalines Bendrijos direktyvas perkeliančias priemones; mano, kad nepriimtina, jog Komisija suteikė sau dvylika mėnesių (6) išnagrinėti paprasčiausius atvejus, kai valstybė narė nepraneša apie perkeliančias priemones, ir prašo Komisiją nedelsiant imtis savaiminių veiksmų tokiais atvejais, kai nereikia jokios analizės ar vertinimo;

| 6. | mano, kad vis dar nėra aiškios procedūros, pagal kurią Teisingumo Teisme būtų galima veiksmingai pareikšti ieškinį valstybei narei už Bendrijos teisės aktų, kurie vėliau buvo pakeisti, pažeidimus ir prisiteisti atlyginimą už ankstesnių įsipareigojimų neįvykdymą ir neveikimą; ragina Komisiją pateikti naujų pasiūlymų (iki 2010 m. pabaigos), kaip papildyti dabartinę įsipareigojimų neįvykdymo nagrinėjimo procedūrą, kad būtų atsižvelgta į šią neteisingą padėtį; |
| --- | --- |

6.

mano, kad vis dar nėra aiškios procedūros, pagal kurią Teisingumo Teisme būtų galima veiksmingai pareikšti ieškinį valstybei narei už Bendrijos teisės aktų, kurie vėliau buvo pakeisti, pažeidimus ir prisiteisti atlyginimą už ankstesnių įsipareigojimų neįvykdymą ir neveikimą; ragina Komisiją pateikti naujų pasiūlymų (iki 2010 m. pabaigos), kaip papildyti dabartinę įsipareigojimų neįvykdymo nagrinėjimo procedūrą, kad būtų atsižvelgta į šią neteisingą padėtį;

| 7. | primena, kad pagal naują 2007 m. Komisijos komunikate pasiūlytą darbo metodą Komisijos gauti prašymai pateikti informaciją ir gauti skundai bus tiesiogiai persiunčiami suinteresuotai valstybei narei, „(kai) iškeltas klausimas reikalaus valstybės narės faktinės arba teisinės pozicijos išaiškinimo. <...> Valstybėms narėms bus suteiktas trumpas terminas, per kurį susijusiems piliečiams ar įmonėms turi būti tiesiogiai pateikti reikiami paaiškinimai, informacija ir sprendimai, o taip pat informuoti Komisiją“ (7); |
| --- | --- |

7.

primena, kad pagal naują 2007 m. Komisijos komunikate pasiūlytą darbo metodą Komisijos gauti prašymai pateikti informaciją ir gauti skundai bus tiesiogiai persiunčiami suinteresuotai valstybei narei, „(kai) iškeltas klausimas reikalaus valstybės narės faktinės arba teisinės pozicijos išaiškinimo. <...> Valstybėms narėms bus suteiktas trumpas terminas, per kurį susijusiems piliečiams ar įmonėms turi būti tiesiogiai pateikti reikiami paaiškinimai, informacija ir sprendimai, o taip pat informuoti Komisiją“ (7);

| 8. | pažymi, kad Komisija pradėjo projektą EU PILOT, siekdama išbandyti naująjį darbo metodą keliose valstybėse narėse, kad 2008 m. balandžio mėn. pradėtame projekte dalyvauja 15 valstybių narių, ir jog, įvertinus pirmuosius projekto įgyvendinimo metus, jis galėtų būti išplėstas įtraukiant kitas valstybes nares; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad Komisija pradėjo projektą EU PILOT, siekdama išbandyti naująjį darbo metodą keliose valstybėse narėse, kad 2008 m. balandžio mėn. pradėtame projekte dalyvauja 15 valstybių narių, ir jog, įvertinus pirmuosius projekto įgyvendinimo metus, jis galėtų būti išplėstas įtraukiant kitas valstybes nares;

| 9. | pažymi, kad vis dėlto šis projektas vykdomas savanoriškai, ir jog dėl jo ypatybių jau kilo tam tikrų abejonių bei konkrečių klausimų (kaip nurodyta minėtoje 2008 m. vasario 21 d. rezoliucijoje); |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad vis dėlto šis projektas vykdomas savanoriškai, ir jog dėl jo ypatybių jau kilo tam tikrų abejonių bei konkrečių klausimų (kaip nurodyta minėtoje 2008 m. vasario 21 d. rezoliucijoje);

| 10. | konkrečiai klausia Komisijos, ar tai, kad valstybėse narėse trūksta išteklių, nėra nerimą keliantis ženklas, rodantis, jog gali būti tikrų Bendrijos teisės taikymo stebėsenos problemų; be to, ragina Komisiją vertinant projektą patikrinti šiuos aspektus ir pranešti apie juos Parlamentui:






  — | ar skundą pateikęs asmuo sulaukė aiškaus ir išsamaus Komisijos paaiškinimo dėl skundo nagrinėjimo; ar naujasis metodas iš tikrųjų padėjo išspręsti atvejį, apie kurį pranešė skundo skundą pateikęs asmuo, ir ar dėl naujojo metodo iš Komisijos neatimta atsakomybė vykdant „Sutarčių sergėtojos“ vaidmenį; |
| --- | --- | --- |

10.

konkrečiai klausia Komisijos, ar tai, kad valstybėse narėse trūksta išteklių, nėra nerimą keliantis ženklas, rodantis, jog gali būti tikrų Bendrijos teisės taikymo stebėsenos problemų; be to, ragina Komisiją vertinant projektą patikrinti šiuos aspektus ir pranešti apie juos Parlamentui:

—

ar skundą pateikęs asmuo sulaukė aiškaus ir išsamaus Komisijos paaiškinimo dėl skundo nagrinėjimo; ar naujasis metodas iš tikrųjų padėjo išspręsti atvejį, apie kurį pranešė skundo skundą pateikęs asmuo, ir ar dėl naujojo metodo iš Komisijos neatimta atsakomybė vykdant „Sutarčių sergėtojos“ vaidmenį;

| — | ar dėl naujojo metodo dar labiau nevėluojama pradėti įsipareigojimų neįvykdymo nagrinėjimo procedūros, kurios trukmė ir taip yra itin ilga ir neapibrėžta; |
| --- | --- |

—

ar dėl naujojo metodo dar labiau nevėluojama pradėti įsipareigojimų neįvykdymo nagrinėjimo procedūros, kurios trukmė ir taip yra itin ilga ir neapibrėžta;

| — | ar Komisija nedarė nuolaidų valstybėms narėms dėl Komisijos nustatytų terminų (10 savaičių) laikymosi ir, ar pasibaigus šiam laikotarpiui, suteikė susijusioms valstybėms narėms aiškią informaciją ir pranešė apie būsimų savo veiksmų terminus, siekdama greitai rasti piliečiui priimtiną galutinį sprendimą; |
| --- | --- |

—

ar Komisija nedarė nuolaidų valstybėms narėms dėl Komisijos nustatytų terminų (10 savaičių) laikymosi ir, ar pasibaigus šiam laikotarpiui, suteikė susijusioms valstybėms narėms aiškią informaciją ir pranešė apie būsimų savo veiksmų terminus, siekdama greitai rasti piliečiui priimtiną galutinį sprendimą;

| — | ar tai, kad projektas EU PILOT buvo vykdomas tik 15 savanoriškai dalyvaujančių valstybių nereiškia, kad buvo skirta mažiau dėmesio į įsipareigojimų neįvykdymo nagrinėjimą tose valstybėse, kurios nedalyvavo projekte; |
| --- | --- |

—

ar tai, kad projektas EU PILOT buvo vykdomas tik 15 savanoriškai dalyvaujančių valstybių nereiškia, kad buvo skirta mažiau dėmesio į įsipareigojimų neįvykdymo nagrinėjimą tose valstybėse, kurios nedalyvavo projekte;

| 11. | klausia, ar, projekto EU PILOT įgyvendinimo dėka sumažėjus su įsipareigojimų neįvykdymo nagrinėjimu susijusiam darbo krūviui, Komisija sistemingiau ir išsamiau tikrina direktyvų perkėlimą į nacionalinės teisės sistemas; |
| --- | --- |

11.

klausia, ar, projekto EU PILOT įgyvendinimo dėka sumažėjus su įsipareigojimų neįvykdymo nagrinėjimu susijusiam darbo krūviui, Komisija sistemingiau ir išsamiau tikrina direktyvų perkėlimą į nacionalinės teisės sistemas;

| 12. | klausia Komisijos, ar projektas EU PILOT turėjo įtakos grupės susitikimų, kuriuos Komisija rengia projekte dalyvaujančioms valstybėms narėms ir kitoms projekte nedalyvaujančioms valstybėms narėms, eigai turint mintyje tai, kad šie susitikimai laikomi svarbiausia įsipareigojimų neįvykdymo procedūros svarstymo ir sprendimo priemone; |
| --- | --- |

12.

klausia Komisijos, ar projektas EU PILOT turėjo įtakos grupės susitikimų, kuriuos Komisija rengia projekte dalyvaujančioms valstybėms narėms ir kitoms projekte nedalyvaujančioms valstybėms narėms, eigai turint mintyje tai, kad šie susitikimai laikomi svarbiausia įsipareigojimų neįvykdymo procedūros svarstymo ir sprendimo priemone;

| 13. | mano, kad ES piliečiai turėtų iš Komisijos tikėtis tokio paties skaidrumo, neatsižvelgiant į tai, ar jie teikia oficialų skundą, ar naudojasi savo teise pateikti peticiją pagal Sutartį; todėl reikalauja, kad Peticijų komitetui būtų nuolat teikiama aiški informacija apie pasiektus įsipareigojimų neįvykdymo nagrinėjimo procedūrų, taip pat susijusių su tebesvarstomomis peticijomis, etapus, arba, jei tai nedaroma, jog komitetui būtų suteikta prieiga prie atitinkamos Komisijos duomenų bazės vienodomis teisėmis su Taryba; |
| --- | --- |

13.

mano, kad ES piliečiai turėtų iš Komisijos tikėtis tokio paties skaidrumo, neatsižvelgiant į tai, ar jie teikia oficialų skundą, ar naudojasi savo teise pateikti peticiją pagal Sutartį; todėl reikalauja, kad Peticijų komitetui būtų nuolat teikiama aiški informacija apie pasiektus įsipareigojimų neįvykdymo nagrinėjimo procedūrų, taip pat susijusių su tebesvarstomomis peticijomis, etapus, arba, jei tai nedaroma, jog komitetui būtų suteikta prieiga prie atitinkamos Komisijos duomenų bazės vienodomis teisėmis su Taryba;

| 14. | primena Komisijai, kad bet kokia korespondencija, kurioje gali būti pranešama apie realų Bendrijos teisės pažeidimą, turi būti registruojama kaip skundas, nebent jai būdingos tam tikros išimtinės aplinkybės, išvardytos minėto 2002 m. kovo 20 d. komunikato priedo 3 dalyje; |
| --- | --- |

14.

primena Komisijai, kad bet kokia korespondencija, kurioje gali būti pranešama apie realų Bendrijos teisės pažeidimą, turi būti registruojama kaip skundas, nebent jai būdingos tam tikros išimtinės aplinkybės, išvardytos minėto 2002 m. kovo 20 d. komunikato priedo 3 dalyje;

| 15. | pažymi, kad Komisija pareiškė, jog tokia pagrindinė direktyva, kaip 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (8), dėl praktinių priežasčių nebuvo tinkamai perkelta nė vienoje valstybėje narėje; pažymi, kad Komisija gavo daugiau kaip 1 800 individualių skundų dėl šios direktyvos, iš kurių 115 užregistravo kaip skundus ir pradėjo tirti 5 įsipareigojimų neįvykdymo atvejus dėl netinkamo direktyvos taikymo (9); pripažįsta, kad, kalbant apie Direktyvą 2004/38/EB, Komisija naudingai ir atvirai bendradarbiavo su Parlamentu; pritaria Komisijos siūlomam metodui, kuriuo vadovaujantis direktyva būtų nuolat išsamiai peržiūrima, valstybėms narėms būtų teikiama parama (2009 m. per pirmąjį pusmetį būtų paskelbtos gairės), padėsianti tinkamai taikyti visas direktyvos nuostatas, o prieš valstybes nares, kurių teisės aktai neatitinka direktyvos, būtų pradėtos įsipareigojimų neįvykdymo nagrinėjimo procedūros; vis dėlto reiškia didelį susirūpinimą dėl Komisijos gebėjimo atlikti „Sutarčių sergėtojos“ vaidmenį ir dėl Parlamentui suteiktų galimybių tikrinti skundų registravimo politiką, kurią atlieka įvairios Komisijos tarnybos; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad Komisija pareiškė, jog tokia pagrindinė direktyva, kaip 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (8), dėl praktinių priežasčių nebuvo tinkamai perkelta nė vienoje valstybėje narėje; pažymi, kad Komisija gavo daugiau kaip 1 800 individualių skundų dėl šios direktyvos, iš kurių 115 užregistravo kaip skundus ir pradėjo tirti 5 įsipareigojimų neįvykdymo atvejus dėl netinkamo direktyvos taikymo (9); pripažįsta, kad, kalbant apie Direktyvą 2004/38/EB, Komisija naudingai ir atvirai bendradarbiavo su Parlamentu; pritaria Komisijos siūlomam metodui, kuriuo vadovaujantis direktyva būtų nuolat išsamiai peržiūrima, valstybėms narėms būtų teikiama parama (2009 m. per pirmąjį pusmetį būtų paskelbtos gairės), padėsianti tinkamai taikyti visas direktyvos nuostatas, o prieš valstybes nares, kurių teisės aktai neatitinka direktyvos, būtų pradėtos įsipareigojimų neįvykdymo nagrinėjimo procedūros; vis dėlto reiškia didelį susirūpinimą dėl Komisijos gebėjimo atlikti „Sutarčių sergėtojos“ vaidmenį ir dėl Parlamentui suteiktų galimybių tikrinti skundų registravimo politiką, kurią atlieka įvairios Komisijos tarnybos;

| 16. | ragina visas Komisijos tarnybas išsamiai informuoti skundus pateikusius asmenis apie pasibaigus kiekvienam nustatytam terminui jų skundų nagrinėjimo būklę (oficialus įspėjimas, pagrįsta nuomonė, bylos iškėlimas Teisingumo Teisme ar jos nutraukimas), o tam tikrais atvejais pateikti rekomendacijų dėl atvejo nagrinėjimo taikant alternatyvias ginčų sprendimo priemones, supažindinti su sprendimų motyvais ir išsamiai apie juos pranešti skundą pateikusiam asmeniui laikantis minėtajame 2002 m. komunikate nustatytų principų; |
| --- | --- |

16.

ragina visas Komisijos tarnybas išsamiai informuoti skundus pateikusius asmenis apie pasibaigus kiekvienam nustatytam terminui jų skundų nagrinėjimo būklę (oficialus įspėjimas, pagrįsta nuomonė, bylos iškėlimas Teisingumo Teisme ar jos nutraukimas), o tam tikrais atvejais pateikti rekomendacijų dėl atvejo nagrinėjimo taikant alternatyvias ginčų sprendimo priemones, supažindinti su sprendimų motyvais ir išsamiai apie juos pranešti skundą pateikusiam asmeniui laikantis minėtajame 2002 m. komunikate nustatytų principų;

| 17. | pritaria tam, kad Komisija laipsniškai pradeda rengti piliečiams skirtas santraukas, skelbiamas kartu su svarbiais Komisijos pasiūlymais; rekomenduoja sudaryti galimybes su tokiomis santraukomis susipažinti naudojant vieną bendrą prieigos tašką ir mano esant nepriimtina, kad tokios santraukos dingtų baigus teisėkūros procedūrą – tuomet, kai jos būtų aktualiausios gyventojams ir įmonėms; |
| --- | --- |

17.

pritaria tam, kad Komisija laipsniškai pradeda rengti piliečiams skirtas santraukas, skelbiamas kartu su svarbiais Komisijos pasiūlymais; rekomenduoja sudaryti galimybes su tokiomis santraukomis susipažinti naudojant vieną bendrą prieigos tašką ir mano esant nepriimtina, kad tokios santraukos dingtų baigus teisėkūros procedūrą – tuomet, kai jos būtų aktualiausios gyventojams ir įmonėms;

| 18. | primena Tarybos įsipareigojimą skatinti valstybes nares sudaryti ir skelbti lenteles, kuriose būtų parodoma direktyvų ir jas į nacionalinę teisę perkeliančių vidaus priemonių koreliacija; primygtinai tvirtina, kad tokios lentelės yra būtinos norint suteikti Komisijai galimybę veiksmingai prižiūrėti visose valstybėse narėse taikomas įgyvendinimo priemones; |
| --- | --- |

18.

primena Tarybos įsipareigojimą skatinti valstybes nares sudaryti ir skelbti lenteles, kuriose būtų parodoma direktyvų ir jas į nacionalinę teisę perkeliančių vidaus priemonių koreliacija; primygtinai tvirtina, kad tokios lentelės yra būtinos norint suteikti Komisijai galimybę veiksmingai prižiūrėti visose valstybėse narėse taikomas įgyvendinimo priemones;

| 19. | nusivylęs pažymi, kad per šią Parlamento kadenciją nepasiekta jokios didesnė pažanga dėl esminio vaidmens, kurį Parlamentas turėtų atlikti stebėdamas, kaip taikoma Bendrijos teisė; mano, kad Komisija, norėdama suskirstyti įsipareigojimų neįvykdymo nagrinėjimo procedūras pagal prioritetus, turi priimti ne tik techninius, bet ir politinius sprendimus, kuriems šiuo metu netaikoma jokia išorės priežiūra, kontrolė ar nuostatos dėl skaidrumo; ragina nedelsiant įgyvendinti susijusias reformas, kurias pasiūlė Europos Parlamento veiklos reformos darbo grupė ir pagal kurias didinamas paties Parlamento pajėgumas stebėti, kaip taikoma Bendrijos teisė; atsižvelgdamas į tai, pritaria 2009 m. kovo 25 d. Komitetų pirmininkų sueigos sprendimui; |
| --- | --- |

19.

nusivylęs pažymi, kad per šią Parlamento kadenciją nepasiekta jokios didesnė pažanga dėl esminio vaidmens, kurį Parlamentas turėtų atlikti stebėdamas, kaip taikoma Bendrijos teisė; mano, kad Komisija, norėdama suskirstyti įsipareigojimų neįvykdymo nagrinėjimo procedūras pagal prioritetus, turi priimti ne tik techninius, bet ir politinius sprendimus, kuriems šiuo metu netaikoma jokia išorės priežiūra, kontrolė ar nuostatos dėl skaidrumo; ragina nedelsiant įgyvendinti susijusias reformas, kurias pasiūlė Europos Parlamento veiklos reformos darbo grupė ir pagal kurias didinamas paties Parlamento pajėgumas stebėti, kaip taikoma Bendrijos teisė; atsižvelgdamas į tai, pritaria 2009 m. kovo 25 d. Komitetų pirmininkų sueigos sprendimui;

| 20. | prašo, kad nacionaliniai parlamentai ir Europos Parlamentas bei jų nariai labiau bendradarbiautų tam, kad būtų skatinama ir stiprinama tikroji Europos klausimų stebėsena nacionaliniu lygiu, taip pat būtų lengviau keistis informacija, visų pirma priimant Europos teisės aktus; mano, kad nacionalinių parlamentų nariai turi atlikti labai svarbų vaidmenį stebėdami, kaip taikoma Bendrijos teisė, taip padėdami didinti demokratinį Europos Sąjungos teisėtumą ir priartinti ją prie piliečių; |
| --- | --- |

20.

prašo, kad nacionaliniai parlamentai ir Europos Parlamentas bei jų nariai labiau bendradarbiautų tam, kad būtų skatinama ir stiprinama tikroji Europos klausimų stebėsena nacionaliniu lygiu, taip pat būtų lengviau keistis informacija, visų pirma priimant Europos teisės aktus; mano, kad nacionalinių parlamentų nariai turi atlikti labai svarbų vaidmenį stebėdami, kaip taikoma Bendrijos teisė, taip padėdami didinti demokratinį Europos Sąjungos teisėtumą ir priartinti ją prie piliečių;

| 21. | primena Tarybos įsipareigojimą skatinti valstybes nares rengti ir skelbti direktyvų ir nacionalinių perkėlimo priemonių koreliacijos lenteles; pabrėžia, kad šios lentelės būtinos siekiant sudaryti Komisijai sąlygas veiksmingai stebėti įgyvendinimo priemones visose valstybėse narėse; kaip vienas iš teisės aktų leidėjų, siūlo imtis visų priemonių, kurių reikia norinti užtikrinti, kad vykstant teisėkūros procesui Komisijos pasiūlymų tekste nebūtų panaikinamos nuostatos dėl minėtų lentelių; |
| --- | --- |

21.

primena Tarybos įsipareigojimą skatinti valstybes nares rengti ir skelbti direktyvų ir nacionalinių perkėlimo priemonių koreliacijos lenteles; pabrėžia, kad šios lentelės būtinos siekiant sudaryti Komisijai sąlygas veiksmingai stebėti įgyvendinimo priemones visose valstybėse narėse; kaip vienas iš teisės aktų leidėjų, siūlo imtis visų priemonių, kurių reikia norinti užtikrinti, kad vykstant teisėkūros procesui Komisijos pasiūlymų tekste nebūtų panaikinamos nuostatos dėl minėtų lentelių;

| 22. | pažymi, kad nacionaliniai teismai atlieka pagrindinį vaidmenį taikant Bendrijos teisę, ir visiškai pritaria Komisijos pastangoms numatyti papildomą nacionalinių teisėjų, teisininkų ir nacionalinių administracijų pareigūnų ir tarnautojų mokymą; pabrėžia, kad šią paramą būtina teikti naujose valstybėse narėse, ypač atsižvelgiant į teisinės informacijos ir teisinės literatūros prieinamumą visomis oficialiosiomis kalbomis; pabrėžia, kad reikia sudaryti geresnes sąlygas naudoti nacionalinių teismų priimtų sprendimų, susijusių su Bendrijos teise, duomenų bazes; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad nacionaliniai teismai atlieka pagrindinį vaidmenį taikant Bendrijos teisę, ir visiškai pritaria Komisijos pastangoms numatyti papildomą nacionalinių teisėjų, teisininkų ir nacionalinių administracijų pareigūnų ir tarnautojų mokymą; pabrėžia, kad šią paramą būtina teikti naujose valstybėse narėse, ypač atsižvelgiant į teisinės informacijos ir teisinės literatūros prieinamumą visomis oficialiosiomis kalbomis; pabrėžia, kad reikia sudaryti geresnes sąlygas naudoti nacionalinių teismų priimtų sprendimų, susijusių su Bendrijos teise, duomenų bazes;

| 23. | skatina Komisiją toliau nagrinėti galimybę taikyti ES masto kolektyvinio žalos atlyginimo mechanizmus, siekiant papildyti šiuo metu vartotojų ir konkurencijos teisės srityse vykdomas iniciatyvas; mano, kad tokiais mechanizmais galėtų naudotis piliečiai, įskaitant peticijas pateikusius asmenis, siekiant pagerinti veiksmingą Bendrijos teisės taikymą; |
| --- | --- |

23.

skatina Komisiją toliau nagrinėti galimybę taikyti ES masto kolektyvinio žalos atlyginimo mechanizmus, siekiant papildyti šiuo metu vartotojų ir konkurencijos teisės srityse vykdomas iniciatyvas; mano, kad tokiais mechanizmais galėtų naudotis piliečiai, įskaitant peticijas pateikusius asmenis, siekiant pagerinti veiksmingą Bendrijos teisės taikymą;

| 24. | ragina Komisiją užtikrinti, kad su aplinka susijusios Bendrijos teisės taikymui būtų teikiamas didesnis prioritetas, atsižvelgiant į Komisijos ataskaitoje bei daugelyje gautų peticijų šioje srityje nurodytas nerimą keliančias tendencijas, bei tokiomis aplinkybėmis rekomenduoja sugriežtinti vykdymo patikrinimus ir aprūpinti susijusias tarnybas tinkamais ištekliais; palankiai vertina 2008 m. lapkričio 18 d. Komisijos komunikatą dėl Europos Bendrijos aplinkos teisės įgyvendinimo (COM(2008)0773), kaip pirmą žingsnį šia linkme; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją užtikrinti, kad su aplinka susijusios Bendrijos teisės taikymui būtų teikiamas didesnis prioritetas, atsižvelgiant į Komisijos ataskaitoje bei daugelyje gautų peticijų šioje srityje nurodytas nerimą keliančias tendencijas, bei tokiomis aplinkybėmis rekomenduoja sugriežtinti vykdymo patikrinimus ir aprūpinti susijusias tarnybas tinkamais ištekliais; palankiai vertina 2008 m. lapkričio 18 d. Komisijos komunikatą dėl Europos Bendrijos aplinkos teisės įgyvendinimo (COM(2008)0773), kaip pirmą žingsnį šia linkme;

| 25. | pritaria Komisijos pateiktam vertinimui, kad reikėtų imtis daugiau prevencinių priemonių siekiant išvengti valstybių narių daromų Bendrijos teisės aktų pažeidimų; ragina Komisiją pritarti konkretiems Peticijų komiteto pateiktiems reikalavimams, kad būtų galima išvengti nepataisomos žalos aplinkai, ir apgailestauja dėl pernelyg dažnų Komisijos atsakymų, kad prieš įgydama teisę veikti Komisija turi sulaukti galutinio atsakingų nacionalinių institucijų sprendimo; |
| --- | --- |

25.

pritaria Komisijos pateiktam vertinimui, kad reikėtų imtis daugiau prevencinių priemonių siekiant išvengti valstybių narių daromų Bendrijos teisės aktų pažeidimų; ragina Komisiją pritarti konkretiems Peticijų komiteto pateiktiems reikalavimams, kad būtų galima išvengti nepataisomos žalos aplinkai, ir apgailestauja dėl pernelyg dažnų Komisijos atsakymų, kad prieš įgydama teisę veikti Komisija turi sulaukti galutinio atsakingų nacionalinių institucijų sprendimo;

| 26. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Europos ombudsmenui ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

26.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Europos ombudsmenui ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0060.

(2)  12 punktas. Sprendimų dėl įsipareigojimų neįvykdymo skelbimas: Komisijos sprendimai dėl įsipareigojimų neįvykdymo atvejų per vieną savaitę nuo jų priėmimo paskelbiami Generalinio sekretoriato interneto svetainėje adresu: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/droit_com/index_en.htm#infractions. Sprendimai pateikti valstybei narei pagrįstą nuomonę arba perduoti bylą nagrinėti Teisingumo Teisme taip pat skelbiami pranešime spaudai, jei Komisija nepriima kitokio sprendimo.

(3)  3 punktas: „Savo veiksmus, susijusius su šiais prioritetais, Komisija apibūdins ir paaiškins savo metinėse ataskaitose 2008 m.“.

(4)  COM(2008)0777, p. 9.

(5)  COM(2008)0777, p. 9.

(6)  „Bylų, susijusių su nepranešimu apie nacionalines direktyvų perkėlimo priemones, atveju tikslas turėtų būti ne daugiau kaip 12 mėnesių trukmės laikotarpis nuo oficialaus rašto išsiuntimo iki bylos išsprendimo arba perdavimo Teisingumo Teismui“ (COM(2007)0502).

(7)  COM(2007)0502, p. 7.

(8)  OL L 158, 2004 4 30, p. 77.

(9)  „Per trisdešimt mėnesių nuo direktyvos taikymo pradžios Komisija dėl jos taikymo yra gavusi daugiau kaip 1 800 individualių skundų, 40 Parlamento klausimų ir 33 prašymus. Ji užregistravo 115 skundų ir pradėjo penkias bylas dėl įsipareigojimų neįvykdymo, susijusio su neteisingu direktyvos taikymu.“ Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Direktyvos 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje taikymo (COM(2008)0840), p. 9.

---

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/119 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/119

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisAsmenų skirstymas, ypač pagal etninę kilmę ir rasę, kovojant su terorizmu, teisėsaugos, imigracijos, muitinės ir pasienių kontrolės srityse

P6_TA(2009)0314

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl asmenų skirstymo, ypač pagal etninę kilmę ir rasę, problemos, kovojant su terorizmu, teisėsaugos, imigracijos, muitinės ir pasienių kontrolės srityse (2008/2020(INI))

2010/C 184 E/25

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Sarah'os Ludford pasiūlymą dėl rekomendacijos Tarybai dėl asmenų skirstymo, ypač pagal etninę kilmę ir rasę, problemos, kovojant su terorizmu, teisėsaugos, imigracijos, muitinės ir pasienių kontrolės srityse (B6–0483/2007), pateiktą ALDE frakcijos vardu,

atsižvelgdamas į tarptautines, Europos ir nacionalines žmogaus teisių apsaugos priemones, ypač į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), Europos Sąjungos sutartį, Europos bendrijos steigimo sutartį (EB sutartis), Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (Chartija) ir valstybių narių konstitucijas, taip pat į pagal juos asmenims suteikiamas teises ir garantijas privatumo, duomenų apsaugos, nediskriminavimo ir laisvo judėjimo srityse,

atsižvelgdamas į Europos Tarybos pasiūlytas Europos duomenų apsaugos priemones, t. y. į EŽTK 8 straipsnį, Europos Tarybos konvencijos dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu 108 straipsnį, Europos Tarybos Ministrų komiteto rekomendaciją valstybėms narėms R(87)15 dėl asmens duomenų naudojimo policijos veikloje reguliavimo (1), rekomendaciją R(97)18 dėl asmens duomenų, renkamų ir apdorojamų statistikos tikslu, apsaugos (2) bei rekomendaciją R(2001)10 dėl Europos policijos etikos kodekso (3),

atsižvelgdamas į ES duomenų apsaugos nuostatas, t. y. į Chartijos 7 ir 8 straipsnius, į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (4) ir į 2008 m. lapkričio 27 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/977/TVR dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos (5),

atsižvelgdamas į kovos su diskriminacija rasės pagrindu priemones, t. y. į Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo, EŽTK 14 straipsnį ir jos 12 protokolą, EB sutarties 13 straipsnį ir 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (6),

atsižvelgdamas į ES saugumo ir kovos su terorizmu priemones, įskaitant policijos ir teismų bendradarbiavimą, ir keitimąsi informacija bei žvalgybos informacija, pvz., 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimą 2005/671/TVR dėl keitimosi informacija ir bendradarbiavimo teroristinių nusikaltimų srityje (7), 2006 m. gruodžio 18 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2006/960/TVR dėl keitimosi informacija ir žvalgybos informacija tarp Europos Sąjungos valstybių narių teisėsaugos institucijų supaprastinimo (8), 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma, kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (9) ir jį įgyvendinantį 2008 m. birželio 23 d. Sprendimą 2008/616/TVR (10),

atsižvelgdamas į sukurtas ir planuojamas sukurti ES duomenų bazes, pvz., Šengeno informacinę sistemą, sistemą EURODAC ir Vizų informacinę sistemą, taip pat į biometrinių duomenų rinkimo priemones, pvz., skirtas rengti leidimus gyventi valstybėje ir pasams, ir į 2006 m. lapkričio 30 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos pietinių jūros sienų valdymo stiprinimas“ (COM(2006)0733), susijusį su nuolatinio pakrančių patrulių tinklo prie pietinių išorės jūros sienų įsteigimu, taip pat į siūlomus priežiūros projektus, pvz., į Europos sienų stebėjimo sistemą EUROSUR,

atsižvelgdamas į pasiūlymą kurti e. sienas, kaip minėta 2008 m. vasario 13 d. Komisijos komunikate „Pasirengimas kitiems Europos Sąjungos sienų valdymo etapams“, pagal kurį siūloma įgyvendinti integruotą sienų valdymą sukuriant automatinę sienų kontrolę, skirtą keleivių registravimo programai bei taikomai atvykimo ir išvykimo sistemai įgyvendinti (COM(2008)0069),

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimą dėl oro vežėjų atliekamo keleivio duomenų įrašo (angl. PNR) duomenų tvarkymo ir perdavimo Jungtinių Valstijų vidaus saugumo departamentui (angl. DHS) (2007 m. PNR susitarimas) (11), pasiūlymą dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl keleivio duomenų įrašo naudojimo teisėsaugoje (COM (2007)0654), taip pat į nuomones dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (Pagrindinių teisių agentūra), dėl Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno ir pagal 29 straipsnį įsteigtos darbo grupės bei Policijos ir teisingumo darbo grupės pateikto pasiūlymo,

atsižvelgdamas į susijusią nacionalinę teismų praktiką, pvz., į Vokietijos Konstitucinio Teismo nutartį dėl policijos prevencinės kompiuterinės asmenų paieškos (vok. „polizeiliche präventive Rasterfahndung“) (12), į JK Lordų rūmų (angl. House of Lords) nuosprendį dėl Čekijos romų (13) ir Europos žmogaus teisių teismo (EŽTT) praktiką, visų pirma į bylas: Timishev prieš Rusiją
   (14), Nachova ir kiti prieš Bulgariją
   (15), į D. H. ir kiti prieš Čekijos Respubliką
   (16) bei S. ir Marper prieš Jungtinę Karalystę
   (17), o taip pat į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktiką, visų pirma į bylą Huber prieš Vokietiją
   (18),

atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo Martino Scheinino pranešimą apie žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimą ir apsaugą kovojant su terorizmu (19), į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro Tomaso Hamarbergo dokumentą „Teisės į privatumą apsauga kovojant su terorizmu“ (20), į bendrąsias politines Europos Tarybos Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija (angl. ECRI) rekomendacijas Nr. 8 dėl priemonių, skirtų užkirsti kelią rasizmui, kovojant su terorizmu (21) ir Nr. 11 dėl kovos su rasizmu ir rasine diskriminacija, kai siekiama užtikrinti kontrolę (22), taip pat į Europos Sąjungos nepriklausomų pagrindinių teisių ekspertų tinklo pranešimą „Etninis skirstymas“ (23),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 114 straipsnio 3 dalį ir į 94 straipsnį,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A6–0222/2009),

| A. | kadangi valstybės narės vis labiau naudojasi naujomis technologijomis per programas ir sistemas, kurias taikant gaunama, naudojama ir saugoma informacija apie asmenis arba šia informacija keičiamasi, ir tai pasitelkiama kaip kovos su terorizmu priemonė arba būdas reaguoti į kitokią grėsmę kovojant su nusikalstamumu, |
| --- | --- |

A.

kadangi valstybės narės vis labiau naudojasi naujomis technologijomis per programas ir sistemas, kurias taikant gaunama, naudojama ir saugoma informacija apie asmenis arba šia informacija keičiamasi, ir tai pasitelkiama kaip kovos su terorizmu priemonė arba būdas reaguoti į kitokią grėsmę kovojant su nusikalstamumu,

| B. | kadangi būtina Europos lygiu patvirtinti aiškią skirstymo apibrėžtį vadovaujantis konkrečiais siektinais tikslais; kadangi skirstymas – tai tyrimo metodas, sukurtas pasitelkus naujas technologijas ir paprastai naudojamas prekybos sektoriuje, tačiau šiuo metu jis vis labiau naudojamas kaip teisėsaugos priemonė, ypač nusikaltimams atskleisti ir jų prevencijai užtikrinti, taip pat vykdyti pasienio kontrolę, |
| --- | --- |

B.

kadangi būtina Europos lygiu patvirtinti aiškią skirstymo apibrėžtį vadovaujantis konkrečiais siektinais tikslais; kadangi skirstymas – tai tyrimo metodas, sukurtas pasitelkus naujas technologijas ir paprastai naudojamas prekybos sektoriuje, tačiau šiuo metu jis vis labiau naudojamas kaip teisėsaugos priemonė, ypač nusikaltimams atskleisti ir jų prevencijai užtikrinti, taip pat vykdyti pasienio kontrolę,

| C. | kadangi skirstymo praktiką, kuri dažnai vykdoma remiantis kompiuteryje saugomais ir jo automatiškai pateikiamais duomenimis, pravartu nuodugniai išnagrinėti ir surengti politinę diskusiją, nes ši praktika nukrypsta nuo bendrosios taisyklės, kad teisėsaugos sprendimai turi būti grindžiami individualiu asmens elgesiu, o tai yra prieštaringa tendencija; kadangi skirstymas – tai tyrimo metodas, kai iš įvairių šaltinių gaunama duomenų apie asmenis; šie duomenys gali apimti informaciją apie minėtų asmenų etninę kilmę, rasę, tautybę ir religiją ir jais gali būti remiamasi siekiant identifikuoti atitinkamai grupei priklausančius nusikaltėlius arba teroristine veikla įtariamus asmenis bei pritaikyti jų atžvilgiu galimas draudžiamąsias priemones; skirstymas gali būti apibrėžtas taip:
  „sisteminis fizinių, elgsenos ar psichologinių savybių grupių, siejamų su konkrečiais pažeidimais, junginys, kuriuo remiamasi priimant teisėsaugos sprendimus“ (24)
  ,

  arba, siekiant aiškiai apibrėžti duomenų gavybos ir skirstymo ryšį,
  „tai metodas, kai, remiantis ankstesne patirtimi, apibrėžiama konkrečiai klasei priskiriamo asmens savybių grupė ir tada ieškoma turimų duomenų apie asmenis, kuriems ypač būdinga minėtoji savybių grupė“ (25)
  , |
| --- | --- |

C.

kadangi skirstymo praktiką, kuri dažnai vykdoma remiantis kompiuteryje saugomais ir jo automatiškai pateikiamais duomenimis, pravartu nuodugniai išnagrinėti ir surengti politinę diskusiją, nes ši praktika nukrypsta nuo bendrosios taisyklės, kad teisėsaugos sprendimai turi būti grindžiami individualiu asmens elgesiu, o tai yra prieštaringa tendencija; kadangi skirstymas – tai tyrimo metodas, kai iš įvairių šaltinių gaunama duomenų apie asmenis; šie duomenys gali apimti informaciją apie minėtų asmenų etninę kilmę, rasę, tautybę ir religiją ir jais gali būti remiamasi siekiant identifikuoti atitinkamai grupei priklausančius nusikaltėlius arba teroristine veikla įtariamus asmenis bei pritaikyti jų atžvilgiu galimas draudžiamąsias priemones; skirstymas gali būti apibrėžtas taip:

„sisteminis fizinių, elgsenos ar psichologinių savybių grupių, siejamų su konkrečiais pažeidimais, junginys, kuriuo remiamasi priimant teisėsaugos sprendimus“ (24)
  ,

arba, siekiant aiškiai apibrėžti duomenų gavybos ir skirstymo ryšį,

„tai metodas, kai, remiantis ankstesne patirtimi, apibrėžiama konkrečiai klasei priskiriamo asmens savybių grupė ir tada ieškoma turimų duomenų apie asmenis, kuriems ypač būdinga minėtoji savybių grupė“ (25)
  ,

| D. | kadangi etninis skirstymas, kuris grindžiamas rasiniais arba etniniais kriterijais ir dėl to keliantis itin didelį susirūpinimą, nes neatitinka nediskriminavimo kriterijų, gali būti apibrėžiamas taip:
  „rasės arba etninės kilmės, religijos arba tautinės kilmės, kaip vienintelio veiksnio arba keleto veiksnių, naudojimas sistemingai priimant teisėsaugos sprendimus, nesvarbu, ar asmenys nustatomi automatiškai, ar taikant kitokias priemones“ (26)
  ,

  arba
  „kai policija, siekdama kontroliuoti, stebėti ar atlikti tyrimą, tačiau neturėdama objektyvaus ir įtikimo pagrindo, naudoja rasės, odos spalvos, kalbos, religijos, tautybės arba tautinės ar etninės kilmės kriterijų“ (27)
  , |
| --- | --- |

D.

kadangi etninis skirstymas, kuris grindžiamas rasiniais arba etniniais kriterijais ir dėl to keliantis itin didelį susirūpinimą, nes neatitinka nediskriminavimo kriterijų, gali būti apibrėžiamas taip:

„rasės arba etninės kilmės, religijos arba tautinės kilmės, kaip vienintelio veiksnio arba keleto veiksnių, naudojimas sistemingai priimant teisėsaugos sprendimus, nesvarbu, ar asmenys nustatomi automatiškai, ar taikant kitokias priemones“ (26)
  ,

arba

„kai policija, siekdama kontroliuoti, stebėti ar atlikti tyrimą, tačiau neturėdama objektyvaus ir įtikimo pagrindo, naudoja rasės, odos spalvos, kalbos, religijos, tautybės arba tautinės ar etninės kilmės kriterijų“ (27)
  ,

| E. | kadangi skirstymas policijai ir kitoms įstaigoms išgaunant duomenis arba imantis kitokių veiksmų vis labiau naudojamas kaip teisėsaugos ir sienų kontrolės priemonė, ir kadangi nepakankamai dėmesio skiriama jo veiksmingumui įvertinti ir teisiniams saugikliams parengti ir pritaikyti siekiant, kad būtų užtikrinta teisė į privatumą ir išvengta diskriminacijos, |
| --- | --- |

E.

kadangi skirstymas policijai ir kitoms įstaigoms išgaunant duomenis arba imantis kitokių veiksmų vis labiau naudojamas kaip teisėsaugos ir sienų kontrolės priemonė, ir kadangi nepakankamai dėmesio skiriama jo veiksmingumui įvertinti ir teisiniams saugikliams parengti ir pritaikyti siekiant, kad būtų užtikrinta teisė į privatumą ir išvengta diskriminacijos,

| F. | kadangi taikomi šie skirstymo būdai:






  i) | aprašomasis, kuris grindžiamas liudininkų bei kita informacija apie nusikaltėlius arba įvykdytų nusikaltimų pobūdį, taigi šiuo atveju siekiama geriau pažinti konkrečius įtariamuosius arba atsekti esamu metu pagal tą patį principą vykdomą nusikalstamą veiklą, arba |
| --- | --- | --- |

F.

kadangi taikomi šie skirstymo būdai:

i)

aprašomasis, kuris grindžiamas liudininkų bei kita informacija apie nusikaltėlius arba įvykdytų nusikaltimų pobūdį, taigi šiuo atveju siekiama geriau pažinti konkrečius įtariamuosius arba atsekti esamu metu pagal tą patį principą vykdomą nusikalstamą veiklą, arba

| ii) | numatomasis, kai nustatomas ankstesnių įvykių metu įsidėmėtų kintamųjų ir turimos informacijos bei žvalgybos duomenų tarpusavio ryšys siekiant padaryti tikėtinas išvadas ir nustatyti asmenis, kurie gali būti susiję su ateityje planuojamais ar iki šiol neatskleistais nusikaltimais (28), |
| --- | --- |

ii)

numatomasis, kai nustatomas ankstesnių įvykių metu įsidėmėtų kintamųjų ir turimos informacijos bei žvalgybos duomenų tarpusavio ryšys siekiant padaryti tikėtinas išvadas ir nustatyti asmenis, kurie gali būti susiję su ateityje planuojamais ar iki šiol neatskleistais nusikaltimais (28),

| G. | kadangi dėl duomenų gavybos ir skirstymo dingsta ribos tarp leistino tikslinio ir problemiško masinio sekimo, kai duomenys renkami todėl, kad jie yra naudingi, o ne todėl, kad skirti konkrečiam tikslui, todėl gali būti neteisėtai pažeistas privatumas, |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl duomenų gavybos ir skirstymo dingsta ribos tarp leistino tikslinio ir problemiško masinio sekimo, kai duomenys renkami todėl, kad jie yra naudingi, o ne todėl, kad skirti konkrečiam tikslui, todėl gali būti neteisėtai pažeistas privatumas,

| H. | kadangi nepateisinami kelionės apribojimai ir įkyri kontrolė gali neigiamai veikti svarbius ekonominius, mokslo, kultūros ir socialinius mainus su trečiosiomis valstybėmis; todėl pabrėžia, kad svarbu mažinti riziką, jog tam tikros grupės, bendruomenės ar tam tikros tautybės asmenys nebūtų diskriminuojami ir kad jų atžvilgiu nebūtų taikomos objektyviai nepateisinamos priemonės, |
| --- | --- |

H.

kadangi nepateisinami kelionės apribojimai ir įkyri kontrolė gali neigiamai veikti svarbius ekonominius, mokslo, kultūros ir socialinius mainus su trečiosiomis valstybėmis; todėl pabrėžia, kad svarbu mažinti riziką, jog tam tikros grupės, bendruomenės ar tam tikros tautybės asmenys nebūtų diskriminuojami ir kad jų atžvilgiu nebūtų taikomos objektyviai nepateisinamos priemonės,

| I. | kadangi egzistuoja pavojus, kad nekalti žmonės gali būti savavališkai sulaikomi ir tardomi, gali būti taikomi kelionės apribojimai, jie gali būti sekami ar jų atžvilgiu imamasi specialių saugumo priemonių dėl informacijos, kurią į jų bylas įtraukė valstybės pareigūnas, o nepašalinus šios informacijos gali būti keičiamasi duomenimis, ir tai gali lemti abipusį sprendimų atsisakyti išduoti vizas, kelionės leidimus ar leisti kirsti sieną pripažinimą, asmenys gali būti įrašyti į sekamų asmenų sąrašus, duomenų bazes, gali būti uždrausta juos įdarbinti, naudotis banko paslaugomis, jie gali būti suimti, netekti laisvės arba jų teisės gali būti kitaip apribotos ir visa tai gali būti vykdoma neužtikrinant galimybės ginti savo teisių, |
| --- | --- |

I.

kadangi egzistuoja pavojus, kad nekalti žmonės gali būti savavališkai sulaikomi ir tardomi, gali būti taikomi kelionės apribojimai, jie gali būti sekami ar jų atžvilgiu imamasi specialių saugumo priemonių dėl informacijos, kurią į jų bylas įtraukė valstybės pareigūnas, o nepašalinus šios informacijos gali būti keičiamasi duomenimis, ir tai gali lemti abipusį sprendimų atsisakyti išduoti vizas, kelionės leidimus ar leisti kirsti sieną pripažinimą, asmenys gali būti įrašyti į sekamų asmenų sąrašus, duomenų bazes, gali būti uždrausta juos įdarbinti, naudotis banko paslaugomis, jie gali būti suimti, netekti laisvės arba jų teisės gali būti kitaip apribotos ir visa tai gali būti vykdoma neužtikrinant galimybės ginti savo teisių,

| J. | kadangi su teisėsauga susiję veiksmai visuomet turi būti vykdomi užtikrinant pagrindines teises, įskaitant teises į privatų ir šeiminį gyvenimą, asmens duomenų apsaugą ir nediskriminavimą; nepaisant to, kad kovojant su terorizmu ir siekiant užkirsti kelią itin sunkiems nusikaltimams, būtina glaudžiai bendradarbiauti tarptautiniu mastu, visi bendradarbiavimo veiksmai turi atitikti tarptautinės teisės ir Europos normas bei vertybes, susijusias su vienodu požiūriu ir tinkama teisine apsauga, taip pat ir dėl to, kad ES nepakenktų savo, kaip patikimos žmogaus teisių skatintojos savo teritorijoje ir tarptautiniu lygmeniu, vaidmeniui, |
| --- | --- |

J.

kadangi su teisėsauga susiję veiksmai visuomet turi būti vykdomi užtikrinant pagrindines teises, įskaitant teises į privatų ir šeiminį gyvenimą, asmens duomenų apsaugą ir nediskriminavimą; nepaisant to, kad kovojant su terorizmu ir siekiant užkirsti kelią itin sunkiems nusikaltimams, būtina glaudžiai bendradarbiauti tarptautiniu mastu, visi bendradarbiavimo veiksmai turi atitikti tarptautinės teisės ir Europos normas bei vertybes, susijusias su vienodu požiūriu ir tinkama teisine apsauga, taip pat ir dėl to, kad ES nepakenktų savo, kaip patikimos žmogaus teisių skatintojos savo teritorijoje ir tarptautiniu lygmeniu, vaidmeniui,

| K. | kadangi ES turėtų vengti tyrimo metodų, kuriuos taikant būtų be reikalo pakenkta diplomatiniams santykiams, sutrikdytas toks tarptautinis bendradarbiavimas ar pakenkta jos įvaizdžiui pasaulyje ir jos, kaip tarptautinės teisės gynėjos, reputacijai; kadangi Europos vienodo požiūrio, nediskriminavimo ir teisinės apsaugos standartai ir toliau turėtų būti laikomi pavyzdiniais, |
| --- | --- |

K.

kadangi ES turėtų vengti tyrimo metodų, kuriuos taikant būtų be reikalo pakenkta diplomatiniams santykiams, sutrikdytas toks tarptautinis bendradarbiavimas ar pakenkta jos įvaizdžiui pasaulyje ir jos, kaip tarptautinės teisės gynėjos, reputacijai; kadangi Europos vienodo požiūrio, nediskriminavimo ir teisinės apsaugos standartai ir toliau turėtų būti laikomi pavyzdiniais,

| L. | kadangi aprašomasis ir numatomasis skirstymas gali būti naudojamas kaip teisėta tyrimo priemonė, jeigu tai grindžiama konkrečia, patikima ir laiku gauta informacija, o ne nepatikrintais stereotipais grindžiamais apibendrinimais, ir kai veiksmai, kurių imamasi remiantis šiais skirstymo duomenimis, atitinka teisinius reikalingumo ir proporcingumo kriterijus; kadangi vis dėlto mano, kad, nesant atitinkamų teisinių apribojimų ir apsaugos priemonių, susijusių su duomenų apie etninę priklausomybę, rasę, religinę priklausomybę, pilietybę ir politines pažiūras naudojimu, kyla didelis pavojus, kad skirstymas gali nulemti diskriminacinę praktiką, |
| --- | --- |

L.

kadangi aprašomasis ir numatomasis skirstymas gali būti naudojamas kaip teisėta tyrimo priemonė, jeigu tai grindžiama konkrečia, patikima ir laiku gauta informacija, o ne nepatikrintais stereotipais grindžiamais apibendrinimais, ir kai veiksmai, kurių imamasi remiantis šiais skirstymo duomenimis, atitinka teisinius reikalingumo ir proporcingumo kriterijus; kadangi vis dėlto mano, kad, nesant atitinkamų teisinių apribojimų ir apsaugos priemonių, susijusių su duomenų apie etninę priklausomybę, rasę, religinę priklausomybę, pilietybę ir politines pažiūras naudojimu, kyla didelis pavojus, kad skirstymas gali nulemti diskriminacinę praktiką,

| M. | kadangi Europos policijos etikos kodekse nurodyta, kad „mažiausias reikalavimas, keliamas policijos atliekamam tyrimui - pagrįstas įtarimas dėl faktinio ar galimo nusižengimo arba nusikaltimo“, ir kadangi pasitvirtino, kad nesivadovaujant pagrįsto įtarimo pagrindu, kai skirstymas grindžiamas stereotipais ar prietarais, atsiranda didesnė galimybė pažeisti žmogaus teises (29), o tai kelia grėsmę asmeniui ir visai visuomenei, |
| --- | --- |

M.

kadangi Europos policijos etikos kodekse nurodyta, kad „mažiausias reikalavimas, keliamas policijos atliekamam tyrimui - pagrįstas įtarimas dėl faktinio ar galimo nusižengimo arba nusikaltimo“, ir kadangi pasitvirtino, kad nesivadovaujant pagrįsto įtarimo pagrindu, kai skirstymas grindžiamas stereotipais ar prietarais, atsiranda didesnė galimybė pažeisti žmogaus teises (29), o tai kelia grėsmę asmeniui ir visai visuomenei,

| N. | kadangi „numatomasis skirstymas“, kuris grindžiamas plačiu skirstymu, siejamu su įvairių duomenų bazių informacija, ir atspindintis nepagrįstus apibendrinimus ar išnagrinėtus elgsenos modelius, kurie, kaip manoma, liudija apie ateityje planuojamą arba iki šiol neatskleistą nusikaltimą ar teroro aktą, kelia didžiulį susirūpinimą privačiu gyvenimu ir gali būti laikoma kišimusi į privatų gyvenimą pagal EŽTK 8 straipsnį ir pagal Chartijos (30) 7 straipsnį, |
| --- | --- |

N.

kadangi „numatomasis skirstymas“, kuris grindžiamas plačiu skirstymu, siejamu su įvairių duomenų bazių informacija, ir atspindintis nepagrįstus apibendrinimus ar išnagrinėtus elgsenos modelius, kurie, kaip manoma, liudija apie ateityje planuojamą arba iki šiol neatskleistą nusikaltimą ar teroro aktą, kelia didžiulį susirūpinimą privačiu gyvenimu ir gali būti laikoma kišimusi į privatų gyvenimą pagal EŽTK 8 straipsnį ir pagal Chartijos (30) 7 straipsnį,

| O. | kadangi EŽTT praktikoje akivaizdžiai nurodyta, kad EŽTK 8 straipsnio 2 dalies išimtys galimos tik kai jos yra suderinamos su teisės nuostatomis ir tai jos yra būtinos demokratinei visuomenei (31) – tą patvirtinta neseniai EŽTT priimtas sprendimas pirmiau minėtoje byloje S. ir Marper prieš Jungtinę Karalystę, kuriame buvo nurodyta, kad „bendri ir vienodai taikomi <...> įgaliojimai saugoti įtariamųjų, bet nenuteistų už pažeidimus asmenų pirštų atspaudus, ląstelių ir DNR pavyzdžius“ pažeidžia EŽTK 8 straipsnį, |
| --- | --- |

O.

kadangi EŽTT praktikoje akivaizdžiai nurodyta, kad EŽTK 8 straipsnio 2 dalies išimtys galimos tik kai jos yra suderinamos su teisės nuostatomis ir tai jos yra būtinos demokratinei visuomenei (31) – tą patvirtinta neseniai EŽTT priimtas sprendimas pirmiau minėtoje byloje S. ir Marper prieš Jungtinę Karalystę, kuriame buvo nurodyta, kad „bendri ir vienodai taikomi <...> įgaliojimai saugoti įtariamųjų, bet nenuteistų už pažeidimus asmenų pirštų atspaudus, ląstelių ir DNR pavyzdžius“ pažeidžia EŽTK 8 straipsnį,

| P. | kadangi remiantis pirmiau minėtoje byloje S. ir Marper prieš Jungtinę Karalystę padaryta EŽTT išvada dėl „stigmatizacijos“ grėsmės dėl to, kad už jokį pažeidimą nenuteisti asmenys Jungtinės Karalystės DNR duomenų bazėje vertinami taip pat, kaip ir nuteistieji, taip pat turėtų būti keliamas klausimas dėl skirstymo apdorojant asmenų, kuriuos teismas nepripažino kaltais, individualius duomenis teisėtumo (32), |
| --- | --- |

P.

kadangi remiantis pirmiau minėtoje byloje S. ir Marper prieš Jungtinę Karalystę padaryta EŽTT išvada dėl „stigmatizacijos“ grėsmės dėl to, kad už jokį pažeidimą nenuteisti asmenys Jungtinės Karalystės DNR duomenų bazėje vertinami taip pat, kaip ir nuteistieji, taip pat turėtų būti keliamas klausimas dėl skirstymo apdorojant asmenų, kuriuos teismas nepripažino kaltais, individualius duomenis teisėtumo (32),

| Q. | kadangi Vokietijos Konstitucinis Teismas pirmiau minėtame sprendime pripažino programą „Rasterfahndung“, pagal kurią Vokietijos policijos pareigūnai, (nesėkmingai) siekdami nustatyti terorizmu įtariamus asmenis, iš viešų ir privačių duomenų bazių rinko 18–40 metų amžiaus vyrų – esamų ar buvusių galimai musulmonų tikėjimo studentų – asmeninius įrašus, antikonstitucine ir nurodė, kad duomenų gavyba laikoma neteisėtu asmeninių duomenų gavimo būdu ir privatumo pažeidimu ir negali būti pateisinama būtinybe reaguoti į ilgalaikę grėsmingą padėtį, susijusią su 2001 m. rugsėjo 11 d. teroristų išpuoliais, o priešingai, reikia pateikti informaciją apie konkretų pavojų, pvz., apie rengimąsi teroro išpuoliams ar jų pradžią, |
| --- | --- |

Q.

kadangi Vokietijos Konstitucinis Teismas pirmiau minėtame sprendime pripažino programą „Rasterfahndung“, pagal kurią Vokietijos policijos pareigūnai, (nesėkmingai) siekdami nustatyti terorizmu įtariamus asmenis, iš viešų ir privačių duomenų bazių rinko 18–40 metų amžiaus vyrų – esamų ar buvusių galimai musulmonų tikėjimo studentų – asmeninius įrašus, antikonstitucine ir nurodė, kad duomenų gavyba laikoma neteisėtu asmeninių duomenų gavimo būdu ir privatumo pažeidimu ir negali būti pateisinama būtinybe reaguoti į ilgalaikę grėsmingą padėtį, susijusią su 2001 m. rugsėjo 11 d. teroristų išpuoliais, o priešingai, reikia pateikti informaciją apie konkretų pavojų, pvz., apie rengimąsi teroro išpuoliams ar jų pradžią,

| R. | kadangi įvairiuose amerikiečių tyrimuose abejojama duomenų gavybos ir skirstymo naudingumu, pvz.:






  i) | „Cato Institute“ atliktame tyrime buvo pažymėta, kad:
  „nors duomenų gavyba daugeliu požiūriu naudinga, ji nėra tinkamai pritaikyta spręsti teroristų problemą. Duomenų gavybos naudojimas nacionalinio saugumo, teisėsaugos ir technologijų srityse siekiant atskleisti informaciją apie teroristus nepasiteisintų, nes taip tik būtų švaistomi mokesčių mokėtojų pinigai, be reikalo pažeidinėjamas privatumas ir pilietinės laisvės bei neteisingai naudojami brangūs nacionalinio saugumo bendruomenei atstovaujančių vyrų ir moterų laiko ir energijos ištekliai
   (33)“, |
| --- | --- | --- |

R.

kadangi įvairiuose amerikiečių tyrimuose abejojama duomenų gavybos ir skirstymo naudingumu, pvz.:

i)

„Cato Institute“ atliktame tyrime buvo pažymėta, kad:

„nors duomenų gavyba daugeliu požiūriu naudinga, ji nėra tinkamai pritaikyta spręsti teroristų problemą. Duomenų gavybos naudojimas nacionalinio saugumo, teisėsaugos ir technologijų srityse siekiant atskleisti informaciją apie teroristus nepasiteisintų, nes taip tik būtų švaistomi mokesčių mokėtojų pinigai, be reikalo pažeidinėjamas privatumas ir pilietinės laisvės bei neteisingai naudojami brangūs nacionalinio saugumo bendruomenei atstovaujančių vyrų ir moterų laiko ir energijos ištekliai
   (33)“,

| ii) | JAV nacionalinės mokslinių tyrimų tarybos atliktame duomenų gavybos ir elgsena grindžiamos stebėsenos technologijų tyrime, skirtame Nacionalinio saugumo departamentui, pažymima, kad:
  „automatinis teroristų identifikavimas taikant duomenų gavybos metodą <...> nėra nei realus tikslas, nei pageidautinas kaip tikslas veiksmingai plėtoti technologijas
   (34)“, |
| --- | --- |

ii)

JAV nacionalinės mokslinių tyrimų tarybos atliktame duomenų gavybos ir elgsena grindžiamos stebėsenos technologijų tyrime, skirtame Nacionalinio saugumo departamentui, pažymima, kad:

„automatinis teroristų identifikavimas taikant duomenų gavybos metodą <...> nėra nei realus tikslas, nei pageidautinas kaip tikslas veiksmingai plėtoti technologijas
   (34)“,

| S. | kadangi duomenų gavybos veiksmingumą neigiamai veikia tai, kad didžiulį kiekį turimų duomenų filtruojantis analitikas faktiškai ieško adatos šieno kupetoje; kadangi įstatymų paisantys piliečiai palieka netgi daugiau vadinamųjų skaitmeninių pėdsakų negu nusikaltėliai ir teroristai, kurie deda visas pastangas siekdami nuslėpti savo tapatybę; kadangi dažnai faktai sutampa neteisingai, taigi įtarimas krenta ant visiškai nekaltų žmonių: taip gali būti pažeistas asmens privatumas, nors tikrieji įtariamieji lieka neatpažinti, |
| --- | --- |

S.

kadangi duomenų gavybos veiksmingumą neigiamai veikia tai, kad didžiulį kiekį turimų duomenų filtruojantis analitikas faktiškai ieško adatos šieno kupetoje; kadangi įstatymų paisantys piliečiai palieka netgi daugiau vadinamųjų skaitmeninių pėdsakų negu nusikaltėliai ir teroristai, kurie deda visas pastangas siekdami nuslėpti savo tapatybę; kadangi dažnai faktai sutampa neteisingai, taigi įtarimas krenta ant visiškai nekaltų žmonių: taip gali būti pažeistas asmens privatumas, nors tikrieji įtariamieji lieka neatpažinti,

| T. | kadangi priešinga problema – galimybė sukurto profilio neatitikusiems ieškomiems nusikaltėliams likti nesuimtiems, pvz., kaip atsitiko grupuotės, atsakingos už 2005 m. liepos 7 d. sprogdinimus Londone, vadeivai, kuris „patraukė žvalgybos tarnybų dėmesį kaip asmuo, laikytas kitų asmenų, įtartų dalyvavus teroristų išpuolyje, bendrininku, tačiau buvo paleistas, nes neatitiko pakankamai iki 2005 m. liepos mėn. nustatytų terorizmu įtariamo asmens kriterijų (35)“, |
| --- | --- |

T.

kadangi priešinga problema – galimybė sukurto profilio neatitikusiems ieškomiems nusikaltėliams likti nesuimtiems, pvz., kaip atsitiko grupuotės, atsakingos už 2005 m. liepos 7 d. sprogdinimus Londone, vadeivai, kuris „patraukė žvalgybos tarnybų dėmesį kaip asmuo, laikytas kitų asmenų, įtartų dalyvavus teroristų išpuolyje, bendrininku, tačiau buvo paleistas, nes neatitiko pakankamai iki 2005 m. liepos mėn. nustatytų terorizmu įtariamo asmens kriterijų (35)“,

| U. | kadangi skirstymas, kuris kenkia geriems bendruomenės narių santykiams ir sulaiko kai kurias bendruomenes nuo bendradarbiavimo su teisėsaugos institucijomis, tik trukdytų žvalgybai rinkti duomenis ir imtis veiksmingų veiksmų prieš nusikalstamumą ir terorizmą (36), |
| --- | --- |

U.

kadangi skirstymas, kuris kenkia geriems bendruomenės narių santykiams ir sulaiko kai kurias bendruomenes nuo bendradarbiavimo su teisėsaugos institucijomis, tik trukdytų žvalgybai rinkti duomenis ir imtis veiksmingų veiksmų prieš nusikalstamumą ir terorizmą (36),

| V. | kadangi veiksmingas informacijos apie konkrečius įtariamuosius rinkimas ir specialių iniciatyvų įgyvendinimas yra geriausias būdas nustatyti terorizmo atvejį ir užkirsti jam kelią, be to, visiems vienodą poveikį turintys taikomi atsitiktiniai patikrinimai ir kontrolė, kurių teroristai negalėtų išvengti, būtų veiksmingesni negu skirstymas prevencinės kovos su terorizmu tikslu (37), |
| --- | --- |

V.

kadangi veiksmingas informacijos apie konkrečius įtariamuosius rinkimas ir specialių iniciatyvų įgyvendinimas yra geriausias būdas nustatyti terorizmo atvejį ir užkirsti jam kelią, be to, visiems vienodą poveikį turintys taikomi atsitiktiniai patikrinimai ir kontrolė, kurių teroristai negalėtų išvengti, būtų veiksmingesni negu skirstymas prevencinės kovos su terorizmu tikslu (37),

| W. | kadangi nedraudžiama naudoti etninės, tautinės kilmės ar religijos veiksnių teisėsaugos tyrime, jeigu tai atitinka nediskriminavimo standartus ir EŽTK 14 straipsnio nuostatas, vis dėlto norint pagrįstai užtikrinti, kad taikant šiuos kriterijus nebūtų diskriminacijos, jų taikymas turi būti veiksmingas, būtinas ir proporcingas, |
| --- | --- |

W.

kadangi nedraudžiama naudoti etninės, tautinės kilmės ar religijos veiksnių teisėsaugos tyrime, jeigu tai atitinka nediskriminavimo standartus ir EŽTK 14 straipsnio nuostatas, vis dėlto norint pagrįstai užtikrinti, kad taikant šiuos kriterijus nebūtų diskriminacijos, jų taikymas turi būti veiksmingas, būtinas ir proporcingas,

| X. | kadangi stereotipinėmis prielaidomis grindžiamas skirstymas gali išprovokuoti visuomenės priešiškumą konkrečios etninės kilmės, tautybės ar religijos asmenims bei ksenofobiją jų atžvilgiu (38), |
| --- | --- |

X.

kadangi stereotipinėmis prielaidomis grindžiamas skirstymas gali išprovokuoti visuomenės priešiškumą konkrečios etninės kilmės, tautybės ar religijos asmenims bei ksenofobiją jų atžvilgiu (38),

| Y. | kadangi EŽTT praktikoje yra nustatyta, kad, jeigu rasė yra išskirtinis pagrindas imtis teisėsaugos veiksmų, tai prilygsta uždraustai diskriminacijai (39); kadangi praktiškai ne visuomet aišku, ar rasė arba etninė kilmė yra išskirtinis ar lemiamas pagrindas imtis minėtų veiksmų, ir dažnai tik išanalizavus teisėsaugos praktikos pavyzdžius paaiškėja tikroji šių veiksnių svarba, |
| --- | --- |

Y.

kadangi EŽTT praktikoje yra nustatyta, kad, jeigu rasė yra išskirtinis pagrindas imtis teisėsaugos veiksmų, tai prilygsta uždraustai diskriminacijai (39); kadangi praktiškai ne visuomet aišku, ar rasė arba etninė kilmė yra išskirtinis ar lemiamas pagrindas imtis minėtų veiksmų, ir dažnai tik išanalizavus teisėsaugos praktikos pavyzdžius paaiškėja tikroji šių veiksnių svarba,

| Z. | kadangi kol nepatvirtintos tarptautinio ar Europos lygmens normos, pagal kurias būtų aiškiai uždraustas etninis skirstymas, remiantis EŽTT praktika jis bus laikomas draudžiamu, o vadovaujantis Tarptautine konvencija dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo ir ECRI požiūriu, tai peržengia diskriminacijos draudimo nuostatas (40), |
| --- | --- |

Z.

kadangi kol nepatvirtintos tarptautinio ar Europos lygmens normos, pagal kurias būtų aiškiai uždraustas etninis skirstymas, remiantis EŽTT praktika jis bus laikomas draudžiamu, o vadovaujantis Tarptautine konvencija dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo ir ECRI požiūriu, tai peržengia diskriminacijos draudimo nuostatas (40),

| AA. | kadangi, remiantis 2000 m. pasaulinėje kovos su rasizmu konferencijoje priimta veiksmų programa, valstybės „raginamos rengti, įgyvendinti ir stiprinti veiksmingas priemones, skirtas rasiniam skirstymui panaikinti (41)“; kadangi ECRI savo pirmiau minėtoje rekomendacijoje Nr. 8 dėl priemonių, skirtų užkirsti kelią rasizmui, kovojant su terorizmu kreipėsi į vyriausybes su prašymu užtikrinti, kad, remiantis teisės aktais ir reglamentais teisėsaugos srityje ar juos įgyvendinant nebūtų skatinama diskriminacija; kadangi ES nepriklausomas pagrindinių teisių ekspertų tinklas įsitikinęs, kad teroristų profiliai, parengti remiantis tokiomis savybėmis, kaip tautybė, amžius ar gimimo vieta, kelia didžiulę diskriminacijos grėsmę (42), |
| --- | --- |

AA.

kadangi, remiantis 2000 m. pasaulinėje kovos su rasizmu konferencijoje priimta veiksmų programa, valstybės „raginamos rengti, įgyvendinti ir stiprinti veiksmingas priemones, skirtas rasiniam skirstymui panaikinti (41)“; kadangi ECRI savo pirmiau minėtoje rekomendacijoje Nr. 8 dėl priemonių, skirtų užkirsti kelią rasizmui, kovojant su terorizmu kreipėsi į vyriausybes su prašymu užtikrinti, kad, remiantis teisės aktais ir reglamentais teisėsaugos srityje ar juos įgyvendinant nebūtų skatinama diskriminacija; kadangi ES nepriklausomas pagrindinių teisių ekspertų tinklas įsitikinęs, kad teroristų profiliai, parengti remiantis tokiomis savybėmis, kaip tautybė, amžius ar gimimo vieta, kelia didžiulę diskriminacijos grėsmę (42),

| AB. | kadangi būtina visapusiškai įvertinti tyrimo metodus ir duomenų tvarkymo sistemas, taikomus ES ir valstybėse narėse, kurios naudoja ar teikia skirstymo duomenis, ir kadangi būtina užtikrinti, kad būtų visapusiškai vykdomi nacionaliniai, Europos ir tarptautiniai teisiniai įsipareigojimai bei išvengta nepagrįsto diskriminuojamo ar privatumą pažeidžiančio poveikio, |
| --- | --- |

AB.

kadangi būtina visapusiškai įvertinti tyrimo metodus ir duomenų tvarkymo sistemas, taikomus ES ir valstybėse narėse, kurios naudoja ar teikia skirstymo duomenis, ir kadangi būtina užtikrinti, kad būtų visapusiškai vykdomi nacionaliniai, Europos ir tarptautiniai teisiniai įsipareigojimai bei išvengta nepagrįsto diskriminuojamo ar privatumą pažeidžiančio poveikio,

| AC. | kadangi ši veikla turi būti vykdoma remiantis toliau išdėstytomis gairėmis ir kadangi būtina derinti visus šiuos saugiklius siekiant užtikrinti visapusišką ir veiksmingą apsaugą, |
| --- | --- |

AC.

kadangi ši veikla turi būti vykdoma remiantis toliau išdėstytomis gairėmis ir kadangi būtina derinti visus šiuos saugiklius siekiant užtikrinti visapusišką ir veiksmingą apsaugą,

| 1. | teikia Tarybai šias rekomendacijas:






  a) | bet kokia asmens duomenų tvarkyba teisėsaugos ir kovos su terorizmu tikslais turėtų būti grindžiama paskelbtomis teisės normomis, pagal kurias nustatomi duomenų naudojimo apribojimai ir kurios būtų aiškios, konkrečios ir įpareigojančios bei atidžiai ir veiksmingai stebimos nepriklausomų duomenų apsaugos organų, o už jų pažeidimą būtų griežtai baudžiama; atsižvelgiant į pagrindinius veiksmingos kovos su terorizmu reikalavimus, masinis duomenų saugojimas prevenciniais tikslais – neadekvati priemonė; |
| --- | --- | --- |

1.

teikia Tarybai šias rekomendacijas:

a)

bet kokia asmens duomenų tvarkyba teisėsaugos ir kovos su terorizmu tikslais turėtų būti grindžiama paskelbtomis teisės normomis, pagal kurias nustatomi duomenų naudojimo apribojimai ir kurios būtų aiškios, konkrečios ir įpareigojančios bei atidžiai ir veiksmingai stebimos nepriklausomų duomenų apsaugos organų, o už jų pažeidimą būtų griežtai baudžiama; atsižvelgiant į pagrindinius veiksmingos kovos su terorizmu reikalavimus, masinis duomenų saugojimas prevenciniais tikslais – neadekvati priemonė;

| b) | turėtų būti nustatytas teisinis pagrindas, pagal kurį būtų aiškiai apibrėžtas skirstymas, nesvarbu, ar būtų naudojamasi automatine kompiuteryje saugomų duomenų gavyba, ar kitais metodais, siekiant nustatyti aiškias teisėto naudojimo taisykles ir atitinkamus apribojimus; taip pat būtina pradėti taikyti būtinus asmenų duomenų apsaugos saugiklius ir atsakomybės nustatymo priemones; |
| --- | --- |

b)

turėtų būti nustatytas teisinis pagrindas, pagal kurį būtų aiškiai apibrėžtas skirstymas, nesvarbu, ar būtų naudojamasi automatine kompiuteryje saugomų duomenų gavyba, ar kitais metodais, siekiant nustatyti aiškias teisėto naudojimo taisykles ir atitinkamus apribojimus; taip pat būtina pradėti taikyti būtinus asmenų duomenų apsaugos saugiklius ir atsakomybės nustatymo priemones;

| c) | asmeninių duomenų rinkimas ir saugojimas bei skirstymo metodų taikymas asmenims, kurie neįtariami jokiu konkretaus nusikaltimo įvykdymu ar keliama grėsme, turi būti griežtai grindžiamas būtinybe tai daryti ir neperžengti adekvatumo ribų; |
| --- | --- |

c)

asmeninių duomenų rinkimas ir saugojimas bei skirstymo metodų taikymas asmenims, kurie neįtariami jokiu konkretaus nusikaltimo įvykdymu ar keliama grėsme, turi būti griežtai grindžiamas būtinybe tai daryti ir neperžengti adekvatumo ribų;

| d) | turėtų būti aiškiai nustatyta, kuo skiriasi faktiniai ir žvalgybos duomenys nuo duomenų apie skirtingas duomenų subjektų kategorijas; |
| --- | --- |

d)

turėtų būti aiškiai nustatyta, kuo skiriasi faktiniai ir žvalgybos duomenys nuo duomenų apie skirtingas duomenų subjektų kategorijas;

| e) | prieiga prie policijos bei slaptųjų tarnybų bylų turėtų būti suteikta, jei tai reikalinga konkretiems tikslams, tik išnagrinėjus kiekvieną konkretų atvejį, bei valstybėse narėse turėtų būti taikoma teismų kontrolė; |
| --- | --- |

e)

prieiga prie policijos bei slaptųjų tarnybų bylų turėtų būti suteikta, jei tai reikalinga konkretiems tikslams, tik išnagrinėjus kiekvieną konkretų atvejį, bei valstybėse narėse turėtų būti taikoma teismų kontrolė;

| f) | su skirstymu susijusi veikla neturėtų trikdyti tikslinio valstybių narių policijos tarnybų atliekamo tyrimo, o taikant ribojamojo pobūdžio teisės aktus dėl skirstymo neturėtų būti užkirstas kelias naudotis teisėta prieiga prie duomenų bazės siekiant atlikti šį tikslinį tyrimą; |
| --- | --- |

f)

su skirstymu susijusi veikla neturėtų trikdyti tikslinio valstybių narių policijos tarnybų atliekamo tyrimo, o taikant ribojamojo pobūdžio teisės aktus dėl skirstymo neturėtų būti užkirstas kelias naudotis teisėta prieiga prie duomenų bazės siekiant atlikti šį tikslinį tyrimą;

| g) | turėtų būti nustatyti asmeninės informacijos saugojimo terminai; |
| --- | --- |

g)

turėtų būti nustatyti asmeninės informacijos saugojimo terminai;

| h) | etninė statistika – svarbiausia priemonė siekiant sudaryti galimybę nustatyti teisėsaugos veiksmus, kuriuos vykdant etninėms mažumoms skiriamas neproporcingas, neteisėtas ir nepateisinamas teisėsaugos dėmesys; taigi nustačius aukštus asmeninių duomenų (duomenų, siejamų su atpažįstamu asmeniu) apsaugos standartus, netrukdoma kurti statistikos duomenų, apimančių kintamuosius, kurie susiję su etnine kilme, rase, religija ir pilietybe ir kurie būtini siekiant nustatyti bet kokią diskriminaciją, su kuria susiduriama teisėsaugos praktikoje; turėtų būti kreiptasi į pagal 29 straipsnį įsteigtą darbo grupę dėl nuomonės šiuo klausimu; |
| --- | --- |

h)

etninė statistika – svarbiausia priemonė siekiant sudaryti galimybę nustatyti teisėsaugos veiksmus, kuriuos vykdant etninėms mažumoms skiriamas neproporcingas, neteisėtas ir nepateisinamas teisėsaugos dėmesys; taigi nustačius aukštus asmeninių duomenų (duomenų, siejamų su atpažįstamu asmeniu) apsaugos standartus, netrukdoma kurti statistikos duomenų, apimančių kintamuosius, kurie susiję su etnine kilme, rase, religija ir pilietybe ir kurie būtini siekiant nustatyti bet kokią diskriminaciją, su kuria susiduriama teisėsaugos praktikoje; turėtų būti kreiptasi į pagal 29 straipsnį įsteigtą darbo grupę dėl nuomonės šiuo klausimu;

| i) | turėtų būti uždrausta rinkti duomenis apie asmenis remiantis vien konkrečia šių asmenų rasine ar etnine kilme, religiniais įsitikinimais, lytine orientacija ar elgsena, politine nuomone ar naryste tam tikruose judėjimuose ar organizacijose, kurie pagal įstatymą nėra oficialiai uždrausti; būtina nustatyti saugiklius, susijusius su apsauga, ir procedūras, susijusias su teisėsaugos priemonių naudojimo diskriminacijos tikslais apskundimu; |
| --- | --- |

i)

turėtų būti uždrausta rinkti duomenis apie asmenis remiantis vien konkrečia šių asmenų rasine ar etnine kilme, religiniais įsitikinimais, lytine orientacija ar elgsena, politine nuomone ar naryste tam tikruose judėjimuose ar organizacijose, kurie pagal įstatymą nėra oficialiai uždrausti; būtina nustatyti saugiklius, susijusius su apsauga, ir procedūras, susijusias su teisėsaugos priemonių naudojimo diskriminacijos tikslais apskundimu;

| j) | privačioms ar viešoms institucijoms, priimančioms individualius sprendimus neatlikus asmenų kontrolės, turėtų būti leista pasikliauti kompiuteriu tik išimtiniais atvejais ir nustačius griežtus saugiklius; |
| --- | --- |

j)

privačioms ar viešoms institucijoms, priimančioms individualius sprendimus neatlikus asmenų kontrolės, turėtų būti leista pasikliauti kompiuteriu tik išimtiniais atvejais ir nustačius griežtus saugiklius;

| k) | turėtų būti nustatyti griežti teisiniai saugikliai, kuriuos taikant būtų užtikrinta tinkama ir veiksminga teisinė ir parlamentinė policijos bei slaptųjų tarnybų veiklos, įskaitant jų vykdomą kovos su terorizmu veiklą, priežiūra; |
| --- | --- |

k)

turėtų būti nustatyti griežti teisiniai saugikliai, kuriuos taikant būtų užtikrinta tinkama ir veiksminga teisinė ir parlamentinė policijos bei slaptųjų tarnybų veiklos, įskaitant jų vykdomą kovos su terorizmu veiklą, priežiūra;

| l) | atsižvelgiant į galimas pasekmes asmenims, žala turėtų būti atitaisoma veiksmingai, be to, duomenų subjektui turėtų būti pateikta aiški informacija apie taikomas procedūras ir užtikrintos teisės į prieigą ir į žalos atitaisymą; |
| --- | --- |

l)

atsižvelgiant į galimas pasekmes asmenims, žala turėtų būti atitaisoma veiksmingai, be to, duomenų subjektui turėtų būti pateikta aiški informacija apie taikomas procedūras ir užtikrintos teisės į prieigą ir į žalos atitaisymą;

| m) | turėtų būti nustatyti kriterijai, pagal kuriuos būtų vertinama, ar visa skirstymo veikla veiksminga, teisėta ir ar ji neprieštarauja Europos Sąjungos vertybėms; turėtų būti persvarstyti esami ir siūlomi nacionaliniai ir ES teisės aktai, susiję su skirstymo taikymu, siekiant užtikrinti, kad jie atitinka ES teisės ir tarptautinių sutarčių teisinius reikalavimus; turėtų būti svarstoma ES teisės reformos galimybė, jei būtina parengti privalomas taisykles, pagal kurias būtų išvengta pagrindinių teisių pažeidimų, atsižvelgiant į būsimas Europos Tarybos rekomendacijas dėl skirstymo; |
| --- | --- |

m)

turėtų būti nustatyti kriterijai, pagal kuriuos būtų vertinama, ar visa skirstymo veikla veiksminga, teisėta ir ar ji neprieštarauja Europos Sąjungos vertybėms; turėtų būti persvarstyti esami ir siūlomi nacionaliniai ir ES teisės aktai, susiję su skirstymo taikymu, siekiant užtikrinti, kad jie atitinka ES teisės ir tarptautinių sutarčių teisinius reikalavimus; turėtų būti svarstoma ES teisės reformos galimybė, jei būtina parengti privalomas taisykles, pagal kurias būtų išvengta pagrindinių teisių pažeidimų, atsižvelgiant į būsimas Europos Tarybos rekomendacijas dėl skirstymo;

| n) | turėtų būti ištirta, kiek Direktyvą 2000/43/EB draudžia arba reglamentuoja skirstymo priemones ir atitinkamą veiklą, ir turėtų būti apsvarstyta reforma, pagal kurią būtų panaikintas oro uostų ir uostų neįtraukimas į šios direktyvos taikymo sritį; |
| --- | --- |

n)

turėtų būti ištirta, kiek Direktyvą 2000/43/EB draudžia arba reglamentuoja skirstymo priemones ir atitinkamą veiklą, ir turėtų būti apsvarstyta reforma, pagal kurią būtų panaikintas oro uostų ir uostų neįtraukimas į šios direktyvos taikymo sritį;

| o) | Taryba turėtų inicijuoti tyrimą, kuris būtų grindžiamas aktualia sistema ir dabartine praktika, už kurio atlikimą būtų atsakinga Komisija, jei tinkama, konsultuojantis su Pagrindinių teisių agentūra ir Europos duomenų apsaugos pareigūnu ir su teisėsaugos bei žvalgybos agentūromis ir kuris apimtų faktinį ir galimą skirstymo metodų taikymą, šių metodų veiksmingumą nustatant įtariamuosius ir šių metodų atitiktį pilietinių laisvių, žmogaus teisių ir privatumo reikalavimams; valstybių narių turėtų būti paprašyta pateikti skaičius, susijusius su sulaikymais, kratomis ir kitomis priemonėmis, naudotomis taikant skirstymo metodus; |
| --- | --- |

o)

Taryba turėtų inicijuoti tyrimą, kuris būtų grindžiamas aktualia sistema ir dabartine praktika, už kurio atlikimą būtų atsakinga Komisija, jei tinkama, konsultuojantis su Pagrindinių teisių agentūra ir Europos duomenų apsaugos pareigūnu ir su teisėsaugos bei žvalgybos agentūromis ir kuris apimtų faktinį ir galimą skirstymo metodų taikymą, šių metodų veiksmingumą nustatant įtariamuosius ir šių metodų atitiktį pilietinių laisvių, žmogaus teisių ir privatumo reikalavimams; valstybių narių turėtų būti paprašyta pateikti skaičius, susijusius su sulaikymais, kratomis ir kitomis priemonėmis, naudotomis taikant skirstymo metodus;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai ir Komisijai susipažinti bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai ir Komisijai susipažinti bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Patvirtinta Ministrų komiteto 1987 m. rugsėjo 17 d. vykusio 410-ojo ministrų pavaduotojų susitikimo metu.

(2)  Patvirtinta Ministrų komiteto 1997 m. rugsėjo 30 d. vykusio 602-ojo ministrų pavaduotojų susitikimo metu.

(3)  Patvirtinta Ministrų komiteto 2001 m. rugsėjo 19 d. vykusio 765-ojo ministrų pavaduotojų susitikimo metu.

(4)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

(5)  OL L 350, 2008 12 30, p. 60.

(6)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(7)  OL L 253, 2005 9 29, p. 22.

(8)  OL L 386, 2006 12 29, p. 89.

(9)  OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

(10)  OL L 210, 2008 8 6, p. 12.

(11)  OL L 204, 2007 8 4, p. 18.

(12)  Vokietijos Konstitucinio Teismo sprendimas (BVerfG, 1 BvR 518/02, 2006 4 4, dalis Nr. 1-184).

(13)  Lordų rūmai, 2004 m. gruodžio 9 d., R. prieš Prahos oro uosto imigracijos tarnybą ir kitus (atsakovai), ex parte Europos romų teisių centras ir kiti (apeliantai) (2004 m.) (UKHL 55, 101 dalis).

(14)  Timishev prieš Rusiją, 2005 m. gruodžio 13 d., Nr. 55762/00 ir 55974/00, EŽTT 2005-XII.

(15)  Nachova ir kiti prieš Bulgariją (GC), 2004 m. vasario 26 d., Nr. 43577/98 ir 43579/98, EŽTT 2005-VII.

(16)  D. H. ir kiti prieš Čekijos Respubliką, 2007 m. lapkričio 13 d., Nr. 57325/00.

(17)  S. ir Marper prieš Jungtinę Karalystę, 2008 m. gruodžio 4 d, Nr. 30562/04 ir 30566/04.

(18)  2008 m. gruodžio 16 d. sprendimas byloje C-524/06, dar nepaskelbtas Europos Teismo praktikos rinkinyje.

(19)  JT dokumentas A/HRC/4/26, 2007 m. sausio 29 d.

(20)  CommDH/issue paper (2008)3, Strasbūras, 2008 m. lapkričio 17 d.

(21)  CRI(2004)26, patvirtinta 2004 m. kovo 17 d.

(22)  CRI(2007)39, patvirtinta 2007 m. birželio 29 d.

(23)  CFR-CDF, nuomonė 4.2006, kurią galima rasti adresu: http://ec.europa.eu/justice_home/cfr_cdf/doc/avis/2006_4_en.pdf.

(24)  2008 m. spalio 28 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros nuomonės dėl pasiūlymo dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) naudojimo teisėsaugos tikslais 35 dalis.

(25)  Lordų rūmų pranešimas. Clarke R., „Profiling: A Hidden Challenge to the Regulation of Data Surveillance“, 1993, 33 dalies 41 išnaša.

(26)  De Schutter, Oliver ir Ringelheim, Julie (2008), „Ethnic Profiling: A Rising Challenge for European Human Rights Law“, Modern Law Review, 71(3): 358–384.

(27)  Pirmiau minėtos Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija bendrosios politinės rekomendacijos Nr. 11 1 dalis.

(28)  JT specialiojo pranešėjo pranešimo apie žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimą ir apsaugą kovojant su terorizmu 33 dalis.

(29)  Ten pat, 33 dalis. Taip pat žr. pirmiau minėtą ES nepriklausomų pagrindinių teisių ekspertų tinklo pranešimą „Etninis skirstymas“, p. 9–13.

(30)  2008 m. spalio 28 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros nuomonės dėl pasiūlymo dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) naudojimo teisėsaugos tikslais 4 dalis.

(31)  Trumpa panašios teismo praktikos apžvalga pateikta E. Brouwerio tyrime „Towards a European PNR System?“, kuris atliktas Europos Parlamento ES vidaus politikos generalinio direktorato (piliečių teisės ir konstituciniai reikalai) prašymu, dokumentas PE 410.649, 2009 m. sausio mėn., 5 dalis, p. 16–17.

(32)  EŽTT sprendimo prieš tai minėtoje byloje S. ir Marper prieš Jungtinę Karalystę 125 punktas.

(33)  „Cato Institute“ politikos analizė Nr. 584, 2006 m. gruodžio 11 d., Jeff Jonas ir Jim Harper „Effective Terrorism and the limited role of predictive data-mining“.

(34)  „Protecting Individual Privacy in the Struggle Against Terrorists: A Framework for Program Assessment“. Santrauką galima gauti adresu http://www.nap.edu/catalog/12452.html, p. 4.

(35)  „Detectives draw up new brief in hunt for radicals“, The Times, 2005 m. gruodžio 28 d.

(36)  JT specialiojo pranešėjo pranešimo apie žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimą ir apsaugą kovojant su terorizmu 62 dalis.

(37)  Ten pat, 61 dalis.

(38)  Ten pat, 40 dalis.

(39)  Minėtas EŽTT sprendimas byloje Timishev prieš Rusiją.

(40)  2008 m. spalio 28 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros nuomonės dėl pasiūlymo dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) naudojimo teisėsaugos tikslais 39 dalis.

(41)  Pasaulinės konferencijos prieš rasizmą, rasinę diskriminaciją, ksenofobiją ir kitokią netoleranciją ataskaita (A/CONF.189/12), veiksmų programa, 72 dalis.

(42)  ES nepriklausomų pagrindinių teisių ekspertų tinklas, „Laisvės ir saugumo pusiausvyra Europos Sąjungai ir jos valstybėms narėms reaguojant į terorizmo grėsmę“ (2003 m.), p. 21.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/127 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/127

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisBranduolinių ginklų neplatinimas ir Sutarties dėl branduolinių ginklų neplatinimo ateitis (SBGN)

P6_TA(2009)0333

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl branduolinių ginklų neplatinimo ir Sutarties dėl branduolinių ginklų neplatinimo (SBGN) ateities (2008/2324(INI))

2010/C 184 E/26

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į ALDE frakcijos vardu ir Angelikos Beer Verts/ALE frakcijos vardu Annemie Neyts-Uyttebroeck pateiktą pasiūlymą dėl rekomendacijos Tarybai dėl branduolinio ginklo neplatinimo ir Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo (SBGN) ateities (B6–0421/2008),

atsižvelgdamas į būsimą Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo šalių 2010 m. peržiūros konferenciją,

atsižvelgdamas į savo 2004 m. vasario 26 d. rezoliuciją (1), 2005 m. kovo 10 d. rezoliuciją (2), 2005 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją (3) ir 2007 m. kovo 14 d. rezoliuciją (4) branduolinių ginklų neplatinimo ir branduolinio nusiginklavimo klausimais,

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 5 d. savo rezoliuciją dėl Europos saugumo strategijos ir ESGP įgyvendinimo (5),

atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintą Europos Sąjungos kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją,

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos pareiškimą dėl didesnio tarptautinio saugumo ir ypač į šio pareiškimo 6, 8 ir 9 punktus, kuriuose išreiškiamas ES „pasiryžimas kovoti su masinio naikinimo ginklų platinimu ir jų pristatymo būdais“,

atsižvelgdamas į pagrindinę Branduolinių medžiagų tiekėjų grupės funkciją ginklų neplatinimo kontekste,

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas, susijusias su ginklų neplatinimo ir branduolinio nusiginklavimo klausimais, ypač į Rezoliuciją Nr. 1540 (2004),

atsižvelgdamas į Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį, Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) visapusiškų saugos garantijų susitarimus ir papildomus protokolus, Branduolinių medžiagų fizinės saugos konvenciją, Tarptautinę konvenciją dėl kovos su branduolinio terorizmo aktais, Hagos kovos su balistinių raketų platinimu elgesio kodeksą, Strateginės ginkluotės mažinimo sutartį (START I), kuri baigs galioti 2009 m. ir Strateginių branduolinių ginklų arsenalo mažinimo sutartį (SORT),

atsižvelgdamas į Europos saugumo strategijos įgyvendinimo ataskaitą, dėl kurios Europos Vadovų Taryba susitarė 2008 m. gruodžio 11 d.,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 114 straipsnio 3 dalį ir 90 straipsnį,

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A6-0234/2009),

| A. | pabrėždamas poreikį toliau stiprinti visus tris SBGN ramsčius, t.y. ginklų neplatinimą, nusiginklavimą ir bendradarbiavimą vartojant branduolinę energiją taikiems tikslams, |
| --- | --- |

A.

pabrėždamas poreikį toliau stiprinti visus tris SBGN ramsčius, t.y. ginklų neplatinimą, nusiginklavimą ir bendradarbiavimą vartojant branduolinę energiją taikiems tikslams,

| B. | reikšdamas didelį susirūpinimą dėl to, kad padaryta nedidelė pažanga įgyvendinant konkrečius tikslus (pvz., vadinamųjų 13 priemonių (6)), susijusių su SBGN tikslais, kaip susitarta ankstesnėse peržiūros konferencijose, ypač dabar, kai atsiranda įvairaus pobūdžio pavojų, įskaitant suintensyvėjusį branduolinės technologijos platinimą, tikimybę, kad tokia technologija ir radioaktyvios medžiagos gali patekti į nusikalstamų organizacijų ir teroristų rankas, ir branduolinių ginklų turinčių valstybių, kurios yra pasirašiusios SBGN, nenorą sumažinti ar panaikinti savo branduolinį arsenalą ir mažiau naudoti savo karinę branduolinio atgrasinimo doktriną, |
| --- | --- |

B.

reikšdamas didelį susirūpinimą dėl to, kad padaryta nedidelė pažanga įgyvendinant konkrečius tikslus (pvz., vadinamųjų 13 priemonių (6)), susijusių su SBGN tikslais, kaip susitarta ankstesnėse peržiūros konferencijose, ypač dabar, kai atsiranda įvairaus pobūdžio pavojų, įskaitant suintensyvėjusį branduolinės technologijos platinimą, tikimybę, kad tokia technologija ir radioaktyvios medžiagos gali patekti į nusikalstamų organizacijų ir teroristų rankas, ir branduolinių ginklų turinčių valstybių, kurios yra pasirašiusios SBGN, nenorą sumažinti ar panaikinti savo branduolinį arsenalą ir mažiau naudoti savo karinę branduolinio atgrasinimo doktriną,

| C. | kadangi valstybinių ir nevalstybinių subjektų vykdomas masinio naikinimo ginklų (angl. WMD) platinimas ir jų pristatymo būdai yra viena didžiausių grėsmių tarptautiniam stabilumui ir saugumui, |
| --- | --- |

C.

kadangi valstybinių ir nevalstybinių subjektų vykdomas masinio naikinimo ginklų (angl. WMD) platinimas ir jų pristatymo būdai yra viena didžiausių grėsmių tarptautiniam stabilumui ir saugumui,

| D. | primindamas ES įsipareigojimą naudotis visomis turimomis priemonėmis, kad užkirstų kelią ginklų platinimo programoms, keliančioms susirūpinimą pasauliniu lygiu, jas sulaikyti, sustabdyti arba, jei įmanoma, panaikinti, kaip aiškiai teigiama 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos priimtoje ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijoje, |
| --- | --- |

D.

primindamas ES įsipareigojimą naudotis visomis turimomis priemonėmis, kad užkirstų kelią ginklų platinimo programoms, keliančioms susirūpinimą pasauliniu lygiu, jas sulaikyti, sustabdyti arba, jei įmanoma, panaikinti, kaip aiškiai teigiama 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos priimtoje ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijoje,

| E. | pabrėždamas poreikį, kad ES sustiprintų pajėgas kovojant su ginklų platinimo srautais ir finansavimu, taikytų sankcijas ginklų platinimo veiksmams ir priimtų priemones, skirtas sukliudyti perduoti nematerialias žinias ir pažangiąją patirtį naudodamasi visomis turimomis priemonėmis, įskaitant daugiašales sutartis ir patikrinimo mechanizmus, nacionalinę ir tarptautiniu mastu koordinuojamą eksporto kontrolę, kooperacines grėsmės mažinimo programas ir politinį bei ekonominį lygmenis, |
| --- | --- |

E.

pabrėždamas poreikį, kad ES sustiprintų pajėgas kovojant su ginklų platinimo srautais ir finansavimu, taikytų sankcijas ginklų platinimo veiksmams ir priimtų priemones, skirtas sukliudyti perduoti nematerialias žinias ir pažangiąją patirtį naudodamasi visomis turimomis priemonėmis, įskaitant daugiašales sutartis ir patikrinimo mechanizmus, nacionalinę ir tarptautiniu mastu koordinuojamą eksporto kontrolę, kooperacines grėsmės mažinimo programas ir politinį bei ekonominį lygmenis,

| F. | paskatintas dviejų naujų pasiūlymų dėl nusiginklavimo, kuriuos 2007 m. sausio mėn. ir 2008 m. sausio mėn. pateikti skatino Henry Kissinger, George P. Shultz, William J. Perry ir Sam Nunn, taip pat paskatintas pavyzdinės branduolinių ginklų konvencijos bei Hirošimos ir Nagasakio protokolo, kuriuos pasaulio mastu remia pilietinės organizacijos ir politiniai lyderiai, ir grupės, pvz., „Global Zero“, kurias vykdant skelbiama, kad vienas iš pagrindinių būdų, kaip užkirsti kelią branduolinių ginklų platinimui ir pasiekti pasaulio saugumo, – visiškai uždrausti ir sunaikinti branduolinius ginklus, |
| --- | --- |

F.

paskatintas dviejų naujų pasiūlymų dėl nusiginklavimo, kuriuos 2007 m. sausio mėn. ir 2008 m. sausio mėn. pateikti skatino Henry Kissinger, George P. Shultz, William J. Perry ir Sam Nunn, taip pat paskatintas pavyzdinės branduolinių ginklų konvencijos bei Hirošimos ir Nagasakio protokolo, kuriuos pasaulio mastu remia pilietinės organizacijos ir politiniai lyderiai, ir grupės, pvz., „Global Zero“, kurias vykdant skelbiama, kad vienas iš pagrindinių būdų, kaip užkirsti kelią branduolinių ginklų platinimui ir pasiekti pasaulio saugumo, – visiškai uždrausti ir sunaikinti branduolinius ginklus,

| G. | šiuo atžvilgiu palankiai vertina Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės vyriausybių iniciatyvas, skirtas mažinti branduolinių ginklų arsenalus, |
| --- | --- |

G.

šiuo atžvilgiu palankiai vertina Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės vyriausybių iniciatyvas, skirtas mažinti branduolinių ginklų arsenalus,

| H. | ypač paskatintas JAV Prezidento Baracko Obamos pozicijos, kurią jis aiškiai išdėstė 2009 m. balandžio 5 d. Prahoje, jo įsipareigojimo skatinti branduolinį nusiginklavimą ir pasaulio be branduolinių ginklų vizijos; palankiai vertindamas konstruktyvų JAV ir Rusijos bendradarbiavimą siekiant atnaujinti START susitarimą, atjungti balistines raketas nuo ūmaus perspėjimo sistemos ir žymiai sumažinti JAV branduolinių ginklų ir medžiagų atsargas; palankiai vertindamas JAV sprendimą visapusiškai dalyvauti E3+3 procese kartu su Iranu; pritaria JAV TATENA saugos garantijų susitarimų papildomų protokolų ratifikavimą, nes tai kuria pasitikėjimą stiprinančias priemones; taip pat labai palankiai vertindamas prezidento B. Obamos ketinimą, kad JAV baigs ratifikuoti Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį (angl. CTBT) ir inicijuos derybas dėl Skiliųjų medžiagų gamybos nutraukimo sutarties, |
| --- | --- |

H.

ypač paskatintas JAV Prezidento Baracko Obamos pozicijos, kurią jis aiškiai išdėstė 2009 m. balandžio 5 d. Prahoje, jo įsipareigojimo skatinti branduolinį nusiginklavimą ir pasaulio be branduolinių ginklų vizijos; palankiai vertindamas konstruktyvų JAV ir Rusijos bendradarbiavimą siekiant atnaujinti START susitarimą, atjungti balistines raketas nuo ūmaus perspėjimo sistemos ir žymiai sumažinti JAV branduolinių ginklų ir medžiagų atsargas; palankiai vertindamas JAV sprendimą visapusiškai dalyvauti E3+3 procese kartu su Iranu; pritaria JAV TATENA saugos garantijų susitarimų papildomų protokolų ratifikavimą, nes tai kuria pasitikėjimą stiprinančias priemones; taip pat labai palankiai vertindamas prezidento B. Obamos ketinimą, kad JAV baigs ratifikuoti Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį (angl. CTBT) ir inicijuos derybas dėl Skiliųjų medžiagų gamybos nutraukimo sutarties,

| I. | pabrėždamas Europos Sąjungos ir jos partnerių, visų pirma įskaitant Jungtines Amerikos Valstijas ir Rusiją, glaudaus koordinavimo ir bendradarbiavimo poreikį, siekiant atnaujinti ir sustiprinti ginklų neplatinimo režimą, |
| --- | --- |

I.

pabrėždamas Europos Sąjungos ir jos partnerių, visų pirma įskaitant Jungtines Amerikos Valstijas ir Rusiją, glaudaus koordinavimo ir bendradarbiavimo poreikį, siekiant atnaujinti ir sustiprinti ginklų neplatinimo režimą,

| J. | pabrėždamas, kad gyvybiškai svarbu stiprinti SBGN kaip visuotinio ginklų neplatinimo režimo kertinį akmenį ir pripažindamas, kad skubiai reikės tvirto politinio vadovavimo ir daug naujų pažangių, nuoseklių veiksmų, siekiant iš naujo patvirtinti SBGN galiojimą ir stiprinti susitarimus, sutartis ir agentūras, kurios sudaro esamą platinimo ir nusiginklavimo sistemą, visų pirma įskaitant Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį ir TATENA, |
| --- | --- |

J.

pabrėždamas, kad gyvybiškai svarbu stiprinti SBGN kaip visuotinio ginklų neplatinimo režimo kertinį akmenį ir pripažindamas, kad skubiai reikės tvirto politinio vadovavimo ir daug naujų pažangių, nuoseklių veiksmų, siekiant iš naujo patvirtinti SBGN galiojimą ir stiprinti susitarimus, sutartis ir agentūras, kurios sudaro esamą platinimo ir nusiginklavimo sistemą, visų pirma įskaitant Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį ir TATENA,

| K. | šiuo atžvilgiu palankiai vertindamas bendrą Jungtinės Karalystės ir Norvegijos iniciatyvą, kuria siekiama vertinti galimo branduolinių ginklų išmontavimo įvykdomumą ir nustatyti aiškias tokio išmontavimo procedūrines priemones bei su tuo susijusias patikros procedūras; laikydamas šią iniciatyvą labai palankia ES, NATO ir kitiems susijusiems subjektams, |
| --- | --- |

K.

šiuo atžvilgiu palankiai vertindamas bendrą Jungtinės Karalystės ir Norvegijos iniciatyvą, kuria siekiama vertinti galimo branduolinių ginklų išmontavimo įvykdomumą ir nustatyti aiškias tokio išmontavimo procedūrines priemones bei su tuo susijusias patikros procedūras; laikydamas šią iniciatyvą labai palankia ES, NATO ir kitiems susijusiems subjektams,

| L. | teigiamai vertindamas 2008 m. gruodžio 5 d. ES pirmininkaujančios Prancūzijos laišką JT Generaliniam sekretoriui Banui Ki-moonui, kuriame išdėstomi ES nusiginklavimo pasiūlymai, priimti per 2008 m. gruodžio mėn. vykusį Europos Vadovų Tarybos posėdį, |
| --- | --- |

L.

teigiamai vertindamas 2008 m. gruodžio 5 d. ES pirmininkaujančios Prancūzijos laišką JT Generaliniam sekretoriui Banui Ki-moonui, kuriame išdėstomi ES nusiginklavimo pasiūlymai, priimti per 2008 m. gruodžio mėn. vykusį Europos Vadovų Tarybos posėdį,

| M. | pritardamas 2008 m. gruodžio 9 d. konferencijoje „Taika ir nusiginklavimas. Pasaulis be branduolinių ginklų“ ES vyriausiojo įgaliotinio bendrai užsienio ir saugumo politikai (BUSP) Javier Solanos pasakytai kalbai, kurioje jis pasidžiaugė tuo, kad branduolinio nusiginklavimo klausimas vėl yra vienas svarbiausių tarptautinėje darbotvarkėje, ir pabrėžė, kad ES turi įtraukti ginklų neplatinimą į visas politikos sritis, |
| --- | --- |

M.

pritardamas 2008 m. gruodžio 9 d. konferencijoje „Taika ir nusiginklavimas. Pasaulis be branduolinių ginklų“ ES vyriausiojo įgaliotinio bendrai užsienio ir saugumo politikai (BUSP) Javier Solanos pasakytai kalbai, kurioje jis pasidžiaugė tuo, kad branduolinio nusiginklavimo klausimas vėl yra vienas svarbiausių tarptautinėje darbotvarkėje, ir pabrėžė, kad ES turi įtraukti ginklų neplatinimą į visas politikos sritis,

| N. | pritaria 2009 m. balandžio 5 d. Prahoje pasakytai JAV prezidento B. Obamos kalbai, kurioje jis pareiškė, kad Jungtinės Valstijos turi moralinę atsakomybę vadovauti kampanijai siekiant pasaulio be branduolinių ginklų, tačiau pripažino, jog šis tikslas bus pasiektas, galbūt ne per jo gyvenimą, ir pabrėžė, kad reikia stiprinti SBGN kaip bendradarbiavimo pagrindą ir kaip vieną iš konkrečių žingsnių, kurių ketina imtis JAV administracija; kadangi nauja JAV administracija turėtų visapusiškai įtraukti Europos Sąjungą į šią kampaniją, ypač į pasaulinio masto susirinkimą, skirtą branduolinių ginklų keliamai grėsmei aptarti, kuris numatytas 2009 metais, |
| --- | --- |

N.

pritaria 2009 m. balandžio 5 d. Prahoje pasakytai JAV prezidento B. Obamos kalbai, kurioje jis pareiškė, kad Jungtinės Valstijos turi moralinę atsakomybę vadovauti kampanijai siekiant pasaulio be branduolinių ginklų, tačiau pripažino, jog šis tikslas bus pasiektas, galbūt ne per jo gyvenimą, ir pabrėžė, kad reikia stiprinti SBGN kaip bendradarbiavimo pagrindą ir kaip vieną iš konkrečių žingsnių, kurių ketina imtis JAV administracija; kadangi nauja JAV administracija turėtų visapusiškai įtraukti Europos Sąjungą į šią kampaniją, ypač į pasaulinio masto susirinkimą, skirtą branduolinių ginklų keliamai grėsmei aptarti, kuris numatytas 2009 metais,

| O. | pabrėždamas „ginklų neplatinimo nuostatų“ apibendrintą įtraukimą į ES ir trečiųjų valstybių susitarimus, sudarytus nuo 2003 m., |
| --- | --- |

O.

pabrėždamas „ginklų neplatinimo nuostatų“ apibendrintą įtraukimą į ES ir trečiųjų valstybių susitarimus, sudarytus nuo 2003 m.,

| P. | atsižvelgdamas į ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo iniciatyvas, vykdomas ne JT sistemoje ir patvirtintas ES, pvz., Ginklų neplatinimo saugumo iniciatyvą ir „Didžiojo aštuoneto“ visuotinę partnerystę, |
| --- | --- |

P.

atsižvelgdamas į ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo iniciatyvas, vykdomas ne JT sistemoje ir patvirtintas ES, pvz., Ginklų neplatinimo saugumo iniciatyvą ir „Didžiojo aštuoneto“ visuotinę partnerystę,

| Q. | palankiai vertindamas tai, kad Komisija dalyvauja Branduolinių tiekėjų grupėje SBGN šalių peržiūros konferencijoje stebėtojo teisėmis, ir kad Tarybos sekretoriatas taip pat dalyvauja SBGN konferencijoje priklausydamas EK delegacijai arba su ES pirmininkaujančia valstybe nare, |
| --- | --- |

Q.

palankiai vertindamas tai, kad Komisija dalyvauja Branduolinių tiekėjų grupėje SBGN šalių peržiūros konferencijoje stebėtojo teisėmis, ir kad Tarybos sekretoriatas taip pat dalyvauja SBGN konferencijoje priklausydamas EK delegacijai arba su ES pirmininkaujančia valstybe nare,

| 1. | teikia tokias rekomendacijas Tarybai:






  a) | rengiantis siekti sėkmingų SBGN šalių 2010 m. peržiūros konferencijos rezultatų, persžiūrėti ir atnaujinti 2005 m. balandžio 25 d. Tarybos bendrąją poziciją 2005/329/BUSP dėl Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo šalių 2005 m. peržiūros konferencijos (7), kurią ketinama patvirtinti per 2009 m. gruodžio mėn. vyksiančią Europos Vadovų Tarybą, o ši pozicija toliau stiprins visus tris esamus SBGN ramsčius; įsipareigoti siekti galimo visiško branduolinio nusiginklavimo tikslo, kaip numatyta pasiūlyme dėl Branduolinių ginklų konvencijos; |
| --- | --- | --- |

1.

teikia tokias rekomendacijas Tarybai:

a)

rengiantis siekti sėkmingų SBGN šalių 2010 m. peržiūros konferencijos rezultatų, persžiūrėti ir atnaujinti 2005 m. balandžio 25 d. Tarybos bendrąją poziciją 2005/329/BUSP dėl Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo šalių 2005 m. peržiūros konferencijos (7), kurią ketinama patvirtinti per 2009 m. gruodžio mėn. vyksiančią Europos Vadovų Tarybą, o ši pozicija toliau stiprins visus tris esamus SBGN ramsčius; įsipareigoti siekti galimo visiško branduolinio nusiginklavimo tikslo, kaip numatyta pasiūlyme dėl Branduolinių ginklų konvencijos;

| b) | dėti daugiau pastangų, kad būtų užtikrintas ginklų neplatinimo taisyklių ir priemonių visuotinis taikymas bei įgyvendinimas, visų pirma gerinant patikros priemones; |
| --- | --- |

b)

dėti daugiau pastangų, kad būtų užtikrintas ginklų neplatinimo taisyklių ir priemonių visuotinis taikymas bei įgyvendinimas, visų pirma gerinant patikros priemones;

| c) | aktyviai remti, bendradarbiaujant su partneriais, konkrečius pasiūlymus dėl to, kad visas branduolinio kuras būtų gaminamas, naudojamas ir perdirbamas taikant TATENA kontrolę, įskaitant tarptautinio branduolinio kuro banko sukūrimą; be to, remti kitas su branduolinio kuro ciklu susijusios veiklos daugiašališkumo iniciatyvas, skirtas taikiam branduolinės energijos naudojimui, atsižvelgiant į tai, kad Parlamentas pritaria Tarybos ir Komisijos pasirengimui finansiškai prisidėti skiriant iki 25 mln. EUR branduolinio kuro bankui, valdomam TATENA, sukurti ir norėtų matyti greitą Bendrų veiksmų minėtąja tema patvirtinimą; |
| --- | --- |

c)

aktyviai remti, bendradarbiaujant su partneriais, konkrečius pasiūlymus dėl to, kad visas branduolinio kuras būtų gaminamas, naudojamas ir perdirbamas taikant TATENA kontrolę, įskaitant tarptautinio branduolinio kuro banko sukūrimą; be to, remti kitas su branduolinio kuro ciklu susijusios veiklos daugiašališkumo iniciatyvas, skirtas taikiam branduolinės energijos naudojimui, atsižvelgiant į tai, kad Parlamentas pritaria Tarybos ir Komisijos pasirengimui finansiškai prisidėti skiriant iki 25 mln. EUR branduolinio kuro bankui, valdomam TATENA, sukurti ir norėtų matyti greitą Bendrų veiksmų minėtąja tema patvirtinimą;

| d) | toliau remti pastangas stiprinti TATENA įgaliojimus, įskaitant TATENA saugos garantijų susitarimų papildomų protokolų apibendrintą taikymą ir kitus veiksmus, skirtus kurti pasitikėjimą stiprinančias priemones; užtikrinti, kad šiam tikslui pasiekti bus skirtos pakankamos lėšos, nes taip pavyks įvykdyti pagrindinę užduotį - užtikrinti branduolinės veiklos saugumą; |
| --- | --- |

d)

toliau remti pastangas stiprinti TATENA įgaliojimus, įskaitant TATENA saugos garantijų susitarimų papildomų protokolų apibendrintą taikymą ir kitus veiksmus, skirtus kurti pasitikėjimą stiprinančias priemones; užtikrinti, kad šiam tikslui pasiekti bus skirtos pakankamos lėšos, nes taip pavyks įvykdyti pagrindinę užduotį - užtikrinti branduolinės veiklos saugumą;

| e) | daryti didelę pažangą dėl „Didžiojo aštuoneto“ partnerystės iniciatyvos, Ginklų neplatinimo saugumo iniciatyvos ir Pasaulinę grėsmių mažinimo iniciatyvos, taip pat siekti, kad kuo greičiau įsigaliotų Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartis (angl. CTBT); |
| --- | --- |

e)

daryti didelę pažangą dėl „Didžiojo aštuoneto“ partnerystės iniciatyvos, Ginklų neplatinimo saugumo iniciatyvos ir Pasaulinę grėsmių mažinimo iniciatyvos, taip pat siekti, kad kuo greičiau įsigaliotų Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartis (angl. CTBT);

| f) | palaikyti išsamesnį dialogą su naująja JAV administracija ir visomis branduolinių ginklų turinčiomis valstybėmis, siekiant dirbti pagal bendrą darbotvarkę, kurios tikslas – palaipsniui mažinti branduolinių kovinių galvučių atsargas; ypač remti tuos JAV ir Rusijos veiksmus, kuriais siekiama žymiai sumažinti jų turimų branduolinių ginklų skaičių, kaip numatyta START I ir SORT; skubinti ratifikuoti Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį (angl. CTBT) ir atnaujinti START susitarimo galiojimą; |
| --- | --- |

f)

palaikyti išsamesnį dialogą su naująja JAV administracija ir visomis branduolinių ginklų turinčiomis valstybėmis, siekiant dirbti pagal bendrą darbotvarkę, kurios tikslas – palaipsniui mažinti branduolinių kovinių galvučių atsargas; ypač remti tuos JAV ir Rusijos veiksmus, kuriais siekiama žymiai sumažinti jų turimų branduolinių ginklų skaičių, kaip numatyta START I ir SORT; skubinti ratifikuoti Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį (angl. CTBT) ir atnaujinti START susitarimo galiojimą;

| g) | 2010 m. SBGN šalių peržiūros konferencijoje parengti strategijas, kurių tikslas – susitarti dėl susitarimo, kuriuo būtų siekiama ginklams gaminti naudojamos daliosios medžiagos gamybą sustabdyti nediskriminuojant, t. y. susiderėtame susitarime turi būti reikalaujama, kad ginklams gaminti naudojamos daliosios medžiagos gamybos atsisakytų ir išmontuotų visus savo esamus ginklams naudojamos daliosios medžiagos gamybos įrenginius ne tik branduolinių ginklų neturinčios valstybės ar valstybės, nepasirašiusios SBGN, bet ir penkios JT Saugumo Tarybos narės, kurios visos turi branduolinių ginklų; |
| --- | --- |

g)

2010 m. SBGN šalių peržiūros konferencijoje parengti strategijas, kurių tikslas – susitarti dėl susitarimo, kuriuo būtų siekiama ginklams gaminti naudojamos daliosios medžiagos gamybą sustabdyti nediskriminuojant, t. y. susiderėtame susitarime turi būti reikalaujama, kad ginklams gaminti naudojamos daliosios medžiagos gamybos atsisakytų ir išmontuotų visus savo esamus ginklams naudojamos daliosios medžiagos gamybos įrenginius ne tik branduolinių ginklų neturinčios valstybės ar valstybės, nepasirašiusios SBGN, bet ir penkios JT Saugumo Tarybos narės, kurios visos turi branduolinių ginklų;

| h) | visapusiškai remti priemonių, kuriomis tikrinama, kaip įgyvendinami visi turimi dokumentai dėl ginklų neplatinimo, stiprinimą ir tobulinimą; |
| --- | --- |

h)

visapusiškai remti priemonių, kuriomis tikrinama, kaip įgyvendinami visi turimi dokumentai dėl ginklų neplatinimo, stiprinimą ir tobulinimą;

| i) | prašo įvertinti masinio naikinimo ginklų neplatinimo nuostatų naudojimo veiksmingumą ES ir trečiųjų valstybių susitarimuose; |
| --- | --- |

i)

prašo įvertinti masinio naikinimo ginklų neplatinimo nuostatų naudojimo veiksmingumą ES ir trečiųjų valstybių susitarimuose;

| j) | periodiškai pranešti Parlamentui apie visus parengiamuosius susitikimus rengiantis 2010 m. SBGN šalių peržiūros konferencijai ir tinkamai atsižvelgti į jo nuomonę ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, susijusiais su šia konferencija; |
| --- | --- |

j)

periodiškai pranešti Parlamentui apie visus parengiamuosius susitikimus rengiantis 2010 m. SBGN šalių peržiūros konferencijai ir tinkamai atsižvelgti į jo nuomonę ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais, susijusiais su šia konferencija;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai ir susipažinti Komisijai, JT Generaliniam Sekretoriui, Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo šalių 2010 m. peržiūros konferencijos pirmininkui, ES valstybių narių parlamentams, organizacijai „Parlamentų nariai už branduolinių ginklų neplatinimą ir nusiginklavimą“ ir organizacijai „Merai už taiką“. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai ir susipažinti Komisijai, JT Generaliniam Sekretoriui, Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo šalių 2010 m. peržiūros konferencijos pirmininkui, ES valstybių narių parlamentams, organizacijai „Parlamentų nariai už branduolinių ginklų neplatinimą ir nusiginklavimą“ ir organizacijai „Merai už taiką“.

---

(1)  OL C 98 E, 2004 4 23, p. 152.

(2)  OL C 320 E, 2005 12 15, p. 253.

(3)  OL C 280 E, 2006 11 18, p. 453.

(4)  OL C 301 E, 2007 12 13, p. 146.

(5)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0255.

(6)  Jungtinės Tautos: Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo šalių 2000 m. peržiūros konferencija, NPT/CONF.2000/28 (I ir II dalys).

(7)  OL L 106, 2005 4 27, p. 32.

---

NUOMONĖS

Europos Parlamentas

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienis

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/131

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisKova su smurtu prieš moteris

P6_TA(2009)0259

Europos Parlamento rašytinis pareiškimas dėl kampanijos „Sakyk NE smurtui prieš moteris“

2010/C 184 E/27

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į JT 1993 m. gruodžio 20 d. deklaraciją dėl smurto prieš moteris panaikinimo ir į JT generalinės asamblėjos 2003 m. gruodžio 22 d. priimtą rezoliuciją dėl smurto prieš moteris šeimoje panaikinimo, kurioje pripažįstama, kad reikia nedelsiant naikinti smurtą prieš moteris,

atsižvelgdamas į savo 1997 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl poreikio Europos Sąjungos mastu pradėti kampaniją dėl smurto prieš moteris visiško netoleravimo (1) ir į 2006 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl esamos kovos su smurtu prieš moteris padėties ir ateities veiksmų (2),

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Plėtros fondo moterims (angl. UNIFEM) kampaniją „Sakyk NE smurtui prieš moteris“, kuriai vykstant atkreipiamas dėmesys į tai, jog reikia imtis veiksmų, kad prieš moteris nebūtų smurtaujama ir jos būtų apsaugotos,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnį,

| A. | kadangi smurtas prieš moteris ir mergaites – visuotinė pandemijos masto problema, |
| --- | --- |

A.

kadangi smurtas prieš moteris ir mergaites – visuotinė pandemijos masto problema,

| B. | kadangi savo anksčiau minėtose rezoliucijose Parlamentas pabrėžė, kad visoje ES reikia surengti visiškos smurto prieš moteris netolerancijos kampaniją, |
| --- | --- |

B.

kadangi savo anksčiau minėtose rezoliucijose Parlamentas pabrėžė, kad visoje ES reikia surengti visiškos smurto prieš moteris netolerancijos kampaniją,

| C. | kadangi pagal naujausią Europos Tarybos kampaniją „Užkirsk kelią šeiminiam smurtui prieš moteris“ patvirtinama nuomonė, jog reikia imtis veiksmų, kad prieš moteris nebūtų smurtaujama ir jos būtų apsaugotos, |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal naujausią Europos Tarybos kampaniją „Užkirsk kelią šeiminiam smurtui prieš moteris“ patvirtinama nuomonė, jog reikia imtis veiksmų, kad prieš moteris nebūtų smurtaujama ir jos būtų apsaugotos,

| 1. | prašo Komisijos atsižvelgti į Parlamento daug kartų išsakytą prašymą ir per ateinančius penkerius metus paskelbti Europos visiškos smurto prieš moteris netolerancijos metus; |
| --- | --- |

1.

prašo Komisijos atsižvelgti į Parlamento daug kartų išsakytą prašymą ir per ateinančius penkerius metus paskelbti Europos visiškos smurto prieš moteris netolerancijos metus;

| 2. | ragina valstybes nares palaikyti Jungtinių Tautų Plėtros fondo moterims (angl. UNIFEM) kampaniją „Sakyk NE smurtui prieš moteris“ ir pasirašyti šią peticiją; |
| --- | --- |

2.

ragina valstybes nares palaikyti Jungtinių Tautų Plėtros fondo moterims (angl. UNIFEM) kampaniją „Sakyk NE smurtui prieš moteris“ ir pasirašyti šią peticiją;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį rašytinį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis Tarybai ir Komisijai bei Jungtinių Tautų Plėtros fondui moterims (angl. UNIFEM). |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį rašytinį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis Tarybai ir Komisijai bei Jungtinių Tautų Plėtros fondui moterims (angl. UNIFEM).

Pasirašiusieji asmenys

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Roberta Angelilli, Rapisardo Antinucci, Kader Arif, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Mariela Velichkova Baeva, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Maria Berger, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Josep Borrell Fontelles, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Emine Bozkurt, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Danutė Budreikaitė, Kathalijne Maria Buitenweg, Wolfgang Bulfon, Nicodim Bulzesc, Colm Burke, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Simon Busuttil, Maddalena Calia, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Giorgio Carollo, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Giulietto Chiesa, Călin Cătălin Chiriță, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Fabio Ciani, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Michael Cramer, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Hanne Dahl, Daniel Dăianu, Dragoș Florin David, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Brigitte Douay, Den Dover, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Konstantinos Droutsas, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Markus Ferber, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Roberto Fiore, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Glyn Ford, Janelly Fourtou, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Urszula Gacek, Kinga Gál, Milan Gaľa, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Elisabetta Gardini, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Neena Gill, Monica Giuntini, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Luis de Grandes Pascual, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Fiona Hall, Ioan Lucian Hămbășan, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Anna Hedh, Jacky Hénin, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Jens Holm, Mary Honeyball, Richard Howitt, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Dan Jørgensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Aurelio Juri, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Silvana Koch-Mehrin, Jaromír Kohlíček, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Aldis Kušķis, Sepp Kusstatscher, Joost Lagendijk, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Raymond Langendries, Anne Laperrouze, Henrik Lax, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Andrea Losco, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Nils Lundgren, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Erika Mann, Catiuscia Marini, Helmuth Markov, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Jiří Maštálka, Maria Matsouka, Iosif Matula, Mario Mauro, Erik Meijer, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Antonio Mussa, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Alexandru Nazare, Catherine Neris, Ljudmila Novak, Péter Olajos, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Athanasios Pafilis, Maria Grazia Pagano, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, Sirpa Pietikäinen, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Samuli Pohjamo, Bernard Poignant, Lydie Polfer, Miguel Portas, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, Teresa Riera Madurell, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Marco Rizzo, Maria Robsahm, Giovanni Robusti, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Heide Rühle, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Daciana Octavia Sârbu, Amalia Sartori, Gilles Savary, Christel Schaldemose, Pierre Schapira, Lydia Schenardi, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Elisabeth Schroedter, Inger Segelström, Esko Seppänen, Czesław Adam Siekierski, Eva-Riitta Siitonen, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Nina Škottová, Alyn Smith, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Peter Šťastný, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Daniel Strož, Margie Sudre, Eva-Britt Svensson, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Michel Teychenné, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Jacques Toubon, Georgios Toussas, Kyriacos Triantaphyllides, Helga Trüpel, Claude Turmes, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kyösti Virrankoski, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Anna Záborská, Jan Zahradil, Iva Zanicchi, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

(1)  OL C 304, 1997 10 6, p. 55.

1

(2)  OL C 288 E, 2006 11 25, p. 66.

2

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienis

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/134 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/134

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisPrašymas ginti Aldo Patriciello imunitetą ir privilegijas

P6_TA(2009)0233

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Aldo Patriciello imunitetą ir privilegijas (2008/2323(IMM))

2010/C 184 E/28

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Aldo Patriciello prašymą ginti jo imunitetą Kampobaso apylinkės teisme vykstančiame baudžiamajame procese, pateiktą 2008 m. lapkričio 11 d. ir paskelbtą per 2008 m. lapkričio 20 d. plenarinį posėdį,

susipažinęs su Aldo Patriciello paaiškinimais, pateiktais pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų (Protokolas) 9 ir 10 straipsnius ir į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d. ir 2008 m. spalio 21 d. sprendimus (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 3 dalį ir 7 straipsnį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto išvadas (A6–0196/2009),

| A. | kadangi Aldas Patriciellas yra Europos Parlamento narys, kurio įgaliojimus Parlamentas patikrino 2006 m. birželio 15 d., |
| --- | --- |

A.

kadangi Aldas Patriciellas yra Europos Parlamento narys, kurio įgaliojimus Parlamentas patikrino 2006 m. birželio 15 d.,

| B. | kadangi, pasak Teisingumo Teismo, Europos Parlamentas ir nacionalinės teisminės institucijos turi bendradarbiauti, siekiant išvengti skirtingo Protokolo nuostatų aiškinimo ir taikymo; kadangi dėl šios priežasties, kai Europos Parlamento nariui pareiškiamas ieškinys nacionaliniame teisme ir šiam teismui pranešama, kad pradėta šio nario privilegijų ir imunitetų gynimo procedūra, numatyta Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 3 dalyje, šis teismas turi sustabdyti bylos nagrinėjimą ir paprašyti Parlamento kuo greičiau pareikšti savo nuomonę (2), |
| --- | --- |

B.

kadangi, pasak Teisingumo Teismo, Europos Parlamentas ir nacionalinės teisminės institucijos turi bendradarbiauti, siekiant išvengti skirtingo Protokolo nuostatų aiškinimo ir taikymo; kadangi dėl šios priežasties, kai Europos Parlamento nariui pareiškiamas ieškinys nacionaliniame teisme ir šiam teismui pranešama, kad pradėta šio nario privilegijų ir imunitetų gynimo procedūra, numatyta Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 3 dalyje, šis teismas turi sustabdyti bylos nagrinėjimą ir paprašyti Parlamento kuo greičiau pareikšti savo nuomonę (2),

| C. | kadangi pagal Protokolo 10 straipsnį Europos Parlamento nariai sesijų metu naudojasi – savo valstybės teritorijoje – imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams, ir imunitetu negali naudotis narys, užkluptas darantis nusikaltimą; kadangi tai nekliudo Parlamentui pasinaudoti savo teise atšaukti vieno iš narių imunitetą, |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Protokolo 10 straipsnį Europos Parlamento nariai sesijų metu naudojasi – savo valstybės teritorijoje – imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams, ir imunitetu negali naudotis narys, užkluptas darantis nusikaltimą; kadangi tai nekliudo Parlamentui pasinaudoti savo teise atšaukti vieno iš narių imunitetą,

| D. | kadangi šiuo atveju taikytina Italijos Konstitucijos 68 straipsnio 2 dalis, pagal kurią, netaikant jokių ypatingų formalumų, leidžiama iškelti baudžiamąją bylą parlamento nariui, turint mintyje toje dalyje numatytą nuostatą, kad be parlamento rūmų, kuriems priklauso parlamento narys, leidimo joks parlamento narys ar jo gyvenamoji vieta negali būti apieškomi, taip pat parlamento nario negalima sulaikyti ar kitaip suvaržyti jo asmeninės laisvės arba laikyti įkalintą, išskyrus tuos atvejus, kai reikia vykdyti galutinį apkaltinamąjį nuosprendį, kai Parlamento narys užklumpamas darantis nusikaltimą, už kurį privaloma jį suimti (flagrante delicto atvejis), |
| --- | --- |

D.

kadangi šiuo atveju taikytina Italijos Konstitucijos 68 straipsnio 2 dalis, pagal kurią, netaikant jokių ypatingų formalumų, leidžiama iškelti baudžiamąją bylą parlamento nariui, turint mintyje toje dalyje numatytą nuostatą, kad be parlamento rūmų, kuriems priklauso parlamento narys, leidimo joks parlamento narys ar jo gyvenamoji vieta negali būti apieškomi, taip pat parlamento nario negalima sulaikyti ar kitaip suvaržyti jo asmeninės laisvės arba laikyti įkalintą, išskyrus tuos atvejus, kai reikia vykdyti galutinį apkaltinamąjį nuosprendį, kai Parlamento narys užklumpamas darantis nusikaltimą, už kurį privaloma jį suimti (flagrante delicto atvejis),

| E. | kadangi pagal galiojančias Protokolo nuostatas Europos Parlamentui nesuteikiama priemonių imtis privalomų veiksmų siekiant apginti Aldą Patriciellą, |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal galiojančias Protokolo nuostatas Europos Parlamentui nesuteikiama priemonių imtis privalomų veiksmų siekiant apginti Aldą Patriciellą,

| 1. | nusprendžia neginti Aldo Patriciello imuniteto ir privilegijų; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia neginti Aldo Patriciello imuniteto ir privilegijų;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingoms Italijos Respublikos institucijoms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingoms Italijos Respublikos institucijoms.

---

(1)  Byla Nr. 101/63, Wagner/Fohrmann ir Krier, 1964 m. Rinkinys, 383 puslapis, byla Nr. 149/85, Wybot/Faure ir kiti, 1986 m. Rinkinys, 2391 puslapis ir sujungtos bylos C-200/07 ir C-201/07, Marra prieš De Gregorio ir Clemente, dar nepaskelbtos Rinkinyje.

(2)  Sujungtos bylos C-200/07 ir C-201/07, Marra, 42 ir 43 dalys.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/135 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/135

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisPrašymas ginti Renato Brunettos imunitetą ir privilegijas

P6_TA(2009)0234

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Renato Brunettos imunitetą ir privilegijas (2008/2147(IMM))

2010/C 184 E/29

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Renato Brunettos prašymą ginti jo imunitetą Florencijos apylinkės teisme vykstančiame baudžiamajame procese, pateiktą 2008 m. gegužės 15 d. ir paskelbtą per 2008 m. birželio 4 d. plenarinį posėdį,

atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 9 ir 10 straipsnius ir į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d. ir 2008 m. spalio 21 d. sprendimus (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 3 dalį ir 7 straipsnį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto išvadas (A6–0195/2009),

| 1. | nusprendžia ginti Renato Brunettos imunitetą ir privilegijas; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia ginti Renato Brunettos imunitetą ir privilegijas;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą susijusioms Italijos Respublikos institucijoms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą susijusioms Italijos Respublikos institucijoms.

---

(1)  Byla Nr. 101/63, Wagner/Fohrmann ir Krier, 1964 m. Rinkinys, 383 puslapis, byla Nr. 149/85, Wybot/Faure ir kiti, 1986 m. Rinkinys, 2391 puslapis ir sujungtos bylos C-200/07 ir C-201/07, Marra prieš De Gregorio ir Clemente, dar nepaskelbtos Rinkinyje.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/136 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/136

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisPrašymas konsultuotis dėl Antonio Di Pietro imuniteto ir privilegijų

P6_TA(2009)0235

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo konsultuotis dėl Antonio Di Pietro imuniteto ir privilegijų (2008/2146(IMM))

2010/C 184 E/30

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Italijos Respublikos atsakingų valdžios įstaigų perduotą prašymą konsultuotis dėl Antonio Di Pietro parlamentinio imuniteto, pateiktą 2008 m. gegužės 15 d. ir paskelbtą per 2008 m. birželio 5 d. plenarinį posėdį,

išklausęs Antonio Di Pietro paaiškinimus, pateiktus pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 10 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d. ir 2008 m. spalio 21 d. sprendimus (1),

atsižvelgdamas į Italijos Respublikos Konstitucijos 68 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 1 dalį ir 7 straipsnio 13 dalį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto išvadas (A6–0197/2009),

| 1. | nusprendžia neatšaukti Antonio Di Pietro imuniteto; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia neatšaukti Antonio Di Pietro imuniteto;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingoms Italijos Respublikos institucijoms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingoms Italijos Respublikos institucijoms.

---

(1)  Byla Nr. 101/63, Wagner/Fohrmann ir Krier, 1964 m. Rinkinys, 383 puslapis, byla Nr. 149/85, Wybot/Faure ir kiti, 1986 m. Rinkinys, 2391 puslapis ir sujungtos bylos C-200/07 ir C-201/07, Marra prieš De Gregorio ir Clemente, dar nepaskelbtos Rinkinyje.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/137 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/137

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisPrašymas atšaukti Hanneso Swobodos imunitetą

P6_TA(2009)0236

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Hanneso Swobodos imunitetą (2009/2014(IMM))

2010/C 184 E/31

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Vienos žemės baudžiamųjų bylų teismo 2008 m. gruodžio 5 d. prašymą atšaukti Hanneso Swobodos imunitetą, pateiktą 2009 m. sausio 20 d. ir paskelbtą per 2009 m. vasario 5 d. plenarinį posėdį,

susipažinęs su Hanneso Swobodos paaiškinimais, pateiktais pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 9 ir 10 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d. ir 1986 m. liepos 10 d. sprendimus (1),

atsižvelgdamas į Austrijos Respublikos Federalinės Konstitucijos 57straipsnį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto išvadas (A6–0190/2009),

| 1. | nusprendžia neatšaukti Hanneso Swobodos imuniteto; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia neatšaukti Hanneso Swobodos imuniteto;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto išvadas kompetentingai Austrijos Respublikos institucijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto išvadas kompetentingai Austrijos Respublikos institucijai.

---

(1)  Byla Nr. 101/63, Wagner/Fohrmann ir Krier, 1964 m. Rinkinys, 383 puslapis ir byla Nr. 149/85, Wybot/Faure ir kiti, 1986 m. Rinkinys, 2391 puslapis.

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienis

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/138 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/138

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisEuropos bendrijos ir Pakistano susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų *

P6_TA(2009)0218

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Pakistano Islamo Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo (COM(2008)0081 – C6-0080/2009 – 2008/0036 (CNS))

2010/C 184 E/32

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2008)0081),

atsižvelgdamas į EB sutarties 80 straipsnio 2 dalį ir 300 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdamas į EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6–0080/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį bei 83 straipsnio 7 dalį ir 43 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6–0188/2009),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Pakistano Islamo Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Pakistano Islamo Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/139 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/139

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisEB prisijungimas taikant Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos taisyklę Nr. 61 dėl vienodų komercinių transporto priemonių patvirtinimo ***

P6_TA(2009)0219

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos prisijungimo taikant Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos taisyklę Nr. 61 dėl vienodų komercinių transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į jų išorines iškyšas prieš galinę kabinos plokštę, nuostatų (COM(2008)0675 – 7240/2009 -C6-0119/2009 – 2008/0205(AVC))

2010/C 184 E/33

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2008)0675 – 7240/2009),

atsižvelgdamas į Tarybos pateiktą prašymą duoti pritarimą pagal Tarybos sprendimo 97/836/EB 4 straipsnio 2 dalies antrą įtrauką (C6–0119/2009) (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75 straipsnio 1 dalį ir į 43 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A6–0243/2009),

| 1. | duoda pritarimą pasiūlymui dėl Tarybos sprendimo; |
| --- | --- |

1.

duoda pritarimą pasiūlymui dėl Tarybos sprendimo;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  1997 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (pataisytas 1958 m. susitarimas) (OL L 346, 1997 12 17, p. 78).

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/140 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/140

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisGyvūnų sveikatos reikalavimai, reglamentuojantys arklinių šeimos gyvūnų importą iš trečiųjų šalių ir jų judėjimą (kodifikuota redakcija) *

P6_TA(2009)0220

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, reglamentuojančių arklinių šeimos gyvūnų importą iš trečiųjų šalių ir jų judėjimą (kodifikuota redakcija) (COM(2008)0715 – C6-0479/2008 – 2008/0219(CNS))

2010/C 184 E/34

(Konsultavimosi procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0715),

atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6–0479/2008),

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80 ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6–0248/2009),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgiant į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgiant į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/141 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/141

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisPrekybos tvarka, taikoma tam tikroms iš perdirbtų žemės ūkio produktų pagamintoms prekėms (kodifikuota redakcija) *

P6_TA(2009)0221

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, nustatančio prekybos tvarką, taikomą tam tikroms iš perdirbtų žemės ūkio produktų pagamintoms prekėms (kodifikuota redakcija) (COM(2008)0796 – C6-0018/2009 – 2008/0226(CNS))

2010/C 184 E/35

(Konsultavimosi procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0796),

atsižvelgdamas į EB sutarties 37 ir 133 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6–0018/2009),

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80 ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6–0249/2009),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgiant į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgiant į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/142 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/142

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisSocialinės apsaugos sistemų koordinavimas ***II

P6_TA(2009)0222

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo ir nustatantį jo priedų turinį (14518/1/2008 – C6-0003/2009 – 2006/0008(COD))

2010/C 184 E/36

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (14518/1/2008 – C6-0003/2009),

atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2006)0007) ir (COM(2007)0376) per pirmąjį svarstymą,

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2008)0648),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį,

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A6-0207/2009),

| 1. | pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, 2008 7 9, P6_TA(2008)0349.

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisP6_TC2-COD(2006)0008

Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo ir nustatantį jo priedų turinį

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija antrajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. 988/2009.)

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/143 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/143

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisSocialinės apsaugos sistemų koordinavimas: įgyvendinamasis reglamentas ***II

P6_TA(2009)0223

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įgyvendinimo tvarką (14516/4/2008 – C6-0006/2009 – 2006/0006(COD))

2010/C 184 E/37

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (14516/4/2008 – C6–0006/2009),

atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2006)0016) per pirmąjį svarstymą,

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2008)0647),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį,

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A6–0204/2009),

| 1. | pritaria bendrąjai pozicijai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrąjai pozicijai su pakeitimais;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, 2008 07 09, P6_TA(2008)0348.

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisP6_TC2-COD(2006)0006

Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, nustatantį Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įgyvendinimo tvarką

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija antrajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. 987/2009.)

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/144 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/144

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisEuropos metrologijos mokslinių tyrimų programa ***I

P6_TA(2009)0224

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Europos metrologijos mokslinių tyrimų programoje (COM(2008)0814 – C6-0468/2008 – 2008/0230(COD))

2010/C 184 E/38

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0814),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį, 169 straipsnį ir 172 straipsnio antrą pastraipą, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0468/2008),

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2009 m. balandžio 7 d. laiške prisiimtą įsipareigojimą priimti pasiūlymą su pakeitimais pagal EB sutarties 251 straipsnio 2 dalies antros pastraipos pirmosios įtraukos nuostatas,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A6-0221/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisP6_TC1-COD(2008)0230

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2009/EB dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Europos metrologijos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programoje

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą Nr. 912/2009/EB.)

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/145 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/145

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisMedieną ir medienos produktus rinkai tiekiančių ūkio subjektų įsipareigojimai ***I

P6_TA(2009)0225

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomi medieną ir medienos produktus rinkai tiekiančių ūkio subjektų įsipareigojimai (COM(2008)0644 – C6-0373/2008 – 2008/0198(COD))

2010/C 184 E/39

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0644),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 175 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6–0373/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto bei Tarptautinės prekybos komiteto nuomones (A6–0115/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisP6_TC1-COD(2008)0198

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, kuriuo nustatomi medieną ir medienos produktus rinkai tiekiančių ūkio subjektų įsipareigojimai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 175 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą║,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi

| (1) | Miškai teikia labai įvairią naudą aplinkai, ekonominei bei socialinei sritims, įskaitant medienos ir su mediena nesusijusius miško produktus, ▐aplinkosaugos paslaugas
  ir vietos bendruomenių gyvenamąją aplinką
  . |
| --- | --- |

(1)

Miškai teikia labai įvairią naudą aplinkai, ekonominei bei socialinei sritims, įskaitant medienos ir su mediena nesusijusius miško produktus, ▐aplinkosaugos paslaugas
  ir vietos bendruomenių gyvenamąją aplinką
  .

| (2) | Miškai yra vertingas paveldas, kurį būtina saugoti, išsaugoti ir prireikus atkurti siekiant visų pirma išlaikyti biologinę įvairovę ir ekosistemų funkcijas, apsaugoti klimatą ir užtikrinti vietinių tautų, vietos gyventojų ir bendruomenių, kurioms miškai yra pajamų šaltinis, teises. |
| --- | --- |

(2)

Miškai yra vertingas paveldas, kurį būtina saugoti, išsaugoti ir prireikus atkurti siekiant visų pirma išlaikyti biologinę įvairovę ir ekosistemų funkcijas, apsaugoti klimatą ir užtikrinti vietinių tautų, vietos gyventojų ir bendruomenių, kurioms miškai yra pajamų šaltinis, teises.

| (3) | Miškai – tai ekonominio pobūdžio ištekliai, nes jų auginimas sukuria gerovę ir užimtumą. Be to, miškų auginimas daro teigiamą poveikį klimatui, nes miško produktais galima pakeisti daugiau energijos naudojančius produktus. |
| --- | --- |

(3)

Miškai – tai ekonominio pobūdžio ištekliai, nes jų auginimas sukuria gerovę ir užimtumą. Be to, miškų auginimas daro teigiamą poveikį klimatui, nes miško produktais galima pakeisti daugiau energijos naudojančius produktus.

| (4) | Labai svarbu, ypač klimato apsaugos požiūriu, kad Bendrijos rinkoje veikiantys subrangovai teiktų rinkai tik teisėtai paruoštą medieną, nes tiekiant tokią medieną užtikrinama, kad nesutriktų svarbi miškų, kaip anglies dvideginio sugėrimo priemonių, funkcija. Be to, teisėtai paruoštos medienos naudojimas kaip statybinės medžiagos, pvz., statant medinius namus, ilgalaikėje perspektyvoje padeda nuolatos blokuoti anglies dvideginį. |
| --- | --- |

(4)

Labai svarbu, ypač klimato apsaugos požiūriu, kad Bendrijos rinkoje veikiantys subrangovai teiktų rinkai tik teisėtai paruoštą medieną, nes tiekiant tokią medieną užtikrinama, kad nesutriktų svarbi miškų, kaip anglies dvideginio sugėrimo priemonių, funkcija. Be to, teisėtai paruoštos medienos naudojimas kaip statybinės medžiagos, pvz., statant medinius namus, ilgalaikėje perspektyvoje padeda nuolatos blokuoti anglies dvideginį.

| (5) | Miškų ūkis užtikrina labai didelę dalį socialinės ir ekonominės plėtros besivystančiose šalyse ir yra pagrindinis daugybės žmonių tose šalyse pajamų šaltinis. Taigi svarbu neriboti minėtos plėtros ir pajamų šaltinio, o sutelkti dėmesį į tai, kaip tose šalyse skatinti darnesnę miškų ūkio plėtrą. |
| --- | --- |

(5)

Miškų ūkis užtikrina labai didelę dalį socialinės ir ekonominės plėtros besivystančiose šalyse ir yra pagrindinis daugybės žmonių tose šalyse pajamų šaltinis. Taigi svarbu neriboti minėtos plėtros ir pajamų šaltinio, o sutelkti dėmesį į tai, kaip tose šalyse skatinti darnesnę miškų ūkio plėtrą.

| (6) | Dėl didėjančios medienos ir medienos produktų paklausos visame pasaulyje ir institucinio pobūdžio bei valdymo trūkumų, būdingų kai kurių medieną gaminančių šalių miškų sektoriui, neteisėta medienos ruoša ir su ja susijusi prekyba kelia vis didesnį susirūpinimą. |
| --- | --- |

(6)

Dėl didėjančios medienos ir medienos produktų paklausos visame pasaulyje ir institucinio pobūdžio bei valdymo trūkumų, būdingų kai kurių medieną gaminančių šalių miškų sektoriui, neteisėta medienos ruoša ir su ja susijusi prekyba kelia vis didesnį susirūpinimą.

| (7) | Akivaizdu, kad dažnai pernelyg daug eikvojami gamtiniai miškų ištekliai ir pernelyg didelė medienos bei medienos produktų paklausa ir kad Bendrija turi sumažinti savo poveikį miškų ekosistemoms nepriklausomai nuo poveikio pasireiškimo vietos. |
| --- | --- |

(7)

Akivaizdu, kad dažnai pernelyg daug eikvojami gamtiniai miškų ištekliai ir pernelyg didelė medienos bei medienos produktų paklausa ir kad Bendrija turi sumažinti savo poveikį miškų ekosistemoms nepriklausomai nuo poveikio pasireiškimo vietos.

| (8) | Neteisėta medienos ruoša
  kartu su institucinio pobūdžio ir valdymo trūkumais daugelio medieną gaminančių šalių miškų sektoriuje
  yra plačiai paplitusi problema, kelianti didelį susirūpinimą tarptautiniu mastu.
  Neteisėta medienos ruoša
  kelia didelę grėsmę miškams, nes skatina miškų
  kirtimą ir miškų nykimą
  , dėl
  kurių
  susidaro apie 20 % visų išmetamų CO2 dujų,
  skatina miškų plotų virtimą dykumomis ir stepėmis, didina dirvos eroziją ir stiprina ekstremalių klimato reiškinių ir po jų kylančių potvynių galią
  , kelia grėsmę biologinei įvairovei,
  kenkia vietinių tautų gyvenamajai aplinkai,
  žlugdo darnųjį miškų ūkį ir plėtrą. Be to, tai turi ir socialinį, politinį bei ekonominį poveikį,
  kuris dažnai trukdo daryti pažangą siekiant gero valdymo tikslų, ir kelia pavojų vietos bendruomenėms, kurioms miškai yra pajamų šaltinis, ir vietinių tautų teisėms
  . |
| --- | --- |

(8)

Neteisėta medienos ruoša
  kartu su institucinio pobūdžio ir valdymo trūkumais daugelio medieną gaminančių šalių miškų sektoriuje
  yra plačiai paplitusi problema, kelianti didelį susirūpinimą tarptautiniu mastu.
  Neteisėta medienos ruoša
  kelia didelę grėsmę miškams, nes skatina miškų
  kirtimą ir miškų nykimą
  , dėl
  kurių
  susidaro apie 20 % visų išmetamų CO2 dujų,
  skatina miškų plotų virtimą dykumomis ir stepėmis, didina dirvos eroziją ir stiprina ekstremalių klimato reiškinių ir po jų kylančių potvynių galią
  , kelia grėsmę biologinei įvairovei,
  kenkia vietinių tautų gyvenamajai aplinkai,
  žlugdo darnųjį miškų ūkį ir plėtrą. Be to, tai turi ir socialinį, politinį bei ekonominį poveikį,
  kuris dažnai trukdo daryti pažangą siekiant gero valdymo tikslų, ir kelia pavojų vietos bendruomenėms, kurioms miškai yra pajamų šaltinis, ir vietinių tautų teisėms
  .

| (9) | Šiuo reglamentu siekiama ES sustabdyti prekybą neteisėtai paruošta mediena ir iš tokios medienos pagamintais produktais ir padėti sustabdyti miškų kirtimą ir naikinimą bei su tuo susijusį anglies dvideginio išmetimą ir biologinės įvairovės mažėjimą pasaulio mastu, taip pat skatinant tvarų ekonominį augimą, darnų žmonių vystymąsi ir pagarbą vietinėms tautoms bei gyventojams. Reglamentas turėtų padėti įvykdyti šiuos įsipareigojimus ir pažadus, įtrauktus, be kita ko, į šiuos dokumentus: 1992 m. priimtą Konvenciją dėl biologinės įvairovės (angl. CBD); 1973 m. Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją (CITES); 1983 m., 1994 m. ir 2006 m. sudarytus Tarptautinės tropikų medienos organizacijos susitarimus; 2002 m. Jungtinių Tautų Bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK); 1994 m. Jungtinių Tautų organizacijos konvenciją dėl kovos su dykumėjimu; 1992 m. Rio de Žaneiro deklaraciją dėl aplinkos ir plėtros; 2002 m. rugsėjo 4 d. pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime dėl tvaraus vystymosi priimtą Johanesburgo deklaraciją ir įgyvendinimo planą; JT Tarpvyriausybinės miškų komisijos pasiūlymus dėl veiksmų, patvirtintus 1997 m. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos specialiojoje sesijoje (JTGASS) ir JT Tarpvyriausybinio miškų forumo; 1992 m. Jungtinių Tautų aplinkos ir vystymosi konferencijos (JTAVK) teisiškai neprivalomą autoritetingą Pasaulinio konsensuso dėl visų miško rūšių tvarkymo, apsaugos ir tvaraus vystymo principų išdėstymą; 1992 m. birželio mėn. JTAVK priimtą Darbotvarkę 21; 1997 m. JTGASS rezoliuciją „Darbotvarkės 21 tolesnio įgyvendinimo programa“; 2000 m. tūkstantmečio deklaraciją; 1982 m. Pasaulinę gamtos chartiją; 1972 m. Jungtinių Tautų Konferencijos dėl žmonių aplinkos deklaraciją; 1972 m. Žmonių aplinkos veiksmų planą; Jungtinių Tautų miškų forumo rezoliuciją 4/2; 1979 m. konvenciją dėl Europos laukinės gamtos ir aplinkos; JT 2003 m. konvenciją prieš korupciją (JTKPK). |
| --- | --- |

(9)

Šiuo reglamentu siekiama ES sustabdyti prekybą neteisėtai paruošta mediena ir iš tokios medienos pagamintais produktais ir padėti sustabdyti miškų kirtimą ir naikinimą bei su tuo susijusį anglies dvideginio išmetimą ir biologinės įvairovės mažėjimą pasaulio mastu, taip pat skatinant tvarų ekonominį augimą, darnų žmonių vystymąsi ir pagarbą vietinėms tautoms bei gyventojams. Reglamentas turėtų padėti įvykdyti šiuos įsipareigojimus ir pažadus, įtrauktus, be kita ko, į šiuos dokumentus: 1992 m. priimtą Konvenciją dėl biologinės įvairovės (angl. CBD); 1973 m. Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją (CITES); 1983 m., 1994 m. ir 2006 m. sudarytus Tarptautinės tropikų medienos organizacijos susitarimus; 2002 m. Jungtinių Tautų Bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK); 1994 m. Jungtinių Tautų organizacijos konvenciją dėl kovos su dykumėjimu; 1992 m. Rio de Žaneiro deklaraciją dėl aplinkos ir plėtros; 2002 m. rugsėjo 4 d. pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime dėl tvaraus vystymosi priimtą Johanesburgo deklaraciją ir įgyvendinimo planą; JT Tarpvyriausybinės miškų komisijos pasiūlymus dėl veiksmų, patvirtintus 1997 m. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos specialiojoje sesijoje (JTGASS) ir JT Tarpvyriausybinio miškų forumo; 1992 m. Jungtinių Tautų aplinkos ir vystymosi konferencijos (JTAVK) teisiškai neprivalomą autoritetingą Pasaulinio konsensuso dėl visų miško rūšių tvarkymo, apsaugos ir tvaraus vystymo principų išdėstymą; 1992 m. birželio mėn. JTAVK priimtą Darbotvarkę 21; 1997 m. JTGASS rezoliuciją „Darbotvarkės 21 tolesnio įgyvendinimo programa“; 2000 m. tūkstantmečio deklaraciją; 1982 m. Pasaulinę gamtos chartiją; 1972 m. Jungtinių Tautų Konferencijos dėl žmonių aplinkos deklaraciją; 1972 m. Žmonių aplinkos veiksmų planą; Jungtinių Tautų miškų forumo rezoliuciją 4/2; 1979 m. konvenciją dėl Europos laukinės gamtos ir aplinkos; JT 2003 m. konvenciją prieš korupciją (JTKPK).

| (10) | 2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1600/2002/EB, kuriame išdėstoma šeštoji aplinkosaugos veiksmų programa

   (4)

  , veiklos prioritetu nurodomas galimybių imtis aktyvių priemonių siekiant užkirsti kelią prekybai neteisėtai paruošta mediena ir kovoti su ja tyrimas bei tolesnis aktyvus Bendrijos ir valstybių narių dalyvavimas įgyvendinant visuotines ir regioniniu lygiu priimtas rezoliucijas ir susitarimus klausimais, susijusiais su miškais. |
| --- | --- |

(10)

2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1600/2002/EB, kuriame išdėstoma šeštoji aplinkosaugos veiksmų programa

   (4)

  , veiklos prioritetu nurodomas galimybių imtis aktyvių priemonių siekiant užkirsti kelią prekybai neteisėtai paruošta mediena ir kovoti su ja tyrimas bei tolesnis aktyvus Bendrijos ir valstybių narių dalyvavimas įgyvendinant visuotines ir regioniniu lygiu priimtas rezoliucijas ir susitarimus klausimais, susijusiais su miškais.

| (11) | 2003 m. gegužės 21 d. Komisijos komunikate „Dėl su miškininkyste susijusių teisės aktų įgyvendinimo, miškų išteklių valdymo ir prekyba mediena (FLEGT): pasiūlymas dėl ES veiksmų plano“ pasiūlytas priemonių rinkinys, kuriuo siekiama padėti tarptautiniu mastu spręsti neteisėtos medienos ruošos ir su ja susijusios prekybos problemą,
  taip pat prisidėti siekiant platesnio darnios miškotvarkos tikslo

   (5). |
| --- | --- |

(11)

2003 m. gegužės 21 d. Komisijos komunikate „Dėl su miškininkyste susijusių teisės aktų įgyvendinimo, miškų išteklių valdymo ir prekyba mediena (FLEGT): pasiūlymas dėl ES veiksmų plano“ pasiūlytas priemonių rinkinys, kuriuo siekiama padėti tarptautiniu mastu spręsti neteisėtos medienos ruošos ir su ja susijusios prekybos problemą,
  taip pat prisidėti siekiant platesnio darnios miškotvarkos tikslo

   (5).

| (12) | Taryba ir Europos Parlamentas, pripažindami, kad Bendrija,
  vykdydama tvarios plėtros, darnios miškotvarkos ir skurdo mažinimo, taip pat socialinio teisingumo ir nacionalinio suverenumo programą,
  taip pat turi padėti tarptautiniu mastu spręsti neteisėtos medienos ruošos problemą
  ir remti tvarią teisėtą medienos ruošą
  , palankiai įvertino tą komunikatą. |
| --- | --- |

(12)

Taryba ir Europos Parlamentas, pripažindami, kad Bendrija,
  vykdydama tvarios plėtros, darnios miškotvarkos ir skurdo mažinimo, taip pat socialinio teisingumo ir nacionalinio suverenumo programą,
  taip pat turi padėti tarptautiniu mastu spręsti neteisėtos medienos ruošos problemą
  ir remti tvarią teisėtą medienos ruošą
  , palankiai įvertino tą komunikatą.

| (13) | Atsižvelgdama į komunikato tikslą, t. y. užtikrinti, kad į Bendriją patektų tik pagal šalies gamintojos nacionalinius teisės aktus pagaminti medienos produktai, Bendrija derėjosi su medieną gaminančiomis šalimis (šalimis partnerėmis) dėl savanoriškų partnerystės susitarimų (SPS), kuriais tos šalys teisiškai įpareigojamos įgyvendinti licencijavimo schemą ir reglamentuoti SPS nurodytos medienos ir medienos produktų prekybą. |
| --- | --- |

(13)

Atsižvelgdama į komunikato tikslą, t. y. užtikrinti, kad į Bendriją patektų tik pagal šalies gamintojos nacionalinius teisės aktus pagaminti medienos produktai, Bendrija derėjosi su medieną gaminančiomis šalimis (šalimis partnerėmis) dėl savanoriškų partnerystės susitarimų (SPS), kuriais tos šalys teisiškai įpareigojamos įgyvendinti licencijavimo schemą ir reglamentuoti SPS nurodytos medienos ir medienos produktų prekybą.

| (14) | Vesdama dvišales derybas su daugiausia medienos naudojančiomis šalimis, būtent JAV, Kinija, Rusija ir Japonija, Bendrija taip pat turėtų siekti aptarti nelegalios medienos ruošos problemą, suderinti atitinkamus įpareigojimus, taikomus ūkio subjektams jų prekybos mediena rinkose, ir sukurti nepriklausomą ir visuotinę perspėjimo sistemą bei neteisėtos medienos ruošos registrą, kurį, pvz., sudarytų Interpolas ir atitinkamas JT organas, naudodamiesi naujausiomis palydovinio stebėjimo technologijomis. |
| --- | --- |

(14)

Vesdama dvišales derybas su daugiausia medienos naudojančiomis šalimis, būtent JAV, Kinija, Rusija ir Japonija, Bendrija taip pat turėtų siekti aptarti nelegalios medienos ruošos problemą, suderinti atitinkamus įpareigojimus, taikomus ūkio subjektams jų prekybos mediena rinkose, ir sukurti nepriklausomą ir visuotinę perspėjimo sistemą bei neteisėtos medienos ruošos registrą, kurį, pvz., sudarytų Interpolas ir atitinkamas JT organas, naudodamiesi naujausiomis palydovinio stebėjimo technologijomis.

| (15) | Šalių, kuriose yra tarptautinės ekologinės svarbos miškų, ūkio subjektams turėtų būti taikomi ypatingi įpareigojimai tvariai naudoti medieną. |
| --- | --- |

(15)

Šalių, kuriose yra tarptautinės ekologinės svarbos miškų, ūkio subjektams turėtų būti taikomi ypatingi įpareigojimai tvariai naudoti medieną.

| (16) | Atsižvelgiant į problemos mastą bei jos sprendimo skubumą, būtina aktyviai remti kovą su neteisėta medienos ruoša ir su ja susijusia prekyba,
  sumažinti Bendrijos poveikį miškų ekosistemoms
  , papildyti ir sustiprinti SPS iniciatyvą bei pagerinti sąveiką tarp
  skurdo mažinimo
  , miškų išsaugojimo politikos ir politikos, kuria siekiama užtikrinti aukšto lygio aplinkos apsaugą, įskaitant kovos su klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimu politiką. |
| --- | --- |

(16)

Atsižvelgiant į problemos mastą bei jos sprendimo skubumą, būtina aktyviai remti kovą su neteisėta medienos ruoša ir su ja susijusia prekyba,
  sumažinti Bendrijos poveikį miškų ekosistemoms
  , papildyti ir sustiprinti SPS iniciatyvą bei pagerinti sąveiką tarp
  skurdo mažinimo
  , miškų išsaugojimo politikos ir politikos, kuria siekiama užtikrinti aukšto lygio aplinkos apsaugą, įskaitant kovos su klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimu politiką.

| (17) | Pagal prevencijos principą visi tiekimo grandinės dalyviai turėtų dalytis atsakomybe neleisti kilti pavojui, kad neteisėtai paruošta mediena ir jos produktai patektų į rinką. |
| --- | --- |

(17)

Pagal prevencijos principą visi tiekimo grandinės dalyviai turėtų dalytis atsakomybe neleisti kilti pavojui, kad neteisėtai paruošta mediena ir jos produktai patektų į rinką.

| (18) | Reikėtų atsižvelgti į šalių, su Bendrija sudariusių FLEGT SPS, pastangas ir šiuose susitarimuose nustatytus principus, ypač į teisėtai paruoštos medienos apibrėžimą. Be to, būtina atsižvelgti į tai, kad pagal FLEGT licencijavimo schemą į Bendriją eksportuojama tik pagal atitinkamus nacionalinius teisės aktus ruošiama mediena ir medienos produktai. Todėl turėtų būti laikoma, kad 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2173/2005 dėl FLEGT licencijavimo schemos medienos importui į Europos bendriją sukūrimo (6) II ir III prieduose išvardyti medienos produktai, kurių kilmės šalys – to reglamento ║I priede išvardytos šalys, yra ruošiami teisėtai, su sąlyga, kad jie atitinka tą reglamentą ir jo įgyvendinimo nuostatas.
  SPS nustatyti principai, ypač susiję su „teisėtai paruoštos medienos“ apibrėžtimi, turi apimti ir garantuoti darnią miškotvarką, biologinės įvairovės palaikymą, vietos bendruomenių, kurios priklausomos nuo miškų, apsaugą ir jų teisių užtikrinimą, vietinių tautų apsaugą ir jų teisių užtikrinimą. |
| --- | --- |

(18)

Reikėtų atsižvelgti į šalių, su Bendrija sudariusių FLEGT SPS, pastangas ir šiuose susitarimuose nustatytus principus, ypač į teisėtai paruoštos medienos apibrėžimą. Be to, būtina atsižvelgti į tai, kad pagal FLEGT licencijavimo schemą į Bendriją eksportuojama tik pagal atitinkamus nacionalinius teisės aktus ruošiama mediena ir medienos produktai. Todėl turėtų būti laikoma, kad 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2173/2005 dėl FLEGT licencijavimo schemos medienos importui į Europos bendriją sukūrimo (6) II ir III prieduose išvardyti medienos produktai, kurių kilmės šalys – to reglamento ║I priede išvardytos šalys, yra ruošiami teisėtai, su sąlyga, kad jie atitinka tą reglamentą ir jo įgyvendinimo nuostatas.
  SPS nustatyti principai, ypač susiję su „teisėtai paruoštos medienos“ apibrėžtimi, turi apimti ir garantuoti darnią miškotvarką, biologinės įvairovės palaikymą, vietos bendruomenių, kurios priklausomos nuo miškų, apsaugą ir jų teisių užtikrinimą, vietinių tautų apsaugą ir jų teisių užtikrinimą.

| (19) | Taip pat derėtų atsižvelgti į tai, kad Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijoje (CITES) reikalaujama, kad ją pasirašiusios šalys CITES eksporto leidimą suteiktų tik kai CITES išvardytų rūšių produktai paruošti, inter alia, pagal eksportuojančios šalies teisės aktus. Todėl turėtų būti laikoma, kad 1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (7) A, B ir C prieduose išvardytų rūšių medienos produktai yra paruošti teisėtai, jeigu jie atitinka tą reglamentą ir jo įgyvendinimo nuostatas. |
| --- | --- |

(19)

Taip pat derėtų atsižvelgti į tai, kad Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijoje (CITES) reikalaujama, kad ją pasirašiusios šalys CITES eksporto leidimą suteiktų tik kai CITES išvardytų rūšių produktai paruošti, inter alia, pagal eksportuojančios šalies teisės aktus. Todėl turėtų būti laikoma, kad 1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (7) A, B ir C prieduose išvardytų rūšių medienos produktai yra paruošti teisėtai, jeigu jie atitinka tą reglamentą ir jo įgyvendinimo nuostatas.

| (20) | Atsižvelgiant į neteisėtos medienos ruošos problemos sudėtingumą, susijusį su ją lemiančiais veiksniais ir poveikiu, ir siekiant atgrasinti ūkio subjektus vykdyti neteisėtą veiklą, reikėtų numatyti priemones, reguliuojančias ūkio subjektų veiklą.
  Reikalavimų ir pareigų didinimas bei teisinių priemonių, skirtų bausti ūkio subjektams, kurie turi nelegalią medieną ir medienos produktus ir pateikia tokią medieną ir medienos produktus į Bendrijos rinką ar tiekia Bendrijos rinkai, stiprinimas – tai viena veiksmingiausių priemonių siekiant atgrasinti ūkio subjektus nuo prekybos su nelegaliais tiekėjais. |
| --- | --- |

(20)

Atsižvelgiant į neteisėtos medienos ruošos problemos sudėtingumą, susijusį su ją lemiančiais veiksniais ir poveikiu, ir siekiant atgrasinti ūkio subjektus vykdyti neteisėtą veiklą, reikėtų numatyti priemones, reguliuojančias ūkio subjektų veiklą.
  Reikalavimų ir pareigų didinimas bei teisinių priemonių, skirtų bausti ūkio subjektams, kurie turi nelegalią medieną ir medienos produktus ir pateikia tokią medieną ir medienos produktus į Bendrijos rinką ar tiekia Bendrijos rinkai, stiprinimas – tai viena veiksmingiausių priemonių siekiant atgrasinti ūkio subjektus nuo prekybos su nelegaliais tiekėjais.

| (21) | Kadangi nėra tarptautiniu mastu sutarto apibrėžimo,
  visų pirma
  šalies, kurioje paruošta mediena, teisės
  aktais
  turėtų būti remiamasi apibrėžiant tai, kas laikytina neteisėta medienos ruoša.
  Taikant teisėtumo standartus reikėtų atsižvelgti į tolesnį svarstymą tarptautinių standartų, be kita ko, Afrikos medienos organizacijos standartų; Tarptautinės atogrąžų medienos organizacijos tarptautinių standartų; Monrealio proceso temperatūros ir šiaurės miškų išsaugojimo bei darnaus miškų valdymo kriterijų ir rodiklių; ir visos Europos miškų proceso dėl darnios miškotvarkos kriterijų ir rodiklių, svarstymą. Tokių teisėtumo standartų taikymas turėtų padėti įgyvendinti tarptautinius įsipareigojimus, principus ir rekomendacijas, įskaitant susijusias su klimato kaitos mažinimu, biologinės įvairovės mažėjimo stabdymu, skurdo mažinimu, dykumėjimo mažinimu ir vietinių tautų bei nuo miškų priklausomų bendruomenių teisių apsauga ir rėmimu. Medieną ruošianti šalis turėtų užtikrinti visos medienos ruošos inventorizaciją, įskaitant išsamią informaciją apie medžių rūšis ir maksimalų medienos gamybos mastą. |
| --- | --- |

(21)

Kadangi nėra tarptautiniu mastu sutarto apibrėžimo,
  visų pirma
  šalies, kurioje paruošta mediena, teisės
  aktais
  turėtų būti remiamasi apibrėžiant tai, kas laikytina neteisėta medienos ruoša.
  Taikant teisėtumo standartus reikėtų atsižvelgti į tolesnį svarstymą tarptautinių standartų, be kita ko, Afrikos medienos organizacijos standartų; Tarptautinės atogrąžų medienos organizacijos tarptautinių standartų; Monrealio proceso temperatūros ir šiaurės miškų išsaugojimo bei darnaus miškų valdymo kriterijų ir rodiklių; ir visos Europos miškų proceso dėl darnios miškotvarkos kriterijų ir rodiklių, svarstymą. Tokių teisėtumo standartų taikymas turėtų padėti įgyvendinti tarptautinius įsipareigojimus, principus ir rekomendacijas, įskaitant susijusias su klimato kaitos mažinimu, biologinės įvairovės mažėjimo stabdymu, skurdo mažinimu, dykumėjimo mažinimu ir vietinių tautų bei nuo miškų priklausomų bendruomenių teisių apsauga ir rėmimu. Medieną ruošianti šalis turėtų užtikrinti visos medienos ruošos inventorizaciją, įskaitant išsamią informaciją apie medžių rūšis ir maksimalų medienos gamybos mastą.

| (22) | Daugelis medienos produktų yra daug kartų apdorojami prieš tai ir po to, kai jie pirmą kartą pateikiami rinkai. Siekiant užtikrinti, kad nebūtų užkraunama perteklinė administracinė našta,
  reikalavimai, kuriais siekiama įvesti visą priemonių ir procedūrų sistemą (deramo patikrinimo sistemą) siekiant sumažinti neteisėtai paruoštos medienos ir medienos produktų tiekimo rinkai pavojų,
  turėtų būti taikomi ne visiems platinimo grandinėje veikiantiems ūkio subjektams, o tik tiems iš jų, kurie medieną ir medienos produktus rinkai pateikia pirmą kartą.
  Vis dėlto visi tiekimo grandinės ūkio subjektai turėtų būti įpareigoti paisyti svarbiausio draudimo sudaryti galimybę gauti rinkoje neteisėtai įsigytos medienos arba medienos produktų, ir šiuo tikslu jie privalo imtis tinkamų atsargumo priemonių
  . |
| --- | --- |

(22)

Daugelis medienos produktų yra daug kartų apdorojami prieš tai ir po to, kai jie pirmą kartą pateikiami rinkai. Siekiant užtikrinti, kad nebūtų užkraunama perteklinė administracinė našta,
  reikalavimai, kuriais siekiama įvesti visą priemonių ir procedūrų sistemą (deramo patikrinimo sistemą) siekiant sumažinti neteisėtai paruoštos medienos ir medienos produktų tiekimo rinkai pavojų,
  turėtų būti taikomi ne visiems platinimo grandinėje veikiantiems ūkio subjektams, o tik tiems iš jų, kurie medieną ir medienos produktus rinkai pateikia pirmą kartą.
  Vis dėlto visi tiekimo grandinės ūkio subjektai turėtų būti įpareigoti paisyti svarbiausio draudimo sudaryti galimybę gauti rinkoje neteisėtai įsigytos medienos arba medienos produktų, ir šiuo tikslu jie privalo imtis tinkamų atsargumo priemonių
  .

| (23) | Visi Bendrijos rinkoje veikiantys medienos ir medienos produktų platinimo grandinės ūkio subjektai (prekiautojai ir gamintojai) ant siūlomų produktų turėtų aiškiai nurodyti šaltinį arba tiekėją, iš kurio gauta mediena.


  ▐ |
| --- | --- |

(23)

Visi Bendrijos rinkoje veikiantys medienos ir medienos produktų platinimo grandinės ūkio subjektai (prekiautojai ir gamintojai) ant siūlomų produktų turėtų aiškiai nurodyti šaltinį arba tiekėją, iš kurio gauta mediena.

▐

| (24) | Medieną ir medienos produktus Bendrijos rinkai pirmą kartą tiekiantys ūkio subjektai, siekiantys sumažinti neteisėtai paruoštos medienos ir medienos produktų tiekimo pavojų, taikydami ║deramo patikrinimo sistemą ║ turėtų atlikti deramą patikrinimą. |
| --- | --- |

(24)

Medieną ir medienos produktus Bendrijos rinkai pirmą kartą tiekiantys ūkio subjektai, siekiantys sumažinti neteisėtai paruoštos medienos ir medienos produktų tiekimo pavojų, taikydami ║deramo patikrinimo sistemą ║ turėtų atlikti deramą patikrinimą.

| (25) | Deramo patikrinimo sistema turėtų suteikti galimybę sužinoti apie Bendrijos rinkoje tiekiamų medienos ir medienos produktų šaltinius bei tiekėjus ir gauti informaciją, susijusią su taikomų teisės aktų reikalavimų vykdymu. |
| --- | --- |

(25)

Deramo patikrinimo sistema turėtų suteikti galimybę sužinoti apie Bendrijos rinkoje tiekiamų medienos ir medienos produktų šaltinius bei tiekėjus ir gauti informaciją, susijusią su taikomų teisės aktų reikalavimų vykdymu.

| (26) | Komisija ir valstybės narės, įgyvendindamos šį reglamentą, turėtų itin atsižvelgti į ypatingą mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) pažeidžiamumą ir ribotus išteklius. Itin svarbu neapkrauti MVĮ sudėtingomis taisyklėmis, kurios trukdytų jų plėtrai. Taigi Komisija, kiek įmanoma, remdamasi būsimajame Smulkaus verslo akte nustatytomis priemonėmis ir principais, turėtų parengti supaprastintas sistemas dėl MVĮ įpareigojimų pagal šį reglamentą, nekeliant pavojaus jo tikslui ir paskirčiai, ir pasiūlyti MVĮ pagrįstas alternatyvas, leidžiančias joms veikti laikantis Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

(26)

Komisija ir valstybės narės, įgyvendindamos šį reglamentą, turėtų itin atsižvelgti į ypatingą mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) pažeidžiamumą ir ribotus išteklius. Itin svarbu neapkrauti MVĮ sudėtingomis taisyklėmis, kurios trukdytų jų plėtrai. Taigi Komisija, kiek įmanoma, remdamasi būsimajame Smulkaus verslo akte nustatytomis priemonėmis ir principais, turėtų parengti supaprastintas sistemas dėl MVĮ įpareigojimų pagal šį reglamentą, nekeliant pavojaus jo tikslui ir paskirčiai, ir pasiūlyti MVĮ pagrįstas alternatyvas, leidžiančias joms veikti laikantis Bendrijos teisės aktų.

| (27) | ▐Siekiant palengvinti šio reglamento įgyvendinamą ir prisidėti prie gerosios patirties plėtojimo, tikslinga pripažinti organizacijas, nustačiusias
  tinkamus ir veiksmingus
  deramo patikrinimo sistemų įgyvendinimo reikalavimus. Tokių pripažintų organizacijų sąrašas turėtų būti paskelbtas viešai. |
| --- | --- |

(27)

▐Siekiant palengvinti šio reglamento įgyvendinamą ir prisidėti prie gerosios patirties plėtojimo, tikslinga pripažinti organizacijas, nustačiusias
  tinkamus ir veiksmingus
  deramo patikrinimo sistemų įgyvendinimo reikalavimus. Tokių pripažintų organizacijų sąrašas turėtų būti paskelbtas viešai.

| (28) | Tuo pačiu tikslu Europos Sąjunga turėtų skatinti minėtąsias organizacijas bendradarbiauti su aplinkos apsaugos ir žmogaus teisių organizacijomis tam, kad būtų remiamos deramo patikrinimo sistemos ir jų stebėsena. |
| --- | --- |

(28)

Tuo pačiu tikslu Europos Sąjunga turėtų skatinti minėtąsias organizacijas bendradarbiauti su aplinkos apsaugos ir žmogaus teisių organizacijomis tam, kad būtų remiamos deramo patikrinimo sistemos ir jų stebėsena.

| (29) | Kompetentingos institucijos turėtų stebėti, ar ūkio subjektai laikosi įsipareigojimų, išdėstytų šiame reglamente. Šiuo tikslu kompetentingos institucijos turėtų atlikti oficialią kontrolę, įskaitant muitinės patikras,
  ir reikalauti, kad ūkio subjektai prireikus imtųsi taisomųjų priemonių. |
| --- | --- |

(29)

Kompetentingos institucijos turėtų stebėti, ar ūkio subjektai laikosi įsipareigojimų, išdėstytų šiame reglamente. Šiuo tikslu kompetentingos institucijos turėtų atlikti oficialią kontrolę, įskaitant muitinės patikras,
  ir reikalauti, kad ūkio subjektai prireikus imtųsi taisomųjų priemonių.

| (30) | Kompetentingos institucijos turėtų saugoti kontrolės įrašus ir jų santraukas viešai skelbti pagal 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką (8). |
| --- | --- |

(30)

Kompetentingos institucijos turėtų saugoti kontrolės įrašus ir jų santraukas viešai skelbti pagal 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką (8).

| (31) | Atsižvelgiant į tai, kad neteisėta medienos ruoša ir su ja susijusi prekyba vykdoma tarptautiniu lygmeniu, kompetentingos institucijos turėtų bendradarbiauti tarpusavyje
  , su aplinkos apsaugos organizacijomis, žmogaus teisių organizacijomis ir
  trečiųjų šalių administracinėmis institucijomis ir (arba) Komisija. |
| --- | --- |

(31)

Atsižvelgiant į tai, kad neteisėta medienos ruoša ir su ja susijusi prekyba vykdoma tarptautiniu lygmeniu, kompetentingos institucijos turėtų bendradarbiauti tarpusavyje
  , su aplinkos apsaugos organizacijomis, žmogaus teisių organizacijomis ir
  trečiųjų šalių administracinėmis institucijomis ir (arba) Komisija.

| (32) | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad už šio reglamento pažeidimus būtų taikomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios sankcijos. |
| --- | --- |

(32)

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad už šio reglamento pažeidimus būtų taikomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios sankcijos.

| (33) | Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti tvirtinamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (9). |
| --- | --- |

(33)

Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti tvirtinamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (9).

| (34) | Pirmiausia Komisijai turėtų būti suteikta teisė priimti išsamias deramo patikrinimo sistemos taikymo taisykles, visų pirma neteisėtai paruoštos medienos ir medienos produktų tiekimo rinkai rizikos vertinimo kriterijus, nustatyti stebėsenos organizacijų parengtų deramo patikrinimo sistemų pripažinimo kriterijus ir patikslinti medienos ir medienos produktų, kuriems taikomas šis reglamentas, sąrašą, kai tokia būtinybė iškyla dėl medienos ar medienos produktų techninių charakteristikų, galutinio naudojimo ar gamybos procesų. Kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas jį papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti tvirtinamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.
  ▐ |
| --- | --- |

(34)

Pirmiausia Komisijai turėtų būti suteikta teisė priimti išsamias deramo patikrinimo sistemos taikymo taisykles, visų pirma neteisėtai paruoštos medienos ir medienos produktų tiekimo rinkai rizikos vertinimo kriterijus, nustatyti stebėsenos organizacijų parengtų deramo patikrinimo sistemų pripažinimo kriterijus ir patikslinti medienos ir medienos produktų, kuriems taikomas šis reglamentas, sąrašą, kai tokia būtinybė iškyla dėl medienos ar medienos produktų techninių charakteristikų, galutinio naudojimo ar gamybos procesų. Kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas jį papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti tvirtinamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

▐

| (35) | Darnaus miškų ūkio plėtra – nuolatinis procesas, todėl šis reglamentas turėtų būti reguliariai vertinamas, atnaujinamas ir keičiamas atsižvelgiant į naujausių mokslinių tyrimų rezultatus. Todėl Komisija turėtų reguliariai analizuoti naujausius turimus mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos rezultatus ir šios analizės išvadas bei siūlomus pakeitimus pateikti ataskaitoje Europos Parlamentui. |
| --- | --- |

(35)

Darnaus miškų ūkio plėtra – nuolatinis procesas, todėl šis reglamentas turėtų būti reguliariai vertinamas, atnaujinamas ir keičiamas atsižvelgiant į naujausių mokslinių tyrimų rezultatus. Todėl Komisija turėtų reguliariai analizuoti naujausius turimus mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos rezultatus ir šios analizės išvadas bei siūlomus pakeitimus pateikti ataskaitoje Europos Parlamentui.

| (36) | Siekiant užtikrinti sklandų miško produktų vidaus rinkos veikimą, Komisija turėtų nuolat nagrinėti šio reglamento poveikį. Ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į tai, kokį poveikį reglamentas daro Bendrijos rinkoje veikiančioms mažoms ir vidutinėms įmonėms. Todėl Komisija greta poveikio darniai miškotvarkai turėtų atitinkamai ir reguliariai atlikti reglamento poveikio vidaus rinkoje tyrimą ir poveikio analizę, skirdama ypatingą dėmesį mažoms ir vidutinėms įmonėms. Vėliau Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui savo analizės, išvadų ir siūlomų priemonių ataskaitą. |
| --- | --- |

(36)

Siekiant užtikrinti sklandų miško produktų vidaus rinkos veikimą, Komisija turėtų nuolat nagrinėti šio reglamento poveikį. Ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į tai, kokį poveikį reglamentas daro Bendrijos rinkoje veikiančioms mažoms ir vidutinėms įmonėms. Todėl Komisija greta poveikio darniai miškotvarkai turėtų atitinkamai ir reguliariai atlikti reglamento poveikio vidaus rinkoje tyrimą ir poveikio analizę, skirdama ypatingą dėmesį mažoms ir vidutinėms įmonėms. Vėliau Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui savo analizės, išvadų ir siūlomų priemonių ataskaitą.

| (37) | Kadangi šio reglamento tikslų, t. y. papildyti ir sustiprinti esamą politikos sistemą ir padėti kovoti su neteisėta medienos ruoša ir su ja susijusia prekyba, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir kadangi dėl jo masto to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame pačiame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiame reglamente neviršijama to, kas būtina šiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(37)

Kadangi šio reglamento tikslų, t. y. papildyti ir sustiprinti esamą politikos sistemą ir padėti kovoti su neteisėta medienos ruoša ir su ja susijusia prekyba, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir kadangi dėl jo masto to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame pačiame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiame reglamente neviršijama to, kas būtina šiems tikslams pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas
  ir tikslas

Šiuo reglamentu nustatomi ūkio subjektų, pateikiančių medieną ir medienos produktus į rinką arba
  tiekiančių juos rinkai
  , įsipareigojimai.

Ūkio subjektai užtikrina, kad rinkai būtų tiekiama tik teisėtai paruošta mediena ir medienos produktai.

Ūkio subjektai, kurie pateikia medieną ir medienos produktus į rinką, taiko deramo patikrinimo sistemą.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžtys:

║a)   „mediena ir medienos produktai“– priede nurodyti mediena ir medienos produktai
  be išimčių
  ;

b)
     
  „tiekimas rinkai“
  –

c)   „pateikimas į rinką“– medienos ir medienos produktų tiekimas Bendrijos rinkai pirmą kartą;
  vėlesnis medienos perdirbimas ir platinimas nelaikomi pateikimu į rinką;

d)   „ūkio subjektas“– fizinis ar juridinis asmuo, pateikiantis medieną ar medienos produktus
  į rinką arba tiekiantis juos rinkai
  ;

e)   „teisėtai paruošta“– paruošta pagal taikomus ruošos šalies teisės aktus;

f)
     
  „rizika“
  –

g)   „rizikos valdymas“–
  sistemingas rizikos nustatymas ir visumos
  priemonių ir procedūrų
  įgyvendinimas
  ,
  siekiant
  kuo labiau sumažinti neteisėtai paruoštos medienos ir medienos produktų pateikimo į rinką pavojų;

h)   „taikomi teisės aktai“–
  nacionaliniai, regioniniai ar tarptautiniai
  teisės aktai,
  ypač susiję su biologinės įvairovės išsaugojimu, miškotvarka, išteklių naudojimo teisėmis ir nepalankaus poveikio aplinkai mažinimu; be to, juose turėtų būti atsižvelgiama į turto valdymo teisę, vietinių tautų teises, darbo ir bendruomenės gerovės teisės aktus, mokesčius, importo arba eksporto muitus, atskaitymus žemės savininkams arba mokesčius, susijusius su medienos ruoša, transportavimu ir prekyba;

i)
     
  „darni miškotvarka“
  –

j)   „medienos ruošos šalis“– šalis, kurioje paruošta mediena ar medienos produktuose naudota mediena;

k)   „stebėsenos organizacija“– juridinis asmuo arba naryste pagrįsta asociacija ▐, turinti juridinio asmens teises ir pakankamai patirties, kad galėtų
  stebėti, ar ūkio subjektai, patvirtinti kaip taikantys deramo patikrinimo sistemas, taiko tokias sistemas, ir užtikrinti jų taikymą,
  kuri yra teisiškai nepriklausoma nuo ūkio subjektų, kuriuos ji patvirtina
  ;

l)
     
  „atsekamumas“
  –

3 straipsnis

Ūkio subjektų įsipareigojimai

1.   Ūkio subjektai
  užtikrina, kad jie pateikia į rinką arba tiekia rinkai tik teisėtai paruoštą medieną ir medienos produktus.

2.   Ūkio subjektai,
  kurie pateikia medieną ir medienos produktus į rinką,
  nustato deramo patikrinimo sistemą, į kurią įtraukti 4 straipsnyje nurodyti elementai, arba taiko 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos pripažintos stebėsenos organizacijos deramo patikrinimo sistemą.

Esama nacionalinė teisėkūros priežiūra ir bet kokia savanoriška priežiūros mechanizmo grandinė, atitinkanti šio reglamento reikalavimus, gali būti naudojama kaip deramo patikrinimo sistemos pagrindas.

3.
     
  Ūkio subjektai, tiekiantys medieną ir medienos produktus rinkai per tiekimo grandinę, turi turėti galimybę:

| i) | nustatyti ūkio subjektą, kuris tiekia medieną ir medienos produktus bei ūkio subjektą, kuriam tiekiama mediena ir medienos produktai; |
| --- | --- |

i)

nustatyti ūkio subjektą, kuris tiekia medieną ir medienos produktus bei ūkio subjektą, kuriam tiekiama mediena ir medienos produktai;

| ii) | gavę prašymą, pateikti informaciją apie rūšių pavadinimus, medienos ruošos šalį ar šalis ir, kai įmanoma, kilmės koncesiją; |
| --- | --- |

ii)

gavę prašymą, pateikti informaciją apie rūšių pavadinimus, medienos ruošos šalį ar šalis ir, kai įmanoma, kilmės koncesiją;

| iii) | prireikus patikrinti, ar ūkio subjektas, kuris pirmą kartą pateikė medieną ir medienos produktus į rinką, įvykdė šiame reglamente nurodytus įpareigojimus. |
| --- | --- |

iii)

prireikus patikrinti, ar ūkio subjektas, kuris pirmą kartą pateikė medieną ir medienos produktus į rinką, įvykdė šiame reglamente nurodytus įpareigojimus.

4.   Šiame reglamente laikoma, kad Tarybos reglamento (EB) Nr. 2173/2005 II ir III prieduose išvardyti medienos produktai, kurių kilmės šalys – to reglamento ║ I priede išvardytos šalys ir kurie atitinka reglamentą ir jo įgyvendinimo nuostatas, yra paruošti teisėtai.

5.   Laikoma, kad Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97 A, B ir C prieduose išvardytų rūšių medienos produktai, kurie atitinka tą reglamentą ir jo įgyvendinimo nuostatas, yra paruošti teisėtai.

4 straipsnis

Deramo patikrinimo sistemos

1.   3 straipsnio 2 dalyje minima deramo patikrinimo sistema:

| a) | taikydami atsekamumo sistemą ir stebėsenos organizacijos trečiajai šaliai suteikiamą patvirtinimą, užtikrina, kad į rinką būtų pateikiama tik teisėtai paruošta mediena ir medienos produktai; |
| --- | --- |

a)

taikydami atsekamumo sistemą ir stebėsenos organizacijos trečiajai šaliai suteikiamą patvirtinimą, užtikrina, kad į rinką būtų pateikiama tik teisėtai paruošta mediena ir medienos produktai;

| b) | apima priemones, skirtas nustatyti:








  i) | kilmės šaliai, kilmės miškui ir prireikus miško ruošos koncesijai; |
| --- | --- | --- |

b)

apima priemones, skirtas nustatyti:

i)

kilmės šaliai, kilmės miškui ir prireikus miško ruošos koncesijai;

| ii) | rūšies pavadinimui, įskaitant mokslinį pavadinimą; |
| --- | --- |

ii)

rūšies pavadinimui, įskaitant mokslinį pavadinimą;

| iii) | vertei; |
| --- | --- |

iii)

vertei;

| iv) | tūriui ir (arba) svoriui; |
| --- | --- |

iv)

tūriui ir (arba) svoriui;

| ║v) | ar mediena bei medienos produktuose naudota mediena paruošta teisėtai; |
| --- | --- |

║v)

ar mediena bei medienos produktuose naudota mediena paruošta teisėtai;

| vi) | medieną ir medienos produktus tiekusių ūkio subjektų pavadinimui ir adresui; |
| --- | --- |

vi)

medieną ir medienos produktus tiekusių ūkio subjektų pavadinimui ir adresui;

| vii) | fiziniam ar juridiniam asmeniui, atsakingam už medienos ruošą; |
| --- | --- |

vii)

fiziniam ar juridiniam asmeniui, atsakingam už medienos ruošą;

| viii) | ūkio subjektui, kuriam tiekiama mediena ir medienos produktai. |
| --- | --- |

viii)

ūkio subjektui, kuriam tiekiama mediena ir medienos produktai.

| c) | apima rizikos valdymo procedūrą,
  kurią sudaro šie elementai:










  i) | metodiškas rizikos nustatymas, be kita ko, renkant duomenis ir informaciją ir naudojantis tarptautiniais, Bendrijos arba nacionaliniais šaltiniais; |
| --- | --- | --- |

c)

apima rizikos valdymo procedūrą,
  kurią sudaro šie elementai:

i)

metodiškas rizikos nustatymas, be kita ko, renkant duomenis ir informaciją ir naudojantis tarptautiniais, Bendrijos arba nacionaliniais šaltiniais;

| ii) | visų priemonių, kurios būtinos siekiant apriboti rizikos tikimybę, įgyvendinimas; |
| --- | --- |

ii)

visų priemonių, kurios būtinos siekiant apriboti rizikos tikimybę, įgyvendinimas;

| iii) | procedūrų, kurios reguliariai taikomos siekiant patikrinti, ar i ir ii punktuose nurodytos priemonės veiksmingos, ir prireikus jas peržiūrėti, nustatymas; |
| --- | --- |

iii)

procedūrų, kurios reguliariai taikomos siekiant patikrinti, ar i ir ii punktuose nurodytos priemonės veiksmingos, ir prireikus jas peržiūrėti, nustatymas;

| iv) | įrašai, iš kurių galima spręsti, kad veiksmingai taikomos i–iii punktuose nustatytos priemonės. |
| --- | --- |

iv)

įrašai, iš kurių galima spręsti, kad veiksmingai taikomos i–iii punktuose nustatytos priemonės.

| d) | numatyti auditą, kurio tikslas – užtikrinti veiksmingą deramo patikrinimo sistemos taikymą. |
| --- | --- |

d)

numatyti auditą, kurio tikslas – užtikrinti veiksmingą deramo patikrinimo sistemos taikymą.

2.   Komisija,
  siekdama užtikrinti, kad taisyklės būtų aiškinamos vienodai ir ūkio subjektai veiksmingai jų laikytųsi, patvirtina šio straipsnio įgyvendinimo priemones. Visų pirma Komisija nustato kriterijus, pagal kuriuos būtų vertinama, ar esama neteisėtai paruoštos medienos ir medienos produktų pateikimo į Bendrijos rinką rizikos. Nustatydama tokius kriterijus, Komisija ypač atsižvelgia į specialiąją MVĮ padėtį ir pajėgumus ir, kai įmanoma, pasiūlo toms įmonėms pritaikytas ir supaprastintas ataskaitų teikimo ir kontrolės sistemų alternatyvas tam, kad tos sistemos netaptų pernelyg didele našta.

Atsižvelgiant į veiksnius, susijusius su produkto tipu, šaltiniu ar tiekimo grandinės sudėtingumu, kai kurių kategorijų mediena ir medienos produktai ar tiekėjai priskiriami vadinamajai didelės rizikos grupei, ir todėl ūkio subjektai turi prisiimti papildomų deramo patikrinimo įsipareigojimų
  .

Papildomi deramo patikrinimo įpareigojimai, be kita ko, apima
  :

| — | reikalavimą pateikti papildomų dokumentų, duomenų ar informacijos, |
| --- | --- |

—

reikalavimą pateikti papildomų dokumentų, duomenų ar informacijos,

| — | reikalavimą, kad būtų atliekami trečiosios šalies vykdomi auditai. |
| --- | --- |

—

reikalavimą, kad būtų atliekami trečiosios šalies vykdomi auditai.

Ūkio subjektai priskiriamais didelės rizikos grupei laiko medieną ir medienos produktus iš:

| — | konflikto zonų arba šalių ir (arba) regionų, kuriems taikomas JT Saugumo Tarybos draudimas eksportuoti medieną, |
| --- | --- |

—

konflikto zonų arba šalių ir (arba) regionų, kuriems taikomas JT Saugumo Tarybos draudimas eksportuoti medieną,

| — | šalių, apie kurių prastą miškų valdymą, miškų teisės vykdymo užtikrinimą ar didelio masto korupciją nuolat gaunama patikimos informacijos, |
| --- | --- |

—

šalių, apie kurių prastą miškų valdymą, miškų teisės vykdymo užtikrinimą ar didelio masto korupciją nuolat gaunama patikimos informacijos,

| — | šalių, kuriose pagal Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) statistikos duomenis mažėja miškų plotų, |
| --- | --- |

—

šalių, kuriose pagal Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) statistikos duomenis mažėja miškų plotų,

| — | atsargų, apie kurias vartotojai arba išorės šalys pateikė patikimų įrodymų dėl galimų pažeidimų, kurie nepaneigti atlikus tyrimą. |
| --- | --- |

—

atsargų, apie kurias vartotojai arba išorės šalys pateikė patikimų įrodymų dėl galimų pažeidimų, kurie nepaneigti atlikus tyrimą.

Komisija sudaro didelės rizikos medienos ir medienos produktų šaltinių arba tiekėjų registrą.

Priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas jį papildant, tvirtinamos pagal 12 straipsnio 2 dalyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

Atitinkamos suinteresuotosios šalys konsultuojasi prieš priimdamos papildomas įgyvendinimo priemones.

3.
     
  Galimybės patekti į medienos ir medienos produktų rinką požiūriu atskiroms valstybėms narėms nedraudžiama nustatyti griežtesnius nei nustatytieji šiame reglamente medienos ruošos ir kilmės reikalavimus, susijusius su darnumu, aplinkos apsauga, biologinės įvairovės ir ekosistemos išsaugojimu, vietos bendruomenių gyvenamosios aplinkos apsauga, bendruomenių, kurioms miškai yra pajamų šaltinis, apsauga, vietinių tautų apsauga ir jų teisėmis bei žmogaus teisėmis.

5 straipsnis

Ženklinimas

Valstybės narės užtikrina, kad ne vėliau kaip ... (10) visa mediena ir visi medienos produktai, pateikti į rinką ir tiekiami rinkai, būtų pradėti tinkamai ženklinti pateikiant 3 straipsnio 3 dalyje nurodytą informaciją.

6 straipsnis

Stebėsenos organizacijų pripažinimas

1.   
  Komisija, atsižvelgdama į 12 straipsnio 3 dalyje nustatytą reguliavimo procedūrą,
  pripažįsta stebėsenos organizacija privatų arba viešąjį subjektą, parengusį deramo patikrinimo sistemą, kurioje yra 4 straipsnio 1 dalyje išdėstyti elementai.

2.
     
  Viešasis subjektas, kuris prašo 1 dalyje numatyto pripažinimo, turi atitikti šiuos reikalavimus:

| ║a) | yra juridinis asmuo; |
| --- | --- |

║a)

yra juridinis asmuo;

| b) | jo veikla reglamentuojama pagal viešąją teisę; |
| --- | --- |

b)

jo veikla reglamentuojama pagal viešąją teisę;

| c) | įsteigtas atlikti tam tikras su miškų sektoriumi susijusias funkcijas; |
| --- | --- |

c)

įsteigtas atlikti tam tikras su miškų sektoriumi susijusias funkcijas;

| d) | daugiausia finansuojamas valstybės, regionų ar vietos valdžios institucijų ar kitų įstaigų, kurių veiklą reglamentuoja viešoji teisė, lėšomis; |
| --- | --- |

d)

daugiausia finansuojamas valstybės, regionų ar vietos valdžios institucijų ar kitų įstaigų, kurių veiklą reglamentuoja viešoji teisė, lėšomis;

| e) | reikalauja, kad jo patvirtinti ūkio subjektai taikytų jo parengtą deramo patikrinimo sistemą; |
| --- | --- |

e)

reikalauja, kad jo patvirtinti ūkio subjektai taikytų jo parengtą deramo patikrinimo sistemą;

| f) | taiko stebėsenos sistemą, kuri padeda užtikrinti, kad ūkio subjektai, kuriuos jis patvirtino kaip taikančius jo deramo patikrinimo sistemą, tokią sistemą taikytų; |
| --- | --- |

f)

taiko stebėsenos sistemą, kuri padeda užtikrinti, kad ūkio subjektai, kuriuos jis patvirtino kaip taikančius jo deramo patikrinimo sistemą, tokią sistemą taikytų;

| g) | patvirtintam ūkio subjektui, kuris nesilaiko
  jo
  deramo patikrinimo sistemos, taiko reikiamas drausminimo priemones;
  drausminimo priemonėms priskiriama pranešimas apie nustatytą atvejį atitinkamai nacionalinei kompetentingai institucijai; |
| --- | --- |

g)

patvirtintam ūkio subjektui, kuris nesilaiko
  jo
  deramo patikrinimo sistemos, taiko reikiamas drausminimo priemones;
  drausminimo priemonėms priskiriama pranešimas apie nustatytą atvejį atitinkamai nacionalinei kompetentingai institucijai;

| h) | neturi interesų konflikto su kompetentingomis institucijomis. |
| --- | --- |

h)

neturi interesų konflikto su kompetentingomis institucijomis.

3.
     
  Privatus subjektas, kuris prašo 1 dalyje numatyto pripažinimo, turi atitikti šiuos reikalavimus:

| a) | yra juridinis asmuo; |
| --- | --- |

a)

yra juridinis asmuo;

| b) | jo veikla reglamentuojama pagal privatinę teisę; |
| --- | --- |

b)

jo veikla reglamentuojama pagal privatinę teisę;

| c) | turi tinkamą patirtį; |
| --- | --- |

c)

turi tinkamą patirtį;

| d) | teisiškai nepriklauso nuo jo patvirtinamų ūkio subjektų; |
| --- | --- |

d)

teisiškai nepriklauso nuo jo patvirtinamų ūkio subjektų;

| e) | ūkio subjektai, kuriuos jis patvirtina, pagal subjekto įstatus įpareigojami naudoti jo deramo patikrinimo sistemą; |
| --- | --- |

e)

ūkio subjektai, kuriuos jis patvirtina, pagal subjekto įstatus įpareigojami naudoti jo deramo patikrinimo sistemą;

| f) | taiko stebėsenos sistemą, kuri padeda užtikrinti, kad ūkio subjektai, kuriuos jis patvirtino kaip taikančius jo deramo patikrinimo sistemą, tokią sistemą taikytų; |
| --- | --- |

f)

taiko stebėsenos sistemą, kuri padeda užtikrinti, kad ūkio subjektai, kuriuos jis patvirtino kaip taikančius jo deramo patikrinimo sistemą, tokią sistemą taikytų;

| g) | patvirtintam ūkio subjektui, kuris nesilaiko jo deramo patikrinimo sistemos, taiko reikiamas drausminimo priemones; drausminimo priemonėms priskiriama pranešimas apie nustatytą atvejį atitinkamai nacionalinei kompetentingai institucijai. |
| --- | --- |

g)

patvirtintam ūkio subjektui, kuris nesilaiko jo deramo patikrinimo sistemos, taiko reikiamas drausminimo priemones; drausminimo priemonėms priskiriama pranešimas apie nustatytą atvejį atitinkamai nacionalinei kompetentingai institucijai.

4.   Stebėsenos organizacija
  Komisijai
  kartu su pripažinimo paraiška pateikia tokią informaciją:

| ║a) | savo įstatus; |
| --- | --- |

║a)

savo įstatus;

| ║b) | jos vardu įgaliotų veikti asmenų pavardes; |
| --- | --- |

║b)

jos vardu įgaliotų veikti asmenų pavardes;

| c) | dokumentus, kuriais gali įrodyti savo atitinkamą kompetenciją; |
| --- | --- |

c)

dokumentus, kuriais gali įrodyti savo atitinkamą kompetenciją;

| d) | išsamų savo deramo patikrinimo sistemos aprašymą. |
| --- | --- |

d)

išsamų savo deramo patikrinimo sistemos aprašymą.

5.   
  Komisija, laikydamasi 12 straipsnio 3 dalyje nustatytos tvarkos,
  per tris mėnesius nuo tada, kai stebėsenos organizacija pateikia paraišką,
  arba nuo tada, kai gauna pranešimą iš valstybės narės kompetentingos institucijos, kuri rekomenduoja organizaciją pripažinti,
  nusprendžia, ar tokią stebėsenos organizaciją pripažinti.

Per 15 dienų nuo sprendimo priėmimo dienos sprendimą dėl tokios stebėsenos organizacijos pripažinimo Komisija perduoda kartu su paraiškos kopija valstybės narės kompetentingai institucijai, kurios jusrisdikcijai priklauso ši organizacija.

Valstybių narių kompetentingos institucijos
  reguliariai
  arba gavusios susirūpinimą keliančius pranešimus iš trečiųjų šalių
  vykdo patikras,
  įskaitant vietoje atliekamus auditus,
  siekdamos nustatyti, ar stebėsenos organizacijos atitinka 1 dalyje nustatytus reikalavimus.
  Visuomenei sudaromos galimybės susipažinti su patikros ataskaitomis.

Jei atlikdamos šias patikras kompetentingos institucijos išsiaiškina, kad stebėsenos organizacijos neatitinka 1 ir 2 arba 1 ir 3 dalyje nustatytų reikalavimų, jos nedelsiant informuoja Komisiją ir perduoda jai visus susijusius įrodymus.

6.   
  Komisija, laikydamasi 12 straipsnio 3 dalyje nustatytos tvarkos
  , panaikina stebėsenos organizacijos pripažinimą, jeigu nustatoma, kad nebesilaikoma
  1 ir 2 dalyse arba 1 ir 3 dalyse nustatytų reikalavimų.

7.   Kompetentingos institucijos per du mėnesius praneša Komisijai apie kiekvieną sprendimą
  rekomenduoti stebėsenos organizacijai suteikti ar atsisakyti suteikti pripažinimą, arba tokį pripažinimą panaikinti
  .

8.   Komisija priima šio straipsnio įgyvendinimo priemones.

Priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas jį papildant, tvirtinamos pagal 12 straipsnio 2 dalyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

7 straipsnis

Stebėsenos organizacijų sąrašas

Komisija
  pripažintų stebėsenos organizacijų sąrašą paskelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir pateikia jį savo interneto svetainėje. Sąrašas nuolat atnaujinamas.

8 straipsnis

Stebėsenos ir kontrolės

  priemonės

1.   
  Kompetentingos institucijos,
  siekdamos nustatyti, ar ūkio subjektai laikosi 3 straipsnio 1
  ,
  2
  ir 3 dalyse ir 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų reikalavimų,
  vykdo kontrolę
  .

2.
     
  Kontrolė vykdoma pagal metinį planą ir (arba) gavus susirūpinimą keliančius pranešimus iš trečiųjų šalių; arba visais atvejais, kai valstybės narės kompetentinga institucija turi informacijos, kuri kelia abejonių dėl to, ar ūkio subjektas laikosi šiame reglamente nurodytų deramo patikrinimo sistemų reikalavimų.

3.
     
  Kontrolė, be kita ko, gali apimti:

| a) | techninių ir valdymo sistemų bei deramo patikrinimo procedūrų ir ūkio subjektų taikomo rizikos įvertinimo tikrinimą; |
| --- | --- |

a)

techninių ir valdymo sistemų bei deramo patikrinimo procedūrų ir ūkio subjektų taikomo rizikos įvertinimo tikrinimą;

| b) | dokumentų ir įrašų, iš kurių galima spręsti, ar sistema ir procedūros veikia tinkamai, tikrinimą; |
| --- | --- |

b)

dokumentų ir įrašų, iš kurių galima spręsti, ar sistema ir procedūros veikia tinkamai, tikrinimą;

| c) | patikrinimus vietoje, įskaitant auditą vietoje. |
| --- | --- |

c)

patikrinimus vietoje, įskaitant auditą vietoje.

4.
     
  Kompetentingos institucijos privalo turėti patikimą atsekamumo sistemą, skirtą tarptautiniu mastu parduodamiems medienos produktams atsekti, ir viešąsias stebėsenos sistemas, skirtas ūkio subjektų įsipareigojimų vykdymui vertinti bei padėti jiems nustatyti didelės rizikos medienos ir medienos produktų tiekėjus.

5.   Ūkio subjektai suteikia reikiamą pagalbą, kad padėtų atlikti 1 dalyje
  nurodytą kontrolę, ypač susijusią su patekimu į patalpas ir dokumentacijos arba apskaitos dokumentų pateikimu
  .

6.   
  Jei įvykdžius
  1 dalyje
  nurodytas kontrolės priemones manoma, kad ūkio subjektas pažeidė 3 straipsnyje nustatytus reikalavimus,
  kompetentingos institucijos,
  laikydamosi nacionalinių teisės aktų, gali pradėti išsamų šio pažeidimo tyrimą ir pagal nacionalinės teisės aktus bei atsižvelgdamos į pažeidimo sunkumą imtis neatidėliotinų priemonių, kurios, be kita ko, gali apimti:

| a) | neatidėliotiną prekybos veiklos nutraukimą; ir |
| --- | --- |

a)

neatidėliotiną prekybos veiklos nutraukimą; ir

| b) | medienos ir medienos produktų konfiskaciją. |
| --- | --- |

b)

medienos ir medienos produktų konfiskaciją.

7.
     
  Visos neatidėliotinos priemonės, kurių imasi kompetentingos institucijos, turi būti tokio pobūdžio, kad užkirstų kelią tolesnei tam tikro pažeidimo eigai ir sudarytų galimybes kompetentingoms institucijoms užbaigti tyrimą.

8.
     
  Kai kompetentingos institucijos nustato, kad naudojamos nepakankamos techninės ir valdymo sistemos ir deramo patikrinimo procedūros bei rizikos įvertinimas, jos reikalauja, kad ūkio subjektas imtųsi taisomųjų priemonių.

9 straipsnis

Kontrolės

  įrašai

1.   Kompetentingos institucijos saugo 8 straipsnio 1 dalyje
  nurodytos kontrolės
  įrašus, kuriuose visų pirma nurodomas jų pobūdis ir rezultatai, įskaitant taisomąsias priemones, kurių pareikalauta imtis.
  Visos kontrolės
  duomenys saugomi bent 10 metų.

2.   1 straipsnyje
  nurodyti įrašai pateikiami
  visuomenei
  internete, kaip reikalaujama
  pagalDirektyvą 2003/4/EB.

10 straipsnis

Bendradarbiavimas

1.   Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi šio reglamento, kompetentingos institucijos bendradarbiauja tarpusavyje, su trečiųjų šalių administracinėmis institucijomis ir Komisija.

2.   Kompetentingos institucijos keičiasi informacija apie 8 straipsnio 1 dalyje
  nurodytos kontrolės
  rezultatus su kitos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) kompetentingomis institucijomis ir Komisija.

11 straipsnis

Kompetentingos institucijos

1.   Kiekviena valstybė narė paskiria už šio reglamento taikymą atsakingą kompetentingą instituciją arba institucijas.
  Šioms institucijoms suteikiami pakankami įgaliojimai įgyvendinti šį reglamentą stebint jo taikymą, kartu su muitinių institucijomis nagrinėjant įtariamų pažeidimų atvejus ir laiku pranešant apie pažeidimus baudžiamojo persekiojimo institucijai.

Valstybės narės ne vėliau kaip ║... gruodžio 31 d. praneša Komisijai kompetentingų institucijų pavadinimus ir adresus. Valstybės narės praneša Komisijai apie kompetentingų institucijų pavadinimų ar adresų pasikeitimus.

2.   Komisija viešai paskelbia kompetentingų institucijų sąrašą
  internete
  .
  Tas sąrašas atnaujinamas.

12 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Medienos prekybos komitetas ║.

2.   Jei yra nuorodaį šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

3.
     
  Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

13 straipsnis

Tvarumo reikalavimų parengimas

Ne vėliau kaip ... (11) Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai siūlomo teisės akto projektą dėl Bendrijos standarto, taikomo visai medienai ir medienos produktams, gaunamiems iš natūralių miškų, kurio tikslas – siekti aukščiausių tvarumo standartų.

14 straipsnis

Patariamoji grupė

1.
     
  Turi būti įsteigta patariamoji grupė, kurią sudarytų suinteresuotų šalių atstovai, įskaitant, be kita ko, miško pramonės atstovus, miškų savininkus, nevyriausybines organizacijas (NVO) ir vartotojų grupes, ir kuriai pirmininkautų Komisijas atstovas.

2.
     
  Valstybių narių atstovai gali dalyvauti posėdžiuose savo iniciatyva arba patariamosios grupės kvietimu.

3.
     
  Patariamoji grupė nustato savo darbo tvarkos taisykles, kurios viešai skelbiamos Komisijos tinklavietėje.

4.
     
  Komisija teikia patariamajai grupei reikalingą techninę bei logistinę paramą, taip pat suteikia galimybę vykstant susirinkimams naudotis sekretoriato paslaugomis.

5.
     
  Patariamoji grupė analizuoja su šio reglamento įgyvendinimu susijusius klausimus, kuriuos pirmininkas pateikia svarstyti savo iniciatyva arba patariamosios grupės ar komiteto narių prašymu, ir teikia nuomones šiais klausimais.

6.
     
  Komisija perduoda patariamosios grupės nuomonę komitetui.

15 straipsnis

Pakeitimai

Komisija gali
  papildyti
  priede nurodytą medienos ir medienos produktų sąrašą, atsižvelgdama į technines savybes, galutinį naudojimą ir gamybos procesus.

Priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas jį papildant, tvirtinamos pagal 12 straipsnio 2 dalyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

16 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikytinų pažeidus šio reglamento nuostatas, ir imasi visų būtinų priemonių jų įgyvendinimui užtikrinti. Numatytos sankcijos
  gali būti baudžiamosios arba administracinės
  ,
  privalo
  būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios ir prireikus, be kita ko, gali apimti
  :

| a) | pinigines baudas, kurių dydis priklauso nuo:








  — | žalos aplinkai laipsnio; |
| --- | --- | --- |

a)

pinigines baudas, kurių dydis priklauso nuo:

—

žalos aplinkai laipsnio;

| — | medienos produktų, susijusių su tam tikru pažeidimu, vertės; |
| --- | --- |

—

medienos produktų, susijusių su tam tikru pažeidimu, vertės;

| — | negautų mokesčių ir ekonominės žalos, patirtos dėl pažeidimo, dydžio; |
| --- | --- |

—

negautų mokesčių ir ekonominės žalos, patirtos dėl pažeidimo, dydžio;

| b) | medienos ir medienos produktų konfiskavimą; |
| --- | --- |

b)

medienos ir medienos produktų konfiskavimą;

| c) | laikiną draudimą pardavinėti medieną ir medienos produktus. |
| --- | --- |

c)

laikiną draudimą pardavinėti medieną ir medienos produktus.

Kai teisiniai procesai nebaigti, ūkio subjektai nutraukia medienos ir medienos produktų gavybą iš tam tikrų teritorijų.

Piniginės baudos turi būti bent penkis kartus didesnės už sunkaus pažeidimo metu gautų medienos produktų vertę. Pakartotinio sunkaus pažeidimo, įvykdyto per 5 metų laikotarpį, atveju piniginės baudos laipsniškai didėja ir turi būti bent aštuonis kartus didesnės už medienos produktų, gautų padarius sunkų pažeidimą, vertę.

Nepažeisdamos kitų Bendrijos teisės aktų nuostatų dėl viešųjų lėšų, valstybės narės nesuteikia ūkio subjektams, kaltinamiems sunkiais šio reglamento pažeidimais, jokios viešosios pagalbos pagal nacionalines pagalbos sistemas arba iš Bendrijos fondų, kol nesiimama taisomųjų priemonių ir nepaskiriamos veiksmingos, proporcingos bei atgrasančios sankcijos.

Valstybės narės praneša apie nuostatas dėl sankcijų Komisijai ne vėliau kaip ... gruodžio 31 d. ir nedelsdamos jai praneša apie bet kokį vėlesnį jų pakeitimą.

17 straipsnis

Ataskaitų rengimas

1.   Valstybės narės pirmą kartą ne vėliau kaip ... (12)
  ir po to kas dveji metai. pateikia Komisijai ataskaitą apie reglamento taikymą per praėjusius dvejus metus.

2.   Remdamasi šiomis ataskaitomis Komisija parengia ataskaitą, kurią pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai kas dvejus metus.

3.
     
  Komisija, rengdama 2 dalyje nurodytą pranešimą, atsižvelgia į pažangą, pasiektą FLEGT savanoriškų partnerystės susitarimų, priimtų pagal reglamentą (EB) Nr. 2173/2005, sudarymo ir vykdymo srityje. Komisija apsvarsto, ar reikalingi kokie nors šio reglamento pakeitimai atsižvelgiant į FLEGT savanoriškų partnerystės susitarimų vykdymo patirtį ir jų veiksmingumą sprendžiant neteisėtos medienos problemą.

18 straipsnis

Direktyvos 2008/99/EB pakeitimas

2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/99/EB dėl aplinkos apsaugos pagal baudžiamąją teisę

   (13)

  iš dalies pakeičiama, kaip toliau nurodyta, ir šis pakeitimas įsigalioja nuo ... (14).

| 1) | 3 straipsnis papildomas šiuo punktu:










  „ia) | neteisėtai paruoštos medienos arba medienos produktų tiekimas rinkai.“ |
| --- | --- | --- |

1)

3 straipsnis papildomas šiuo punktu:

„ia)

neteisėtai paruoštos medienos arba medienos produktų tiekimas rinkai.“

| 2) | A priedas papildomas šia įtrauka:










  – | „Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. .../2009, kuriuo nustatomi medieną ir medienos produktus rinkai tiekiančių ūkio subjektų įsipareigojimai“ |
| --- | --- | --- |

2)

A priedas papildomas šia įtrauka:

–

19 straipsnis

Persvarstymas

Ne vėliau kaip ... (15) ir vėliau kas penkeri metai Komisija persvarsto šio reglamento veikimą tikslo ir paskirties požiūriu ir pateikia savo išvadas, taip pat jų pagrindu siūlomus pakeitimus Europos Parlamentui.

Persvarstant dėmesys telkiamas į:

| — | išsamią ir nuodugnią mokslinių tyrimų ir tvarios miškininkystės raidos analizę, |
| --- | --- |

—

išsamią ir nuodugnią mokslinių tyrimų ir tvarios miškininkystės raidos analizę,

| — | šio reglamento poveikį vidaus rinkai, skiriant ypatingą dėmesį konkurencinei padėčiai ir naujų dalyvių gebėjimui pradėti veikti rinkoje, |
| --- | --- |

—

šio reglamento poveikį vidaus rinkai, skiriant ypatingą dėmesį konkurencinei padėčiai ir naujų dalyvių gebėjimui pradėti veikti rinkoje,

| — | mažųjų ir vidutinių įmonių padėtį rinkoje ir kaip šis reglamentas paveikė jų veiklą. |
| --- | --- |

—

mažųjų ir vidutinių įmonių padėtį rinkoje ir kaip šis reglamentas paveikė jų veiklą.

20 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo ... (16).

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ║

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C ║

1

(2)  OL C ║

2

(3)  2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento pozicija.

3

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento pozicija.

(4)  

  OL L 242, 2002 9 10, p. 1.

4

OL L 242, 2002 9 10, p. 1.

(5)  COM(2003)0251, 2003 5 21.

5

COM(2003)0251

(6)  OL L 347, 2005 12 30, p. 1.

6

(7)  OL L 61, 1997 3 3, p. 1.

7

(8)  OL L 41, 2003 2 14, p. 26.

8

(9)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

9

(10)  Praėjus dvejiems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

10

(11)  Praėjus vieneriems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

11

(12)  Prašome įrašyti balandžio 30 d. datą trečiųjų metų po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

12

Prašome įrašyti balandžio 30 d. datą trečiųjų metų po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(13)  

  OL L 328, 2008 12 6, p. 28.

13

OL L 328, 2008 12 6, p. 28.

(14)  Praėjus vieneriems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

14

(15)  Praėjus trejiems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

15

(16)  Praėjus
  vieniems metams
  nuo šio reglamento įsigaliojimo
  dienos.

16

vieniems metams

dienos.

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisPRIEDAS

Mediena ir medienos produktai, klasifikuoti Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (1) I priede pateiktoje Kombinuotoje nomenklatūroje ir kuriems taikomos šis reglamentas

| 1. | Reglamento (EB) Nr. 2173/2005 II ir III prieduose nurodyti produktai, kuriems taikoma FLEGT licencijavimo schema; |
| --- | --- |

1.

Reglamento (EB) Nr. 2173/2005 II ir III prieduose nurodyti produktai, kuriems taikoma FLEGT licencijavimo schema;

| 2. | plaušiena ir popierius, nurodyti Kombinuotosios nomenklatūros (KN) 47, 48 ir 49
  skyriuose, išskyrus iš bambuko pagamintus ir perdirbti skirtus produktus (atliekos ir liekanos); |
| --- | --- |

2.

plaušiena ir popierius, nurodyti Kombinuotosios nomenklatūros (KN) 47, 48 ir 49
  skyriuose, išskyrus iš bambuko pagamintus ir perdirbti skirtus produktus (atliekos ir liekanos);

| 3. | mediniai baldai (KN kodai 9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 ir 9403 90 30 ); |
| --- | --- |

3.

mediniai baldai (KN kodai 9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 ir 9403 90 30 );

| 4. | surenkamieji statiniai (KN kodas 9406 00 20 ); |
| --- | --- |

4.

surenkamieji statiniai (KN kodas 9406 00 20 );

| 5. | malkinė mediena, turinti rąstgalių, pliauskų, šakų, žabų kūlelių ir panašų pavidalą; medienos skiedros arba drožlės; pjuvenos, medienos atliekos ir atraižos, neaglomeruotos arba aglomeruotos ir turinčios rąstgalių, briketų, granulių arba panašų pavidalą (KN kodas 4401 ); |
| --- | --- |

5.

malkinė mediena, turinti rąstgalių, pliauskų, šakų, žabų kūlelių ir panašų pavidalą; medienos skiedros arba drožlės; pjuvenos, medienos atliekos ir atraižos, neaglomeruotos arba aglomeruotos ir turinčios rąstgalių, briketų, granulių arba panašų pavidalą (KN kodas 4401 );

| 6. | statybiniai stalių ir dailidžių gaminiai iš medienos, įskaitant akytosios medienos plokštes, sumontuotas grindų plokštes, malksnas ir skalas; mediena (įskaitant tarpusavyje nesujungtas parketlentes ir lentjuostes, skirtas parketo grindims), ištisai profiliuota (su spraudžiais, išdrožomis, įlaidais, nuožulnomis, V formos sąlaidomis, užkarpomis, išpjauta pagal šabloną, suapvalinta arba panašiai profiliuota) išilgai kurios nors briaunos, galo arba paviršiaus, obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota, sujungta arba nesujungta galais (KN kodas 4418 ); |
| --- | --- |

6.

statybiniai stalių ir dailidžių gaminiai iš medienos, įskaitant akytosios medienos plokštes, sumontuotas grindų plokštes, malksnas ir skalas; mediena (įskaitant tarpusavyje nesujungtas parketlentes ir lentjuostes, skirtas parketo grindims), ištisai profiliuota (su spraudžiais, išdrožomis, įlaidais, nuožulnomis, V formos sąlaidomis, užkarpomis, išpjauta pagal šabloną, suapvalinta arba panašiai profiliuota) išilgai kurios nors briaunos, galo arba paviršiaus, obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota, sujungta arba nesujungta galais (KN kodas 4418 );

| 7. | medienos drožlių plokštės, orientuotų skiedrelių sluoksnių (OSB) ir panašios plokštės aglomeruotos arba neaglomeruotos dervomis arba kitais organiniais rišikliais (KN kodas 4410 ); |
| --- | --- |

7.

medienos drožlių plokštės, orientuotų skiedrelių sluoksnių (OSB) ir panašios plokštės aglomeruotos arba neaglomeruotos dervomis arba kitais organiniais rišikliais (KN kodas 4410 );

| 8. | medienos plaušo plokštės iš medienos arba iš kitų panašių į medieną medžiagų, surištos arba nesurištos dervomis arba kitomis organinėmis medžiagomis (KN kodas 4411 ); |
| --- | --- |

8.

medienos plaušo plokštės iš medienos arba iš kitų panašių į medieną medžiagų, surištos arba nesurištos dervomis arba kitomis organinėmis medžiagomis (KN kodas 4411 );

| 9. | tankioji mediena, turinti blokų, plokščių, lentjuosčių arba profilių pavidalą (KN kodas 4413 00 00 ); |
| --- | --- |

9.

tankioji mediena, turinti blokų, plokščių, lentjuosčių arba profilių pavidalą (KN kodas 4413 00 00 );

| 10. | mediniai paveikslų, fotografijų, veidrodžių ir panašių daiktų rėmai (KN kodas 4414 00 ); |
| --- | --- |

10.

mediniai paveikslų, fotografijų, veidrodžių ir panašių daiktų rėmai (KN kodas 4414 00 );

| 11. | medinės dėžės, dėžutės, grotelinės dėžės, būgnai ir panaši tara; mediniai kabelių būgnai; padėklai, dėžiniai padėklai ir kiti mediniai krovimo skydai; mediniai padėklų apvadai; karstai (KN kodas 4415 ); |
| --- | --- |

11.

medinės dėžės, dėžutės, grotelinės dėžės, būgnai ir panaši tara; mediniai kabelių būgnai; padėklai, dėžiniai padėklai ir kiti mediniai krovimo skydai; mediniai padėklų apvadai; karstai (KN kodas 4415 );

| 12. | medinės statinės, statinaitės, kubilai, puskubiliai ir kiti kubilų gaminiai bei jų dalys, įskaitant statinių šulus (KN kodas 4416 00 00 ); |
| --- | --- |

12.

medinės statinės, statinaitės, kubilai, puskubiliai ir kiti kubilų gaminiai bei jų dalys, įskaitant statinių šulus (KN kodas 4416 00 00 );

| 13. | Kiti medienos produktai, nurodyti KN 94 ir 95 skyriuose, įskaitant medinius žaislus ir sportinius aksesuarus. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/162 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/162

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisPrivalomosios žalios naftos ir (arba) naftos produktų atsargos *

P6_TA(2009)0226

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria valstybės narės įpareigojamos išlaikyti privalomąsias žalios naftos ir (arba) naftos produktų atsargas (COM(2008)0775 – C6-0511/2008 – 2008/0220(CNS))

2010/C 184 E/40

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0775),

atsižvelgdamas į EB sutarties 100 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0511/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A6-0214/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl direktyvos


  1 konstatuojamoji dalis |
| (1) | Aprūpinimas žalia nafta ir naftos produktais Bendrijai išlieka labai svarbus, ypač transporto ir chemijos
  pramonės
  sektoriams. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

(1)

Aprūpinimas žalia nafta ir naftos produktais Bendrijai išlieka labai svarbus, ypač transporto ir chemijos
  pramonės
  sektoriams.

| (1) | Aprūpinimas žalia nafta ir naftos produktais Bendrijai išlieka labai svarbus, ypač transporto, chemijos
  ir energetikos
  sektoriams.
  Pertraukos tiekiant žalią naftą ir naftos produktus arba nepakankamos jų atsargos įmonėms galėtų sukelti didelių finansinių nuostolių ir paralyžiuoti kitus ekonomikos bei kasdienio Europos Sąjungos piliečių gyvenimo sektorius. |
| --- | --- |

(1)

Aprūpinimas žalia nafta ir naftos produktais Bendrijai išlieka labai svarbus, ypač transporto, chemijos
  ir energetikos
  sektoriams.
  Pertraukos tiekiant žalią naftą ir naftos produktus arba nepakankamos jų atsargos įmonėms galėtų sukelti didelių finansinių nuostolių ir paralyžiuoti kitus ekonomikos bei kasdienio Europos Sąjungos piliečių gyvenimo sektorius.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (1a) | Žalia nafta išlieka ir artimiausiais dešimtmečiais išliks vienu iš svarbiausių pirminės energijos šaltinių. Tačiau valstybėms narėms bus vis sunkiau užsitikrinti nuolatinį žalios naftos tiekimą prieinama kaina. |
| --- | --- |

(1a)

Žalia nafta išlieka ir artimiausiais dešimtmečiais išliks vienu iš svarbiausių pirminės energijos šaltinių. Tačiau valstybėms narėms bus vis sunkiau užsitikrinti nuolatinį žalios naftos tiekimą prieinama kaina.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| (2) | Dėl didėjančios gamybos koncentracijos, naftos išteklių mažėjimo ir didėjančio naftos produktų vartojimo pasaulyje aprūpinimo nafta sutrikimų pavojus didėja. |
| --- | --- |

(2)

Dėl didėjančios gamybos koncentracijos, naftos išteklių mažėjimo ir didėjančio naftos produktų vartojimo pasaulyje aprūpinimo nafta sutrikimų pavojus didėja.

| (2) | Dėl didėjančios gamybos koncentracijos, naftos išteklių mažėjimo ir
  nuolat
  didėjančio naftos produktų vartojimo pasaulyje aprūpinimo nafta sutrikimų pavojus
  ypač
  didėja. |
| --- | --- |

(2)

Dėl didėjančios gamybos koncentracijos, naftos išteklių mažėjimo ir
  nuolat
  didėjančio naftos produktų vartojimo pasaulyje aprūpinimo nafta sutrikimų pavojus
  ypač
  didėja.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (2a) | Kartu su priemonėmis, skirtomis sukurti palankią aplinką investicijoms siekiant išžvalgyti Europos Sąjungoje ir už jos ribų esančius naftos išteklius ir jais naudotis, o tai itin svarbu siekiant užtikrinti ilgalaikį apsirūpinimą nafta, naftos atsargų sukūrimas yra patikima priemonė kompensuoti trumpalaikį tiekimo sutrikimą. |
| --- | --- |

(2a)

Kartu su priemonėmis, skirtomis sukurti palankią aplinką investicijoms siekiant išžvalgyti Europos Sąjungoje ir už jos ribų esančius naftos išteklius ir jais naudotis, o tai itin svarbu siekiant užtikrinti ilgalaikį apsirūpinimą nafta, naftos atsargų sukūrimas yra patikima priemonė kompensuoti trumpalaikį tiekimo sutrikimą.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (2a) | valstybių narių priklausomybės nuo naftos importo, norint patenkinti savo energetinius poreikius, lygis yra labai aukštas; |
| --- | --- |

(2a)

valstybių narių priklausomybės nuo naftos importo, norint patenkinti savo energetinius poreikius, lygis yra labai aukštas;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (4a) | Europos Sąjunga yra pasaulinio masto veikėja, todėl jos energijos tiekimo saugumui stiprinti skirta politika turėtų sudaryti santykių su šalimis kandidatėmis ir kaimyninėmis šalimis politikos tikslų dalį. |
| --- | --- |

(4a)

Europos Sąjunga yra pasaulinio masto veikėja, todėl jos energijos tiekimo saugumui stiprinti skirta politika turėtų sudaryti santykių su šalimis kandidatėmis ir kaimyninėmis šalimis politikos tikslų dalį.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (4b) | Komisija turėtų užtikrinti, kad aštuonios valstybės narės, kurios nėra Tarptautinės energetikos agentūros (TEA) narės

   (1)

  , būtų įtrauktos lygiomis teisėmis, kiek tai susiję su Europos Sąjungos pasikonsultavus su TEA priimtais sprendimais ir priemonėmis, kurių buvo imtasi. |
| --- | --- |

(4b)

Komisija turėtų užtikrinti, kad aštuonios valstybės narės, kurios nėra Tarptautinės energetikos agentūros (TEA) narės

   (1)

  , būtų įtrauktos lygiomis teisėmis, kiek tai susiję su Europos Sąjungos pasikonsultavus su TEA priimtais sprendimais ir priemonėmis, kurių buvo imtasi.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (5a) | Komisija turėtų atitinkamai atstovauti ES valstybių narių, kurios nėra TEA narės, interesams ir jų laikytis. |
| --- | --- |

(5a)

Komisija turėtų atitinkamai atstovauti ES valstybių narių, kurios nėra TEA narės, interesams ir jų laikytis.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 konstatuojamoji dalis

| (7) | 2007 m. kovo 8–9 d. Briuselyje vykusiai Europos Vadovų Tarybai pirmininkavusios valstybės narės išvadose pabrėžiama, kad poreikis nustatyti integruotą energetikos politiką, suderinant Europos ir valstybių narių mastu taikomas priemones, Bendrijai tampa vis svarbesnis ir skubesnis.Todėl labai svarbu
  kuo labiau suderinti
  skirtingose valstybėse narėse
  naudojamus
  atsargų saugojimo
  mechanizmus
  . |
| --- | --- |

(7)

2007 m. kovo 8–9 d. Briuselyje vykusiai Europos Vadovų Tarybai pirmininkavusios valstybės narės išvadose pabrėžiama, kad poreikis nustatyti integruotą energetikos politiką, suderinant Europos ir valstybių narių mastu taikomas priemones, Bendrijai tampa vis svarbesnis ir skubesnis.Todėl labai svarbu
  kuo labiau suderinti
  skirtingose valstybėse narėse
  naudojamus
  atsargų saugojimo
  mechanizmus
  .

| (7) | 2007 m. kovo 8–9 d. Briuselyje vykusiai Europos Vadovų Tarybai pirmininkavusios valstybės narės išvadose pabrėžiama, kad poreikis nustatyti integruotą energetikos politiką, suderinant Europos ir valstybių narių mastu taikomas priemones, Bendrijai tampa vis svarbesnis ir skubesnis.Todėl labai svarbu
  užtikrinti
  skirtingose valstybėse narėse
  naudojamų įvairių
  atsargų saugojimo
  mechanizmų suderinamumą
  . |
| --- | --- |

(7)

2007 m. kovo 8–9 d. Briuselyje vykusiai Europos Vadovų Tarybai pirmininkavusios valstybės narės išvadose pabrėžiama, kad poreikis nustatyti integruotą energetikos politiką, suderinant Europos ir valstybių narių mastu taikomas priemones, Bendrijai tampa vis svarbesnis ir skubesnis.Todėl labai svarbu
  užtikrinti
  skirtingose valstybėse narėse
  naudojamų įvairių
  atsargų saugojimo
  mechanizmų suderinamumą
  .

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (7a) | 2008 m. spalio 15–16 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos posėdžio Tarybai pirmininkaujančios valstybės išvadose pabrėžiamas Sąjungos noras sukurti valstybių narių solidarumo sistemą energijos tiekimo sutrikimų atvejams ir siūloma nustatyti visas šiam tikslui būtinas priemones. Veiksminga žalios naftos ir (arba) naftos produktų atsargų laikymo sistema, kuri koordinuojama Bendrijos lygmeniu, taip pat yra svarbi solidarumo energetikos srityje praktinio įgyvendinimo dalis. |
| --- | --- |

(7a)

2008 m. spalio 15–16 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos posėdžio Tarybai pirmininkaujančios valstybės išvadose pabrėžiamas Sąjungos noras sukurti valstybių narių solidarumo sistemą energijos tiekimo sutrikimų atvejams ir siūloma nustatyti visas šiam tikslui būtinas priemones. Veiksminga žalios naftos ir (arba) naftos produktų atsargų laikymo sistema, kuri koordinuojama Bendrijos lygmeniu, taip pat yra svarbi solidarumo energetikos srityje praktinio įgyvendinimo dalis.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 konstatuojamoji dalis

| (8) | Naftos atsargų prieinamumas ir energijos tiekimo patikimumas valstybių narių ir Bendrijos saugumui labai svarbūs.Centralizuotų atsargas saugančių įstaigų ar tarnybų įsteigimas Bendrijoje
  leidžia iš dalies
  pasiekti šių tikslų.
  Siekiant, kad
  konkrečios valstybės narės
  galėtų
  kuo geriau pasinaudoti savo šalies teisės aktais, nustatydamos savo centrinių saugyklų statusą
  ir
  kartu apribodamos dėl šios veiklos galutiniams vartotojams tenkančias išlaidas, dabartinėmis sąlygomis, kai naftos atsargos gali būti saugomos bet kurioje Bendrijos vietoje ir jas gali saugoti bet kokia tuo tikslu įsteigta centralizuota įstaiga ar tarnyba,
  tereikia, kad pelno siekimo paskirtis būtų draudžiama
  . |
| --- | --- |

(8)

Naftos atsargų prieinamumas ir energijos tiekimo patikimumas valstybių narių ir Bendrijos saugumui labai svarbūs.Centralizuotų atsargas saugančių įstaigų ar tarnybų įsteigimas Bendrijoje
  leidžia iš dalies
  pasiekti šių tikslų.
  Siekiant, kad
  konkrečios valstybės narės
  galėtų
  kuo geriau pasinaudoti savo šalies teisės aktais, nustatydamos savo centrinių saugyklų statusą
  ir
  kartu apribodamos dėl šios veiklos galutiniams vartotojams tenkančias išlaidas, dabartinėmis sąlygomis, kai naftos atsargos gali būti saugomos bet kurioje Bendrijos vietoje ir jas gali saugoti bet kokia tuo tikslu įsteigta centralizuota įstaiga ar tarnyba,
  tereikia, kad pelno siekimo paskirtis būtų draudžiama
  .

| (8) | Naftos atsargų prieinamumas ir energijos tiekimo patikimumas valstybių narių ir Bendrijos saugumui labai svarbūs.Centralizuotų atsargas saugančių įstaigų ar tarnybų įsteigimas Bendrijoje
  galėtų padėti rentabiliai
  pasiekti šių tikslų.Konkrečios valstybės narės
  turėtų galėti
  kuo geriau pasinaudoti savo šalies teisės aktais, nustatydamos savo centrinių saugyklų statusą ir
  sąlygas, kuriomis jos perleidžia savo atsargų laikymo įsipareigojimus kitoms valstybėms narėms arba kitoms saugykloms,
  kartu apribodamos dėl šios veiklos galutiniams vartotojams tenkančias išlaidas, dabartinėmis sąlygomis, kai naftos atsargos gali būti saugomos bet kurioje Bendrijos vietoje ir jas gali saugoti bet kokia tuo tikslu įsteigta centralizuota įstaiga ar tarnyba. |
| --- | --- |

(8)

Naftos atsargų prieinamumas ir energijos tiekimo patikimumas valstybių narių ir Bendrijos saugumui labai svarbūs.Centralizuotų atsargas saugančių įstaigų ar tarnybų įsteigimas Bendrijoje
  galėtų padėti rentabiliai
  pasiekti šių tikslų.Konkrečios valstybės narės
  turėtų galėti
  kuo geriau pasinaudoti savo šalies teisės aktais, nustatydamos savo centrinių saugyklų statusą ir
  sąlygas, kuriomis jos perleidžia savo atsargų laikymo įsipareigojimus kitoms valstybėms narėms arba kitoms saugykloms,
  kartu apribodamos dėl šios veiklos galutiniams vartotojams tenkančias išlaidas, dabartinėmis sąlygomis, kai naftos atsargos gali būti saugomos bet kurioje Bendrijos vietoje ir jas gali saugoti bet kokia tuo tikslu įsteigta centralizuota įstaiga ar tarnyba.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (8a) | Siekdamos palengvinti galutiniams naudotojams tenkančią finansinę naštą, valstybės narės turėtų užtikrinti glaudesnį centrinių saugyklų bendradarbiavimą ir regioninių saugyklų steigimą. |
| --- | --- |

(8a)

Siekdamos palengvinti galutiniams naudotojams tenkančią finansinę naštą, valstybės narės turėtų užtikrinti glaudesnį centrinių saugyklų bendradarbiavimą ir regioninių saugyklų steigimą.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 konstatuojamoji dalis

| (9) | Atsižvelgiant į Bendrijos teisės aktais dėl naftos atsargų siekiamus tikslus, atsiradusį kai kurių valstybių narių susirūpinimą dėl saugumo ir siekį padidinti valstybių narių solidarumo mechanizmo tikslumą ir skaidrumą, centrinių saugyklų, veikiančių be tarpininkų, veiklos vietą reikėtų apriboti vienos valstybės teritorija.
  . |
| --- | --- |

(9)

Atsižvelgiant į Bendrijos teisės aktais dėl naftos atsargų siekiamus tikslus, atsiradusį kai kurių valstybių narių susirūpinimą dėl saugumo ir siekį padidinti valstybių narių solidarumo mechanizmo tikslumą ir skaidrumą, centrinių saugyklų, veikiančių be tarpininkų, veiklos vietą reikėtų apriboti vienos valstybės teritorija.
  .

Išbraukta
  .

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 konstatuojamoji dalis

| (12) | Dėl ekstremalių situacijų politikos įgyvendinimo bei nacionalinių atsargų saugojimo mechanizmų
  suderinimo
  poreikių ir būtinybės remtis tikslesniais duomenimis apie atsargų kiekį krizės atveju, valstybėms narėms
  ir Bendrijai
  būtinos stipresnės šių atsargų kontrolės priemonės. |
| --- | --- |

(12)

Dėl ekstremalių situacijų politikos įgyvendinimo bei nacionalinių atsargų saugojimo mechanizmų
  suderinimo
  poreikių ir būtinybės remtis tikslesniais duomenimis apie atsargų kiekį krizės atveju, valstybėms narėms
  ir Bendrijai
  būtinos stipresnės šių atsargų kontrolės priemonės.

| (12) | Dėl ekstremalių situacijų politikos įgyvendinimo bei nacionalinių atsargų saugojimo mechanizmų
  suderinamumo užtikrinimo
  poreikių ir būtinybės remtis tikslesniais duomenimis apie atsargų kiekį krizės atveju, valstybėms narėms būtinos stipresnės šių atsargų kontrolės priemonės. |
| --- | --- |

(12)

Dėl ekstremalių situacijų politikos įgyvendinimo bei nacionalinių atsargų saugojimo mechanizmų
  suderinamumo užtikrinimo
  poreikių ir būtinybės remtis tikslesniais duomenimis apie atsargų kiekį krizės atveju, valstybėms narėms būtinos stipresnės šių atsargų kontrolės priemonės.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (12a) | Nors valstybėms narėms derėtų suteikti pakankamas galimybes pasirinkti atsargų laikymo sistemą, kuri labiausiai tiktų pagal jų geografines ir organizacines ypatybes, derėtų numatyti visas būtinas priemones, kurias taikydama Komisija galėtų bet kuriuo metu gauti tikslius ir patikimus duomenis apie atsargų kiekį. |
| --- | --- |

(12a)

Nors valstybėms narėms derėtų suteikti pakankamas galimybes pasirinkti atsargų laikymo sistemą, kuri labiausiai tiktų pagal jų geografines ir organizacines ypatybes, derėtų numatyti visas būtinas priemones, kurias taikydama Komisija galėtų bet kuriuo metu gauti tikslius ir patikimus duomenis apie atsargų kiekį.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (12b) | Turėtų būti stiprinamas valstybių narių vaidmuo saugant ir tvarkant privalomąsias naftos atsargas, skirtas nenumatytiems atvejams. |
| --- | --- |

(12b)

Turėtų būti stiprinamas valstybių narių vaidmuo saugant ir tvarkant privalomąsias naftos atsargas, skirtas nenumatytiems atvejams.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 konstatuojamoji dalis

| (14) | Siekiant sustiprinti naftos tiekimo patikimumą Bendrijoje,
  valstybių narių ar centrinių saugyklų įsigytų
  atsargų
  , vadinamų specialiosiomis atsargomis, sukauptų valstybėms narėms priėmus sprendimus, kiekis
  turėtų
  atitikti realius poreikius krizės atveju
  . Be to, turėtų būti nustatytas specialus tokių atsargų juridinis statusas, kad tos atsargos krizės atveju būtų prieinamos be apribojimų.Tuo tikslu susijusios valstybės narės turėtų priimti priemones, reikalingas minėtoms atsargoms besąlygiškai apsaugoti nuo priverstinių priemonių. |
| --- | --- |

(14)

Siekiant sustiprinti naftos tiekimo patikimumą Bendrijoje,
  valstybių narių ar centrinių saugyklų įsigytų
  atsargų
  , vadinamų specialiosiomis atsargomis, sukauptų valstybėms narėms priėmus sprendimus, kiekis
  turėtų
  atitikti realius poreikius krizės atveju
  . Be to, turėtų būti nustatytas specialus tokių atsargų juridinis statusas, kad tos atsargos krizės atveju būtų prieinamos be apribojimų.Tuo tikslu susijusios valstybės narės turėtų priimti priemones, reikalingas minėtoms atsargoms besąlygiškai apsaugoti nuo priverstinių priemonių.

| (14) | Siekiant sustiprinti naftos tiekimo patikimumą Bendrijoje,
  sukauptų
  atsargų
  pagal šią direktyvą
  turėtų
  užtekti patenkinti bent nurodyto laikotarpio poreikiams
  . Be to, turėtų būti nustatytas specialus tokių atsargų juridinis statusas, kad tos atsargos krizės atveju būtų prieinamos be apribojimų.Tuo tikslu susijusios valstybės narės turėtų priimti priemones, reikalingas minėtoms atsargoms besąlygiškai apsaugoti nuo priverstinių priemonių. |
| --- | --- |

(14)

Siekiant sustiprinti naftos tiekimo patikimumą Bendrijoje,
  sukauptų
  atsargų
  pagal šią direktyvą
  turėtų
  užtekti patenkinti bent nurodyto laikotarpio poreikiams
  . Be to, turėtų būti nustatytas specialus tokių atsargų juridinis statusas, kad tos atsargos krizės atveju būtų prieinamos be apribojimų.Tuo tikslu susijusios valstybės narės turėtų priimti priemones, reikalingas minėtoms atsargoms besąlygiškai apsaugoti nuo priverstinių priemonių.

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 konstatuojamoji dalis

| (15) | Kiekį, kuris turėtų priklausyti centrinėms saugykloms arba valstybėms narėms, tuo etapu nepriklausomai savo nuožiūra turėtų nustatyti kiekviena susijusi valstybė narė. |
| --- | --- |

(15)

Kiekį, kuris turėtų priklausyti centrinėms saugykloms arba valstybėms narėms, tuo etapu nepriklausomai savo nuožiūra turėtų nustatyti kiekviena susijusi valstybė narė.

| (15) | Kiekį, kuris turėtų priklausyti centrinėms saugykloms arba valstybėms narėms, tuo etapu nepriklausomai savo nuožiūra
  iš anksto
  turėtų nustatyti kiekviena susijusi valstybė narė. |
| --- | --- |

(15)

Kiekį, kuris turėtų priklausyti centrinėms saugykloms arba valstybėms narėms, tuo etapu nepriklausomai savo nuožiūra
  iš anksto
  turėtų nustatyti kiekviena susijusi valstybė narė.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 konstatuojamoji dalis

| (18) | Suvestinių apie atsargas teikimo dažnis ir terminas, per kurį jos turi būti pateiktos, kaip nustatyta Direktyvoje 2006/67/EB, skiriasi nuo naudojamų kitose pasaulio šalyse esančiose įvairiose naftos atsargų sistemose.Europos Parlamentas rezoliucijoje dėl energetikos poveikio makroekonomikai pareiškė palaikąs pasiūlymą informaciją teikti dažniau. |
| --- | --- |

(18)

Suvestinių apie atsargas teikimo dažnis ir terminas, per kurį jos turi būti pateiktos, kaip nustatyta Direktyvoje 2006/67/EB, skiriasi nuo naudojamų kitose pasaulio šalyse esančiose įvairiose naftos atsargų sistemose.Europos Parlamentas rezoliucijoje dėl energetikos poveikio makroekonomikai pareiškė palaikąs pasiūlymą informaciją teikti dažniau.

| (18) | Suvestinių apie atsargas teikimo dažnis ir terminas, per kurį jos turi būti pateiktos, kaip nustatyta Direktyvoje 2006/67/EB, skiriasi nuo naudojamų kitose pasaulio šalyse esančiose įvairiose naftos atsargų sistemose.Europos Parlamentas rezoliucijoje dėl energetikos poveikio makroekonomikai pareiškė palaikąs pasiūlymą informaciją teikti dažniau.
  Taip pat būtina užtikrinti, kad duomenys būtų teisingi ir jų nereikėtų taisyti kiekvieną savaitę ar mėnesį, o tai dažnai pasitaiko Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

(18)

Suvestinių apie atsargas teikimo dažnis ir terminas, per kurį jos turi būti pateiktos, kaip nustatyta Direktyvoje 2006/67/EB, skiriasi nuo naudojamų kitose pasaulio šalyse esančiose įvairiose naftos atsargų sistemose.Europos Parlamentas rezoliucijoje dėl energetikos poveikio makroekonomikai pareiškė palaikąs pasiūlymą informaciją teikti dažniau.
  Taip pat būtina užtikrinti, kad duomenys būtų teisingi ir jų nereikėtų taisyti kiekvieną savaitę ar mėnesį, o tai dažnai pasitaiko Europos Sąjungoje.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

21 konstatuojamoji dalis

| (21) | Tais pačiais tikslais būtina parengti ir teikti statistines suvestines ne tik apie privalomąsias bei specialiąsias, bet ir kitas atsargas,bei nustatyti, kad tokios suvestinės būtų teikiamos
  kiekvieną savaitę. |
| --- | --- |

(21)

Tais pačiais tikslais būtina parengti ir teikti statistines suvestines ne tik apie privalomąsias bei specialiąsias, bet ir kitas atsargas,bei nustatyti, kad tokios suvestinės būtų teikiamos
  kiekvieną savaitę.

| (21) | Tais pačiais tikslais būtina parengti ir teikti statistines suvestines ne tik apie privalomąsias bei specialiąsias, bet ir kitas atsargas, bei nustatyti, kad tokios suvestinės būtų teikiamos
  kiekvieną mėnesį. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai, atsižvelgus į perspektyvumo tyrimo, susijusio su savaitinių ataskaitų veiksmingumu, rezultatus, reikalauti, kad valstybės narės pateiktų šias suvestines kiekvieną savaitę, jei gali būti užtikrinama, kad reikės tik labai mažai pataisyti tokiu būdu surinktus duomenis ir kad šioms suvestinėms būdingi akivaizdūs privalumai, susiję su rinkos skaidrumu. |
| --- | --- |

(21)

Tais pačiais tikslais būtina parengti ir teikti statistines suvestines ne tik apie privalomąsias bei specialiąsias, bet ir kitas atsargas, bei nustatyti, kad tokios suvestinės būtų teikiamos
  kiekvieną mėnesį. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai, atsižvelgus į perspektyvumo tyrimo, susijusio su savaitinių ataskaitų veiksmingumu, rezultatus, reikalauti, kad valstybės narės pateiktų šias suvestines kiekvieną savaitę, jei gali būti užtikrinama, kad reikės tik labai mažai pataisyti tokiu būdu surinktus duomenis ir kad šioms suvestinėms būdingi akivaizdūs privalumai, susiję su rinkos skaidrumu.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 konstatuojamoji dalis

| (23) | Komisijai teikiamose suvestinėse gali pasitaikyti klaidų ar neatitikimų
  .
  Komisijos tarnybų darbuotojams ar įgaliotiesiems asmenims turi būti sudarytos sąlygos patikrinti faktinį atsargų kiekį ir valstybių narių turimus dokumentus. |
| --- | --- |

(23)

Komisijai teikiamose suvestinėse gali pasitaikyti klaidų ar neatitikimų
  .
  Komisijos tarnybų darbuotojams ar įgaliotiesiems asmenims turi būti sudarytos sąlygos patikrinti faktinį atsargų kiekį ir valstybių narių turimus dokumentus.

| (23) | Kadangi
  Komisijai teikiamose suvestinėse gali pasitaikyti klaidų ar neatitikimų
  , esant pagrįstiems įtarimams
  Komisijos tarnybų darbuotojams ar įgaliotiesiems atstovams turi būti sudarytos sąlygos
  kartu su valstybių narių paskirtomis priežiūros institucijomis
  patikrinti faktinį atsargų kiekį ir valstybių narių turimus dokumentus. |
| --- | --- |

(23)

Kadangi
  Komisijai teikiamose suvestinėse gali pasitaikyti klaidų ar neatitikimų
  , esant pagrįstiems įtarimams
  Komisijos tarnybų darbuotojams ar įgaliotiesiems atstovams turi būti sudarytos sąlygos
  kartu su valstybių narių paskirtomis priežiūros institucijomis
  patikrinti faktinį atsargų kiekį ir valstybių narių turimus dokumentus.

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 konstatuojamoji dalis

| (25) | Asmenų apsauga valstybėms narėms tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir tokių duomenų laisvo judėjimo, o asmenų apsauga Komisijai tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 2000 m. gruodžio mėn. 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu(EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo.
  Šiuose teisės aktuose keliamas reikalavimas, kad asmens duomenų tvarkymas būtų teisiškai pagrįstas ir atsitiktinai gauti asmens duomenys būtų sunaikinti nedelsiant. |
| --- | --- |

(25)

Asmenų apsauga valstybėms narėms tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir tokių duomenų laisvo judėjimo, o asmenų apsauga Komisijai tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 2000 m. gruodžio mėn. 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu(EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo.
  Šiuose teisės aktuose keliamas reikalavimas, kad asmens duomenų tvarkymas būtų teisiškai pagrįstas ir atsitiktinai gauti asmens duomenys būtų sunaikinti nedelsiant.

| (25) | Asmenų apsauga valstybėms narėms tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir tokių duomenų laisvo judėjimo, o asmenų apsauga Komisijai tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 2000 m. gruodžio mėn. 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu(EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo.
  Šios direktyvos nuostatos neturėtų pažeisti Direktyvos 95/46/EB ir Reglamento (EB) Nr. 45/2001 nuostatų. |
| --- | --- |

(25)

Asmenų apsauga valstybėms narėms tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir tokių duomenų laisvo judėjimo, o asmenų apsauga Komisijai tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 2000 m. gruodžio mėn. 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu(EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo.
  Šios direktyvos nuostatos neturėtų pažeisti Direktyvos 95/46/EB ir Reglamento (EB) Nr. 45/2001 nuostatų.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

29 konstatuojamoji dalis

| (29) | Atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos lygmeniu nenustatytas vienodas mažiausias privalomas specialiųjų atsargų kiekis, ir kad šia direktyva nustatoma nemažai naujų mechanizmų, direktyvos taikymas
  po jos įsigaliojimo
  turėtų būti įvertintas
  gana greitai
  . |
| --- | --- |

(29)

Atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos lygmeniu nenustatytas vienodas mažiausias privalomas specialiųjų atsargų kiekis, ir kad šia direktyva nustatoma nemažai naujų mechanizmų, direktyvos taikymas
  po jos įsigaliojimo
  turėtų būti įvertintas
  gana greitai
  .

| (29) | Kadangi Bendrijos lygmeniu nenustatytas vienodas mažiausias privalomas specialiųjų atsargų kiekis,
  taip pat atsižvelgiant į dabar atliekamą naftos rinkos skaidrumo didinimo priemonių, įskaitant savaitines ataskaitas apie komercines naftos atsargas, tyrimą
  ir
  į tai
  , kad šia direktyva nustatoma nemažai naujų mechanizmų, direktyvos taikymas turėtų būti įvertintas
  ne vėliau kaip per trejus metus po jos įsigaliojimo
  . |
| --- | --- |

(29)

Kadangi Bendrijos lygmeniu nenustatytas vienodas mažiausias privalomas specialiųjų atsargų kiekis,
  taip pat atsižvelgiant į dabar atliekamą naftos rinkos skaidrumo didinimo priemonių, įskaitant savaitines ataskaitas apie komercines naftos atsargas, tyrimą
  ir
  į tai
  , kad šia direktyva nustatoma nemažai naujų mechanizmų, direktyvos taikymas turėtų būti įvertintas
  ne vėliau kaip per trejus metus po jos įsigaliojimo
  .

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 pastraipos e punktas

| e) | “tarptautiniu mastu priimtas sprendimas dėl atsargų pateikimo naudoti”: galiojantis Tarptautinės energetikos agentūros administracinės tarybos priimtas sprendimas, kurio tikslas – užtikrinti
  valstybės
  narės turimų naftos arba jos produktų atsargų pateikimą naudoti; |
| --- | --- |

e)

“tarptautiniu mastu priimtas sprendimas dėl atsargų pateikimo naudoti”: galiojantis Tarptautinės energetikos agentūros administracinės tarybos priimtas sprendimas, kurio tikslas – užtikrinti
  valstybės
  narės turimų naftos arba jos produktų atsargų pateikimą naudoti;

| e) | “tarptautiniu mastu priimtas sprendimas dėl atsargų pateikimo naudoti”: galiojantis TEA administracinės tarybos priimtas sprendimas, kurio tikslas – užtikrinti
  TEA šalies
  narės turimų naftos arba jos produktų atsargų pateikimą naudoti; |
| --- | --- |

e)

“tarptautiniu mastu priimtas sprendimas dėl atsargų pateikimo naudoti”: galiojantis TEA administracinės tarybos priimtas sprendimas, kurio tikslas – užtikrinti
  TEA šalies
  narės turimų naftos arba jos produktų atsargų pateikimą naudoti;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies l a punktas (naujas)

| la) | “nepaprastoji padėtis”: aplinkybės, kai įvyksta rimtas žalios naftos ir (arba) naftos produktų tiekimo sutrikimas; |
| --- | --- |

la)

“nepaprastoji padėtis”: aplinkybės, kai įvyksta rimtas žalios naftos ir (arba) naftos produktų tiekimo sutrikimas;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 4 dalis

4.   Šiame straipsnyje numatytos taisyklės ir metodai saugoti privalomųjų atsargų kiekiui apskaičiuoti gali būti iš dalies pakeisti remiantis 24 straipsnio 2 dalyje nustatyta reguliavimo tvarka.

4.   Šiame straipsnyje numatytos taisyklės ir metodai saugoti privalomųjų atsargų kiekiui apskaičiuoti gali būti iš dalies pakeisti remiantis 24 straipsnio 2 dalyje nustatyta reguliavimo tvarka
  bei pasitarus su specialistais ir suinteresuotomis šalimis.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 3 dalis

3.   1 ir 2 dalyse numatytos atsargų apskaičiavimo taisyklės ir metodai gali būti iš dalies pakeisti remiantis 24 straipsnio 2 dalyje nustatyta reguliavimo tvarka.

3.   1 ir 2 dalyse numatytos atsargų apskaičiavimo taisyklės ir metodai gali būti iš dalies pakeisti remiantis 24 straipsnio 2 dalyje nustatyta reguliavimo tvarka
  bei pasitarus su specialistais ir suinteresuotomis šalimis.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

1.   Valstybės narės užtikrina nuolatinę fizinę prieigą prie jų teritorijose esančių naftos produktų privalomųjų ir specialiųjų atsargų, kaip apibrėžta 9 straipsnyje. Jos parengia minėtų atsargų identifikavimo, apskaitos ir patikrinimo taisykles taip, kad atsargas būtų galima bet kuriuo metu patikrinti.Privalomosioms ir specialiosioms atsargoms, kurios yra ūkinės veiklos vykdytojų atsargų dalis arba su tokiomis atsargomis yra kartu laikomos, turi būti taikoma atskira apskaita.

1.   Valstybės narės užtikrina nuolatinę fizinę prieigą prie jų teritorijose esančių naftos produktų privalomųjų ir specialiųjų atsargų, kaip apibrėžta 9 straipsnyje. Jos parengia minėtų atsargų identifikavimo, apskaitos ir patikrinimo taisykles taip, kad atsargas būtų galima bet kuriuo metu patikrinti.
  Šios taisyklės nustatomos gavus išankstinį Komisijos pritarimą.
  Privalomosioms ir specialiosioms atsargoms, kurios yra ūkinės veiklos vykdytojų atsargų dalis arba su tokiomis atsargomis yra kartu laikomos, turi būti taikoma atskira apskaita.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

1.   Valstybės narės sudaro išsamų, nuolat atnaujinamą visų joms laikomų privalomųjų atsargų, išskyrus specialiąsias atsargas, kaip apibrėžta 9 straipsnyje, registrą.Šiame registre yra informacija apie
  tikslią aptariamų atsargų laikymo
  vietą
  ,
  kiekį, savininką ir tikslų atsargų pobūdį remiantis *************
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamento(EB) Nr. ****** dėl energetikos statistikos C priedo 3.1 punkto 1 dalies kategorijomis.

1.   Valstybės narės sudaro išsamų, nuolatatnaujinamą visų joms laikomų privalomųjų atsargų, išskyrus specialiąsias atsargas, kaip apibrėžta 9 straipsnyje, registrą.Šiame registre yra informacija apie
  naftos perdirbimo gamyklos, saugyklos ar bazės, kurioje laikomos aptariamos atsargos,
  vietą
  ir laikomą
  kiekį, savininką ir tikslų atsargų pobūdį remiantis 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento(EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos C priedo 3.1 punkto 1 dalies kategorijomis (2).

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

Pasibaigus kalendoriniams metams per
  30 dienų
  atitinkama valstybė narė Komisijai pateikia paskutinės tų kalendorinių metų dienos atsargų registro kopiją.

Pasibaigus kalendoriniams metams per
  45 dienas
  atitinkama valstybė narė Komisijai pateikia paskutinės tų kalendorinių metų dienos atsargų registro kopiją.

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 1 dalies trečia a pastraipa (nauja)

Komisija užtikrina registruose esančių neapibendrintų duomenų konfidencialumą.

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 3 dalies antra a pastraipa (nauja)

Jei pagal susitarimą šie uždaviniai perleidžiami valstybei narei, kurios teritorijoje tos atsargos yra, arba centrinei saugyklai, kurią ta valstybė narė įsteigė, šiame susitarime nurodomos nuostatos, pagal kurias numatoma:

| a) | valstybės narės arba centrinės saugyklos pareiga užtikrinti duomenų apie atsargų kiekį bet kuriuo metu tikslumą; |
| --- | --- |

a)

valstybės narės arba centrinės saugyklos pareiga užtikrinti duomenų apie atsargų kiekį bet kuriuo metu tikslumą;

| b) | šių privalomųjų atsargų, kurios įsigytos, sukauptos, laikomos ir tvarkomos jos teritorijoje, perdavimo valstybei narei, kuri perleido šias užduotis, laikotarpis; |
| --- | --- |

b)

šių privalomųjų atsargų, kurios įsigytos, sukauptos, laikomos ir tvarkomos jos teritorijoje, perdavimo valstybei narei, kuri perleido šias užduotis, laikotarpis;

| c) | veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios nuobaudos tiems atvejams, kai valstybė narė arba centrinė saugykla nevykdo susitarimo sąlygų. |
| --- | --- |

c)

veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios nuobaudos tiems atvejams, kai valstybė narė arba centrinė saugykla nevykdo susitarimo sąlygų.

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 4 dalies b punktas

| b) | likus ne mažiau kaip
  šešiems
  mėnesiams paskelbti paslaugų teikimo ūkinės veikloms vykdytojams sąlygas. |
| --- | --- |

b)

likus ne mažiau kaip
  šešiems
  mėnesiams paskelbti paslaugų teikimo ūkinės veikloms vykdytojams sąlygas.

| b) | likus ne mažiau kaip
  trims
  mėnesiams paskelbti paslaugų teikimo ūkinės veikloms vykdytojams sąlygas. |
| --- | --- |

b)

likus ne mažiau kaip
  trims
  mėnesiams paskelbti paslaugų teikimo ūkinės veikloms vykdytojams sąlygas.

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos b punktas

| b) | vienai ar kelioms centrinėms saugykloms, galinčioms saugoti tokias atsargas, arba |
| --- | --- |

b)

vienai ar kelioms centrinėms saugykloms, galinčioms saugoti tokias atsargas, arba

| b) | vienai ar kelioms centrinėms saugykloms, galinčioms saugoti tokias atsargas,
  jei atitinkama valstybė narė ir valstybė narė, kuri saugos atsargas, sudarė susitarimą,
  arba |
| --- | --- |

b)

vienai ar kelioms centrinėms saugykloms, galinčioms saugoti tokias atsargas,
  jei atitinkama valstybė narė ir valstybė narė, kuri saugos atsargas, sudarė susitarimą,
  arba

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

1.   Valstybė narė, laikydamasi šio straipsnio sąlygų, gali
  neatšaukiamai
  įsipareigoti saugoti mažiausią naftos atsargų kiekį(toliau – “specialiosios atsargos”), apskaičiuotą suvartojimo dienomis.

1.   Valstybė narė, laikydamasi šio straipsnio sąlygų, gali įsipareigoti saugoti mažiausią naftos atsargų kiekį(toliau – “specialiosios atsargos”), apskaičiuotą suvartojimo dienomis.

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 3 dalies įvadinė dalis

3.   Specialiosiomis atsargomis laikomi tik toliau išvardytų kategorijų, kaip apibrėžta *
  Europos Parlamento ir Tarybos

  reglamento (EB) Nr.
  dėl energetikos statistikos
  B priedo 4 punkte, produktai:

3.   Specialiosiomis atsargomis
  gali būti
  laikomi tik toliau išvardytų kategorijų,
  kurios turi atitikti Bendrijos teisės aktus, ypač susijusius su kuro standartais ir aplinkos apsauga,
  kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr.
  1099/2008
  B priedo 4 punkte, produktai:

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa

5.   Valstybė narė, nusprendusi laikyti specialiąsias atsargas, Komisijai pateikia pranešimą, kuris paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; jame turi būti nurodytas kiekvienos kategorijos specialiųjų atsargų dydis, kurį ta valstybė narė
  neatšaukiamai ir
  nuolat įsipareigoja išlaikyti.Toks praneštas privalomas mažiausias dydis yra vienintelis ir taikomas vienodai visoms valstybės narės naudojamų specialiųjų atsargų kategorijoms.

5.   Valstybė narė, nusprendusi laikyti specialiąsias atsargas, Komisijai pateikia pranešimą, kuris paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; jame turi būti nurodytas kiekvienos kategorijos specialiųjų atsargų dydis, kurį ta valstybė narė nuolat įsipareigoja išlaikyti
  , ir įsipareigojimo laikotarpis
  .Toks praneštas privalomas mažiausias dydis yra vienintelis ir taikomas vienodai visoms valstybės narės naudojamų specialiųjų atsargų kategorijoms.

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

1.   Valstybės narės sudaro išsamų, nuolat atnaujinamą visų specialiųjų atsargų, saugomų jos teritorijoje, registrą. Šiame registre yra informacija apie
  tikslią aptariamų atsargų laikymo
  vietą.

1.   Valstybės narės sudaro išsamų, nuolat
  kas mėnesį
  atnaujinamą visų specialiųjų atsargų, saugomų jos teritorijoje, registrą.Šiame registre yra informacija apie
  naftos perdirbimo gamyklos, saugyklos ar bazės, kurioje laikomos aptariamos atsargos,
  vietą.

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

Komisijai pareikalavus ne senesnių kaip

  10 metų

  duomenų, valstybė narė per
  8 dienas
  jai pateikia registro kopiją.

Be to, Komisijai pareikalavus, valstybė narė per
  10 darbo dienų
  jai pateikia registro kopiją. Tokie prašymai gali būti pateikti praėjus ne daugiau kaip

  trejiems metams

  po datos, susijusios su duomenimis, kuriuos prašoma pateikti.

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 1 a dalis (nauja)

Valstybės narės ir centrinės saugyklos susitarime nurodomos nuostatos, pagal kurias numatoma:

| a) | valstybės narės arba centrinės saugyklos pareiga užtikrinti duomenų apie atsargų kiekį bet kuriuo metu tikslumą; |
| --- | --- |

a)

valstybės narės arba centrinės saugyklos pareiga užtikrinti duomenų apie atsargų kiekį bet kuriuo metu tikslumą;

| b) | šių privalomųjų atsargų, kurios įsigytos, sukauptos, laikomos ir tvarkomos jos teritorijoje, perdavimo valstybei narei, kuri perleido šias užduotis, laikotarpis; |
| --- | --- |

b)

šių privalomųjų atsargų, kurios įsigytos, sukauptos, laikomos ir tvarkomos jos teritorijoje, perdavimo valstybei narei, kuri perleido šias užduotis, laikotarpis;

| c) | veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios nuobaudos tiems atvejams, kai valstybė narė arba centrinė saugykla nevykdo susitarimo sąlygų. |
| --- | --- |

c)

veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios nuobaudos tiems atvejams, kai valstybė narė arba centrinė saugykla nevykdo susitarimo sąlygų.

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnis

1.   Valstybės narės kiekvieną
  savaitę
  Komisijai siunčia valstybės narės teritorijoje laikomų komercinių atsargų dydžių suvestinę.Valstybės narės pasirūpina duomenų apsauga ir nenurodo tų atsargų savininkų pavadinimų.

1.   Valstybės narės kiekvieną
  mėnesį
  Komisijai siunčia valstybės narės teritorijoje laikomų komercinių atsargų dydžių suvestinę.Valstybės narės pasirūpina duomenų apsauga ir nenurodo tų atsargų savininkų pavadinimų.

2.   Komisija, remdamasi valstybių narių jai pateiktomis suvestinėmis, skelbia
  savaitinę
  statistinę komercinių atsargų suvestinę.

2.   Komisija, remdamasi valstybių narių jai pateiktomis suvestinėmis, skelbia
  mėnesinę
  statistinę komercinių atsargų suvestinę.

3.   Komisija, laikydamasi 24 straipsnio 2 dalyje nustatytos reguliavimo tvarkos, priima 1 ir 2 dalių įgyvendinimo priemones.

3.   Komisija, laikydamasi 24 straipsnio 2 dalyje nustatytos reguliavimo tvarkos, priima 1 ir 2 dalių įgyvendinimo priemones.

3a.
     
  Jei, laikantis 23 straipsnio nuostatų, atidžiai apsvarsčius klausimą dėl savaitinių statistinių suvestinių įgyvendinamumo ir veiksmingumo nustatoma, kad joms būdingi akivaizdūs privalumai, susiję su rinkos skaidrumu, ir kad vėliau nereikės gerokai pataisyti tokiu būdu surinktų duomenų, Komisija gali pareikalauti, kad valstybės narės teiktų savaitines, o ne mėnesines komercinių naftos atsargų kiekio statistines suvestines.

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 straipsnio 1 dalis

1.   Komisija
  bet kada
  gali nuspręsti patikrinti privalomąsias ir specialiąsias atsargas valstybėse narėse.Rengdamasi tokiam patikrinimui, Komisija gali paprašyti koordinavimo grupės pagalbos.

1.   
  Jei kyla pagrįstų įtarimų,
  Komisija gali nuspręsti patikrinti privalomąsias ir specialiąsias atsargas valstybėse narėse.Rengdamasi tokiam patikrinimui, Komisija gali paprašyti koordinavimo grupės pagalbos.

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 straipsnio 2 dalis

2.   Pirmoje dalyje numatytų patikrinimų tikslas neįtraukiamas asmens duomenų
  rinkimas
  .Tikrinant rasti asmens duomenys nerenkami ir į juos neatsižvelgiama; jei tokie duomenys atsitiktinai surenkami, jie yra nedelsiant sunaikinami.

2.   Į pirmoje dalyje numatytų patikrinimų tikslą neįtraukiamas asmens duomenų
  tvarkymas
  .Tikrinant rasti asmens duomenys nerenkami ir į juos neatsižvelgiama; jei tokie duomenys atsitiktinai surenkami, jie yra nedelsiant sunaikinami.

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 straipsnio 4 dalis

4.   Valstybės narės rūpinasi, kad atliekant 1 dalyje numatytą patikrinimą, už jų teritorijoje privalomųjų ir specialiųjų atsargų priežiūrą ir administravimą atsakingi asmenys bendradarbiautų su Komisijos darbuotojais ar
  jos įgaliotais

  asmenimis.

4.   Valstybės narės rūpinasi, kad atliekant 1 dalyje numatytą patikrinimą, už jų teritorijoje privalomųjų ir specialiųjų atsargų priežiūrą ir administravimą atsakingi asmenys bendradarbiautų su
  įgaliotais
  Komisijos darbuotojais ar atstovais.

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 straipsnio 7 dalis

7.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad su privalomosiomis ir specialiosiomis atsargomis susiję duomenys, įrašai, suvestinės ir dokumentai būtų saugomi ne trumpiau kaip
  dešimt metų
  .

7.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad su privalomosiomis ir specialiosiomis atsargomis susiję duomenys, įrašai, suvestinės ir dokumentai būtų saugomi ne trumpiau kaip
  trejus metus
  .

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

21 straipsnio 3 ir 4 dalys

3.   Kai yra galiojantis tarptautinis sprendimas atsargas pateikti naudoti, kiekviena valstybė narė gali naudoti savo privalomąsias ir specialiąsias atsargas, kad galėtų vykdyti tarptautinius įsipareigojimus pagal tokį sprendimą.Tokiu atveju valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją, kuri, siekdama įvertinti atsargų panaudojimo pasekmes, gali sušaukti koordinavimo grupę arba konsultuotis su jos nariais elektroniniu būdu.

3.   
  Komisija veikia glaudžiai bendradarbiaudama su kitomis tarptautinėmis organizacijomis, kurios turi įgaliojimus priimti sprendimus pateikti naudoti atsargas, ir stiprina daugiašalį ir dvišalį šių klausimų derinimą visame pasaulyje.
  Kai yra galiojantis tarptautinis sprendimas atsargas pateikti naudoti, kiekviena valstybė narė gali naudoti savo privalomąsias ir specialiąsias atsargas, kad galėtų vykdyti tarptautinius įsipareigojimus pagal tokį sprendimą.Tokiu atveju valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją, kuri, siekdama įvertinti atsargų panaudojimo pasekmes, gali sušaukti koordinavimo grupę arba konsultuotis su jos nariais elektroniniu būdu.

4.   Jei iškyla sunkumų, susijusių su žalios naftos ar naftos produktų tiekimu Bendrijai ar kuriai nors valstybei narei, Komisija, kuriai nors valstybei narei pasiūlius ar savo iniciatyva, kaip įmanoma greičiau sušaukia koordinavimo grupę.Koordinavimo grupė išnagrinėja padėtį. Komisija nustato, ar tai yra rimtas tiekimo sutrikimas.

4.   Jei iškyla sunkumų, susijusių su žalios naftos ar naftos produktų tiekimu Bendrijai ar kuriai nors valstybei narei, Komisija, kuriai nors valstybei narei pasiūlius ar savo iniciatyva, kaip įmanoma greičiau sušaukia koordinavimo grupę.
  Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad ji galėtų būti atstovaujama asmeniškai arba elektroninėmis priemonėmis koordinavimo grupės posėdyje per 24 valandas po to, kai buvo sušauktas posėdis.
  Koordinavimo grupė išnagrinėja padėtį,
  remdamasi įsipareigojimu valstybių narių solidarumo principui ir objektyviu situacijos ekonominių ir socialinių pasekmių įvertinimu
  , ir Komisija nustato,
  remdamasi Koordinavimo grupės įvertinimu
  , ar tai yra rimtas tiekimo sutrikimas.

Jei konstatuojama, kad tai yra rimtas tiekimo sutrikimas, Komisijagali leisti pateikti naudoti visą ar dalį kiekio, kurį tokiu atveju valstybės narės pasiūlo.

Jei konstatuojama, kad tai yra rimtas tiekimo sutrikimas, Komisijagali leisti pateikti naudoti visą ar dalį kiekio, kurį tokiu atveju valstybės narės pasiūlo.

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 straipsnis

Per trejus metus nuo šios įsigaliojimo Komisija įvertins jos taikymą ir išnagrinės galimybę reikalauti, kad visos valstybės narės turėtų privalomą mažiausią specialiųjų atsargų dydį.

Ne vėliau kaip
  per trejus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo Komisija įvertins jos taikymą, ypatingai atsižvelgdama į tai:

| a) | ar duomenys apie atsargas yra tikslūs ir laiku perduodami; |
| --- | --- |

a)

ar duomenys apie atsargas yra tikslūs ir laiku perduodami;

| b) | ar apie komercinių naftos atsargų kiekį turi būti pranešama kartą per savaitę ar kartą per mėnesį; |
| --- | --- |

b)

ar apie komercinių naftos atsargų kiekį turi būti pranešama kartą per savaitę ar kartą per mėnesį;

| c) | ar derėtų reikalauti, kad visos valstybės narės turėtų privalomą mažiausią specialiųjų atsargų
  , skirtų ilgesniam laikotarpiui,
  dydį
  . |
| --- | --- |

c)

ar derėtų reikalauti, kad visos valstybės narės turėtų privalomą mažiausią specialiųjų atsargų
  , skirtų ilgesniam laikotarpiui,
  dydį
  .

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

1.   Valstybės narėspriima įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais, įsigaliojusiais ne vėliau kaip iki 20XX m. gruodžio 31 d.,ši direktyva įgyvendinama.Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų tekstus bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikties lentelę.

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip iki 20XX m. gruodžio 31 d.priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie būtini atitikčiai šios direktyvos nuostatoms,

  išskyrus valstybes nares, kurioms pagal stojimo į Europos Sąjungą sutartį taikomas naftos ir naftos produktų atsargų sudarymo pereinamasis laikotarpis ir kurioms įgyvendinimo terminas yra pereinamojo laikotarpio pabaigos data
  .Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų tekstus bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikties lentelę.

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

III priedo 11 dalis

Apskaičiuodamos savo atsargas, kaip nurodyta pirmiau, valstybės narės iš apskaičiuoto apskaičiuotų atsargų kiekio atima
  10 %
  .Tokiu dydžiu sumažinamas visas į konkretų apskaičiavimą įtrauktas kiekis.

Apskaičiuodamos savo atsargas, kaip nurodyta pirmiau, valstybės narės iš apskaičiuoto apskaičiuotų atsargų kiekio atima
  5 %
  .Tokiu dydžiu sumažinamas visas į konkretų apskaičiavimą įtrauktas kiekis.

---

(1)  
  Bulgarija, Kipras, Estija, Latvija, Lietuva, Malta, Rumunija ir Slovėnija.

(2)  
  OL L 304, 2008 11 14, p. 1.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/174 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/174

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisYpatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamasis informacinis tinklas *

P6_TA(2009)0227

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamojo informacinio tinklo (CIWIN) (COM(2008)0676 – C6-0399/2008 – 2008/0200(CNS))

2010/C 184 E/41

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0676),

atsižvelgdamas į EB sutarties 308 straipsnį ir į Euratomo sutarties 203 straipsnį, kuriais remdamasi Taryba pasikonsultavo su Parlamentu (C6–0399/2008),

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 ir 35 straipsnius,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A6–0228/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | ragina Komisiją įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, jei Taryba nebus priėmusi jokio sprendimo šiuo klausimu, išnagrinėti, ar šios sutarties 196 straipsnis (Civilinė sauga) galėtų būti laikomas šio pasiūlymo teisiniu pagrindu, ir iš naujo apsvarstyti galimybę, jei reikia, pateikti pasiūlymą Parlamentui; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, jei Taryba nebus priėmusi jokio sprendimo šiuo klausimu, išnagrinėti, ar šios sutarties 196 straipsnis (Civilinė sauga) galėtų būti laikomas šio pasiūlymo teisiniu pagrindu, ir iš naujo apsvarstyti galimybę, jei reikia, pateikti pasiūlymą Parlamentui;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl sprendimo


  1 konstatuojamoji dalis |
| (1) | 2004 m. gruodžio mėn. priimtose išvadose „Dėl teroristinių išpuolių prevencijos, parengties ir reagavimo“ ir „ES solidarumo programos dėl terorizmo grėsmės ir išpuolių padarinių“ Taryba pritarė Komisijos ketinimui pasiūlyti Europos programą dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos (angl. EPCIP) ir sutiko, kad Komisija sukurtų Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamąjį informacinį tinklą (1). |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 konstatuojamoji dalis

(1)

2004 m. gruodžio mėn. priimtose išvadose „Dėl teroristinių išpuolių prevencijos, parengties ir reagavimo“ ir „ES solidarumo programos dėl terorizmo grėsmės ir išpuolių padarinių“ Taryba pritarė Komisijos ketinimui pasiūlyti Europos programą dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos (angl. EPCIP) ir sutiko, kad Komisija sukurtų Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamąjį informacinį tinklą (1).

| (1) | 2004 m. gruodžio mėn. priimtose išvadose „Dėl teroristinių išpuolių prevencijos, parengties ir reagavimo“ ir „ES solidarumo programos dėl terorizmo grėsmės ir išpuolių padarinių“ Taryba pritarė Komisijos ketinimui pasiūlyti Europos programą dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos (angl. EPCIP) ir sutiko, kad Komisija sukurtų Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamąjį informacinį tinklą (2). |
| --- | --- |

(1)

2004 m. gruodžio mėn. priimtose išvadose „Dėl teroristinių išpuolių prevencijos, parengties ir reagavimo“ ir „ES solidarumo programos dėl terorizmo grėsmės ir išpuolių padarinių“ Taryba pritarė Komisijos ketinimui pasiūlyti Europos programą dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos (angl. EPCIP) ir sutiko, kad Komisija sukurtų Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamąjį informacinį tinklą (2).

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl sprendimo

4 konstatuojamoji dalis

| (4) | Keletas incidentų, susijusių su Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektais, pavyzdžiui, 2006 m. Europoje dingusi elektros srovė, parodė, kad
  siekiant
  išvengti
  incidento arba sumažinti jo mastą
  reikia geriau ir veiksmingiau keistis informacija. |
| --- | --- |

(4)

Keletas incidentų, susijusių su Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektais, pavyzdžiui, 2006 m. Europoje dingusi elektros srovė, parodė, kad
  siekiant
  išvengti
  incidento arba sumažinti jo mastą
  reikia geriau ir veiksmingiau keistis informacija.

| (4) | Keletas incidentų, susijusių su Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektais, pavyzdžiui, 2006 m. Europoje dingusi elektros srovė, parodė, kad siekiant
  pasirengti tokiems incidentams ir
  išvengti
  jų
  reikia geriau ir veiksmingiau keistis informacija
  ir turėti daugiau žinių apie skirtingų valstybių narių praktiką. |
| --- | --- |

(4)

Keletas incidentų, susijusių su Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektais, pavyzdžiui, 2006 m. Europoje dingusi elektros srovė, parodė, kad siekiant
  pasirengti tokiems incidentams ir
  išvengti
  jų
  reikia geriau ir veiksmingiau keistis informacija
  ir turėti daugiau žinių apie skirtingų valstybių narių praktiką.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 konstatuojamoji dalis

| (5) | Tikslinga sukurti informacijos sistemą, kuria naudodamosi valstybės narės ir Komisija galėtų keistis
  ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos (
  CIP
  )
  srities informacija
  ir įspėjimais
  , skatinti tarpusavio dialogą CIP klausimais, prisidėti remiant integraciją ir geriau koordinuoti atskiras nacionalines CIP mokslinių tyrimų programas. |
| --- | --- |

(5)

Tikslinga sukurti informacijos sistemą, kuria naudodamosi valstybės narės ir Komisija galėtų keistis
  ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos (
  CIP
  )
  srities informacija
  ir įspėjimais
  , skatinti tarpusavio dialogą CIP klausimais, prisidėti remiant integraciją ir geriau koordinuoti atskiras nacionalines CIP mokslinių tyrimų programas.

| (5) | Taigi
  tikslinga sukurti informacijos sistemą, kuria naudodamosi valstybės narės ir Komisija galėtų keistis CIP srities informacija, skatinti tarpusavio dialogą CIP klausimais, prisidėti remiant integraciją ir geriau koordinuoti atskiras nacionalines CIP mokslinių tyrimų programas. |
| --- | --- |

(5)

Taigi
  tikslinga sukurti informacijos sistemą, kuria naudodamosi valstybės narės ir Komisija galėtų keistis CIP srities informacija, skatinti tarpusavio dialogą CIP klausimais, prisidėti remiant integraciją ir geriau koordinuoti atskiras nacionalines CIP mokslinių tyrimų programas.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 konstatuojamoji dalis

| (6) | CIWIN turėtų padėti gerinti ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą Europos Sąjungoje, aprūpindamas informacijos sistema, kuri palengvintų valstybių narių bendradarbiavimą, ir būdamas greita bei veiksminga lėtų informacijos apie Bendrijos ypatingos svarbos infrastruktūras paieškos būdų alternatyva. |
| --- | --- |

(6)

CIWIN turėtų padėti gerinti ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą Europos Sąjungoje, aprūpindamas informacijos sistema, kuri palengvintų valstybių narių bendradarbiavimą, ir būdamas greita bei veiksminga lėtų informacijos apie Bendrijos ypatingos svarbos infrastruktūras paieškos būdų alternatyva.

| (6) | CIWIN turėtų padėti gerinti ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą Europos Sąjungoje, aprūpindamas informacijos sistema, kuri palengvintų valstybių narių bendradarbiavimą
  ir koordinavimą
  , ir būdamas greita bei veiksminga lėtų informacijos apie Bendrijos ypatingos svarbos infrastruktūras paieškos būdų alternatyva.
  Dėl CIWIN turėtų būti ypač skatinamas atitinkamų priemonių, skirtų palengvinti informacijos, geriausios praktikos ir patirties mainus ir sklaidą tarp valstybių narių, kūrimas
  . |
| --- | --- |

(6)

CIWIN turėtų padėti gerinti ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą Europos Sąjungoje, aprūpindamas informacijos sistema, kuri palengvintų valstybių narių bendradarbiavimą
  ir koordinavimą
  , ir būdamas greita bei veiksminga lėtų informacijos apie Bendrijos ypatingos svarbos infrastruktūras paieškos būdų alternatyva.
  Dėl CIWIN turėtų būti ypač skatinamas atitinkamų priemonių, skirtų palengvinti informacijos, geriausios praktikos ir patirties mainus ir sklaidą tarp valstybių narių, kūrimas
  .

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (6a) | Pirmą kartą vertinant CIWIN reikėtų įtraukti ir išsamią naujos funkcijos, t. y. techninės skubaus įspėjimo apie pavojų (RAS) priemonės, įdiegimo į CIWIN analizę. Pasinaudodamos šia funkcija valstybės narės ir Komisija galėtų skubiai įspėti apie tiesioginį pavojų ypatingos svarbos infrastruktūrai, atsižvelgiant į būtinus saugumo reikalavimus. |
| --- | --- |

(6a)

Pirmą kartą vertinant CIWIN reikėtų įtraukti ir išsamią naujos funkcijos, t. y. techninės skubaus įspėjimo apie pavojų (RAS) priemonės, įdiegimo į CIWIN analizę. Pasinaudodamos šia funkcija valstybės narės ir Komisija galėtų skubiai įspėti apie tiesioginį pavojų ypatingos svarbos infrastruktūrai, atsižvelgiant į būtinus saugumo reikalavimus.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl sprendimo

7 konstatuojamoji dalis

| (7) | CIWIN visų pirma turėtų skatinti atitinkamų priemonių, kurių tikslas – palengvinti gerosios praktikos mainus, kūrimą, taip pat būti saugi informacijos apie tiesioginius pavojus ir įspėjimų perdavimo priemonė. |
| --- | --- |

(7)

CIWIN visų pirma turėtų skatinti atitinkamų priemonių, kurių tikslas – palengvinti gerosios praktikos mainus, kūrimą, taip pat būti saugi informacijos apie tiesioginius pavojus ir įspėjimų perdavimo priemonė.

Išbraukta.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl sprendimo

8 konstatuojamoji dalis

| (8) | CIWIN
  turėtų padėti
  išvengti informacijos dubliavimosi, kuriant šį tinklą
  turėtų būti atsižvelgta
  į visų esamų sektoriams skirtų skubaus įspėjimo apie pavojų sistemų (RAS) specifines charakteristikas, patirtį, tvarką ir kompetencijos sritis. |
| --- | --- |

(8)

CIWIN
  turėtų padėti
  išvengti informacijos dubliavimosi, kuriant šį tinklą
  turėtų būti atsižvelgta
  į visų esamų sektoriams skirtų skubaus įspėjimo apie pavojų sistemų (RAS) specifines charakteristikas, patirtį, tvarką ir kompetencijos sritis.

| (8) | Naujos informacijos sistemos kūrimo ir vertinimo metu valstybės narės ir Komisija turėtų užtikrinti, kad
  CIWIN
  padeda
  išvengti informacijos dubliavimosi ir kad
  atsižvelgiama
  į visų esamų sektoriams skirtų skubaus įspėjimo apie pavojų sistemų (RAS) specifines charakteristikas, patirtį, tvarką ir kompetencijos sritis. |
| --- | --- |

(8)

Naujos informacijos sistemos kūrimo ir vertinimo metu valstybės narės ir Komisija turėtų užtikrinti, kad
  CIWIN
  padeda
  išvengti informacijos dubliavimosi ir kad
  atsižvelgiama
  į visų esamų sektoriams skirtų skubaus įspėjimo apie pavojų sistemų (RAS) specifines charakteristikas, patirtį, tvarką ir kompetencijos sritis.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl sprendimo

10 konstatuojamoji dalis

| (10) | Kadangi valstybių narių ypatingos svarbos infrastruktūros objektai tarpusavyje susiję, o šių objektų apsaugos lygis valstybėse narėse skiriasi, reikia sukurti bendrą keletą sektorių apimančią Bendrijos priemonę, skirtą keistis informacija
  ir įspėjimais
  apie ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą – taip būtų didinamas ir piliečių saugumas. |
| --- | --- |

(10)

Kadangi valstybių narių ypatingos svarbos infrastruktūros objektai tarpusavyje susiję, o šių objektų apsaugos lygis valstybėse narėse skiriasi, reikia sukurti bendrą keletą sektorių apimančią Bendrijos priemonę, skirtą keistis informacija
  ir įspėjimais
  apie ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą – taip būtų didinamas ir piliečių saugumas.

| (4a) | Kadangi valstybių narių ypatingos svarbos infrastruktūros objektai tarpusavyje susiję, o šių objektų apsaugos lygis valstybėse narėse skiriasi, reikia sukurti bendrą keletą sektorių apimančią Bendrijos priemonę, skirtą keistis informacija apie ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą – taip būtų didinamas ir piliečių saugumas. |
| --- | --- |

(4a)

Kadangi valstybių narių ypatingos svarbos infrastruktūros objektai tarpusavyje susiję, o šių objektų apsaugos lygis valstybėse narėse skiriasi, reikia sukurti bendrą keletą sektorių apimančią Bendrijos priemonę, skirtą keistis informacija apie ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą – taip būtų didinamas ir piliečių saugumas.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl sprendimo

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (10a) | Priemonių civilinės apsaugos srityje priėmimas EB sutarties 3 straipsnio 1 dalies u punkte nurodytas kaip viena iš Bendrijos veiklos sričių. Taigi, siekiant, kad Bendrija galėtų pasiekti sutartyje numatytą tikslą, būtina sukurti CIWIN. |
| --- | --- |

(10a)

Priemonių civilinės apsaugos srityje priėmimas EB sutarties 3 straipsnio 1 dalies u punkte nurodytas kaip viena iš Bendrijos veiklos sričių. Taigi, siekiant, kad Bendrija galėtų pasiekti sutartyje numatytą tikslą, būtina sukurti CIWIN.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl sprendimo

17 konstatuojamoji dalis

| (17) | Šiame sprendime atsižvelgta į pagrindines teises ir principus,
  visų pirma
  pripažintus Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, |
| --- | --- |

(17)

Šiame sprendime atsižvelgta į pagrindines teises ir principus,
  visų pirma
  pripažintus Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje,

| (17) | Šiame sprendime atsižvelgta į pagrindines teises ir principus, pripažintus
  ES sutarties 6 straipsnyje ir atspindėtus
  Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. |
| --- | --- |

(17)

Šiame sprendime atsižvelgta į pagrindines teises ir principus, pripažintus
  ES sutarties 6 straipsnyje ir atspindėtus
  Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnis

Šiuo sprendimu sukuriama saugi informacijos
  ,
  ryšių
  ir įspėjimo
  sistema – Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamasis informacinis tinklas (CIWIN); šio tinklo paskirtis – padėti valstybėms narėms keistis informacija apie
  bendras grėsmes,
  pažeidžiamumą ir atitinkamas su ypatingos svarbos infrastruktūros objektais susijusios rizikos mažinimo priemones bei strategijas.

Šiuo sprendimu sukuriama saugi informacijos
  ir
  ryšių sistema – Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamasis informacinis tinklas (CIWIN); šio tinklo paskirtis – padėti valstybėms narėms keistis informacija apie pažeidžiamumą ir atitinkamas su ypatingos svarbos infrastruktūros objektais susijusios rizikos mažinimo priemones bei strategijas.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl sprendimo

2 straipsnio 2 pastraipa

Ypatingos svarbos infrastruktūros objektai – valstybėse narėse esantis turtas, sistemos arba jų dalys, kurios būtinos siekiant palaikyti gyvybines visuomenės funkcijas, žmonių sveikatą, saugumą ir saugą, ekonominę arba socialinę gerovę ir kurių sunaikinimas arba veiklos sutrikdymas turėtų didelį poveikį valstybėms narėms, nes minėtosios funkcijos nebebūtų vykdomos.

Ypatingos svarbos infrastruktūros objektai – valstybėse narėse esantis turtas, sistemos arba jų dalys, kurios būtinos siekiant palaikyti gyvybines visuomenės funkcijas, žmonių sveikatą, saugumą ir saugą,
  tiekimo grandinę,
  ekonominę arba socialinę gerovę ir kurių sunaikinimas arba veiklos sutrikdymas turėtų didelį poveikį valstybėms narėms, nes minėtosios funkcijos nebebūtų vykdomos.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl sprendimo

2 straipsnio 3 pastraipa

Dalyvaujančioji valstybė narė – valstybė narė, kuri su Komisija pasirašė susitarimo memorandumą.

Išbraukta.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 straipsnis

3 straipsnis

Dalyvavimas

Dalyvauti Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamojo informacinio tinklo veikloje ir naudotis šiuo tinklu gali visos valstybės narės. Dalyvauti Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamojo informacinio tinklo veikloje galima su sąlyga, kad pasirašomas susitarimo memorandumas, kuriame išdėstyti Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamajam informaciniam tinklui taikomi techniniai bei saugumo reikalavimai ir pateikta informacija apie vietas, kurias reikia prijungti prie Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamojo informacinio tinklo.

Išbraukta.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl sprendimo

4 straipsnio pavadinimas

Funkcijos

Paskirtis ir struktūra

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl sprendimo

4 straipsnio 1 dalis

(1)   Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamasis informacinis tinklas
  vykdo šias dvi funkcijas
  :

| a) | yra su ypatingos svarbos infrastruktūros objektais susijusios informacijos mainų elektroninis forumas; |
| --- | --- |

a)

yra su ypatingos svarbos infrastruktūros objektais susijusios informacijos mainų elektroninis forumas;

| b) | atlieka skubaus įspėjimo apie pavojų funkciją, kuria naudodamosi dalyvaujančiosios valstybės narės ir Komisija gali skelbti įspėjimus apie tiesioginę riziką ir grėsmę ypatingos svarbos infrastruktūros objektams. |
| --- | --- |

b)

atlieka skubaus įspėjimo apie pavojų funkciją, kuria naudodamosi dalyvaujančiosios valstybės narės ir Komisija gali skelbti įspėjimus apie tiesioginę riziką ir grėsmę ypatingos svarbos infrastruktūros objektams.

(1)   Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamasis informacinis tinklas
  sukuriamas kaip informacijos, susijusios su ypatingos svarbos infrastruktūros objektais, mainų elektroninis forumas;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl sprendimo

4 straipsnio 1 a dalis (nauja)

1a)
     
  CIWIN techninė platforma turi būti bent jau vienoje kiekvienos valstybės narės saugioje vietoje.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl sprendimo

4 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

Nuolatinės sritys visada yra sistemoje. Jų turinys gali būti patikslintas, tačiau pačios sritys negali būti pašalintos
  ,
  pervadintos
  ar papildytos naujomis sritimis
  . Nuolatinių sričių sąrašas pateiktas I priede.

Nuolatinės sritys visada yra sistemoje. Jų turinys gali būti patikslintas, tačiau pačios sritys negali būti pašalintos
  ir
  pervadintos. Nuolatinių sričių sąrašas pateiktas I priede.
  Tai nereiškia, kad į sistemą negali būti įtrauktos naujos sritys, jei sistemos veikimas parodo, kad tai būtina.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 straipsnio 1 dalis

1)   
  Dalyvaujančiosios
  valstybės narės paskiria CIWIN administratorių ir apie tai informuoja Komisiją. CIWIN administratorius savo valstybėje narėje atsakingas už CIWIN prieigos teisių suteikimą arba atsisakymą jas suteikti.

1)   Valstybės narės paskiria CIWIN administratorių ir apie tai informuoja Komisiją. CIWIN administratorius savo valstybėje narėje atsakingas už CIWIN prieigos teisių suteikimą arba atsisakymą jas suteikti.

(Šis pakeitimas taikomas visam tekstui. Jį priėmus reikės padaryti atitinkamus pakeitimus visame tekste.)

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 straipsnio 2 dalis

2)   
  Dalyvaujančiosios
  valstybės narės prieigą prie CIWIN suteikia vadovaudamosi Komisijos patvirtintomis gairėmis.

2)   Valstybės narės prieigą prie CIWIN suteikia vadovaudamosi Komisijos patvirtintomis
  naudojimosi
  gairėmis.

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 straipsnio 1 dalies b punktas

| b) | sistemos naudojimo sąlygų, įskaitant informacijos konfidencialumo, perdavimo, saugojimo, pildymo ir pašalinimo sąlygas, gairių nustatymą; Komisija taip pat nustato visos arba atrankinės prieigos prie CIWIN suteikimo sąlygas ir procedūras. |
| --- | --- |

b)

sistemos naudojimo sąlygų, įskaitant informacijos konfidencialumo, perdavimo, saugojimo, pildymo ir pašalinimo sąlygas, gairių nustatymą; Komisija taip pat nustato visos arba atrankinės prieigos prie CIWIN suteikimo sąlygas ir procedūras.

| b) | sistemos naudojimo sąlygų, įskaitant informacijos konfidencialumo, perdavimo, saugojimo, pildymo ir pašalinimo sąlygas, gairių nustatymą; Komisija taip pat nustato visos arba atrankinės prieigos prie CIWIN suteikimo sąlygas ir procedūras. |
| --- | --- |

b)

sistemos naudojimo sąlygų, įskaitant informacijos konfidencialumo, perdavimo, saugojimo, pildymo ir pašalinimo sąlygas, gairių nustatymą; Komisija taip pat nustato visos arba atrankinės prieigos prie CIWIN suteikimo sąlygas ir procedūras.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3a)
     
  Komisija stebi CIWIN sistemos veikimą.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl sprendimo

7 straipsnio 2 dalis

2)   Vartotojo teisė susipažinti su dokumentais grindžiama principu „būtina žinoti“; visada
  privaloma
  laikytis specialių autoriaus instrukcijų dėl dokumento apsaugos ir platinimo.

2)   Vartotojo teisė susipažinti su dokumentais grindžiama principu „būtina žinoti“. Vartotojai
  visada
  turi
  laikytisspecialių autoriaus instrukcijų dėl dokumento apsaugos ir platinimo.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl sprendimo

7 straipsnio 2a dalis (nauja)

2a)
     
  Valstybėse narėse leidimą turintys vartotojai gali keistis slapta į CIWIN tinklą įkelta informacija su trečiosiomis šalimis tik gavę išankstinį tos informacijos savininko leidimą ir laikydamiesi atitinkamų Bendrijos ir nacionalinės teisės nuostatų.

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl sprendimo

7 a straipsnis (naujas)

7a straipsnis

Informacijos įtraukimo į CIWIN reikalavimai

Visa į sistemą įkeliama informacija arba dokumentai gali būti mašininiu būdu išversti.

Komisija bendradarbiaudama su CIP informacijos teikimo centrais parengia kiekvieno sektoriaus raktinių žodžių sąrašą, kuris galėtų būti naudojamas įkeliant informaciją arba jos ieškant CIWIN tinkle.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl sprendimo

8 straipsnis

Komisija parengia ir nuolat atnaujina naudojimosi gaires, kuriose išsamiai išdėstytos CIWIN
  funkcijos
  ir vaidmuo.

Komisija parengia ir nuolat atnaujina naudojimosi gaires, kuriose išsamiai išdėstyti CIWIN
  paskirtis
  ir vaidmuo.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl sprendimo

8 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

Šios naudojimosi gairės parengiamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (3), 3 straipsnyje numatytą patariamąją procedūrą.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl sprendimo

10 straipsnio 1 pastraipa

Komisija kas trejus metus peržiūri ir vertina CIWIN veikimą ir teikia nuolatines ataskaitas valstybėms narėms.

Komisija
  , naudodamasi specialiai nustatytais rodikliais pažangai stebėti,
  kas trejus metus peržiūri ir vertina CIWIN veikimą ir teikia nuolatines ataskaitas
  visoms
  valstybėms narėms,
  Europos Parlamentui, Regionų komitetui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui.

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl sprendimo

10 straipsnio antra pastraipa

Pirmojoje ataskaitoje, pateikiamoje per trejus metus nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos, pirmiausia nurodomi tie Bendrijos tinklo elementai, kuriuos reikėtų patobulinti arba patikslinti. Joje taip pat pateikiami pasiūlymai, kurie, Komisijos nuomone, yra būtini šiam sprendimui iš dalies pakeisti arba patikslinti.

Pirmojoje ataskaitoje, pateikiamoje per trejus metus nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos, pirmiausia nurodomi tie Bendrijos tinklo elementai, kuriuos reikėtų patobulinti arba patikslinti
  ; taip pat joje visų pirma turėtų būti įvertintas kiekvienos valstybės narės dalyvavimas CIWIN sistemoje ir galimybė patobulinti CIWIN įdiegiant skubaus įspėjimo apie pavojų funkciją
  . Joje taip pat pateikiami pasiūlymai, kurie, Komisijos nuomone, yra būtini šiam sprendimui iš dalies pakeisti arba patikslinti.

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl sprendimo

11 straipsnis

Šis sprendimas
  taikomas nuo 2009 m. sausio 1 d.

Šis sprendimas
  įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną
  .

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl sprendimo

II priedo 3 punktas

| 3) | Įspėjimų sritys – jos gali būti sukurtos tuo atveju, jeigu RAS praneštų apie pavojų; vykdant su CIP susijusią veiklą šios sritys atliktų ryšių kanalo funkciją; |
| --- | --- |

3)

Įspėjimų sritys – jos gali būti sukurtos tuo atveju, jeigu RAS praneštų apie pavojų; vykdant su CIP susijusią veiklą šios sritys atliktų ryšių kanalo funkciją;

Išbraukta.

---

(1)  
  14894/04.

(2)  
  Tarybos dokumentas 15232/04.

(3)  

  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/181 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/181

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisValstybės ir visuomenės veikėjų apsaugos tinklas *

P6_TA(2009)0228

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Nyderlandų Karalystės iniciatyvos priimti Tarybos sprendimą, iš dalies keičiantį Sprendimą 2002/956/TVR dėl europinio valstybės ir visuomenės veikėjų apsaugos tinklo sukūrimo (16437/2008 – C6-0029/2009 – 2009/0801(CNS))

2010/C 184 E/42

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Nyderlandų Karalystės iniciatyvą (16437/2008),

atsižvelgdamas į ES sutarties 30 straipsnio 1 dalies a ir c punktus ir į 34 straipsnio 2 dalies c punktą,

atsižvelgdamas į ES sutarties 39 straipsnio 1 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0029/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 93 ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A6-0193/2009),

| 1. | pritaria Nyderlandų Karalystės iniciatyvai; |
| --- | --- |

1.

pritaria Nyderlandų Karalystės iniciatyvai;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Nyderlandų Karalystės iniciatyvą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Nyderlandų Karalystės iniciatyvą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei Nyderlandų Karalystės Vyriausybei. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei Nyderlandų Karalystės Vyriausybei.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/182 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/182

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisMedvilnės sektoriaus nacionalinės restruktūrizavimo programos *

P6_TA(2009)0229

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamento (EB) Nr. 637/2008 nuostatas dėl medvilnės sektoriaus nacionalinių restruktūrizavimo programų (COM(2009)0037 – C6-0063/2009 – 2009/0008(CNS))

2010/C 184 E/43

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2009)0037),

atsižvelgdamas į 1979 m. Stojimo aktą, ypač į jo 4 protokolo dėl medvilnės 6 dalį,

atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6–0063/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A6–0200/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas


  1 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (1a) | Dėl 2006 m. sausio 1 d. įsigaliojusios reformos taip drastiškai sumažėjo medvilnės gamyba Ispanijoje, kad kilo pavojus šio sektoriaus išlikimui, todėl reikėjo nedelsiant restruktūrizuoti medvilnės valymo pramonę. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(1a)

Dėl 2006 m. sausio 1 d. įsigaliojusios reformos taip drastiškai sumažėjo medvilnės gamyba Ispanijoje, kad kilo pavojus šio sektoriaus išlikimui, todėl reikėjo nedelsiant restruktūrizuoti medvilnės valymo pramonę.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/183 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/183

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisProtokolas dėl Alpių konvencijos įgyvendinimo transporto srityje (Transporto protokolas) *

P6_TA(2009)0230

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo Europos bendrijos vardu patvirtinti Protokolą dėl Alpių konvencijos įgyvendinimo transporto srityje (Transporto protokolas) (COM(2008)0895 – C6-0073/2009 – 2008/0262(CNS))

2010/C 184 E/44

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2008)0895),

atsižvelgdamas į EB sutarties 71 straipsnį ir į 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmą sakinį,

atsižvelgdamas į EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6–0073/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos 51 straipsnį ir 83 straipsnio 7 dalį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6–0219/2009),

| 1. | pritaria protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria protokolo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai, taip pat valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai, taip pat valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/184 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/184

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisTaisomojo biudžeto Nr. 2/2009 projektas

P6_TA(2009)0231

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos 2009 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 2/2009 projekto, III skirsnis – Komisija (6953/2009 – C6-0077/2009 – 2009/2010(BUD))

2010/C 184 E/45

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnį ir Euratomo sutarties 177 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento (1), ypač į jo 37 ir 38 straipsnius,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2009 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai patvirtintą 2008 m. gruodžio 18 d. (2),

atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3),

atsižvelgdamas į 2009 finansinių metų Europos Sąjungos preliminarų Taisomojo biudžeto Nr. 2/2009 projektą, kurį Komisija pateikė 2009 m. vasario 2 d. (COM(2009)0032),

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 2/2009 projektą, kurį Taryba parengė 2009 m. vasario 26 d. (6953/2009 – C6–0077/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 69 straipsnį ir IV priedą,

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A6–0192/2009),

| A. | kadangi 2009 m. bendrojo biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 2 projekte aptariami šie klausimai: bendro Europos dangaus oro eismo vadybos mokslinių tyrimų (angl. SESAR) bendros įmonės personalo planas, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ELPKC) personalo planas, Europos geležinkelių agentūros (angl. ERA) personalo plano pakeitimai, pastabų dėl „Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos“ (angl. GMES) parengiamųjų veiksmų biudžeto pakeitimai, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2009 m. bendrojo biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 2 projekte aptariami šie klausimai: bendro Europos dangaus oro eismo vadybos mokslinių tyrimų (angl. SESAR) bendros įmonės personalo planas, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ELPKC) personalo planas, Europos geležinkelių agentūros (angl. ERA) personalo plano pakeitimai, pastabų dėl „Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos“ (angl. GMES) parengiamųjų veiksmų biudžeto pakeitimai,

| B. | kadangi pagal Taisomojo biudžeto Nr. 2/2009 projektą siekiama oficialiai įtraukti šiuos biudžeto pakeitimus į 2009 m. biudžetą, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Taisomojo biudžeto Nr. 2/2009 projektą siekiama oficialiai įtraukti šiuos biudžeto pakeitimus į 2009 m. biudžetą,

| 1. | atsižvelgia į preliminaraus Taisomojo biudžeto Nr. 2/2009 projektą; |
| --- | --- |

1.

atsižvelgia į preliminaraus Taisomojo biudžeto Nr. 2/2009 projektą;

| 2. | pritaria Taisomojo biudžeto Nr. 2/2009 projektui be pakeitimų; |
| --- | --- |

2.

pritaria Taisomojo biudžeto Nr. 2/2009 projektui be pakeitimų;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(2)  OL L 69, 2009 3 13.

(3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/185 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/185

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisTaisomojo biudžeto Nr. 3/2009 projektas

P6_TA(2009)0232

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos 2009 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 3/2009 projekto, III skirsnis – Komisija (8153/2009 – C6-0118/2009 – 2009/2017(BUD))

2010/C 184 E/46

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnį ir Euratomo sutarties 177 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento (1), ypač į jo 37 ir 38 straipsnius,

atsižvelgdamas į 2009 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, galutinai patvirtintą 2008 m. gruodžio 18 d. (2),

atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3),

atsižvelgdamas į 2009 finansinių metų Europos Sąjungos preliminarų taisomojo biudžeto Nr. 3/2009 projektą, kurį Komisija pateikė 2009 m. kovo 6 d. (COM(2009)0110),

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 3/2009 projektą, kurį Taryba parengė 2009 m. kovo 30 d. (8153/2009 – C6–0118/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 69 straipsnį ir į IV priedą,

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A6–0194/2009),

| A. | kadangi 2009 m. bendrojo biudžeto Taisomojo biudžeto Nr. 3 projekte aptariamas šis klausimas: nuosavų išteklių sistemos pertvarkymas atgaline data nuo 2007 m. sausio 1 d. pagal 2007 m. birželio 7 d. Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2009 m. bendrojo biudžeto Taisomojo biudžeto Nr. 3 projekte aptariamas šis klausimas: nuosavų išteklių sistemos pertvarkymas atgaline data nuo 2007 m. sausio 1 d. pagal 2007 m. birželio 7 d. Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas,

| B. | kadangi pagal Taisomojo biudžeto Nr. 3/2009 projektą siekiama oficialiai įtraukti šiuos biudžeto pakeitimus į 2009 m. biudžetą, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Taisomojo biudžeto Nr. 3/2009 projektą siekiama oficialiai įtraukti šiuos biudžeto pakeitimus į 2009 m. biudžetą,

| 1. | atsižvelgia į preliminarų Taisomojo biudžeto Nr. 3/2009 projektą; |
| --- | --- |

1.

atsižvelgia į preliminarų Taisomojo biudžeto Nr. 3/2009 projektą;

| 2. | patvirtina taisomojo biudžeto Nr. 3/2009 projektą be pakeitimų; |
| --- | --- |

2.

patvirtina taisomojo biudžeto Nr. 3/2009 projektą be pakeitimų;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(2)  OL L 69, 2009 3 13.

(3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/186 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/186

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisElektros energijos vidaus rinka ***II

P6_TA(2009)0241

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/54/EB (14539/2/2008 – C6-0024/2009 – 2007/0195(COD))

2010/C 184 E/47

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (14539/2/2008 – C6–0024/2009),

atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0528) per pirmąjį svarstymą,

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A6-0216/2009),

| 1. | pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, 2008 06 18, P6_TA(2008)0294.

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisP6_TC2-COD(2007)0195

Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/54/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija antrajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2009/72/EB.)

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/187 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/187

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisEnergetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra ***II

P6_TA(2009)0242

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, įsteigiantį Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą (14541/1/2008 – C6-0020/2009 – 2007/0197(COD))

2010/C 184 E/48

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (14541/1/2008 – C6-0020/2009),

atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0530) per pirmąjį svarstymą,

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2008)0908),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A6-0235/2009),

| 1. | pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, 2008 6 18, P6_TA(2008)0296.

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisP6_TC2-COD(2007)0197

Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, įsteigiantį Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija antrajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. 713/2009.)

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/188 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/188

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisPrieiga prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinklo ***II

P6_TA(2009)0243

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl prieigos prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinklo sąlygų, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1228/2003 (14546/2/2008 – C6-0022/2009 – 2007/0198(COD))

2010/C 184 E/49

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (14546/2/2008 – C6–0022/2009),

atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0531) per pirmąjį svarstymą,

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A6–0213/2009),

| 1. | pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, 2008 06 18, P6_TA(2008)0295.

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisP6_TC2-COD(2007)0198

Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl prieigos prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinklo sąlygų, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1228/2003

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija antrajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. 714/2009.)

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/189 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/189

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisGamtinių dujų vidaus rinka ***II

P6_TA(2009)0244

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/55/EB (14540/2/2008 – C6-0021/2009 – 2007/0196(COD))

2010/C 184 E/50

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (14540/2/2008 – C6-0021/2009),

atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0529) per pirmąjį svarstymą,

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A6-0238/2009),

| 1. | pritaria bendrąjai pozicijai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrąjai pozicijai su pakeitimais;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, 2008 07 09, P6_TA(2008)0347.

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisP6_TC2-COD(2007)0196

Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/55/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija antrajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2009/73/EB.)

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/190 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/190

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisPrieiga prie gamtinių dujų perdavimo tinklų ***II

P6_TA(2009)0245

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų, panaikinantį reglamentą (EB) Nr. 1775/2005 (14548/2/2008 – C6-0023/2009 – 2007/0199(COD))

2010/C 184 E/51

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (14548/2/2008 – C6-0023/2009),

atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0532) per pirmąjį svarstymą,

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A6-0237/2009),

| 1. | pritaria bendrąjai pozicijai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrąjai pozicijai su pakeitimais;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, 2008 07 09, P6_TA(2008)0346.

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisP6_TC2-COD(2007)0199

Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1775/2005

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija antrajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. 715/2009.)

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/191 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/191

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisEuropos viešojo administravimo institucijų sąveikos sprendimai (ISA) ***I

P6_TA(2009)0246

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos viešojo administravimo institucijų sąveikos sprendimų (ISA) (COM(2008)0583 – C6-0337/2008 – 2008/0185(COD))

2010/C 184 E/52

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0583),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir į 156 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6–0337/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A6–0136/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisP6_TC1-COD(2008)0185

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2009/EB dėl Europos viešojo administravimo institucijų sąveikos sprendimų (ISA)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą Nr. 922/2009/EB.)

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/192 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/192

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisPesticidų paskleidimo mašinos ***I

P6_TA(2009)0247

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pesticidų paskleidimo mašinų, kuria iš dalies keičiama 2006 m. gegužės 17 d. Direktyva 2006/42/EB dėl mašinų (COM(2008)0535 – C6-0307/2008 – 2008/0172(COD))

2010/C 184 E/53

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0535),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6–0307/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A6–0137/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisP6_TC1-COD(2008)0172

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvos 2006/42/EB nuostatas dėl pesticidų skleidimo mašinų

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2009/127/EB.)

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisPRIEDAS

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisKomisijos pareiškimas dėl pesticidų paskleidimo mašinų standartizavimo

Siekdama papildyti pagrindinius reikalavimus, įtrauktus į I priedo 2.4 skirsnį, Komisija Europos standartizacijos komitetui (ESK) suteiks įgaliojimus parengti kiekvienos kategorijos pesticidų paskleidimo mašinų suderintus standartus taikant geriausias turimas priemones, kad būtų išvengta nenumatyto pesticidų keliamo pavojaus aplinkai. Visų pirma suteikus šiuos įgaliojimus bus reikalaujama, kad standartuose būtų pateikti mechaninių gaubtų, tunelinio purškimo ir purškimo sistemų su papildomuoju oro srautu montavimo, vandens šaltinio taršos užpildant ir ištuštinant išvengimo kriterijai ir techninės specifikacijos, taip pat gamintojo naudojimo instrukcijos, kaip išvengti pesticidų pasklidimo, tikslios specifikacijos, atsižvelgiant į visus atitinkamus veiksnius, kaip antai purkštukai, slėgis, sijos aukštis, vėjo greitis, oro temperatūra ir drėgmė ir važiavimo greitis.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/193 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/193

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisPadangų ženklinimas atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą ***I

P6_TA(2009)0248

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl padangų ženklinimo atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą ir kitus esminius parametrus (COM(2008)0779 – C6-0411/2008 – 2008/0221(COD))

2010/C 184 E/54

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0779),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6–0411/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A6–0218/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisP6_TC1-COD(2008)0221

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl padangų ženklinimo atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą ir kitus esminius parametrus

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ║,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties ║ 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | 2008 m. liepos 8 d. Komisijos komunikate „Ekologiškas transportas“ (4) pabrėžiama, kad pagrindinis Bendrijai tenkantis iššūkis siekiant pristabdyti klimato kaitą ir padidinti Europos konkurencingumą – tvaraus judumo skatinimas. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. liepos 8 d. Komisijos komunikate „Ekologiškas transportas“ (4) pabrėžiama, kad pagrindinis Bendrijai tenkantis iššūkis siekiant pristabdyti klimato kaitą ir padidinti Europos konkurencingumą – tvaraus judumo skatinimas.

| (2) | 2006 m. spalio 19 d. Komisijos komunikate „Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planas: išnaudoti potencialą“ (5) pabrėžiama galimybė iki 2020 m. 20 % sumažinti bendrą suvartojamos energijos kiekį imantis sąraše nurodytų tikslinių veiksmų, įskaitant padangų ženklinimą. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. spalio 19 d. Komisijos komunikate „Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planas: išnaudoti potencialą“ (5) pabrėžiama galimybė iki 2020 m. 20 % sumažinti bendrą suvartojamos energijos kiekį imantis sąraše nurodytų tikslinių veiksmų, įskaitant padangų ženklinimą.

| (3) | 20 %–30 % transporto priemonių sunaudojamų degalų tenka padangoms, ypač dėl jų pasipriešinimo riedėjimui. Todėl sumažinus padangų pasipriešinimą riedėjimui kelių transporto priemonės daug efektyviau naudotų degalus ir todėl išmestų mažiau teršalų. |
| --- | --- |

(3)

20 %–30 % transporto priemonių sunaudojamų degalų tenka padangoms, ypač dėl jų pasipriešinimo riedėjimui. Todėl sumažinus padangų pasipriešinimą riedėjimui kelių transporto priemonės daug efektyviau naudotų degalus ir todėl išmestų mažiau teršalų.

| (4) | Padangų savybes lemia daug tarpusavyje susijusių parametrų. Gerinant vieną parametrą, pvz., mažinant pasipriešinimą riedėjimui, galima pabloginti kitus parametrus, tokius kaip sukibimas su šlapia danga, o bandant gerinti pastarąjį galima pabloginti išorinio riedėjimo triukšmo parametrą. Padangų gamintojus reikėtų skatinti ║ gerinti visus parametrus
  , nekenkiant jau įgyvendintiems saugos standartams
  . |
| --- | --- |

(4)

Padangų savybes lemia daug tarpusavyje susijusių parametrų. Gerinant vieną parametrą, pvz., mažinant pasipriešinimą riedėjimui, galima pabloginti kitus parametrus, tokius kaip sukibimas su šlapia danga, o bandant gerinti pastarąjį galima pabloginti išorinio riedėjimo triukšmo parametrą. Padangų gamintojus reikėtų skatinti ║ gerinti visus parametrus
  , nekenkiant jau įgyvendintiems saugos standartams
  .

| (5) | Degalus efektyviai naudojančios padangos yra ekonomiškos, nes dėl sutaupytų degalų atsiperka didesnė padangų pirkimo kaina, kurią lemia didesnės gamybos sąnaudos. |
| --- | --- |

(5)

Degalus efektyviai naudojančios padangos yra ekonomiškos, nes dėl sutaupytų degalų atsiperka didesnė padangų pirkimo kaina, kurią lemia didesnės gamybos sąnaudos.

| (6) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr .../2009 [dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų] (6) nustatyti minimalūs padangų pasipriešinimo riedėjimui reikalavimai. Dėl technologinės pažangos įmanoma labai sumažinti energijos nuostolių, kuriuos lemia padangų pasipriešinimas riedėjimui, kad šis parametras viršytų minimalius reikalavimus. Siekiant sumažinti kelių transporto priemonių poveikį aplinkai reikėtų priimti nuostatas, kuriomis galutiniai vartotojai skatinami pirkti degalus efektyviau naudojančias padangas jiems pateikiant suvienodintą informaciją apie šį parametrą. |
| --- | --- |

(6)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr .../2009 [dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų] (6) nustatyti minimalūs padangų pasipriešinimo riedėjimui reikalavimai. Dėl technologinės pažangos įmanoma labai sumažinti energijos nuostolių, kuriuos lemia padangų pasipriešinimas riedėjimui, kad šis parametras viršytų minimalius reikalavimus. Siekiant sumažinti kelių transporto priemonių poveikį aplinkai reikėtų priimti nuostatas, kuriomis galutiniai vartotojai skatinami pirkti degalus efektyviau naudojančias padangas jiems pateikiant suvienodintą informaciją apie šį parametrą.

| (7) | Siekiant gerinti supratimą ir žinias apie pasipriešinimą riedėjimui, galimą mažesnį degalų, lėšų ir CO2 kiekį galėtų veiksmingai parodyti tokia degalų ekonomijos skaičiuoklė, kokia jau naudojama C3 klasės padangų atveju. |
| --- | --- |

(7)

Siekiant gerinti supratimą ir žinias apie pasipriešinimą riedėjimui, galimą mažesnį degalų, lėšų ir CO2 kiekį galėtų veiksmingai parodyti tokia degalų ekonomijos skaičiuoklė, kokia jau naudojama C3 klasės padangų atveju.

| (8) | Kelių transporto priemonių keliamas triukšmas kelia didelių nepatogumų ir turi neigiamą poveikį sveikatai. ║ Reglamente (EB) Nr .../2009 [dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų...] nustatyti minimalūs padangoms riedant keliamo išorinio triukšmo reikalavimai. Dėl technologinės pažangos įmanoma labai sumažinti išorinį riedėjimo triukšmą, kad šis parametras viršytų minimalius reikalavimus. Siekiant sumažinti kelių transporto priemonių keliamą triukšmą reikėtų priimti nuostatas, kuriomis galutiniai vartotojai skatinami pirkti mažesnį išorinį riedėjimo triukšmą keliančias padangas jiems pateikiant suvienodintą informaciją apie šį parametrą. |
| --- | --- |

(8)

Kelių transporto priemonių keliamas triukšmas kelia didelių nepatogumų ir turi neigiamą poveikį sveikatai. ║ Reglamente (EB) Nr .../2009 [dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų...] nustatyti minimalūs padangoms riedant keliamo išorinio triukšmo reikalavimai. Dėl technologinės pažangos įmanoma labai sumažinti išorinį riedėjimo triukšmą, kad šis parametras viršytų minimalius reikalavimus. Siekiant sumažinti kelių transporto priemonių keliamą triukšmą reikėtų priimti nuostatas, kuriomis galutiniai vartotojai skatinami pirkti mažesnį išorinį riedėjimo triukšmą keliančias padangas jiems pateikiant suvienodintą informaciją apie šį parametrą.

| (9) | Nuostata dėl suvienodintos informacijos apie padangoms riedant keliamą išorinį triukšmą taip pat palengvintų priemonių, skirtų transporto priemonių keliamam triukšmui mažinti, taikymą ir padėtų didinti visuomenės informuotumą apie padangų poveikį transporto priemonių keliamam triukšmui remiantis 2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo (7). |
| --- | --- |

(9)

Nuostata dėl suvienodintos informacijos apie padangoms riedant keliamą išorinį triukšmą taip pat palengvintų priemonių, skirtų transporto priemonių keliamam triukšmui mažinti, taikymą ir padėtų didinti visuomenės informuotumą apie padangų poveikį transporto priemonių keliamam triukšmui remiantis 2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo (7).

| (10) | ║ Reglamente (EB) Nr .../2009 [dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų...] nustatyti minimalūs padangų sukibimo su šlapia danga reikalavimai. Dėl technologinės pažangos įmanoma labai padidinti sukibimą su šlapia danga, kad šis parametras viršytų minimalius reikalavimus, ir taip sumažinti stabdymo kelią ant šlapios dangos. Siekiant saugesnio eismo reikėtų priimti nuostatas, kuriomis galutiniai vartotojai būtų skatinami pirkti geriau su šlapia danga sukimbančias padangas jiems pateikiant suvienodintą informaciją apie šį parametrą. |
| --- | --- |

(10)

║ Reglamente (EB) Nr .../2009 [dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų...] nustatyti minimalūs padangų sukibimo su šlapia danga reikalavimai. Dėl technologinės pažangos įmanoma labai padidinti sukibimą su šlapia danga, kad šis parametras viršytų minimalius reikalavimus, ir taip sumažinti stabdymo kelią ant šlapios dangos. Siekiant saugesnio eismo reikėtų priimti nuostatas, kuriomis galutiniai vartotojai būtų skatinami pirkti geriau su šlapia danga sukimbančias padangas jiems pateikiant suvienodintą informaciją apie šį parametrą.

| (11) | Eismo saugumas priklauso ir nuo kitų padangų parametrų, tokių kaip slydimas vandens paviršiumi arba posūkių įveikimas. Tačiau kol kas su tokiais parametrais susijusių bandymų metodai dar nesuvienodinti. Todėl reikėtų numatyti galimybę prireikus vėliau priimti nuostatas dėl suvienodintos informacijos apie šiuos parametrus teikimo galutiniam vartotojui. |
| --- | --- |

(11)

Eismo saugumas priklauso ir nuo kitų padangų parametrų, tokių kaip slydimas vandens paviršiumi arba posūkių įveikimas. Tačiau kol kas su tokiais parametrais susijusių bandymų metodai dar nesuvienodinti. Todėl reikėtų numatyti galimybę prireikus vėliau priimti nuostatas dėl suvienodintos informacijos apie šiuos parametrus teikimo galutiniam vartotojui.

| (12) | Žieminėms ir šiaurinių regionų žieminėms padangoms būdingi specialūs parametrai, kurie nėra visiškai palyginami su įprastinių padangų parametrais. Siekiant užtikrinti, kad galutiniai vartotojai priimtų teisingus sprendimus turėdami informacijos, tų padangų parametrai turėtų būti pateikiami taip, kad jas būtų galima palyginti su įprastinėmis padangomis. |
| --- | --- |

(12)

Žieminėms ir šiaurinių regionų žieminėms padangoms būdingi specialūs parametrai, kurie nėra visiškai palyginami su įprastinių padangų parametrais. Siekiant užtikrinti, kad galutiniai vartotojai priimtų teisingus sprendimus turėdami informacijos, tų padangų parametrai turėtų būti pateikiami taip, kad jas būtų galima palyginti su įprastinėmis padangomis.

| (13) | Standartinėje etiketėje pateikta informacija apie padangų parametrus greičiausiai padės galutiniams vartotojams perkant pasirinkti saugesnes, mažiau triukšmo keliančias ir degalus efektyviau naudojančias padangas. O tai, savo ruožtu, greičiausiai paskatins padangų gamintojus kiek įmanoma tobulinti tuos padangų parametrus, kuriuos gerinant galima prisidėti prie tvaresnio vartojimo ir gamybos. |
| --- | --- |

(13)

Standartinėje etiketėje pateikta informacija apie padangų parametrus greičiausiai padės galutiniams vartotojams perkant pasirinkti saugesnes, mažiau triukšmo keliančias ir degalus efektyviau naudojančias padangas. O tai, savo ruožtu, greičiausiai paskatins padangų gamintojus kiek įmanoma tobulinti tuos padangų parametrus, kuriuos gerinant galima prisidėti prie tvaresnio vartojimo ir gamybos.

| (14) | Siekiant paspartinti sistemos pripažinimą ir greičiau pasinaudoti jos privalumais, padangų gamintojai, tiekėjai ir platintojai turėtų būti skatinami laikytis šio reglamento nuostatų dar iki 2012 m. |
| --- | --- |

(14)

Siekiant paspartinti sistemos pripažinimą ir greičiau pasinaudoti jos privalumais, padangų gamintojai, tiekėjai ir platintojai turėtų būti skatinami laikytis šio reglamento nuostatų dar iki 2012 m.

| (15) | Padangų ženklinimo taisyklių įvairovė valstybėse narėse sudarytų kliūčių Bendrijos vidaus prekybai ir dėl jos padidėtų padangų gamintojams tenkanti administracinė našta bei atliekant bandymus patiriamos išlaidos. |
| --- | --- |

(15)

Padangų ženklinimo taisyklių įvairovė valstybėse narėse sudarytų kliūčių Bendrijos vidaus prekybai ir dėl jos padidėtų padangų gamintojams tenkanti administracinė našta bei atliekant bandymus patiriamos išlaidos.

| (16) | Atsarginės padangos sudaro 78 % padangų rinkos. Todėl pagrįstai siekiama galutinį vartotoją informuoti apie atsarginių padangų bei naujų transporto priemonių padangų parametrus. |
| --- | --- |

(16)

Atsarginės padangos sudaro 78 % padangų rinkos. Todėl pagrįstai siekiama galutinį vartotoją informuoti apie atsarginių padangų bei naujų transporto priemonių padangų parametrus.

| (17) | Poreikis gauti daugiau informacijos apie degalų naudojimo efektyvumą ir apie kitus parametrus yra svarbus vartotojams, įskaitant automobilių parkų vadovus bei transporto įmones, kurie negali lengvai palyginti skirtingų rūšių padangų parametrų, nes nėra ženklinimo sistemos ir vienodos bandymų tvarkos. Todėl į šio reglamento taikymo sritį reikėtų įtraukti C1, C2 ir C3 klasių padangas. |
| --- | --- |

(17)

Poreikis gauti daugiau informacijos apie degalų naudojimo efektyvumą ir apie kitus parametrus yra svarbus vartotojams, įskaitant automobilių parkų vadovus bei transporto įmones, kurie negali lengvai palyginti skirtingų rūšių padangų parametrų, nes nėra ženklinimo sistemos ir vienodos bandymų tvarkos. Todėl į šio reglamento taikymo sritį reikėtų įtraukti C1, C2 ir C3 klasių padangas.

| (18) | Energijos suvartojimo etiketė, kurioje nurodoma, kuriai iš A–G klasių, taikomų ║ buitiniams prietaisams pagal 1992 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyvą 1992/75/EB dėl buitinių prietaisų energijos ir kitų išteklių sunaudojimo parodymo ženklinant gaminį bei pateikiant standartinę informaciją apie gaminį (8), gaminiai priskiriami, gerai žinoma vartotojams ir yra sėkmingai taikoma energiją taupyti padedančių prietaisų naudojimui skatinti. Tokia pati sistema turėtų būti naudojama padangoms ženklinti siekiant nurodyti degalų naudojimo efektyvumą. |
| --- | --- |

(18)

Energijos suvartojimo etiketė, kurioje nurodoma, kuriai iš A–G klasių, taikomų ║ buitiniams prietaisams pagal 1992 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyvą 1992/75/EB dėl buitinių prietaisų energijos ir kitų išteklių sunaudojimo parodymo ženklinant gaminį bei pateikiant standartinę informaciją apie gaminį (8), gaminiai priskiriami, gerai žinoma vartotojams ir yra sėkmingai taikoma energiją taupyti padedančių prietaisų naudojimui skatinti. Tokia pati sistema turėtų būti naudojama padangoms ženklinti siekiant nurodyti degalų naudojimo efektyvumą.

| (19) | Padangų etikečių pateikimas prekybos vietose bei techninėje reklaminėje literatūroje turėtų užtikrinti, kad platintojai bei potencialūs galutiniai vartotojai gautų suvienodintą informaciją apie padangų degalų naudojimo efektyvumą, apie jų sukibimą su šlapia danga ir išorinį riedėjimo triukšmą. |
| --- | --- |

(19)

Padangų etikečių pateikimas prekybos vietose bei techninėje reklaminėje literatūroje turėtų užtikrinti, kad platintojai bei potencialūs galutiniai vartotojai gautų suvienodintą informaciją apie padangų degalų naudojimo efektyvumą, apie jų sukibimą su šlapia danga ir išorinį riedėjimo triukšmą.

| (20) | Kai kurie galutiniai vartotojai išsirenka padangas prieš atvykdami į prekybos vietą arba jas užsako paštu. Siekiant užtikrinti, kad tokie galutiniai vartotojai taip pat galėtų pasirinkti remdamiesi suvienodinta informacija apie padangų degalų naudojimo efektyvumą, apie jų sukibimą su šlapia danga ir išorinį riedėjimo triukšmą, etiketės turėtų būti pateikiamos visoje techninėje reklaminėje literatūroje, įskaitant tuos atvejus, kai minėta literatūra pateikiama internete. |
| --- | --- |

(20)

Kai kurie galutiniai vartotojai išsirenka padangas prieš atvykdami į prekybos vietą arba jas užsako paštu. Siekiant užtikrinti, kad tokie galutiniai vartotojai taip pat galėtų pasirinkti remdamiesi suvienodinta informacija apie padangų degalų naudojimo efektyvumą, apie jų sukibimą su šlapia danga ir išorinį riedėjimo triukšmą, etiketės turėtų būti pateikiamos visoje techninėje reklaminėje literatūroje, įskaitant tuos atvejus, kai minėta literatūra pateikiama internete.

| (21) | Potencialiems pirkėjams turėtų būti teikiama papildoma standartizuota informacija, paaiškinant kiekvieną etiketės dalį (degalų naudojimo efektyvumas, sukibimas su šlapia danga ir keliamas triukšmas) ir jos svarbą, įskaitant degalų ekonomijos skaičiuoklę, kuri parodytų vidutinį mažesnį degalų, CO2 ir sąnaudų kiekį. Ta informacija turėtų būti teikiama ES padangų ženklinimo interneto svetainėje, taip pat aiškinamuosiuose informaciniuose lapeliuose ir plakatuose visose prekybos vietose. Interneto svetainės adresas turėtų būti aiškiai nurodytas etiketėje ir visoje techninėje reklaminėje literatūroje. |
| --- | --- |

(21)

Potencialiems pirkėjams turėtų būti teikiama papildoma standartizuota informacija, paaiškinant kiekvieną etiketės dalį (degalų naudojimo efektyvumas, sukibimas su šlapia danga ir keliamas triukšmas) ir jos svarbą, įskaitant degalų ekonomijos skaičiuoklę, kuri parodytų vidutinį mažesnį degalų, CO2 ir sąnaudų kiekį. Ta informacija turėtų būti teikiama ES padangų ženklinimo interneto svetainėje, taip pat aiškinamuosiuose informaciniuose lapeliuose ir plakatuose visose prekybos vietose. Interneto svetainės adresas turėtų būti aiškiai nurodytas etiketėje ir visoje techninėje reklaminėje literatūroje.

| (22) | Tam, kad galutiniai vartotojai galėtų palyginti įvairias padangas ir būtų apribotos atliekant bandymus gamintojų patiriamos išlaidos, informaciją reikėtų pateikti remiantis suvienodintais bandymų metodais, nustatytais ║ Reglamente (EB) Nr .../2009 [dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų...]. |
| --- | --- |

(22)

Tam, kad galutiniai vartotojai galėtų palyginti įvairias padangas ir būtų apribotos atliekant bandymus gamintojų patiriamos išlaidos, informaciją reikėtų pateikti remiantis suvienodintais bandymų metodais, nustatytais ║ Reglamente (EB) Nr .../2009 [dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų...].

| (23) | Norint pasiekti tikslą sumažinti kelių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį, valstybėms narėms tikslinga taikyti
  paskatas, kad būtų naudojamos degalus efektyviai naudojančios padangos.
  Tos
  paskatos
  turėtų atitikti
  Sutarties 87 ir 88 straipsnius.
  Siekiant išvengti vidaus rinkos susiskaidymo, reikėtų nustatyti minimalaus degalų naudojimo efektyvumo klases
  . |
| --- | --- |

(23)

Norint pasiekti tikslą sumažinti kelių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį, valstybėms narėms tikslinga taikyti
  paskatas, kad būtų naudojamos degalus efektyviai naudojančios padangos.
  Tos
  paskatos
  turėtų atitikti
  Sutarties 87 ir 88 straipsnius.
  Siekiant išvengti vidaus rinkos susiskaidymo, reikėtų nustatyti minimalaus degalų naudojimo efektyvumo klases
  .

| (24) | Norint pasiekti ženklinimo nuostatų tikslus
  ir užtikrinti Bendrijoje vienodas sąlygas
  , būtina, kad gamintojai, tiekėjai ir platintojai laikytųsi tų nuostatų. Todėl valstybės narės turėtų
  nustatyti veiksmingas priemones, įskaitant
  rinkos priežiūrą, reguliarią ex-post kontrolę
  ir veiksmingas sankcijas, pakankamas norint užtikrinti, kad būtų vykdomos šio reglamento nuostatos. |
| --- | --- |

(24)

Norint pasiekti ženklinimo nuostatų tikslus
  ir užtikrinti Bendrijoje vienodas sąlygas
  , būtina, kad gamintojai, tiekėjai ir platintojai laikytųsi tų nuostatų. Todėl valstybės narės turėtų
  nustatyti veiksmingas priemones, įskaitant
  rinkos priežiūrą, reguliarią ex-post kontrolę
  ir veiksmingas sankcijas, pakankamas norint užtikrinti, kad būtų vykdomos šio reglamento nuostatos.

| (25) | Įgyvendindamos susijusias šio reglamento nuostatas valstybės narės turėtų siekti netaikyti priemonių, pagal kurias būtų numatomos nepagrįstos, biurokratiškos ir pernelyg didelės pareigos mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), taip pat, jei tai įmanoma, atsižvelgti į MVĮ specialius poreikius ir ribotas finansines bei administracines galimybes. |
| --- | --- |

(25)

Įgyvendindamos susijusias šio reglamento nuostatas valstybės narės turėtų siekti netaikyti priemonių, pagal kurias būtų numatomos nepagrįstos, biurokratiškos ir pernelyg didelės pareigos mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), taip pat, jei tai įmanoma, atsižvelgti į MVĮ specialius poreikius ir ribotas finansines bei administracines galimybes.

| (26) | Siekiant tinkamai įvertinti, kaip įgyvendinamas šis reglamentas, reikėtų apsvarstyti, ar reikia pakeitimų. Atliekant šį persvarstymą reikėtų skirti didžiausią dėmesį tam, ar vartotojai supranta etiketę, įskaitant triukšmo parametrą, ir prisitaikymui prie technologijų raidos. |
| --- | --- |

(26)

Siekiant tinkamai įvertinti, kaip įgyvendinamas šis reglamentas, reikėtų apsvarstyti, ar reikia pakeitimų. Atliekant šį persvarstymą reikėtų skirti didžiausią dėmesį tam, ar vartotojai supranta etiketę, įskaitant triukšmo parametrą, ir prisitaikymui prie technologijų raidos.

| (27) | Šio reglamento įgyvendinimui būtinos priemonės turėtų būti tvirtinamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (9). |
| --- | --- |

(27)

Šio reglamento įgyvendinimui būtinos priemonės turėtų būti tvirtinamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (9).

| (28) | Visų pirma, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti C2 ir C3 klasių padangų ženklinimo atsižvelgiant į jų sukibimą su šlapia danga reikalavimus, padangų ženklinimo atsižvelgiant į jų esminius parametrus, išskyrus degalų naudojimo efektyvumą, sukibimą su šlapia danga ir išorinį riedėjimo triukšmą, reikalavimus ir derinti priedus su technine pažanga. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jį papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti tvirtinamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu, |
| --- | --- |

(28)

Visų pirma, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti C2 ir C3 klasių padangų ženklinimo atsižvelgiant į jų sukibimą su šlapia danga reikalavimus, padangų ženklinimo atsižvelgiant į jų esminius parametrus, išskyrus degalų naudojimo efektyvumą, sukibimą su šlapia danga ir išorinį riedėjimo triukšmą, reikalavimus ir derinti priedus su technine pažanga. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jį papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti tvirtinamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu,

PRIĖMĖ ŠĮ
  REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Tikslas ir dalykas

Šiuo reglamentu
  skatinama naudoti degalus efektyviai naudojančias
  , saugias ir triukšmo nekeliančias
  padangas ir taip siekiama, kad kelių transporto priemonės
  būtų saugesnės, taip pat būtų efektyvesnės ekonominiu ir aplinkos apsaugos požiūriais
  .

Šiuo reglamentu
  nustatoma
  suvienodintos
  informacijos apie padangų parametrus teikimo etiketėse sistema
  , kuri leistų padangas perkantiems vartotojams rinktis turint informacijos
  .

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   
  Šis reglamentas taikomas C1, C2 ir C3 klasių padangoms.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, šis
  reglamentas netaikomas:

| a) | padangoms su naujais protektoriais; |
| --- | --- |

a)

padangoms su naujais protektoriais;

| b) | profesionalioms visureigių padangoms; |
| --- | --- |

b)

profesionalioms visureigių padangoms;

| c) | padangoms, skirtoms transporto priemonėms, kurios pirmą kartą buvo įregistruotos iki 1990 m. spalio 1 d.; |
| --- | --- |

c)

padangoms, skirtoms transporto priemonėms, kurios pirmą kartą buvo įregistruotos iki 1990 m. spalio 1 d.;

| d) | T tipo laikinojo naudojimo atsarginėms padangoms; |
| --- | --- |

d)

T tipo laikinojo naudojimo atsarginėms padangoms;

| e) | padangoms, kurių greičio klasė mažesnė kaip 80 km/h; |
| --- | --- |

e)

padangoms, kurių greičio klasė mažesnė kaip 80 km/h;

| f) | padangoms, kurių nominalusis ratlankio skersmuo neviršija 254 mm arba yra ne mažesnis kaip 635 mm; |
| --- | --- |

f)

padangoms, kurių nominalusis ratlankio skersmuo neviršija 254 mm arba yra ne mažesnis kaip 635 mm;

| g) | padangoms, į kurias įmontuoti papildomi sukibimo gerinimo įtaisai, pvz., dygliuotoms padangoms. |
| --- | --- |

g)

padangoms, į kurias įmontuoti papildomi sukibimo gerinimo įtaisai, pvz., dygliuotoms padangoms.

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente:

║ 1)   „C1, C2 ir C3 klasių padangos“– ║ Reglamente (EB) Nr .../2009 [dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų...] 8 straipsnyje nurodytų klasių padangos;

║ 2)   „T tipo laikinojo naudojimo atsarginė padanga“– laikinojo naudojimo atsarginė padanga, skirta naudoti didesnio nei standartinėms ir sustiprintosioms padangoms nustatytomis pripūtimo slėgio sąlygomis;

3)
     
  „žieminė padanga“
  –

║ 4)   „prekybos vieta“– vieta, kurioje eksponuojamos ▐ arba parduodamos padangos, įskaitant automobilių salonus, kuriuose padangos eksponuojamos atskirai (ne ant automobilių ratų);

║ 5)   „techninė reklaminė literatūra“– ▐ galutiniams naudotojams arba platintojams
  skirti spausdintiniai, elektroniniai ar internete skelbiami techniniai vadovai, brošiūros, informaciniai lapeliai ir katalogai, išskyrus reklamą žiniasklaidoje, naudojami
  prekiaujant padangomis arba transporto priemonėmis,
  kuriuose
  nurodomi konkretūs padangos parametrai ▐;

║ 6)   „techniniai dokumentai“– dokumentai, kuriuose pateikiama informacija apie padangas, įskaitant informaciją apie gamintoją ir padangų rūšį; padangos tipo arba padangų grupės, nustatytų nurodant degalų naudojimo efektyvumo klasę, sukibimo su šlapia danga klasę ir išmatuotą išorinio riedėjimo triukšmo vertę, aprašas; bandymų ataskaitos ir dokumentai, kuriuose pateikiama informacija apie bandymų tikslumą;

7)
     
  „degalų ekonomijos skaičiuoklė“
  –

8)
     
  „ES padangų ženklinimo interneto svetainė“
  –

║ 9)   „gamintojas“– bet koks fizinis arba juridinis asmuo, kuris pagamina gaminį arba kuris užsako suprojektuoti ar pagaminti gaminį ir parduoda tą gaminį savo vardu arba naudodamas savo prekės ženklą;

║ 10)   „importuotojas“– Bendrijoje įsisteigęs fizinis arba juridinis asmuo, kuris trečiojoje šalyje pagamintą gaminį tiekia Bendrijos rinkai;

║ 11)   „tiekėjas“– gamintojas arba jo įgaliotas asmuo Bendrijoje, arba importuotojas;

║ 12)   „platintojas“– tiekimo grandinėje veikiantis fizinis arba juridinis asmuo (išskyrus gamintoją ar importuotoją), kuris padangas tiekia rinkai;

║ 13)   „tiekimas rinkai“– gaminio, skirto platinti ar naudoti Bendrijos rinkoje, tiekimas vykdant komercinę veiklą už atlygį arba be jo;

║ 14)   „galutinis naudotojas“– vartotojas, įskaitant automobilių parko vadovą arba kelių transporto įmonę, kuris perka padangas arba iš kurio tikimasi, kad jas pirks;

║ 15)   „esminis parametras“– padangos parametras (pvz., pasipriešinimas riedėjimui, sukibimas su šlapia danga arba išorinis riedėjimo triukšmas), kuris naudojantis ta padanga daro stiprų poveikį aplinkai, eismo saugumui arba sveikatai.

4 straipsnis

Komisijos pareigos

1.
     
  Komisija ne vėliau kaip 2010 m. rugsėjo mėn. įsteigia ir tvarko ES padangų ženklinimo interneto svetainę, kuri yra aiškinamosios informacijos apie kiekvieną etiketės dalį šaltinis.

Interneto svetainėje pateikiama:

| a) | etiketėje atspausdintų piktogramų paaiškinimas; |
| --- | --- |

a)

etiketėje atspausdintų piktogramų paaiškinimas;

| b) | degalų ekonomijos skaičiuoklė, kuri parodo, kiek galima sutaupyti degalų ir pinigų ir kiek sumažėja CO2 išmetimas sumontavus mažo pasipriešinimo riedėjimui C1, C2 ir C3 klasės padangas; |
| --- | --- |

b)

degalų ekonomijos skaičiuoklė, kuri parodo, kiek galima sutaupyti degalų ir pinigų ir kiek sumažėja CO2 išmetimas sumontavus mažo pasipriešinimo riedėjimui C1, C2 ir C3 klasės padangas;

| c) | teiginys, kad faktinis sutaupyto kuro kiekis ir eismo saugumas labai priklauso nuo vairuotojų elgesio, ypač nuo šių veiksnių:










  i) | ekologinio vairavimo būdo, kurį pasirinkus galima sunaudoti daug mažiau degalų; |
| --- | --- | --- |

c)

teiginys, kad faktinis sutaupyto kuro kiekis ir eismo saugumas labai priklauso nuo vairuotojų elgesio, ypač nuo šių veiksnių:

i)

ekologinio vairavimo būdo, kurį pasirinkus galima sunaudoti daug mažiau degalų;

| ii) | padangų slėgio, kurį reikėtų reguliariai tikrinti siekiant geresnio sukibimo su šlapia danga ir efektyviau naudoti degalus; |
| --- | --- |

ii)

padangų slėgio, kurį reikėtų reguliariai tikrinti siekiant geresnio sukibimo su šlapia danga ir efektyviau naudoti degalus;

| iii) | saugaus stabdymo atstumo, kurio visada turėtų būti griežtai laikomasi. |
| --- | --- |

iii)

saugaus stabdymo atstumo, kurio visada turėtų būti griežtai laikomasi.

5 straipsnis

Padangų tiekėjų pareigos

Valstybės narės užtikrina, kad padangų tiekėjai atitiktų šiuos reikalavimus:

| ║ 1) | tiekėjai užtikrina, kad ant C1 ir C2 klasių padangų, pristatomų platintojams arba galutiniams naudotojams, ▐ būtų
  etiketė, pateikiama bet kokiu būdu arba lipduke ant protektoriaus, kurioje būtų
  nurodyta degalų naudojimo efektyvumo ▐ ir
  sukibimo su šlapia danga klasė, taip pat
  išmatuota išorinio riedėjimo triukšmo vertė, kaip nustatyta,
  atitinkamai,
  I priedo
  A, B ir
  C
  dalyse
  ; |
| --- | --- |

║ 1)

tiekėjai užtikrina, kad ant C1 ir C2 klasių padangų, pristatomų platintojams arba galutiniams naudotojams, ▐ būtų
  etiketė, pateikiama bet kokiu būdu arba lipduke ant protektoriaus, kurioje būtų
  nurodyta degalų naudojimo efektyvumo ▐ ir
  sukibimo su šlapia danga klasė, taip pat
  išmatuota išorinio riedėjimo triukšmo vertė, kaip nustatyta,
  atitinkamai,
  I priedo
  A, B ir
  C
  dalyse
  ;

| ║ 2) | 1 punkte nurodyto lipduko
  ir etiketės
  pavidalas turi atitikti nurodytąjį II priede; |
| --- | --- |

║ 2)

1 punkte nurodyto lipduko
  ir etiketės
  pavidalas turi atitikti nurodytąjį II priede;

| ║ 3) | tiekėjai III priede nurodyta tvarka techninėje reklaminėje literatūroje nurodo degalų naudojimo efektyvumo klasę, sukibimo su šlapia danga klasę ir išmatuotą išorinio riedėjimo triukšmo vertę pagal I priedo reikalavimus.
  C2 ir C3 klasės padangų atveju taip pat nurodomas išmatuotas pasipriešinimo riedėjimui koeficientas
  ; |
| --- | --- |

║ 3)

tiekėjai III priede nurodyta tvarka techninėje reklaminėje literatūroje nurodo degalų naudojimo efektyvumo klasę, sukibimo su šlapia danga klasę ir išmatuotą išorinio riedėjimo triukšmo vertę pagal I priedo reikalavimus.
  C2 ir C3 klasės padangų atveju taip pat nurodomas išmatuotas pasipriešinimo riedėjimui koeficientas
  ;

| ║ 4) | valstybių narių valdžios institucijoms paprašius tiekėjai pateikia joms techninius dokumentus; tokia galimybė turėtų būti užtikrinama penkerius metus nuo to laiko, kai rinkai pateikiama paskutinė tam tikro padangų tipo padanga; techniniai dokumentai rengiami pakankamai išsamiai, kad valdžios institucijos galėtų patikrinti, ar tiksli etiketėje pateikta informacija apie degalų naudojimo efektyvumą, sukibimą su šlapia danga ir išorinį riedėjimo triukšmą; |
| --- | --- |

║ 4)

valstybių narių valdžios institucijoms paprašius tiekėjai pateikia joms techninius dokumentus; tokia galimybė turėtų būti užtikrinama penkerius metus nuo to laiko, kai rinkai pateikiama paskutinė tam tikro padangų tipo padanga; techniniai dokumentai rengiami pakankamai išsamiai, kad valdžios institucijos galėtų patikrinti, ar tiksli etiketėje pateikta informacija apie degalų naudojimo efektyvumą, sukibimą su šlapia danga ir išorinį riedėjimo triukšmą;

| 5) | tiekėjai viešai prieinamoje duomenų bazėje pateikia atliekant tipo patvirtinimo bandymus nustatytus dydžius, rodančius pasipriešinimo riedėjimui koeficientą (išreiškiamas kg/t), sukibimo su šlapia danga rodiklį (išreiškiamas eksploatacinių charakteristikų rodikliu G, palyginti su įprastine padanga) ir keliamą triukšmą (išreiškiamas dB(A)). |
| --- | --- |

5)

tiekėjai viešai prieinamoje duomenų bazėje pateikia atliekant tipo patvirtinimo bandymus nustatytus dydžius, rodančius pasipriešinimo riedėjimui koeficientą (išreiškiamas kg/t), sukibimo su šlapia danga rodiklį (išreiškiamas eksploatacinių charakteristikų rodikliu G, palyginti su įprastine padanga) ir keliamą triukšmą (išreiškiamas dB(A)).

6 straipsnis

Padangų platintojų pareigos

Valstybės narės užtikrina, kad padangų platintojai atitiktų šiuos reikalavimus:

| ║ 1) | platintojai užtikrina, kad ▐ pagal 5 straipsnio 1 punktą tiekėjų pateikti lipdukai
  ar etiketės arba etiketės su gausesne aiškinamąja informacija, kaip nustatyta II priedo 3 punkte, būtų prieinami ir aiškiai pateikiami, atitinkamai, ant padangų arba prekybos vietose netoli jų
  ; |
| --- | --- |

║ 1)

platintojai užtikrina, kad ▐ pagal 5 straipsnio 1 punktą tiekėjų pateikti lipdukai
  ar etiketės arba etiketės su gausesne aiškinamąja informacija, kaip nustatyta II priedo 3 punkte, būtų prieinami ir aiškiai pateikiami, atitinkamai, ant padangų arba prekybos vietose netoli jų
  ;

| ║ 2) | jei galutinis naudotojas parduodamų padangų pamatyti negali, platintojai galutiniam naudotojui pateikia
  dokumentus
  apie tų padangų degalų naudojimo efektyvumo klasę, sukibimo su šlapia danga klasę ir išmatuotą išorinio riedėjimo triukšmo vertę; |
| --- | --- |

║ 2)

jei galutinis naudotojas parduodamų padangų pamatyti negali, platintojai galutiniam naudotojui pateikia
  dokumentus
  apie tų padangų degalų naudojimo efektyvumo klasę, sukibimo su šlapia danga klasę ir išmatuotą išorinio riedėjimo triukšmo vertę;

| ║ 3) | galutiniams vartotojams perkant C1, C2
  ir C3
  klasių padangas
  sąskaitose arba
  kartu su jomis platintojai pateikia
  etiketės paaiškinimą, kaip nustatyta II priedo 3 arba 4 punktuose, ir nurodo
  tų padangų degalų naudojimo efektyvumo klasę,
  sukibimo su šlapia danga klasę
  ir išmatuotą išorinio riedėjimo triukšmo vertę,
  kaip nustatyta, atitinkamai, I priedo A, B, ir C dalyse. |
| --- | --- |

║ 3)

galutiniams vartotojams perkant C1, C2
  ir C3
  klasių padangas
  sąskaitose arba
  kartu su jomis platintojai pateikia
  etiketės paaiškinimą, kaip nustatyta II priedo 3 arba 4 punktuose, ir nurodo
  tų padangų degalų naudojimo efektyvumo klasę,
  sukibimo su šlapia danga klasę
  ir išmatuotą išorinio riedėjimo triukšmo vertę,
  kaip nustatyta, atitinkamai, I priedo A, B, ir C dalyse.

7 straipsnis

Transporto priemonių
  tiekėjų ir
  transporto priemonių platintojų
  atsakomybė

Valstybės narės užtikrina, kad
  transporto priemonių
  tiekėjai ir
  transporto priemonių
  platintojai atitiktų šiuos reikalavimus:

| ║ 1) | transporto priemonių
  tiekėjai ir
  transporto priemonių
  platintojai
  pateikia informaciją apie naujų automobilių padangas. Tą informaciją sudaro degalų naudojimo efektyvumo klasė, kaip nurodyta I priedo A dalyje, išmatuota išorinio riedėjimo triukšmo vertė, kaip nurodyta I priedo C dalyje, o kai parduodamos C1 klasės padangos – ir sukibimo su šlapia danga klasė, kaip nurodyta I priedo B dalyje,
  pagal III priede nurodytą tvarką. Ta informacija įtraukiama bent į elektroninę techninę reklaminę literatūrą ir suteikiama galutiniams naudotojams prieš parduodant transporto priemonę; |
| --- | --- |

║ 1)

transporto priemonių
  tiekėjai ir
  transporto priemonių
  platintojai
  pateikia informaciją apie naujų automobilių padangas. Tą informaciją sudaro degalų naudojimo efektyvumo klasė, kaip nurodyta I priedo A dalyje, išmatuota išorinio riedėjimo triukšmo vertė, kaip nurodyta I priedo C dalyje, o kai parduodamos C1 klasės padangos – ir sukibimo su šlapia danga klasė, kaip nurodyta I priedo B dalyje,
  pagal III priede nurodytą tvarką. Ta informacija įtraukiama bent į elektroninę techninę reklaminę literatūrą ir suteikiama galutiniams naudotojams prieš parduodant transporto priemonę;

| ║ 2) | jei nauja transporto priemonė gali būti parduodama su įvairių tipų padangomis, o galutiniams naudotojams padangų tipo pasirinkti neleidžiama,
  1 punkte nurodytoje informacijoje pateikiama
  tų padangų tipų žemiausia degalų naudojimo efektyvumo klasė, sukibimo su šlapia danga klasė ir didžiausia išmatuota išorinio riedėjimo triukšmo vertė; |
| --- | --- |

║ 2)

jei nauja transporto priemonė gali būti parduodama su įvairių tipų padangomis, o galutiniams naudotojams padangų tipo pasirinkti neleidžiama,
  1 punkte nurodytoje informacijoje pateikiama
  tų padangų tipų žemiausia degalų naudojimo efektyvumo klasė, sukibimo su šlapia danga klasė ir didžiausia išmatuota išorinio riedėjimo triukšmo vertė;

| ║ 3) | jei galutiniams naudotojams leidžiama pasirinkti naujo automobilio padangų tipą,
  taikomas vienas iš šių punktų:










  a) | jei galutiniams naudotojams leidžiama pasirinkti padangų ir ratlankių dydį, bet ne kitus padangos tipo parametrus, 1 punkte nurodytoje informacijoje nurodoma šių padangų ir ratlankių dydžių visų padangų tipų žemiausia degalų naudojimo efektyvumo klasė, sukibimo su šlapia danga klasė ir didžiausia išmatuota išorinio riedėjimo triukšmo vertė; |
| --- | --- | --- |

║ 3)

jei galutiniams naudotojams leidžiama pasirinkti naujo automobilio padangų tipą,
  taikomas vienas iš šių punktų:

a)

jei galutiniams naudotojams leidžiama pasirinkti padangų ir ratlankių dydį, bet ne kitus padangos tipo parametrus, 1 punkte nurodytoje informacijoje nurodoma šių padangų ir ratlankių dydžių visų padangų tipų žemiausia degalų naudojimo efektyvumo klasė, sukibimo su šlapia danga klasė ir didžiausia išmatuota išorinio riedėjimo triukšmo vertė;

| b) | išskyrus a punkte numatytus atvejus, 1 punkte nurodytoje informacijoje nurodoma visų tipų padangų, kurias gali pasirinkti galutinis naudotojas, degalų naudojimo efektyvumo klasė, sukibimo su šlapia danga klasė ir išmatuota išorinio riedėjimo triukšmo vertė. |
| --- | --- |

b)

išskyrus a punkte numatytus atvejus, 1 punkte nurodytoje informacijoje nurodoma visų tipų padangų, kurias gali pasirinkti galutinis naudotojas, degalų naudojimo efektyvumo klasė, sukibimo su šlapia danga klasė ir išmatuota išorinio riedėjimo triukšmo vertė.

8 straipsnis

Suvienodinti bandymų metodai

Informacija, kurią pagal 5, 6 ir 7 straipsnius privaloma pateikti apie padangų degalų naudojimo efektyvumo klasę, išmatuotą išorinio riedėjimo triukšmo vertę ir sukibimo su šlapia danga klasę, gaunama taikant I priede nurodytus suvienodintus bandymų metodus.
  Atlikus suvienodintus bandymus galutiniams naudotojams pateikiama patikima ir išsami išbandytų savybių klasifikacija.

9 straipsnis

Patikros procedūra

Valstybės narės IV priede nustatyta tvarka atitiktį nurodytoms degalų naudojimo efektyvumo ir sukibimo su šlapia danga klasėms vertina pagal I priedo A ir B dalis, o atitiktį nurodytai išmatuotai išorinio riedėjimo triukšmo vertei – pagal I priedo C dalį.

Šis vertinimas nedaro poveikio jokiems ES transporto priemonių ar padangų tipo patvirtinimo rezultatams, gautiems pagal 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/46/EB, nustatančią motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (10), arba pagal Reglamentą (EB) Nr .../2009 [dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą ...]. Įvertindamos atitiktį valstybės narės, jei reikia, taip pat atsižvelgia į padangų tipo patvirtinimo dokumentus ir aktualius tiekėjo pateiktus pagrindžiamuosius dokumentus.

Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos valdžios institucijos nustatytų prekybos vietų eilinių ir neeilinių patikrinimų sistemą, siekiant užtikrinti atitiktį šio reglamento reikalavimams.

10 straipsnis

Vidaus rinka

1.   Jei laikomasi
  šio reglamento
  nuostatų, valstybės narės nedraudžia ir neriboja padangų tiekimo rinkai remdamosi informacija apie gaminį, kuriai
  taikomas šis reglamentas.

2.   Jeigu nėra įrodyta kitaip, valstybės narės laiko, kad etiketės ir informacija apie gaminį atitinka
  šio reglamento
  nuostatas. Norėdamos įvertinti atitiktį nurodytoms vertėms, jos gali reikalauti, kad tiekėjai pateiktų techninius dokumentus,
  kaip numatyta 5 straipsnio 4 punkte.

11 straipsnis

Paskatos

Valstybės narės neteikia paskatų, jei padangų degalų naudojimo efektyvumo
  arba sukibimo su šlapia danga
  klasė žemesnė už ▐ C klasę,
  nurodytą, atitinkamai, I priedo A ir B dalyse.

12 straipsnis

Pakeitimai ir derinimas su technikos pažanga

Toliau nurodytos priemonės, skirtos
  šio reglamento
  neesminėms nuostatoms iš dalies keisti inter alia
  jį
  papildant, priimamos laikantis 14 straipsnio 2 dalyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu:

| ║ 1) | nustatomi C2 ir C3 klasių padangų sukibimo su šlapia danga reikalavimai, jei egzistuoja tinkami suvienodinti bandymų metodai; |
| --- | --- |

║ 1)

nustatomi C2 ir C3 klasių padangų sukibimo su šlapia danga reikalavimai, jei egzistuoja tinkami suvienodinti bandymų metodai;

| 2) | nustatomi žieminių padangų arba šiaurinių regionų žieminių padangų reikalavimai; |
| --- | --- |

2)

nustatomi žieminių padangų arba šiaurinių regionų žieminių padangų reikalavimai;

| ║ 3) | I–IV priedai derinami su technikos pažanga. |
| --- | --- |

║ 3)

I–IV priedai derinami su technikos pažanga.

13 straipsnis

Vykdymas ir sankcijos

1.
     Valstybės narės
  nuolat keičiasi informacija ir užtikrina glaudų bendradarbiavimą rinkos priežiūros srityje, siekdamos, kad šis reglamentas būtų nuosekliai įgyvendinamas. Valstybės narės imasi tinkamų reguliarios ex-post kontrolės priemonių, siekdamos užtikrinti, kad tinkamai nepaženklintos padangos atitiktų reikalavimus arba būtų pašalintos iš rinkos.

2.
     
  Valstybės narės nustato priemones, pagal kurias nustatomos sankcijos už šio reglamento nuostatų pažeidimus, įskaitant sankcijų už pagal
  šį reglamentą
  priimtų ▐ nuostatų pažeidimus taikymo taisykles ir
  nuostatas, kurios užtikrintų,
  kad jos būtų įgyvendintos.

3.
     
  Šios priemonės
  turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

4.
     Valstybės narės
  nedelsdamos
  praneša
  Komisijai
  apie tokias
  priemones ir
  apie bet kokius tolesnius
  jų
  pakeitimus.

14 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

15 straipsnis

Persvarstymas

1.
     Ne vėliau kaip per
  trejus metus
  nuo tos dienos, kai
  pradedamas
  taikyti
  šis reglamentas,
  Komisija
  persvarsto šio reglamento taikymą, inter alia, atsižvelgdama į:

| a) | etiketės veiksmingumą tuo požiūriu, ar apie ją žino vartotojai; |
| --- | --- |

a)

etiketės veiksmingumą tuo požiūriu, ar apie ją žino vartotojai;

| b) | tai, ar ženklinimo sistema turėtų būti išplėsta įtraukiant restauruotas padangas; |
| --- | --- |

b)

tai, ar ženklinimo sistema turėtų būti išplėsta įtraukiant restauruotas padangas;

| c) | tai, ar turėtų būti nustatyti nauji padangų parametrai ar klasės; |
| --- | --- |

c)

tai, ar turėtų būti nustatyti nauji padangų parametrai ar klasės;

| d) | informaciją apie padangų parametrus, kurią galutiniams naudotojams teikia transporto priemonių tiekėjai ir platintojai. |
| --- | --- |

d)

informaciją apie padangų parametrus, kurią galutiniams naudotojams teikia transporto priemonių tiekėjai ir platintojai.

2.
     
  Remdamasi šiuo persvarstymu ir atlikusi poveikio vertinimą bei vartotojų apklausą, Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurią, jei reikia, papildo pasiūlymas dėl šio reglamento keitimo.

16 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  .

Jis taikomas
  nuo 2012 m. lapkričio 1 d.

Vis dėlto 5 ir 6 straipsniai netaikomi padangoms, pagamintoms iki 2012 m. liepos 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ║ ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2009 m. kovo 25 d. nuomonė (dar neskelbta OL).

1

(2)  OL C ║

2

(3)  2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento pozicija.

3

(4)  COM(2008)0433.

4

0433

(5)  ║ COM(2006)0545 ║.

5

0545

(6)  OL L ...

6

L ..

(7)  OL L 189, 2002 7 18, p. 12.

7

(8)  OL L 297, 1992 10 13, p. 16.

8

(9)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

9

(10)  OL L 263, 2007 10 9, p. 1.

10

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisI PRIEDAS

Padangų klasifikavimas pagal parametrus

A dalis.   Degalų naudojimo efektyvumo klasės

Degalų naudojimo efektyvumo klasė turi būti nustatoma taikant pasipriešinimo riedėjimui koeficientą (PRK) pagal toliau nurodytą A–G skalę ir išmatuojama pagal ║ JTEEK reglamentą ║ .

▐

| C1 klasės padangos | C2 klasės padangos | C3 klasės padangos |
| --- | --- | --- |
| PRK kg/t | Energijos vartojimo efektyvumo klasė | PRK kg/t | Energijos vartojimo efektyvumo klasė | PRK kg/t | Energijos vartojimo efektyvumo klasė |
| PRK≤6,5 | A | PRK≤5,5 | A | PRK≤4,0 | A |
| 6,6≤PRK≤7,7 | B | 5,6≤PRK≤6,7 | B | 4,1≤PRK≤5,0 | B |
| 7,8≤PRK≤9,0 | C | 6,8≤PRK≤8,0 | C | 5,1≤PRK≤6,0 | C |
| Tuščia | D | Tuščia | D | 6,1≤PRK≤7,0 | D |
| 9,1≤PRK≤10,5 | E | 8,1≤PRK≤9,2 | E | 7,1≤PRK≤8,0 | E |
| 10,6≤PRK≤12,0 | F | 9,3≤PRK≤10,5 | F | PRK≥8,1 | F |
| PRK≥12,1 | G | PRK≥10,6 | G | Tuščia | G |

C1 klasės padangos

C2 klasės padangos

C3 klasės padangos

PRK kg/t

Energijos vartojimo efektyvumo klasė

PRK kg/t

Energijos vartojimo efektyvumo klasė

PRK kg/t

Energijos vartojimo efektyvumo klasė

PRK≤6,5

A

PRK≤5,5

A

PRK≤4,0

A

6,6≤PRK≤7,7

B

5,6≤PRK≤6,7

B

4,1≤PRK≤5,0

B

7,8≤PRK≤9,0

C

6,8≤PRK≤8,0

C

5,1≤PRK≤6,0

C

Tuščia

D

Tuščia

D

6,1≤PRK≤7,0

D

9,1≤PRK≤10,5

E

8,1≤PRK≤9,2

E

7,1≤PRK≤8,0

E

10,6≤PRK≤12,0

F

9,3≤PRK≤10,5

F

PRK≥8,1

F

PRK≥12,1

G

PRK≥10,6

G

Tuščia

G

B dalis.   Sukibimo su šlapia danga klasės

C1 klasės padangų sukibimo su šlapia danga klasės turi būti nustatomos taikant sukibimo su šlapia danga rodiklį (S) pagal toliau nurodytą A–G skalę ir išmatuojamos pagal JT EEK taisyklę Nr. 117 dėl suvienodintų nuostatų dėl padangų tvirtinimo atsižvelgiant į riedėjimo triukšmą ir sukibimą su šlapia danga (1).

| S | Sukibimo su šlapia danga klasės |
| --- | --- |
| 155≤S | A |
| 140≤S≤154 | B |
| 125≤S≤139 | C |
| Tuščia | D |
| 110≤S≤124 | E |
| S≤109 | F |
| Tuščia | S |

S

Sukibimo su šlapia danga klasės

155≤S

A

140≤S≤154

B

125≤S≤139

C

Tuščia

D

110≤S≤124

E

S≤109

F

Tuščia

S

C dalis.   Išorinis riedėjimo triukšmas

Išmatuota išorinio riedėjimo triukšmo vertė nurodoma decibelais ir matuojama pagal JT EEK taisyklę Nr. 117 dėl suvienodintų nuostatų dėl padangų tvirtinimo atsižvelgiant į riedėjimo triukšmą ir sukibimą su šlapia danga.

D dalis.
     
  Nedidelio triukšmingumo žyma

Nedidelio triukšmingumo padangų, kurių klasė nustatoma pagal toliau pateikiamą skalę, atveju, dB išmatuotą išorinio riedėjimo triukšmo vertę papildo nedidelio triukšmingumo žyma:

| Išorinio riedėjimo triukšmo klasės (dB(A)) |
| --- |
| | C1 | C2 | C3 |
| Nedidelio triukšmingumo žyma (2) | ≤68 | ≤69 | ≤70 |

Išorinio riedėjimo triukšmo klasės (dB(A))

C1

C2

C3

Nedidelio triukšmingumo žyma (2)

≤68

≤69

≤70

---

(1)  OL L 231, 2008 8 29, p. 19.

(2)  
  Nedidelio triukšmingumo žyma:

Image

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisII PRIEDAS

Etiketës pavidalas

5 straipsnio 1 punkte ir 6 straipsnio 1 punkte nurodytà lipdukà sudaro 2 dalys:1) toliau aprađyto pavidalo etiketë ir 2) vieta, kurioje nurodomas tiekëjas ir padangø serija, padangø dydis, apkrovos rodiklis, greièio klasë ir kitos techninës specifikacijos (toliau – prekës enklo vieta).

1.   Etiketës modelis

| 1.1. | 5 straipsnio 1 punkte ir 6 straipsnio 1 punkte nurodytame lipduke esanti etiketë turi bûti tokia, kaip nurodyta paveiksle: |
| --- | --- |

1.1.

5 straipsnio 1 punkte ir 6 straipsnio 1 punkte nurodytame lipduke esanti etiketë turi bûti tokia, kaip nurodyta paveiksle:

Image

| 1.2. | Prie modelio pridedamas
  :


  stambiu đriftu etiketës apaèioje – ES padangø enklinimo interneto svetainës adresas |
| --- | --- |

1.2.

Prie modelio pridedamas
  :

stambiu đriftu etiketës apaèioje – ES padangø enklinimo interneto svetainës adresas

| 1.3. | Šiame paveiksle nurodomi etiketës matmenys: |
| --- | --- |

1.3.

Šiame paveiksle nurodomi etiketës matmenys:

Image

| 1.4. | Etiketë turi bûti ne maesnë kaip 75 mm ploèio ir 110 mm aukđèio. Jei etiketë yra didesnë, jos turinys vis tiek turi bûti proporcingas pirmiau nurodytiems matmenims. |
| --- | --- |

1.4.

Etiketë turi bûti ne maesnë kaip 75 mm ploèio ir 110 mm aukđèio. Jei etiketë yra didesnë, jos turinys vis tiek turi bûti proporcingas pirmiau nurodytiems matmenims.

| 1.5. | Etiketë turi atitikti điuos reikalavimus:






  a) | naudojama CMYK (angl. cyan, magenta, yellow, black) spalvø gama: alsvai mëlyna, rausvai raudona, geltona ir juoda spalvos; jos nurodomos pagal toká pavyzdá: 00-70-X-00 yra 0 % alsvai mëlynos, 70 % rausvai raudonos, 100 % geltonos, 0 % juodos spalvos; |
| --- | --- | --- |

1.5.

Etiketë turi atitikti điuos reikalavimus:

a)

naudojama CMYK (angl. cyan, magenta, yellow, black) spalvø gama: alsvai mëlyna, rausvai raudona, geltona ir juoda spalvos; jos nurodomos pagal toká pavyzdá: 00-70-X-00 yra 0 % alsvai mëlynos, 70 % rausvai raudonos, 100 % geltonos, 0 % juodos spalvos;

| b) | toliau pateikti numeriai atitinka 1.3 punkte nurodytus sutartinius ženklus; | Energijos vartojimo efektyvumas

  Piktograma turi atitikti điuos reikalavimus: plotis – 19,5 mm, aukđtis – 18,5 mm; piktogramos rëmas: linijos storis – 3,5 pt, plotis – 26 mm, aukđtis – 23 mm; skalës rëmas: linijos storis – 1 pt; apatinë rëmo linija: storis – 3,5 pt, plotis – 36 mm; spalva – X-10-00-05; |
| --- | --- | --- |

b)

toliau pateikti numeriai atitinka 1.3 punkte nurodytus sutartinius ženklus;

Image

Energijos vartojimo efektyvumas

Piktograma turi atitikti điuos reikalavimus: plotis – 19,5 mm, aukđtis – 18,5 mm; piktogramos rëmas: linijos storis – 3,5 pt, plotis – 26 mm, aukđtis – 23 mm; skalës rëmas: linijos storis – 1 pt; apatinë rëmo linija: storis – 3,5 pt, plotis – 36 mm; spalva – X-10-00-05;

| | Sukibimas su šlapia danga

  Piktograma turi atitikti điuos reikalavimus: plotis – 19 mm, aukđtis – 19 mm; piktogramos rëmas: linijos storis – 3,5 pt, plotis – 26 mm, aukđtis – 23 mm; skalës rëmas: linijos storis – 1 pt; apatinë rëmo linija: storis – 3,5 pt, plotis – 26 mm; spalva – X-10-00-05; |
| --- | --- |

Image

Sukibimas su šlapia danga

Piktograma turi atitikti điuos reikalavimus: plotis – 19 mm, aukđtis – 19 mm; piktogramos rëmas: linijos storis – 3,5 pt, plotis – 26 mm, aukđtis – 23 mm; skalës rëmas: linijos storis – 1 pt; apatinë rëmo linija: storis – 3,5 pt, plotis – 26 mm; spalva – X-10-00-05;

| | Iđorinis riedëjimo triukđmas

  Piktograma turi atitikti šiuos reikalavimus: plotis – 23 mm, aukštis – 15 mm; piktogramos rëmas: linijos storis – 3,5 pt, plotis – 26 mm, aukđtis – 24 mm; skalës rëmas: linijos storis – 1 pt; apatinë rëmo linija: storis – 3,5 pt, aukđtis – 24 mm; spalva – X-10-00-05; |
| --- | --- |

Image

Iđorinis riedëjimo triukđmas

Piktograma turi atitikti šiuos reikalavimus: plotis – 23 mm, aukštis – 15 mm; piktogramos rëmas: linijos storis – 3,5 pt, plotis – 26 mm, aukđtis – 24 mm; skalës rëmas: linijos storis – 1 pt; apatinë rëmo linija: storis – 3,5 pt, aukđtis – 24 mm; spalva – X-10-00-05;

| | Etiketës krađto linija: storis – 1,5 pt; spalva – X-10-00-05; |
| --- | --- |

Image

Etiketës krađto linija: storis – 1,5 pt; spalva – X-10-00-05;

| | A–G skalë







  — | Rodyklës: aukštis – 4,75 mm, tarpas – 0,75 mm, juodos linijos storis – 0,5 pt; spalvos:






  — | A: X-00-X-00; |
| --- | --- | --- | --- |

Image

A–G skalë

—

Rodyklës: aukštis – 4,75 mm, tarpas – 0,75 mm, juodos linijos storis – 0,5 pt; spalvos:

—

A: X-00-X-00;

| — | B: 70-00-X-00; |
| --- | --- |

—

B: 70-00-X-00;

| — | C: 30-00-X-00; |
| --- | --- |

—

C: 30-00-X-00;

| — | D: 00-00-X-00; |
| --- | --- |

—

D: 00-00-X-00;

| — | E: 00-30-X-00; |
| --- | --- |

—

E: 00-30-X-00;

| — | F: 00-70-X-00; |
| --- | --- |

—

F: 00-70-X-00;

| — | G: 00-X-X-00. |
| --- | --- |

—

G: 00-X-X-00.

| — | Teksto šriftas: Helvetica Bold 12 pt, 100 % baltos spalvos; juodas kontûras – 0,5 pt; |
| --- | --- |

—

Teksto šriftas: Helvetica Bold 12 pt, 100 % baltos spalvos; juodas kontûras – 0,5 pt;

| | Skalë







  — | Rodyklës: plotis – 16 mm, aukštis – 10 mm, 100 % juodos spalvos; |
| --- | --- | --- |

Image

Skalë

—

Rodyklës: plotis – 16 mm, aukštis – 10 mm, 100 % juodos spalvos;

| — | Teksto šriftas: Helvetica Bold 27 pt, 100 % baltos spalvos; |
| --- | --- |

—

Teksto šriftas: Helvetica Bold 27 pt, 100 % baltos spalvos;

| | Skalës linijos: storis – 0,5 pt, tarpas tarp punktyriniø linijø – 5,5 mm, 100 % juodos spalvos; |
| --- | --- |

Image

Skalës linijos: storis – 0,5 pt, tarpas tarp punktyriniø linijø – 5,5 mm, 100 % juodos spalvos;

| | Skalës teksto đriftas: Helvetica Bold 11 pt, 100 % juodos spalvos; |
| --- | --- |

Image

Skalës teksto đriftas: Helvetica Bold 11 pt, 100 % juodos spalvos;

| | Triukđmo vertë







  — | Langelis: plotis – 25 mm, aukštis – 10 mm, 100 % juodos spalvos; |
| --- | --- | --- |

Image

Triukđmo vertë

—

Langelis: plotis – 25 mm, aukštis – 10 mm, 100 % juodos spalvos;

| — | Teksto šriftas: Helvetica Bold 20 pt, 100 % baltos spalvos; |
| --- | --- |

—

Teksto šriftas: Helvetica Bold 20 pt, 100 % baltos spalvos;

| — | Teksto elemento šriftas: (A) raidë – Helvetica Bold Regular 13 pt, 100 % baltos spalvos; |
| --- | --- |

—

Teksto elemento šriftas: (A) raidë – Helvetica Bold Regular 13 pt, 100 % baltos spalvos;

| | ES logotipas: plotis – 9 mm, aukštis – 6 mm; |
| --- | --- |

Image

ES logotipas: plotis – 9 mm, aukštis – 6 mm;

| | Nuorodos á reglamentà šriftas: Helvetica Regular 7,5 pt, 100 % juodos spalvos;

  Nuorodos á padangos klasæ đriftas: Helvetica Bold 7,5 pt, 100 % juodos spalvos; |
| --- | --- |

Image

Nuorodos á reglamentà šriftas: Helvetica Regular 7,5 pt, 100 % juodos spalvos;

Nuorodos á padangos klasæ đriftas: Helvetica Bold 7,5 pt, 100 % juodos spalvos;

| c) | fonas turi bûti baltas. |
| --- | --- |

c)

fonas turi bûti baltas.

| 1.6. | Padangø klasë (C1, C2 arba C3) turi bûti nurodyta etiketëje 1.3 punkte pateiktame paveiksle nustatytu formatu. |
| --- | --- |

1.6.

Padangø klasë (C1, C2 arba C3) turi bûti nurodyta etiketëje 1.3 punkte pateiktame paveiksle nustatytu formatu.

2.   Prekës enklo vieta

Tiekëjai lipduke turi pateikti ║ etiketæ ║ ir nurodyti savo pavadinimà, padangø serijà, padangø dydá, apkrovos rodiklá, greièio klasæ bei kitas technines specifikacijas bet kokia spalva, formatu ir pavidalu, taèiau prekës enklo vieta neturi virđyti 4:5 etiketës dydio, o prekës enklo vietoje pateikta informacija neturi kliudyti suvokti etiketëje pateiktos informacijos.

3.
     
  Iđplëstinës aiđkinamosios etiketës formatas

6 straipsnyje nurodytos aiđkinamasis etiketës variantas atitinka toliau pateikiamà iliustracijà, o tekstas iđverèiamas á atitinkamà pardavimo vietos kalbà. Đis etiketës variantas pateikiamas pirkëjui sàskaitoje arba kartu su sàskaita, iđskyrus tuos atvejus, kai tai sudaro pernelyg didelæ nađtà platintojui, o pastaruoju atveju informacija pateikiama vadovaujantis II priedo 4 punktu.

Image

4.
     
  Kvite pateikiamos informacijos formatas

Tuo atveju, kai II priedo 3 punkte nurodyto aiđkinamosios etiketës spausdinimo iđlaidos sudaro pernelyg didelæ nađtà platintojui, etiketës informacija pateikiama pagal toliau nurodytà iliustracijà:

Image

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisIII PRIEDAS

Techninëje reklaminëje literatûroje pateikiama informacija

| 1. | Informacija apie padangà pateikiama toliau nurodyta tvarka:






  i) | degalø naudojimo efektyvumo klasë (A–G raidës); |
| --- | --- | --- |

1.

Informacija apie padangà pateikiama toliau nurodyta tvarka:

i)

degalø naudojimo efektyvumo klasë (A–G raidës);

| ii) | sukibimo su đlapia danga klasë (A–G raidës); |
| --- | --- |

ii)

sukibimo su đlapia danga klasë (A–G raidës);

| iii) | iđmatuota iđorinio riedëjimo triukđmo vertë (dB). |
| --- | --- |

iii)

iđmatuota iđorinio riedëjimo triukđmo vertë (dB).

| 2. | Ta informacija turi atitikti šiuos reikalavimus:






  i) | turi bûti lengvai skaitoma; |
| --- | --- | --- |

2.

Ta informacija turi atitikti šiuos reikalavimus:

i)

turi bûti lengvai skaitoma;

| ii) | turi bûti lengvai suprantama; |
| --- | --- |

ii)

turi bûti lengvai suprantama;

| iii) | jei tam tikro padangø tipo padangos gali bûti skirtingai klasifikuojamos dël jø dydžio ar kitø parametrø, turi bûti nurodomas intervalas nuo blogiausiø iki geriausiø to tipo padangø parametrø. |
| --- | --- |

iii)

jei tam tikro padangø tipo padangos gali bûti skirtingai klasifikuojamos dël jø dydžio ar kitø parametrø, turi bûti nurodomas intervalas nuo blogiausiø iki geriausiø to tipo padangø parametrø.

| 3. | Tiekëjai savo tinklalapiuose privalo pateikti tokià informacijà:








  i) | nuorodà á ES padangø ženklinimo interneto svetainæ; |
| --- | --- | --- |

3.

Tiekëjai savo tinklalapiuose privalo pateikti tokià informacijà:

i)

nuorodà á ES padangø ženklinimo interneto svetainæ;

| ii) | etiketëje esanèiø piktogramø paaiđkinimà
  ir degalø ekonomijos skaièiuoklæ, pateikiamà ES padangø ženklinimo interneto svetainëje
  ; |
| --- | --- |

ii)

etiketëje esanèiø piktogramø paaiđkinimà
  ir degalø ekonomijos skaièiuoklæ, pateikiamà ES padangø ženklinimo interneto svetainëje
  ;

| iii) | pabrëžti faktà, kad faktinis sutaupyto kuro kiekis ir eismo saugumas labai priklauso nuo vairuotojø elgesio, ypaè nuo điø veiksniø:






  — | pasirinkus ekologiná važiavimo bûdà galima sunaudoti daug mažiau degalø; |
| --- | --- | --- |

iii)

pabrëžti faktà, kad faktinis sutaupyto kuro kiekis ir eismo saugumas labai priklauso nuo vairuotojø elgesio, ypaè nuo điø veiksniø:

—

pasirinkus ekologiná važiavimo bûdà galima sunaudoti daug mažiau degalø;

| — | siekiant geresnio sukibimo su đlapia danga ir efektyviau naudoti degalus, reikëtø reguliariai tikrinti padangø slëgá; |
| --- | --- |

—

siekiant geresnio sukibimo su đlapia danga ir efektyviau naudoti degalus, reikëtø reguliariai tikrinti padangø slëgá;

| — | visada turëtø bûti griežtai laikomasi saugaus stabdymo atstumo. |
| --- | --- |

—

visada turëtø bûti griežtai laikomasi saugaus stabdymo atstumo.

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisIV PRIEDAS

Patikros procedûra

Tiekëjo nustatyto kiekvieno padangø tipo arba kiekvienos padangø grupës atitiktis nurodytoms degalø naudojimo efektyvumo ir sukibimo su đlapia danga klasëms bei iđmatuotai iđorinio riedëjimo triukđmo vertei tikrinama toliau nurodyta tvarka:

| 1) | pirmiausia tikrinama viena padanga. Jei iđmatuota vertë atitinka nurodytà klasæ arba iđmatuotà iđorinio riedëjimo triukđmo vertæ, patikros rezultatai teigiami; |
| --- | --- |

1)

pirmiausia tikrinama viena padanga. Jei iđmatuota vertë atitinka nurodytà klasæ arba iđmatuotà iđorinio riedëjimo triukđmo vertæ, patikros rezultatai teigiami;

| 2) | jei iđmatuota vertë neatitinka nurodytos klasës arba iđmatuotos iđorinio riedëjimo triukđmo vertës, tikrinamos dar trys padangos. Vertinant atitiktá nurodytai informacijai naudojama vidutinë iđmatuota keturiø tikrintø padangø parametrø vertë. |
| --- | --- |

2)

jei iđmatuota vertë neatitinka nurodytos klasës arba iđmatuotos iđorinio riedëjimo triukđmo vertës, tikrinamos dar trys padangos. Vertinant atitiktá nurodytai informacijai naudojama vidutinë iđmatuota keturiø tikrintø padangø parametrø vertë.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/212 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/212

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisReglamento (EB) Nr. 717/2007 (judriojo telefono ryšys) ir Direktyvos Nr. 2002/21/EB (elektroniniai ryšių tinklai) pakeitimai ***I

P6_TA(2009)0249

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 717/2007 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo telefono ryšio tinklus Bendrijoje ir Direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (COM(2008)0580 – C6-0333/2008 – 2008/0187(COD))

2010/C 184 E/55

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0580),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6–0333/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A6–0138/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisP6_TC1-COD(2008)0187

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 717/2007 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo telefono ryšio tinklus Bendrijoje ir Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. 544/2009.)

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/213 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/213

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisAtskaitomybės ir dokumentų teikimo reikalavimai jungiant ir skaidant bendroves ***I

P6_TA(2009)0250

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyvų 77/91/EEB, 78/855/EEB ir 82/891/EEB ir Direktyvos 2005/56/EB nuostatos dėl atskaitomybės ir dokumentų teikimo reikalavimų jungiant ir skaidant bendroves (COM(2008)0576 – C6-0330/2008 – 2008/0182(COD))

2010/C 184 E/56

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0576),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 44 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6–0330/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2009 m. balandžio 7 d. laiške prisiimtą įsipareigojimą pritarti pasiūlymui su pakeitimais pagal EB sutarties 251 straipsnio 2 dalies antros pastraipos pirmą įtrauką,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A6–0247/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisP6_TC1-COD(2008)0182

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvų 77/91/EEB, 78/855/EEB ir 82/891/EEB bei Direktyvos 2005/56/EB nuostatas dėl ataskaitų bei dokumentų rengimo ir teikimo reikalavimų jungiant ir skaidant bendroves

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2009/109/EB.)

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/214 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/214

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisDraudimas ir perdraudimas (Mokumas II) (nauja redakcija) ***I

P6_TA(2009)0251

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (nauja redakcija) (COM(2008)0119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD))

2010/C 184 E/57

(Bendro sprendimo procedūra: nauja redakcija)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0361) ir pasiūlymą su pakeitimais (COM(2008)0119),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 47 straipsnio 2 dalį, kuriais remdamasi Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6–0231/2007),

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1),

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2009 m. balandžio 1 d. laiške prisiimtą įsipareigojimą pritarti pasiūlymui su pakeitimais pagal EB sutarties 251 straipsnio 2 dalies antros pastraipos pirmą įtrauką,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80a ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A6–0413/2008),

| A. | kadangi, iš Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų atstovų sudarytos konsultacinės darbo grupės nuomone, svarstomame pasiūlyme nėra jokių esminių pakeitimų, išskyrus atitinkamai nurodytus pasiūlyme, ir, kalbant apie nepakeistų ankstesnių teisės aktų nuostatų kodifikavimą ir minėtuosius pakeitimus, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, iš Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų atstovų sudarytos konsultacinės darbo grupės nuomone, svarstomame pasiūlyme nėra jokių esminių pakeitimų, išskyrus atitinkamai nurodytus pasiūlyme, ir, kalbant apie nepakeistų ankstesnių teisės aktų nuostatų kodifikavimą ir minėtuosius pakeitimus, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui, pritaikytam pagal iš Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų atstovų sudarytos konsultacinės darbo grupės rekomendacijas su toliau pateikiamais pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui, pritaikytam pagal iš Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų atstovų sudarytos konsultacinės darbo grupės rekomendacijas su toliau pateikiamais pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją vėl į jį kreiptis, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba jį pakeisti kitu tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją vėl į jį kreiptis, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba jį pakeisti kitu tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisP6_TC1-COD(2007)0143

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 22 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (nauja redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2009/138/EB.)

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/215 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/215

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisLaikinasis prekybos susitarimas su Turkmėnistanu *

P6_TA(2009)0253

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos ir Komisijos sprendimo dėl laikinojo susitarimo tarp Europos bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Turkmėnistano dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų sudarymo (5144/1999 – COM(1998)0617 – C5-0338/1999 – 1998/0304(CNS))

2010/C 184 E/58

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos ir Komisijos sprendimo (COM(1998)0617),

atsižvelgdamas į Laikinąjį susitarimą tarp Europos bendrijos, Europos atominės energijos bendrijos ir Turkmėnijos dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų sudarymo (5144/1999),

atsižvelgdamas į savo 2001 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl situacijos Turkmėnistano (1),

atsižvelgdamas į savo 2003 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl Turkmėnistano, įskaitant Centrinę Aziją (2),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 20 d. rezoliuciją dėl ES strategijos Centrinės Azijos atžvilgiu (3),

atsižvelgdamas į EB sutarties 133 straipsnį ir 300 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdamas į EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C5–0338/1999),

atsižvelgdamas į savo Darbo taisyklių 51 straipsnį ir 83 straipsnio 7 dalį,

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A6–0085/2006),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Turkmėnijos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Turkmėnijos vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 343, 2001 12 5, p. 310.

(2)  OL C 82 E, 2004 4 1, p. 639.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0059.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/216 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/216

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisBendrijos branduolinės saugos sistema *

P6_TA(2009)0254

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos (Euratomas), kuria nustatoma Bendrijos branduolinės saugos sistema (COM(2008)0790 – C6-0026/2009 – 2008/0231(CNS))

2010/C 184 E/59

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0790),

atsižvelgdamas į Euratomo sutarties 31 ir 32 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6–0026/2009),

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 ir 35 straipsnius,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A6–0236/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą, vadovaujantis Euratomo sutarties 119 straipsnio 2 dalies nuostatomis, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Euratomo sutartyje numatytų teisinių reikalavimų dėl šio pasiūlymo priėmimo, būtent reikalavimo konsultuotis su ekspertų grupe, kaip numatyta Euratomo sutarties 31 straipsnyje; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą, vadovaujantis Euratomo sutarties 119 straipsnio 2 dalies nuostatomis, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Euratomo sutartyje numatytų teisinių reikalavimų dėl šio pasiūlymo priėmimo, būtent reikalavimo konsultuotis su ekspertų grupe, kaip numatyta Euratomo sutarties 31 straipsnyje;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl direktyvos


  6 konstatuojamoji dalis |
| (6) | Nors
  kiekviena valstybė narė pati gali rinktis, kokią energiją naudoti,
  po svarstymų laikotarpio vėl padidėjo susidomėjimas naujų elektrinių statyba, ir kai kurios valstybės narės nusprendė leisti statyti naujas elektrines. Be to, prognozuojama, kad licencijų turėtojai per artimiausius metus pateiks prašymus pratęsti branduolinių elektrinių eksploatavimą
  . |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

(6)

Nors
  kiekviena valstybė narė pati gali rinktis, kokią energiją naudoti,
  po svarstymų laikotarpio vėl padidėjo susidomėjimas naujų elektrinių statyba, ir kai kurios valstybės narės nusprendė leisti statyti naujas elektrines. Be to, prognozuojama, kad licencijų turėtojai per artimiausius metus pateiks prašymus pratęsti branduolinių elektrinių eksploatavimą
  .

| (6) | Kiekviena valstybė narė pati gali rinktis, kokias energijos rūšis naudoti. |
| --- | --- |

(6)

Kiekviena valstybė narė pati gali rinktis, kokias energijos rūšis naudoti.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 konstatuojamoji dalis

| (7) | Tuo tikslu reikėtų išdėstyti gerąją patirtį, kad reguliavimo institucijos ja vadovautųsi priimdamos sprendimus dėl branduolinių įrenginių eksploatavimo laiko pratęsimo. |
| --- | --- |

(7)

Tuo tikslu reikėtų išdėstyti gerąją patirtį, kad reguliavimo institucijos ja vadovautųsi priimdamos sprendimus dėl branduolinių įrenginių eksploatavimo laiko pratęsimo.

| (7) | Branduolinė sauga yra Bendrijai svarbus klausimas, į kurį turėtų būti atsižvelgiama priimant sprendimus dėl leidimų statyti naujas elektrines išdavimų ir (arba) branduolinių įrenginių eksploatavimo laiko pratęsimo. Šiuo tikslu reikėtų plėtoti pažangiąją patirtį siekiant, kad reguliavimo institucijos
  ir valstybės narės ja vadovautųsi priimdamos sprendimus, ar išduoti leidimą statyti naują elektrinę, ar neišduoti, ir
  dėl branduolinių įrenginių eksploatavimo laiko pratęsimo. |
| --- | --- |

(7)

Branduolinė sauga yra Bendrijai svarbus klausimas, į kurį turėtų būti atsižvelgiama priimant sprendimus dėl leidimų statyti naujas elektrines išdavimų ir (arba) branduolinių įrenginių eksploatavimo laiko pratęsimo. Šiuo tikslu reikėtų plėtoti pažangiąją patirtį siekiant, kad reguliavimo institucijos
  ir valstybės narės ja vadovautųsi priimdamos sprendimus, ar išduoti leidimą statyti naują elektrinę, ar neišduoti, ir
  dėl branduolinių įrenginių eksploatavimo laiko pratęsimo.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 konstatuojamoji dalis

| (9) | Siekiant nuolat gerinti branduolinę saugą, sukurtos valdymo sistemos ir licencijų turėtojai turi užtikrinti
  aukšto
  lygio visuomenės saugą. |
| --- | --- |

(9)

Siekiant nuolat gerinti branduolinę saugą, sukurtos valdymo sistemos ir licencijų turėtojai turi užtikrinti
  aukšto
  lygio visuomenės saugą.

| (9) | Siekiant nuolat gerinti branduolinę saugą, sukurtos valdymo sistemos ir licencijų turėtojai
  bei atliekų tvarkytojai
  turi užtikrinti
  kuo aukščiausio
  lygio visuomenės saugą. |
| --- | --- |

(9)

Siekiant nuolat gerinti branduolinę saugą, sukurtos valdymo sistemos ir licencijų turėtojai
  bei atliekų tvarkytojai
  turi užtikrinti
  kuo aukščiausio
  lygio visuomenės saugą.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 konstatuojamoji dalis

| (10) | Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) nustatyti pagrindai ir
  reikalavimai sudaro praktikos sistemą, kuria turėtų būti grindžiami nacionaliniai saugos reikalavimai. Tobulinti šiuos pagrindinius principus
  ir
  reikalavimus labai padėjo valstybės narės. |
| --- | --- |

(10)

Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) nustatyti pagrindai ir
  reikalavimai sudaro praktikos sistemą, kuria turėtų būti grindžiami nacionaliniai saugos reikalavimai. Tobulinti šiuos pagrindinius principus
  ir
  reikalavimus labai padėjo valstybės narės.

| (10) | Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) nustatyti pagrindiniai principai, reikalavimai
  ir gairės
  sudaro
  taisyklių rinkinį ir
  praktikos sistemą, kuria turėtų būti grindžiami nacionaliniai saugos reikalavimai. Tobulinti šiuos pagrindinius principus, reikalavimus
  ir gaires
  labai padėjo valstybės narės.
  Šiose taisyklėse turėtų atsispindėti geriausia tarptautinė praktika saugumo reikalavimų srityje, todėl jos turėtų sudaryti gerą Bendrijos teisėkūros pagrindą. Jos negali būti įtrauktos į Bendrijos teisės aktus vien tik pateikus nuorodą šioje direktyvoje į TATENA saugos standartus, serija Nr. SF-1 (2006). Taigi prie šios direktyvos reikėtų pridėti priedą, kuriame būtų numatyti pagrindiniai saugos principai. |
| --- | --- |

(10)

Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) nustatyti pagrindiniai principai, reikalavimai
  ir gairės
  sudaro
  taisyklių rinkinį ir
  praktikos sistemą, kuria turėtų būti grindžiami nacionaliniai saugos reikalavimai. Tobulinti šiuos pagrindinius principus, reikalavimus
  ir gaires
  labai padėjo valstybės narės.
  Šiose taisyklėse turėtų atsispindėti geriausia tarptautinė praktika saugumo reikalavimų srityje, todėl jos turėtų sudaryti gerą Bendrijos teisėkūros pagrindą. Jos negali būti įtrauktos į Bendrijos teisės aktus vien tik pateikus nuorodą šioje direktyvoje į TATENA saugos standartus, serija Nr. SF-1 (2006). Taigi prie šios direktyvos reikėtų pridėti priedą, kuriame būtų numatyti pagrindiniai saugos principai.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 konstatuojamoji dalis

| (13) | Visuomenei laiku teikiama tiksli informacija apie svarbius branduolinės saugos klausimus turėtų būti grindžiama ypatingo skaidrumo dėl klausimų, susijusių su branduolinių įrenginių sauga, principu. |
| --- | --- |

(13)

Visuomenei laiku teikiama tiksli informacija apie svarbius branduolinės saugos klausimus turėtų būti grindžiama ypatingo skaidrumo dėl klausimų, susijusių su branduolinių įrenginių sauga, principu.

| (13) | Branduolinės pramonės srities darbuotojams ir
  visuomenei laiku teikiama tiksli informacija apie svarbius branduolinės saugos klausimus turėtų būti grindžiama aukšto lygio skaidrumo dėl klausimų, susijusių su branduolinių įrenginių sauga, principu. |
| --- | --- |

(13)

Branduolinės pramonės srities darbuotojams ir
  visuomenei laiku teikiama tiksli informacija apie svarbius branduolinės saugos klausimus turėtų būti grindžiama aukšto lygio skaidrumo dėl klausimų, susijusių su branduolinių įrenginių sauga, principu.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 a konstatuojamoji dalis(nauja)

| (13a) | Siekdamos užtikrinti prieigą prie informacijos, visuomenės dalyvavimą ir skaidrumą, valstybės narės turėtų imtis visų tinkamų priemonių, kad būtų įgyvendinti įpareigojimai, nustatyti tarptautinėse konvencijose, kuriose jau pateikiami būtini reikalavimai, susiję su nacionaliniu, tarptautiniu arba tarpvalstybiniu lygmenimis, pvz., Konvencijoje dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvencija, 1998 m. birželio 25 d.) (1). |
| --- | --- |

(13a)

Siekdamos užtikrinti prieigą prie informacijos, visuomenės dalyvavimą ir skaidrumą, valstybės narės turėtų imtis visų tinkamų priemonių, kad būtų įgyvendinti įpareigojimai, nustatyti tarptautinėse konvencijose, kuriose jau pateikiami būtini reikalavimai, susiję su nacionaliniu, tarptautiniu arba tarpvalstybiniu lygmenimis, pvz., Konvencijoje dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvencija, 1998 m. birželio 25 d.) (1).

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 konstatuojamoji dalis

| (15) | Siekdamos užtikrinti, kad branduolinių įrenginių
  saugos reikalavimų
  būtų veiksmingai
  laikomasi
  , valstybės narės turėtų įsteigti nepriklausomas reguliavimo institucijas. Kad reguliavimo institucijos galėtų vykdyti savo pareigas, joms turėtų būti suteikti atitinkami įgaliojimai ir parūpinta išteklių. |
| --- | --- |

(15)

Siekdamos užtikrinti, kad branduolinių įrenginių
  saugos reikalavimų
  būtų veiksmingai
  laikomasi
  , valstybės narės turėtų įsteigti nepriklausomas reguliavimo institucijas. Kad reguliavimo institucijos galėtų vykdyti savo pareigas, joms turėtų būti suteikti atitinkami įgaliojimai ir parūpinta išteklių.

| (15) | Siekdamos užtikrinti veiksmingą branduolinių įrenginių
  reguliavimą
  valstybės narės turėtų įsteigti reguliavimo institucijas,
  nepriklausomas nuo interesų, kurie galėtų daryti nepagrįstą poveikį priimant sprendimus branduolinės saugos klausimais.
  Kad reguliavimo institucijos galėtų vykdyti savo pareigas, joms turėtų būti suteikti atitinkami įgaliojimai ir parūpinta išteklių. |
| --- | --- |

(15)

Siekdamos užtikrinti veiksmingą branduolinių įrenginių
  reguliavimą
  valstybės narės turėtų įsteigti reguliavimo institucijas,
  nepriklausomas nuo interesų, kurie galėtų daryti nepagrįstą poveikį priimant sprendimus branduolinės saugos klausimais.
  Kad reguliavimo institucijos galėtų vykdyti savo pareigas, joms turėtų būti suteikti atitinkami įgaliojimai ir parūpinta išteklių.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 konstatuojamoji dalis

| (19) | Už branduolinių įrenginių
  saugą
  valstybėse narėse atsakingos reguliavimo institucijos daugiausia turėtų bendradarbiauti Europos branduolinės saugos ir atliekų tvarkymo aukšto lygio grupėje,
  kuri
  yra parengusi dešimt branduolinės saugos reguliavimo principų. Siekiant nuolat tobulinti Bendrijos branduolinės saugos sistemą, Europos branduolinės saugos ir atliekų tvarkymo aukšto lygio grupė turėtų padėti ją plėtoti , |
| --- | --- |

(19)

Už branduolinių įrenginių
  saugą
  valstybėse narėse atsakingos reguliavimo institucijos daugiausia turėtų bendradarbiauti Europos branduolinės saugos ir atliekų tvarkymo aukšto lygio grupėje,
  kuri
  yra parengusi dešimt branduolinės saugos reguliavimo principų. Siekiant nuolat tobulinti Bendrijos branduolinės saugos sistemą, Europos branduolinės saugos ir atliekų tvarkymo aukšto lygio grupė turėtų padėti ją plėtoti ,

| (19) | Už branduolinių įrenginių
  priežiūrą
  valstybėse narėse atsakingos reguliavimo institucijos daugiausia turėtų bendradarbiauti Europos branduolinės saugos ir atliekų tvarkymo aukšto lygio grupėje.
  Aukšto lygio grupė
  yra parengusi dešimt branduolinės saugos reguliavimo principų,
  kurie svarbūs rengiant šią direktyvą
  . Siekiant nuolat tobulinti Bendrijos branduolinės saugos sistemą, Europos branduolinės saugos ir atliekų tvarkymo aukšto lygio grupė turėtų padėti ją plėtoti . |
| --- | --- |

(19)

Už branduolinių įrenginių
  priežiūrą
  valstybėse narėse atsakingos reguliavimo institucijos daugiausia turėtų bendradarbiauti Europos branduolinės saugos ir atliekų tvarkymo aukšto lygio grupėje.
  Aukšto lygio grupė
  yra parengusi dešimt branduolinės saugos reguliavimo principų,
  kurie svarbūs rengiant šią direktyvą
  . Siekiant nuolat tobulinti Bendrijos branduolinės saugos sistemą, Europos branduolinės saugos ir atliekų tvarkymo aukšto lygio grupė turėtų padėti ją plėtoti .

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalis

1.   Šios direktyvos tikslas – užtikrinti, palaikyti ir nuolat gerinti branduolinę saugą Bendrijoje ir padidinti nacionalinių reguliavimo institucijų vaidmenį.

1.   Šios direktyvos tikslas –
  sukurti Bendrijos branduolinės saugos Europos Sąjungoje sistemą
  .
  Joje nustatomas su branduoline sauga susijusių teisės aktų ir reguliavimo priemonių valstybėse narėse pagrindas ir jos tikslas
  – užtikrinti, palaikyti ir nuolat gerinti branduolinę saugą Bendrijoje bei padidinti nacionalinių reguliavimo institucijų vaidmenį.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 2 dalis

2.   Ji taikoma branduolinių įrenginių, kurių saugą būtina užtikrinti pagal atitinkamos valstybės narės teisinę ir reguliavimo sistemą, projektavimui, aikštelių parinkimui, statybai, techninei priežiūrai, eksploatavimui ir eksploatavimo nutraukimui.

2.   Ji taikoma branduolinių įrenginių, kurių saugą būtina užtikrinti pagal atitinkamos valstybės narės teisinį ir reguliavimo pagrindą, projektavimui, aikštelių parinkimui, statybai, techninei priežiūrai,
  perdavimui eksploatuoti,
  eksploatavimui ir eksploatavimo nutraukimui
  ir subrangovų, kurių paslaugomis pasinaudojo operatoriai, atliktam darbui
  .

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 punktas

| 1) | branduolinis įrenginys – branduolinio kuro gamybos įrenginys, moksliniams tyrimams skirtas reaktorius (įskaitant ikikritinius ir kritinius įrenginius), branduolinė elektrinė, panaudoto kuro saugykla, sodrinimo arba perdirbimo įrenginys; |
| --- | --- |

1)

branduolinis įrenginys – branduolinio kuro gamybos įrenginys, moksliniams tyrimams skirtas reaktorius (įskaitant ikikritinius ir kritinius įrenginius), branduolinė elektrinė, panaudoto kuro saugykla, sodrinimo arba perdirbimo įrenginys;

| 1) | branduolinis įrenginys – branduolinio kuro gamybos įrenginys, moksliniams tyrimams skirtas reaktorius (įskaitant ikikritinius ir kritinius įrenginius), branduolinė elektrinė, panaudoto kuro ir
  radioaktyviųjų atliekų
  saugykla, sodrinimo arba perdirbimo įrenginys,
  įskaitant radioaktyviųjų medžiagų, susidariusių įrenginio eksploatavimo metu, tvarkymo ir apdorojimo įrenginius; |
| --- | --- |

1)

branduolinis įrenginys – branduolinio kuro gamybos įrenginys, moksliniams tyrimams skirtas reaktorius (įskaitant ikikritinius ir kritinius įrenginius), branduolinė elektrinė, panaudoto kuro ir
  radioaktyviųjų atliekų
  saugykla, sodrinimo arba perdirbimo įrenginys,
  įskaitant radioaktyviųjų medžiagų, susidariusių įrenginio eksploatavimo metu, tvarkymo ir apdorojimo įrenginius;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 3 punktas

| 3) | radioaktyvioji
  medžiaga
  – medžiaga, turinti vienos ar kelių rūšių radionuklidų, kurių aktyvumo ar koncentracijos negalima nepaisyti dėl radiacinės saugos priežasčių; |
| --- | --- |

3)

radioaktyvioji
  medžiaga
  – medžiaga, turinti vienos ar kelių rūšių radionuklidų, kurių aktyvumo ar koncentracijos negalima nepaisyti dėl radiacinės saugos priežasčių;

| 3) | radioaktyvioji
  medžiaga
  – medžiaga, turinti vienos ar kelių rūšių radionuklidų, kurių aktyvumo ar koncentracijos negalima nepaisyti dėl radiacinės saugos priežasčių; |
| --- | --- |

3)

radioaktyvioji
  medžiaga
  – medžiaga, turinti vienos ar kelių rūšių radionuklidų, kurių aktyvumo ar koncentracijos negalima nepaisyti dėl radiacinės saugos priežasčių;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 8 punktas

| 8) | reguliavimo institucija –
  bet kokia
  institucija,
  kurią
  valstybė narė
  yra įgaliojusi toje valstybėje narėje išduoti licencijas ir prižiūrėti branduolinių įrenginių aikštelių parinkimą, projektavimą, statybą, priėmimą ir perdavimą eksploatuoti, eksploatavimą arba eksploatavimo nutraukimą
  ; |
| --- | --- |

8)

reguliavimo institucija –
  bet kokia
  institucija,
  kurią
  valstybė narė
  yra įgaliojusi toje valstybėje narėje išduoti licencijas ir prižiūrėti branduolinių įrenginių aikštelių parinkimą, projektavimą, statybą, priėmimą ir perdavimą eksploatuoti, eksploatavimą arba eksploatavimo nutraukimą
  ;

| 8) | reguliavimo institucija –
  institucija arba institucijų sistema, kurią
  valstybė narė
  paskyrė kaip turinčią teisinius įgaliojimus vykdyti reguliavimą, įskaitant leidimų suteikimą, ir reguliuoti branduolinę, radiacijos, radioaktyviųjų atliekų ir transporto saugą
  ; |
| --- | --- |

8)

reguliavimo institucija –
  institucija arba institucijų sistema, kurią
  valstybė narė
  paskyrė kaip turinčią teisinius įgaliojimus vykdyti reguliavimą, įskaitant leidimų suteikimą, ir reguliuoti branduolinę, radiacijos, radioaktyviųjų atliekų ir transporto saugą
  ;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 9 punktas

| 9) | licencija –
  reguliavimo institucijos
  pareiškėjui išduotas leidimas, kuriame numatyta jo atsakomybė už branduolinių įrenginių aikštelių parinkimą, projektavimą, statybą, priėmimą ir perdavimą eksploatuoti, eksploatavimą arba eksploatavimo nutraukimą; |
| --- | --- |

9)

licencija –
  reguliavimo institucijos
  pareiškėjui išduotas leidimas, kuriame numatyta jo atsakomybė už branduolinių įrenginių aikštelių parinkimą, projektavimą, statybą, priėmimą ir perdavimą eksploatuoti, eksploatavimą arba eksploatavimo nutraukimą;

| 9) | licencija –
  vyriausybės arba šios vyriausybės įgaliotos nacionalinės institucijos
  pareiškėjui išduotas leidimas, kuriame numatyta jo atsakomybė už branduolinių įrenginių aikštelių parinkimą, projektavimą, statybą, priėmimą ir perdavimą eksploatuoti, eksploatavimą arba eksploatavimo nutraukimą; |
| --- | --- |

9)

licencija –
  vyriausybės arba šios vyriausybės įgaliotos nacionalinės institucijos
  pareiškėjui išduotas leidimas, kuriame numatyta jo atsakomybė už branduolinių įrenginių aikštelių parinkimą, projektavimą, statybą, priėmimą ir perdavimą eksploatuoti, eksploatavimą arba eksploatavimo nutraukimą;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 10 punktas

| 10) | nauji branduoliniai reaktoriai – branduoliniai reaktoriai, kurie pagal licenciją
  eksploatuojami
  įsigaliojus šiai direktyvai. |
| --- | --- |

10)

nauji branduoliniai reaktoriai – branduoliniai reaktoriai, kurie pagal licenciją
  eksploatuojami
  įsigaliojus šiai direktyvai.

| 10) | nauji branduoliniai reaktoriai – branduoliniai reaktoriai, kurie pagal licenciją
  statomi
  įsigaliojus šiai direktyvai. |
| --- | --- |

10)

nauji branduoliniai reaktoriai – branduoliniai reaktoriai, kurie pagal licenciją
  statomi
  įsigaliojus šiai direktyvai.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio pavadinimas

Atsakomybė už
  branduolinių įrenginių saugą ir

  sistema

Teisinis
  branduolinių įrenginių saugos

  sistema

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 dalis

1.
     
  Pagrindinė atsakomybė už branduolinių įrenginių saugą tenka licencijos turėtojui, kurį kontroliuoja reguliavimo institucija. Sprendimą dėl saugos ir kontrolės priemonių, kurias būtina įgyvendinti branduoliniame įrenginyje, priima tik reguliavimo institucija, o jas taiko licencijos turėtojas.

Licencijos turėtojas prisiima pagrindinę atsakomybę už saugą per visą branduolinių įrenginių eksploatavimo laikotarpį iki jam nustojama taikyti reguliavimo kontrolės priemones. Licencijos turėtojas šios atsakomybės perduoti negali.

Išbraukta.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 2 dalis

2.
     Valstybės narės sukuria ir taiko teisinę bei reguliavimo sistemą, reglamentuojančią branduolinių įrenginių saugą. Šią sistemą sudaro nacionaliniai saugos reikalavimai, branduolinių įrenginių licencijavimo ir kontrolės sistema, draudimas juos eksploatuoti neturint licencijos, taip pat reguliavimo kontrolės sistema, įskaitant būtinas atitikties reikalavimams užtikrinimo priemones.

2.
     Valstybės narės sukuria ir taiko teisinį bei reguliavimo pagrindą,
  paremtą ES ir tarptautine pažangiausia patirtimi,
  skirtą reglamentuoti branduolinių įrenginių saugą. Šią sistemą sudaro nacionaliniai saugos reikalavimai, branduolinių įrenginių licencijavimo ir kontrolės sistema, draudimas juos eksploatuoti neturint licencijos, taip pat reguliavimo kontrolės sistema,
  kai licencijų galiojimas sustabdomas, jos keičiamos arba panaikinamos,
  įskaitant būtinas atitikties reikalavimams užtikrinimo priemones.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad būtų taikomi teisės aktai, kuriuose numatytos nuostatos dėl branduolinių įrenginių veiklos licencijos panaikinimo sunkių licencijos išdavimo sąlygų pažeidimo atvejais.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 2 b dalis (nauja)

2b.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad visos organizacijos, dalyvaujančios tiesiogiai su branduoliniais įrenginiais susijusioje veikloje, parengtų strategiją, kurioje branduolinei saugai teikiamas tinkamas prioritetas.

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 2 c dalis (nauja)

2c.
     
  Siekiant nuolat tobulinti reguliavimo infrastruktūrą, valstybės narės užtikrina, kad bent kas 10 metų būtų atliekamas tarptautinis kolegialus reguliavimo institucijos ir nacionalinės reguliavimo sistemos vertinimas.

Apie tarptautinio kolegialaus vertinimo rezultatus valstybės narės praneša Komisijai.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 2 d dalis (nauja)

2d.
     
  Valstybės narės gali nustatyti griežtesnes saugos priemones nei nustatytosios šioje direktyvoje.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio pavadinimas

Reguliavimo institucijos

Reguliavimo institucijų skyrimas ir atsakomybė

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio -1 dalis (nauja)

-1.
     
  Valstybės narės paskiria nacionalinę reguliavimo instituciją, atsakingą už branduolinių įrenginių saugos reguliavimą, priežiūrą ir vertinimą.

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 dalis

1.   Valstybės narės užtikrina,
  kad
  reguliavimo institucija
  būtų iš tikrųjų nepriklausoma nuo visų organizacijų
  , kurių užduotis – remti ir eksploatuoti branduolinius įrenginius arba pagrįsti jų naudą visuomenei, ir kad jai nebūtų daroma jokios įtakos, kuri galėtų paveikti saugą.

1.   Valstybės narės užtikrina
  veiksmingą
  reguliavimo institucijos nepriklausomumą. Šiuo tikslu valstybė narė užtikrina, kad reguliavimo institucija, vykdydama šia direktyva ir susijusiais teisės aktais jai nustatytas reguliavimo užduotis:

| a) | būtų teisiškai atskirta ir funkciniu požiūriu nepriklausoma nuo visų kitų viešųjų ar privačių subjektų, ypač tų
  , kurių užduotis – remti ir eksploatuoti branduolinius įrenginius arba pagrįsti jų naudą visuomenei, ir kad jai nebūtų daroma jokios įtakos, kuri galėtų paveikti saugą; |
| --- | --- |

a)

būtų teisiškai atskirta ir funkciniu požiūriu nepriklausoma nuo visų kitų viešųjų ar privačių subjektų, ypač tų
  , kurių užduotis – remti ir eksploatuoti branduolinius įrenginius arba pagrįsti jų naudą visuomenei, ir kad jai nebūtų daroma jokios įtakos, kuri galėtų paveikti saugą;

| b) | kad reguliavimo institucijos darbuotojai ir asmenys, atsakingi už jos valdymą, vykdydami reguliavimo pareigas veiktų nepriklausomai nuo bet kokių rinkos interesų ir nesiektų gauti kokios nors vyriausybės arba kito viešojo subjekto nurodymų arba juos vykdyti. |
| --- | --- |

b)

kad reguliavimo institucijos darbuotojai ir asmenys, atsakingi už jos valdymą, vykdydami reguliavimo pareigas veiktų nepriklausomai nuo bet kokių rinkos interesų ir nesiektų gauti kokios nors vyriausybės arba kito viešojo subjekto nurodymų arba juos vykdyti.

Laikantis šio reikalavimo jokiu būdu neužkertamas kelias glaudžiam bendradarbiavimui su atitinkamomis kitomis nacionalinėmis valdžios institucijomis.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 2 dalis

2.   Reguliavimo institucija
  turi
  pakankamus įgaliojimus, kompetenciją ir finansinius bei žmogiškuosius išteklius savo įsipareigojimams vykdyti ir pareigoms atlikti.
  Ji
  prižiūri bei reguliuoja branduolinių įrenginių saugą ir užtikrina saugos reikalavimų,
  sąlygų bei saugos nuostatų laikymąsi
  .

2.   
  Valstybės narės užtikrina, kad
  reguliavimo institucija
  turėtų
  pakankamus įgaliojimus, kompetenciją ir finansinius bei žmogiškuosius išteklius savo įsipareigojimams vykdyti ir pareigoms atlikti.
  Reguliavimo institucija
  prižiūri bei reguliuoja branduolinių įrenginių saugą ir užtikrina,
  kad būtų laikomasi galiojančių
  saugos reikalavimų
  ir licencijavimo sąlygų
  .

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 3 dalis

3.
     
  Reguliavimo institucija išduoda licencijas ir stebi, kaip jų laikomasi branduoliniams įrenginiams parenkant aikštelę, juos projektuojant, statant, priimant ir perduodant eksploatuoti, eksploatuojant ir nutraukiant jų eksploatavimą.

Išbraukta.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad reguliavimo institucija vertintų, tirtų, kontroliuotų branduolinių įrenginių branduolinę saugą ir prireikus imtųsi priemonių, kurias taikant užtikrintų atitiktį reikalavimams per visą šių įrenginių eksploatavimo laiką, taip pat jų eksploatacijos nutraukimo metu.

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 3 b dalis (nauja)

3b.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad reguliavimo institucija būtų suteikti įgaliojimai sustabdyti bet kokio branduolinio įrenginio eksploatavimą, jeigu neužtikrinama sauga.

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 4 dalis

4.
     
  Reguliavimo institucijos užtikrina, kad licencijų turėtojai turėtų pakankamai tinkamos kvalifikacijos darbuotojų.

Išbraukta.

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 5 dalis

5.
     
  Siekiant nuolat tobulinti reguliavimo infrastruktūrą, bent kas dešimt metų atliekamas tarptautinis kolegialus reguliavimo institucijos ir nacionalinės reguliavimo sistemos vertinimas.

Išbraukta.

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 5 a dalis (nauja)

5a.
     
  Valstybių narių reguliavimo institucijos keičiasi pažangiąja reguliavimo praktika ir plėtoja bendrąjį supratimą apie tarptautiniu mastu pripažįstamus branduolinės saugos reikalavimus.

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnis

Valstybės narės praneša visuomenei apie branduolinės saugos priežiūros procedūras bei rezultatus. Jos taip pat užtikrina, kad reguliavimo institucijos veiksmingai informuotų visuomenę su jų kompetencijai priskirtomis sritimis susijusiais klausimais. Galimybė gauti informaciją užtikrinama pagal atitinkamus nacionalinius ir tarptautinius įsipareigojimus.

Valstybės narės praneša visuomenei
  ir Komisijai
  apie branduolinės saugos priežiūros procedūras ir rezultatus
  ir bet kokio įvykio atveju nedelsdamos informuoja visuomenę
  . Jos taip pat užtikrina, kad reguliavimo institucijos veiksmingai informuotų visuomenę su jų kompetencijai priskirtomis sritimis susijusiais klausimais. Galimybė gauti informaciją užtikrinama pagal atitinkamus nacionalinius ir tarptautinius įsipareigojimus.

Pakeitimas 35

(Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

1.   Valstybės narės
  laikosi
  TATENA saugos pagrindų (TATENA saugos pagrindai: pagrindiniai saugos principai, TATENA saugos standartų serija Nr. SF-1, 2006 m.). Jos
  laikosi
  į Branduolinio saugumo konvenciją
  (TATENA INFCIRC 449, 1994 m. liepos 5 d.) įtrauktų įpareigojimų ir reikalavimų
  .

1.   
  Parenkant branduolinių įrenginių aikšteles, juos projektuojant, statant, eksploatuojant ir nutraukiant eksploatavimą
  valstybės narės
  taiko tas
  TATENA saugos pagrindų (TATENA saugos pagrindai: pagrindiniai saugos principai, TATENA saugos standartų serija Nr. SF-1, 2006 m.)
  dalis, kurios gali būti taikomos rengiant Bendrijos branduolinės saugos pagrindą, nurodytą priede.
  Jos
  taiko
  į Branduolinio saugumo konvenciją įtrauktus įpareigojimus ir reikalavimus

   (2)

  .

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

Jos visų pirma užtikrina, kad aukštam branduolinių įrenginių saugos lygiui garantuoti būtų įgyvendinami TATENA saugos pagrinduose nustatyti taikytini principai, įskaitant, inter alia, veiksmingas apsaugos nuo galimų radiacijos pavojų, avarijų prevencijos, jų likvidavimo, dėvėjimosi valdymo, ilgalaikio visų gautų radioaktyviųjų medžiagų tvarkymo ir kaimyninių valstybių gyventojų bei valdžios institucijų informavimo priemones.

Išbraukta.

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 2 dalis

2.   Naujų branduolinių reaktorių
  saugai užtikrinti
  valstybės narės,
  vadovaudamosi
  nuolatinio
  saugos
  gerinimo
  principu ir glaudžiai bendradarbiaudamos su Europos branduolinės saugos ir atliekų tvarkymo aukšto lygio grupe, siekia parengti papildomus saugos reikalavimus, pagrįstus Vakarų Europos branduolinės energetikos reguliavimo institucijų asociacijos (WENRA) nustatytais saugos lygiais
  .

2.   
  Suteikdamos licencijas
  naujų branduolinių reaktorių
  statybai
  valstybės narės,
  atsižvelgdamos
  į nuolatinio
  esamų reaktorių eksploatavimo
  gerinimo patirtį,
  žinias, sukauptas analizuojant veikiančių įrenginių saugą, pasiektą metodologijų ir technologijų vystymo lygį ir saugos tyrimų rezultatus, siekia parengti papildomus saugos reikalavimus
  .

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a.
     
  Komisija užtikrina, kad visos trečiosios valstybės, norinčios pradėti derybas dėl stojimo į ES ar dalyvaujančios šiose derybose, laikosi bent jau šioje direktyvoje nustatytų standartų ir priede išdėstytų TATENA principų.

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio pavadinimas

Licencijų turėtojų pareigos

Licencijų turėtojų atsakomybė

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio -1 dalis (nauja)

-1.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad pagrindinė atsakomybė už branduolinių įrenginių saugą per visą jų eksploatavimo laikotarpį tektų licencijos turėtojui. Licencijos turėtojas negali perduoti šios atsakomybės.

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 1 dalis

1.   Licencijų turėtojai
  projektuoja, stato, eksploatuoja branduolinius įrenginius ir nutraukia jų eksploatavimą
  pagal
  6 straipsnio 1 ir 2 dalyse
  išdėstytas nuostatas.

1.   
  Valstybės narės užtikrina, kad
  licencijų turėtojai
  būtų atsakingi už branduolinių įrenginių projektavimą, eksploatavimą ir eksploatavimo nutraukimą
  pagal
  6 straipsnyje
  išdėstytas nuostatas.

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 2 dalis

2.   Licencijų turėtojai
  sukuria ir įgyvendina
  valdymo sistemas, kurias reguliariai
  tikrina
  reguliavimo institucijos.

2.   
  Valstybės narės užtikrina, kad
  licencijų turėtojai sukurtų ir įgyvendintų valdymo sistemas, kurias reguliariai
  tikrintų
  reguliavimo institucijos

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad reguliavimo institucija licencijos turėtojo pateikiamos ataskaitos, kurioje vertinami įdarbinimo klausimai, kaip antai sveikatos priežiūra ir sauga, saugos kultūra, kvalifikacija ir mokymas, įdarbintų darbuotojų skaičius bei naudojimasis subrangovų paslaugomis, pagrindu reguliariai vertina, ar licencijų turėtojai turi pakankamai kvalifikuotų darbuotojų, kurie vykdo branduolinės saugos požiūriu svarbią veiklą, nes tai būtina sąlyga siekiant užtikrinti branduolinę saugą.

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3a.
     
  Atitinkamos reguliavimo institucijos kas trejus metus Europos Komisijai ir Europos socialiniams partneriams teikia ataskaitą branduolinės saugos ir saugos kultūros klausimais. Komisija, konsultuodamasi su Europos socialiniais partneriais, gali siūlyti branduolinės saugos gerinimo, įskaitant didžiausią įmanomą sveikatos apsaugos lygį ES, nuostatas.

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 1 dalis

1.
     
  Reguliavimo institucija vertina, tiria, kontroliuoja branduolinių įrenginių branduolinę saugą ir prireikus imasi atitikties reikalavimams užtikrinimo priemonių per visą šių įrenginių eksploatavimo laiką, įskaitant jų eksploatavimo nutraukimo metu.

Išbraukta.

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 2 dalis

2.
     
  Jei branduoliniame įrenginyje padaromi sunkūs arba pakartotiniai saugos taisyklių pažeidimai, reguliavimo institucija turi įgaliojimus panaikinti veiklos licenciją.

Išbraukta.

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnio 3 dalis

3.
     
  Reguliavimo institucija turi teisę sustabdyti bet kokio branduolinio įrenginio eksploatavimą, jeigu, jos nuomone, nėra visiškai užtikrinama sauga.

Išbraukta.

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnis

Valstybės narės
  atskirai
  ir bendradarbiaudamos tarptautiniu lygmeniu
  suteikia tinkamas
  švietimo ir mokymo galimybes, kad būtų galima vykdyti tęstinį teorinį bei praktinį mokymą branduolinės saugos srityje.

Valstybės narės, siekdamos parengti pakankamai žmogiškųjų išteklių nacionaliniu lygmeniu ir išsaugoti branduolinės srities žinias, užtikrina, kad jų pastangomis ir prireikus
  bendradarbiaujant
  tarpvalstybiniu
  lygmeniu būtų suteiktos atitinkamos švietimo ir mokymo galimybės, kad būtų galima vykdyti
  pagrindinį ir
  tęstinį teorinį bei praktinį mokymą branduolinės saugos srityje,
  įskaitant mainų programas
  .

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnis

10 straipsnis

Saugai teikiamas pirmumas

Valstybės narės gali nustatyti griežtesnes saugos priemones nei nustatytosios šioje direktyvoje.

Išbraukta.

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnis

Valstybės narės Komisijai
  teikia
  šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą
  ne vėliau kaip [praėjus trejiems metams nuo jos įsigaliojimo], o po to kas trejus metus
  . Remdamasi
  pirmąja
  ataskaita, Komisija Tarybai teikia įgyvendinant šią direktyvą padarytos pažangos ataskaitą ir, jei reikia, teisės aktų pasiūlymus.

Valstybės narės Komisijai teikia šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą
  tuo pačiu metu ir dažnumu, kurie pagal Branduolinio saugumo konvenciją numatyti nacionalinių ataskaitų, skirtų peržiūros posėdžiams, pateikimui.
  Remdamasi
  šia
  ataskaita, Komisija
  Europos Parlamentui ir
  Tarybai teikia įgyvendinant šią direktyvą padarytos pažangos ataskaitą ir, jei reikia, teisės aktų pasiūlymus.

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 dalis

Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip [per dvejus metus nuo 13 straipsnyje nurodytos datos], įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą
  ir šių nuostatų bei šios direktyvos atitikties lentelę
  .

Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip [per dvejus metus nuo 13 straipsnyje nurodytos datos], įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus.

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl direktyvos

Priedas (naujas)

Priedas

SAUGOS TIKSLAS

Pagrindinis saugos tikslas – apsaugoti darbuotojus ir visuomenę nuo neigiamo jonizuojančiosios spinduliuotės poveikio, kuris gali atsirasti eksploatuojant branduolinius įrenginius.

| 1. | Siekiant užtikrinti darbuotojų ir visuomenės apsaugą, branduoliniai įrenginiai turėtų būti eksploatuojami taip, kad būtų pasiektas aukščiausias saugos lygis, kurį pagrįstai galima pasiekti atsižvelgiant į ekonominius ir socialinius veiksnius.



  Be sveikatos apsaugos priemonių, kurios nustatytos Euratomo pagrindiniuose saugos standartuose (Direktyva 96/29/Euratomas), imamasi šių priemonių:








  — | apribojama įvykių, dėl kurių gali būti prarasta branduolinio reaktoriaus aktyviosios zonos, grandininės branduolinės reakcijos, radioaktyviojo šaltinio kontrolė, tikimybė ir |
| --- | --- | --- |

1.

Be sveikatos apsaugos priemonių, kurios nustatytos Euratomo pagrindiniuose saugos standartuose (Direktyva 96/29/Euratomas), imamasi šių priemonių:

—

apribojama įvykių, dėl kurių gali būti prarasta branduolinio reaktoriaus aktyviosios zonos, grandininės branduolinės reakcijos, radioaktyviojo šaltinio kontrolė, tikimybė ir

| — | sušvelninami tokių įvykių, jei vis dėlto jie įvyko, padariniai. |
| --- | --- |

—

sušvelninami tokių įvykių, jei vis dėlto jie įvyko, padariniai.

| 2. | Į pagrindinį saugos tikslą atsižvelgiama eksploatuojant visus branduolinius įrenginius ir visais branduolinių įrenginių eksploatavimo laikotarpio etapais. |
| --- | --- |

2.

SAUGOS PRINCIPAI

1 principas.
     
  Atsakomybė už saugą

Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad pagrindinė atsakomybė už branduolinio įrenginio saugą tektų atitinkamos licencijos turėtojui, ir imasi atitinkamų veiksmų siekdama užtikrinti, kad visi licencijų turėtojai vykdytų savo pareigas.

| 1.1 | Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad licencijos turėtojas laikytųsi nuostatų, susijusių su:







  — | būtinos kompetencijos įgijimu ir išlaikymu; |
| --- | --- | --- |

1.1

—

būtinos kompetencijos įgijimu ir išlaikymu;

| — | tinkamo mokymo ir informacijos teikimu; |
| --- | --- |

—

tinkamo mokymo ir informacijos teikimu;

| — | procedūrų ir tvarkos nustatymu, siekiant bet kokiomis sąlygomis užtikrinti saugą; |
| --- | --- |

—

procedūrų ir tvarkos nustatymu, siekiant bet kokiomis sąlygomis užtikrinti saugą;

| — | branduolinių įrenginių tinkamo projektavimo ir atitinkamos kokybės tikrinimu; |
| --- | --- |

—

branduolinių įrenginių tinkamo projektavimo ir atitinkamos kokybės tikrinimu;

| — | visų naudojamų, gaminamų ar saugomų radioaktyviųjų medžiagų saugios kontrolės užtikrinimu; |
| --- | --- |

—

visų naudojamų, gaminamų ar saugomų radioaktyviųjų medžiagų saugios kontrolės užtikrinimu;

| — | visų gautų radioaktyviųjų atliekų saugios kontrolės užtikrinimu, |
| --- | --- |

—

visų gautų radioaktyviųjų atliekų saugios kontrolės užtikrinimu,

ir taip įvykdytų savo pareigą užtikrinti branduolinio įrenginio saugą.

Šie įsipareigojimai vykdomi atsižvelgiant į taikomus saugos tikslus ir reikalavimus, kuriuos nustato arba patvirtina reguliavimo institucija, ir jų vykdymas užtikrinamas įdiegiant valdymo sistemą.

2 principas.
     
  Vadovavimas ir valdymas siekiant užtikrinti saugą

Visose organizacijose, kurių veikla susijusi su branduoline sauga, turi būti nustatytas ir palaikomas veiksmingas vadovavimas ir valdymas siekiant užtikrinti saugą.

| 2.1. | Saugos klausimais vadovaujama aukščiausiu organizacijos lygmeniu. Įdiegiama ir taikoma veiksminga valdymo sistema, kuri turi apimti visus valdymo elementus, kad saugos reikalavimai būtų nustatyti ir taikomi kartu su kitais reikalavimais, įskaitant reikalavimus, susijusius su darbuotojų veikla, kokybe ir saugumu, ir kad sauga nenukentėtų dėl kitų reikalavimų ar poreikių.



  Be to, taikant valdymo sistemą užtikrinamas saugos kultūros propagavimas ir skatinama reguliariai vertinti saugos lygį ir naudotis įgyta patirtimi. |
| --- | --- |

2.1.

Be to, taikant valdymo sistemą užtikrinamas saugos kultūros propagavimas ir skatinama reguliariai vertinti saugos lygį ir naudotis įgyta patirtimi.

| 2.2. | Valdymo sistema turi apimti saugos kultūrą, nuo kurios priklauso visų atitinkamų organizacijų ir asmenų su sauga susijusios nuostatos ir elgsena. Saugos kultūra apima:







  — | vadovų, valdymo sektoriaus atstovų ir darbuotojų individualią ir kolektyvinę pareigą visais lygmenimis siekti saugos; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

vadovų, valdymo sektoriaus atstovų ir darbuotojų individualią ir kolektyvinę pareigą visais lygmenimis siekti saugos;

| — | organizacijų ir asmenų atskaitingumą visais lygmenimis su sauga susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

—

organizacijų ir asmenų atskaitingumą visais lygmenimis su sauga susijusiais klausimais;

| — | priemones, kurias taikant skatinamas kritiškas ir mokymui palankus požiūris ir šalinamas abuojumas saugos klausimais. |
| --- | --- |

—

priemones, kurias taikant skatinamas kritiškas ir mokymui palankus požiūris ir šalinamas abuojumas saugos klausimais.

| 2.3. | Taikant valdymo sistemą atsižvelgiama į įvairios atskirų asmenų ir technologijų bei organizacijų sąveikos visais lygmenimis galimybių visumą. Siekiant išvengti saugos, didelių žmogiškųjų ir organizacinių klaidų, reikia atsižvelgti į žmogiškuosius veiksnius ir skatinti siekti gerų veiklos rezultatų ir naudotis pažangiąja patirtimi. |
| --- | --- |

2.3.

3 principas.
     
  Saugos vertinimas

Prieš statant ir pradedant eksploatuoti branduolinį įrenginį bei per visą jo eksploatavimo laikotarpį nuolat atliekami išsamūs saugos vertinimai. Reikia vadovautis laipsniškai kintamu, atsižvelgiant į galimą su branduoliniu įrenginiu susijusios rizikos dydį, požiūriu.

| 3.1. | Reguliavimo institucija reikalauja atlikti visų branduolinių įrenginių branduolinės saugos vertinimą, taikant laipsniškai kintamą požiūrį. Šis saugos vertinimas apima sistemingą įprastinės eksploatacijos ir jos poveikio, klaidų atsiradimo galimybės ir tokių klaidų pasekmių analizę. Saugos vertinimai apima saugos priemones, būtinas rizikai valdyti; be to, vertinama įrenginio konstrukcija ir suprojektuoti saugos elementai ir tikrinama, ar jie atlieka reikalaujamas saugos funkcijas. Kai siekiant užtikrinti saugą reikia kontrolės priemonių arba operatorius turi imtis veiksmų, visų pirma reikia atlikti saugos vertinimą siekiant įrodyti, kad numatytų priemonių pakanka ir jomis galima pasikliauti. Valstybė narė išduoda leidimą eksploatuoti branduolinį įrenginį tik tada, kai pateikiamas reguliavimo instituciją tenkinantis įrodymas, kad numatytos tinkamos saugos priemonės. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Prireikus, reikalaujamas saugos vertinimas vėliau eksploatuojant įrenginį kartojamas visas arba iš dalies siekiant atsižvelgti į pakitusias aplinkybes (pvz., naujų standartų taikymas arba mokslo ir technologijų raida), eksploatuojant įrenginį sukauptą patirtį, pakeitimus ir susidėvėjimo poveikį. Ilgalaikio eksploatavimo vertinimas prireikus peržiūrimas ir pakartojamas. Sprendimas, ar galima tęsti eksploatavimą, priklauso nuo šių pakartotinių vertinimų, pagal kuriuos galima spręsti, kad saugos priemonės tebėra tinkamos. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Atliekant reikalaujamą saugos įvertinimą nustatomi ir analizuojami avarijas nulėmę veiksniai (pirminiai įvykiai, kurie gali sudaryti sąlygas avarijai) ir imamasi avarijų prevencijos priemonių. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Siekiant užtikrinti dar didesnį saugumą, parengiami savų ir kitų įrenginių eksploatavimo patirties kaupimo ir analizavimo procesai, įskaitant pradinius įvykius, avarijas nulėmusius veiksnius, vos neįvykusias avarijas, avarijas ir neleistinus veiksmus, kad iš jų būtų galima mokytis, dalytis informacija bei imtis atitinkamų priemonių. |
| --- | --- |

3.4.

4 principas.
     
  Optimalus saugumo užtikrinimas

Valstybės narės užtikrina, kad branduoliniai įrenginiai būtų eksploatuojami optimaliai ir atitiktų aukščiausią saugos lygį, kurį galima pagrįstai pasiekti pernelyg neapribojant jų eksploatacijos.

| 4.1. | Siekiant užtikrinti optimalią saugą, reikia priimti sprendimus dėl įvairių veiksnių santykinės svarbos, įskaitant šiuos veiksnius:







  — | nuspėjamų įvykių tikimybė ir jų padariniai; |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

nuspėjamų įvykių tikimybė ir jų padariniai;

| — | gautos radiacijos dozės ir pasiskirstymas; |
| --- | --- |

—

gautos radiacijos dozės ir pasiskirstymas;

| — | ekonominiai, socialiniai ir aplinkos veiksniai, susiję su radiacijos pavojumi. |
| --- | --- |

—

ekonominiai, socialiniai ir aplinkos veiksniai, susiję su radiacijos pavojumi.

Optimali sauga taip pat reiškia naudojimąsi pažangiąja patirtimi ir sveika nuovoka, kai tai praktiškai įgyvendinama vykdant kasdienę veiklą.

5 principas.
     
  Prevencija ir padarinių sušvelninimas

Valstybės narės užtikrina, kad būtų dedamos visos praktinės pastangos siekiant užkirsti kelią branduolinėms avarijoms bei avarijoms branduoliniuose įrenginiuose ir sušvelninti jų padarinius.

| 5.1. | Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad licencijos turėtojai imtųsi visų praktinių veiksmų siekdami:







  — | neleisti susidaryti normų neatitinkančioms sąlygoms arba įvykti įvykiams, dėl kurių galėtų būti prarastas valdymas; |
| --- | --- | --- |

5.1.

—

neleisti susidaryti normų neatitinkančioms sąlygoms arba įvykti įvykiams, dėl kurių galėtų būti prarastas valdymas;

| — | neleisti minėtosioms normų neatitinkančioms sąlygoms arba įvykiams, kurie vis dėlto įvyko, plisti; taip pat |
| --- | --- |

—

neleisti minėtosioms normų neatitinkančioms sąlygoms arba įvykiams, kurie vis dėlto įvyko, plisti; taip pat

| — | sušvelninti bet kokius žalingus avarijos padarinius. |
| --- | --- |

—

sušvelninti bet kokius žalingus avarijos padarinius.

taikant nuodugnią apsaugą.

| 5.2. | Taikant nuodugnios apsaugos koncepciją užtikrinama, kad joks techninis gedimas, žmogaus arba organizacijos klaida negalėtų sukelti žalingų padarinių ir kad būtų labai maža klaidų sutapimo, dėl kurio galimi didelio masto žalingi padariniai, tikimybė. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Nuodugni apsauga įgyvendinama derinant kelis nuoseklius ir vienas nuo kito nepriklausomus apsaugos lygmenis ir darbuotojai bei visa visuomenė pajustų žalingus padarinius tik tuomet, jei visi šie lygmenys būtų neveiksmingi. Nuodugnios apsaugos lygmenis sudaro:







  — | tinkamos vietos parinkimas; |
| --- | --- | --- |

5.3.

—

tinkamos vietos parinkimas;

| — | tinkamas branduolinio įrenginio suprojektavimas, t. y.








  — | aukštos kokybės projektavimas ir statyba, |
| --- | --- | --- |

—

tinkamas branduolinio įrenginio suprojektavimas, t. y.

—

aukštos kokybės projektavimas ir statyba,

| — | didelis sudedamųjų dalių ir įrangos patikimumas, |
| --- | --- |

—

didelis sudedamųjų dalių ir įrangos patikimumas,

| — | kontrolės, ribojimo ir apsaugos sistemos bei stebėsenos priemonės; |
| --- | --- |

—

kontrolės, ribojimo ir apsaugos sistemos bei stebėsenos priemonės;

| — | tinkamas veiklos organizavimas, t. y.








  — | veiksminga valdymo sistema ir tvirtas vadovybės įsipareigojimas palaikyti saugos kultūrą, |
| --- | --- | --- |

—

tinkamas veiklos organizavimas, t. y.

—

veiksminga valdymo sistema ir tvirtas vadovybės įsipareigojimas palaikyti saugos kultūrą,

| — | išsamios veiklos procedūros ir metodai, |
| --- | --- |

—

išsamios veiklos procedūros ir metodai,

| — | išsamios avarijų reguliavimo procedūros, |
| --- | --- |

—

išsamios avarijų reguliavimo procedūros,

| — | parengtis avarijoms. |
| --- | --- |

—

parengtis avarijoms.

6 principas.
     
  Parengtis avarijoms ir reagavimas

Valstybės narės užtikrina, kad būtų imamasi pasirengimo branduolinių įrenginių avarijoms ir reagavimo į jas priemonių pagal Direktyvą 96/29/Euratomas.

---

(1)  

  OL L 124, 2005 5 17, p. 1; OL L 164, 2006 6 16, p. 17 ir Reglamentas (EB) 1367/2006, OL L 264, 2006 9 25, p. 13.

(2)  

  OL L 318, 1999 12 11, p. 20 ir OL L 172, 2004 5 6, p. 7.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/232 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/232

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisBendrijos kontrolės sistema, kuria užtikrinama, kad būtų laikomasi bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių *

P6_TA(2009)0255

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Bendrijos kontrolės sistema, kuria užtikrinama, kad būtų laikomasi bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių (COM(2008)0721 – C6-0510/2008 – 2008/0216(CNS))

2010/C 184 E/60

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0721),

atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0510/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A6-0253/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl reglamento


  4 konstatuojamoji dalis |
| (4) | Šiuo metu taikomos kontrolės nuostatos yra išskaidytos įvairiuose sudėtinguose iš dalies sutampančiuose teisės aktuose. Tam tikras kontrolės sistemos nuostatas valstybės narės įgyvendina prastai,
  dėl
  to už bendrosios žuvininkystės politikos pažeidimus taikomos įvairios nepakankamos priemonės, o tai trukdo visoje Bendrijoje sukurti vienodas žvejų veiklos sąlygas. Todėl galiojanti tvarka ir ją taikant nustatyti įpareigojimai turėtų būti sujungti, apibendrinti ir supaprastinti, visų pirma mažinant dvigubą reguliavimą ir administracinę naštą. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

(4)

Šiuo metu taikomos kontrolės nuostatos yra išskaidytos įvairiuose sudėtinguose iš dalies sutampančiuose teisės aktuose. Tam tikras kontrolės sistemos nuostatas valstybės narės įgyvendina prastai,
  dėl
  to už bendrosios žuvininkystės politikos pažeidimus taikomos įvairios nepakankamos priemonės, o tai trukdo visoje Bendrijoje sukurti vienodas žvejų veiklos sąlygas. Todėl galiojanti tvarka ir ją taikant nustatyti įpareigojimai turėtų būti sujungti, apibendrinti ir supaprastinti, visų pirma mažinant dvigubą reguliavimą ir administracinę naštą.

| (4) | Šiuo metu taikomos kontrolės nuostatos yra išskaidytos įvairiuose sudėtinguose iš dalies sutampančiuose teisės aktuose. Tam tikras kontrolės sistemos nuostatas valstybės narės įgyvendina prastai,
  o Komisija nepasiūlė visų reikalingų Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 įgyvendinimo taisyklių. Dėl to
  už bendrosios žuvininkystės politikos pažeidimus taikomos įvairios nepakankamos priemonės, o tai trukdo visoje Bendrijoje sukurti vienodas žvejų veiklos sąlygas. Todėl galiojanti tvarka ir ją taikant nustatyti įpareigojimai turėtų būti sujungti, apibendrinti ir supaprastinti, visų pirma mažinant dvigubą reguliavimą ir administracinę naštą. |
| --- | --- |

(4)

Šiuo metu taikomos kontrolės nuostatos yra išskaidytos įvairiuose sudėtinguose iš dalies sutampančiuose teisės aktuose. Tam tikras kontrolės sistemos nuostatas valstybės narės įgyvendina prastai,
  o Komisija nepasiūlė visų reikalingų Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 įgyvendinimo taisyklių. Dėl to
  už bendrosios žuvininkystės politikos pažeidimus taikomos įvairios nepakankamos priemonės, o tai trukdo visoje Bendrijoje sukurti vienodas žvejų veiklos sąlygas. Todėl galiojanti tvarka ir ją taikant nustatyti įpareigojimai turėtų būti sujungti, apibendrinti ir supaprastinti, visų pirma mažinant dvigubą reguliavimą ir administracinę naštą.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (14a) | Bendrajai žuvininkystės politikai priskiriamas gyvųjų vandens išteklių išsaugojimas, valdymas ir naudojimas siekiant, kad bet kokia veikla, kurią vykdant naudojami šie ištekliai, būtų vertinama vienodai, neatsižvelgiant į tai, ar ji komercinė, ar nekomercinė. Būtų diskriminuojama, jei komercinei žuvininkystei būtų taikoma griežta kontrolė ir apribojimai, o komercinei žvejybai jie dažniausiai būtų netaikomi. |
| --- | --- |

(14a)

Bendrajai žuvininkystės politikai priskiriamas gyvųjų vandens išteklių išsaugojimas, valdymas ir naudojimas siekiant, kad bet kokia veikla, kurią vykdant naudojami šie ištekliai, būtų vertinama vienodai, neatsižvelgiant į tai, ar ji komercinė, ar nekomercinė. Būtų diskriminuojama, jei komercinei žuvininkystei būtų taikoma griežta kontrolė ir apribojimai, o komercinei žvejybai jie dažniausiai būtų netaikomi.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

19 konstatuojamoji dalis

| (19) | Kontrolės veikla ir metodai turėtų būti pagrįsti rizikos valdymu, kurį atliekant sistemingai ir išsamiai
  būtų taikomos
  kryžminio tikrinimo
  procedūros
  . |
| --- | --- |

(19)

Kontrolės veikla ir metodai turėtų būti pagrįsti rizikos valdymu, kurį atliekant sistemingai ir išsamiai
  būtų taikomos
  kryžminio tikrinimo
  procedūros
  .

| (19) | Kontrolės veikla ir metodai turėtų būti pagrįsti rizikos valdymu, kurį atliekant
  valstybės narės
  sistemingai ir išsamiai
  taikytų
  kryžminio tikrinimo
  procedūras
  .
  Valstybėms narėms taip pat būtina keistis atitinkama informacija. |
| --- | --- |

(19)

Kontrolės veikla ir metodai turėtų būti pagrįsti rizikos valdymu, kurį atliekant
  valstybės narės
  sistemingai ir išsamiai
  taikytų
  kryžminio tikrinimo
  procedūras
  .
  Valstybėms narėms taip pat būtina keistis atitinkama informacija.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

24 konstatuojamoji dalis

| (24) | Priežiūros, stebėjimo, atpažinimo ir sekimo sistemos, kurias naudojant užtikrinama jūrų sauga ir saugumas, apsaugoma jūrų aplinka, kontroliuojama žuvininkystė, vykdoma pasienio kontrolė, užtikrinamas bendrasis teisės normų įgyvendinimas ir palengvinama prekyba, turėtų būti sujungtos į integruotąjį jūrų kontrolės tinklą. Šis tinklas yra pritaikytas taip, kad jį naudojant nuolatos būtų įmanoma gauti informacijos apie jūrų sektoriuje vykdomą veiklą ir kad ta informacija būtų pasitelkiama laiku priimant sprendimus. Sukūrus šį tinklą, priežiūros veiklą vykdančios valstybės institucijos savo ruožtu paslaugas galėtų teikti veiksmingiau ir mažesnėmis sąnaudomis. Tuo tikslu automatinėmis atpažinimo sistemomis, laivų stebėjimo sistemomis, nurodytomis 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2244/2003, nustatančiame išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų, ir įgyvendinant šį reglamentą surinkti laivų aptikimo sistemų duomenys turėtų būti perduoti kitoms valstybės institucijoms, kurios vykdo minėtą priežiūros veiklą, ir jos turėtų juos naudoti. |
| --- | --- |

(24)

Priežiūros, stebėjimo, atpažinimo ir sekimo sistemos, kurias naudojant užtikrinama jūrų sauga ir saugumas, apsaugoma jūrų aplinka, kontroliuojama žuvininkystė, vykdoma pasienio kontrolė, užtikrinamas bendrasis teisės normų įgyvendinimas ir palengvinama prekyba, turėtų būti sujungtos į integruotąjį jūrų kontrolės tinklą. Šis tinklas yra pritaikytas taip, kad jį naudojant nuolatos būtų įmanoma gauti informacijos apie jūrų sektoriuje vykdomą veiklą ir kad ta informacija būtų pasitelkiama laiku priimant sprendimus. Sukūrus šį tinklą, priežiūros veiklą vykdančios valstybės institucijos savo ruožtu paslaugas galėtų teikti veiksmingiau ir mažesnėmis sąnaudomis. Tuo tikslu automatinėmis atpažinimo sistemomis, laivų stebėjimo sistemomis, nurodytomis 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2244/2003, nustatančiame išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų, ir įgyvendinant šį reglamentą surinkti laivų aptikimo sistemų duomenys turėtų būti perduoti kitoms valstybės institucijoms, kurios vykdo minėtą priežiūros veiklą, ir jos turėtų juos naudoti.

| (24) | Priežiūros, stebėjimo, atpažinimo ir sekimo sistemos, kurias naudojant užtikrinama jūrų sauga ir saugumas, apsaugoma jūrų aplinka, kontroliuojama žuvininkystė, vykdoma pasienio kontrolė, užtikrinamas bendrasis teisės normų įgyvendinimas ir palengvinama prekyba, turėtų būti sujungtos į integruotąjį jūrų kontrolės tinklą,
  kuris galėtų veikti įvairiomis valstybėse narėse esančiomis sąlygomis.
  Šis tinklas yra pritaikytas taip, kad jį naudojant nuolatos būtų įmanoma gauti informacijos apie jūrų sektoriuje vykdomą veiklą ir kad ta informacija būtų pasitelkiama laiku priimant sprendimus. Sukūrus šį tinklą, priežiūros veiklą vykdančios valstybės institucijos savo ruožtu paslaugas galėtų teikti veiksmingiau ir mažesnėmis sąnaudomis. Tuo tikslu automatinėmis atpažinimo sistemomis, laivų stebėjimo sistemomis, nurodytomis 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2244/2003, nustatančiame išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų, ir įgyvendinant šį reglamentą surinkti laivų aptikimo sistemų duomenys turėtų būti perduoti kitoms valstybės institucijoms, kurios vykdo minėtą priežiūros veiklą, ir jos turėtų juos naudoti. |
| --- | --- |

(24)

Priežiūros, stebėjimo, atpažinimo ir sekimo sistemos, kurias naudojant užtikrinama jūrų sauga ir saugumas, apsaugoma jūrų aplinka, kontroliuojama žuvininkystė, vykdoma pasienio kontrolė, užtikrinamas bendrasis teisės normų įgyvendinimas ir palengvinama prekyba, turėtų būti sujungtos į integruotąjį jūrų kontrolės tinklą,
  kuris galėtų veikti įvairiomis valstybėse narėse esančiomis sąlygomis.
  Šis tinklas yra pritaikytas taip, kad jį naudojant nuolatos būtų įmanoma gauti informacijos apie jūrų sektoriuje vykdomą veiklą ir kad ta informacija būtų pasitelkiama laiku priimant sprendimus. Sukūrus šį tinklą, priežiūros veiklą vykdančios valstybės institucijos savo ruožtu paslaugas galėtų teikti veiksmingiau ir mažesnėmis sąnaudomis. Tuo tikslu automatinėmis atpažinimo sistemomis, laivų stebėjimo sistemomis, nurodytomis 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2244/2003, nustatančiame išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų, ir įgyvendinant šį reglamentą surinkti laivų aptikimo sistemų duomenys turėtų būti perduoti kitoms valstybės institucijoms, kurios vykdo minėtą priežiūros veiklą, ir jos turėtų juos naudoti.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

29 konstatuojamoji dalis

| (29) | Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai uždrausti žvejoti tam tikrame žvejybos rajone, jeigu valstybės narės kvota ar BLSK jau išnaudotos.
  Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai atlikti išskaičiavimus iš kvotų, neduoti leidimo perleisti kvotas ar keistis kvotomis, jeigu reikia užtikrinti, kad valstybės narės siektų bendrosios žuvininkystės politikos tikslų. |
| --- | --- |

(29)

Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai uždrausti žvejoti tam tikrame žvejybos rajone, jeigu valstybės narės kvota ar BLSK jau išnaudotos.
  Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai atlikti išskaičiavimus iš kvotų, neduoti leidimo perleisti kvotas ar keistis kvotomis, jeigu reikia užtikrinti, kad valstybės narės siektų bendrosios žuvininkystės politikos tikslų.

| (29) | Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai uždrausti žvejoti tam tikrame žvejybos rajone, jeigu valstybės narės kvota ar BLSK jau išnaudotos. |
| --- | --- |

(29)

Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai uždrausti žvejoti tam tikrame žvejybos rajone, jeigu valstybės narės kvota ar BLSK jau išnaudotos.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

34 konstatuojamoji dalis

| (34) | Šio reglamento įgyvendinimo priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką. Visos Komisijos priimtos šio reglamento įgyvendinimo priemonės atitiks proporcingumo principą. |
| --- | --- |

(34)

Šio reglamento įgyvendinimo priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką. Visos Komisijos priimtos šio reglamento įgyvendinimo priemonės atitiks proporcingumo principą.

| (34) | Šio reglamento įgyvendinimo priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką,
  su pakeitimais, padarytais 2006 m. liepos 17 d. Tarybos sprendimu 2006/512/EB.
  Visos Komisijos priimtos šio reglamento įgyvendinimo priemonės atitiks proporcingumo principą. |
| --- | --- |

(34)

Šio reglamento įgyvendinimo priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką,
  su pakeitimais, padarytais 2006 m. liepos 17 d. Tarybos sprendimu 2006/512/EB.
  Visos Komisijos priimtos šio reglamento įgyvendinimo priemonės atitiks proporcingumo principą.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

39 konstatuojamoji dalis

| (39) | Laikantis proporcingumo principo privaloma ir tinkama sukurti įvairiapusę ir vienodą kontrolės priemonių sistemą, kad būtų pasiektas pagrindinis tikslas – užtikrinti veiksmingą bendrosios žuvininkystės politikos įgyvendinimą. Šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti pagal Sutarties 5 straipsnio trečią pastraipą. |
| --- | --- |

(39)

Laikantis proporcingumo principo privaloma ir tinkama sukurti įvairiapusę ir vienodą kontrolės priemonių sistemą, kad būtų pasiektas pagrindinis tikslas – užtikrinti veiksmingą bendrosios žuvininkystės politikos įgyvendinimą. Šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti pagal Sutarties 5 straipsnio trečią pastraipą.

| (39) | Laikantis proporcingumo principo privaloma ir tinkama sukurti įvairiapusę ir vienodą kontrolės priemonių sistemą, kad būtų pasiektas pagrindinis tikslas – užtikrinti veiksmingą bendrosios žuvininkystės politikos įgyvendinimą
  , atsižvelgiant į tai, kad smulki ir amatininkų žuvininkystė aiškiai skiriasi nuo pramoninės, pragyventi skirtos ir pramoginės žvejybos, ir į tai, kad kontrolės reguliavimo sistema turėtų tinkamai atspindėti šiuos skirtumus.
  Šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti pagal Sutarties 5 straipsnio trečią pastraipą. |
| --- | --- |

(39)

Laikantis proporcingumo principo privaloma ir tinkama sukurti įvairiapusę ir vienodą kontrolės priemonių sistemą, kad būtų pasiektas pagrindinis tikslas – užtikrinti veiksmingą bendrosios žuvininkystės politikos įgyvendinimą
  , atsižvelgiant į tai, kad smulki ir amatininkų žuvininkystė aiškiai skiriasi nuo pramoninės, pragyventi skirtos ir pramoginės žvejybos, ir į tai, kad kontrolės reguliavimo sistema turėtų tinkamai atspindėti šiuos skirtumus.
  Šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti pagal Sutarties 5 straipsnio trečią pastraipą.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnis

Šiuo reglamentu nustatoma bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių
  kontrolės, stebėjimo, priežiūros, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo Bendrijos sistema (toliau – „Bendrijos kontrolės sistema“).

Šiuo reglamentu nustatoma
  Bendrijos kontrolės sistema, kuria siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi
  bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 punktas

| 1) | „Žvejybos veikla“ – žuvų paieška, žvejybos įrankių metimas, statymas, vilkimas, sugautų žuvų patalpinimas laive, perkrovimas, laikymas bei perdirbimas laive, jų perkėlimas į varžas
  ir
  žuvų bei akvakultūros produktų laikymas varžose. |
| --- | --- |

1)

„Žvejybos veikla“ – žuvų paieška, žvejybos įrankių metimas, statymas, vilkimas, sugautų žuvų patalpinimas laive, perkrovimas, laikymas bei perdirbimas laive, jų perkėlimas į varžas
  ir
  žuvų bei akvakultūros produktų laikymas varžose.

| 1) | „Žvejybos veikla“ – žuvų paieška, žvejybos įrankių metimas, statymas, vilkimas, sugautų žuvų patalpinimas laive, perkrovimas, laikymas
  , iškrovimas
  bei perdirbimas laive, jų perkėlimas į varžas
  ,
  žuvų bei akvakultūros produktų laikymas varžose
  ir tukinimas
  . |
| --- | --- |

1)

„Žvejybos veikla“ – žuvų paieška, žvejybos įrankių metimas, statymas, vilkimas, sugautų žuvų patalpinimas laive, perkrovimas, laikymas
  , iškrovimas
  bei perdirbimas laive, jų perkėlimas į varžas
  ,
  žuvų bei akvakultūros produktų laikymas varžose
  ir tukinimas
  .

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 6 a punktas (naujas)

| 6a) | „Sunkus pažeidimas“– Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnio 1 dalyje nurodyta veikla. |
| --- | --- |

6a)

„Sunkus pažeidimas“– Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnio 1 dalyje nurodyta veikla.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 7 a punktas (naujas)

| 7a ) | „Pramoginė žvejyba“– nekomercinė gyvųjų vandens išteklių žvejyba poilsio arba sporto tikslais ir, inter alia, pramoginė žūklė, sportinė žvejyba, sporto turnyrai ir kitokių formų pramoginė žvejyba; |
| --- | --- |

7a )

„Pramoginė žvejyba“– nekomercinė gyvųjų vandens išteklių žvejyba poilsio arba sporto tikslais ir, inter alia, pramoginė žūklė, sportinė žvejyba, sporto turnyrai ir kitokių formų pramoginė žvejyba;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 8 punktas

| (8) | „Žvejybos leidimas“ – Bendrijos žvejybos laivui kartu su jo turima žvejybos licencija išduotas žvejybos leidimas, kuriuo laivui suteikiama teisė vykdyti žvejybos veiklą
  Bendrijos vandenyse apskritai
  ir (arba)
  vykdyti
  tam tikrą žvejybos veiklą nurodytą laikotarpį nustatytame rajone ar tam tikrame žvejybos rajone laikantis tam tikrų sąlygų. |
| --- | --- |

(8)

„Žvejybos leidimas“ – Bendrijos žvejybos laivui kartu su jo turima žvejybos licencija išduotas žvejybos leidimas, kuriuo laivui suteikiama teisė vykdyti žvejybos veiklą
  Bendrijos vandenyse apskritai
  ir (arba)
  vykdyti
  tam tikrą žvejybos veiklą nurodytą laikotarpį nustatytame rajone ar tam tikrame žvejybos rajone laikantis tam tikrų sąlygų.

| (8) | „Žvejybos leidimas“ – Bendrijos žvejybos laivui kartu su jo turima žvejybos licencija išduotas žvejybos leidimas, kuriuo laivui suteikiama teisė vykdyti žvejybos veiklą ir (arba) tam tikrą žvejybos veiklą nurodytą laikotarpį nustatytame rajone ar tam tikrame žvejybos rajone laikantis tam tikrų sąlygų. |
| --- | --- |

(8)

„Žvejybos leidimas“ – Bendrijos žvejybos laivui kartu su jo turima žvejybos licencija išduotas žvejybos leidimas, kuriuo laivui suteikiama teisė vykdyti žvejybos veiklą ir (arba) tam tikrą žvejybos veiklą nurodytą laikotarpį nustatytame rajone ar tam tikrame žvejybos rajone laikantis tam tikrų sąlygų.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 17 punktas

| (17) | „Perdirbimas“ – procesas, kurį naudojant buvo paruošta gaminių partija. Perdirbimas – tai
  valymas
  , filė gamyba,
  žuvų apdėjimas ledu,
  pakavimas, konservavimas, užšaldymas, rūkymas, sūdymas, terminis apdorojimas, marinavimas, vytinimas ar ruošimas parduoti kokiu nors kitu būdu. |
| --- | --- |

(17)

„Perdirbimas“ – procesas, kurį naudojant buvo paruošta gaminių partija. Perdirbimas – tai
  valymas
  , filė gamyba,
  žuvų apdėjimas ledu,
  pakavimas, konservavimas, užšaldymas, rūkymas, sūdymas, terminis apdorojimas, marinavimas, vytinimas ar ruošimas parduoti kokiu nors kitu būdu.

| (17) | „Perdirbimas“ – procesas, kurį naudojant buvo paruošta gaminių partija. Perdirbimas – tai filė gamyba, pakavimas, konservavimas, užšaldymas, rūkymas, sūdymas, terminis apdorojimas, marinavimas, vytinimas ar ruošimas parduoti kokiu nors kitu būdu. |
| --- | --- |

(17)

„Perdirbimas“ – procesas, kurį naudojant buvo paruošta gaminių partija. Perdirbimas – tai filė gamyba, pakavimas, konservavimas, užšaldymas, rūkymas, sūdymas, terminis apdorojimas, marinavimas, vytinimas ar ruošimas parduoti kokiu nors kitu būdu.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalis

1.   Valstybės narės kontroliuoja veiklą, kurią jų teritorijoje ar joms ar jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse pagal bendrąją žuvininkystės politiką vykdo bet kurie juridiniai ar fiziniai asmenys, visų pirma žvejybą, perkrovimą, žuvų perkėlimą į varžas arba akvakultūros įrenginius, įskaitant tukinimo įrenginius, žuvininkystės produktų iškrovimą, importą, vežimą, pardavimą ir laikymą.

1.   Valstybės narės kontroliuoja veiklą, kurią jų teritorijoje ar joms, ar jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse pagal bendrąją žuvininkystės politiką vykdo bet kurie juridiniai ar fiziniai asmenys, visų pirma žvejybą,
  akvakultūros produktų auginimą,
  perkrovimą, žuvų perkėlimą į varžas arba akvakultūros įrenginius, įskaitant tukinimo įrenginius, žuvininkystės produktų iškrovimą, importą, vežimą, pardavimą ir laikymą.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 4 dalis

4.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad kontroliuojant, tikrinant, atliekant stebėjimą ir užtikrinant vykdymą nebūtų diskriminuojami sektoriai, laivai ar asmenys,
  kurie buvo pasirinkti patikrinti
  , ir kad pirmiau nurodyti veiksmai būtų vykdomi taikant rizikos valdymą.

4.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad kontroliuojant, tikrinant, atliekant stebėjimą ir užtikrinant vykdymą nebūtų diskriminuojami sektoriai, laivai ar asmenys ir kad pirmiau nurodyti veiksmai būtų vykdomi taikant rizikos valdymą.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 dalis

3.   Valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, laikinai sustabdo laivo, kuriam taikomas laikinas draudimas plaukioti ir kurio žvejybos leidimo galiojimas sustabdytas pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008
  45 straipsnio 1 dalies d pastraipą
  , žvejybos licencijos galiojimą.

3.   Valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, laikinai sustabdo laivo, kuriam taikomas laikinas draudimas plaukioti ir kurio žvejybos leidimo galiojimas sustabdytas pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008
  45 straipsnio 4 punktą,
  žvejybos licencijos galiojimą.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 4 dalis

4.   Valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, panaikina žvejybos licenciją to laivo, kuriam taikoma žvejybos pajėgumų reguliavimo priemonė, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 11 straipsnio 3 dalyje, arba kurio žvejybos leidimas buvo atšauktas pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008
  45 straipsnio 1 dalies d pastraipą.

4.   Valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, panaikina žvejybos licenciją to laivo, kuriam taikoma žvejybos pajėgumų reguliavimo priemonė, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 11 straipsnio 3 dalyje, arba kurio žvejybos leidimas buvo atšauktas pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008
  45 straipsnio 4 punktą
  .

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalies f punktas

| f) | leidimas žvejybos veiklą dugniniais žvejybos įrankiais vykdyti tik tuose
  rajonuose
  , už kuriuos neatsakingos Regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos; |
| --- | --- |

f)

leidimas žvejybos veiklą dugniniais žvejybos įrankiais vykdyti tik tuose
  rajonuose
  , už kuriuos neatsakingos Regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos;

| f) | leidimas žvejybos veiklą dugniniais žvejybos įrankiais vykdyti tik tuose
  tarptautiniuose vandenyse
  , už kuriuos neatsakingos Regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos;
  sudaromas šioje nuostatoje nurodytos įrangos sąrašas; |
| --- | --- |

f)

leidimas žvejybos veiklą dugniniais žvejybos įrankiais vykdyti tik tuose
  tarptautiniuose vandenyse
  , už kuriuos neatsakingos Regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos;
  sudaromas šioje nuostatoje nurodytos įrangos sąrašas;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalis

2.   Žvejybos laive, kurios bendras ilgis viršija 10 metrų, įmontuojamas nenutrūkstamai veikiantis ir reguliariai laivo buvimo padėties duomenis perduodantis įtaisas, kuris leidžia užtikrinti, kad laivo stebėjimo sistema būtų įmanoma automatiškai nustatyti laivo buvimo padėtį ir jį atpažinti. Tas prietaisas pritaikytas taip, kad duomenis iš laivo galėtų gauti valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, žuvininkystės stebėjimo centras. Ilgesniems kaip 10 metrų laivams ir laivams, kurių didžiausias ilgis neviršija 15 metrų, šios dalies reikalavimai taikomi nuo
  2012 m. sausio 1 d.

2.   Žvejybos laive, kurios bendras ilgis viršija 10 metrų, įmontuojamas nenutrūkstamai veikiantis ir reguliariai laivo buvimo padėties duomenis perduodantis įtaisas, kuris leidžia užtikrinti, kad laivo stebėjimo sistema būtų įmanoma automatiškai nustatyti laivo buvimo padėtį ir jį atpažinti. Tas prietaisas pritaikytas taip, kad duomenis iš laivo galėtų gauti valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, žuvininkystės stebėjimo centras. Ilgesniems kaip 10 metrų laivams ir laivams, kurių didžiausias ilgis neviršija 15 metrų, šios dalies reikalavimai taikomi nuo
  2013 m. liepos 1 d.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a.
     
  Laivo stebėjimo sistemos įtaisų įmontavimui skiriama finansinė parama atitinka finansavimo reikalavimus pagal Reglamento (EB) Nr. 861/2006 8 straipsnio a punktą. Bendro finansavimo iš Bendrijos biudžeto norma yra 80 proc.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 6 dalies a punktas

| a) | veiklą vykdo tik valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, teritoriniuose vandenyse;
  arba |
| --- | --- |

a)

veiklą vykdo tik valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, teritoriniuose vandenyse;
  arba

| a) | veiklą vykdo tik valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, teritoriniuose vandenyse;
  ir |
| --- | --- |

a)

veiklą vykdo tik valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, teritoriniuose vandenyse;
  ir

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalis

2.   Komisija gali reikalauti, kad valstybė narė laivų aptikimo sistemą nustatytą laiką naudotų tam tikrame žvejybos rajone.

2.   Komisija,
  remdamasi dokumentais, t. y. pateikusi įrodymų, kad nesilaikoma kontrolės priemonių, ar mokslinio pobūdžio ataskaitų
  , gali reikalauti, kad valstybė narė laivų aptikimo sistemą nustatytą laiką naudotų tam tikrame žvejybos rajone.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 3 dalis

3.   Laivo žurnale kilogramais nurodant laive laikomų žuvų kiekius, leidžiama nukrypti
  5 %.

3.   Laivo žurnale kilogramais nurodant laive laikomų žuvų kiekius, leidžiama nukrypti
  10 %
  .

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 1 a dalis (nauja)

1a.
     
  Elektroninių laivo žurnalų įmontavimui skiriama finansinė parama atitinka finansavimo reikalavimus pagal Reglamento (EB) Nr. 861/2006 8 straipsnio a punktą. Bendro finansavimo iš Bendrijos biudžeto norma yra 80 proc.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 2 dalis

2.   Šio straipsnio 1 dalis Bendrijos žvejybos laivams, kurių bendras ilgis didesnis kaip 15 metrų, tačiau ne didesnis kaip 24 metrai, taikoma nuo 2011 m. liepos 1 d., o Bendrijos žvejybos laivams, kurių bendras ilgis didesnis kaip 10 metrų, tačiau ne didesnis kaip 15 metrų – nuo
  2012 m. sausio 1 d.
  Bendrijos laivams, kurių bendras ilgis neviršija 15 metrų, šio straipsnio 1 dalies leidžiama netaikyti, jeigu tie laivai:

2.   Šio straipsnio 1 dalis Bendrijos žvejybos laivams, kurių bendras ilgis didesnis kaip 15 metrų, tačiau ne didesnis kaip 24 metrai, taikoma nuo 2011 m. liepos 1 d., o Bendrijos žvejybos laivams, kurių bendras ilgis didesnis kaip 10 metrų, tačiau ne didesnis kaip 15 metrų – nuo
  2013 m. liepos 1 d.
  Bendrijos laivams, kurių bendras ilgis neviršija 15 metrų, šio straipsnio 1 dalies leidžiama netaikyti, jeigu tie laivai:

| a) | veiklą vykdo išimtinai valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, teritoriniuose vandenyse;
  arba |
| --- | --- |

a)

veiklą vykdo išimtinai valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, teritoriniuose vandenyse;
  arba

| a) | veiklą vykdo išimtinai valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, teritoriniuose vandenyse;
  ir |
| --- | --- |

a)

veiklą vykdo išimtinai valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, teritoriniuose vandenyse;
  ir

| b) | jūroje niekada nebūna ilgiau kaip 24 valandas, jeigu trukmė skaičiuojama nuo išplaukimo iš uosto iki sugrįžimo į jį. |
| --- | --- |

b)

jūroje niekada nebūna ilgiau kaip 24 valandas, jeigu trukmė skaičiuojama nuo išplaukimo iš uosto iki sugrįžimo į jį.

| b) | jūroje niekada nebūna ilgiau kaip 24 valandas, jeigu trukmė skaičiuojama nuo išplaukimo iš uosto iki sugrįžimo į jį. |
| --- | --- |

b)

jūroje niekada nebūna ilgiau kaip 24 valandas, jeigu trukmė skaičiuojama nuo išplaukimo iš uosto iki sugrįžimo į jį.

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė

1.   Nepažeisdami daugiamečių planų specialiųjų nuostatų, Bendrijos žvejybos laivų kapitonai ar jų atstovai valstybės narės, kurios uosto ar iškrovimo įrenginiais jie ketina pasinaudoti, kompetentingoms institucijoms bent prieš 4 valandas iki numatyto atplaukimo laiko (jeigu kompetentingos institucijos nėra davusios leidimo į uostą įplaukti anksčiau) praneša šią informaciją:

1.   Nepažeisdami daugiamečių planų specialiųjų nuostatų, Bendrijos žvejybos laivų kapitonai ar jų atstovai,
  kurių laivuose esama tų rūšių žuvų, kurioms taikomi sugautų žuvų kiekio arba žvejybos pastangų apribojimai,
  valstybės narės, kurios uosto ar iškrovimo įrenginiais jie ketina pasinaudoti, kompetentingoms institucijoms bent prieš 4 valandas iki numatyto atplaukimo laiko (jeigu kompetentingos institucijos nėra davusios leidimo į uostą įplaukti anksčiau) praneša šią informaciją:

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 1 dalies d punktas

| d) | žvejybos pradžios bei pabaigos datą ir rajonus, kuriuose laive laikomos sugautos žuvys; |
| --- | --- |

d)

žvejybos pradžios bei pabaigos datą ir rajonus, kuriuose laive laikomos sugautos žuvys;

| d) | žvejybos pradžios bei pabaigos datą ir rajonus, kuriuose laive laikomos sugautos žuvys;
  rajonas turi būti nurodomas taip pat išsamiai, kaip reikalaujama pagal 14 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

d)

žvejybos pradžios bei pabaigos datą ir rajonus, kuriuose laive laikomos sugautos žuvys;
  rajonas turi būti nurodomas taip pat išsamiai, kaip reikalaujama pagal 14 straipsnio 1 dalį.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 1 dalies f punktas

| f) | kiekvienos rūšies žuvų, kurios laikomos laive, kiekį
  , įskaitant nesugautų ir (arba) nesugrąžintų žuvų kiekį
  ; |
| --- | --- |

f)

kiekvienos rūšies žuvų, kurios laikomos laive, kiekį
  , įskaitant nesugautų ir (arba) nesugrąžintų žuvų kiekį
  ;

| f) | kiekvienos rūšies žuvų, kurios laikomos laive, kiekį; |
| --- | --- |

f)

kiekvienos rūšies žuvų, kurios laikomos laive, kiekį;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 4 dalis

4.   
  Laikydamasi 111 straipsnyje nurodytos tvarkos Komisija
  tam tikrų kategorijų žvejybos laivams gali
  leisti tam tikrą laikotarpį, kurio trukmę galima pratęsti, netaikyti šio straipsnio 1 dalyje nustatyto įpareigojimo arba numatyti nuostatą dėl pranešimo pateikimo kito laikotarpio, atsižvelgiant
  inter alia į žuvininkystės produktų tipą, atstumą tarp žvejybos rajonų, iškrovimo vietų ir uostų, kuriuose atitinkami laivai įregistruoti.

4.   
  Komisijos siūlymu Taryba
  tam tikrų kategorijų žvejybos laivams gali nustatyti kitokį pranešimo laikotarpį, susijusį su 1 dalyje nustatytu įpareigojimu, atsižvelgdama, inter alia , į žuvininkystės produktų tipą, atstumą tarp žvejybos rajonų, iškrovimo vietų ir uostų, kuriuose atitinkami laivai įregistruoti.

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 4 a dalis (nauja)

4a.
     
  Žvejybos laivo šeimininkas valstybės narės, kurios uosto ar iškrovimo įrenginiais ketinama pasinaudoti, kompetentingoms institucijoms bent prieš keturias valandas iki numatyto atplaukimo į uostą laiko dėl to pateikia prašymą, o valdžios institucijos per dvi valandas nuo šio prašymo gavimo laiko išduoda atitinkamą leidimą.

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 3 dalis

3.   Perkrovimo deklaracijoje nurodomi perkrauti kiekvienos žuvų rūšies žuvininkystės produktų kiekiai, kiekvieno žuvų sugavimo data ir vieta, perkrovimo operacijoje dalyvavusių laivų pavadinimai ir perkrovimo bei paskirties uostai. Abiejų laivų kapitonai laikomi atsakingais už tų deklaracijų tikslumą.

3.   Perkrovimo deklaracijoje nurodomi perkrauti kiekvienos žuvų rūšies žuvininkystės produktų kiekiai, kiekvieno žuvų sugavimo data ir vieta, perkrovimo operacijoje dalyvavusių laivų pavadinimai ir perkrovimo bei paskirties uostai. Abiejų laivų kapitonai laikomi atsakingais už tų deklaracijų tikslumą.
  Rajonas turi būti nurodytas taip pat išsamiai kaip pagal 14 straipsnio 1 dalį.

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 4 dalis

4.
     
  Laikydamasi 111 straipsnyje nurodytos tvarkos, Komisija tam tikrų kategorijų žvejybos laivams gali leisti kurį laiką (jo trukmę galima pratęsti) netaikyti šio straipsnio 1 dalyje nustatyto įpareigojimo arba numatyti nuostatą dėl pranešimo pateikimo kito laikotarpio, kurį nustatant būtų atsižvelgiama inter alia į žuvininkystės produktų tipą, atstumą tarp žvejybos rajonų, iškrovimo vietas ir uostus, kuriuose atitinkami laivai įregistruoti.

išbraukta

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 4 dalis

4.
     
  Išduodamos leidimą iškrauti, kompetentingos institucijos iškrovimo operacijai suteikia atskirą iškrovimo operacijos numerį (ULN) ir jį praneša atitinkamo laivo kapitonui. Jeigu iškrovimas nutraukiamas, iš naujo pradedant iškrovimą būtina gauti leidimą.

išbraukta

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 2 dalis

2.   Nepažeisdami daugiamečių planų specialiųjų nuostatų Bendrijos žvejybos laivo, kurio bendras ilgis viršija 10 metrų, kapitonas ar jo atstovas valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, kompetentingoms institucijoms iškrovimo deklaraciją elektroninio ryšio priemonėmis perduoda per
  2 valandas
  nuo iškrovimo pabaigos.

2.   Nepažeisdami daugiamečių planų specialiųjų nuostatų Bendrijos žvejybos laivo, kurio bendras ilgis viršija 10 metrų, kapitonas ar jo atstovas valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, kompetentingoms institucijoms iškrovimo deklaraciją elektroninio ryšio priemonėmis perduoda per
  6 valandas
  nuo iškrovimo pabaigos.

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 4 dalis

4.   Šio straipsnio 2 dalis Bendrijos žvejybos laivams, kurių bendras ilgis didesnis kaip 15 metrų, tačiau ne didesnis kaip 24 metrai, taikoma nuo 2011 m. liepos 1 d., o Bendrijos žvejybos laivams, kurių bendras ilgis didesnis kaip 10 metrų, tačiau ne didesnis kaip 15 metrų – nuo
  2012 m. sausio 1 d.
  Bendrijos laivams, kurių bendras ilgis neviršija 15 metrų, leidžiama šio straipsnio 2 dalies netaikyti, jeigu jie:

4.   Šio straipsnio 2 dalis Bendrijos žvejybos laivams, kurių bendras ilgis didesnis kaip 15 metrų, tačiau ne didesnis kaip 24 metrai, taikoma nuo 2011 m. liepos 1 d., o Bendrijos žvejybos laivams, kurių bendras ilgis didesnis kaip 10 metrų, tačiau ne didesnis kaip 15 metrų – nuo
  2013 m. liepos 1 d.
  Bendrijos laivams, kurių bendras ilgis neviršija 15 metrų, šio straipsnio 2 dalies leidžiama netaikyti, jeigu jie:

| a) | veiklą vykdo išimtinai valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, teritoriniuose vandenyse;
  arba |
| --- | --- |

a)

veiklą vykdo išimtinai valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, teritoriniuose vandenyse;
  arba

| a) | veiklą vykdo išimtinai valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, teritoriniuose vandenyse;
  ir |
| --- | --- |

a)

veiklą vykdo išimtinai valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, teritoriniuose vandenyse;
  ir

| b) | jūroje niekada nebūna ilgiau kaip 24 valandas, jeigu trukmė skaičiuojama nuo išplaukimo iš uosto iki sugrįžimo į jį. |
| --- | --- |

b)

jūroje niekada nebūna ilgiau kaip 24 valandas, jeigu trukmė skaičiuojama nuo išplaukimo iš uosto iki sugrįžimo į jį.

| b) | jūroje niekada nebūna ilgiau kaip 24 valandas, jeigu trukmė skaičiuojama nuo išplaukimo iš uosto iki sugrįžimo į jį. |
| --- | --- |

b)

jūroje niekada nebūna ilgiau kaip 24 valandas, jeigu trukmė skaičiuojama nuo išplaukimo iš uosto iki sugrįžimo į jį.

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 5 dalis

5.   Laivų, kuriems leidžiama netaikyti šio straipsnio 2 dalyje nustatytų reikalavimų, kapitonas ar jo atstovas, atlikdamas iškrovimą, parengia ir kiek galima greičiau (tačiau ne vėliau kaip per 24 valandas nuo iškrovimo) valstybės narės, kurioje buvo atliktas iškrovimas, kompetentingoms institucijoms įteikia iškrovimo deklaraciją.

5.   Laivų, kuriems leidžiama netaikyti šio straipsnio 2 dalyje nustatytų reikalavimų, kapitonas ar jo atstovas, atlikdamas iškrovimą, parengia ir kiek galima greičiau (tačiau ne vėliau kaip per 24 valandas nuo iškrovimo) valstybės narės, kurioje buvo atliktas iškrovimas, kompetentingoms institucijoms įteikia iškrovimo deklaraciją,
  kurią jos nedelsdamos persiunčia valstybei narei, su kurios vėliava plaukioja laivas
  .

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 1 dalis

1.   Kiekviena valstybė narė registruoja šiame skyriuje nurodytus visus susijusius žvejybos galimybių duomenis (jie nurodomi kaip sugautų žuvų kiekiai ir žvejybos pastangos) ir atsižvelgdama į nacionalines taisykles tų duomenų originalus laiko trejus metus ar ilgiau.

1.   Kiekviena valstybė narė registruoja šiame skyriuje nurodytus visus susijusius žvejybos galimybių duomenis (jie nurodomi kaip sugautų žuvų kiekiai
  , į jūrą išmestų žuvų kiekiai
  ir žvejybos pastangos) ir atsižvelgdama į nacionalines taisykles tų duomenų originalus laiko trejus metus ar ilgiau.
  Duomenys elektronine forma saugomi mažiausiai dešimt metų.

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 3 dalis

3.   Visi Bendrijos žvejybos laivais sugautų išteklių ar išteklių grupės, kuriems turi būti skiriama kvota, žuvų kiekiai išskaičiuojami iš valstybei narei, su kurios vėliava plaukioja laivas, skirtos tų išteklių ar išteklių grupės kvotos neatsižvelgiant į iškrovimo vietą.

3.   Visi Bendrijos žvejybos laivais sugautų
  ir į jūrą išmestų
  išteklių ar išteklių grupės, kuriems turi būti skiriama kvota, žuvų kiekiai išskaičiuojami iš valstybei narei, su kurios vėliava plaukioja laivas, skirtos tų išteklių ar išteklių grupės kvotos neatsižvelgiant į iškrovimo vietą.

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 3 dalis

3.   Šio straipsnio 2 dalyje nurodytą sprendimą atitinkama valstybė narė paskelbia ir nedelsdama apie jį praneša Komisijai
  ir kitoms valstybėms narėms.
  Sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (C serijoje). Atitinkamai valstybei narei paskelbus tą sprendimą, valstybės narės
  užtikrina
  , kad su sprendimą paskelbusios valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai jų vandenyse ir teritorijoje atitinkamų rūšių žuvų nelaikytų laive, neiškrautų, neperkeltų į varžas arba neperkrautų.

3.   2 dalyje nurodytą sprendimą atitinkama valstybė narė paskelbia ir nedelsdama apie jį praneša Komisijai,
  o ši informuoja apie jį kitas valstybes nares
  . Sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (C serijoje). Atitinkamai valstybei narei paskelbus tą sprendimą, valstybės narės
  , remdamosi atitinkamais dokumentais, tikrina
  , kad su sprendimą paskelbusios valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai jų vandenyse ir teritorijoje atitinkamų rūšių žuvų
  , sugautų nutraukus žvejybą,
  nelaikytų laive, neiškrautų, neperkeltų į varžas arba neperkrautų.

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 3 dalis

3.   Šie išskaitymai ir vėlesni paskyrimai atliekami visų pirma atsižvelgiant į žuvų rūšis ir zonas, kuriose žvejybos galimybės buvo nustatytos. Išskaitymus ir paskyrimus galima atlikti žalos padarymo metais
  ,
  kitais metais
  ar po kelerių metų.

3.   Šie išskaitymai ir vėlesni paskyrimai atliekami visų pirma atsižvelgiant į žuvų rūšis ir zonas, kuriose žvejybos galimybės buvo nustatytos. Išskaitymus ir paskyrimus galima atlikti žalos padarymo metais
  ar
  kitais metais.

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

28 a straipsnis (naujas)

28a straipsnis

Neišnaudotų kvotų perleidimas

1.
     
  Jei valstybės narės visos kvotos arba jų dalis, nebus išnaudotos tais metais, kuriems jos buvo nustatytos, jas tais pačiais metais gali naudoti kitos valstybės narės. Komisija visų pirma informuoja suinteresuotąsias valstybes nares ir prašo patvirtinti, kad jos nesinaudos šiomis žvejybos galimybėmis. Gavusi tokį patvirtinimą, Komisija įvertina, kiek žvejybos galimybių liko neišnaudota, ir praneša apie tai valstybėms narėms prieš priimdama sprendimą dėl jų perskirstymo, glaudžiai bendradarbiaudama su suinteresuotosiomis valstybėmis narėmis.

2.
     
  Prašymų teikimas pagal šį straipsnį neturi jokios įtakos žvejybos galimybių paskirstymui ar valstybių narių keitimuisi jomis pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį.

3.
     
  Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės, ypač susijusios su kvotų naudojimo ar perleidimo sąlygomis, tvirtinamos 111 straipsnyje nurodyta tvarka.

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

33 straipsnis

33 straipsnis

Perkrovimai uoste

Iš žvejybos rajonuose, kuriuose įdiegtas daugiametis planas, žvejybos veiklą vykdančių Bendrijos žvejybos laivų sugautų žuvų kiekių neleidžiama perkrauti į jokį kitą laivą ar transporto priemonę, jeigu prieš perkrovimą tie kiekiai nebuvo iškrauti, kad būtų pasverti aukcionų centre arba kitoje valstybių narių įgaliotoje institucijoje.

išbraukta

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 4 a dalis (nauja)

4a.
     
  Valstybės narės gali nustatyti 4 dalyje nustatytų kriterijų neatitinkantį uostą, kad laivams iki uosto nereikėtų plaukti daugiau kaip 50 mylių.

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio 2 dalies įžanginė formuluotė

2.   Žvejybos rajonuose, kuriuose laive leidžiama turėti daugiau kaip
  dviejų tipų
  žvejybos įrankių, nenaudojami žvejybos įrankiai sukraunami taip, kad jie nebūtų parengti naudoti pagal šias sąlygas:

2.   Žvejybos rajonuose, kuriuose laive leidžiama turėti daugiau kaip
  vieno tipo
  žvejybos įrankių, nenaudojami žvejybos įrankiai sukraunami taip, kad jie nebūtų parengti naudoti pagal šias sąlygas:

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

41 straipsnio 1 dalis

1.   Žvejybos laivo kapitonas registruoja visus atvejus, kai į jūrą išmetama daugiau kaip 15 kg žuvų (nurodant gyvojo žuvų svorio ekvivalentą), ir, jeigu įmanoma, elektroninio ryšio priemonėmis šią informaciją nedelsdamas perduoda kompetentingoms institucijoms.

1.   Žvejybos laivo kapitonas registruoja visus atvejus, kai į jūrą
  per vienu žvejybos įrankiu atliekamą operaciją ir per vieną reisą
  išmetama daugiau kaip 15 kg žuvų (nurodant gyvojo žuvų svorio ekvivalentą), ir, jeigu įmanoma, elektroninio ryšio priemonėmis šią informaciją nedelsdamas perduoda kompetentingoms institucijoms.
  Komisija svarsto sistemą, pagal kurią būtų diegiama vaizdo stebėsenos įranga, kad būtų užtikrinama, jog laikomasi šio reglamento. Kai žuvys paleidžiamos per pramoginę žvejybą, jos pagal šį reglamentą nelaikomos išmetamomis į jūrą ar žuvusiomis žuvimis.

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnis

Valstybės narės sistemingai tikrina, ar žuvininkystės stebėjimo centre iš laivų, kuriuose įmontuota laivo stebėjimo sistema, gauta informacija atitinka laivo žurnale įrašytas veiklas, ir tam tikrinimui atlikti jos naudojasi laivo stebėjimo sistemos ir, jeigu turima, stebėtojų pateiktais duomenimis. Tokios kryžminės patikros registruojamas kompiuteriu nuskaitomoje laikmenoje, kuri laikoma
  trejus metus
  .

Valstybės narės sistemingai tikrina, ar žuvininkystės stebėjimo centre iš laivų, kuriuose įmontuota laivo stebėjimo sistema, gauta informacija atitinka laivo žurnale įrašytas veiklos rūšis, ir tam tikrinimui atlikti jos naudojasi laivo stebėjimo sistemos ir, jeigu turima, stebėtojų pateiktais duomenimis. Tokios kryžminės patikros registruojamas kompiuteriu nuskaitomoje laikmenoje, kuri laikoma
  dešimt metų
  .

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

IV skyriaus 4 skirsnis

Visas 4 skirsnis išbraukiamas.

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

47 straipsnio 1 dalis

1.   Bendrijos vandenyse
  organizuojamai pramoginei
  išteklių, kuriems taikomas daugiametis planas,
  žuvų žvejybai
  iš laivo,
  valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, išduoda leidimą.

1.   
  Valstybė narė, kurios vandenyse žvejojama, gali vertinti
  Bendrijos
  jūrų
  vandenyse
  organizuojamą pramoginę
  išteklių, kuriems taikomas daugiametis
  išteklių atkūrimo planas, žvejybą, vykdomą iš laivo. Tai netaikoma nuo kranto vykdomai žvejybai meškere ir rite.

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

47 straipsnio 2 dalis

2.   
  Vykdant pramoginę išteklių, kuriems taikomas daugiametis planas, žuvų žvejybą, sugautų žuvų kiekius registruoja
  valstybė narė
  , su kurios vėliava plaukioja laivas.

2.   
  Per dvejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo datos valstybės narės gali įvertinti jų vandenyse vykdomos pramoginės žvejybos poveikį ir pateikti informaciją Komisijai. Atitinkama
  valstybė narė
  ir Komisija, remdamosi Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto patarimais, nusprendžia, kokia pramoginės žvejybos veikla turi didelį poveikį tokiems ištekliams. Atitinkama valstybė narė, glaudžiai bendradarbiaudama su Komisija, parengia tų žvejybos rūšių, kurios daro didelį poveikį, stebėjimo sistemą, kurią naudojant būtų galima tiksliai nustatyti iš kiekvieno išteklių tipo vykdant pramoginę žvejybą sugautą visą žuvų kiekį. Pramoginė žvejyba turi atitikti bendrosios žuvininkystės politikos tikslus.

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

47 straipsnio 3 dalis

3.   
  Vykdant tų rūšių, kurioms taikomas daugiametis planas, žuvų pramoginę žvejybą,
  sugautų žuvų kiekiai išskaitomi iš
  atitinkamų
  tos valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas,
  kvotų
  .
  Atitinkamos valstybės narės nustato
  , kokia
  tų kvotų
  dalis skiriama išimtinai pramoginės žvejybos reikmėms.

3.   
  Jei nustatoma, kad pramoginė žvejyba daro didelį poveikį,
  sugautų žuvų kiekiai išskaitomi iš
  atitinkamos
  tos valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas,
  kvotos
  .
  Valstybė narė gali nustatyti
  , kokia
  tokios kvotos
  dalis skiriama išimtinai
  tos
  pramoginės žvejybos reikmėms.

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

48 straipsnio 3 dalis

3.   
  Jeigu nustatomas mažiausias tam tikros rūšies žuvų dydis, už
  pardavimą, laikymą ir vežimą atsakingi operatoriai turi sugebėti įrodyti geografinę produktų kilmę, kuri
  patvirtinama nuoroda į parajonį, rajoną, pokvadratį arba, jeigu taikoma, statistinį stačiakampį, kuriame pagal Bendrijos teisės aktus taikomi sugautų žuvų kiekio apribojimai
  .

3.   
  Už
  pardavimą, laikymą ir vežimą atsakingi operatoriai turi sugebėti įrodyti geografinę produktų kilmę, kuri
  nurodoma taip pat išsamiai, kaip reikalaujama pagal 14 straipsnio 1 dalį
  .

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

50 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

| da) | sugavimo rajonas, kuris nurodomas taip pat išsamiai, kaip reikalaujama pagal 14 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

da)

sugavimo rajonas, kuris nurodomas taip pat išsamiai, kaip reikalaujama pagal 14 straipsnio 1 dalį.

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

54 straipsnio 1 dalis

1.   Registruoti pirkėjai, registruoti aukcionai, kitos institucijos ar asmenys, atsakingi už valstybėje narėje iškrautų žuvininkystės produktų pirmąjį pardavimą, valstybės narės, kurios teritorijoje buvo atliktas pirmasis pardavimas, kompetentingoms institucijoms per
  2 valandas
  nuo pirmojo pardavimo elektroninio ryšio priemonėmis pateikia pardavimo pažymą. Jeigu ši valstybė narė – tai ne valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, iš kurio buvo iškrautos žuvys – ji užtikrina, kad pardavimo pažymos kopija būtų įteikta valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, kompetentingoms institucijoms, kai tik bus gauta atitinkama informacija. Už pardavimo pažymos tikslumą atsako pirkėjai, aukcionai, institucijos arba asmenys.

1.   Registruoti pirkėjai, registruoti aukcionai, kitos institucijos ar asmenys, atsakingi už valstybėje narėje iškrautų žuvininkystės produktų pirmąjį pardavimą, valstybės narės, kurios teritorijoje buvo atliktas pirmasis pardavimas, kompetentingoms institucijoms per
  6 valandas
  nuo pirmojo pardavimo elektroninio ryšio priemonėmis pateikia pardavimo pažymą. Jeigu ši valstybė narė – tai ne valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, iš kurio buvo iškrautos žuvys – ji užtikrina, kad pardavimo pažymos kopija būtų
  nedelsiant
  įteikta valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, kompetentingoms institucijoms, kai tik bus gauta atitinkama informacija. Už pardavimo pažymos tikslumą atsako pirkėjai, aukcionai, institucijos arba asmenys.

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

55 straipsnio e punktas

| e) | kiekvienos žuvų rūšies pavadinimas ar Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) triraidis kodas ir tos rūšies žuvų
  geografinės kilmės nuoroda, t. y. parajonis, rajonas arba pokvadratis, kuriame pagal Bendrijos teisės aktus taikomi sugautų žuvų kiekio apribojimai; |
| --- | --- |

e)

kiekvienos žuvų rūšies pavadinimas ar Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) triraidis kodas ir tos rūšies žuvų
  geografinės kilmės nuoroda, t. y. parajonis, rajonas arba pokvadratis, kuriame pagal Bendrijos teisės aktus taikomi sugautų žuvų kiekio apribojimai;

| e) | kiekvienos žuvų rūšies pavadinimas ar Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) triraidis kodas ir tos rūšies žuvų
  geografinė kilmė
  ,
  kuri nurodoma taip pat išsamiai, kaip reikalaujama pagal 14 straipsnio 1 dalį
  . |
| --- | --- |

e)

kiekvienos žuvų rūšies pavadinimas ar Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) triraidis kodas ir tos rūšies žuvų
  geografinė kilmė
  ,
  kuri nurodoma taip pat išsamiai, kaip reikalaujama pagal 14 straipsnio 1 dalį
  .

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

55 straipsnio e a punktas (naujas)

| ea) | kiekvienos rūšies žuvų kiekis nurodomas gyvojo svorio kilogramais; |
| --- | --- |

ea)

kiekvienos rūšies žuvų kiekis nurodomas gyvojo svorio kilogramais;

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

63 straipsnio 6 dalis

6.   Visas išlaidas, kurių stebėtojai patiria vykdydami veiklą pagal šį straipsnį, padengia valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas.
  Valstybės narės visas šias išlaidas ar jų dalį gali įpareigoti apmokėti tų laivų, kurie atitinkamame žvejybos rajone plaukioja su jų vėliava, operatorius.

6.   Visas išlaidas, kurių stebėtojai patiria vykdydami veiklą pagal šį straipsnį, padengia valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas,
  ir Komisija
  .

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

69 straipsnis

Valstybės narės sukuria ir reguliariai atnaujina elektroninę duomenų bazę, į kurią įkelia visas tų valstybių narių pareigūnų parengtas tikrinimų ir priežiūros ataskaitas.

Valstybės narės sukuria ir reguliariai atnaujina elektroninę duomenų bazę, į kurią įkelia visas tų valstybių narių pareigūnų parengtas tikrinimų ir priežiūros ataskaitas,
  įskaitant stebėtojų ataskaitas
  .

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

78 straipsnis

Tikrinimą atliekanti valstybė narė pažeidimo nagrinėjimą gali perduoti ir valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, kompetentingoms institucijoms
  , laivo registravimo valstybei narei
  arba valstybei narei, kurios pilietis yra pažeidimą padaręs asmuo, jeigu perdavimas atliekamas gavus pastarosios valstybės narės sutikimą ir su sąlyga, kad perdavus pažeidimo nagrinėjimą galima tikėtis, jog bus pasiektas 81 straipsnio 1 dalyje nurodytas rezultatas.

Tikrinimą atliekanti valstybė narė pažeidimo nagrinėjimą gali perduoti ir valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, kompetentingoms institucijoms arba valstybei narei, kurios pilietis yra pažeidimą padaręs asmuo, jeigu perdavimas atliekamas gavus pastarosios valstybės narės sutikimą ir su sąlyga, kad perdavus pažeidimo nagrinėjimą galima tikėtis, jog bus pasiektas 81 straipsnio 2 dalyje nurodytas rezultatas.

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

82 straipsnio 1 dalis

1.   Valstybės narės užtikrina, kad šiurkštų pažeidimą padariusiam fiziniam asmeniui ar juridiniam asmeniui, kuris laikomas atsakingas už šiukštų pažeidimą, būtų taikomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios administracinės sankcijos pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 IX skyriuje numatytų sankcijų ir priemonių kategoriją.

1.   Valstybės narės užtikrina, kad šiurkštų pažeidimą padariusiam fiziniam asmeniui ar juridiniam asmeniui, kuris laikomas atsakingas už sunkų pažeidimą, būtų taikomos
  iš esmės
  veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios administracinės sankcijos pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 IX skyriuje numatytų sankcijų ir priemonių kategoriją.

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

82 straipsnio 6 a dalis (nauja)

6a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad operatoriams, kurie laikomi atsakingais už bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių sunkų pažeidimą, nebūtų leidžiama naudotis Europos žuvininkystės fondu, žvejybos partnerystės susitarimais ar kitokia viešąja pagalba. Šiame skyriuje numatytos sankcijos taikomos kartu su kitomis sankcijomis ar priemonėmis, ypač reikalavimu grąžinti viešąją paramą arba subsidijas, kurias per atitinkamą finansavimo laikotarpį gavo NNN žvejybos laivai.

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

84 straipsnio 1 dalis

1.   Valstybės narės taiko baudos taškų sistemą, pagal kurią žvejybos leidimo turėtojui už bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių pažeidimą skiriamas atitinkamas baudos taškų skaičius.

1.   Valstybės narės taiko baudos taškų sistemą, pagal kurią žvejybos leidimo turėtojui už
  sunkų
  bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių pažeidimą skiriamas atitinkamas baudos taškų skaičius.

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

84 straipsnio 2 dalis

2.   Kai fizinis asmuo
  pažeidžia
  bendrosios žuvininkystės politikos
  taisykles
  arba kai už šių taisyklių pažeidimą laikomas atsakingas juridinis asmuo, žvejybos leidimo turėtojui už pažeidimą skiriamas atitinkamas baudos taškų skaičius. Žvejybos leidimo turėtojui suteikiama teisė persvarstyti tvarką pagal nacionalinius teisės aktus.

2.   Kai fizinis asmuo
  padaro sunkų
  bendrosios žuvininkystės politikos
  taisyklių pažeidimą
  arba kai už
  sunkų
  šių taisyklių pažeidimą laikomas atsakingas juridinis asmuo, žvejybos leidimo turėtojui už
  sunkų
  pažeidimą skiriamas atitinkamas baudos taškų skaičius. Žvejybos leidimo turėtojui suteikiama teisė persvarstyti tvarką pagal nacionalinius teisės aktus.

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

84 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a.
     
  Tol, kol žvejybos leidimo turėtojas turi baudos taškų, jis tą laikotarpį negauna Bendrijos subsidijų ir nacionalinės viešosios pagalbos.

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

84 straipsnio 4 dalis

4.
     
  Už šiurkštų pažeidimą skiriamas taškų skaičius yra lygus bent pusei to taškų skaičiaus, kuris nurodytas šio straipsnio 3 dalyje.

Išbraukta.

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

84 straipsnio 5 dalis

5.   Jeigu žvejybos leidimo, kurio galiojimas sustabdytas, turėtojas per trejus metus nuo paskutinio pažeidimo dienos nepadaro kito pažeidimo, visi į žvejybos leidimą įrašyti taškai išbraukiami.

5.   Jeigu žvejybos leidimo, kurio galiojimas sustabdytas, turėtojas per trejus metus nuo paskutinio
  sunkaus
  pažeidimo dienos nepadaro kito
  sunkaus
  pažeidimo, visi į žvejybos leidimą įrašyti taškai išbraukiami.

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

84 straipsnio 7 dalis

7.   Valstybės narės taip pat įdiegia baudos taškų sistemą, pagal kurią laivo kapitonui
  ir laivo pareigūnams
  už
  jų
  padarytus bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių pažeidimus būtų skiriami atitinkami baudos taškai.

7.   Valstybės narės taip pat įdiegia baudos taškų sistemą, pagal kurią laivo kapitonui už
  jo
  padarytus bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių pažeidimus būtų skiriami atitinkami baudos taškai.

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

85 straipsnio 1 dalis

1.   Valstybės narės nacionalinėje duomenų bazėje registruoja visus bendrosios žuvininkystės politikos pažeidimus, kuriuos padarė
  su jų vėliava plaukiojantys laivai
  arba jų piliečiai, įskaitant jiems skirtas sankcijas ir paskirtų taškų skaičių. Su jų vėliava plaukiojančių laivų arba jų piliečių padarytus pažeidimus, kurie nagrinėjami kitose valstybėse narėse, valstybės narės, gavusios galutinio sprendimo pranešimą iš tos valstybės narės, kurios jurisdikcija galioja pagal 82 straipsnį, taip pat registruoja savo nacionalinėse pažeidimų duomenų bazėse.

1.   Valstybės narės nacionalinėje duomenų bazėje registruoja visus bendrosios žuvininkystės politikos pažeidimus, kuriuos padarė
  asmenys, atsakingi už laivus, plaukiojančius su jų vėliava,
  arba jų piliečiai, įskaitant jiems skirtas sankcijas ir paskirtų taškų skaičių. Su jų vėliava plaukiojančių laivų arba jų piliečių padarytus pažeidimus, kurie nagrinėjami kitose valstybėse narėse, valstybės narės, gavusios galutinio sprendimo pranešimą iš tos valstybės narės, kurios jurisdikcija galioja pagal 82 straipsnį, taip pat registruoja savo nacionalinėse pažeidimų duomenų bazėse.

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

85 straipsnio 3 dalis

3.   Jeigu valstybė narė prašo, kad kita valstybė narė pateiktų informacijos apie pažeidimo nagrinėjimą, ta kita valstybė narė pateikia susijusią informaciją apie atitinkamus žvejybos laivus ir asmenis.

3.   Jeigu valstybė narė prašo, kad kita valstybė narė pateiktų informacijos apie pažeidimo nagrinėjimą, ta kita valstybė narė
  nedelsdama
  pateikia susijusią informaciją apie atitinkamus žvejybos laivus ir asmenis.

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

85 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3a.
     
  Informacija apie padarytus pažeidimus ir apie pažeidimus, už kuriuos nuteisti žvejybos laivai ir susiję asmenys, bus skelbiama viešai prieinamoje 107 straipsnyje nurodytos svetainės dalyje.

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

91 straipsnio 4 dalis

4.   Valstybės narės
  pareigūnams sudaroma galimybė dalyvauti tikrinimuose; paprašyti Komisijos pareigūnų, Komisijos pareigūnams jie padeda atlikti jų užduotis.

4.   Valstybės narės
  pareigūnai visada dalyvauja atliekant tikrinimus ir, paprašyti Komisijos pareigūnų, Komisijos pareigūnams padeda atlikti jų užduotis.

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

95 straipsnio 1 dalies a punktas

| α) | dėl veiksmo ar neatlikto veiksmo, tiesiogiai siejamo su atitinkama valstybe nare, nesilaikyta šio reglamento nuostatų ir kad |
| --- | --- |

α)

dėl veiksmo ar neatlikto veiksmo, tiesiogiai siejamo su atitinkama valstybe nare, nesilaikyta šio reglamento nuostatų ir kad

Išbraukta.

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

96 straipsnio 1 dalis

1.   Jeigu valstybė narė nevykdo savo įsipareigojimo įgyvendinti daugiametį planą ir jeigu Komisija turi
  pagrindą manyti
  , kad nevykdant šių įsipareigojimų daroma ypač didelė žala atitinkamiems ištekliams, Komisija gali paskelbti, kad žvejyba laikinai uždraudžiama tuose rajonuose, kuriems minėti trūkumai turi įtakos.

1.   Jeigu valstybė narė nevykdo savo įsipareigojimo įgyvendinti daugiametį planą ir jeigu Komisija turi
  įrodymų
  , kad nevykdant šių įsipareigojimų daroma ypač didelė žala atitinkamiems ištekliams, Komisija gali paskelbti, kad žvejyba laikinai uždraudžiama tuose rajonuose, kuriems minėti trūkumai turi įtakos.

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

97 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė

1.   Jeigu Komisija nustato, kad valstybė narė pereikvojo savo kvotą, paskirtus sugautų žuvų išteklius arba išteklių grupes ar jų dalį, iš žuvininkystės išteklius pereikvojusios valstybės narės metinės kvotos, paskyrimo ar dalies Komisija kitais metais
  ar per kelerius ateinančius metus
  atlieka išskaitymus taikydama daugiklį pagal šią lentelę:

1.   Jeigu Komisija nustato, kad valstybė narė pereikvojo savo kvotą, paskirtus sugautų žuvų išteklius arba išteklių ar išteklių grupės dalį, iš žuvininkystės išteklius pereikvojusios valstybės narės metinės kvotos, paskyrimo ar dalies Komisija kitais metais atlieka išskaitymus taikydama daugiklį pagal šią lentelę:

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

97 straipsnio 1 dalies lentelė

| Žuvininkystės išteklių pereikvojimo mastas atsižvelgiant į leidžiamąjį iškrovimą | Daugiklis |
| --- | --- |
| Iki 5 % | Žuvininkystės išteklių pereikvojimas * 1.0 |
| Daugiau kaip 5 % – ne daugiau kaip 10 % | Žuvininkystės išteklių pereikvojimas * 1,1 |
| Daugiau kaip 10 % – ne daugiau kaip 20 % | Žuvininkystės išteklių pereikvojimas * 1,2 |
| Daugiau kaip 20 % – ne daugiau kaip 40 % | Žuvininkystės išteklių pereikvojimas * 1,4 |
| Daugiau kaip 40 % – ne daugiau kaip 50 % | Žuvininkystės išteklių pereikvojimas * 1,8 |
| Bet koks kitas didesnis kaip 50 % žuvininkystės išteklių pereikvojimas | Žuvininkystės išteklių pereikvojimas * 2,0 |

Žuvininkystės išteklių pereikvojimo mastas atsižvelgiant į leidžiamąjį iškrovimą

Daugiklis

Iki 5 %

Žuvininkystės išteklių pereikvojimas * 1.0

Daugiau kaip 5 % – ne daugiau kaip 10 %

Žuvininkystės išteklių pereikvojimas * 1,1

Daugiau kaip 10 % – ne daugiau kaip 20 %

Žuvininkystės išteklių pereikvojimas * 1,2

Daugiau kaip 20 % – ne daugiau kaip 40 %

Žuvininkystės išteklių pereikvojimas * 1,4

Daugiau kaip 40 % – ne daugiau kaip 50 %

Žuvininkystės išteklių pereikvojimas * 1,8

Bet koks kitas didesnis kaip 50 % žuvininkystės išteklių pereikvojimas

Žuvininkystės išteklių pereikvojimas * 2,0

| Žuvininkystės išteklių pereikvojimo mastas atsižvelgiant į leidžiamąjį iškrovimą | Daugiklis |
| --- | --- |
| Pirmą kartą – 10 % | Išskaitymas


  =
  Žuvininkystės išteklių pereikvojimas
  x 1,00 |
| Antrą kartą – 10 %, tačiau ne daugiau kaip 20 % (iš viso) | Išskaitymas

  = Žuvininkystės išteklių pereikvojimas
  x 1,10 |
| Antrą kartą – 20 %, tačiau ne daugiau kaip 40 % (iš viso) | Išskaitymas

  = Žuvininkystės išteklių pereikvojimas
  x 1,20 |
| Bet koks kitas didesnis kaip
  40 %
  žuvininkystės išteklių pereikvojimas | Išskaitymas

  = Žuvininkystės išteklių pereikvojimas
  x 1,40 |
| Pastaba: Procentiniai dydžiai keičiami 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas, 5 straipsnio 2 dalyje nustatytais dydžiais. |

Žuvininkystės išteklių pereikvojimo mastas atsižvelgiant į leidžiamąjį iškrovimą

Daugiklis

Pirmą kartą – 10 %

Išskaitymas


  =
  Žuvininkystės išteklių pereikvojimas
  x 1,00

Antrą kartą – 10 %, tačiau ne daugiau kaip 20 % (iš viso)

Išskaitymas

  = Žuvininkystės išteklių pereikvojimas
  x 1,10

Antrą kartą – 20 %, tačiau ne daugiau kaip 40 % (iš viso)

Išskaitymas

  = Žuvininkystės išteklių pereikvojimas
  x 1,20

Bet koks kitas didesnis kaip
  40 %
  žuvininkystės išteklių pereikvojimas

Išskaitymas

  = Žuvininkystės išteklių pereikvojimas
  x 1,40

Pastaba: Procentiniai dydžiai keičiami 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas, 5 straipsnio 2 dalyje nustatytais dydžiais.

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

97 straipsnio 1 a dalis (nauja)

1a.
     
  Jei valstybei narei skirta kvota, paskirtų sugauti žuvų išteklių dydis arba išteklių ar išteklių grupės dalies dydis neviršija 100 tonų, kvotos mažinimas dėl jos pereikvojimo vykdomas linijiniu, o ne procentiniu būdu, išskyrus atvejus, kai tos rūšies žuvims taikomas daugiametis planas, kuriam taikoma 1 dalis.

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

97 straipsnio 2 dalis

2.   Jeigu per praėjusius dvejus metus valstybė narė pakartotinai pereikvojo išteklių ar išteklių grupės kvotą, paskyrimą ar tų išteklių dalį
  ir jeigu žuvininkystės išteklių pereikvojimas buvo ypač žalingas atitinkamam ištekliui ar jeigu ištekliui buvo
  taikomas daugiametis planas
  , šio straipsnio 1 dalyje nurodytas daugiklis didinamas du kartus.

2.   Jeigu per praėjusius dvejus metus valstybė narė pakartotinai pereikvojo savo kvotą, paskirtus sugautų žuvų išteklius arba išteklių ar išteklių grupės dalį,
  kai ypač tikėtina, kad ištekliai gali būti pereikvoti, ar kai jiems
  taikomas daugiametis planas, 1 dalyje nurodytas daugiklis didinamas du kartus.

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

97 straipsnio 3 dalis

3.
     
  Jeigu valstybė narė žvejoja tų išteklių, kuriems privaloma turėti kvotą ir kuriems ji neturi žuvų išteklių ar išteklių grupės kvotos, paskyrimo ar tų išteklių dalies, žuvis, pagal šio straipsnio 1 dalį Komisija kitais metais ar per kelerius ateinančius metus gali atlikti išskaitymus iš tai valstybei narei paskirtų kitų išteklių ar išteklių grupės kvotų.

Išbraukta.

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

98 straipsnis

98 straipsnis

Išskaitymai iš kvotų, jeigu nesilaikoma bendrosios žuvininkystės politikos tikslų

1.
     
  Jeigu turima įrodymų, kad valstybė narė nesilaiko išsaugojimo, kontrolės, patikrinimo ar vykdymo užtikrinimo taisyklių pagal bendrąją žuvininkystės politiką ir kad dėl to gali kilti didelė grėsmė gyvųjų vandens išteklių išsaugojimui arba veiksmingam Bendrijos kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistemos veikimui, Komisija gali atlikti išskaitymus iš tai valstybei narei metinių žuvų išteklių arba išteklių grupės kvotų, paskyrimo ar tų išteklių dalių.

2.
     
  Komisija atitinkamai valstybei narei raštu praneša apie savo išvadas ir nustato ne ilgesnį kaip 10 darbo dienų terminą, per kurį valstybė narė turi įrodyti, kad žuvininkystės išteklius galima saugiai naudoti.

3.
     
  Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos priemonės taikomos tik jeigu valstybė narė per šio straipsnio 2 dalyje nurodytą terminą neatsako į Komisijos prašymą arba jeigu laikoma, kad atsakymas nepakankamas ar kad iš atsakymo galima daryti aiškią išvadą, kad privalomos priemonės neįgyvendintos.

4.
     
  Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės, visų pirma nustatant atitinkamus kiekius, priimamos 111 straipsnyje nurodyta tvarka.

Išbraukta.

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

100 straipsnis

100 straipsnis

Atsisakymas išduoti leidimą pasikeisti kvotomis

Komisija gali nesuteikti galimybės pasikeisti kvotomis pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį, jeigu:

| a) | viena iš atitinkamų valstybių narių per vienerius iš dvejų pastarųjų metų iš jai paskirtos kvotos pereikvojo daugiau kaip 10 %; arba |
| --- | --- |

a)

viena iš atitinkamų valstybių narių per vienerius iš dvejų pastarųjų metų iš jai paskirtos kvotos pereikvojo daugiau kaip 10 %; arba

| b) | jeigu atitinkama valstybė narė nesiėmė reikiamų priemonių užtikrinti, kad tam tikrų išteklių žvejybos galimybės būtų valdomos tinkamai, visų pirma ji netaikė 102 straipsnyje nurodytos kompiuterinės tvirtinimo sistemos arba netinkamai naudojo šiai patvirtinimo sistemai duomenis teikiančias sistemas. |
| --- | --- |

b)

jeigu atitinkama valstybė narė nesiėmė reikiamų priemonių užtikrinti, kad tam tikrų išteklių žvejybos galimybės būtų valdomos tinkamai, visų pirma ji netaikė 102 straipsnyje nurodytos kompiuterinės tvirtinimo sistemos arba netinkamai naudojo šiai patvirtinimo sistemai duomenis teikiančias sistemas.

Išbraukta.

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

101 straipsnio 1 dalis

1.   Jeigu turima įrodymų, įskaitant Komisijos atliktų imčių rezultatais pagrįstus įrodymus, kad žvejybos veikla ir (arba) priemonės, kurių ėmėsi valstybė narė arba valstybės narės, prieštarauja bendrajai žuvininkystės politikai ar kelia grėsmę jūrų ekologinei sistemai ir dėl to reikia imtis skubių veiksmų, tai gavusi pagrįstą bet kurios valstybės narės prašymą ar savo nuožiūra Komisija gali nuspręsti imtis neatidėliotinų priemonių, kurios būtų taikomos ne ilgiau kaip
  vienerius metus.
  Komisija gali dar kartą nuspręsti pratęsti neatidėliotinų priemonių taikymą ne ilgiau kaip šešis mėnesius.

1.   Jeigu turima įrodymų, įskaitant Komisijos atliktų imčių rezultatais pagrįstus įrodymus, kad žvejybos veikla ir (arba) priemonės, kurių ėmėsi valstybė narė arba valstybės narės, prieštarauja bendrajai žuvininkystės politikai ar kelia grėsmę jūrų ekologinei sistemai ir dėl to reikia imtis skubių veiksmų, gavusi pagrįstą bet kurios valstybės narės prašymą ar savo nuožiūra Komisija gali nuspręsti imtis neatidėliotinų priemonių, kurios būtų taikomos ne ilgiau kaip
  šešis mėnesius.
  Komisija gali dar kartą nuspręsti pratęsti neatidėliotinų priemonių taikymą ne ilgiau kaip šešis mėnesius.

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

101 straipsnio 2 dalies g punktas

| g) | draudimas su atitinkamos valstybės narės vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams žvejoti kitų valstybių narių jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse; |
| --- | --- |

g)

draudimas su atitinkamos valstybės narės vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams žvejoti kitų valstybių narių jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse;

| g) | draudimas su atitinkamos valstybės narės vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams žvejoti kitų valstybių narių
  ar trečiosios šalies
  jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse
  arba atviroje jūroje; |
| --- | --- |

g)

draudimas su atitinkamos valstybės narės vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams žvejoti kitų valstybių narių
  ar trečiosios šalies
  jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse
  arba atviroje jūroje;

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

101 straipsnio 3 dalis

3.   Valstybė narė šio straipsnio 1 dalyje nurodytą prašymą vienu metu perduoda ir Komisijai, ir atitinkamai valstybei narei. Kitos valstybės narės savo pastabas raštu Komisijai gali įteikti per
  penkias
  darbo
  dienas
  nuo prašymo gavimo. Gavusi prašymą, Komisija sprendimą priima per 15 darbo dienų.

3.   Valstybė narė šio straipsnio 1 dalyje nurodytą prašymą vienu metu perduoda ir Komisijai, ir atitinkamai valstybei narei. Kitos valstybės narės savo pastabas raštu Komisijai gali įteikti per
  15
  darbo
  dienų
  nuo prašymo gavimo. Gavusi prašymą, Komisija sprendimą priima per 15 darbo dienų.

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

101 straipsnio 5 dalis

5.   Atitinkamos valstybės narės Komisijos sprendimą per
  10
  darbo dienų nuo pranešimo gavimo gali perduoti Tarybai.

5.   Atitinkamos valstybės narės Komisijos sprendimą per
  15
  darbo dienų nuo pranešimo gavimo gali perduoti Tarybai.

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

104 straipsnio 2 dalis

2.   
  Fizinių asmenų pavardės
  Komisijai arba kitai valstybei narei
  nepranešamos
  , nebent šis pranešimas aiškiai numatytas šiame reglamente arba jeigu
  jas
  pranešti privaloma, kad būtų užkirstas kelias pažeidimams, kad už juos būtų persekiojama arba kad būtų patikrinami akivaizdūs pažeidimai. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti duomenys neperduodami, jeigu su kitais duomenimis jie nėra sujungti taip, kad tiesiogiai ar netiesiogiai nebūtų įmanoma atpažinti fizinių asmenų.

2.   
  Asmens duomenys
  Komisijai arba kitai valstybei narei
  nepranešami
  , nebent šis pranešimas aiškiai numatytas šiame reglamente arba jeigu
  juos
  pranešti privaloma, kad būtų užkirstas kelias pažeidimams, kad už pažeidimus būtų persekiojama arba kad būtų patikrinami akivaizdūs pažeidimai. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti duomenys neperduodami, jeigu su kitais duomenimis jie nėra sujungti taip, kad tiesiogiai ar netiesiogiai nebūtų įmanoma atpažinti fizinių asmenų.

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

105 straipsnio 1 dalis

1.   Valstybės narės ir Komisija imasi visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad taikant šį reglamentą surinkti ir gauti duomenys būtų tvarkomi laikantis slaptumo reikalavimų ir atsižvelgiant į visas profesinės ir komercinės paslapties taisykles.

1.   Valstybės narės ir Komisija imasi visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad taikant šį reglamentą surinkti ir gauti duomenys būtų tvarkomi laikantis slaptumo reikalavimų ir atsižvelgiant į visas profesinės ir komercinės paslapties taisykles,
  kurios derėtų su visomis taikytinomis Reglamento (EB) Nr. 45/2001 ir Direktyvos 95/46/EB nuostatomis
  .

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

105 straipsnio 4 dalis

4.
     
  Taikant šį reglamentą kompetentingose institucijose, teismuose, kitose valstybės institucijose ir Komisijoje ar jos paskirtoje institucijoje dirbantiems asmenims perduoti duomenis, kuriuos atskleidus būtų:

| a) | pažeista asmens privatumo ir jo neliečiamybės apsauga pagal Bendrijos asmens duomenų apsaugos teisės aktus; |
| --- | --- |

a)

pažeista asmens privatumo ir jo neliečiamybės apsauga pagal Bendrijos asmens duomenų apsaugos teisės aktus;

| b) | paviešinti fizinio ar juridinio asmens komerciniai interesai, įskaitant intelektualinės nuosavybės teisės pažeidimą, |
| --- | --- |

b)

paviešinti fizinio ar juridinio asmens komerciniai interesai, įskaitant intelektualinės nuosavybės teisės pažeidimą,

| c) | trikdomas teismo procesas ir užkertamas kelias gauti teisininko konsultaciją; |
| --- | --- |

c)

trikdomas teismo procesas ir užkertamas kelias gauti teisininko konsultaciją;

| d) | daroma įtaka tikrinimų ir tyrimų mastui, |
| --- | --- |

d)

daroma įtaka tikrinimų ir tyrimų mastui,

būtų leidžiama tik jeigu juos perduoti reikia dėl to, kad būtų nutrauktas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių pažeidimas ar kad jis būtų uždraustas ir jeigu informaciją perduodanti valdžios institucija sutinka, jog ji būtų atskleista.

Išbraukta.

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

108 straipsnio 3 dalis

3.   Kiekviena valstybė narė Komisijai ar jos paskirtai institucijai užtikrina nuotolinę prieigą prie svetainės saugiosios dalies. Valstybė narė Komisijos pareigūnams prieigą suteikia naudodama elektroninius pažymėjimus, kuriuos sukuria Komisija ar jos paskirta institucija.

3.   Kiekviena valstybė narė Komisijai ar jos paskirtai institucijai užtikrina nuotolinę prieigą prie svetainės saugiosios dalies. Valstybė narė Komisijos pareigūnams prieigą suteikia naudodama elektroninius pažymėjimus, kuriuos sukuria Komisija ar jos paskirta institucija.

Trečiosioms šalims pateikiama 1 straipsnio b, d ir f dalyse nurodyta informacija apie Bendrijos laivus, kurie prašo licencijos žvejoti jų vandenyse. Informacija nedelsiant teikiama atitinkamos trečiosios šalies prašymu, laikantis sąlygos, kad trečioji šalis raštu užtikrina informacijos konfidencialumą. Pagal šią nuostatą perduodant asmens duomenis laikoma, kad laikomasi Direktyvos 95/46/EB 26 straipsnio 1 dalies d punkto.

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

112 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 768/2005

17a straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė

1.   Nepažeisdama Sutartimi Komisijai suteiktų vykdymo užtikrinimo įgaliojimų, agentūra padeda Komisijai vertinti ir kontroliuoti, kaip valstybės narės taiko bendrosios žuvininkystės politikos taisykles. Agentūra valstybėse narėse gali tikrinti valstybės institucijas ir privačius operatorius. Laikydamasi atitinkamos valstybės narės teisės normų, agentūra gali:

1.   Nepažeisdama Sutartimi Komisijai suteiktų vykdymo užtikrinimo įgaliojimų, agentūra padeda Komisijai vertinti ir kontroliuoti, kaip valstybės narės taiko bendrosios žuvininkystės politikos taisykles. Agentūra valstybėse narėse gali
  , naudodama nuosavus išteklius,
  tikrinti valstybės institucijas ir privačius operatorius. Laikydamasi atitinkamos valstybės narės teisės normų, agentūra gali:

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/253 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/253

---

2009 m. balandžio 22 d., trečiadienisŽuvininkystės išteklių apsauga taikant technines priemones *

P6_TA(2009)0256

2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl žuvininkystės išteklių apsaugos taikant technines priemones (COM(2008)0324 – C6-0282/2008 – 2008/0112(CNS))

2010/C 184 E/61

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0324),

atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6–0282/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A6–0206/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl reglamento


  7 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | 7a) | kadangi ir visiems žvejybos rajonams apskritai, ir vienam konkrečiam žvejybos rajonui taikomų vienodų taisyklių svarba žvejybos valdymo požiūriu panaši, jas turi patvirtinti Taryba. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

7a)

kadangi ir visiems žvejybos rajonams apskritai, ir vienam konkrečiam žvejybos rajonui taikomų vienodų taisyklių svarba žvejybos valdymo požiūriu panaši, jas turi patvirtinti Taryba.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| 12a) | Siekiant pateikti papildomą paaiškinimą ir išvengti galimų nesutarimų dėl neteisingo taisyklių aiškinimo ir pratęsti neseniai užsibrėžtą veiklos liniją, Komisija papildo šio reglamento nuostatas paskelbdama priedą, kuriame pateikiamos aiškinamosios žvejybos įrankių ypatybių iliustracijos. |
| --- | --- |

12a)

Siekiant pateikti papildomą paaiškinimą ir išvengti galimų nesutarimų dėl neteisingo taisyklių aiškinimo ir pratęsti neseniai užsibrėžtą veiklos liniją, Komisija papildo šio reglamento nuostatas paskelbdama priedą, kuriame pateikiamos aiškinamosios žvejybos įrankių ypatybių iliustracijos.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| 13a) | Reikia vengti situacijų, dėl kurių galėtų kilti konkurencijos iškraipymų ar sumaištis tarp veiklos vykdytojų ir vartotojų ir dėl kurios galėtų būti nesilaikoma mažiausių dydžių, taigi nuostatos turėtų būti taikomos ir importo prekėms. Todėl Komisija turėtų kuo greičiau pateikti pasiūlymą iš dalies pakeisti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 104/2000 (1), kad biologiniai dydžiai būtų suderinti su pardavimo dydžiais. |
| --- | --- |

13a)

Reikia vengti situacijų, dėl kurių galėtų kilti konkurencijos iškraipymų ar sumaištis tarp veiklos vykdytojų ir vartotojų ir dėl kurios galėtų būti nesilaikoma mažiausių dydžių, taigi nuostatos turėtų būti taikomos ir importo prekėms. Todėl Komisija turėtų kuo greičiau pateikti pasiūlymą iš dalies pakeisti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 104/2000 (1), kad biologiniai dydžiai būtų suderinti su pardavimo dydžiais.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| 15) | Viršijęs didžiausią leidžiamą priegaudą, laivas turi nedelsdamas vykti į kitą rajoną. |
| --- | --- |

15)

Viršijęs didžiausią leidžiamą priegaudą, laivas turi nedelsdamas vykti į kitą rajoną.

| 15) | Siekiant užtikrinti tinkamą jūrų išteklių apsaugą, išsaugoti veisimosi vietas ar pažeidžiamas teritorijas ir sumažinti į jūrą išmetamų žuvų kiekį, tam tikrose teritorijose tam tikram laikotarpiui nustatomi žvejybos veiklos tam tikrais įrankiais ir jų priedais apribojimai. |
| --- | --- |

15)

Siekiant užtikrinti tinkamą jūrų išteklių apsaugą, išsaugoti veisimosi vietas ar pažeidžiamas teritorijas ir sumažinti į jūrą išmetamų žuvų kiekį, tam tikrose teritorijose tam tikram laikotarpiui nustatomi žvejybos veiklos tam tikrais įrankiais ir jų priedais apribojimai.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| 17) | Jei apsaugai gresia didelis pavojus, Komisijai
  ir
  valstybėms narėms turėtų būti leidžiama imtis atitinkamų laikinųjų priemonių, įgyvendintinų nedelsiant. |
| --- | --- |

17)

Jei apsaugai gresia didelis pavojus, Komisijai
  ir
  valstybėms narėms turėtų būti leidžiama imtis atitinkamų laikinųjų priemonių, įgyvendintinų nedelsiant.

| 17) | Jei apsaugai gresia didelis pavojus, Komisijai
  savo iniciatyva arba
  valstybėms narėms
  pateikus pagrįstą prašymą
  turėtų būti leidžiama imtis atitinkamų laikinųjų priemonių, įgyvendintinų nedelsiant. |
| --- | --- |

17)

Jei apsaugai gresia didelis pavojus, Komisijai
  savo iniciatyva arba
  valstybėms narėms
  pateikus pagrįstą prašymą
  turėtų būti leidžiama imtis atitinkamų laikinųjų priemonių, įgyvendintinų nedelsiant.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

19 konstatuojamoji dalis

| 19) | Remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, reikėtų priimti šiam reglamentui įgyvendinti būtinas priemones
  , įskaitant specialias kiekvienam regioninės patariamosios tarybos rajonui taikomas nuostatas
  . |
| --- | --- |

19)

Remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, reikėtų priimti šiam reglamentui įgyvendinti būtinas priemones
  , įskaitant specialias kiekvienam regioninės patariamosios tarybos rajonui taikomas nuostatas
  .

| 19) | Remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, reikėtų priimti šiam reglamentui įgyvendinti būtinas priemones. |
| --- | --- |

19)

Remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, reikėtų priimti šiam reglamentui įgyvendinti būtinas priemones.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a straipsnis (naujas)

2a straipsnis

Regioninės nuostatos

Komisijos siūlymu, Taryba, laikydamasi Sutarties 37 straipsnyje nustatytos tvarkos, patvirtina priemones, konkrečiai taikomas skirtinguose įvairių regioninių patariamųjų tarybų (RPT) rajonuose.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio b punktas

| b) | Sijinis tralas – dugninis tralas, kurio tinklo angą laiko horizontaliai atidarytą sija
  . |
| --- | --- |

b)

Sijinis tralas – dugninis tralas, kurio tinklo angą laiko horizontaliai atidarytą sija
  .

| b) | Sijinis tralas – dugninis tralas, kurio tinklo angą laiko horizontaliai atidarytą sija
  , jei sija yra apvalus plieninis vamzdis, prilaikomas dviejų slankiojančių dalių; konstrukcija ištempiama virš jūros dugno; |
| --- | --- |

b)

Sijinis tralas – dugninis tralas, kurio tinklo angą laiko horizontaliai atidarytą sija
  , jei sija yra apvalus plieninis vamzdis, prilaikomas dviejų slankiojančių dalių; konstrukcija ištempiama virš jūros dugno;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio e punktas

| e) | Tralo maišas –
  8 paskutiniai
  velkamojo žvejybos įrankio metrai, matuojant nuo tralo maišo raiščio, kai tinklinio audeklo akių dydis yra 80 mm arba daugiau, ir 20 paskutinių velkamojo žvejybos įrankio metrų, matuojant nuo tralo maišo raiščio, kai tinklinio audeklo akių dydis – mažiau kaip 80 mm. |
| --- | --- |

e)

Tralo maišas –
  8 paskutiniai
  velkamojo žvejybos įrankio metrai, matuojant nuo tralo maišo raiščio, kai tinklinio audeklo akių dydis yra 80 mm arba daugiau, ir 20 paskutinių velkamojo žvejybos įrankio metrų, matuojant nuo tralo maišo raiščio, kai tinklinio audeklo akių dydis – mažiau kaip 80 mm.

| e) | Tralo maišas –
  6 paskutiniai
  velkamojo žvejybos įrankio metrai, matuojant nuo tralo maišo raiščio, kai tinklinio audeklo akių dydis yra 80 mm arba daugiau, ir 20 paskutinių velkamojo žvejybos įrankio metrų, matuojant nuo tralo maišo raiščio, kai tinklinio audeklo akių dydis – mažiau kaip 80 mm. |
| --- | --- |

e)

Tralo maišas –
  6 paskutiniai
  velkamojo žvejybos įrankio metrai, matuojant nuo tralo maišo raiščio, kai tinklinio audeklo akių dydis yra 80 mm arba daugiau, ir 20 paskutinių velkamojo žvejybos įrankio metrų, matuojant nuo tralo maišo raiščio, kai tinklinio audeklo akių dydis – mažiau kaip 80 mm.

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3a.
     
  Ir toliau leidžiama, kad 10 proc. sugautų smulkiųjų pelaginių žuvų (sardinių, ančiuvių, skumbrių ir stauridžių) būtų neverslinio dydžio.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnis

Vieno tinklo taisyklė

Tinklų deriniai

Žvejybos
  reiso metu
  draudžiama
  laive laikyti daugiau kaip vieno akių dydžio intervalo tinklų derinį.

1.
     
  Komisijos siūlymu Taryba reguliuoja atvejus, kai to paties žvejybos
  reiso metu laive
  leidžiama
  laikyti
  vieno arba
  daugiau kaip vieno akių dydžio intervalo tinklų derinį.

2.
     
  Pagal šiuos kriterijus atsižvelgiama į:

| a) | atstumą tarp atitinkamo laivo registracijos uosto ir žvejybos zonos; |
| --- | --- |

a)

atstumą tarp atitinkamo laivo registracijos uosto ir žvejybos zonos;

| b) | žvejojamų žuvų daugiarūšiškumo laipsnį ir antrinių rūšių ekonominę svarbą, palyginti su pagrindine (-ėmis) rūšimi (-imis); |
| --- | --- |

b)

žvejojamų žuvų daugiarūšiškumo laipsnį ir antrinių rūšių ekonominę svarbą, palyginti su pagrindine (-ėmis) rūšimi (-imis);

| c) | tai, ar kuri nors tam tikro žvejybos reiso žvejybos operacija vykdoma naudojant tinklą, kurio akys didesnės nei nustatyta šiame reglamente. |
| --- | --- |

c)

tai, ar kuri nors tam tikro žvejybos reiso žvejybos operacija vykdoma naudojant tinklą, kurio akys didesnės nei nustatyta šiame reglamente.

3.
     
  Šio straipsnio turinys reglamentuojamas pagal šio reglamento 2a straipsnio nuostatas.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalies a punktas

| a) | žvejojant velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akys yra mažesnės nei 80 mm,
  prie išorinės tralo maišo pusės pritvirtinti stiprinamąjį maišą. Stiprinamojo maišo akys turi būti ne mažiau kaip du kartus didesnės už tralo maišo akis; |
| --- | --- |

a)

žvejojant velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akys yra mažesnės nei 80 mm,
  prie išorinės tralo maišo pusės pritvirtinti stiprinamąjį maišą. Stiprinamojo maišo akys turi būti ne mažiau kaip du kartus didesnės už tralo maišo akis;

| a) | prie išorinės tralo maišo pusės pritvirtinti stiprinamąjį maišą. Stiprinamojo maišo akys turi būti ne mažiau kaip du kartus didesnės už tralo maišo akis; |
| --- | --- |

a)

prie išorinės tralo maišo pusės pritvirtinti stiprinamąjį maišą. Stiprinamojo maišo akys turi būti ne mažiau kaip du kartus didesnės už tralo maišo akis;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

| ba) | laivuose, turinčiuose leidimą naudoti tralų tinklus, kurių akys yra 60 mm dydžio ar didesnės, VIII, IX ir X ICES zonose naudoti prie išorinės tralo maišo pusės pritvirtintą stiprinamąjį maišą; |
| --- | --- |

ba)

laivuose, turinčiuose leidimą naudoti tralų tinklus, kurių akys yra 60 mm dydžio ar didesnės, VIII, IX ir X ICES zonose naudoti prie išorinės tralo maišo pusės pritvirtintą stiprinamąjį maišą;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 dalies d punktas

| d) | bet kokį velkamąjį žvejybos įrankį, kurio tinklinio audeklo akis yra 80 mm arba didesnė ir kuriame yra daugiau kaip 100 nesutrauktų akių ir mažiau kaip 40 nesutrauktų akių bet kurioje tralo maišo apskritimo ilgio vietoje, išskyrus sujungimo vietą ir kraštus; |
| --- | --- |

d)

bet kokį velkamąjį žvejybos įrankį, kurio tinklinio audeklo akis yra 80 mm arba didesnė ir kuriame yra daugiau kaip 100 nesutrauktų akių ir mažiau kaip 40 nesutrauktų akių bet kurioje tralo maišo apskritimo ilgio vietoje, išskyrus sujungimo vietą ir kraštus;

Išbraukta.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 4 dalis

4.
     
  Nukrypstant nuo šio straipsnio 2 dalies a punkto ir 3 dalies b, d ir e punktų, žvejojant ICES VIII, IX ir X zonose, 80 mm akys pakeičiamos 60 mm akimis.

išbraukta

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 dalis

2.   Žiauninių ir sieninių tinklų panardinimo trukmė negali viršyti
  48 valandų
  .

2.   Žiauninių ir sieninių tinklų panardinimo trukmė negali viršyti
  24 valandų
  .

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 3 dalis

3.   Žvejojant žiauniniais ir sieniniais tinklais draudžiama naudoti daugiau kaip
  50 km
  tinklų.

3.   Žvejojant žiauniniais ir sieniniais tinklais draudžiama naudoti daugiau kaip
  40 km
  tinklų.

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalis

1.   Nukrypstant nuo 8 straipsnio, žiauninius tinklus leidžiama statyti į šiaurę nuo 48°šiaurės platumos, jei jų akys yra 120 mm arba didesnės ir mažesnės kaip 150 mm, arba į pietus nuo 48° šiaurės platumos, jei jų akys yra 100 mm arba didesnės ir mažesnės kaip 130 mm, vandenyse, kurių gylis, kaip pažymėta jūrlapyje, mažesnis kaip
  600 m
  , su sąlyga, kad jų tinklinio audeklo plotis – ne didesnis kaip 100 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir tinklinio audeklo ilgio santykis – ne mažesnis kaip 0,5 ir jie turi plūdes arba lygiavertes plūdrumo priemones. Kiekvieno tinklo ilgis yra ne didesnis kaip 5 jūrmylės, o bendras vienu metu naudojamų tinklų ilgis yra ne didesnis kaip 25 km vienam laivui. Didžiausia panardinimo trukmė yra 24 valandos.

1.   Nukrypstant nuo 8 straipsnio, žiauninius tinklus leidžiama statyti į šiaurę nuo 48°šiaurės platumos, jei jų akys yra 120 mm arba didesnės ir mažesnės kaip 150 mm, arba į pietus nuo 48° šiaurės platumos, jei jų akys yra 100 mm arba didesnės ir mažesnės kaip 130 mm, vandenyse, kurių gylis, kaip pažymėta jūrlapyje, mažesnis kaip
  400 m
  , su sąlyga, kad jų tinklinio audeklo plotis – ne didesnis kaip 100 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir tinklinio audeklo ilgio santykis – ne mažesnis kaip 0,5 ir jie turi plūdes arba lygiavertes plūdrumo priemones. Kiekvieno tinklo ilgis yra ne didesnis kaip 5 jūrmylės, o bendras vienu metu naudojamų tinklų ilgis yra ne didesnis kaip 25 km vienam laivui. Didžiausia panardinimo trukmė yra 24 valandos
  , nebent dėl oro sąlygų neįmanoma traukti tinklų
  .

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalis

2.   Nukrypstant nuo 8 straipsnio, žiauninius tinklus, kurių akys yra 250 mm arba didesnės, leidžiama statyti vandenyse, kurių gylis, kaip pažymėta jūrlapyje, mažesnis kaip 600 m, jei jų tinklinio audeklo plotis yra ne didesnis kaip 15 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir tinklinio audeklo ilgio santykis – ne mažesnis kaip 0,33, ir kurie neturi plūdžių arba kitų plūdrumo priemonių. Kiekvieno tinklo ilgis yra ne didesnis kaip 10 km. Bendras vienu metu naudojamų tinklų ilgis yra ne didesnis kaip
  100 km
  vienam laivui. Didžiausia panardinimo trukmė yra 72 valandos.

2.   Nukrypstant nuo 8 straipsnio, žiauninius tinklus, kurių akys yra 250 mm arba didesnės, leidžiama statyti vandenyse, kurių gylis, kaip pažymėta jūrlapyje, mažesnis kaip 600 m, jei jų tinklinio audeklo plotis yra ne didesnis kaip 15 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir tinklinio audeklo ilgio santykis – ne mažesnis kaip 0,33, ir kurie neturi plūdžių arba kitų plūdrumo priemonių. Kiekvieno tinklo ilgis yra ne didesnis kaip 10 km. Bendras vienu metu naudojamų tinklų ilgis yra ne didesnis kaip
  60 km
  vienam laivui. Didžiausia panardinimo trukmė yra 72 valandos.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 dalis

1.   Jei neverslinio dydžio žuvys sudaro daugiau kaip 10 % viso per bet kurią vieną žvejybos operaciją sugauto
  kiekio
  , laivas žvejybą tęsia tik nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos nuplaukęs mažiausiai penkias jūrmyles.

1.   Jei
  pagal I priedą
  neverslinio dydžio žuvys sudaro daugiau kaip 10 % viso per bet kurią vieną žvejybos operaciją sugauto
  svorio ir tokia padėtis būdinga trims iš eilės žvejybos operacijoms
  , laivas žvejybą tęsia tik nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos nuplaukęs mažiausiai penkias jūrmyles.

Nukrypstant nuo ankstesnės pastraipos, kai vietos žuvininkystei ir pakrančių žuvininkystei būdingos savotiškos gylio, jūros dugno ir atstumo nuo kranto ypatybės ir šios ypatybės pagrindžiamos moksliniame pranešime, gali būti įpareigojama pasitraukti mažiau kaip penkias jūrmyles, jei užtikrinama, kad nebūtų žvejojama jauniklių koncentracijos vietoje.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalis

2.   
  Jei mažiausias ir (arba) didžiausias žvejojamų rūšių žuvų (išskyrus neverslinio dydžio žvejojamų rūšių žuvis), kurias leidžiama gaudyti tinklais, kurių akių dydis yra toms rūšims leidžiamo dydžio intervalo, ir laikyti laive, procentas per bet kurią vieną žvejybos operaciją neatitinka procentinių dydžių, nustatytų pagal 22 straipsnį priimtose išsamiose taisyklėse, laivas turi nedelsdamas nuplaukti nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos ne mažiau kaip 10 jūrmylių ir per kitą žvejybos operaciją būti ne mažiau kaip 10 jūrmylių nuo jos nutolęs.

2.   
  Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, pagal šio reglamento 2a straipsnį nustato atitinkamus žvejybos draudimo rajonus ir laikotarpius.

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnis

Draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti, sandėliuoti, iškrauti, parduoti, demonstruoti arba siūlyti parduoti jūrų gyvūnus, sugautus tokiais būdais, kai naudojami sprogmenys, nuodingosios arba svaiginamosios medžiagos, elektros srovė ar bet kokios rūšies sviedžiamos ar iššaunamos priemonės.

Draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti, sandėliuoti, iškrauti, parduoti, demonstruoti arba siūlyti parduoti jūrų gyvūnus, sugautus tokiais būdais, kai naudojami sprogmenys, nuodingosios arba svaiginamosios medžiagos, elektros srovė ar bet kokios rūšies sviedžiamos ar iššaunamos priemonės
  , išskyrus žvejojimą tralu su elektros srovės impulsais
  .

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 1 dalis

1.   Jei tam tikrų rūšių žuvų arba žvejybos plotų apsaugai gresia rimtas pavojus, įskaitant tuos atvejus, kai aptinkama per daug žuvų jauniklių, ir jei bet koks delsimas padarytų žalos, kurią būtų sunku atitaisyti, valstybė narė jos suverenumui ir jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse gali imtis atitinkamų apsaugos priemonių. Atitinkama valstybė narė užtikrina, kad tokios priemonės nebūtų diskriminuojančios kitų valstybių narių žvejybos laivų atžvilgiu.

1.   Jei tam tikrų rūšių žuvų arba žvejybos plotų apsaugai gresia rimtas pavojus, įskaitant tuos atvejus, kai aptinkama per daug žuvų jauniklių, ir jei bet koks delsimas padarytų žalos, kurią būtų sunku atitaisyti, valstybė narė jos suverenumui ir jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse gali imtis atitinkamų apsaugos priemonių. Atitinkama valstybė narė užtikrina, kad tokios priemonės nebūtų diskriminuojančios kitų valstybių narių žvejybos laivų atžvilgiu.
  Prieš įgyvendinant šias priemones reikia pasikonsultuoti su atitinkamomis regioninėmis patariamosiomis tarybomis ir Komisija.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalis

2.   Jei dėl delsimo sumažinti arba sustabdyti išmetimą į jūrą galėtų būti padaryta sunkiai atitaisoma žala,
  valstybė narė pagal 16 straipsnį jos
  suverenumui ar jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse gali imtis tinkamų nediskriminuojančių apsaugos priemonių.

2.   Jei dėl delsimo sumažinti arba sustabdyti išmetimą į jūrą galėtų būti padaryta sunkiai atitaisoma žala,
  Komisija savo iniciatyva ar remdamasi pagrįstu valstybės narės prašymu atitinkamos valstybės narės
  suverenumui ar jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse gali imtis tinkamų nediskriminuojančių apsaugos priemonių.
  Prieš imantis šių priemonių reikia pasikonsultuoti su Komisija ir atitinkama regionine patariamąja taryba.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

21 a straipsnis (naujas)

21a straipsnis

Būsimas reglamentas

Tarybos reglamente turi būti priimtos taisyklės, reglamentuojančios šių techninių priemonių elementų reguliavimą:

| a) | laive laikomų gyvųjų vandens išteklių mažiausi ir didžiausi tikslinių rūšių procentiniai dydžiai; |
| --- | --- |

a)

laive laikomų gyvųjų vandens išteklių mažiausi ir didžiausi tikslinių rūšių procentiniai dydžiai;

| b) | kiekvienai tikslinei rūšiai leidžiami tinklo akių dydžio intervalai; |
| --- | --- |

b)

kiekvienai tikslinei rūšiai leidžiami tinklo akių dydžio intervalai;

| c) | išmetamų žuvų kiekio mažinimą arba išmetimo sustabdymą ir žvejybos įrankių selektyvumo gerinimą reglamentuojančios nuostatos; |
| --- | --- |

c)

išmetamų žuvų kiekio mažinimą arba išmetimo sustabdymą ir žvejybos įrankių selektyvumo gerinimą reglamentuojančios nuostatos;

| d) | žvejybos veiklos apribojimo tam tikrais laikotarpiais ir (arba) tam tikruose 2 straipsnyje nurodytuose rajonuose priemonės, priimamos remiantis patikimiausia turima moksline informacija, siekiant apsaugoti šių rajonų jūrų buveines. |
| --- | --- |

d)

žvejybos veiklos apribojimo tam tikrais laikotarpiais ir (arba) tam tikruose 2 straipsnyje nurodytuose rajonuose priemonės, priimamos remiantis patikimiausia turima moksline informacija, siekiant apsaugoti šių rajonų jūrų buveines.

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnis

Išsamios
  šio reglamento įgyvendinimo
  taisyklės
  priimamos Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
  Šiose taisyklėse visų pirma nustatoma:

Kitos
  šio reglamento įgyvendinimo
  techninės priemonės, skirtos apsaugoti jūrų buveines arba žuvininkystės išteklius,
  priimamos Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

| a) | laive laikomų gyvųjų vandens išteklių mažiausi ir didžiausi tikslinių rūšių procentiniai dydžiai; |
| --- | --- |

a)

laive laikomų gyvųjų vandens išteklių mažiausi ir didžiausi tikslinių rūšių procentiniai dydžiai;

| b) | kiekvienai tikslinei rūšiai leidžiami tinklo akių dydžio intervalai; |
| --- | --- |

b)

kiekvienai tikslinei rūšiai leidžiami tinklo akių dydžio intervalai;

| c) | išmetamų žuvų kiekio mažinimą arba išmetimo sustabdymą ir žvejybos įrankių selektyvumo gerinimą reglamentuojančios nuostatos; |
| --- | --- |

c)

išmetamų žuvų kiekio mažinimą arba išmetimo sustabdymą ir žvejybos įrankių selektyvumo gerinimą reglamentuojančios nuostatos;

| d) | žvejybos veiklos apribojimo tam tikrais laikotarpiais ir (arba) tam tikruose 2 straipsnyje nurodytuose rajonuose priemonės, priimamos remiantis patikimiausia turima moksline informacija, siekiant apsaugoti tų rajonų jūrų buveines; |
| --- | --- |

d)

žvejybos veiklos apribojimo tam tikrais laikotarpiais ir (arba) tam tikruose 2 straipsnyje nurodytuose rajonuose priemonės, priimamos remiantis patikimiausia turima moksline informacija, siekiant apsaugoti tų rajonų jūrų buveines;

| e) | kitos techninės priemonės, skirtos apsaugoti jūrų buveines arba žuvininkystės išteklius. |
| --- | --- |

e)

kitos techninės priemonės, skirtos apsaugoti jūrų buveines arba žuvininkystės išteklius.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a.
     
  Įsigaliojus šiam reglamentui suteikiamas laikotarpis laivynams pritaikyti ir papildomoms taisyklėms priimti.

---

(1)  
  1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo (OL L 17, 2000 1 21, p. 22).

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienis

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/260 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/260

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisBendrosios patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklės (nauja redakcija) ***II

P6_TA(2009)0275

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl bendrųjų patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių (nauja redakcija) (11786/1/2008 – C6-0016/2009 – 2007/0097(COD))

2010/C 184 E/62

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (11786/1/2008 – C6-0016/2009) (1),

atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0264) per pirmąjį svarstymą,

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A6-0215/2009),

| 1. | pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 62 E, 2009 3 17, p. 25.

(2)  Priimti tekstai, 2008 06 05, P6_TA(2008)0249.

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisP6_TC2-COD(2007)0097

Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių ir iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 561/2006 (nauja redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija antrame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. ...)

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/261 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/261

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisProfesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų bendrosios taisyklės ***II

P6_TA(2009)0276

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų bendrąsias taisykles ir panaikinantį Tarybos direktyvą 96/26/EB (11783/1/2008 – C6-0015/2009 – 2007/0098(COD))

2010/C 184 E/63

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (11783/1/2008 – C6-0015/2009) (1),

atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0263) per pirmąjį svarstymą,

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A6–0210/2009),

| 1. | pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 62 E, 2009 3 17, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, 2008 05 21, P6_TA(2008)0217.

---

2009 m. balandžio 23d., ketvirtadienisP6_TC2-COD(2007)0098

Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, nustatantį bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles ir panaikinantį Tarybos direktyvą 96/26/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija antrame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. ...)

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/262 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/262

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisBendrosios patekimo į tarptautinę rinką vežant krovinius keliais taisyklės (nauja redakcija) ***II

P6_TA(2009)0277

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių (nauja redakcija) (11788/1/2008 – C6-0014/2009 – 2007/0099(COD))

2010/C 184 E/64

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (11788/1/2008 – C6-0014/2009) (1),

atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0265) per pirmąjį svarstymą,

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A6-0211/2009),

| 1. | pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 62 E, 2009 3 17, p. 46.

(2)  Priimti tekstai, 2008 5 21, P6_TA(2008)0218.

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisP6_TC2-COD(2007)0099

Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių (nauja redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija antrame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. ... )

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/263 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/263

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisPastatų energetinis naudingumas (nauja redakcija) ***I

P6_TA(2009)0278

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo (nauja redakcija) (COM(2008)0780 – C6-0413/2008 – 2008/0223(COD))

2010/C 184 E/65

(Bendro sprendimo procedūra: nauja redakcija)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0780),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 175 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6–0413/2008),

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1),

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto 2009 m. vasario 3 d. laišką, pagal Darbo tvarkos taisyklių 80a straipsnio 3 dalį pateiktą Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetui,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80a ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A6–0254/2009),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtųjų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtųjų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas, ir su toliau pateikiamais pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas, ir su toliau pateikiamais pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją vėl į jį kreiptis, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba jį pakeisti kitu tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją vėl į jį kreiptis, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba jį pakeisti kitu tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2008)0223

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/...EB dėl pastatų energinio naudingumo (nauja redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 175 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/91/EB dėl pastatų energinio naudingumo (4) buvo iš dalies pakeista (5). Kadangi šią direktyvą reikia iš esmės keisti dar kartą, siekiant aiškumo ji turėtų būti išdėstyta nauja redakcija. |
| --- | --- |

(1)

2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/91/EB dėl pastatų energinio naudingumo (4) buvo iš dalies pakeista (5). Kadangi šią direktyvą reikia iš esmės keisti dar kartą, siekiant aiškumo ji turėtų būti išdėstyta nauja redakcija.

| (2) | Gamtos ištekliams, apie kurių apdairų ir racionalų naudojimą kalbama Sutarties 174 straipsnyje, priskiriami naftos produktai, gamtinės dujos ir kietasis kuras, kurie yra svarbūs energijos šaltiniai, tačiau taip pat ir pagrindiniai anglies dvideginio išskyrimo šaltiniai. |
| --- | --- |

(2)

Gamtos ištekliams, apie kurių apdairų ir racionalų naudojimą kalbama Sutarties 174 straipsnyje, priskiriami naftos produktai, gamtinės dujos ir kietasis kuras, kurie yra svarbūs energijos šaltiniai, tačiau taip pat ir pagrindiniai anglies dvideginio išskyrimo šaltiniai.

| (3) | Kadangi
  pastatų sektoriuje
  suvartojama 40 % visos ES suvartojamos energijos,
  suvartojamos energijos kiekio mažinimas
  ir energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių vartojimas pastatų sektoriuje – svarbios priemonės, būtinos tam, kad būtų
  mažinama ES energetinė priklausomybė ir
  išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis.
  Daugiau vartojant atsinaujinančių išteklių energijos ir kartu imantis priemonių siekiant sumažinti ES suvartojamos energijos kiekį, ES būtų sudarytos galimybės įgyvendinti
  Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos
  (JTBKKK)
  Kioto
  protokolą, įvykdyti ilgalaikį savo įsipareigojimą užtikrinti, kad pasaulio temperatūra pakiltų mažiau kaip 2 °C, ir įvykdyti pačios Bendrijos įsipareigojimą ne vėliau kaip 2020 m. sumažinti bendrą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 20 % palyginti su 1990 m. lygiu, ir 30 %, jei bus sudarytas tarptautinis susitarimas
  . Vartojant mažiau energijos
  ir daugiau vartojant atsinaujinančių išteklių energijos
  taip pat galima daug prisidėti didinant energijos tiekimo saugumą, skatinant technologijų plėtrą ir sudarant užimtumo bei regioninės plėtros galimybes, ypač kaimo vietovėse. |
| --- | --- |

(3)

Kadangi
  pastatų sektoriuje
  suvartojama 40 % visos ES suvartojamos energijos,
  suvartojamos energijos kiekio mažinimas
  ir energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių vartojimas pastatų sektoriuje – svarbios priemonės, būtinos tam, kad būtų
  mažinama ES energetinė priklausomybė ir
  išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis.
  Daugiau vartojant atsinaujinančių išteklių energijos ir kartu imantis priemonių siekiant sumažinti ES suvartojamos energijos kiekį, ES būtų sudarytos galimybės įgyvendinti
  Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos
  (JTBKKK)
  Kioto
  protokolą, įvykdyti ilgalaikį savo įsipareigojimą užtikrinti, kad pasaulio temperatūra pakiltų mažiau kaip 2 °C, ir įvykdyti pačios Bendrijos įsipareigojimą ne vėliau kaip 2020 m. sumažinti bendrą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 20 % palyginti su 1990 m. lygiu, ir 30 %, jei bus sudarytas tarptautinis susitarimas
  . Vartojant mažiau energijos
  ir daugiau vartojant atsinaujinančių išteklių energijos
  taip pat galima daug prisidėti didinant energijos tiekimo saugumą, skatinant technologijų plėtrą ir sudarant užimtumo bei regioninės plėtros galimybes, ypač kaimo vietovėse.

| (4) | Energijos poreikio valdymas yra svarbi priemonė, leidžianti Bendrijai paveikti visuotinę energijos rinką, tokiu būdu užtikrinanti energijos tiekimą žvelgiant iš vidutinės trukmės ir ilgalaikės perspektyvos. |
| --- | --- |

(4)

Energijos poreikio valdymas yra svarbi priemonė, leidžianti Bendrijai paveikti visuotinę energijos rinką, tokiu būdu užtikrinanti energijos tiekimą žvelgiant iš vidutinės trukmės ir ilgalaikės perspektyvos.

| (5) | 2007 m. kovą Europos Vadovų Taryba pabrėžė poreikį didinti energijos vartojimo efektyvumą Bendrijoje, kad būtų pasiektas tikslas iki 2020 m. 20 % sumažinti Bendrijoje suvartojamos energijos kiekį, ir paragino visapusiškai ir greitai įgyvendinti Komisijos komunikate Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planas: išnaudoti potencialą' ║ nustatytus prioritetus. Tame veiksmų plane nustatyta, kad pastatų sektoriuje yra daug galimybių ekonomiškai taupyti energiją. 2008 m. sausio 31 d. rezoliucijoje Europos Parlamentas paragino sugriežtinti Direktyvos 2002/91/EB nuostatas
  ir ne kartą ragino (paskutinį kartą savo 2009 m. vasario 3 d. rezoliucijoje dėl antrosios energetikos srities strateginės peržiūros (6) ) nustatyti, kad tikslas padidinti energijos vartojimo efektyvumą 20 % taptų privalomas. Be to, 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (7), nustatomi nacionaliniai privalomi tikslai sumažinti CO 2 kiekį, o 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (8) nustatomas raginimas efektyviai vartoti energiją atsižvelgiant į privalomą tikslą, kad atsinaujinančių išteklių energija ne vėliau kaip 2020 m. sudarytų 20 % bendro sunaudotos energijos kiekio
  . |
| --- | --- |

(5)

2007 m. kovą Europos Vadovų Taryba pabrėžė poreikį didinti energijos vartojimo efektyvumą Bendrijoje, kad būtų pasiektas tikslas iki 2020 m. 20 % sumažinti Bendrijoje suvartojamos energijos kiekį, ir paragino visapusiškai ir greitai įgyvendinti Komisijos komunikate Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planas: išnaudoti potencialą' ║ nustatytus prioritetus. Tame veiksmų plane nustatyta, kad pastatų sektoriuje yra daug galimybių ekonomiškai taupyti energiją. 2008 m. sausio 31 d. rezoliucijoje Europos Parlamentas paragino sugriežtinti Direktyvos 2002/91/EB nuostatas
  ir ne kartą ragino (paskutinį kartą savo 2009 m. vasario 3 d. rezoliucijoje dėl antrosios energetikos srities strateginės peržiūros (6) ) nustatyti, kad tikslas padidinti energijos vartojimo efektyvumą 20 % taptų privalomas. Be to, 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (7), nustatomi nacionaliniai privalomi tikslai sumažinti CO 2 kiekį, o 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (8) nustatomas raginimas efektyviai vartoti energiją atsižvelgiant į privalomą tikslą, kad atsinaujinančių išteklių energija ne vėliau kaip 2020 m. sudarytų 20 % bendro sunaudotos energijos kiekio
  .

| (6) | 2007 m. kovo mėn. posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba dar kartą patvirtino Bendrijos įsipareigojimą visos Bendrijos mastu plėtoti atsinaujinančių išteklių energijos gamybą ir pritarė privalomam tikslui, kad atsinaujinančių išteklių energijos dalis ne vėliau kaip 2020 m. turi sudaryti 20 proc. Direktyvoje 2009/28/EB nustatoma bendra skatinimo vartoti atsinaujinančių išteklių energiją tvarka. Direktyvoje pabrėžiama, kad būtina atsinaujinančių išteklių energijos veiksnį įtraukti į minimalių energinio naudingumo reikalavimų laikymosi nuostatas pagal Direktyvą 2002/91/EB, siekiant, kad greičiau būtų nustatytos minimalios atsinaujinančių išteklių energijos normos, taikomos pastatuose. |
| --- | --- |

(6)

2007 m. kovo mėn. posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba dar kartą patvirtino Bendrijos įsipareigojimą visos Bendrijos mastu plėtoti atsinaujinančių išteklių energijos gamybą ir pritarė privalomam tikslui, kad atsinaujinančių išteklių energijos dalis ne vėliau kaip 2020 m. turi sudaryti 20 proc. Direktyvoje 2009/28/EB nustatoma bendra skatinimo vartoti atsinaujinančių išteklių energiją tvarka. Direktyvoje pabrėžiama, kad būtina atsinaujinančių išteklių energijos veiksnį įtraukti į minimalių energinio naudingumo reikalavimų laikymosi nuostatas pagal Direktyvą 2002/91/EB, siekiant, kad greičiau būtų nustatytos minimalios atsinaujinančių išteklių energijos normos, taikomos pastatuose.

| (7) | Gyvenamųjų pastatų ir paslaugų sektoriuje, kurio didžiausią dalį sudaro pastatai, suvartojama maždaug 40 % galutinio Bendrijoje suvartojamos energijos kiekio ir šis vartojimas toliau didėja; dėl tokios tendencijos šio sektoriaus suvartojamos energijos dalis augs, taip pat didės ir išskiriamo anglies dvideginio kiekis. |
| --- | --- |

(7)

Gyvenamųjų pastatų ir paslaugų sektoriuje, kurio didžiausią dalį sudaro pastatai, suvartojama maždaug 40 % galutinio Bendrijoje suvartojamos energijos kiekio ir šis vartojimas toliau didėja; dėl tokios tendencijos šio sektoriaus suvartojamos energijos dalis augs, taip pat didės ir išskiriamo anglies dvideginio kiekis.

| (8) | Būtina nustatyti konkretesnius veiksmus siekiant realizuoti neišnaudotą didelį pastatų energijos taupymo potencialą ir sumažinti didelį skirtumą tarp valstybių narių pasiekimų šiame sektoriuje. |
| --- | --- |

(8)

Būtina nustatyti konkretesnius veiksmus siekiant realizuoti neišnaudotą didelį pastatų energijos taupymo potencialą ir sumažinti didelį skirtumą tarp valstybių narių pasiekimų šiame sektoriuje.

| (9) | Tolesnio pastatų energinio naudingumo gerinimo priemonėse turėtų būti atsižvelgiama į klimato ir vietos sąlygas, taip pat į pastatų vidaus mikroklimatą ir ekonominį efektyvumą. Šios priemonės neturėtų paveikti kitų pastatams keliamų reikalavimų, tokių kaip pastato prieinamumas, sauga ir paskirtis. |
| --- | --- |

(9)

Tolesnio pastatų energinio naudingumo gerinimo priemonėse turėtų būti atsižvelgiama į klimato ir vietos sąlygas, taip pat į pastatų vidaus mikroklimatą ir ekonominį efektyvumą. Šios priemonės neturėtų paveikti kitų pastatams keliamų reikalavimų, tokių kaip pastato prieinamumas, sauga ir paskirtis.

| (10) | Pastatų energinis naudingumas turėtų būti apskaičiuojamas taikant
  bendrą
  metodiką,
  kuri gali pagrįstai skirtis atsižvelgiant į regionų klimato skirtumus
  ir kurioje papildomai prie šiluminių savybių būtų numatomi kiti elementai, įgaunantys vis daugiau svarbos, tokie kaip šildymo,
  vėsinimo ir vėdinimo sistemos, šilumos rekuperacija, zonų kontrolė,
  atsinaujinančių energijos išteklių panaudojimas, pasyvaus šildymo ir vėsinimo elementai, apsauga nuo saulės, patalpų oro kokybė,
  pakankami natūralios šviesos kiekiai, izoliacija ir apšvietimo sistemos, stebėsenos ir kontrolės sistemos bei
  pastatų projektinis sprendimas. Energinio naudingumo skaičiavimo metodika turėtų būti pagrįsta ne tik tuo laikotarpiu, kai reikalingas šildymas, bet turėtų apimti metinį pastato energinį naudingumą.
  Rengiant tą metodiką reikėtų atsižvelgti į galiojančius Europos standartus
  . |
| --- | --- |

(10)

Pastatų energinis naudingumas turėtų būti apskaičiuojamas taikant
  bendrą
  metodiką,
  kuri gali pagrįstai skirtis atsižvelgiant į regionų klimato skirtumus
  ir kurioje papildomai prie šiluminių savybių būtų numatomi kiti elementai, įgaunantys vis daugiau svarbos, tokie kaip šildymo,
  vėsinimo ir vėdinimo sistemos, šilumos rekuperacija, zonų kontrolė,
  atsinaujinančių energijos išteklių panaudojimas, pasyvaus šildymo ir vėsinimo elementai, apsauga nuo saulės, patalpų oro kokybė,
  pakankami natūralios šviesos kiekiai, izoliacija ir apšvietimo sistemos, stebėsenos ir kontrolės sistemos bei
  pastatų projektinis sprendimas. Energinio naudingumo skaičiavimo metodika turėtų būti pagrįsta ne tik tuo laikotarpiu, kai reikalingas šildymas, bet turėtų apimti metinį pastato energinį naudingumą.
  Rengiant tą metodiką reikėtų atsižvelgti į galiojančius Europos standartus
  .

| (11) | Valstybės narės turėtų nustatyti minimalius pastatų energinio naudingumo reikalavimus. Tuos reikalavimus reikėtų nustatyti taip, kad būtų pasiekta sąnaudų atžvilgiu optimali susijusių investicijų ir sutaupytų energijos išlaidų per visą pastato gyvavimo ciklą pusiausvyra. Reikėtų numatyti galimybę valstybėms narėms nuolat peržiūrėti ║ minimalius pastatų energinio naudingumo reikalavimus atsižvelgiant į technikos pažangą. |
| --- | --- |

(11)

Valstybės narės turėtų nustatyti minimalius pastatų energinio naudingumo reikalavimus. Tuos reikalavimus reikėtų nustatyti taip, kad būtų pasiekta sąnaudų atžvilgiu optimali susijusių investicijų ir sutaupytų energijos išlaidų per visą pastato gyvavimo ciklą pusiausvyra. Reikėtų numatyti galimybę valstybėms narėms nuolat peržiūrėti ║ minimalius pastatų energinio naudingumo reikalavimus atsižvelgiant į technikos pažangą.

| (12) | Šia direktyva neprieštaraujama Sutarties 87 ir 88 straipsniams. Todėl šioje direktyvoje vartojama sąvoka „paskata“ neturėtų būti aiškinama taip, kad apimtų valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(12)

Šia direktyva neprieštaraujama Sutarties 87 ir 88 straipsniams. Todėl šioje direktyvoje vartojama sąvoka „paskata“ neturėtų būti aiškinama taip, kad apimtų valstybės pagalbą.

| (13) | Komisija turėtų nustatyti
  bendrą
  metodiką sąnaudų atžvilgiu optimaliems minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygiams apskaičiuoti.
  Ši metodika turėtų būti suderinta su metodika, taikoma pagal Bendrijos teisės aktus, susijusius su pastatą sudarantiems gaminiams, jo dalims ir techninėms pastatų sistemoms keliamais naudingumo reikalavimais.
  Šią
  bendrą
  metodiką valstybės narės turėtų naudoti tam, kad
  nustatytų
  minimalius energinio naudingumo
  reikalavimus
  . Šio
  skaičiavimo
  rezultatus ir šiems rezultatams gauti naudotus duomenis reikėtų reguliariai pranešti Komisijai. Šios ataskaitos turėtų suteikti Komisijai galimybę įvertinti valstybių narių pažangą siekiant užtikrinti sąnaudų atžvilgiu optimalius minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygius ir teikti tos pažangos ataskaitas. ▐ Šią metodiką valstybės narės turėtų
  taikyti
  peržiūrėdamos
  ir apibrėždamos
  savo minimalius energinio naudingumo reikalavimus. |
| --- | --- |

(13)

Komisija turėtų nustatyti
  bendrą
  metodiką sąnaudų atžvilgiu optimaliems minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygiams apskaičiuoti.
  Ši metodika turėtų būti suderinta su metodika, taikoma pagal Bendrijos teisės aktus, susijusius su pastatą sudarantiems gaminiams, jo dalims ir techninėms pastatų sistemoms keliamais naudingumo reikalavimais.
  Šią
  bendrą
  metodiką valstybės narės turėtų naudoti tam, kad
  nustatytų
  minimalius energinio naudingumo
  reikalavimus
  . Šio
  skaičiavimo
  rezultatus ir šiems rezultatams gauti naudotus duomenis reikėtų reguliariai pranešti Komisijai. Šios ataskaitos turėtų suteikti Komisijai galimybę įvertinti valstybių narių pažangą siekiant užtikrinti sąnaudų atžvilgiu optimalius minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygius ir teikti tos pažangos ataskaitas. ▐ Šią metodiką valstybės narės turėtų
  taikyti
  peržiūrėdamos
  ir apibrėždamos
  savo minimalius energinio naudingumo reikalavimus.

| (14) | Pastatai turi
  didžiausią įtaką
  energijos suvartojimui vertinant ilgalaikės perspektyvos aspektu.
  Kadangi esamų pastatų renovacijos ciklas ilgas, tai
  nauji pastatai
  ir esami pastatai, kurie atnaujinami dideliu mastu,
  turėtų atitikti minimalius energinio naudingumo reikalavimus, pritaikytus atsižvelgiant į vietos klimato sąlygas. Kadangi alternatyvių aprūpinimo energija sistemų taikymo galimybės didžiąja dalimi dar nevisiškai ištirtos, turėtų būti aptartas ▐ alternatyvių energijos tiekimo sistemų
  taikymas naujiems ir esamiems pastatams,
  neatsižvelgiant į
  jų
  dydį
  ir vadovaujantis principu, kad pirmiausia užtikrinama, jog su šildymu ir vėsinimu susiję energijos poreikiai būtų sumažinti iki minimalaus ir sąnaudų atžvilgiu optimalaus lygio
  . |
| --- | --- |

(14)

Pastatai turi
  didžiausią įtaką
  energijos suvartojimui vertinant ilgalaikės perspektyvos aspektu.
  Kadangi esamų pastatų renovacijos ciklas ilgas, tai
  nauji pastatai
  ir esami pastatai, kurie atnaujinami dideliu mastu,
  turėtų atitikti minimalius energinio naudingumo reikalavimus, pritaikytus atsižvelgiant į vietos klimato sąlygas. Kadangi alternatyvių aprūpinimo energija sistemų taikymo galimybės didžiąja dalimi dar nevisiškai ištirtos, turėtų būti aptartas ▐ alternatyvių energijos tiekimo sistemų
  taikymas naujiems ir esamiems pastatams,
  neatsižvelgiant į
  jų
  dydį
  ir vadovaujantis principu, kad pirmiausia užtikrinama, jog su šildymu ir vėsinimu susiję energijos poreikiai būtų sumažinti iki minimalaus ir sąnaudų atžvilgiu optimalaus lygio
  .

| (15) | Didelio masto esamų pastatų, neatsižvelgiant į jų dydį, renovacija yra proga imtis ekonomiškai efektyvių priemonių didinant
  viso pastato
  energinį naudingumą.
  Nustačius su ekonomiškai efektyviomis priemonėmis susijusius reikalavimus bus užtikrinama, kad nebus sudaroma kliūčių, kurios galėtų trukdyti vykdyti didelio masto renovacijas. |
| --- | --- |

(15)

Didelio masto esamų pastatų, neatsižvelgiant į jų dydį, renovacija yra proga imtis ekonomiškai efektyvių priemonių didinant
  viso pastato
  energinį naudingumą.
  Nustačius su ekonomiškai efektyviomis priemonėmis susijusius reikalavimus bus užtikrinama, kad nebus sudaroma kliūčių, kurios galėtų trukdyti vykdyti didelio masto renovacijas.

| (16) | Tyrimais nustatyta, kad statybų sektoriuje esama neefektyvumo, todėl galutinio vartotojo patiriamos išlaidos kur kas didesnės už optimalias išlaidas. Iš skaičiavimų galima spręsti, kad statyboms skirtos išlaidos galėtų būti sumažintos net 30–35 %, sumažinus atliekų kiekį, kuris susidaro vykdant daugelį statybos procesų ir gaminant daugelį gaminių. Dėl neefektyvumo statybų sektoriuje kyla didžiulė grėsmė siekiant šioje direktyvoje nustatytų tikslų, nes dėl nepagrįstai didelių statybos ir renovacijos išlaidų mažėja ekonominis sektoriaus efektyvumas ir efektyvumas energiniu požiūriu. Komisija, siekdama užtikrinti, kad direktyva būtų tinkamai įgyvendinama, turėtų įvertinti statybos rinkos veikimą ir pateikti savo išvadas bei pasiūlymus Europos Parlamentui ir Tarybai. Valstybės narės turėtų stengtis užtikrinti skaidrią kainodarą statybų ir renovacijos sektoriuje, taip pat imtis atitinkamų priemonių tam, kad naujiems dalyviams, ypač MVĮ, pašalintų kliūtis patekti į rinką ir naudotis atitinkamomis paslaugomis ir infrastruktūra. |
| --- | --- |

(16)

Tyrimais nustatyta, kad statybų sektoriuje esama neefektyvumo, todėl galutinio vartotojo patiriamos išlaidos kur kas didesnės už optimalias išlaidas. Iš skaičiavimų galima spręsti, kad statyboms skirtos išlaidos galėtų būti sumažintos net 30–35 %, sumažinus atliekų kiekį, kuris susidaro vykdant daugelį statybos procesų ir gaminant daugelį gaminių. Dėl neefektyvumo statybų sektoriuje kyla didžiulė grėsmė siekiant šioje direktyvoje nustatytų tikslų, nes dėl nepagrįstai didelių statybos ir renovacijos išlaidų mažėja ekonominis sektoriaus efektyvumas ir efektyvumas energiniu požiūriu. Komisija, siekdama užtikrinti, kad direktyva būtų tinkamai įgyvendinama, turėtų įvertinti statybos rinkos veikimą ir pateikti savo išvadas bei pasiūlymus Europos Parlamentui ir Tarybai. Valstybės narės turėtų stengtis užtikrinti skaidrią kainodarą statybų ir renovacijos sektoriuje, taip pat imtis atitinkamų priemonių tam, kad naujiems dalyviams, ypač MVĮ, pašalintų kliūtis patekti į rinką ir naudotis atitinkamomis paslaugomis ir infrastruktūra.

| (17) | Tam, kad naudojant buitinius įrenginius, šildant ir vėsinant energija būtų vartojama efektyviau, reikėtų kurti ir taikyti informacines technologijas siekiant tikslo, kad pastatai būtų pažangūs. |
| --- | --- |

(17)

Tam, kad naudojant buitinius įrenginius, šildant ir vėsinant energija būtų vartojama efektyviau, reikėtų kurti ir taikyti informacines technologijas siekiant tikslo, kad pastatai būtų pažangūs.

| (18) | Būtina imtis priemonių, kad kuo daugiau pastatų ne tik atitiktų galiojančius minimalius energinio naudingumo reikalavimus, bet
  ir būtų užtikrintas didžiausias įmanomas energinis jų naudingumas
  . Siekdamos šio tikslo valstybės narės turėtų parengti nacionalinius planus, kuriais siekiama, kad būtų kuo daugiau pastatų, kuriuos eksploatuojant
  galutinis suvartojamos energijos kiekis lygus nuliui
  , ir tokius planus reguliariai pateikti Komisijai. |
| --- | --- |

(18)

Būtina imtis priemonių, kad kuo daugiau pastatų ne tik atitiktų galiojančius minimalius energinio naudingumo reikalavimus, bet
  ir būtų užtikrintas didžiausias įmanomas energinis jų naudingumas
  . Siekdamos šio tikslo valstybės narės turėtų parengti nacionalinius planus, kuriais siekiama, kad būtų kuo daugiau pastatų, kuriuos eksploatuojant
  galutinis suvartojamos energijos kiekis lygus nuliui
  , ir tokius planus reguliariai pateikti Komisijai.

| (19) | Siekiant mažinti ataskaitų teikimo naštą valstybėms narėms, reikėtų suteikti galimybę ataskaitas, kurių reikalaujama pagal šią direktyvą, integruoti į energijos efektyvumo veiksmų planus, nurodytus 2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/32/EB dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetinių paslaugų ║ (9), 14 straipsnio 2 dalyje. Kiekvienos valstybės narės viešasis sektorius turėtų rodyti pavyzdį pastatų energinio naudingumo srityje, todėl valdžios institucijų naudojamiems pastatams nacionaliniuose planuose reikėtų nustatyti ambicingesnius tikslus. |
| --- | --- |

(19)

Siekiant mažinti ataskaitų teikimo naštą valstybėms narėms, reikėtų suteikti galimybę ataskaitas, kurių reikalaujama pagal šią direktyvą, integruoti į energijos efektyvumo veiksmų planus, nurodytus 2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/32/EB dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetinių paslaugų ║ (9), 14 straipsnio 2 dalyje. Kiekvienos valstybės narės viešasis sektorius turėtų rodyti pavyzdį pastatų energinio naudingumo srityje, todėl valdžios institucijų naudojamiems pastatams nacionaliniuose planuose reikėtų nustatyti ambicingesnius tikslus.

| (20) | Valstybės narės turėtų būti skatinamos imtis papildomų priemonių be numatytųjų šioje direktyvoje tam, kad skatintų efektyvesnį energijos vartojimą pastatuose. Tokios priemonės gali apimti finansines ir fiskalines paskatas įmonėms, namų savininkams ir nuomininkams, įskaitant mažesnius renovacijos paslaugų PVM tarifus. |
| --- | --- |

(20)

Valstybės narės turėtų būti skatinamos imtis papildomų priemonių be numatytųjų šioje direktyvoje tam, kad skatintų efektyvesnį energijos vartojimą pastatuose. Tokios priemonės gali apimti finansines ir fiskalines paskatas įmonėms, namų savininkams ir nuomininkams, įskaitant mažesnius renovacijos paslaugų PVM tarifus.

| (21) | Valstybės narės turėtų vengti reguliuoti energijos kainas taip, kad kainos vartotojams būtų iškraipomos ir nebūtų skatinama taupyti energijos. |
| --- | --- |

(21)

Valstybės narės turėtų vengti reguliuoti energijos kainas taip, kad kainos vartotojams būtų iškraipomos ir nebūtų skatinama taupyti energijos.

| (22) | Būsimam pastato ar jo dalių pirkėjui ir nuomininkui teisingą informaciją apie pastato energinį naudingumą ir praktinių patarimų, kaip jį didinti, reikėtų suteikti energinio naudingumo sertifikate.
  Komercinių pastatų savininkai ir nuomininkai taip pat turėtų būti įpareigoti teikti informaciją apie tikrąjį suvartojamos energijos kiekį, siekiant užtikrinti galimybę naudotis visais duomenimis, reikalingais pagrįstiems sprendimams dėl būtinų patobulinimų priimti.
  Šiame sertifikate taip pat reikėtų pateikti informaciją apie faktinį šildymo ir vėdinimo poveikį pastato energijos reikmėms, pirminės energijos suvartojimui ir pastatą eksploatuojant išmetamam anglies dvideginio kiekiui.
  Pastatų savininkai turėtų turėti galimybę bet kuriuo metu, ne tik tada, kai pastatai yra nuomojami, parduodami ar atnaujinami, prašyti atlikti sertifikavimą arba atnaujinti sertifikatą. |
| --- | --- |

(22)

Būsimam pastato ar jo dalių pirkėjui ir nuomininkui teisingą informaciją apie pastato energinį naudingumą ir praktinių patarimų, kaip jį didinti, reikėtų suteikti energinio naudingumo sertifikate.
  Komercinių pastatų savininkai ir nuomininkai taip pat turėtų būti įpareigoti teikti informaciją apie tikrąjį suvartojamos energijos kiekį, siekiant užtikrinti galimybę naudotis visais duomenimis, reikalingais pagrįstiems sprendimams dėl būtinų patobulinimų priimti.
  Šiame sertifikate taip pat reikėtų pateikti informaciją apie faktinį šildymo ir vėdinimo poveikį pastato energijos reikmėms, pirminės energijos suvartojimui ir pastatą eksploatuojant išmetamam anglies dvideginio kiekiui.
  Pastatų savininkai turėtų turėti galimybę bet kuriuo metu, ne tik tada, kai pastatai yra nuomojami, parduodami ar atnaujinami, prašyti atlikti sertifikavimą arba atnaujinti sertifikatą.

| (23) | Valdžios institucijos turėtų rodyti pavyzdį ir energinio naudingumo sertifikato galiojimo laikotarpiu įgyvendinti jame nurodytas rekomendacijas. Valstybės narės į savo nacionalinius planus turėtų įtraukti priemones, kurios padėtų remti valdžios institucijas, kad jos anksti atliktų su energijos vartojimo efektyvumu susijusius patobulinimus ir per energinio naudingumo sertifikato galiojimo laikotarpį įgyvendintų jame nurodytas rekomendacijas. Sudarydamos nacionalinius planus valstybės narės turėtų konsultuotis su vietos ir regionų institucijų atstovais. |
| --- | --- |

(23)

Valdžios institucijos turėtų rodyti pavyzdį ir energinio naudingumo sertifikato galiojimo laikotarpiu įgyvendinti jame nurodytas rekomendacijas. Valstybės narės į savo nacionalinius planus turėtų įtraukti priemones, kurios padėtų remti valdžios institucijas, kad jos anksti atliktų su energijos vartojimo efektyvumu susijusius patobulinimus ir per energinio naudingumo sertifikato galiojimo laikotarpį įgyvendintų jame nurodytas rekomendacijas. Sudarydamos nacionalinius planus valstybės narės turėtų konsultuotis su vietos ir regionų institucijų atstovais.

| (24) | Atsižvelgiant į Direktyvoje 2006/32/EB nustatytus pažangiųjų skaitiklių įrengimo reikalavimus, savininkai ir nuomininkai turėtų gauti tikslią realiu laiku teikiamą informaciją apie pastate, kuriame jie įsikūrę, suvartojamą energiją. |
| --- | --- |

(24)

Atsižvelgiant į Direktyvoje 2006/32/EB nustatytus pažangiųjų skaitiklių įrengimo reikalavimus, savininkai ir nuomininkai turėtų gauti tikslią realiu laiku teikiamą informaciją apie pastate, kuriame jie įsikūrę, suvartojamą energiją.

| (25) | Valdžios institucijų naudojami pastatai ir visuomenės dažnai lankomi pastatai
  turėtų būti

  pavyzdžiu, kaip atsižvelgiama į aplinkosauginius ir energijos taupymo aspektus, todėl tų pastatų energinis naudingumas turėtų būti nuolat sertifikuojamas. Visuomenei turėtų būti sudarytos sąlygos geriau susipažinti su informacija apie energinį naudingumą visiems matomoje vietoje rodant šiuos energetinius sertifikatus.
  Jei valstybės narės nusprendžia į reikalavimus, susijusius su energinio naudingumo sertifikatais, įtraukti energijos vartojimo aspektą, turėtų būti įmanoma vadovautis koncepcija, pagal kurią pagrindu imama tam tikra vieta ir kaimynystėje esančiuose keliuose pastatuose, priklausančiuose tai pačiai organizacijai, naudojamasi tais pačiais energijos skaitikliais. |
| --- | --- |

(25)

Valdžios institucijų naudojami pastatai ir visuomenės dažnai lankomi pastatai
  turėtų būti

  pavyzdžiu, kaip atsižvelgiama į aplinkosauginius ir energijos taupymo aspektus, todėl tų pastatų energinis naudingumas turėtų būti nuolat sertifikuojamas. Visuomenei turėtų būti sudarytos sąlygos geriau susipažinti su informacija apie energinį naudingumą visiems matomoje vietoje rodant šiuos energetinius sertifikatus.
  Jei valstybės narės nusprendžia į reikalavimus, susijusius su energinio naudingumo sertifikatais, įtraukti energijos vartojimo aspektą, turėtų būti įmanoma vadovautis koncepcija, pagal kurią pagrindu imama tam tikra vieta ir kaimynystėje esančiuose keliuose pastatuose, priklausančiuose tai pačiai organizacijai, naudojamasi tais pačiais energijos skaitikliais.

| (26) | Tikėtina, kad siekiant vystyti tarpvalstybinę finansinių ir kitų paslaugų, padedančių didinti energijos vartojimo efektyvumą, rinką svarbu užtikrinti kitų valstybių narių išduotų energinio naudingumo sertifikatų abipusį pripažinimą. Komisija, siekdama palengvinti šį procesą, turėtų nustatyti bendrus minimalius sertifikatų turinio ir pateikimo bei ekspertų akreditavimo standartus. Siekiant, kad rekomendacijos būtų nesunkiai suprantamos, visi energinio naudingumo sertifikatai turėtų būti išduodami ir savininko, ir nuomininko kalba. |
| --- | --- |

(26)

Tikėtina, kad siekiant vystyti tarpvalstybinę finansinių ir kitų paslaugų, padedančių didinti energijos vartojimo efektyvumą, rinką svarbu užtikrinti kitų valstybių narių išduotų energinio naudingumo sertifikatų abipusį pripažinimą. Komisija, siekdama palengvinti šį procesą, turėtų nustatyti bendrus minimalius sertifikatų turinio ir pateikimo bei ekspertų akreditavimo standartus. Siekiant, kad rekomendacijos būtų nesunkiai suprantamos, visi energinio naudingumo sertifikatai turėtų būti išduodami ir savininko, ir nuomininko kalba.

| (27) | Paskutiniu metu Europos šalyse daugėjo oro kondicionavimo įrangos. Dėl to
  visose valstybėse narėse
  susidaro nemažų sunkumų didžiausios apkrovos metu, išauga išlaidos elektros energijai ir pažeidžiamas energijos balansas.
  Pirmenybė turėtų būti teikiama pastatų šiluminio naudingumo padidinimo vasaros sezonu strategijoms. Šiuo tikslu turėtų toliau būti plėtojami pasyvaus vėsinimo metodai, visų pirma tie, kuriuos taikant galima pagerinti patalpų vidaus ir pastato aplinkos mikroklimatą. |
| --- | --- |

(27)

Paskutiniu metu Europos šalyse daugėjo oro kondicionavimo įrangos. Dėl to
  visose valstybėse narėse
  susidaro nemažų sunkumų didžiausios apkrovos metu, išauga išlaidos elektros energijai ir pažeidžiamas energijos balansas.
  Pirmenybė turėtų būti teikiama pastatų šiluminio naudingumo padidinimo vasaros sezonu strategijoms. Šiuo tikslu turėtų toliau būti plėtojami pasyvaus vėsinimo metodai, visų pirma tie, kuriuos taikant galima pagerinti patalpų vidaus ir pastato aplinkos mikroklimatą.

| (28) | Kvalifikuotam personalui nuolat tikrinant šildymo ir oro kondicionavimo sistemas jos tiksliau sureguliuojamos pagal gaminio specifikacijoje pateiktus reikalavimus, ir taip užtikrinamas optimalus veikimas aplinkos, saugos ir energijos požiūriu. Visos šildymo ir oro kondicionavimo sistemos nepriklausomą įvertinimą reikėtų atlikti reguliariais intervalais per visą jos gyvavimo ciklą, ypač prieš keitimą ar modernizavimą.
  Siekdamos sumažinti administracinę pastatų savininkų ir nuomininkų naštą, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad atliekant energinio naudingumo sertifikavimą visada būtų tikrinamos šildymo ir oro kondicionavimo sistemos; ir kad, jei įmanoma, šildymo bei oro kondicionavimo sistemos būtų tikrinamos tuo pačiu metu. |
| --- | --- |

(28)

Kvalifikuotam personalui nuolat tikrinant šildymo ir oro kondicionavimo sistemas jos tiksliau sureguliuojamos pagal gaminio specifikacijoje pateiktus reikalavimus, ir taip užtikrinamas optimalus veikimas aplinkos, saugos ir energijos požiūriu. Visos šildymo ir oro kondicionavimo sistemos nepriklausomą įvertinimą reikėtų atlikti reguliariais intervalais per visą jos gyvavimo ciklą, ypač prieš keitimą ar modernizavimą.
  Siekdamos sumažinti administracinę pastatų savininkų ir nuomininkų naštą, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad atliekant energinio naudingumo sertifikavimą visada būtų tikrinamos šildymo ir oro kondicionavimo sistemos; ir kad, jei įmanoma, šildymo bei oro kondicionavimo sistemos būtų tikrinamos tuo pačiu metu.

| (29) | Bendras požiūris į kvalifikuotų ir akredituotų ekspertų, kurių nepriklausomumas turi būti paremtas objektyviais kriterijais, vykdomą pastatų energinio naudingumo sertifikavimą ir šildymo bei oro kondicionavimo sistemų tikrinimą padės užtikrinti vienodas sąlygas valstybėms narėms imantis energijos taupymo priemonių pastatų sektoriuje ir leis būsimiems savininkams ar naudotojams sužinoti tikslų energinį naudingumą Bendrijos nekilnojamojo turto rinkoje. Siekiant visoje Bendrijoje užtikrinti energinio naudingumo sertifikatų ir šildymo bei oro kondicionavimo sistemų tikrinimo kokybę, kiekvienoje valstybėje narėje reikėtų nustatyti nepriklausomos kontrolės tvarką. |
| --- | --- |

(29)

Bendras požiūris į kvalifikuotų ir akredituotų ekspertų, kurių nepriklausomumas turi būti paremtas objektyviais kriterijais, vykdomą pastatų energinio naudingumo sertifikavimą ir šildymo bei oro kondicionavimo sistemų tikrinimą padės užtikrinti vienodas sąlygas valstybėms narėms imantis energijos taupymo priemonių pastatų sektoriuje ir leis būsimiems savininkams ar naudotojams sužinoti tikslų energinį naudingumą Bendrijos nekilnojamojo turto rinkoje. Siekiant visoje Bendrijoje užtikrinti energinio naudingumo sertifikatų ir šildymo bei oro kondicionavimo sistemų tikrinimo kokybę, kiekvienoje valstybėje narėje reikėtų nustatyti nepriklausomos kontrolės tvarką.

| (30) | Vietos ir regioninės institucijos itin svarbios siekiant sėkmingai įgyvendinti šią direktyvą. Su jų atstovais turėtų būti konsultuojamasi visais jos įgyvendinimo nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis klausimais. Vietos projektuotojams ir pastatų tikrintojams turėtų būti teikiam tinkami nurodymai ir pakankami ištekliai, kad jie galėtų vykdyti būtinas užduotis. |
| --- | --- |

(30)

Vietos ir regioninės institucijos itin svarbios siekiant sėkmingai įgyvendinti šią direktyvą. Su jų atstovais turėtų būti konsultuojamasi visais jos įgyvendinimo nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis klausimais. Vietos projektuotojams ir pastatų tikrintojams turėtų būti teikiam tinkami nurodymai ir pakankami ištekliai, kad jie galėtų vykdyti būtinas užduotis.

| (31) | Jeigu galimybė užsiimti montuotojo profesine veikla arba ši profesinė veikla priskiriama reglamentuojamai profesijai, taikomos profesinės kvalifikacijos pripažinimo išankstinės sąlygos, nustatytos 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (10). Todėl ši direktyva taikoma nepažeidžiant Direktyvos 2005/36/EB nuostatų. Nors Direktyvoje 2005/36/EB nustatyti abipusio profesinės kvalifikacijos, įskaitant architektų, pripažinimo reikalavimai, būtina toliau užtikrinti, kad architektai ir projektuotojai savo planuose ir projektuose tinkamai atsižvelgtų į galimybę naudoti labai efektyvias technologijas. Todėl valstybės narės turėtų pateikti aiškias gaires. Tai turėtų būti padaryta nepažeidžiant Direktyvos 2005/36/EB ir visų pirma jos 46 bei 49 straipsnių nuostatų. |
| --- | --- |

(31)

Jeigu galimybė užsiimti montuotojo profesine veikla arba ši profesinė veikla priskiriama reglamentuojamai profesijai, taikomos profesinės kvalifikacijos pripažinimo išankstinės sąlygos, nustatytos 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (10). Todėl ši direktyva taikoma nepažeidžiant Direktyvos 2005/36/EB nuostatų. Nors Direktyvoje 2005/36/EB nustatyti abipusio profesinės kvalifikacijos, įskaitant architektų, pripažinimo reikalavimai, būtina toliau užtikrinti, kad architektai ir projektuotojai savo planuose ir projektuose tinkamai atsižvelgtų į galimybę naudoti labai efektyvias technologijas. Todėl valstybės narės turėtų pateikti aiškias gaires. Tai turėtų būti padaryta nepažeidžiant Direktyvos 2005/36/EB ir visų pirma jos 46 bei 49 straipsnių nuostatų.

| (32) | Priemonės, reikalingos šiai direktyvai įgyvendinti, turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (11). |
| --- | --- |

(32)

Priemonės, reikalingos šiai direktyvai įgyvendinti, turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (11).

| (33) | Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai derinti tam tikras I priede nustatytos bendrosios sistemos dalis su technikos pažanga, nustatyti
  bendrą
  metodiką sąnaudų atžvilgiu optimaliems minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygiams apskaičiuoti ir nustatyti pastatų, kuriuos eksploatuojant
  galutinis suvartojamos energijos kiekis lygus nuliui, apibrėžtį, pagal kurią atsižvelgiama į įprastines regiono oro sąlygas ir ilgainiui numatomus šių sąlygų pokyčius
  . Kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti tvirtinamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(33)

Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai derinti tam tikras I priede nustatytos bendrosios sistemos dalis su technikos pažanga, nustatyti
  bendrą
  metodiką sąnaudų atžvilgiu optimaliems minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygiams apskaičiuoti ir nustatyti pastatų, kuriuos eksploatuojant
  galutinis suvartojamos energijos kiekis lygus nuliui, apibrėžtį, pagal kurią atsižvelgiama į įprastines regiono oro sąlygas ir ilgainiui numatomus šių sąlygų pokyčius
  . Kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti tvirtinamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (34) | Kadangi šiandien dėl apšvietimo įrangos suvartojama maždaug 14 % visos ES suvartojamos energijos ir kadangi įrengus modernias šiuolaikines apšvietimo sistemas galima sutaupyti daugiau kaip 80 % energijos ir išlaikyti Europos standartus atitinkančias apšvietimo sąlygas – šia galimybe pasinaudojama per mažai siekiant ES 2020 m. tikslų – Komisija, siekdama papildyti šioje direktyvoje numatytas priemones ir tikslus, turėtų imtis tam tikrų veiksmų tam, kad būtų priimta direktyva dėl apšvietimo projekto. Laikoma, kad dėl geresnės apšvietimo įrangos ir energijos požiūriu efektyvesnių šviesos šaltinių, kurie atitinka ...Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/...EB [nustatančios ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (nauja redakcija)] (12) nuostatas, naudojimo padidėjęs energijos vartojimo efektyvumas būtų svarbus indėlis siekiant didesnio energinio naudingumo pastatuose. |
| --- | --- |

(34)

Kadangi šiandien dėl apšvietimo įrangos suvartojama maždaug 14 % visos ES suvartojamos energijos ir kadangi įrengus modernias šiuolaikines apšvietimo sistemas galima sutaupyti daugiau kaip 80 % energijos ir išlaikyti Europos standartus atitinkančias apšvietimo sąlygas – šia galimybe pasinaudojama per mažai siekiant ES 2020 m. tikslų – Komisija, siekdama papildyti šioje direktyvoje numatytas priemones ir tikslus, turėtų imtis tam tikrų veiksmų tam, kad būtų priimta direktyva dėl apšvietimo projekto. Laikoma, kad dėl geresnės apšvietimo įrangos ir energijos požiūriu efektyvesnių šviesos šaltinių, kurie atitinka ...Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/...EB [nustatančios ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (nauja redakcija)] (12) nuostatas, naudojimo padidėjęs energijos vartojimo efektyvumas būtų svarbus indėlis siekiant didesnio energinio naudingumo pastatuose.

| (35) | Kadangi pastatų energinio naudingumo didinimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti dėl pastatų sektoriaus sudėtingumo ir nacionalinių būsto rinkų nesugebėjimo tinkamai spręsti
  energinio naudingumo
  problemas ir kadangi dėl veiksmų masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali patvirtinti priemones, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(35)

Kadangi pastatų energinio naudingumo didinimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti dėl pastatų sektoriaus sudėtingumo ir nacionalinių būsto rinkų nesugebėjimo tinkamai spręsti
  energinio naudingumo
  problemas ir kadangi dėl veiksmų masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali patvirtinti priemones, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

| (36) | Įpareigojama į nacionalinę teisę perkelti tik tas šios direktyvos nuostatas, kurios iš esmės skiriasi nuo ankstesnės direktyvos nuostatų. Pareiga perkelti nepakeistas nuostatas kyla iš ankstesnės direktyvos. |
| --- | --- |

(36)

Įpareigojama į nacionalinę teisę perkelti tik tas šios direktyvos nuostatas, kurios iš esmės skiriasi nuo ankstesnės direktyvos nuostatų. Pareiga perkelti nepakeistas nuostatas kyla iš ankstesnės direktyvos.

| (37) | Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių pareigų, susijusių su direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais VI priedo B dalyje, |
| --- | --- |

(37)

Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių pareigų, susijusių su direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais VI priedo B dalyje,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šia direktyva skatinama didinti pastatų energinį naudingumą Bendrijoje atsižvelgiant į išorės klimato sąlygas ir vietos ypatybes, taip pat į patalpų mikroklimato reikalavimus ir
  sąnaudų atžvilgiu optimalius energinio naudingumo lygius
  .

Šioje direktyvoje nustatomi reikalavimai dėl:

| a) | kompleksinio pastatų ir jų dalių,
  pastato sudedamųjų dalių ir techninių pastato sistemų
  energinio naudingumo skaičiavimo
  metodika
  ; |
| --- | --- |

a)

kompleksinio pastatų ir jų dalių,
  pastato sudedamųjų dalių ir techninių pastato sistemų
  energinio naudingumo skaičiavimo
  metodika
  ;

| b) | minimalių reikalavimų naujų pastatų ir jų dalių energiniam naudingumui taikymo; |
| --- | --- |

b)

minimalių reikalavimų naujų pastatų ir jų dalių energiniam naudingumui taikymo;

| c) | minimalių reikalavimų esamų pastatų ▐, kuriems reikia didelio masto renovacijos,
  ir pastato sudedamųjų dalių bei techninių pastato sistemų, kai jos turi būti pakeistos arba modernizuojamos,
  energiniam naudingumui; |
| --- | --- |

c)

minimalių reikalavimų esamų pastatų ▐, kuriems reikia didelio masto renovacijos,
  ir pastato sudedamųjų dalių bei techninių pastato sistemų, kai jos turi būti pakeistos arba modernizuojamos,
  energiniam naudingumui;

| d) | nacionalinių planų
  ir tikslų,
  kuriais siekiama, kad būtų kuo daugiau pastatų, kuriuos eksploatuojant
  galutinis suvartojamos energijos kiekis būtų lygus nuliui
  ; |
| --- | --- |

d)

nacionalinių planų
  ir tikslų,
  kuriais siekiama, kad būtų kuo daugiau pastatų, kuriuos eksploatuojant
  galutinis suvartojamos energijos kiekis būtų lygus nuliui
  ;

| e) | pastatų ar jų dalių energinio sertifikavimo; |
| --- | --- |

e)

pastatų ar jų dalių energinio sertifikavimo;

| f) | pastatuose esančių šildymo ir oro kondicionavimo sistemų reguliarių tikrinimų; |
| --- | --- |

f)

pastatuose esančių šildymo ir oro kondicionavimo sistemų reguliarių tikrinimų;

| g) | energinio naudingumo sertifikatų ir patikrinimo ataskaitų nepriklausomos kontrolės sistemų ; |
| --- | --- |

g)

energinio naudingumo sertifikatų ir patikrinimo ataskaitų nepriklausomos kontrolės sistemų ;

| h) | švietimo, mokymo ir abipusio pripažinimo reikalavimų, taikomų valstybių narių sertifikatus dėl pastatų energinio naudingumo išduodantiems specialistams ir šildymo bei oro kondicionavimo įrangos inspektoriams; |
| --- | --- |

h)

švietimo, mokymo ir abipusio pripažinimo reikalavimų, taikomų valstybių narių sertifikatus dėl pastatų energinio naudingumo išduodantiems specialistams ir šildymo bei oro kondicionavimo įrangos inspektoriams;

| i) | nacionalinių planų, skirtų kliūtims pagal statybos, nuomos ir paveldo išsaugojimo teisę šalinti ir finansinėms paskatoms nustatyti. |
| --- | --- |

i)

nacionalinių planų, skirtų kliūtims pagal statybos, nuomos ir paveldo išsaugojimo teisę šalinti ir finansinėms paskatoms nustatyti.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

1)
     
  naujas pastatas
  -

2)
     
  pastato dalys
  -

3)
     
  pastatas, kuriame galutinis suvartojamos energijos kiekis lygus nuliui
  -

4 )   pastatas- stogu dengtas statinys su sienomis, kurio patalpų mikroklimatui palaikyti vartojama energija;

5 )   techninė pastato sistema- techninė šildymo, vėsinimo, vėdinimo, karšto vandens, apšvietimo ir elektros energijos gamybos įranga,
  matavimo, stebėsenos ir kontrolės sistemos
  arba tų funkcijų deriniui užtikrinti skirta įranga;

6)   pastato energinis naudingumas- apskaičiuotas arba išmatuotas
  pirminės
  energijos kiekis,
  išreikštas kWh/m 2 per metus ir
  reikalingas energijos poreikiui, siejamam su įprastu pastato naudojimu, patenkinti, įskaitant, inter alia, energiją šildymo, karšto vandens, vėsinimo, vėdinimo ir
  įmontuoto apšvietimo
  ,
  atsižvelgiant į pasyviai gaunamą saulės šviesą, apsaugą nuo saulės ir natūralų apšvietimą
  , reikmėms;

7)   pirminė energija- energija iš atsinaujinančių ir neatsinaujinančių energijos išteklių, kuri nebuvo kaip nors konvertuota ar transformuota;

8)
     
  energija iš atsinaujinančių išteklių
  -

9)   pastato apvalkalas-
  integruoti
  pastato elementai, atskiriantys jo vidų nuo išorinės aplinkos ▐;

10)
     
  sudedamoji pastato dalis
  -

11)   didelio masto renovacija- pastato renovacija, kai:

12)   Europos standartas- Europos standartizacijos komiteto, Europos elektrotechnikos standartizacijos komiteto arba Europos telekomunikacijų standartų instituto priimtas ir viešai skelbiamas standartas;

13)   energinio naudingumo sertifikatas- valstybės narės ar jos paskirto juridinio asmens pripažintas sertifikatas, kuriame nurodomas pastato arba jo dalių energinis naudingumas, apskaičiuotas pagal metodiką, priimtą vadovaujantis 3 straipsniu;

14)   bendra šilumos ir elektros energijos gamyba (kogeneracija)- vienu metu vykstanti šilumos energijos ir elektros ir (arba) mechaninės energijos gamyba;

15)   sąnaudų atžvilgiu optimalus lygis- ▐ sąnaudų lygis
  tuo atveju, kai per
  pastato gyvavimo ciklą
  apskaičiuotų sąnaudų ir naudos analizės balansas teigiamas
  , nustatomas atsižvelgiant
  bent
  į
  grynąją dabartinę
  investicijų
  vertę
  ir eksploatacijos sąnaudas (taip pat energijos sąnaudas),
  techninės priežiūros sąnaudas,
  pelną iš pagamintos energijos ▐ ir, prireikus, eksploatacijos nutraukimo sąnaudas ║ ;

16)   oro kondicionavimo sistema- sudėtinių dalių, reikalingų patalpos orui ruošti, įskaitant vėdinimą, visuma;

17)   šildymo katilas- katilo korpuso ir degiklio sistema, skirta kuro degimo metu išskiriamą šilumą perduoti skysčiui;

18)   vardinė atiduodamoji galia- didžiausia šiluminė galia, matuojama kW, kurią, kaip nurodo ir užtikrina gamintojas, galima pasiekti nepertraukiamos eksploatacijos metu esant gamintojo nurodytam šiluminio naudingumo koeficientui;

19 )   šilumos siurblys-
  mechanizmas
  , įtaisas ar įrenginys, kuriuo
  perduodama
  šiluma iš
  natūralios aplinkos, pvz.,
  oro, vandens ar
  grunto, pastatams ar pramonės įrenginiams natūralų šilumos srautą pakeičiant taip, kad jis tekėtų iš žemesnės temperatūros į aukštesnę. Aplinkos energijos kiekis, kurį surenka šilumos siurbliai, ir kuris šioje direktyvoje laikomas atsinaujinančių išteklių energija, yra nustatytas Direktyvoje 2009/28/EB;

20)
     
  energijos nepriteklius
  -

21)
     
  apšvietimo sistema
  -

22)
     
  centralizuotas šildymas ar vėsinimas
  -

23)
     
  apšvietimo projektas
  -

3 straipsnis

Pastatų energinio naudingumo apskaičiavimo metodikos patvirtinimas

1.
     
  Komisija, pasikonsultavusi su atitinkamais suinteresuotais subjektais ir ypač su vietos, regionų ir nacionalinių institucijų atstovais, ne vėliau kaip 2010 m. kovo 31 d. parengia bendrą
  pastatų energinio naudingumo apskaičiavimo metodiką pagal bendrąją sistemą, apibrėžtą I priede.

Tos priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, tvirtinamos pagal 22 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

2.
     
  Valstybės narės įgyvendina šią bendrą metodiką.

3.
     
  Pastatų energinis naudingumas išreiškiamas skaidriai ir apima pirminės energijos paklausos rodiklius.

4 straipsnis

Minimalių energinio naudingumo reikalavimų nustatymas

1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad minimalūs pastatų
  , jų sudedamųjų dalių, techninių pastato sistemų ir jų dalių
  energinio naudingumo reikalavimai būtų nustatomi siekiant įgyvendinti
  bent
  sąnaudų atžvilgiu optimalius lygius ir būtų apskaičiuojami pagal 3 straipsnyje nurodytą
  bendrą
  metodiką.

Valstybės narės
  konsultuojasi su valdžios institucijomis ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir
  gali nustatyti skirtingus reikalavimus naujiems ir esamiems pastatams, taip pat įvairių kategorijų pastatams.

Šie reikalavimai atitinka kitų taikomų Bendrijos teisės aktų reikalavimus ir juose
  atsižvelgiama į bendras patalpų mikroklimato
  ir vidaus ir išorės apšvietimo
  sąlygas siekiant išvengti galimų negatyvių reiškinių, tokių kaip netinkamas vėdinimas,
  nepakankamas natūralus apšvietimas,
  taip pat į vietos sąlygas ir numatytą paskirtį bei pastato amžių.

Šie reikalavimai reguliariai, ne rečiau kaip kas
  ketveri
  metai, peržiūrimi ir ▐ atnaujinami, kad juose atsispindėtų technikos pažanga pastatų sektoriuje.

Šio straipsnio nuostatos nekliudo valstybėms narėms remti naujų pastatų statybos, kapitalinės renovacijos ar sudėtinių dalių ir techninių sistemų atnaujinimo, jei tai atliekant būtų viršijami minimalūs šios direktyvos reikalavimai.

2.   Valstybės narės gali apsispręsti nenustatyti ar netaikyti 1 dalyje nurodytų reikalavimų šių kategorijų pastatams:

| a) | pastatai, oficialiai saugomi kaip tam tikros aplinkos dalys arba dėl savo ypatingos architektūrinės ar istorinės vertės, jeigu laikantis
  specialaus minimalaus
  energinio naudingumo
  reikalavimo
  nepageidautinai pakistų charakteringos jų savybės ar išvaizda; |
| --- | --- |

a)

pastatai, oficialiai saugomi kaip tam tikros aplinkos dalys arba dėl savo ypatingos architektūrinės ar istorinės vertės, jeigu laikantis
  specialaus minimalaus
  energinio naudingumo
  reikalavimo
  nepageidautinai pakistų charakteringos jų savybės ar išvaizda;

| b) | pastatai, naudojami kaip garbinimo ar maldos namai ar religinei veiklai vykdyti; |
| --- | --- |

b)

pastatai, naudojami kaip garbinimo ar maldos namai ar religinei veiklai vykdyti;

| c) | laikini pastatai, kuriuos naudoti planuojama
  trumpiau kaip 18 mėnesių
  , pramoniniai statiniai, dirbtuvės ir negyvenamieji žemės ūkio pastatai, kuriuose suvartojama nedaug energijos, bei negyvenamieji žemės ūkio pastatai, kuriuos naudoja sektorius, kuriam taikomas nacionalinis sektorinis susitarimas dėl energinio naudingumo;
  ▐ |
| --- | --- |

c)

laikini pastatai, kuriuos naudoti planuojama
  trumpiau kaip 18 mėnesių
  , pramoniniai statiniai, dirbtuvės ir negyvenamieji žemės ūkio pastatai, kuriuose suvartojama nedaug energijos, bei negyvenamieji žemės ūkio pastatai, kuriuos naudoja sektorius, kuriam taikomas nacionalinis sektorinis susitarimas dėl energinio naudingumo;

▐

| d) | pavieniai pastatai, kurių naudingasis vidaus patalpų plotas yra ne didesnis kaip 50 m 2. |
| --- | --- |

d)

pavieniai pastatai, kurių naudingasis vidaus patalpų plotas yra ne didesnis kaip 50 m 2.

3.   Nuo
  2012 m.
  birželio 30 d. valstybės narės
  teikia tik

  statybos ar
  didelio masto

  pastatų ar jų dalių,
  įskaitant sudėtines pastatų dalis,

  renovacijos,

  kurių rezultatai atitinka bent minimalius
  energinio naudingumo
  reikalavimus
  , kuriuos taikant gaunami 5 straipsnio 2 dalyje nurodyto skaičiavimo rezultatai, paskatas.

4.   
  Ne vėliau kaip 2015 m. birželio 30 d.
  valstybės narės
  peržiūri
  savo minimalius energinio naudingumo reikalavimus, nustatytus pagal ║ 1 dalį,
  ir
  užtikrina, kad taikant tuos reikalavimus būtų gaunami
  bent
  5 straipsnio 2 dalyje nurodyto skaičiavimo rezultatai.

5.
     
  Valstybės narės teikia subsidijas ir technines konsultacijas, kad siekiant, jog istoriniai pastatai ar centrai atitiktų energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus, jie būtų įtraukti į specialias programas.

6.
     
  Turi būti atliekamas vizualusis istoriniuose centruose esančių energijos gamybos sistemų ir izoliacijos priemonių poveikio vertinimas.

5 straipsnis

Sąnaudų atžvilgiu optimalių minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygių apskaičiavimas

1.   Iki 2010 m.
  kovo
  31 d. Komisija,
  pasikonsultavusi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, ypač su vietos, regionų ir nacionalinių institucijų atstovais, ir vadovaudamasi IV priede nustatytais principais,
  nustato
  bendrą
  metodiką sąnaudų atžvilgiu optimaliems minimalių energinio naudingumo reikalavimų, taikomų pastatams ar jų dalims, lygiams apskaičiuoti.
  Ši bendra metodika gali būti parengta atsižvelgiant į susijusius Europos standartus ir ją taikant
  :

| — | atskiriami nauji ir esami pastatai, taip pat skirtingų kategorijų pastatai, |
| --- | --- |

—

atskiriami nauji ir esami pastatai, taip pat skirtingų kategorijų pastatai,

| — | atsižvelgiama į nevienodas skirtingų valstybių narių klimato sąlygas ir galimą tų sąlygų pasikeitimą per tam tikro pastato naudojimo laikotarpį ir |
| --- | --- |

—

atsižvelgiama į nevienodas skirtingų valstybių narių klimato sąlygas ir galimą tų sąlygų pasikeitimą per tam tikro pastato naudojimo laikotarpį ir

| — | nustatomos bendros prielaidos arba energijos sąnaudų skaičiavimo metodai. |
| --- | --- |

—

nustatomos bendros prielaidos arba energijos sąnaudų skaičiavimo metodai.

Jei reikia, Komisija kas penkerius metus persvarsto ir prireikus atnaujina šią bendrą metodiką.

Tos priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, priimamos pagal 22 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

2.   Sąnaudų atžvilgiu optimalius minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygius valstybės narės apskaičiuoja naudodamos
  bendrą
  metodiką, nustatytą pagal 1 dalį, ir svarbius parametrus, kaip antai klimato sąlygos ▐.

Valstybės narės pateikia Komisijai visus ║ įvesties duomenis bei prielaidas, kuriais remtasi atliekant šį skaičiavimą ir šio skaičiavimo rezultatus.
  Ši ataskaita įtraukiama
  į Direktyvos 2006/32/EB 14 straipsnio 2 dalyje nurodytus energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planus. Tas ataskaitas valstybės narės teikia Komisijai kas trejus metus. Pirma ataskaita pateikiama ne vėliau kaip iki 2011 m. birželio 30 d.

3.   Komisija paskelbia ataskaitą, kurioje nurodo valstybių narių pažangą
  įgyvendinant šį straipsnį
  .

6 straipsnis

Nauji pastatai

1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad nauji pastatai atitiktų pagal 4 straipsnį nustatytus minimalius energinio naudingumo reikalavimus
  ir atitiktų 9 straipsnio nuostatas
  .

Naujų pastatų atveju valstybės narės
  skatina naudoti labai efektyvias alternatyvias sistemas
  .
  Šios alternatyvios sistemos gali apimti, bet neturi apsiriboti
  :

| a) | decentralizuotomis
  aprūpinimo energija
  sistemomis, paremtomis
  energija
  iš atsinaujinančių šaltinių
  ; |
| --- | --- |

a)

decentralizuotomis
  aprūpinimo energija
  sistemomis, paremtomis
  energija
  iš atsinaujinančių šaltinių
  ;

| b) | bendra
  šilumos ir elektros energijos
  gamyba
  ; |
| --- | --- |

b)

bendra
  šilumos ir elektros energijos
  gamyba
  ;

| c) | centralizuoto ar grupinio šildymo ar vėsinimo
  sistemomis
  , jei tokių yra,
  ypač sistemomis, kurios visiškai ar iš dalies naudoja energiją iš atsinaujinančių šaltinių
  ; |
| --- | --- |

c)

centralizuoto ar grupinio šildymo ar vėsinimo
  sistemomis
  , jei tokių yra,
  ypač sistemomis, kurios visiškai ar iš dalies naudoja energiją iš atsinaujinančių šaltinių
  ;

| d) | šilumos
  siurbliais
  ; |
| --- | --- |

d)

šilumos
  siurbliais
  ;

| e) | IRT įranga, skirta stebėsenai ir kontrolei vykdyti.
  ▐ |
| --- | --- |

e)

IRT įranga, skirta stebėsenai ir kontrolei vykdyti.
  ▐

7 straipsnis

Esami pastatai

Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad dideliu mastu renovuojamų pastatų ar
  pastatų sudedamųjų dalių ir techninių pastato sistemų ar jų dalių, kai jos turi būti modernizuotos arba pakeistos
  , energinis naudingumas būtų pagerintas taip, kad atitiktų
  bent
  minimalius energinio naudingumo reikalavimus, kiek tai techniškai, funkcionaliai ir ekonomiškai įmanoma. Valstybės narės nustato šiuos minimaliusenerginio naudingumo reikalavimus pagal 4 straipsnį
  ir atsižvelgdamos į 9 straipsnio nuostatas.
  Reikalavimai
  nustatomi
  renovuotai sistemai
  ir pastato
  sudėtinėms dalims,
  kai jos turi būti modernizuotos arba pakeistos ir visam renovuotam pastatui jį renovuojant dideliu mastu.

Valstybės narės, vykdant pastatų renovaciją dideliu mastu, skatina apsvarstyti toliau išvardytas labai efektyvias alternatyvias sistemas ir į jas atsižvelgti:

| a) | decentralizuotas aprūpinimo energija sistemas, paremtas energija iš atsinaujinančių išteklių; |
| --- | --- |

a)

decentralizuotas aprūpinimo energija sistemas, paremtas energija iš atsinaujinančių išteklių;

| b) | bendrą šilumos ir elektros energijos gamybą; |
| --- | --- |

b)

bendrą šilumos ir elektros energijos gamybą;

| c) | centralizuoto ar grupinio šildymo ar vėsinimo sistemas, jei tokių yra, ypač sistemas, kurios visiškai ar iš dalies vartoja energiją iš atsinaujinančių išteklių; |
| --- | --- |

c)

centralizuoto ar grupinio šildymo ar vėsinimo sistemas, jei tokių yra, ypač sistemas, kurios visiškai ar iš dalies vartoja energiją iš atsinaujinančių išteklių;

| d) | šilumos siurblius; |
| --- | --- |

d)

šilumos siurblius;

| e) | IRT įrangą, skirtą stebėsenai ir kontrolei vykdyti. |
| --- | --- |

e)

IRT įrangą, skirtą stebėsenai ir kontrolei vykdyti.

8 straipsnis

Techninės pastato sistemos
  ir sudedamosios pastato dalys

1.   Valstybės narės nustato
  sudedamųjų pastato dalių ir
  pastatuose įrengtų
  ir eksploatuojamų
  techninių pastato sistemų
  , kurioms netaikoma Direktyva 2009/...EB [kurioje nustatoma gaminių, susijusių su energijos vartojimu, ekologinio projektavimo reikalavimų nustatymo sistema] ir jos įgyvendinimo priemonės,
  minimalius energinio naudingumo reikalavimus. Reikalavimai nustatomi
  naudojamai įrangai,
  techninėms pastato sistemoms ir
  sudedamosioms pastato dalims ir
  jų dalims, kurios yra naujos, pakeistos ir modernizuotos,
  ir taikomi tiek, kiek įmanoma techniniu ir funkciniu požiūriu
  .

Reikalavimai visų pirma taikomi šioms sudėtinėms dalims:

| a) | katilams
  ,
  kitiems šildymo sistemos šilumos generatoriams
  arba šilumokaičiams
  ,
  įskaitant centralizuotą ar grupinį šildymą ir vėsinimą
  ; |
| --- | --- |

a)

katilams
  ,
  kitiems šildymo sistemos šilumos generatoriams
  arba šilumokaičiams
  ,
  įskaitant centralizuotą ar grupinį šildymą ir vėsinimą
  ;

| b) | karšto vandens sistemų vandens šildytuvams; |
| --- | --- |

b)

karšto vandens sistemų vandens šildytuvams;

| c) | oro kondicionavimo sistemų centralizuoto oro kondicionavimo įrenginiui arba šalto oro generatoriui ; |
| --- | --- |

c)

oro kondicionavimo sistemų centralizuoto oro kondicionavimo įrenginiui arba šalto oro generatoriui ;

| d) | įrengtam apšvietimui; |
| --- | --- |

d)

įrengtam apšvietimui;

| e) | sudedamosioms pastato dalims. |
| --- | --- |

e)

sudedamosioms pastato dalims.

2.   Pagal 1 dalį nustatyti minimalūs energinio naudingumo reikalavimai turi būti suderinami su sistemą sudarantiems gaminiams
  ir sudedamosioms pastato dalims
  taikomais
  visais
  teisės aktais ir grindžiami teisingu gaminių instaliavimu ir tinkamu techninės pastato sistemos sureguliavimu bei kontrole.
  Techninių pastato sistemų atveju
  tais reikalavimais užtikrinama,
  kad sistemos prieš pradedant jas naudoti būtų tinkamai suderintos,
  kad būtų pasiekta tinkama vandenį naudojančių šildymo sistemų hidraulinė pusiausvyra ir kad įrenginiuose būtų naudojami tinkamo dydžio ir tipo gaminiai, atsižvelgiant į numatytą techninės pastato sistemos paskirtį.

3.
     
  Atsižvelgdamos į ...Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/...EB [dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių]

   (13)

  I priedą, valstybės narės užtikrina, kad visuose naujuose ir dideliu mastu renovuojamuose pastatuose ir tais atvejais, kai keičiami skaitikliai, būtų instaliuojami pažangieji skaitikliai, ir skatina įrengti, jei reikia, aktyvios kontrolės sistemas, pvz., automatizavimo, kontrolės ir stebėsenos sistemas.

9 straipsnis

Pastatai, kuriuos eksploatuojant galutinis suvartojamos energijos kiekis lygus nuliui

1.   Valstybės narės parengia nacionalinius planus, kuriais siekiama, kad būtų kuo daugiau pastatų,
  kuriuos eksploatuojant galutinis suvartojamos energijos kiekis lygus nuliui.

Valstybės narės užtikrina, kad ne vėliau kaip iki 2018 m. gruodžio 31 d. visi nauji pastatai būtų tokie, kuriuos eksploatuojant galutinis suvartojamos energijos kiekis būtų lygus nuliui.

Valstybės narės
  nustato tikslus, kokią minimalią bendro pastatų skaičiaus ir bendro naudingojo vidaus patalpų ploto procentinę dalį
  iki 2015 m. turi sudaryti pastatai, kuriuos eksploatuojant galutinis suvartojamos energijos kiekis lygus nuliui, ir kokią procentinę dalį šie pastatai turi sudaryti iki 2020 m.

Atskiri tikslai nustatomi:

| a) | naujiems ir atnaujintiems gyvenamiesiems pastatams; |
| --- | --- |

a)

naujiems ir atnaujintiems gyvenamiesiems pastatams;

| b) | naujiems ir atnaujintiems negyvenamiesiems pastatams; |
| --- | --- |

b)

naujiems ir atnaujintiems negyvenamiesiems pastatams;

| c) | valdžios institucijų naudojamiems pastatams. |
| --- | --- |

c)

valdžios institucijų naudojamiems pastatams.

Valstybės narės
  , atsižvelgdamos į tai, kad valdžios institucijos turėtų rodyti pavyzdį pastatų energinio naudingumo srityje,
  c punkte nustato skirtingus naujiems ir esamiems pastatams skirtus tikslus, nurodytus c punkte, ir jie pasiekiami bent prieš trejus metus iki šiame straipsnyje nurodytų tikslų termino
  .

2.   1 dalyje
  nurodytas nacionalinis planas, rengiamas pasikonsultavus su visais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant vietos ir regionų institucijas, ir jame
  turi būti, inter alia, šie elementai:

▐

| a) | tarpiniai tikslai, kokią bendro pastatų skaičiaus ir bendro naudingojo vidaus patalpų ploto procentinę dalį turi sudaryti tokie pastatai
  atitinkamai
  2015 m.
  ir 2020 m.
  ; |
| --- | --- |

a)

tarpiniai tikslai, kokią bendro pastatų skaičiaus ir bendro naudingojo vidaus patalpų ploto procentinę dalį turi sudaryti tokie pastatai
  atitinkamai
  2015 m.
  ir 2020 m.
  ;

| b) | išsami informacija apie nacionalinius reikalavimus dėl minimalaus naujuose arba esamuose pastatuose, kurie dideliu mastu renovuojami, suvartojamo energijos iš atsinaujinančių išteklių kiekio, kaip reikalaujama Direktyvoje 2009/28/EB ir šios direktyvos 6 ir 7 straipsniuose; |
| --- | --- |

b)

išsami informacija apie nacionalinius reikalavimus dėl minimalaus naujuose arba esamuose pastatuose, kurie dideliu mastu renovuojami, suvartojamo energijos iš atsinaujinančių išteklių kiekio, kaip reikalaujama Direktyvoje 2009/28/EB ir šios direktyvos 6 ir 7 straipsniuose;

| c) | visų politikos krypčių suvestinė ir
  informacija apie priemones, kurių imtasi tokiems pastatams skatinti
  ; |
| --- | --- |

c)

visų politikos krypčių suvestinė ir
  informacija apie priemones, kurių imtasi tokiems pastatams skatinti
  ;

| d) | nacionalinės, regioninės arba vietinės programos, skirtos remti priemonėms, kuriomis skatinama naudoti tokius pastatus, pvz., fiskalinės paskatos, finansinės priemonės, arba mažesnis PVM. |
| --- | --- |

d)

nacionalinės, regioninės arba vietinės programos, skirtos remti priemonėms, kuriomis skatinama naudoti tokius pastatus, pvz., fiskalinės paskatos, finansinės priemonės, arba mažesnis PVM.

3.   Ne vėliau kaip 2011 m. birželio 30 d. valstybės narės pateikia Komisijai 1 dalyje nurodytus nacionalinius planus ir kas trejus metus teikia jai savo nacionalinių planų įgyvendinimo pažangos ataskaitas.
  Nacionaliniai planai
  ir pažangos
  ataskaitos įtraukiami
  į Direktyvos 2006/32/EB 14 straipsnio 2 dalyje nurodytus energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planus.

4.
     
  Per du mėnesius nuo tada, kai valstybė narė perduoda 3 dalyje nurodytą nacionalinį planą, Komisija, visiškai atsižvelgdama į subsidiarumo principą, gali atmesti minėtąjį planą arba bet kurį jo aspektą dėl to, kad nesilaikoma visų šio straipsnio reikalavimų. Tokiu atveju atitinkama valstybė narė siūlo pakeitimus. Per vieną mėnesį nuo tų pakeitimų gavimo datos Komisija nurodo, kad ji pritaria pataisytam planui, arba paprašo atlikti papildomus konkrečius pakeitimus. Komisija ir atitinkama valstybė narė imasi visų pagrįstų veiksmų siekdamos sutarti dėl nacionalinio plano per penkis mėnesius nuo pirmojo pateikimo datos.

5.   Komisija
  , atsižvelgdama į 2 straipsnyje nurodytą apibrėžtį, ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 31 d.
  nustato
  išsamią bendrą
  pastatų,
  kuriuos eksploatuojant galutinis sunaudojamas energijos kiekis lygus nuliui, apibrėžtį.

Tos priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, tvirtinamos pagal 22 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

6.   
  Ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d., o po to kas trejus metus
  Komisija paskelbia valstybių narių ataskaitą, kurioje nurodo valstybių narių pažangą didinant pastatų, kuriuos eksploatuojant
  galutinis suvartojamos
  energijos kiekis ▐ lygus nuliui, skaičių. Remdamasi šia ataskaita, Komisija parengia
  veiksmų planą
  ir prireikus siūlo priemones tokių pastatų skaičiui didinti.

10 straipsnis

Finansinės paskatos ir rinkos kliūtys

1.
     
  Valstybės narės iki 2011 m. birželio 30 d. parengia nacionalinius planus, taip pat siūlomas priemones, skirtus šios direktyvos reikalavimams įvykdyti sumažinant esamas teisines ir rinkos kliūtis ir plėtojant esamas ir naujas finansines ir fiskalines priemones, kad būtų didinamas naujų ir esamų pastatų energijos vartojimo efektyvumas.

Šios siūlomos priemonės turi būti pakankamos, veiksmingos, skaidrios ir nediskriminacinės, jomis turi būti remiamas į energinio naudingumo sertifikatą įtrauktų rekomendacijų vykdymas, siekiama skatinti didelę pažangą pastatų energinio naudingumo srityje, kai kitu atveju pažanga ekonominiu požiūriu nebūtų įgyvendinama, ir įtraukiamos paramos namų ūkiams, kuriems gresia energijos nepriteklius, priemonės.

Valstybės narės palygina savo finansines ir fiskalines priemones su V priede išvardytomis priemonėmis ir, nepažeisdamos nacionalinės teisės aktų, įgyvendinta ne mažiau kaip dvi tame priede pateiktas priemones.

2.
     
  Valstybės narės perduoda šiuos nacionalinius planus Komisijai, įtraukdamos juos į Direktyvos 2006/32/EB 14 straipsnio 2 dalyje nurodytus energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planus, ir juos atnaujina kas trejus metus.

3.
     
  Komisija ne vėliau kaip iki 2010 m. birželio 30 d., atlikusi poveikio įvertinimą, pateikia atitinkamus pasiūlymus dėl teisės aktų, kuriais siekiama sustiprinti esamas Bendrijos finansines priemones, ir nustatyti papildomas finansines priemones, skirtas padėti įgyvendinti šią direktyvą.

Šiuose pasiūlymuose apsvarstomos šios priemonės:

| a) | atsižvelgiant į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl


  E


  uropos regioninės plėtros fondo

   (14)

  persvarstymą, susijusį su kitu programiniu laikotarpiu, didžiausios Europos regioninės plėtros fondo asignavimo sumos, kurią galima panaudoti siekiant paremti energijos vartojimo efektyvumą, įskaitant centralizuotą šildymą ir vėsinimą, ir investicijas į atsinaujinančius energijos šaltinius pastatų sektoriuje, padidinimas ir lėšų skyrimo šiems projektams termino pratęsimas

  ; |
| --- | --- |

a)

atsižvelgiant į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl


  E


  uropos regioninės plėtros fondo

   (14)

  persvarstymą, susijusį su kitu programiniu laikotarpiu, didžiausios Europos regioninės plėtros fondo asignavimo sumos, kurią galima panaudoti siekiant paremti energijos vartojimo efektyvumą, įskaitant centralizuotą šildymą ir vėsinimą, ir investicijas į atsinaujinančius energijos šaltinius pastatų sektoriuje, padidinimas ir lėšų skyrimo šiems projektams termino pratęsimas

  ;

| b) | kitų Bendrijos lėšų naudojimas siekiant remti mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą, informavimo kampanijas arba mokymus, susijusius su energijos vartojimo efektyvumu; |
| --- | --- |

b)

kitų Bendrijos lėšų naudojimas siekiant remti mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą, informavimo kampanijas arba mokymus, susijusius su energijos vartojimo efektyvumu;

| c) | Energijos vartojimo efektyvumo fondo, kurį sudarytų Bendrijos biudžeto, Europos investicijų banko ir valstybių narių įnašai ir kuris padėtų didinti privačiojo ir viešojo sektoriaus investicijas į projektus, kuriais siekiama didinti energijos vartojimo efektyvumą, įskaitant energijos iš atsinaujinančių šaltinių naudojimą pastatuose arba pastatų dalyse, įsteigimas iki 2020 m. Tas fondas integruojamas į kitas Bendrijos struktūrinės pagalbos programas. Jo lėšų skirstymo kriterijai nustatomi remiantis 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1083/2006,


  nustatančiu bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo

   (15)

  ir jis įsteigiamas ne vėliau kaip iki 2014 m.; |
| --- | --- |

c)

Energijos vartojimo efektyvumo fondo, kurį sudarytų Bendrijos biudžeto, Europos investicijų banko ir valstybių narių įnašai ir kuris padėtų didinti privačiojo ir viešojo sektoriaus investicijas į projektus, kuriais siekiama didinti energijos vartojimo efektyvumą, įskaitant energijos iš atsinaujinančių šaltinių naudojimą pastatuose arba pastatų dalyse, įsteigimas iki 2020 m. Tas fondas integruojamas į kitas Bendrijos struktūrinės pagalbos programas. Jo lėšų skirstymo kriterijai nustatomi remiantis 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1083/2006,


  nustatančiu bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo

   (15)

  ir jis įsteigiamas ne vėliau kaip iki 2014 m.;

| (d) | sumažintas su energijos vartojimo efektyvumu susijusių paslaugų ir gaminių, įskaitant atsinaujinančių šaltinių energiją pastatuose arba jų dalyse, PVM. |
| --- | --- |

(d)

sumažintas su energijos vartojimo efektyvumu susijusių paslaugų ir gaminių, įskaitant atsinaujinančių šaltinių energiją pastatuose arba jų dalyse, PVM.

11 straipsnis

Energinio naudingumo sertifikatai

1.   Valstybės narės parengia būtinas priemones energinio pastatų naudingumo sertifikavimo sistemai nustatyti. Energinio naudingumo sertifikatuose nurodomi pastato energinis naudingumas
  arba, jei jis dar nepastatytas, numatomas energinis naudingumas,
  ir kontroliniai dydžiai, skirtumas tarp apskaičiuoto energijos poreikio ir faktinio sunaudotos energijos kiekio, tokie kaip minimalūs energinio naudingumo reikalavimai, kad pastato ar jo dalių savininkai ar nuomininkai galėtų ▐ įvertinti jų energinį naudingumą
  ir lengvai palyginti jį su kitų gyvenamųjų arba negyvenamųjų pastatų energiniu naudingumu
  .
  Negyvenamųjų pastatų sertifikate, jei reikia, galima pateikti faktiškai per metus suvartojamos energijos kiekį, kaip nurodyta I priede.

Kai pastatas parduodamas arba išnuomojamas dar jo nepastačius, pardavėjas pateikia tikslų raštišką šio pastato būsimo energinio naudingumo įvertinimą.

2.   Sertifikate pateikiamos rekomendacijos dėl pastato ar jo dalių ekonomiškai
  optimalaus
  energinio naudingumo gerinimo.

Energinio naudingumo sertifikate pateikiamos rekomendacijos apima:

| a) | priemones, susijusias su didelio masto pastato apvalkalo
  , įskaitant jo izoliacijos sistemas,
  arba techninės (-ių) pastato sistemos (-ų) renovacija; ║ |
| --- | --- |

a)

priemones, susijusias su didelio masto pastato apvalkalo
  , įskaitant jo izoliacijos sistemas,
  arba techninės (-ių) pastato sistemos (-ų) renovacija; ║

| b) | priemones atskiroms pastato dalims ar elementams, neatsižvelgiant į didelio masto pastato apvalkalo
  , įskaitant jo izoliacijos sistemas,
  arba techninės (-ių) pastato sistemos (-ų) renovaciją. |
| --- | --- |

b)

priemones atskiroms pastato dalims ar elementams, neatsižvelgiant į didelio masto pastato apvalkalo
  , įskaitant jo izoliacijos sistemas,
  arba techninės (-ių) pastato sistemos (-ų) renovaciją.

3.   Energinio naudingumo sertifikate pateikiamos rekomendacijos, kurias konkrečiame pastate įmanoma techniškai įgyvendinti, taip pat nurodoma skaidri informacija
  , įskaitant bent aiškius apskaičiuoto galimo, įgyvendinus priemonę, sutaupyti energijos kiekio rodiklius, tam tikro pastato ar pastatų tipo dabartinę grynąją vertę ir investicijų sąnaudas
  .
  Sąnaudos įvertinamos
  remiantis standartinėmis sąlygomis,
  kurios turi apimti bent
  sutaupytos energijos
  įvertinimą ir bazines
  energijos
  kainas
  ,
  finansines arba fiskalines paskatas,
  taip pat investicijų, kurių reikia rekomendacijoms įgyvendinti, palūkanų
  normas
  .

4.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad valdžios ir kitos institucijos, kurios teikia finansavimą pastatams pirkti arba renovuoti, nustatydamos finansinių paskatų, fiskalinių priemonių ir paskolų dydį ir sąlygas, atsižvelgtų į nurodytą energinį naudingumą ir energinio naudingumo sertifikate pateiktas rekomendacijas.

5.   Energinio naudingumo sertifikate nurodoma, kur savininkas arba nuomininkas gali gauti išsamesnės informacijos apie sertifikate pateiktas rekomendacijas. Be to, jame pateikiama informacijos apie rekomendacijoms įgyvendinti reikalingus veiksmus
  , įskaitant informaciją apie turimas fiskalines ir finansines paskatas ir finansavimo galimybes
  .

6.
     
  Valdžios institucijos, atsižvelgdamos į joms tenkantį pagrindinį vaidmenį pastatų energinio naudingumo srityje, įgyvendina savo užimamų pastatų energinio naudingumo sertifikate pateiktas rekomendacijas tol, kol galioja sertifikatas.

7.   Butų arba daugiabučio pastato atskiro naudojimo patalpų sertifikatas gali būti išduotas remiantis:

| a) | bendru viso daugiabučio pastato su bendra šildymo sistema sertifikavimu arba |
| --- | --- |

a)

bendru viso daugiabučio pastato su bendra šildymo sistema sertifikavimu arba

| b) | to buto arba patalpos energinio naudingumo
  įvertinimu. |
| --- | --- |

b)

to buto arba patalpos energinio naudingumo
  įvertinimu.

8.   Vienai šeimai skirti namai gali būti sertifikuojami remiantis kito tipinio panašiai suprojektuoto ir panašaus dydžio pastato, kurio faktinis energinio naudingumas yra panašus, įvertinimu, jei šį panašumą gali patvirtinti energinio naudingumo sertifikatą išduodantis ekspertas.

9.   Energinio naudingumo sertifikatas galioja ne ilgiau kaip 10 metų.

10.
     
  Komisija ne vėliau kaip 2010 m. birželio 30 d. patvirtina gaires, kuriose nurodomi minimalūs energinio naudingumo sertifikatų turinio, kalbos ir pateikimo standartai.

Ta priemonė, skirta iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, tvirtinama pagal 22 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

11.
     
  Kiekviena valstybė narė pripažįsta kitos valstybės narės pagal šias gaires išduotus sertifikatus ir neriboja laisvės teikti finansines paslaugas dėl priežasčių, susijusių su tuo, kad sertifikatas išduotas toje valstybėje narėje.

12.
     
  Iki 2011 m. remiantis iš valstybių narių gauta informacija ir pasikonsultavus su atitinkamų sektorių atstovais Komisija parengia savanorišką bendrą Europos Sąjungos ne gyvenamųjų pastatų energinio naudingumo sertifikavimo sistemą.

Ta priemonė, skirta iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, ją papildant, tvirtinama pagal 22 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

Iki 2012 m. valstybės narės pradeda taikyti pirmoje pastraipoje nurodytą savanorišką sertifikavimo sistemą, kuri veiktų lygiagrečiai su nacionaline sertifikavimo sistema.

12 straipsnis

Energinio naudingumo sertifikatu išdavimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad statomiems, parduodamiems arba nuomojamiems pastatams ar jų dalims ir pastatams,
  kuriuos dažnai lanko visuomenė ir
  kurių bendrą naudingąjį vidaus patalpų plotą
  sudaro daugiau kaip
  250 m 2,
  ir pastatams, kuriuos
  naudoja valdžios institucijos, būtų išduotas energinio naudingumo sertifikatas.

2.   Valstybės narės reikalauja, kad, kai pastatai ar jų dalys statomi, sertifikatą išduodantis 17 straipsnyje nurodytas pardavėjas arba nepriklausomas ekspertas savininkui perduotų energinio naudingumo sertifikatą.

3.   Valstybės narės reikalauja, kad siūlant parduoti pastatus ar jų dalis visuose pastato ar jo dalių pardavimo skelbimuose būtų nurodytas energinio naudingumo sertifikate pateiktas skaitinis energinio naudingumo rodiklis, o būsimam pirkėjui būtų parodytas energinio naudingumo sertifikatas.

Energinio naudingumo sertifikatą pardavėjas pirkėjui perduoda vėliausiai pastato ar jo dalių pardavimo sutarties sudarymo metu.

4.   Valstybės narės reikalauja, kad siūlant nuomoti pastatus ar jų dalis visuose pastato ar jo dalių nuomos skelbimuose būtų nurodytas energinio naudingumo sertifikate pateiktas skaitinis energinio naudingumo rodiklis, o būsimam nuomininkui būtų parodytas energinio naudingumo sertifikatas.

5.
     
  Pastato savininkas gali bet kada paprašyti akredituoto eksperto išduoti, perskaičiuoti ir atnaujinti energinio naudingumo sertifikatą, nepriklausomai nuo to, ar pastatas statomas, rekonstruojamas, išnuomojamas arba parduodamas.

Energinio naudingumo sertifikatą savininkas nuomininkui perduoda vėliausiai nuomos sutarties sudarymo metu.

6.   Valstybės narės šio straipsnio 1, 2, 3 ir 4 dalių gali netaikyti 4 straipsnio 2 dalyje išvardytų kategorijų pastatams.

13 straipsnis

Energinio naudingumo sertifikatu rodymas

1.   Energinio naudingumo sertifikatų rodymas║ Valstybės narės imasi priemonių užtikrinti, kad pastate,
  kurį
  naudoja valdžios institucijos,
  arba pastate, kurio bendras naudingasis vidaus patalpų plotas didesnis nei 250 m2 ir kurį dažnai lanko visuomenė
  , gerai matomoje vietoje būtų rodomas žmonėms gerai įžiūrimas energinio naudingumo sertifikatas.

▐

14 straipsnis

Šildymo sistemu tikrinimas

1.   Valstybės narės nustato priemones, būtinas reguliariems šildymo sistemų su katilais,
  kurie kūrenami skystu arba kietu kuru iš neatsinaujinančių energijos išteklių ir
  kurių vardinė atiduodamoji galia yra didesnė nei 20 kW, tikrinimams.
  Valstybės narės gali nutraukti tokius tikrinimus, jei įdiegiama elektroninė stebėsenos ir kontrolės sistema.

2.   Valstybės narės, atsižvelgdamos į šildymo sistemos ▐ tipą ir vardinę atiduodamąją galią, gali nustatyti skirtingą tikrinimų dažnumą. Nustatydamos tikrinimų dažnumą valstybės narės atsižvelgia į šildymo sistemos tikrinimo sąnaudas ir apskaičiuotas energijos išlaidas, kurias būtų galima sutaupyti dėl tikrinimo.

3.   Šildymo sistemos su katilais, kurių vardinė atiduodamoji galia didesnė už 100 kW, tikrinamos bent kartą per dvejus metus.

Dujomis kūrenamiems katilams šis laikotarpis gali būti pratęstas iki ketverių metų.

4.   Nukrypdamos nuo 1, 2 ir 3 dalių valstybės narės gali nuspręsti imtis priemonių užtikrinti, kad naudotojams būtų suteiktos konsultacijos dėl šildymo katilų pakeitimo, kitų šildymo sistemos modifikacijų bei alternatyvių sprendimų katilų naudingumo koeficientui ir tinkamam jų dydžiui įvertinti. Bendras rezultatas taikant šį būdą yra lygiavertis rezultatui, gautam taikant 1, 2 ir 3 dalių nuostatas.

Jei valstybės narės nusprendžia taikyti ║ pirmoje pastraipoje nurodytas priemones, jos ne vėliau kaip 2011 m. birželio 30 d. Komisijai pateikia tų priemonių lygiavertiškumo 1, 2 ir 3 dalyse nurodytoms priemonėms ataskaitą. Šias ataskaitas valstybės narės teikia Komisijai kas trejus metus. Ataskaitas galima įtraukti į Direktyvos 2006/32/EB 14 straipsnio 2 dalyje nurodytus energijos efektyvumo veiksmų planus.

Jei Komisija mano, kad antroje pastraipoje nurodyta valstybes nares ataskaita neatspindi pirmoje pastraipoje nurodytos priemones lygiavertiškumo, ji per šešis menesius nuo ataskaitos gavimo gali paprašyti, kad valstybe nare pateiktu papildomu irodymu arba igyvendintu konkrecias papildomas priemones. Jei praejus vieneriems metams nuo šio prašymo pateikimo Komisijos netenkina pateikti irodymai arba igyvendintos papildomos priemones, ji gali panaikinti nukrypti leidžiancia nuostata.

15 straipsnis

Oro kondicionavimo sistemų tikrinimas

1.   Valstybės narės nustato priemones, būtinas reguliariems didesnės kaip
  5 kW
  vardinės atiduodamosios galios oro kondicionavimo
  ir vėdinimo
  sistemų
  bei reversinių šilumos siurblių
  tikrinimams numatyti. Tikrinimo metu įvertinamas oro kondicionavimo įrangos naudingumo koeficientas ir jos dydžio atitikimas pastato vėsinimo poreikiams. Tikrinant vėdinimo sistemas įvertinami ir oro srautai.

Valstybes nares nustato priemones, butinas reguliariems didesnes kaip
  5 kW
  vardines atiduodamosios galios oro kondicionavimo
  ir vedinimo
  sistemu
  bei reversiniu šilumos siurbliu
  tikrinimams numatyti. Tikrinimo metu ivertinamas oro kondicionavimo irangos naudingumo koeficientas ir jos dydžio atitikimas pastato vesinimo poreikiams.
  Tikrinant vedinimo sistemas ivertinami ir oro srautai.

Valstybes nares gali sustabdyti šiuos tikrinimus, jei idiegiama elektronine stebesenos ir kontroles sistema.

2.   Valstybės narės, atsižvelgdamos į oro kondicionavimo sistemos,
  vėdinimo sistemos arba reversinių šilumos siurblių
  tipą ir vardinę atiduodamąją galią, gali nustatyti skirtingą tikrinimų dažnumą. Nustatydamos tikrinimų dažnumą valstybės narės atsižvelgia į ▐ tikrinimo sąnaudas ir apskaičiuotas energijos išlaidas, kurias būtų galima sutaupyti dėl

3.
     
  Nustatydamos 1 ir 2 dalyse nurodytas priemones, valstybės narės, kiek tai ekonomiškai ir techniškai įmanoma, užtikrina, kad atliekami tikrinimai derėtų su šildymo sistemų ir kitų techninių sistemų, nurodytų šios direktyvos 14 straipsnyje, tikrinimu ir su nuotėkio tikrinimu, nurodytu 2006 m. gegužes 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 842/2006 dėl tam tikrų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų

   (16).

4.
     
  Nukrypdamos nuo 1 ir 2 dalių, valstybės narės gali nuspręsti imtis priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti, kad naudotojams būtų teikiamos konsultacijos dėl oro kondicionavimo sistemų pakeitimo arba kitų oro kondicionavimo sistemos modifikacijų, kurios gali apimti tikrinimus oro kondicionavimo sistemos naudingumo koeficientui ir tinkamam jų dydžiui įvertinti. Bendras rezultatas taikant šį būdą turi būti lygus poveikiui, kylančiam iš 1 ir 2 dalyse pateiktų nuostatų.

Valstybės narės, taikančios pirmoje pastraipoje nurodytas priemones, ne vėliau kaip 2011 m. birželio 30 d. Komisijai pateikia tų priemonių lygiavertiškumo 1 ir 2 dalyse nurodytoms priemonėms ataskaitą. Šias ataskaitas valstybės narės teikia Komisijai kas trejus metus. Šias ataskaitas galima įtraukti į Direktyvos 2006/32/EB 14 straipsnio 2 dalyje nurodytus energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planus.

Jei Komisija mano, kad antroje pastraipoje nurodyta valstybės narės ataskaita neatspindi pirmoje pastraipoje nurodytos priemonės lygiavertiškumo, ji per šešis mėnesius nuo ataskaitos gavimo gali paprašyti, kad valstybė narė pateiktų papildomų įrodymų arba įgyvendintų konkrečias papildomas priemones. Jei praėjus vieneriems metams nuo šio prašymo pateikimo Komisijos netenkina pateikti įrodymai arba įgyvendintos papildomos priemonės, ji gali panaikinti nukrypti leidžiančią nuostatą.

16 straipsnis

Šildymo ir oro kondicionavimo sistemų patikrinimo ataskaitos

1.   Šis straipsnis taikomas šildymo ir oro kondicionavimo sistemų patikrinimo ataskaitoms.

2.   Patikrinimo ataskaitos rengiamos reguliariais laiko tarpais kiekvienai patikrintai sistemai. Ataskaitoje pateikiama tokia informacija:

| a) | patikrintos sistemos energinio naudingumo palyginimas su:






  i) | geriausios esamos sistemos, kurią įmanoma įdiegti, energiniu naudingumu ir |
| --- | --- | --- |

a)

patikrintos sistemos energinio naudingumo palyginimas su:

i)

geriausios esamos sistemos, kurią įmanoma įdiegti, energiniu naudingumu ir

| ii) | panašaus tipo sistemos, kurios visos svarbios sudedamosios dalys atitinka energinio naudingumo lygį, reikalaujamą pagal taikytinus teisės aktus, energiniu naudingumu; |
| --- | --- |

ii)

panašaus tipo sistemos, kurios visos svarbios sudedamosios dalys atitinka energinio naudingumo lygį, reikalaujamą pagal taikytinus teisės aktus, energiniu naudingumu;

| b) | rekomendacijos, kaip ekonomiškai efektyviai didinti pastato ar jo dalių sistemos energinį naudingumą. |
| --- | --- |

b)

rekomendacijos, kaip ekonomiškai efektyviai didinti pastato ar jo dalių sistemos energinį naudingumą.

Rekomendacijos, nurodytos b punkte, skiriamos konkrečiai sistemai, ir jose nurodoma skaidri informacija apie jų ekonominį efektyvumą. Ekonominis efektyvumas įvertinamas remiantis standartinėmis sąlygomis, kaip antai sutaupytos energijos įvertinimu ir bazinėmis energijos kainomis, taip pat investicijų palūkanų normomis.

3.   Patikrinimo ataskaita tikrintojas perduoda pastato savininkui arba nuomininkui.

17 straipsnis

Nepriklausomi ekspertai

1.
     Valstybes nares užtikrina, kad pastatu energinio naudingumo sertifikavima ir šildymo sistemu bei oro kondicionavimo sistemu tikrinima nepriklausomai atliktu kvalifikuoti ir akredituoti ekspertai, dirbantys savarankiškai arba viešose istaigose ar privaciose imonese.

Ekspertai akredituojami atsižvelgiant į jų kompetenciją ir nepriklausomumą.

2.
     
  Valstybės narės užtikrina abipusį nacionalinės kvalifikacijos ir akreditacijos pripažinimą.

3.
     
  Ne vėliau kaip 2011 m. Komisija nustato gaires, kurios apima rekomendacijas dėl minimalių ekspertų reguliaraus mokymo standartų.

Ta priemonė, skirta iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, tvirtinama pagal 22 straipsnio 2 dalyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

4.
     
  Valstybės narės visuomenei pateikia informaciją apie mokymą ir akreditavimą. Valstybės narės taip pat sudaro ir pateikia kvalifikuotų ir akredituotų ekspertų registrą.

18 straipsnis

Nepriklausomos kontrolės sistema

1.   Valstybės narės užtikrina, kad vadovaujantis II priedu būtų nustatyta energinio naudingumo sertifikatų ir šildymo bei oro kondicionavimo sistemų patikrinimo ataskaitų nepriklausomos kontrolės sistema.
  Valstybės narės nustato atskiras įgyvendinimo sistemas: vieną skirtą organizacijoms, kurios atsako už energinio naudingumo sertifikatų įgyvendinimą, kitą – organizacijoms, kurios teikia šildymo ir oro kondicionavimo sistemų patikrinimo ataskaitas.

2.   Atsakomybę už nepriklausomos kontrolės sistemos įgyvendinimą valstybės narės gali perduoti kitoms įstaigoms, jeigu jos užtikrina, kad tos sistemos ║ įgyvendinamos laikantis II priedo.

3.   Valstybės narės reikalauja, kad 1 dalyje nurodyti energinio naudingumo sertifikatai ir patikrinimo ataskaitos paprašius būtų registruojami ar pateikiami kompetentingoms institucijoms arba įstaigoms, kurioms kompetentingos institucijos perdavė atsakomybę už nepriklausomos kontrolės sistemų įgyvendinimą.

19 straipsnis

Peržiūrėjimas

Komisija, padedama pagal 22 straipsnį įsteigto komiteto, įvertina šią direktyvą
  ir ne vėliau kaip 2015 m. numato ją persvarstyti
  , atsižvelgdama į jos taikymo metu sukauptą patirtį
  ir padarytą pažangą
  , jei būtina, teikia pasiūlymus, inter alia, dėl:

| a) | metodikos pastatų energiniam naudingumui įvertinti, remiantis suvartojamu pirminės energijos kiekiu ir išmetamu anglies dvideginio kiekiu; |
| --- | --- |

a)

metodikos pastatų energiniam naudingumui įvertinti, remiantis suvartojamu pirminės energijos kiekiu ir išmetamu anglies dvideginio kiekiu;

| b) | bendrųjų paskatų tolesnėms energijos vartojimo efektyvumo pastatuose priemonėms; |
| --- | --- |

b)

bendrųjų paskatų tolesnėms energijos vartojimo efektyvumo pastatuose priemonėms;

| c) | visoje Bendrijoje taikomo reikalavimo, kad esami pastatai būtų pastatai, kuriuos eksploatuojant suvartojamos energijos kiekis lygus nuliui, nustatymo. |
| --- | --- |

c)

visoje Bendrijoje taikomo reikalavimo, kad esami pastatai būtų pastatai, kuriuos eksploatuojant suvartojamos energijos kiekis lygus nuliui, nustatymo.

20 straipsnis

Informacija

1.
     Valstybės narės imasi būtinų priemonių informuoti pastatų ar jų dalių savininkus
  ir
  nuomininkus apie įvairius efektyvesnio energijos vartojimo metodus ir būdus.

2.
     Valstybės narės visų pirma teikia pastatų savininkams
  ir
  nuomininkams informaciją apie energinio naudingumo sertifikatus ir patikrinimo ataskaitas, jų paskirtį ir tikslus, ekonomiškai efektyvius būdus pastato energiniam naudingumui didinti ir vidutinės trukmės bei ilgalaikes finansines pasekmes, jei nebus imtasi veiksmų,
  ir apie finansines priemones, kuriomis galima pasinaudoti
  pastato energiniam naudingumui didinti.
  Informacijos kampanijomis siekiama skatinti savininkus ir nuomininkus laikytis bent jau minimalių reikalavimų, nustatytų 4 ir 9 straipsniuose
  .

Valstybiu nariu prašymu Komisija padeda valstybems narems siekiant 1 dalyje ir pirmoje šios dalies pastraipoje nurodytu tikslu rengti informavimo kampanijas, kurios gali buti numatomos Bendrijos programose.

3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad vietos ir regionų institucijos dalyvautų rengiant informacijos ir mokymo bei visuomenės sąmoningumo didinimo programas.

4.
     
  Valstybės narės, dalyvaujant vietos ir regioninės institucijoms, taip pat užtikrina, kad asmenims, atsakingiems už šios direktyvos įgyvendinimą vykdant projektavimą ir užtikrinant statybos standartų laikymąsi, būtų teikiamos tinkamos gairės ir mokymas. Visų pirma teikiant tokias gaires ir mokymą pabrėžiama energinio naudingumo gerinimo svarba ir sudaromos sąlygos apsvarstyti, kaip optimaliai suderinti energijos vartojimo efektyvumo, atsinaujinančių išteklių energijos vartojimo ir centralizuoto šildymo ir vėsinimo planuojant, projektuojant, statant ir renovuojant pramoninius ar gyvenamuosius rajonus didinimą.

5.
     
  Komercinių pastatų savininkai ir nuomininkai keičiasi informacija apie tikrąjį suvartojamos energijos kiekį.

6.
     
  Valstybės narės teikia Komisijai informaciją apie:

| a) | nacionalines, regionų ir vietos lygmens paramos sistemas, kuriomis siekiama skatinti energijos vartojimo efektyvumą, taip pat pastatuose naudoti energiją iš atsinaujinančių išteklių; |
| --- | --- |

a)

nacionalines, regionų ir vietos lygmens paramos sistemas, kuriomis siekiama skatinti energijos vartojimo efektyvumą, taip pat pastatuose naudoti energiją iš atsinaujinančių išteklių;

| b) | tai, kokią dalį visos pastatuose nacionaliniu ir regionų lygmeniu suvartotos energijos sudaro energija iš atsinaujinančių išteklių, įskaitant tikslią informaciją apie tai, ar energija iš atsinaujinančių išteklių gaminama vietos įrenginiuose, tiekiama centralizuoto šildymo ir vėsinimo sistema, ar šiluma ir elektros energija gaminamos bendrai; |
| --- | --- |

b)

tai, kokią dalį visos pastatuose nacionaliniu ir regionų lygmeniu suvartotos energijos sudaro energija iš atsinaujinančių išteklių, įskaitant tikslią informaciją apie tai, ar energija iš atsinaujinančių išteklių gaminama vietos įrenginiuose, tiekiama centralizuoto šildymo ir vėsinimo sistema, ar šiluma ir elektros energija gaminamos bendrai;

Ši informacija įtraukiama į Direktyvos 2006/32/EB 14 straipsnio 2 dalyje nurodytus energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planus.

7.
     
  Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad būtų rengiama daugiau montuotojų ir kad būtų užtikrintas mokymas, suteikiantis didesnę kompetenciją vykdant energiją efektyviai vartojančių ir atsinaujinančių išteklių energiją vartojančių technologijų montavimą ir integravimą, siekiant sudaryti sąlygas atlikti svarbų vaidmenį, kuris jiems tenka gerinant pastatų energijos vartojimo efektyvumą.

8.
     
  Ne vėliau kaip 2010 m. Komisija sukuria tinklavietę, kurioje pateikiama ši informacija:

| a) | naujausias Direktyvos 2006/32/EB 14 straipsnio 2 dalyje nurodyto energijos vartojimo efektyvumo veiksmų plano variantas; |
| --- | --- |

a)

naujausias Direktyvos 2006/32/EB 14 straipsnio 2 dalyje nurodyto energijos vartojimo efektyvumo veiksmų plano variantas;

| b) | išsami informacija apie šiuo metu Bendrijos lygmeniu taikomas priemones, kuriomis siekiama padidinti pastatų energinį naudingumą, įskaitant bet kokias taikomas finansines ir (arba) fiskalines priemones, atitinkamą paraiškų teikimo tvarką ir kontaktinius duomenis; |
| --- | --- |

b)

išsami informacija apie šiuo metu Bendrijos lygmeniu taikomas priemones, kuriomis siekiama padidinti pastatų energinį naudingumą, įskaitant bet kokias taikomas finansines ir (arba) fiskalines priemones, atitinkamą paraiškų teikimo tvarką ir kontaktinius duomenis;

| c) | išsami informacija apie nacionalinius veiksmų planus ir nacionalines, regionines ir vietos priemones, šiuo metu taikomas kiekvienoje valstybėje narėse siekiant padidinti pastatų energinį naudingumą, įskaitant bet kokias taikomas finansines arba fiskalines priemones, atitinkamą paraiškų teikimo tvarką ir kontaktinius duomenis; |
| --- | --- |

c)

išsami informacija apie nacionalinius veiksmų planus ir nacionalines, regionines ir vietos priemones, šiuo metu taikomas kiekvienoje valstybėje narėse siekiant padidinti pastatų energinį naudingumą, įskaitant bet kokias taikomas finansines arba fiskalines priemones, atitinkamą paraiškų teikimo tvarką ir kontaktinius duomenis;

| d) | pažangiausios patirties gerinant pastatų energinį naudingumą nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu pavyzdžiai. |
| --- | --- |

d)

pažangiausios patirties gerinant pastatų energinį naudingumą nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu pavyzdžiai.

Pirmoje pastraipoje nurodyta informacija pateikiama tokia forma, kad būtų lengvai prieinama ir suprantama visų valstybių narių nuomininkams, savininkams ir įmonėms ir visoms vietos, regionų ir nacionalinėms institucijoms. Ji pateikiama forma, kuri padės šiems asmenims ir organizacijoms lengvai įvertinti paramą, kurią jie gali gauti siekiant padidinti pastatų energinį naudingumą, ir palyginti skirtingų valstybių narių paramos priemones.

21 straipsnis

I priedo derinimas su technikos pažanga

Komisija suderina I priedo 3 ir 4 punktus su technikos pažanga.

Šios priemonės, skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies pakeisti, tvirtinamos laikantis 22 straipsnio 2 dalyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

22 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Komitetas.

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

23 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato sankcijų, taikytinų pažeidus nacionalines nuostatas, priimtas pagal šią direktyvą, taisykles ir imasi visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad jos būtų įgyvendintos. Šios sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Valstybės narės praneša Komisijai apie tas nuostatas ne vėliau kaip iki 2010 m. gruodžio 31 d. ir nedelsdamos praneša jai apie visus vėlesnius šių nuostatų pakeitimus.
  Valstybės narės Direktyvos 2006/32/EB 14 straipsnio 2 dalyje nurodytuose energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planuose pateikia informaciją, įrodančią su sankcijomis susijusių taisyklių veiksmingumą.

24 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės priima ir skelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki 2010 m. gruodžio 31 d., įgyvendina šios direktyvos 2–18, 20 ir 23 straipsnius ir I bei II priedus. Priimtų nuostatų tekstus ir minėtų nuostatų bei šios direktyvos atitikties lentelę jos nedelsdamos pateikia Komisijai.

Kiek tai susijė su 2, 3, 9, 11–13, 17, 18, 20 ir 23 straipsniais, valstybės narės taiko tas nuostatas ne vėliau kaip nuo 2010 m. gruodžio 31 d.

Kiek tai susije su 4–8, 14–16 ir 18 straipsniais, valstybes nares taiko tas nuostatas pastatams, kuriuos naudoja valdžios institucijos, ne veliau kaip nuo 2010 m. gruodžio 31 d., o kitiems pastatams – ne veliau kaip nuo 2012 m. sausio 31 d.

Valstybes nares, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuoroda i šia direktyva arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Jos taip pat itraukia teigini, kad galiojanciuose istatymuose ir kituose teises aktuose pateiktos nuorodos i direktyva, panaikinama šia direktyva, laikomos nuorodomis i šia direktyva. Nuorodos darymo tvarka ir mineto teiginio redakcija nustato valstybes nares.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.

25 straipsnis

Panaikinimas

Direktyva 2002/91/EB su pakeitimais, padarytais III priedo A dalyje nurodytu reglamentu, panaikinama nuo 2012 m. vasario 1 d. nepažeidžiant valstybių narių pareigų, susijusių su direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais III priedo B dalyje.

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal VI priede pateiktą atitikmenų lentelę.

26 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.

27 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ║

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2009 m. gegužės 13 d. nuomonė (dar neskelbta OL).

1

2009 m. gegužės 13 d. nuomonė (dar neskelbta OL).

(2)  2009 m. balandžio 21 d. nuomonė (dar neskelbta OL).

2

2009 m. balandžio 21 d. nuomonė (dar neskelbta OL).

(3)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento pozicija.

3

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento pozicija.

(4)  OL L 1, 2003 1 4, p. 65.

4

(5)  Žr. VI priedo A dalį.

5

VI priedo

(6)  
  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0038.

6

Priimti tekstai, P6_TA(2009)0038.

(7)  

  OL L 140, 2009 6 5, p. 136.

7

OL L 140, 2009 6 5, p. 136.

(8)  

  OL L 140, 2009 6 5, p. 16.

8

OL L 140, 2009 6 5, p. 16.

(9)  OL L 114, 2006 4 27, p. 64.

9

(10)  

  OL L 255, 2005 9 30, p. 22.

10

OL L 255, 2005 9 30, p. 22.

(11)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

11

(12)  
  OL L ...COD(2008)0151.

12

OL L ...COD(2008)0151.

(13)  
  OL L ...(COD(2007)0195).

13

OL L ...(COD(2007)0195).

(14)  

  OL L 210, 2006 7 31, p. 1.

14

OL L 210, 2006 7 31, p. 1.

(15)  

  OL L 210, 2006 7 31, p. 25.

15

OL L 210, 2006 7 31, p. 25.

(16)  

  OL L 161, 2006 6 14, p. 1.

16

OL L 161, 2006 6 14, p. 1.

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisI PRIEDAS

Bendroji pastatų energinio naudingumo skaičiavimo sistema (nurodyta 3 straipsnyje)

| 1. | Pastato energinis naudingumas nustatomas remiantis apskaičiuotu arba faktiškai per metus suvartojamu
  pirminės
  energijos kiekiu, kurio reikia įvairiems poreikiams, susijusiems su
  įprastiniu
  pastato naudojimu, patenkinti, ir atspindi šildymo energijos ir vėsinimo energijos (energija, būtina siekiant išvengti perkaitimo) poreikius, kad pastate būtų užtikrintos numatytos temperatūros sąlygos.
  Suvartojamas kiekis, jei tinkama, koreguojamas atsižvelgiant į vietoje pagamintos energijos iš atsinaujinančių išteklių kiekį. |
| --- | --- |

1.

Pastato energinis naudingumas nustatomas remiantis apskaičiuotu arba faktiškai per metus suvartojamu
  pirminės
  energijos kiekiu, kurio reikia įvairiems poreikiams, susijusiems su
  įprastiniu
  pastato naudojimu, patenkinti, ir atspindi šildymo energijos ir vėsinimo energijos (energija, būtina siekiant išvengti perkaitimo) poreikius, kad pastate būtų užtikrintos numatytos temperatūros sąlygos.
  Suvartojamas kiekis, jei tinkama, koreguojamas atsižvelgiant į vietoje pagamintos energijos iš atsinaujinančių išteklių kiekį.

| 2. | Pastato energinis naudingumas išreiškiamas skaidriai ir apima ▐suvartojamos pirminės energijos skaitinius rodiklius
  , išreikštus kWh/m2 per metus
  .
  Rengiant pastatų energinio naudingumo skaičiavimo metodiką
  remiamasi
  Europos
  standartais ir susijusiais Bendrijos teisės aktais, įskaitant Direktyvą 2009/28/EB.




  Kai vertinamas pastate suvartotos elektros energijos energinis naudingumas, naudojant galutinio suvartojamos energijos kiekio perskaičiavimo į pirminės energijos kiekį koeficientą atsižvelgiama į atitinkamo elektros energijai gaminti naudojamo kuro šaltinių derinio metinį svertinį vidurkį. |
| --- | --- |

2.

Pastato energinis naudingumas išreiškiamas skaidriai ir apima ▐suvartojamos pirminės energijos skaitinius rodiklius
  , išreikštus kWh/m2 per metus
  .

Rengiant pastatų energinio naudingumo skaičiavimo metodiką
  remiamasi
  Europos
  standartais ir susijusiais Bendrijos teisės aktais, įskaitant Direktyvą 2009/28/EB.

Kai vertinamas pastate suvartotos elektros energijos energinis naudingumas, naudojant galutinio suvartojamos energijos kiekio perskaičiavimo į pirminės energijos kiekį koeficientą atsižvelgiama į atitinkamo elektros energijai gaminti naudojamo kuro šaltinių derinio metinį svertinį vidurkį.

| 3. | Metodika nustatoma atsižvelgiant bent į šiuos aspektus:






  a) | toliau išvardytos faktinės šiluminės pastato, įskaitant jo vidaus pertvaras, charakteristikos:






  i) | šiluminis našumas; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Metodika nustatoma atsižvelgiant bent į šiuos aspektus:

a)

toliau išvardytos faktinės šiluminės pastato, įskaitant jo vidaus pertvaras, charakteristikos:

i)

šiluminis našumas;

| ii) | izoliacija;
  jei naudojamos prieinamos mažiausio šilumos laidumo medžiagos; |
| --- | --- |

ii)

izoliacija;
  jei naudojamos prieinamos mažiausio šilumos laidumo medžiagos;

| iii) | pasyvus šildymas; |
| --- | --- |

iii)

pasyvus šildymas;

| iv) | vėsinimo elementai ir |
| --- | --- |

iv)

vėsinimo elementai ir

| v) | šiluminiai tilteliai; |
| --- | --- |

v)

šiluminiai tilteliai;

| b) | šildymo įranga ir aprūpinimas karštu vandeniu, taip pat jų izoliacijos charakteristikos; |
| --- | --- |

b)

šildymo įranga ir aprūpinimas karštu vandeniu, taip pat jų izoliacijos charakteristikos;

| c) | oro kondicionavimo įrenginiai
  , įskaitant vėsinimo sistemas
  ; |
| --- | --- |

c)

oro kondicionavimo įrenginiai
  , įskaitant vėsinimo sistemas
  ;

| d) | natūralus ir mechaninis vėdinimas, prireikus įskaitant sandarumą; |
| --- | --- |

d)

natūralus ir mechaninis vėdinimas, prireikus įskaitant sandarumą;

| e) | įmontuotos apšvietimo
  sistemos, kurios nustatomos apšvietimo projektavimo etape atsižvelgiant į tai, ar apšvietimo lygis tinka kambaryje numatytiems darbams atlikti, ar esama žmonių, ar patenka pakankamai natūralios šviesos, ar lengva keisti apšvietimo lygį, atsižvelgiant į tai, kad skiriasi atliekami darbai, taip pat, ar įranga skirta gyvenamųjų ar negyvenamųjų pastatų sektoriui; |
| --- | --- |

e)

įmontuotos apšvietimo
  sistemos, kurios nustatomos apšvietimo projektavimo etape atsižvelgiant į tai, ar apšvietimo lygis tinka kambaryje numatytiems darbams atlikti, ar esama žmonių, ar patenka pakankamai natūralios šviesos, ar lengva keisti apšvietimo lygį, atsižvelgiant į tai, kad skiriasi atliekami darbai, taip pat, ar įranga skirta gyvenamųjų ar negyvenamųjų pastatų sektoriui;

| f) | pastato projektas, padėtis ir orientavimas, įskaitant išorines klimato sąlygas; |
| --- | --- |

f)

pastato projektas, padėtis ir orientavimas, įskaitant išorines klimato sąlygas;

| g) | pasyviosios saulės sistemos ir apsauga nuo saulės spinduliavimo; |
| --- | --- |

g)

pasyviosios saulės sistemos ir apsauga nuo saulės spinduliavimo;

| h) | patalpų mikroklimato sąlygos, įskaitant numatomą patalpų mikroklimatą; |
| --- | --- |

h)

patalpų mikroklimato sąlygos, įskaitant numatomą patalpų mikroklimatą;

| i) | vidinės apkrovos. |
| --- | --- |

i)

vidinės apkrovos.

| 4. | Šiuose skaičiavimuose, kai tinka, atsižvelgiama į teigiamą šių dalykų poveikį:






  a) | vietos saulės spindulių poveikis, aktyviosios saulės sistemos ir kitos atsinaujinančius energijos išteklius naudojančios šildymo ir elektros energijos sistemos; |
| --- | --- | --- |

4.

Šiuose skaičiavimuose, kai tinka, atsižvelgiama į teigiamą šių dalykų poveikį:

a)

vietos saulės spindulių poveikis, aktyviosios saulės sistemos ir kitos atsinaujinančius energijos išteklius naudojančios šildymo ir elektros energijos sistemos;

| b) | bendros šilumos ir elektros energijos gamybos metu pagaminta elektros energija; |
| --- | --- |

b)

bendros šilumos ir elektros energijos gamybos metu pagaminta elektros energija;

| c) | centralizuoto ar grupinio šildymo ir vėsinimo sistemos; |
| --- | --- |

c)

centralizuoto ar grupinio šildymo ir vėsinimo sistemos;

| d) | natūralus apšvietimas. |
| --- | --- |

d)

natūralus apšvietimas.

| 5. | Atliekant šiuos skaičiavimus pastatai turėtų būti atitinkamai suskirstyti į tokias kategorijas:






  a) | vienai šeimai skirti įvairių tipų namai; |
| --- | --- | --- |

5.

Atliekant šiuos skaičiavimus pastatai turėtų būti atitinkamai suskirstyti į tokias kategorijas:

a)

vienai šeimai skirti įvairių tipų namai;

| b) | daugiabučiai namai; |
| --- | --- |

b)

daugiabučiai namai;

| c) | biurai; |
| --- | --- |

c)

biurai;

| d) | švietimo ir mokslo įstaigų pastatai; |
| --- | --- |

d)

švietimo ir mokslo įstaigų pastatai;

| e) | ligoninės; |
| --- | --- |

e)

ligoninės;

| f) | viešbučiai ir restoranai; |
| --- | --- |

f)

viešbučiai ir restoranai;

| g) | sporto infrastruktūra; |
| --- | --- |

g)

sporto infrastruktūra;

| h) | ║ mažmeninės prekybos paslaugoms naudojami pastatai; |
| --- | --- |

h)

║ mažmeninės prekybos paslaugoms naudojami pastatai;

| i) | didmeninės prekybos paslaugoms ir logistikos paslaugoms naudojami pastatai; |
| --- | --- |

i)

didmeninės prekybos paslaugoms ir logistikos paslaugoms naudojami pastatai;

| j) | kitų tipų pastatai, kuriuose vartojama energija. |
| --- | --- |

j)

kitų tipų pastatai, kuriuose vartojama energija.

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisII PRIEDAS

Energinio naudingumo sertifikatų ir patikrinimo ataskaitų nepriklausomos kontrolės sistemos

| 1. | Kompetentingos institucijos arba įstaigos, kurioms kompetentingos institucijos perdavė atsakomybę už nepriklausomos kontrolės sistemos įgyvendinimą, atsitiktine tvarka atrenka bent 0,5 % visų
  kiekvieno eksperto
  per metus išduotų energinio naudingumo sertifikatų, kad tie sertifikatai būtų patikrinti.
  Jeigu nepriklausomas ekspertas išduoda tik kelis sertifikatus, kompetentingos institucijos arba įstaigos atsitiktine tvarka atrenka bent vieną sertifikatą ir jį tikrina.
  Tikrinimas atliekamas pasirinkus vieną iš trijų toliau nurodytų alternatyvių lygių, ir kiekvienu lygiu turi būti patikrinta bent statistiškai reikšminga atrinktų patikrinimo ataskaitų dalis:






  a) | pastato energinio naudingumo sertifikatui išduoti naudotų įvesties duomenų ir jame nurodytų rezultatų galiojimo patikra; |
| --- | --- | --- |

1.

Kompetentingos institucijos arba įstaigos, kurioms kompetentingos institucijos perdavė atsakomybę už nepriklausomos kontrolės sistemos įgyvendinimą, atsitiktine tvarka atrenka bent 0,5 % visų
  kiekvieno eksperto
  per metus išduotų energinio naudingumo sertifikatų, kad tie sertifikatai būtų patikrinti.
  Jeigu nepriklausomas ekspertas išduoda tik kelis sertifikatus, kompetentingos institucijos arba įstaigos atsitiktine tvarka atrenka bent vieną sertifikatą ir jį tikrina.
  Tikrinimas atliekamas pasirinkus vieną iš trijų toliau nurodytų alternatyvių lygių, ir kiekvienu lygiu turi būti patikrinta bent statistiškai reikšminga atrinktų patikrinimo ataskaitų dalis:

a)

pastato energinio naudingumo sertifikatui išduoti naudotų įvesties duomenų ir jame nurodytų rezultatų galiojimo patikra;

| b) | sertifikatui išduoti naudotų įvesties duomenų ir sertifikato, įskaitant rekomendacijas, rezultatų patikra; |
| --- | --- |

b)

sertifikatui išduoti naudotų įvesties duomenų ir sertifikato, įskaitant rekomendacijas, rezultatų patikra;

| c) | išsami pastato energinio naudingumo sertifikatui išduoti naudotų įvesties duomenų patikra, išsami sertifikate, įskaitant rekomendacijas, nurodytų rezultatų patikra ir pastato patikra vietoje, siekiant patikrinti, ar sertifikuotas pastatas atitinka energinio naudingumo sertifikate pateiktas specifikacijas. |
| --- | --- |

c)

išsami pastato energinio naudingumo sertifikatui išduoti naudotų įvesties duomenų patikra, išsami sertifikate, įskaitant rekomendacijas, nurodytų rezultatų patikra ir pastato patikra vietoje, siekiant patikrinti, ar sertifikuotas pastatas atitinka energinio naudingumo sertifikate pateiktas specifikacijas.

| 2. | Jei patikrinus nustatoma pažeidimų, kompetentingos institucijos arba įstaigos atsitiktine tvarka atrenka dar penkis to paties eksperto išduotus sertifikatus ir tuos sertifikatus tikrina. Jei papildomai patikrinus nustatoma pažeidimų, kompetentingos institucijos arba įstaigos ekspertui skiria nuobaudą. Už pačius rimčiausius pažeidimus gali būti baudžiama eksperto akreditacijos panaikinimu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kompetentingos institucijos arba įstaigos, kurioms kompetentingos institucijos perdavė atsakomybę už nepriklausomos kontrolės sistemos įgyvendinimą, atsitiktine tvarka atrenka bent 0,1 % visų
  kiekvieno eksperto
  per metus parengtų patikrinimo ataskaitų, kad tos ataskaitos būtų patikrintos.
  Jeigu nepriklausomas ekspertas pateikia tik kelias patikrinimo ataskaitas, kompetentingos institucijos arba įstaigos atsitiktine tvarka atrenka bent vieną patikrinimo ataskaitą ir ją tikrina.
  Tikrinimas atliekamas pasirinkus vieną iš trijų toliau nurodytų alternatyvių lygių, ir kiekvienu lygiu turi būti patikrinta bent statistiškai reikšminga atrinktų patikrinimo ataskaitų dalis:






  a) | patikrinimo ataskaitai parengti naudotų patikrintos techninės pastato sistemos įvesties duomenų ir ataskaitoje nurodytų rezultatų galiojimo patikra; |
| --- | --- | --- |

3.

Kompetentingos institucijos arba įstaigos, kurioms kompetentingos institucijos perdavė atsakomybę už nepriklausomos kontrolės sistemos įgyvendinimą, atsitiktine tvarka atrenka bent 0,1 % visų
  kiekvieno eksperto
  per metus parengtų patikrinimo ataskaitų, kad tos ataskaitos būtų patikrintos.
  Jeigu nepriklausomas ekspertas pateikia tik kelias patikrinimo ataskaitas, kompetentingos institucijos arba įstaigos atsitiktine tvarka atrenka bent vieną patikrinimo ataskaitą ir ją tikrina.
  Tikrinimas atliekamas pasirinkus vieną iš trijų toliau nurodytų alternatyvių lygių, ir kiekvienu lygiu turi būti patikrinta bent statistiškai reikšminga atrinktų patikrinimo ataskaitų dalis:

a)

patikrinimo ataskaitai parengti naudotų patikrintos techninės pastato sistemos įvesties duomenų ir ataskaitoje nurodytų rezultatų galiojimo patikra;

| b) | patikrinimo ataskaitai parengti naudotų įvesties duomenų ir joje nurodytų rezultatų, įskaitant rekomendacijų įgyvendinimo rezultatus, patikra; |
| --- | --- |

b)

patikrinimo ataskaitai parengti naudotų įvesties duomenų ir joje nurodytų rezultatų, įskaitant rekomendacijų įgyvendinimo rezultatus, patikra;

| c) | išsami patikrinimo ataskaitai parengti naudotų patikrintos techninės pastato sistemos įvesties duomenų patikra, išsami patikrinimo ataskaitoje, įskaitant pateiktas rekomendacijas, nurodytų rezultatų patikra ir pastato patikra vietoje, siekiant nustatyti, ar patikrinta techninė pastato sistema atitinka patikrinimo ataskaitoje pateiktas specifikacijas. |
| --- | --- |

c)

išsami patikrinimo ataskaitai parengti naudotų patikrintos techninės pastato sistemos įvesties duomenų patikra, išsami patikrinimo ataskaitoje, įskaitant pateiktas rekomendacijas, nurodytų rezultatų patikra ir pastato patikra vietoje, siekiant nustatyti, ar patikrinta techninė pastato sistema atitinka patikrinimo ataskaitoje pateiktas specifikacijas.

| 4. | Jei patikrinus nustatoma pažeidimų, kompetentingos institucijos arba įstaigos atsitiktine tvarka atrenka dar penkias šio eksperto pateiktas patikrinimo ataskaitas ir tas ataskaitas tikrina. Jei papildomai patikrinus nustatoma pažeidimų, kompetentingos institucijos arba įstaigos ekspertui skiria nuobaudą. Už pačius rimčiausius pažeidimus gali būti baudžiama eksperto akreditacijos panaikinimu. |
| --- | --- |

4.

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisIII PRIEDAS

A   dalis

Panaikinta direktyva ir jos pakeitimas

(nurodyta 25 straipsnyje)

| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/91/EB
  (OL L 1, 2003 1 4, p. 65) | |
| --- | --- |
| Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1137/2008


  (OL L 311, 2008 11 21, p. 1) | tik priedo 9.9 punktas |

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/91/EB

(OL L 1, 2003 1 4, p. 65)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1137/2008

(OL L 311, 2008 11 21, p. 1)

tik priedo 9.9 punktas

B   dalis

Perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo terminai

(nurodyta 25 straipsnyje)

| Direktyva | Perkėlimo į nacionalinę teisę terminas | Taikymo data |
| --- | --- | --- |
| 2002/91/EB | 2006 m. sausio 4 d. | 2009 m. sausio 4 d. tik dėl 7, 8 ir 9 straipsnių |

Direktyva

Perkėlimo į nacionalinę teisę terminas

Taikymo data

2002/91/EB

2006 m. sausio 4 d.

2009 m. sausio 4 d. tik dėl 7, 8 ir 9 straipsnių

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisIV PRIEDAS

Bendros metodikos sąnaudų atžvilgiu optimaliems lygiams apskaičiuoti principai

Nustatydama bendrą metodiką sąnaudų atžvilgiu optimaliems lygiams apskaičiuoti Komisija atsižvelgia bent jau į šiuos principus:

| — | apibrėžia standartinius pastatus, kurie būtų tipiniai tam tikros paskirties pastatai, esantys tam tikroje geografinėje vietovėje ir pasižymintys būdingomis savybėmis, įskaitant vidaus ir išorės klimato sąlygas. Šie standartiniai pastatai apima naujus ir jau pastatytus gyvenamuosius ir negyvenamuosius pastatus; |
| --- | --- |

—

apibrėžia standartinius pastatus, kurie būtų tipiniai tam tikros paskirties pastatai, esantys tam tikroje geografinėje vietovėje ir pasižymintys būdingomis savybėmis, įskaitant vidaus ir išorės klimato sąlygas. Šie standartiniai pastatai apima naujus ir jau pastatytus gyvenamuosius ir negyvenamuosius pastatus;

| — | apibrėžia techninius vertintinų priemonių, kurias taikant siekiama efektyviai naudoti ir tiekti energiją, rinkinius (pavyzdžiui, pastato apdangos ar jos dalių izoliacija arba veiksmingesnio energijos naudojimo techninės pastatų sistemos); |
| --- | --- |

—

apibrėžia techninius vertintinų priemonių, kurias taikant siekiama efektyviai naudoti ir tiekti energiją, rinkinius (pavyzdžiui, pastato apdangos ar jos dalių izoliacija arba veiksmingesnio energijos naudojimo techninės pastatų sistemos);

| — | apibrėžia visapusiškus techninių priemonių rinkinius, skirtus tam, kad eksploatuojant pastatus sunaudojamas energijos kiekis būtų lygus nuliui; |
| --- | --- |

—

apibrėžia visapusiškus techninių priemonių rinkinius, skirtus tam, kad eksploatuojant pastatus sunaudojamas energijos kiekis būtų lygus nuliui;

| — | apskaičiuoja standartinių pastatų šildymo ir vėsinimo energijos poreikį, tiekiamos energijos kiekį, sunaudotą pirminės energijos kiekį ir išmestą CO2 kiekį (įskaitant pritaikytus techninių priemonių rinkinius); |
| --- | --- |

—

apskaičiuoja standartinių pastatų šildymo ir vėsinimo energijos poreikį, tiekiamos energijos kiekį, sunaudotą pirminės energijos kiekį ir išmestą CO2 kiekį (įskaitant pritaikytus techninių priemonių rinkinius);

| — | apskaičiuoja atitinkamas su energiniais sprendimais susijusių investicijų sąnaudas, energijos sąnaudas ir kitas standartiniams pastatams pritaikytų techninių priemonių rinkinių eksploatacijos sąnaudas; |
| --- | --- |

—

apskaičiuoja atitinkamas su energiniais sprendimais susijusių investicijų sąnaudas, energijos sąnaudas ir kitas standartiniams pastatams pritaikytų techninių priemonių rinkinių eksploatacijos sąnaudas;

| — | apskaičiuoja regionines ir (arba) vietines sąnaudas susijusias su darbu, įskaitant medžiagas; |
| --- | --- |

—

apskaičiuoja regionines ir (arba) vietines sąnaudas susijusias su darbu, įskaitant medžiagas;

Apskaičiuojant per visą pastato eksploatacijos ciklą patiriamas sąnaudas, atsižvelgiant į standartiniams pastatams taikomus techninių priemonių rinkinius, ir lyginant jas su energiniu naudingumu ir (arba) išmetamu CO2 kiekiu, vertinamas įvairių minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygių ekonominis efektyvumas.

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisV PRIEDAS

Finansinės priemonės pastatų energiniam naudingumui gerinti

Nepažeisdamos nacionalinės teisės aktų, valstybės narės įgyvendina bent jau dvi iš šiame sąraše pateiktų finansinių priemonių:

| a) | mažinamas PVM tarifas, jei taupoma energija, už didelio energinio naudingumo pastatus ir jei prekėms ir paslaugoms vartojama atsinaujinančių išteklių energija; |
| --- | --- |

a)

mažinamas PVM tarifas, jei taupoma energija, už didelio energinio naudingumo pastatus ir jei prekėms ir paslaugoms vartojama atsinaujinančių išteklių energija;

| b) | mažinami kiti mokesčiai, įskaitant pajamų arba nekilnojamojo turto mokesčių lengvatas, jei prekėms ir paslaugoms vartojama atsinaujinančių išteklių energija, arba už pastatus, kuriuose energija vartojama efektyviai; |
| --- | --- |

b)

mažinami kiti mokesčiai, įskaitant pajamų arba nekilnojamojo turto mokesčių lengvatas, jei prekėms ir paslaugoms vartojama atsinaujinančių išteklių energija, arba už pastatus, kuriuose energija vartojama efektyviai;

| c) | tiesioginės subsidijos; |
| --- | --- |

c)

tiesioginės subsidijos;

| d) | subsidijuojamos paskolų programos arba teikiamos paskolos už mažas palūkanas; |
| --- | --- |

d)

subsidijuojamos paskolų programos arba teikiamos paskolos už mažas palūkanas;

| e) | dotacijų programos; |
| --- | --- |

e)

dotacijų programos;

| f) | paskolų garantijų programos; |
| --- | --- |

f)

paskolų garantijų programos;

| g) | energijos tiekėjams keliami reikalavimai, arba su jais sutariama, kad visų kategorijų vartotojams būtų teikiama finansinė parama. |
| --- | --- |

g)

energijos tiekėjams keliami reikalavimai, arba su jais sutariama, kad visų kategorijų vartotojams būtų teikiama finansinė parama.

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisVI PRIEDAS

ATITIKMENŲ LENTELĖ

| Direktyva 2002/91/EB | Ši direktyva |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 2 straipsnio įvadinė formuluotė | 2 straipsnio įvadinė formuluotė |
| 2 straipsnio 1 punktas | 2 straipsnio 1 punktas |
| - | 2 straipsnio 5 punktas |
| 2 straipsnio 2 punktas | 2 straipsnio 6 punktas ir I priedas |
| - | 2 straipsnio 7, 9, 11 ir 12 punktai |
| 2 straipsnio 3 punktas | 2 straipsnio 13 punktas |
| 2 straipsnio 4 punktas | 2 straipsnio 14 punktas |
| - | 2 straipsnio 15 punktas |
| 2 straipsnio 5 punktas | 2 straipsnio 16 punktas |
| 2 straipsnio 6 punktas | 2 straipsnio 17 punktas |
| 2 straipsnio 7 punktas | 2 straipsnio 18 punktas |
| 2 straipsnio 8 punktas | 2 straipsnio 19 punktas |
| 3 straipsnis | 20 straipsnis ir I priedas |
| 4 straipsnio 1 dalis | 4 straipsnio 1 dalis |
| 4 straipsnio 2 dalis | - |
| 4 straipsnio 3 dalis | 4 straipsnio 2 dalis |
| - | 4 straipsnio 3 dalis |
| - | 4 straipsnio 4 dalis |
| - | 5 straipsnis |
| 5 straipsnis | 6 straipsnio 1 dalis |
| - | ▐ |
| 6 straipsnis | 7 straipsnis |
| - | 8 straipsnis |
| - | 9 straipsnis |
| 7 straipsnio 1 dalis | 11 straipsnio 7 dalis, 12 straipsnio 1, 2, 3, 4 ir 6 dalys |
| 7 straipsnio 2 dalis | 11 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 7 straipsnio 3 dalis | 13 straipsnis |
| - | 12 straipsnio 4, 7 ir 8 dalys |
| 8 straipsnio įvadinė formuluotė | 14 straipsnio įvadinė formuluotė |
| 8 straipsnio a punktas | 14 straipsnio 1 ir 3 dalys |
| - | 14 straipsnio 2 dalis |
| 8 straipsnio b punktas | 14 straipsnio 4 dalis |
| 9 straipsnis | 15 straipsnio 1 dalis |
| - | 15 straipsnio 2 dalis |
| - | 16 straipsnis |
| 10 straipsnis | 17 straipsnis |
| - | 18 straipsnis |
| 11 straipsnio įvadinė formuluotė | 19 straipsnio įvadinė formuluotė |
| 11 straipsnio a punktas | - |
| - | 19 straipsnio a punktas |
| 11 straipsnio b punktas | 19 straipsnio b punktas |
| 12 straipsnis | 20 straipsnis |
| 13 straipsnis | 21 straipsnis |
| 14 straipsnio 1 dalis | 22 straipsnio 1 dalis |
| 14 straipsnio 2 dalis | 22 straipsnio 2 dalis |
| ║ | ║ |
| - | 23 straipsnis |
| 15 straipsnio 1 dalis | 24 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 15 straipsnio 2 dalis | - |
| - | 25 straipsnis |
| 16 straipsnis | 26 straipsnis |
| 17 straipsnis | 27 straipsnis |
| Priedas | I priedas |
| - | II–VI priedai |

Direktyva 2002/91/EB

Ši direktyva

1 straipsnis

1 straipsnis

2 straipsnio įvadinė formuluotė

2 straipsnio įvadinė formuluotė

2 straipsnio 1 punktas

2 straipsnio 1 punktas

-

2 straipsnio 5 punktas

2 straipsnio 2 punktas

2 straipsnio 6 punktas ir I priedas

-

2 straipsnio 7, 9, 11 ir 12 punktai

2 straipsnio 3 punktas

2 straipsnio 13 punktas

2 straipsnio 4 punktas

2 straipsnio 14 punktas

-

2 straipsnio 15 punktas

2 straipsnio 5 punktas

2 straipsnio 16 punktas

2 straipsnio 6 punktas

2 straipsnio 17 punktas

2 straipsnio 7 punktas

2 straipsnio 18 punktas

2 straipsnio 8 punktas

2 straipsnio 19 punktas

3 straipsnis

20 straipsnis ir I priedas

4 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 2 dalis

-

4 straipsnio 3 dalis

4 straipsnio 2 dalis

-

4 straipsnio 3 dalis

-

4 straipsnio 4 dalis

-

5 straipsnis

5 straipsnis

6 straipsnio 1 dalis

-

▐

6 straipsnis

7 straipsnis

-

8 straipsnis

-

9 straipsnis

7 straipsnio 1 dalis

11 straipsnio 7 dalis, 12 straipsnio 1, 2, 3, 4 ir 6 dalys

7 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 1 ir 2 dalys

7 straipsnio 3 dalis

13 straipsnis

-

12 straipsnio 4, 7 ir 8 dalys

8 straipsnio įvadinė formuluotė

14 straipsnio įvadinė formuluotė

8 straipsnio a punktas

14 straipsnio 1 ir 3 dalys

-

14 straipsnio 2 dalis

8 straipsnio b punktas

14 straipsnio 4 dalis

9 straipsnis

15 straipsnio 1 dalis

-

15 straipsnio 2 dalis

-

16 straipsnis

10 straipsnis

17 straipsnis

-

18 straipsnis

11 straipsnio įvadinė formuluotė

19 straipsnio įvadinė formuluotė

11 straipsnio a punktas

-

-

19 straipsnio a punktas

11 straipsnio b punktas

19 straipsnio b punktas

12 straipsnis

20 straipsnis

13 straipsnis

21 straipsnis

14 straipsnio 1 dalis

22 straipsnio 1 dalis

14 straipsnio 2 dalis

22 straipsnio 2 dalis

║

║

-

23 straipsnis

15 straipsnio 1 dalis

24 straipsnio 1 ir 2 dalys

15 straipsnio 2 dalis

-

-

25 straipsnis

16 straipsnis

26 straipsnis

17 straipsnis

27 straipsnis

Priedas

I priedas

-

II–VI priedai

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/292 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/292

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisKredito reitingų agentūros ***I

P6_TA(2009)0279

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kredito reitingų agentūrų (COM(2008)0704 – C6-0397/2008 – 2008/0217(COD))

2010/C 184 E/66

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0704),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6–0397/2008),

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2009 m. balandžio 23 d. laiške prisiimtą įsipareigojimą pritarti pasiūlymui su pakeitimais pagal EB sutarties 251 straipsnio 2 dalies antros pastraipos pirmą įtrauką,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A6–0191/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2008)0217

Europos Parlamento pozicija, priimta 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl kredito reitingų agentūrų

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. ...)

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/293 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/293

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisJūrų ir vidaus vandenų maršrutais vykstančių keleivių teisės ***I

P6_TA(2009)0280

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl jūrų ir vidaus vandenų maršrutais vykstančių keleivių teisių, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (COM(2008)0816 – C6-0476/2008 – 2008/0246(COD))

2010/C 184 E/67

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0816),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį, 71 straipsnio 1 dalį ir 80 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija Parlamentui pateikė pasiūlymą (C6–0476/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A6–0209/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2008)0246

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl jūrų ir vidaus vandenų maršrutais vykstančių keleivių teisių, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71 straipsnio 1 dalį ir 80 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ║,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos
   (3),

kadangi:

| (1) | Bendrijos veiksmais jūrų transporto srityje, be kita ko, turėtų būti siekiama užtikrinti aukštą keleivių apsaugos lygį, atitinkantį kitų rūšių transporto srityse užtikrinamą keleivių apsaugos lygį. Be to, reikėtų visapusiškai atsižvelgti į bendrus vartotojų apsaugos reikalavimus. |
| --- | --- |

(1)

Bendrijos veiksmais jūrų transporto srityje, be kita ko, turėtų būti siekiama užtikrinti aukštą keleivių apsaugos lygį, atitinkantį kitų rūšių transporto srityse užtikrinamą keleivių apsaugos lygį. Be to, reikėtų visapusiškai atsižvelgti į bendrus vartotojų apsaugos reikalavimus.

| (2) | Kadangi jūrų transporto keleivis yra silpnesnė transporto sutarties šalis, keleivių teisės turėtų būti užtikrinamos neatsižvelgiant į jų pilietybę ar gyvenamąją vietą Bendrijoje. |
| --- | --- |

(2)

Kadangi jūrų transporto keleivis yra silpnesnė transporto sutarties šalis, keleivių teisės turėtų būti užtikrinamos neatsižvelgiant į jų pilietybę ar gyvenamąją vietą Bendrijoje.

| (3) | Bendra keleivių vežimo jūrų ir vidaus vandenų maršrutais paslaugų rinka turėtų būti naudinga visiems piliečiams. Todėl neįgalieji asmenys ir riboto judumo – dėl negalios, amžiaus arba bet kurios kitos priežasties – asmenys turėtų turėti panašias galimybes naudotis komercinėmis keleivių vežimo jūra paslaugomis kaip ir kiti piliečiai. Neįgalieji ir riboto judumo asmenys turi tokias pačias teises į judėjimo laisvę, pasirinkimo laisvę ir nediskriminavimą kaip ir kiti piliečiai. |
| --- | --- |

(3)

Bendra keleivių vežimo jūrų ir vidaus vandenų maršrutais paslaugų rinka turėtų būti naudinga visiems piliečiams. Todėl neįgalieji asmenys ir riboto judumo – dėl negalios, amžiaus arba bet kurios kitos priežasties – asmenys turėtų turėti panašias galimybes naudotis komercinėmis keleivių vežimo jūra paslaugomis kaip ir kiti piliečiai. Neįgalieji ir riboto judumo asmenys turi tokias pačias teises į judėjimo laisvę, pasirinkimo laisvę ir nediskriminavimą kaip ir kiti piliečiai.

| (4) | Atsižvelgiant į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos 9 straipsnį ir siekiant suteikti neįgaliesiems asmenims ir riboto judumo asmenims panašias galimybes keliauti jūrų ir vidaus vandenų maršrutais kaip ir kitiems piliečiams, turėtų būti nustatytos nediskriminavimo ir pagalbos keliaujant taisyklės. Todėl tokie asmenys turėtų būti priimami vežti ir jiems neturėtų būti neleista naudotis transporto priemonėmis dėl jų negalios arba riboto judumo. ▐ Jie turėtų turėti teisę naudotis pagalba uostuose, kur uostų nėra – įlaipinimo ir (arba) išlaipinimo vietose, taip pat keleiviniuose laivuose. Socialinės įtraukties sumetimais atitinkami asmenys šią pagalbą turėtų gauti nemokamai. Vežėjai turėtų nustatyti prieinamumo taisykles, pageidautina remdamiesi Europos standartizacijos sistema. |
| --- | --- |

(4)

Atsižvelgiant į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos 9 straipsnį ir siekiant suteikti neįgaliesiems asmenims ir riboto judumo asmenims panašias galimybes keliauti jūrų ir vidaus vandenų maršrutais kaip ir kitiems piliečiams, turėtų būti nustatytos nediskriminavimo ir pagalbos keliaujant taisyklės. Todėl tokie asmenys turėtų būti priimami vežti ir jiems neturėtų būti neleista naudotis transporto priemonėmis dėl jų negalios arba riboto judumo. ▐ Jie turėtų turėti teisę naudotis pagalba uostuose, kur uostų nėra – įlaipinimo ir (arba) išlaipinimo vietose, taip pat keleiviniuose laivuose. Socialinės įtraukties sumetimais atitinkami asmenys šią pagalbą turėtų gauti nemokamai. Vežėjai turėtų nustatyti prieinamumo taisykles, pageidautina remdamiesi Europos standartizacijos sistema.

| (5) | Priimdami sprendimus dėl naujų uostų arba terminalų projektų arba iš esmės juos atnaujindami, uostus valdančios įstaigos ir vežėjai, kurie teiks paslaugas tuose uostuose ir terminaluose, ▐ turėtų atsižvelgti į neįgaliųjų asmenų ir riboto judumo asmenų poreikius. Be to, vežėjai ▐ turėtų atsižvelgti į šiuos poreikius priimdami sprendimus dėl naujų arba atnaujinamų keleivinių laivų projektų, vadovaudamiesi 1998 m. kovo 17 d. Tarybos direktyva 98/18/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (4). |
| --- | --- |

(5)

Priimdami sprendimus dėl naujų uostų arba terminalų projektų arba iš esmės juos atnaujindami, uostus valdančios įstaigos ir vežėjai, kurie teiks paslaugas tuose uostuose ir terminaluose, ▐ turėtų atsižvelgti į neįgaliųjų asmenų ir riboto judumo asmenų poreikius. Be to, vežėjai ▐ turėtų atsižvelgti į šiuos poreikius priimdami sprendimus dėl naujų arba atnaujinamų keleivinių laivų projektų, vadovaudamiesi 1998 m. kovo 17 d. Tarybos direktyva 98/18/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (4).

| (6) | Valstybės narės teritorijoje, kuriai taikoma Sutartis, esančiuose uostuose teikiama pagalba turėtų, be kita ko, sudaryti galimybę neįgaliesiems asmenims ir riboto judumo asmenims iš nustatytos atvykimo vietos uoste nuvykti į keleivinį laivą ir iš keleivinio laivo – į nustatytą išvykimo iš uosto vietą, įskaitant įlaipinimą ir išlaipinimą. |
| --- | --- |

(6)

Valstybės narės teritorijoje, kuriai taikoma Sutartis, esančiuose uostuose teikiama pagalba turėtų, be kita ko, sudaryti galimybę neįgaliesiems asmenims ir riboto judumo asmenims iš nustatytos atvykimo vietos uoste nuvykti į keleivinį laivą ir iš keleivinio laivo – į nustatytą išvykimo iš uosto vietą, įskaitant įlaipinimą ir išlaipinimą.

| (7) | Pagalba turėtų būti finansuojama taip, kad finansavimo našta būtų tolygiai paskirstyta visiems vežėjo paslaugomis besinaudojantiems keleiviams ir nebūtų atgrasoma vežti neįgaliuosius asmenis ir riboto judumo asmenis. Panašu, kad veiksmingiausia finansavimo priemonė yra iš visų vežėjo paslaugomis besinaudojančių keleivių renkamas mokestis, įskaičiuotas į bazinę bilieto kainą. Mokesčiai turėtų būti nustatomi ir renkami visiškai skaidriai. |
| --- | --- |

(7)

Pagalba turėtų būti finansuojama taip, kad finansavimo našta būtų tolygiai paskirstyta visiems vežėjo paslaugomis besinaudojantiems keleiviams ir nebūtų atgrasoma vežti neįgaliuosius asmenis ir riboto judumo asmenis. Panašu, kad veiksmingiausia finansavimo priemonė yra iš visų vežėjo paslaugomis besinaudojančių keleivių renkamas mokestis, įskaičiuotas į bazinę bilieto kainą. Mokesčiai turėtų būti nustatomi ir renkami visiškai skaidriai.

| (8) | Organizuodami pagalbos teikimą neįgaliesiems asmenims ir riboto judumo asmenims bei savo personalo mokymus vežėjai turėtų atsižvelgti į Tarptautinės jūrų organizacijos rekomendaciją dėl keleivinių laivų konstrukcijos ir naudojimo, atsižvelgiant į vyresnio amžiaus ir neįgaliųjų asmenų poreikius (5). |
| --- | --- |

(8)

Organizuodami pagalbos teikimą neįgaliesiems asmenims ir riboto judumo asmenims bei savo personalo mokymus vežėjai turėtų atsižvelgti į Tarptautinės jūrų organizacijos rekomendaciją dėl keleivinių laivų konstrukcijos ir naudojimo, atsižvelgiant į vyresnio amžiaus ir neįgaliųjų asmenų poreikius (5).

| (9) | Nuostatos, reglamentuojančios neįgaliųjų asmenų ar riboto judumo asmenų įlaipinimą, neturėtų daryti įtakos bendrosioms nuostatoms, taikomoms keleivių įlaipinimui, išdėstytoms galiojančiose tarptautinėse, Bendrijos ar nacionalinėse taisyklėse. |
| --- | --- |

(9)

Nuostatos, reglamentuojančios neįgaliųjų asmenų ar riboto judumo asmenų įlaipinimą, neturėtų daryti įtakos bendrosioms nuostatoms, taikomoms keleivių įlaipinimui, išdėstytoms galiojančiose tarptautinėse, Bendrijos ar nacionalinėse taisyklėse.

| (10) | Keleiviai turėtų būti atitinkamai informuojami, jeigu kokia nors paslauga atšaukiama arba ją vėluojama suteikti. Ši informacija turėtų padėti keleiviams imtis būtinų veiksmų, taip pat prireikus gauti daugiau informacijos apie kitas susisiekimo galimybes. |
| --- | --- |

(10)

Keleiviai turėtų būti atitinkamai informuojami, jeigu kokia nors paslauga atšaukiama arba ją vėluojama suteikti. Ši informacija turėtų padėti keleiviams imtis būtinų veiksmų, taip pat prireikus gauti daugiau informacijos apie kitas susisiekimo galimybes.

| (11) | Būtina mažinti keleivių nepatogumus, patiriamus, jeigu kelionė atšaukiama arba nukeliama žymiai vėliau. Todėl keleiviais turėtų būti tinkamai pasirūpinta, keleiviai turėtų galėti atsisakyti kelionės ir atgauti už bilietus sumokėtus pinigus arba jiems turėtų būti suteikta galimybė pasirinkti kitą maršrutą priimtinomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(11)

Būtina mažinti keleivių nepatogumus, patiriamus, jeigu kelionė atšaukiama arba nukeliama žymiai vėliau. Todėl keleiviais turėtų būti tinkamai pasirūpinta, keleiviai turėtų galėti atsisakyti kelionės ir atgauti už bilietus sumokėtus pinigus arba jiems turėtų būti suteikta galimybė pasirinkti kitą maršrutą priimtinomis sąlygomis.

| (12) | Vežėjai turėtų numatyti tam tikru procentiniu bilieto kainos dydžiu pagrįstą kompensaciją, keleiviams išmokamą tuo atveju, jei paslaugą vėluojama suteikti arba paslauga atšaukiama, išskyrus atvejį, kai vėluojama arba atšaukiama dėl ypatingų aplinkybių, kurių nebūtų buvę galima išvengti net ir imantis visų pagrįstų priemonių. |
| --- | --- |

(12)

Vežėjai turėtų numatyti tam tikru procentiniu bilieto kainos dydžiu pagrįstą kompensaciją, keleiviams išmokamą tuo atveju, jei paslaugą vėluojama suteikti arba paslauga atšaukiama, išskyrus atvejį, kai vėluojama arba atšaukiama dėl ypatingų aplinkybių, kurių nebūtų buvę galima išvengti net ir imantis visų pagrįstų priemonių.

| (13) | Vežėjai turėtų bendradarbiauti, kad nustatytų priemones nacionaliniu ar Europos lygmeniu, kad pagerintų keleiviams siūlomą priežiūrą ir pagalbą, jei kelionė pertraukiama, ypač daug vėluojant. |
| --- | --- |

(13)

Vežėjai turėtų bendradarbiauti, kad nustatytų priemones nacionaliniu ar Europos lygmeniu, kad pagerintų keleiviams siūlomą priežiūrą ir pagalbą, jei kelionė pertraukiama, ypač daug vėluojant.

| (14) | Šiuo reglamentu neturėtų būti daroma įtaka keleivių teisėms, nustatytoms Tarybos direktyvoje 90/314/EEB dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų (6). Šis reglamentas neturėtų būti taikomas tais atvejais, kai organizuota turistinė kelionė atšaukiama dėl kitų priežasčių nei jūrų transporto paslaugos atšaukimas. |
| --- | --- |

(14)

Šiuo reglamentu neturėtų būti daroma įtaka keleivių teisėms, nustatytoms Tarybos direktyvoje 90/314/EEB dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų (6). Šis reglamentas neturėtų būti taikomas tais atvejais, kai organizuota turistinė kelionė atšaukiama dėl kitų priežasčių nei jūrų transporto paslaugos atšaukimas.

| (15) | Keleiviams turėtų būti suteikta visa informacija apie šiuo reglamentu jiems suteikiamas teises, kad jie galėtų jomis veiksmingai pasinaudoti. Jūrų ir vidaus vandenų maršrutais vykstantys keleiviai turėtų turėti teisę gauti informaciją apie teikiamą paslaugą prieš kelionę ir per ją. Be to, visa svarbiausia jūrų ir vidaus vandenų maršrutais vykstantiems keleiviams teikiama informacija turėtų būti taip pat teikiama ▐ neįgaliesiems asmenims ir riboto judumo asmenims
  prieinamais būdais
  . |
| --- | --- |

(15)

Keleiviams turėtų būti suteikta visa informacija apie šiuo reglamentu jiems suteikiamas teises, kad jie galėtų jomis veiksmingai pasinaudoti. Jūrų ir vidaus vandenų maršrutais vykstantys keleiviai turėtų turėti teisę gauti informaciją apie teikiamą paslaugą prieš kelionę ir per ją. Be to, visa svarbiausia jūrų ir vidaus vandenų maršrutais vykstantiems keleiviams teikiama informacija turėtų būti taip pat teikiama ▐ neįgaliesiems asmenims ir riboto judumo asmenims
  prieinamais būdais
  .

| (16) | Valstybės narės turėtų prižiūrėti ir užtikrinti, kad būtų laikomasi šio reglamento, taip pat paskirti atitinkamą įstaigą, kuri atliktų vykdymo užtikrinimo užduotis. Šia priežiūra nedaroma įtaka keleivių teisėms nacionalinėje teisėje nustatyta tvarka kreiptis į teismą dėl žalos atlyginimo. |
| --- | --- |

(16)

Valstybės narės turėtų prižiūrėti ir užtikrinti, kad būtų laikomasi šio reglamento, taip pat paskirti atitinkamą įstaigą, kuri atliktų vykdymo užtikrinimo užduotis. Šia priežiūra nedaroma įtaka keleivių teisėms nacionalinėje teisėje nustatyta tvarka kreiptis į teismą dėl žalos atlyginimo.

| (17) | Keleiviai turėtų galėti pasinaudoti savo teisėmis, remdamiesi atitinkamomis vežėjų nustatytomis skundų procedūromis arba, jei to prireiktų, pateikdami skundą atitinkamos valstybės narės tam paskirtai įstaigai ▐. |
| --- | --- |

(17)

Keleiviai turėtų galėti pasinaudoti savo teisėmis, remdamiesi atitinkamomis vežėjų nustatytomis skundų procedūromis arba, jei to prireiktų, pateikdami skundą atitinkamos valstybės narės tam paskirtai įstaigai ▐.

| (18) | Skundus dėl uoste arba įlaipinimo ir (arba) išlaipinimo vietoje teikiamos pagalbos reikėtų pateikti įstaigai,
  kuriai

  vykdyti šį reglamentą paskiria valstybė narė, kurioje šis uostas yra. Skundus dėl vežėjo jūroje teikiamos pagalbos reikėtų pateikti įstaigai,
  kuriai

  vykdyti šį reglamentą paskiria valstybė narė, išdavusi tam vežėjui veiklos licenciją. Šio reglamento vykdymui paskirta įstaiga turėtų būti įgaliota ir kompetentinga tirti atskirus skundus ir palengvinti ginčų sprendimą ne teismo tvarka. |
| --- | --- |

(18)

Skundus dėl uoste arba įlaipinimo ir (arba) išlaipinimo vietoje teikiamos pagalbos reikėtų pateikti įstaigai,
  kuriai

  vykdyti šį reglamentą paskiria valstybė narė, kurioje šis uostas yra. Skundus dėl vežėjo jūroje teikiamos pagalbos reikėtų pateikti įstaigai,
  kuriai

  vykdyti šį reglamentą paskiria valstybė narė, išdavusi tam vežėjui veiklos licenciją. Šio reglamento vykdymui paskirta įstaiga turėtų būti įgaliota ir kompetentinga tirti atskirus skundus ir palengvinti ginčų sprendimą ne teismo tvarka.

| (19) | Komisija turėtų pasiūlyti aiškias taisykles, reglamentuojančias keleivių teises, susijusias su atsakomybe, prieinamumu ir neįgaliųjų ar riboto judumo asmenų teisėmis keleivių pervežimo punktuose (iš sausumos transporto į jūrų arba vidaus vandens transportą). |
| --- | --- |

(19)

Komisija turėtų pasiūlyti aiškias taisykles, reglamentuojančias keleivių teises, susijusias su atsakomybe, prieinamumu ir neįgaliųjų ar riboto judumo asmenų teisėmis keleivių pervežimo punktuose (iš sausumos transporto į jūrų arba vidaus vandens transportą).

| (20) | Valstybės narės turėtų nustatyti sankcijas už šio reglamento pažeidimus ir užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Sankcijos, kurios galėtų apimti nurodymą išmokėti kompensaciją susijusiam asmeniui, turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. |
| --- | --- |

(20)

Valstybės narės turėtų nustatyti sankcijas už šio reglamento pažeidimus ir užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Sankcijos, kurios galėtų apimti nurodymą išmokėti kompensaciją susijusiam asmeniui, turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

| (21) | Kadangi šio reglamento tikslų, t. y. užtikrinti aukštą ir vienodą keleivių apsaugos ir pagalbos jiems lygį visose valstybėse narėse, taip pat užtikrinti, kad ūkio subjektai bendroje rinkoje veiktų suderintomis sąlygomis, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmo masto arba poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(21)

Kadangi šio reglamento tikslų, t. y. užtikrinti aukštą ir vienodą keleivių apsaugos ir pagalbos jiems lygį visose valstybėse narėse, taip pat užtikrinti, kad ūkio subjektai bendroje rinkoje veiktų suderintomis sąlygomis, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmo masto arba poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

| (22) | Atsižvelgiant į poreikį per vieną kelionę naudoti kelių rūšių transporto priemones, numatant būsimas Europos teisėkūros iniciatyvas, susijusias su keleivių teisėmis, protingiau būtų taikyti horizontalųjį teisėkūros metodą reglamentuojant visas transporto priemones. |
| --- | --- |

(22)

Atsižvelgiant į poreikį per vieną kelionę naudoti kelių rūšių transporto priemones, numatant būsimas Europos teisėkūros iniciatyvas, susijusias su keleivių teisėmis, protingiau būtų taikyti horizontalųjį teisėkūros metodą reglamentuojant visas transporto priemones.

| (23) | Šio reglamento vykdymas turėtų būti pagrįstas 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje) (7). Todėl pastarąjį reglamentą reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(23)

Šio reglamento vykdymas turėtų būti pagrįstas 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje) (7). Todėl pastarąjį reglamentą reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (24) | Turėtų būti griežtai vykdoma 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo║ (8) siekiant užtikrinti jūrų ir vidaus vandenų maršrutais vykstančių keleivių privatumą, taip pat siekiant užtikrinti, kad informacija, kurią reikalaujama pateikti, būtų naudojama tik šiame reglamente nustatytiems pagalbos teikimo įsipareigojimams vykdyti, ir nebūtų naudojama taip, kad pakenktų keleiviams. |
| --- | --- |

(24)

Turėtų būti griežtai vykdoma 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo║ (8) siekiant užtikrinti jūrų ir vidaus vandenų maršrutais vykstančių keleivių privatumą, taip pat siekiant užtikrinti, kad informacija, kurią reikalaujama pateikti, būtų naudojama tik šiame reglamente nustatytiems pagalbos teikimo įsipareigojimams vykdyti, ir nebūtų naudojama taip, kad pakenktų keleiviams.

| (25) | Šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, visų pirma pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, |
| --- | --- |

(25)

Šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, visų pirma pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   skyrius

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos taisyklės dėl:

| 1) | keleivių nediskriminavimo, vežėjams siūlant transporto sąlygas; |
| --- | --- |

1)

keleivių nediskriminavimo, vežėjams siūlant transporto sąlygas;

| 2) | nediskriminavimo ir privalomos pagalbos neįgaliesiems asmenims bei riboto judumo asmenims; |
| --- | --- |

2)

nediskriminavimo ir privalomos pagalbos neįgaliesiems asmenims bei riboto judumo asmenims;

| 3) | vežėjų įsipareigojimų atšaukus kelionę ar vėluojant ją pradėti; |
| --- | --- |

3)

vežėjų įsipareigojimų atšaukus kelionę ar vėluojant ją pradėti;

| 4) | būtiniausios keleiviams teiktinos informacijos; |
| --- | --- |

4)

būtiniausios keleiviams teiktinos informacijos;

| 5) | skundų nagrinėjimo; |
| --- | --- |

5)

skundų nagrinėjimo;

| 6) | keleivių teisių įgyvendinimo. |
| --- | --- |

6)

keleivių teisių įgyvendinimo.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas
  komerciniam
  keleivių
  vežimui
  jūrų ir vidaus vandenų
  keleiviniais laivais
  , įskaitant kruizus, vežimą tarp uostų, uostuose arba bet kurioje įlaipinimo/išlaipinimo vietoje, esančioje valstybės narės, kuriai taikoma Sutartis, teritorijoje.

2.   Valstybės narės gali šio reglamento netaikyti viešųjų paslaugų sutartyse numatytoms paslaugoms, jei šiomis sutartimis užtikrinamas keleivių teisių lygis atitinka šiame reglamente reikalaujamą lygį.

3.
     
  Valstybės narės turi teisę į šio reglamento taikymo sritį neįtraukti miesto ir priemiesčių transporto paslaugų, jei jos užtikrina, kad šio reglamento tikslai bus pasiekti reguliavimo priemonėmis, ir garantuoja keleivių teisių lygį, kuris atitiktų šiame reglamente numatytą lygį.

3 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžtys:

a)   „neįgalusis asmuo“ ar „riboto judumo asmuo“– bet kuris asmuo, kurio judumas naudojantis transporto priemone yra ribotas dėl bet kokios fizinės negalios (sensorinės arba motorinės, nuolatinės arba laikinos), intelekto
  ar psichosocialinės
  negalios arba sutrikimo ar bet kurios kitos negalios arba amžiaus ir kuriam dėl jo būklės reikia skirti atitinkamą dėmesį ir visiems keleiviams teikiamas paslaugas pritaikyti prie jo specialių poreikių;

b)   „atšaukimas“– anksčiau numatytos paslaugos, kuri buvo bent kartą rezervuota, nesuteikimas;

c)   „vėlavimas“– laiko, kada pagal paskelbtą tvarkaraštį keleivis turėjo išvykti arba atvykti, ir laiko, kada jis iš tikrųjų išvyko arba atvyko ar kada tikimasi, kad išvyks arba atvyks, skirtumas;

d)   „vežėjas“– asmuo, kuris sudarė vežimo sutartį arba kurio vardu buvo sudaryta vežimo sutartis, arba vykdomasis vežėjas, nesvarbu, ar faktiškai veža jis pats ar vykdomasis vežėjas, išskyrus kelionių operatorių;

e)   „komercinė keleivių vežimo jūra paslauga“– reguliariu arba nereguliariu maršrutu vežėjo vykdoma keleivių vežimo jūra paslauga, teikiama plačiajai visuomenei už tam tikrą atlygį ir siūloma tiek atskirai, tiek kaip kelionės paketo dalis;

f)   „vykdomasis vežėjas“– asmuo, išskyrus vežėją ir kelionių operatorių, faktiškai vykdantis visą vežimą arba jo dalį;

g)   „uostas“– žemės ir vandens teritorija, tvarkomaisiais darbais ir įranga paruošta taip, kad iš esmės joje galima priimti, pakrauti ir iškrauti laivus, sandėliuoti prekes, priimti ir pristatyti šias prekes vidaus kelių transportu, taip pat įlaipinti ir išlaipinti keleivinių laivų keleivius;

h)   „įlaipinimo ir (arba) išlaipinimo vieta“– žemės ir vandens teritorija, išskyrus uostą, kurioje vyksta reguliarus laivo keleivių įlaipinimas ir išlaipinimas;

i)   „laivas“– jūrų arba
  vidaus vandenų
  transporto priemonė, išskyrus transporto priemonę su oro pagalve;

j)   „transporto sutartis“– vežimo sutartis, kurią sudarė vežėjas ▐ ir keleivis vienai ar daugiau transporto paslaugų suteikti,
  neatsižvelgiant į tai, ar bilietas pirktas iš vežėjo, kelionių operatoriaus, bilietų pardavėjo ar internetu
  ;

k)   „bilietas“– galiojantis dokumentas, suteikiantis teisę keliauti transportu, arba kitas lygiavertis nematerialus dalykas, įskaitant elektroninį, kurį išdavė arba įgaliojo išduoti vežėjas arba jo įgaliotasis bilietų pardavėjas;

l)   „bilietų pardavėjas“– bet kuris
  tarpininkas,

  vežėjo ar

  kelionių operatoriaus vardu parduodantis
  jūrų transporto paslaugas,
  įskaitant tas paslaugas, kurios parduodamos kaip paketo dalis;

m)   „kelionių operatorius“– kelionės organizatorius ▐, kaip apibrėžta Direktyvos 90/314/EEB 2 straipsnio 2
  dalyje
  , išskyrus vežėją;

n)   „rezervacija“– popierinio ar elektroninio pavidalo leidimas, suteikiantis teisę naudotis transportu su sąlyga, kad dėl naudojimosi transportu buvo asmeniškai susitarta ir tai iš anksto patvirtinta;

o)   „keleivinis laivas“– laivas, kuriuo vežama daugiau nei 12 keleivių;

▐

p)   „uosto direkcija“ arba „uostą valdanti įstaiga“– įstaiga, kurios tikslas, kartu vykdant kitą veiklą arba nevykdant jokios kitos veiklos, pagal nacionalinius įstatymus arba kitus teisės aktus valdyti ir tvarkyti uosto infrastruktūrą ir koordinuoti bei kontroliuoti įvairių uoste arba uosto sistemoje dirbančių operatorių veiklą. Ją gali sudaryti kelios atskiros įstaigos arba ji gali būti atsakinga už daugiau nei vieną uostą;

q)   „kruizas“– keleivių vežimas laivu, papildomai teikiant nakvynės ir kitas paslaugas, trunkantis ilgiau nei vieną dieną (su nakvyne), kai toks vežimas nėra reguliaraus arba maršrutinio keleivių vežimo tarp dviejų ar daugiau uostų paslauga, bet kai keleiviai paprastai sugrįžta į įlaipinimo uostą;

r)
     
  „prieinamas būdas“
  –

s)
     
  „keleivis“
  –

t)
     
  „atvykimas“
  –

u)
     
  „išvykimas“
  –

v)
     
  „bilieto kaina“
  –

w)
     
  „Force Majeure“
  –

4 straipsnis

Transporto sutartis ir nediskriminuojamos sutarties sąlygos

1.   Vežėjai keleiviams pateikia įrodymą, kad buvo sudaryta transporto sutartis, išduodami vieną ar daugiau bilietų. Bilietai laikomi prima facie įrodymu, kad sutartis buvo sudaryta, ir suteikia šiame reglamente nustatytas teises.

2.   Nedarant įtakos su viešąja paslauga susijusiems įsipareigojimams dėl socialinių tarifų, vežėjai arba bilietų pardavėjai visuomenei siūlo sutarties sąlygas ir tarifus nediskriminuodami galutinio vartotojo dėl jo pilietybės arba gyvenamosios vietos ar dėl vežėjų arba bilietų pardavėjų įsikūrimo Bendrijoje vietos.

5 straipsnis

Atsisakymo draudimas

1.   Pagal šį reglamentą numatyti įsipareigojimai negali būti apriboti arba jų atsisakyta, inter alia į vežimo sutartį įtraukiant leidžiančią nukrypti arba ribojamąją nuostatą.

2.   Vežėjai gali pasiūlyti keleiviui palankesnes, nei nustatyta šiame reglamente, sutarties sąlygas.

II   skyrius

Neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų teisės

6 straipsnis

Atsisakymo vežti prevencija

1.   Vežėjai, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai negali dėl keleivio neįgalumo arba riboto judumo atsisakyti:

| a) | rezervuoti ar parduoti bilietą kelionei, kuriai taikomas šis reglamentas; |
| --- | --- |

a)

rezervuoti ar parduoti bilietą kelionei, kuriai taikomas šis reglamentas;

| b) | uoste arba įlaipinimo/išlaipinimo vietoje įlaipinti neįgalųjį asmenį ar riboto judumo asmenį, jeigu toks asmuo turi galiojantį bilietą ar rezervaciją. |
| --- | --- |

b)

uoste arba įlaipinimo/išlaipinimo vietoje įlaipinti neįgalųjį asmenį ar riboto judumo asmenį, jeigu toks asmuo turi galiojantį bilietą ar rezervaciją.

2.   Rezervacijos ir bilietai neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims teikiami be papildomo mokesčio.

7 straipsnis

Leidžiančios nukrypti nuostatos ir specialiosios sąlygos

1.   Nepaisant 6 straipsnio nuostatų, vežėjai, bilietų pardavėjai arba kelionių operatoriai ▐ gali atsisakyti patvirtinti rezervaciją ar parduoti bilietą, ar atsisakyti įlaipinti neįgalųjį asmenį arba riboto judumo asmenį ▐, kai dėl keleivinio laivo konstrukcijos neįgaliojo asmens arba riboto judumo asmens įlaipinimas ar vežimas fiziškai neįmanomas
  ir kai jiems saugiu, pagarbiu ir galimu įvykdyti būdu negali būti pasiūlyta įprastinio lygio paslauga
  .

Jeigu dėl
  pirmoje pastraipoje
  nurodytų priežasčių vežėjai, bilietų pardavėjai ar kelionių operatoriai atsisako priimti rezervaciją, jie deda visas įmanomas pastangas, kad tam asmeniui pasiūlytų priimtiną alternatyvą.

Jeigu bilietas užsakytas iš anksto, neįgaliajam asmeniui arba riboto judumo asmeniui, kurį atsisakyta įlaipinti ▐, ir bet kuriam asmeniui, kuris lydi tokį asmenį, kaip nurodyta ║ 2 dalyje, suteikiama teisė gauti kompensaciją arba teisė vykti kitu maršrutu, kaip numatyta I priede. ▐

2.   
  Vežėjas
  , bilietų pardavėjas arba kelionių operatorius gali reikalauti, jei tai tikrai būtina, kad neįgalųjį asmenį ar riboto judumo asmenį lydėtų kitas asmuo, galintis suteikti tam asmeniui reikalingą pagalbą.

3.   Kai vežėjas, bilietų pardavėjas arba kelionių operatorius pasinaudoja 1 arba 2 dalyje numatyta leidžiančia nukrypti nuostata, jie privalo neįgaliajam arba riboto judumo asmeniui nedelsdami pranešti apie atsisakymo priežastis. Pateikus prašymą, vežėjas, bilietų pardavėjas arba kelionių operatorius neįgalųjį arba riboto judumo asmenį raštu informuoja apie šias priežastis per penkias darbo dienas nuo prašymo pateikimo.

8 straipsnis

Prieinamumas ir informacija

1.   
  Prižiūrint nacionalinėms vykdymo kontrolės įstaigoms, vežėjai
  kartu su aktyviai dalyvaujančiomis uostams, neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims atstovaujančiomis organizacijomis ▐ nustato nediskriminuojamas vežimo paslaugų prieinamumo neįgaliesiems asmenims ir riboto judumo asmenims
  bei lydintiems asmenims

  taisykles, taip pat jų vežimo arba su keleivinio laivo konstrukcija susijusius judumo įrangos apribojimus siekiant, kad ji atitiktų taikomus saugumo reikalavimus. Šiose taisyklėse nurodomos visos atitinkamos keleivių vežimo jūra paslaugų prieinamumo sąlygos, įskaitant laivų, kuriais keliaujama, prieinamumą ir juose teikiamus patogumus
  , ir juose įrengtos pagalbos įrangos prieinamumą
  .

2.   Vežėjai ar bilietų pardavėjai privalo viešai
  fizine forma ar internete
  skelbti 1 dalyje numatytas taisykles bent tada, kai atliekama rezervacija,
  prieinamais ir
  tinkamais būdais ir tokiomis pačiomis kalbomis, kokiomis informacija paprastai teikiama visiems keleiviams. Teikiant tokią informaciją, ypatingas dėmesys skiriamas neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų poreikiams.

3.   Paprašyti vežėjai suteikia galimybę
  prieinamais būdais
  susipažinti su tarptautiniais, Bendrijos ar nacionaliniais saugumo reikalavimus nustatančiais teisės aktais, kuriais jie rėmėsi, numatydami nediskriminuojamas prieinamumo taisykles.

4.   Kelionių operatoriai suteikia galimybę susipažinti su 1 dalyje numatytomis taisyklėmis, kurios taikomos kelionėms, įtrauktoms į kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketus, kuriuos jie organizuoja, parduoda ar siūlo parduoti.

5.   Vežėjai, jų bilietų pardavėjai arba kelionių operatoriai užtikrina, kad visa svarbi informacija apie vežimo sąlygas, kelionę
  ,
  paslaugų prieinamumą
  ir pagalbos teikimo patvirtinimas raštu
  būtų
  teikiami
  neįgaliesiems asmenims ir riboto judumo asmenims ▐ prieinamais būdais, įskaitant galimybę užsisakyti bilietą ir gauti informaciją internetu.

9 straipsnis

Teisė į pagalbą uostuose

1.   Jei neįgalusis ar riboto judumo asmuo išvyksta iš uosto, vyksta per jį ar atvyksta į jį, vežėjas, nepažeisdamas 8 straipsnio 1 dalyje nurodytų prieinamumo taisyklių, atsakingas už tai, kad neįgaliesiems asmenims ir riboto judumo asmenims būtų užtikrintas nemokamas II priede nurodytos pagalbos suteikimas tokiu būdu, kad asmuo galėtų įlipti į išplaukiantį laivą arba išlipti iš atplaukusio laivo, į kurį jis nusipirko bilietą.
  Pagalba pritaikoma individualiems neįgalaus ar riboto judumo asmens poreikiams.

2.   Vežėjas gali pats teikti pagalbą arba sudaryti sutartį dėl pagalbos teikimo su viena arba daugiau kitų šalių. Tokią sutartį arba sutartis vežėjas gali sudaryti savo iniciatyva arba paprašytas, įskaitant uosto direkcijos prašymą, atsižvelgdamas į atitinkamame uoste jau teikiamas paslaugas.

Jeigu vežėjas sudaro sutartis dėl pagalbos teikimo su viena arba daugiau kitų šalių, vežėjas lieka atsakingas už pagalbos teikimą ir 14 straipsnio 1 dalyje nurodytų kokybės standartų laikymosi užtikrinimą.

3.   Uostuose teikiamai pagalbai finansuoti vežėjai gali nediskriminuodami nustatyti specialų mokestį visiems keleiviams. Specialus mokestis turi būti pagrįstas, atitinkantis sąnaudas ir skaidrus.

▐

4.   Vežėjai pateikia pagal 27 straipsnio 1 dalį paskirtai vykdymo kontrolės įstaigai arba įstaigoms audito patikrintą metinę už pagalbą neįgaliesiems asmenims ir riboto judumo asmenims surinktų mokesčių ir su šia pagalba susijusių išlaidų apžvalgą.

5.
     
  Pagal 12 straipsnį uostą valdanti įstaiga prireikus yra atsakinga už tai, kad uostas taptų prieinamas neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims.

10 straipsnis

Teisė į pagalbą įlaipinimo ir (arba) išlaipinimo vietose

Jeigu tam tikroje atvykimo vietoje arba tam tikru kelionės etapu uosto nėra, vežėjas organizuoja pagalbą įlaipinimo ir (arba) išlaipinimo vietoje vadovaudamasis 9 straipsniu.

11 straipsnis

Teisė į pagalbą laivuose

Neįgaliesiems arba riboto judumo asmenims, išvykstantiems iš uosto, kuriam taikomas šis reglamentas, atvykstantiems į jį arba vykstantiems per jį, vežėjai nemokamai teikia bent jau III priede nurodytą pagalbą.

12 straipsnis

Pagalbos teikimo sąlygos

Vežėjai, uostus valdančios įstaigos, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai bendradarbiauja, kad neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims būtų teikiama 9, 10 ir 11 straipsniuose numatyta pagalba pagal toliau pateikiamų punktų nuostatas:

| a) | pagalba teikiama, jei vežėjui, bilietų pardavėjui ar kelionių operatoriui, iš kurio pirktas bilietas,
  atliekant rezervaciją arba
  bent 48 valandas prieš tai, kai reikės suteikti pagalbą pranešama apie tai, kad asmeniui reikės tokios pagalbos,
  nebent pagalbos teikėjas ir keleivis susitartų dėl trumpesnio pranešimo laikotarpio, išskyrus kruizines keliones, kurių atveju pagalbos poreikis turėtų būti nurodomas atliekant rezervaciją
  . Kai įsigijus bilietą galima vykti daugkartiniais reisais, užtenka vieno pranešimo, jei pateikiama tinkama informacija apie vėlesnius reisus; |
| --- | --- |

a)

pagalba teikiama, jei vežėjui, bilietų pardavėjui ar kelionių operatoriui, iš kurio pirktas bilietas,
  atliekant rezervaciją arba
  bent 48 valandas prieš tai, kai reikės suteikti pagalbą pranešama apie tai, kad asmeniui reikės tokios pagalbos,
  nebent pagalbos teikėjas ir keleivis susitartų dėl trumpesnio pranešimo laikotarpio, išskyrus kruizines keliones, kurių atveju pagalbos poreikis turėtų būti nurodomas atliekant rezervaciją
  . Kai įsigijus bilietą galima vykti daugkartiniais reisais, užtenka vieno pranešimo, jei pateikiama tinkama informacija apie vėlesnius reisus;

| b) | vežėjai, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai imasi visų būtinų priemonių, kad
  paprašytų
  neįgaliųjų asmenų ar riboto judumo asmenų
  pateikti
  pranešimą apie pagalbos poreikį
  ir jį gautų
  .
  Keleivis gauna patvirtinimą, kuriame nurodoma, kad buvo pranešta apie pagalbos poreikį.

  Šie įsipareigojimai taikomi visose jų prekybos vietose, įskaitant pardavimą telefonu ir internete; |
| --- | --- |

b)

vežėjai, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai imasi visų būtinų priemonių, kad
  paprašytų
  neįgaliųjų asmenų ar riboto judumo asmenų
  pateikti
  pranešimą apie pagalbos poreikį
  ir jį gautų
  .
  Keleivis gauna patvirtinimą, kuriame nurodoma, kad buvo pranešta apie pagalbos poreikį.

  Šie įsipareigojimai taikomi visose jų prekybos vietose, įskaitant pardavimą telefonu ir internete;

| c) | negavę jokio pranešimo pagal a punkto nuostatas, vežėjai, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai deda visas įmanomas pastangas, kad suteiktų tokią pagalbą, jog neįgalusis asmuo ar riboto judumo asmuo galėtų įlipti į išplaukiantį laivą, persėsti į kitą atitinkamą laivą ar išlipti iš atvykusio laivo, į kurį jis nusipirko bilietą; |
| --- | --- |

c)

negavę jokio pranešimo pagal a punkto nuostatas, vežėjai, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai deda visas įmanomas pastangas, kad suteiktų tokią pagalbą, jog neįgalusis asmuo ar riboto judumo asmuo galėtų įlipti į išplaukiantį laivą, persėsti į kitą atitinkamą laivą ar išlipti iš atvykusio laivo, į kurį jis nusipirko bilietą;

| d) | nepažeisdama kitų subjektų teisių į sritis už uosto valdų, uostą valdanti įstaiga arba bet kuris kitas įgaliotasis asmuo nustato atvykimo ir išvykimo vietas uosto ribose, atitinkamais atvejais tiek terminalo pastatų viduje, tiek lauke, kuriose neįgalieji ar riboto judumo asmenys gali pranešti apie savo atvykimą ir paprašyti pagalbos; šios vietos yra aiškiai pažymimos ir jose tinkamais būdais nurodoma pagrindinė informacija apie uostą ir teikiamą pagalbą; |
| --- | --- |

d)

nepažeisdama kitų subjektų teisių į sritis už uosto valdų, uostą valdanti įstaiga arba bet kuris kitas įgaliotasis asmuo nustato atvykimo ir išvykimo vietas uosto ribose, atitinkamais atvejais tiek terminalo pastatų viduje, tiek lauke, kuriose neįgalieji ar riboto judumo asmenys gali pranešti apie savo atvykimą ir paprašyti pagalbos; šios vietos yra aiškiai pažymimos ir jose tinkamais būdais nurodoma pagrindinė informacija apie uostą ir teikiamą pagalbą;

| e) | pagalba teikiama su sąlyga, kad neįgalusis asmuo arba riboto judumo asmuo į nustatytą vietą atvyksta:






  — | vežėjo nurodytu laiku, bet ne anksčiau kaip likus 60 minučių iki numatyto išvykimo laiko; ║ |
| --- | --- | --- |

e)

pagalba teikiama su sąlyga, kad neįgalusis asmuo arba riboto judumo asmuo į nustatytą vietą atvyksta:

—

vežėjo nurodytu laiku, bet ne anksčiau kaip likus 60 minučių iki numatyto išvykimo laiko; ║

| — | jei laikas nenurodytas, ne vėliau kaip likus 30 minučių iki numatyto

  įlaipinimo
  laiko,
  nebent keleivis ir pagalbos teikėjas susitartų kitaip

  ;

  arba |
| --- | --- |

—

jei laikas nenurodytas, ne vėliau kaip likus 30 minučių iki numatyto

  įlaipinimo
  laiko,
  nebent keleivis ir pagalbos teikėjas susitartų kitaip

  ;

  arba

| — | kruizinių kelionių atveju – vežėjo nurodytu laiku, bet ne anksčiau kaip likus 60 minučių iki registracijos laiko; |
| --- | --- |

—

kruizinių kelionių atveju – vežėjo nurodytu laiku, bet ne anksčiau kaip likus 60 minučių iki registracijos laiko;

| f) | Kai neįgaliajam asmeniui arba riboto judumo asmeniui reikia
  šuns
  vedlio pagalbos, toks
  šuo
  į laivą priimamas su sąlyga, kad vežėjui, bilietų pardavėjui arba kelionių operatoriui apie tai pranešta vadovaujantis galiojančiomis nacionalinėmis taisyklėmis dėl pripažintų
  šunų
  vedlių vežimo keleiviniais laivais, jeigu tokių taisyklių esama. |
| --- | --- |

f)

Kai neįgaliajam asmeniui arba riboto judumo asmeniui reikia
  šuns
  vedlio pagalbos, toks
  šuo
  į laivą priimamas su sąlyga, kad vežėjui, bilietų pardavėjui arba kelionių operatoriui apie tai pranešta vadovaujantis galiojančiomis nacionalinėmis taisyklėmis dėl pripažintų
  šunų
  vedlių vežimo keleiviniais laivais, jeigu tokių taisyklių esama.

13 straipsnis

Informacijos perdavimas trečiajai šaliai

1.   Kai dėl pagalbos teikimo sudaroma subrangos sutartis ir vežėjas ▐ likus ne mažiau nei 48 valandoms iki numatyto išvykimo laiko gauna pranešimą, kad reikės suteikti pagalbą, jis
  kuo greičiau
  perduoda reikalingą informaciją subrangovui
  ir bet kokiu atveju
  likus ne mažiau nei 36 valandoms iki numatyto išvykimo laiko.

2.   Kai dėl pagalbos teikimo sudaroma sutartis su subrangovu ir vežėjas ▐ negauna pranešimo, kad reikės suteikti pagalbą, likus ne mažiau nei 48 valandoms iki numatyto išvykimo laiko, vežėjas ▐ kuo greičiau perduoda informaciją subrangovui.

14 straipsnis

Pagalbos kokybės standartai

1.   Bendradarbiaudami su organizacijomis, kurios atstovauja neįgaliesiems asmenims ir riboto judumo asmenims, vežėjai nustato II ir III prieduose apibūdintos pagalbos kokybės standartus ir šiems standartams įgyvendinti būtinų išteklių reikalavimus.

2.   Nustatant kokybės standartus, visapusiškai atsižvelgiama į tarptautiniu lygiu pripažintą politiką ir elgesio kodeksus, skirtus neįgaliųjų asmenų arba riboto judumo asmenų vežimui palengvinti, ypač į Tarptautinės jūrų organizacijos rekomendaciją dėl keleivinių laivų konstrukcijos ir naudojimo, atsižvelgiant į vyresnio amžiaus ir neįgaliųjų asmenų poreikius.

3.   Vežėjai
  prieinamais būdais
  skelbia savo kokybės standartus.

15 straipsnis

Mokymas

Vežėjai:

| a) | užtikrina, kad visas jų personalas, įskaitant ir bet kurio subrangovo įdarbintus darbuotojus, tiesiogiai teikiantis pagalbą neįgaliesiems arba riboto judumo asmenims, žinotų, kaip patenkinti asmenų su įvairiomis negaliomis ar judumo sutrikimais poreikius; |
| --- | --- |

a)

užtikrina, kad visas jų personalas, įskaitant ir bet kurio subrangovo įdarbintus darbuotojus, tiesiogiai teikiantis pagalbą neįgaliesiems arba riboto judumo asmenims, žinotų, kaip patenkinti asmenų su įvairiomis negaliomis ar judumo sutrikimais poreikius;

| b) | visam uoste dirbančiam personalui, tiesiogiai bendraujančiam su keleiviais, rengia IV priede nurodytą mokymą apie pagalbą neįgaliesiems ir žinių apie neįgaliuosius asmenis gerinimo mokymą; |
| --- | --- |

b)

visam uoste dirbančiam personalui, tiesiogiai bendraujančiam su keleiviais, rengia IV priede nurodytą mokymą apie pagalbą neįgaliesiems ir žinių apie neįgaliuosius asmenis gerinimo mokymą;

| c) | užtikrina, kad visi naujai įdarbinti darbuotojai,
  tiesiogiai bendraujantys su keleiviais,
  dalyvautų mokyme apie neįgaliuosius ir kad prireikus personalui būtų rengiamas mokymas žinioms atnaujinti. |
| --- | --- |

c)

užtikrina, kad visi naujai įdarbinti darbuotojai,
  tiesiogiai bendraujantys su keleiviais,
  dalyvautų mokyme apie neįgaliuosius ir kad prireikus personalui būtų rengiamas mokymas žinioms atnaujinti.

16 straipsnis

Kompensacija už vežimėlius ir judumo įrangą

1.   
  Išskyrus tuos atvejus, kai keleiviui, kuriam ši įranga priklauso, kompensacija jau išmokėta pagal 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 392/2009 dėl keleivių vežėjų jūra atsakomybės avarijų atveju (9), kai
  vežimėliai, kita judumo įranga arba jų dalys pametami arba sugadinami uoste ar laive prieš, per kelionę ir po jos, keleiviui, kuriam ši įranga priklauso, ▐ šalis, kuri buvo atsakinga už įrangą, kai ji buvo pamesta ar sugadinta, išmoka kompensaciją.

Jeigu reikia, dedamos visos pastangos greitai suteikti pakaitinę įrangą,
  tinkamą siekiant patenkinti atitinkamo keleivio poreikius
  .

2.   Pagal šį straipsnį išmokama kompensacijos suma neribojama.

III   skyrius

Vežėjų įsipareigojimai pertraukus kelionę

17 straipsnis

Informacijos teikimas

1.   Jeigu vėluojama atvykti arba išvykti, vežėjas arba, kai tinkama, uostą valdanti įstaiga apie tai praneša keleiviams ▐ ne vėliau kaip praėjus 30 minučių po numatyto išvykimo ar ▐ ne vėliau kaip likus vienai valandai iki numatyto atvykimo.
  Vežėjas praneša keleiviams apie numatomą išvykimo ir atvykimo laiką, jei jis turi tokią informaciją.

2.   Jeigu keleiviai dėl vėlavimo nespėja persėsti, kad keliautų toliau, vykdomasis vežėjas deda visas pastangas, kad atitinkamiems keleiviams praneštų apie kitas persėdimo galimybes;

3.
     
  Vežėjas arba uostą valdanti įstaiga užtikrina, kad neįgalieji ar riboto judumo keleiviai prieinamais būdais gautų pagal 1 ir 2 dalis reikalaujamą informaciją.

18 straipsnis

Teisė į pagalbą

1.   Kai vežėjas pagrįstai numato, kad keleivių vežimo jūra paslauga bus pradėta teikti vėliau kaip 60 minučių už numatytą išvykimo laiką, keleiviams, atsižvelgiant į laukimo laiką, nemokamai pasiūloma maisto ir gaiviųjų gėrimų, jei jų yra laive ar uoste ar jei jų galima pristatyti.

2.   Kai dėl vėlavimo būtina pasilikti vieną ar daugiau naktų arba būtina pasilikti ilgiau nei keleivis ketino, ▐ keleiviams, be 1 dalyje nurodyto maisto ir gaiviųjų gėrimų, nemokamai pasiūlomas viešbutis ar kita apgyvendinimo vieta ir transportas iš uosto į apgyvendinimo vietą.
  Papildomos apgyvendinimo ir transporto išlaidos, kurias padengia vežėjas, negali būti didesnės už dvigubą bilieto kainą.

3.   Jei keleivių vežimo jūra paslauga nebegali būti toliau teikiama, vežėjas, kai įmanoma, kuo greičiau suorganizuoja alternatyvias transporto paslaugas keleiviams.

4.   Taikydamas 1, 2 ir 3 dalis, vykdomasis vežėjas ypatingą dėmesį skiria neįgaliųjų ir riboto judumo keleivių ir juos lydinčių asmenų poreikiams.

19 straipsnis

Nukreipimas kitu maršrutu ir kompensavimas

1.   Kai vežėjas pagrįstai numato, kad keleivių vežimo jūra paslauga bus pradėta teikti vėliau kaip 120 minučių už numatytą išvykimo laiką, keleiviams nedelsiant:

| a) | pasiūloma pasinaudoti kitomis transporto paslaugomis priimtinomis sąlygomis arba, jei tai būtų nepraktiška, pranešama apie atitinkamas kitų transporto operatorių teikiamas transporto paslaugas; |
| --- | --- |

a)

pasiūloma pasinaudoti kitomis transporto paslaugomis priimtinomis sąlygomis arba, jei tai būtų nepraktiška, pranešama apie atitinkamas kitų transporto operatorių teikiamas transporto paslaugas;

| b) | pasiūloma grąžinti
  už bilietą sumokėtus pinigus,
  jei
  jie
  nusprendžia nebekeliauti naudodamiesi vežėjo
  paslaugomis ▐. |
| --- | --- |

b)

pasiūloma grąžinti
  už bilietą sumokėtus pinigus,
  jei
  jie
  nusprendžia nebekeliauti naudodamiesi vežėjo
  paslaugomis ▐.

Kompensacija, numatyta b punkte, išmokama tokiomis pačiomis kompensacijų išmokėjimo sąlygomis, kaip numatyta 20
  straipsnio 3, 4 ir 5 dalyse
  .

2.   
  Nukrypstant nuo 1 dalies nuostatų
  , kruizinės kelionės
  keleiviai nukreipiami kitu maršrutu arba jiems skiriama kompensacija
  pagal Direktyvą 90/314/EEB.

20 straipsnis

Bilieto kainos kompensavimas

1.   Neprarasdamas teisės keliauti transportu, keleivis iš vežėjo gali reikalauti kompensacijos už vėlavimą, jei jis vėluoja atvykti ▐. Minimalios kompensacijos už vėlavimą yra:

| a) | 25 % bilieto kainos, kai vėluojama nuo 60 iki 119 minučių; |
| --- | --- |

a)

25 % bilieto kainos, kai vėluojama nuo 60 iki 119 minučių;

| b) | 50 % bilieto kainos, kai vėluojama 120 ar daugiau minučių; |
| --- | --- |

b)

50 % bilieto kainos, kai vėluojama 120 ar daugiau minučių;

| c) | 100 % bilieto kainos, jei vežėjas nesuteikia 19 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų kitų transporto paslaugų arba informacijos. |
| --- | --- |

c)

100 % bilieto kainos, jei vežėjas nesuteikia 19 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų kitų transporto paslaugų arba informacijos.

2.   
  1 dalis
  netaikoma kruizinės kelionės keleiviams.
  Kruizinės kelionės keleiviai gali siekti kompensacijos
  pagal Direktyvą 90/314/EEB.

3.   Kompensacija išmokama per vieną mėnesį nuo prašymo dėl kompensacijos pateikimo. Kompensacija gali būti išmokėta čekiais ir (arba) suteikiant kitas paslaugas, jei sąlygos yra lanksčios (visų pirma dėl galiojimo laikotarpio ir paskirties vietos). Kompensacija išmokama pinigais keleiviui paprašius.

4.
     
  Jeigu vežėjas prieš tris ar daugiau dienų iki numatyto išvykimo paskelbė, kad kelionė atšaukta ar atidėta arba kelionės laikas prailgintas, teisė į kompensaciją nesuteikiama.

21 straipsnis

Force majeure

18, 19 ir 20 straipsniuose nurodyti įsipareigojimai netaikomi force majeure atvejais, kai trukdoma teikti transporto paslaugą.

22 straipsnis

Kiti ieškiniai

Nė viena šio reglamento nuostata netrukdoma keleiviams siekti žalos, atsiradusios atšaukus transporto paslaugas ar pavėlavus jas suteikti, atlyginimo nacionaliniuose teismuose.
  Pagal šį reglamentą gautos kompensacijos suma gali būti atimama iš suteiktos papildomos kompensacijos sumos.

23 straipsnis

Kitos keleiviams naudingos priemonės

Prižiūrint nacionalinėms vykdymo kontrolės įstaigoms, vežėjai
  bendradarbiauja, kad nustatytų priemones nacionaliniu ar Europos lygmeniu, kartu dalyvaujant suinteresuotosioms šalims, profesinėms
  organizacijoms
  ir vartotojų, keleivių,

  uostų

  bei neįgalių asmenų asociacijoms. Šiomis priemonėmis ║ siekiama pagerinti rūpinimąsi keleiviais, ypač daug vėluojant ir pertraukus arba atšaukus kelionę.

IV   skyrius

Informacija keleiviams ir skundų nagrinėjimas

24 straipsnis

Teisė į informaciją apie kelionę

Uostus valdančios įstaigos ir vežėjai ▐ per visą kelionę
  prieinamais būdais ir įprastomis kalbomis
  teikia keleiviams reikalingą informaciją. Ypatingas dėmesys skiriamas neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų poreikiams.

25 straipsnis

Informacija apie keleivių teises

1.   Vežėjai užtikrina, kad keleiviams būtų suteikta tinkama ir suprantama informacija apie jų teises pagal šį reglamentą ne vėliau, nei jiems išvykstant. Vežėjui suteikus būtiną informaciją, vykdomasis vežėjas neprivalo jos teikti, ir atvirkščiai. Informacija suteikiama
  prieinamais būdais ir įprastomis kalbomis.
  Teikiant tokią informaciją, ypatingas dėmesys skiriamas neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų poreikiams.

2.   Vežėjai ir uostus valdančios įstaigos užtikrina, kad informacija apie keleivių teises pagal šį reglamentą būtų viešai prieinama tiek laivuose, tiek uostuose. Į tą informaciją taip pat įtraukiami pagal 27 straipsnio 1 dalį valstybės narės paskirtos vykdymo kontrolės įstaigos duomenys ryšiams palaikyti.

26 straipsnis

Skundai

1.   
  Valstybių narių valdžios institucijos
  nustato
  nepriklausomą
  skundų nagrinėjimo tvarką,
  prieinamą visiems keleiviams, įskaitant neįgaliuosius ir riboto judumo asmenis,
  skirtą šiame reglamente numatytoms teisėms ir pareigoms užtikrinti.

2.   Keleiviai gali pateikti skundą vežėjui per mėnesį nuo dienos, kai paslauga buvo ar turėjo būti suteikta. Per 20 darbo dienų skundo adresatas pateikia pagrįstą atsakymą arba pagrįstais atvejais praneša keleiviui, iki kada jis turėtų gauti atsakymą. Laikas, skirtas atsakyti į skundą, yra ne daugiau nei du mėnesiai nuo skundo gavimo.

3.   Jeigu per 2 dalyje nurodytą laiką negaunama jokio atsakymo, skundas laikomas patenkintu.

V   skyrius

Vykdymas ir nacionalinės vykdymo kontrolės įstaigos

27 straipsnis

Nacionalinės vykdymo kontrolės įstaigos

1.   Kiekviena valstybė narė paskiria įstaigą,
  atsakingą
  už šio reglamento vykdymą. Kiekviena įstaiga imasi
  priemonių, reikalingų siekiant užtikrinti, kad būtų nustatytos 8 straipsnyje nurodytos prieinamumo taisyklės, kad jų būtų laikomasi ir kad būtų gerbiamos keleivių teisės.
  Kiekvienos įstaigos veiklos organizavimas, finansavimo sprendimai, teisinė struktūra ir sprendimų priėmimas yra nepriklausomi nuo
  komercinių interesų
  .

2.   Valstybės narės praneša Komisijai apie įstaigą,
  paskirtą
  remiantis šiuo straipsniu, bei
  jos
  atitinkamas funkcijas.

3.   Bet kuris keleivis dėl įtariamų šio reglamento pažeidimų gali pateikti skundą pagal 1 dalį ▐ valstybės narės paskirtai atitinkamai įstaigai.

4.   Valstybės narės, nutarusios netaikyti šio reglamento tam tikroms paslaugoms pagal 2 straipsnio 2 dalį, užtikrina, kad būtų taikomas panašus keleivių teisių užtikrinimo mechanizmas.

28 straipsnis

Vykdymo ataskaita

1.   Kiekvienų metų birželio 1 d. 27 straipsnyje nurodytos vykdymo kontrolės įstaigos paskelbia savo praėjusiųjų metų veiklos ataskaitą, kurioje, inter alia, turėtų būti:

| a) | aprašyti veiksmai, kurių imtasi įgyvendinant šio reglamento nuostatas, |
| --- | --- |

a)

aprašyti veiksmai, kurių imtasi įgyvendinant šio reglamento nuostatas,

| b) | nurodyta procedūra, kuri taikoma sprendžiant atskirus skundus, |
| --- | --- |

b)

nurodyta procedūra, kuri taikoma sprendžiant atskirus skundus,

| c) | pateikta toje valstybėje narėje taikomų prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims taisyklių santrauka, |
| --- | --- |

c)

pateikta toje valstybėje narėje taikomų prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims taisyklių santrauka,

| d) | apibendrinti skundų duomenys,
  įskaitant jų rezultatus ir sprendimo terminus, |
| --- | --- |

d)

apibendrinti skundų duomenys,
  įskaitant jų rezultatus ir sprendimo terminus,

| e) | duomenys apie pritaikytas sankcijas, |
| --- | --- |

e)

duomenys apie pritaikytas sankcijas,

| f) | nurodyti kiti klausimai, svarbūs siekiant geriau vykdyti šį reglamentą. |
| --- | --- |

f)

nurodyti kiti klausimai, svarbūs siekiant geriau vykdyti šį reglamentą.

2.   Kad galėtų parengti tokį ataskaitos projektą, vykdymo kontrolės įstaigos kaupia statistiką apie kiekvieną skundą pagal jo temą ir įmones, kuriomis skųstasi. Paprašius šie duomenys pateikiami Komisijai ar nacionalinėms tyrimų institucijoms trejus metus nuo įvykio, dėl kurio pateiktas skundas.

29 straipsnis

Vykdomųjų įstaigų bendradarbiavimas

27 straipsnio 1 dalyje nurodytos nacionalinės vykdymo kontrolės įstaigos, siekdamos nuoseklios keleivių apsaugos visoje Bendrijoje, keičiasi informacija apie savo darbą ir sprendimų priėmimo principus bei praktiką. Komisija joms padeda vykdyti šią užduotį.

30 straipsnis

Nuobaudos

Valstybės narės nustato taisykles dėl nuobaudų už šio reglamento pažeidimus ir imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų tų taisyklių įgyvendinimą. Numatytos nuobaudos,
  kurios galėtų apimti nurodymą išmokėti kompensaciją susijusiam keleiviui,
  turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Valstybės narės Komisijai praneša apie šias nuostatas ir nedelsdamos praneša apie bet kokį vėliau padarytą su jomis susijusį pakeitimą.

VI   skyrius

Baigiamosios nuostatos

31 straipsnis

Ataskaita

Komisija ne vėliau kaip ... (10) Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento veikimo ir rezultatų ataskaitą. Prireikus prie ataskaitos pridedami siūlomi teisės aktų projektai, kuriais papildomos šio reglamento nuostatos arba kuriais šis reglamentas iš dalies keičiamas.

32 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 2006/2004 dalinis pakeitimas

Reglamento (EB) Nr. 2006/2004 priedas papildomas tokiu punktu:

| „19. | ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. .../2009 [dėl jūrų ir vidaus vandenų maršrutais vykstančių keleivių teisių, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo]
   (11). |
| --- | --- |

„19.

... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. .../2009 [dėl jūrų ir vidaus vandenų maršrutais vykstančių keleivių teisių, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo]
   (11).

33 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis pradedamas taikyti ... (12) po paskelbimo. 6, 7, 26, 27 ir 30 straipsniai pradedami taikyti ... (13) po paskelbimo.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ║ ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C ║

1

(2)  OL C ║

2

(3)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento pozicija.

3

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento pozicija.

(4)  OL L 144, 1998 5 15, p. 1.

4

(5)  Tarptautinė jūrų organizacija (TJO), Jūrų saugumo komitetas, 1996 m. birželio 24 d. aplinkraštis 735, galiojęs šio reglamento priėmimo metu.

5

(6)  OL L 158, 1990 6 23, p. 59.

6

(7)  OL L 364, 2004 12 9, p. 1.

7

(8)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

8

(9)  
  OL L 131, 2009 5 28, p. 24.

9

OL L 131, 2009 5 28, p. 24.

(10)  Treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

10

Treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(11)  OL C ║“

11

(12)  Dveji metai nuo šio reglamento paskelbimo dienos.

12

Dveji

(13)  Vieneri metai nuo šio reglamento paskelbimo dienos.

13

Vieneri

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisI PRIEDAS

Bilietą iš anksto užsisakiusių neįgaliųjų asmenų ir riboto judumo asmenų teisė gauti kompensaciją arba vykti kitu maršrutu

| 1. | Kai nurodomas šis priedas, neįgaliesiems asmenims arba riboto judumo asmenims siūloma pasirinkti:






  a) | — | per septynias dienas atgauti visą už bilietą jį perkant sumokėtą sumą grynaisiais pinigais, elektroniniu banko pervedimu, banko pavedimu arba banko čekiais, arba, keleiviui savo parašu patvirtinus, kad jis su tuo sutinka, už neįvykusios kelionės dalį arba dalis sumokėtą sumą ir už jau įvykusią kelionės dalį ar dalis sumokėtą sumą, jei pagal keleivio numatytą kelionės planą kelionė nebeteko prasmės, taip pat tam jei tinkama, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Kai nurodomas šis priedas, neįgaliesiems asmenims arba riboto judumo asmenims siūloma pasirinkti:

a)

—

per septynias dienas atgauti visą už bilietą jį perkant sumokėtą sumą grynaisiais pinigais, elektroniniu banko pervedimu, banko pavedimu arba banko čekiais, arba, keleiviui savo parašu patvirtinus, kad jis su tuo sutinka, už neįvykusios kelionės dalį arba dalis sumokėtą sumą ir už jau įvykusią kelionės dalį ar dalis sumokėtą sumą, jei pagal keleivio numatytą kelionės planą kelionė nebeteko prasmės, taip pat tam jei tinkama,

| — | kaip galima greičiau kelionę į pirmąją išvykimo vietą; arba |
| --- | --- |

—

kaip galima greičiau kelionę į pirmąją išvykimo vietą; arba

| b) | kaip galima greitesnį nukreipimą kitu maršrutu į galutinę paskirties vietą panašiomis kelionės sąlygomis; arba |
| --- | --- |

b)

kaip galima greitesnį nukreipimą kitu maršrutu į galutinę paskirties vietą panašiomis kelionės sąlygomis; arba

| c) | nukreipimą kitu maršrutu į galutinę paskirties vietą panašiomis kelionės sąlygomis kitu keleiviui patogiu laiku, jeigu yra bilietų. |
| --- | --- |

c)

nukreipimą kitu maršrutu į galutinę paskirties vietą panašiomis kelionės sąlygomis kitu keleiviui patogiu laiku, jeigu yra bilietų.

| 2. | 1 dalies a punktas taip pat taikomas keleiviams, kurių kelionės yra paketo dalis, išskyrus teisę atgauti sumokėtą sumą, jei tokia teisė įgyjama pagal Direktyvą 90/314/EEB ║. |
| --- | --- |

2.

1 dalies a punktas taip pat taikomas keleiviams, kurių kelionės yra paketo dalis, išskyrus teisę atgauti sumokėtą sumą, jei tokia teisė įgyjama pagal Direktyvą 90/314/EEB ║.

| 3. | Jei mieste ar regione yra keli uostai ir vykdomasis vežėjas siūlo keleiviui kelionę į kitą uostą nei nurodytasis keleivio užsisakytame biliete, vykdomasis vežėjas padengia keleivio nuvykimo iš to kito uosto į keleivio užsisakytame biliete nurodytąjį uostą arba į kitą netolimą su keleiviu sutartą paskirties vietą kainą. |
| --- | --- |

3.

Jei mieste ar regione yra keli uostai ir vykdomasis vežėjas siūlo keleiviui kelionę į kitą uostą nei nurodytasis keleivio užsisakytame biliete, vykdomasis vežėjas padengia keleivio nuvykimo iš to kito uosto į keleivio užsisakytame biliete nurodytąjį uostą arba į kitą netolimą su keleiviu sutartą paskirties vietą kainą.

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisII PRIEDAS

Pagalba uostuose

Pagalba ir priemonės, kurių reikia, kad neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims būtų sudarytos sąlygos:

| — | pranešti apie atvykimą į uostą ir paprašyti pagalbos; |
| --- | --- |

—

pranešti apie atvykimą į uostą ir paprašyti pagalbos;

| — | iš įėjimo vietos nuvykti į registracijos vietą, jei tokia yra, arba į laivą; |
| --- | --- |

—

iš įėjimo vietos nuvykti į registracijos vietą, jei tokia yra, arba į laivą;

| — | prireikus užsiregistruoti ir užregistruoti bagažą; |
| --- | --- |

—

prireikus užsiregistruoti ir užregistruoti bagažą;

| — | iš registracijos vietos, jeigu tokia yra, nuvykti į laivą, atliekant emigracijos, muitinės ir saugumo procedūras; |
| --- | --- |

—

iš registracijos vietos, jeigu tokia yra, nuvykti į laivą, atliekant emigracijos, muitinės ir saugumo procedūras;

| — | įlipti į laivą, naudojantis
  būtinomis priemonėmis
  ; |
| --- | --- |

—

įlipti į laivą, naudojantis
  būtinomis priemonėmis
  ;

| — | nuo įėjimo į laivą nuvykti iki savo vietos ir (arba) zonos; |
| --- | --- |

—

nuo įėjimo į laivą nuvykti iki savo vietos ir (arba) zonos;

| — | laive laikyti ir atsiimti bagažą; |
| --- | --- |

—

laive laikyti ir atsiimti bagažą;

| — | iš savo vietos nuvykti iki išėjimo iš laivo; |
| --- | --- |

—

iš savo vietos nuvykti iki išėjimo iš laivo;

| — | išlipti iš laivo, naudojantis pakylomis, vežimėliais ar kita reikiama pagalba; |
| --- | --- |

—

išlipti iš laivo, naudojantis pakylomis, vežimėliais ar kita reikiama pagalba;

| — | prireikus atsiimti bagažą, atliekant imigracijos ir muitinės procedūras; |
| --- | --- |

—

prireikus atsiimti bagažą, atliekant imigracijos ir muitinės procedūras;

| — | iš bagažo salės arba išlaipinimo vietos nuvykti į nustatytą išėjimo vietą; |
| --- | --- |

—

iš bagažo salės arba išlaipinimo vietos nuvykti į nustatytą išėjimo vietą;

| — | prireikus patekti į tualetą. |
| --- | --- |

—

prireikus patekti į tualetą.

Kai neįgaliajam asmeniui arba riboto judumo asmeniui padeda lydintis asmuo, paprašius šiam asmeniui turi būti sudarytos sąlygos teikti būtiną pagalbą uoste ir įlipant bei išlipant.

Visos būtinos judumo įrangos, įskaitant, pvz., elektrinius vežimėlius, priežiūra.

Laikinas sugadintos arba pamestos judumo įrangos pakeitimas, ▐ nebūtinai tokia pačia,
  bet panašių techninių ir funkcinių charakteristikų įranga.

Kai reikia, pripažintų
  šunų
  vedlių priežiūra sausumoje.

Būtinos informacijos apie įlaipinimą ir išlaipinimą perdavimas tinkamais būdais.

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisIII PRIEDAS

Pagalba laivuose

Pripažintų šunų vedlių vežimas laivu, atsižvelgiant į nacionalinius teisės aktus.

Be medicinos įrangos, iki dviejų judumo įrangos vienetų vienam neįgaliajam asmeniui arba riboto judumo asmeniui vežimas, įskaitant elektrinius vežimėlius.

Svarbiausios informacijos apie kelionę pranešimas prieinamais būdais.

Pareikalavus ir laikantis saugos reikalavimų bei pagal galimybes, protingų pastangų ėmimasis siekiant susodinti taip, kad būtų patenkinti neįgaliųjų arba riboto judumo asmenų poreikiai.

Pagalba prireikus patekti į tualetą.

Jeigu neįgaliajam asmeniui arba riboto judumo asmeniui padeda lydintis asmuo, laivybos įmonė dės protingas pastangas, kad minėtajam asmeniui būtų suteikiama vieta šalia neįgaliojo asmens arba riboto judumo asmens.

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisIV PRIEDAS

Mokymas apie neįgaliuosius

Žinių apie neįgaliuosius asmenis gerinimo mokymas

Personalas, tiesiogiai bendraujantis su keleiviais, mokomas:

| — | suprasti, kaip tinkamai elgtis su keleiviais, turinčiais fizinę, sensorinę (klausos ir regos), nefizinę negalią ar mokymosi sutrikimų, įskaitant žinias, kaip atskirti skirtingus asmenų, kurių judumas, orientacija ar bendravimas gali būti sutrikę, gebėjimus, |
| --- | --- |

—

suprasti, kaip tinkamai elgtis su keleiviais, turinčiais fizinę, sensorinę (klausos ir regos), nefizinę negalią ar mokymosi sutrikimų, įskaitant žinias, kaip atskirti skirtingus asmenų, kurių judumas, orientacija ar bendravimas gali būti sutrikę, gebėjimus,

| — | apie kliūtis, su kuriomis susiduria riboto judumo asmenys, įskaitant požiūrį į juos, aplinkos ir fizines bei organizacines kliūtis, |
| --- | --- |

—

apie kliūtis, su kuriomis susiduria riboto judumo asmenys, įskaitant požiūrį į juos, aplinkos ir fizines bei organizacines kliūtis,

| — | apie pripažintus šunis vedlius, įskaitant tokio gyvūno vedlio vaidmenį ir poreikius, |
| --- | --- |

—

apie pripažintus šunis vedlius, įskaitant tokio gyvūno vedlio vaidmenį ir poreikius,

| — | kaip elgtis netikėtomis aplinkybėmis, |
| --- | --- |

—

kaip elgtis netikėtomis aplinkybėmis,

| — | bendravimo įgūdžių ir suteikiama žinių apie bendravimo su kurčiaisiais ir klausos, regos bei kalbos negalią turinčiais žmonėmis bei žmonėmis su mokymosi sutrikimais būdus, |
| --- | --- |

—

bendravimo įgūdžių ir suteikiama žinių apie bendravimo su kurčiaisiais ir klausos, regos bei kalbos negalią turinčiais žmonėmis bei žmonėmis su mokymosi sutrikimais būdus,

| — | supažindinamas su Tarptautinės jūrų organizacijos gairėmis, susijusiomis su rekomendacija dėl keleivinių laivų konstrukcijos ir naudojimo, atsižvelgiant į vyresnio amžiaus ir neįgaliųjų asmenų poreikius, |
| --- | --- |

—

supažindinamas su Tarptautinės jūrų organizacijos gairėmis, susijusiomis su rekomendacija dėl keleivinių laivų konstrukcijos ir naudojimo, atsižvelgiant į vyresnio amžiaus ir neįgaliųjų asmenų poreikius,

| — | kaip atsargiai ir nepadarant žalos elgtis su vežimėliais ir kita judumo įranga (visiems darbuotojams, kurie rūpinasi bagažu, jei toks yra). |
| --- | --- |

—

kaip atsargiai ir nepadarant žalos elgtis su vežimėliais ir kita judumo įranga (visiems darbuotojams, kurie rūpinasi bagažu, jei toks yra).

Mokymas apie pagalbos teikimą neįgaliesiems

Personalas, tiesiogiai padedantis riboto judumo asmenims, mokomas:

| — | kaip padėti vežimėliu besinaudojančiam asmeniui atsisėsti į vežimėlį arba iš jo pakilti; |
| --- | --- |

—

kaip padėti vežimėliu besinaudojančiam asmeniui atsisėsti į vežimėlį arba iš jo pakilti;

| — | įgūdžių, kaip suteikti pagalbą riboto judumo asmenims, keliaujantiems su
  šunimi
  vedliu, įskaitant tokių šunų vaidmenį ir poreikius; |
| --- | --- |

—

įgūdžių, kaip suteikti pagalbą riboto judumo asmenims, keliaujantiems su
  šunimi
  vedliu, įskaitant tokių šunų vaidmenį ir poreikius;

| — | būdų, kaip lydėti akluosius ir silpnaregius keleivius ▐; |
| --- | --- |

—

būdų, kaip lydėti akluosius ir silpnaregius keleivius ▐;

| — | atskirti įrangos, skirtos padėti riboto judumo asmenims, rūšis ir žinoti, kaip su tokia įranga elgtis; |
| --- | --- |

—

atskirti įrangos, skirtos padėti riboto judumo asmenims, rūšis ir žinoti, kaip su tokia įranga elgtis;

| — | kaip naudotis įranga, skirta padėti įlipti ir išlipti, ir išmanyti tinkamos įlaipinimo ir išlaipinimo pagalbos procedūras, skirtas užtikrinti riboto judumo asmenų saugumą ir orumą; |
| --- | --- |

—

kaip naudotis įranga, skirta padėti įlipti ir išlipti, ir išmanyti tinkamos įlaipinimo ir išlaipinimo pagalbos procedūras, skirtas užtikrinti riboto judumo asmenų saugumą ir orumą;

| — | pakankamai suvokti patikimos ir profesionalios pagalbos svarbą, taip pat suvokimo, kad kai kurie neįgalieji kelionės metu gali jaustis pažeidžiami, nes yra priklausomi nuo teikiamos pagalbos; |
| --- | --- |

—

pakankamai suvokti patikimos ir profesionalios pagalbos svarbą, taip pat suvokimo, kad kai kurie neįgalieji kelionės metu gali jaustis pažeidžiami, nes yra priklausomi nuo teikiamos pagalbos;

| — | kaip suteikti pirmąją pagalbą. |
| --- | --- |

—

kaip suteikti pirmąją pagalbą.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/312 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/312

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisMiesto ir tolimojo susisiekimo autobusų keleivių teisės ***I

P6_TA(2009)0281

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto keleivių teisių ir iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (COM(2008)0817 – C6-0469/2008 – 2008/0237(COD))

2010/C 184 E/68

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0817),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 71 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0469/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0250/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2008)0237

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto keleivių teisių, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ║,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Bendrijos veiksmais miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto srityje, inter alia, turėtų būti siekiama užtikrinti aukštą keleivių apsaugos lygį, atitinkantį kitose transporto rūšyse užtikrinamą keleivių apsaugos lygį visose jų kelionėse. Be to, reikėtų visapusiškai atsižvelgti į bendrus vartotojų apsaugos reikalavimus. |
| --- | --- |

(1)

Bendrijos veiksmais miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto srityje, inter alia, turėtų būti siekiama užtikrinti aukštą keleivių apsaugos lygį, atitinkantį kitose transporto rūšyse užtikrinamą keleivių apsaugos lygį visose jų kelionėse. Be to, reikėtų visapusiškai atsižvelgti į bendrus vartotojų apsaugos reikalavimus.

| (2) | Kadangi miesto arba tolimojo susisiekimo autobusų keleivis yra silpnesnė transporto sutarties šalis, keleivių teisės turėtų būti užtikrintos neatsižvelgiant į jų pilietybę ar gyvenamąją vietą Bendrijoje. |
| --- | --- |

(2)

Kadangi miesto arba tolimojo susisiekimo autobusų keleivis yra silpnesnė transporto sutarties šalis, keleivių teisės turėtų būti užtikrintos neatsižvelgiant į jų pilietybę ar gyvenamąją vietą Bendrijoje.

| (3) | Valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė netaikyti šio reglamento nuostatų miesto ir priemiestiniam transportui, jeigu taikydamos kitas reglamentavimo priemones jos užtikrina panašaus lygio keleivių teises. Šiose priemonėse turėtų būti atsižvelgta į įvairiarūšio viešojo transporto tinklams skirtas keleivių teisių taisykles, kuriose aptariami šio reglamento 1 straipsnyje nurodyti klausimai. Komisija turėtų apsvarstyti galimybę nustatyti bendrųjų keleivių teisių rinkinį miesto, priemiestiniam ir regioniniam transportui, apimantį visų rūšių transportą, ir pateikti Parlamentui ataskaitą, prireikus, kartu su teisėkūros pasiūlymu. |
| --- | --- |

(3)

Valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė netaikyti šio reglamento nuostatų miesto ir priemiestiniam transportui, jeigu taikydamos kitas reglamentavimo priemones jos užtikrina panašaus lygio keleivių teises. Šiose priemonėse turėtų būti atsižvelgta į įvairiarūšio viešojo transporto tinklams skirtas keleivių teisių taisykles, kuriose aptariami šio reglamento 1 straipsnyje nurodyti klausimai. Komisija turėtų apsvarstyti galimybę nustatyti bendrųjų keleivių teisių rinkinį miesto, priemiestiniam ir regioniniam transportui, apimantį visų rūšių transportą, ir pateikti Parlamentui ataskaitą, prireikus, kartu su teisėkūros pasiūlymu.

| (4) | Valstybės narės turėtų skatinti miesto, priemiestinėms ir regioninėms ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų paslaugoms skirtų keleivių teisių taisyklių, kuriose nurodomi vietos ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonių pareigos gerinti jų teikiamų paslaugų kokybę ir geriau tenkinti jų keleivių poreikius, parengimą. |
| --- | --- |

(4)

Valstybės narės turėtų skatinti miesto, priemiestinėms ir regioninėms ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų paslaugoms skirtų keleivių teisių taisyklių, kuriose nurodomi vietos ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonių pareigos gerinti jų teikiamų paslaugų kokybę ir geriau tenkinti jų keleivių poreikius, parengimą.

| (5) | ES priemonėse, skirtose sustiprinti keleivių teises miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto sektoriuje, turėtų būti atsižvelgta į šio sektoriaus, kurį sudaro daugiausiai mažos ir vidutinės įmonės, ypatumus. |
| --- | --- |

(5)

ES priemonėse, skirtose sustiprinti keleivių teises miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto sektoriuje, turėtų būti atsižvelgta į šio sektoriaus, kurį sudaro daugiausiai mažos ir vidutinės įmonės, ypatumus.

| (6) | Įvykus nelaimingam atsitikimui, dėl kurio keleivis mirė arba buvo sužalotas, keleiviams turėtų būti sudarytos galimybės pasinaudoti atsakomybės taisyklėmis, panašiomis į taikomas kitoms transporto rūšims ║. |
| --- | --- |

(6)

Įvykus nelaimingam atsitikimui, dėl kurio keleivis mirė arba buvo sužalotas, keleiviams turėtų būti sudarytos galimybės pasinaudoti atsakomybės taisyklėmis, panašiomis į taikomas kitoms transporto rūšims ║.

| (7) | Keleiviams turėtų būti suteikta teisė į išankstines išmokas, kuriomis būtų patenkinti skubūs, po nelaimingo atsitikimo kilę jų ekonominiai poreikiai. |
| --- | --- |

(7)

Keleiviams turėtų būti suteikta teisė į išankstines išmokas, kuriomis būtų patenkinti skubūs, po nelaimingo atsitikimo kilę jų ekonominiai poreikiai.

| (8) | Keleiviai, kurie patyrė žalą dėl nelaimingo atsitikimo, kuriam taikoma draudimo garantija, pagal šio reglamento nuostatas pirmiausia turėtų pateikti prašymą atlyginti žalą miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonei, o kreiptis į draudimo bendrovę jie gali tik jeigu minėta įmonė šiuo klausimu nesiima veiksmų. |
| --- | --- |

(8)

Keleiviai, kurie patyrė žalą dėl nelaimingo atsitikimo, kuriam taikoma draudimo garantija, pagal šio reglamento nuostatas pirmiausia turėtų pateikti prašymą atlyginti žalą miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonei, o kreiptis į draudimo bendrovę jie gali tik jeigu minėta įmonė šiuo klausimu nesiima veiksmų.

| (9) | Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės turėtų atsakyti už pamestą arba sugadintą keleivių bagažą remdamosi taisyklėmis, panašiomis į taikomas kitoms transporto rūšims ║. |
| --- | --- |

(9)

Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės turėtų atsakyti už pamestą arba sugadintą keleivių bagažą remdamosi taisyklėmis, panašiomis į taikomas kitoms transporto rūšims ║.

| (10) | Miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų keleiviams teikiamos paslaugos turėtų būti naudingos visiems piliečiams. Todėl neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims – nesvarbu, ar dėl negalios, amžiaus ar bet kurios kitos priežasties – turėtų būti sudarytos tokios pačios galimybės naudotis miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų paslaugomis, kaip ir kitiems piliečiams. Neįgalieji ir riboto judumo asmenys turi tokias pačias teises į judėjimo laisvę, pasirinkimo laisvę ir nediskriminavimą, kaip ir kiti piliečiai. |
| --- | --- |

(10)

Miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų keleiviams teikiamos paslaugos turėtų būti naudingos visiems piliečiams. Todėl neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims – nesvarbu, ar dėl negalios, amžiaus ar bet kurios kitos priežasties – turėtų būti sudarytos tokios pačios galimybės naudotis miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų paslaugomis, kaip ir kitiems piliečiams. Neįgalieji ir riboto judumo asmenys turi tokias pačias teises į judėjimo laisvę, pasirinkimo laisvę ir nediskriminavimą, kaip ir kiti piliečiai.

| (11) | Atsižvelgiant į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos 9 straipsnį ir siekiant suteikti neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims galimybes keliauti miesto ir tolimojo susisiekimo autobusais, panašias į kitų piliečių turimas galimybes, turėtų būti nustatytos nediskriminavimo ir pagalbos keliaujant taisyklės. Todėl tokie asmenys turėtų būti priimami vežti ir jiems neturėtų būti neleista naudotis transporto priemonėmis dėl jų negalios arba riboto judumo, nebent tai būtų daroma dėl saugumo sumetimais pagrįstų ir teisės aktuose nustatytų priežasčių. Jiems turėtų būti suteikta teisė gauti pagalbą miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų stotyse ir transporto priemonėse, įskaitant įlaipinimą bei išlaipinimą. Siekiant socialinės įtraukties, asmenys, kuriems reikia pagalbos, ją turėtų gauti be papildomo mokesčio. Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės turėtų nustatyti prieigos taisykles, pageidautina, naudodamosi Europos standartizacijos sistema. |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos 9 straipsnį ir siekiant suteikti neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims galimybes keliauti miesto ir tolimojo susisiekimo autobusais, panašias į kitų piliečių turimas galimybes, turėtų būti nustatytos nediskriminavimo ir pagalbos keliaujant taisyklės. Todėl tokie asmenys turėtų būti priimami vežti ir jiems neturėtų būti neleista naudotis transporto priemonėmis dėl jų negalios arba riboto judumo, nebent tai būtų daroma dėl saugumo sumetimais pagrįstų ir teisės aktuose nustatytų priežasčių. Jiems turėtų būti suteikta teisė gauti pagalbą miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų stotyse ir transporto priemonėse, įskaitant įlaipinimą bei išlaipinimą. Siekiant socialinės įtraukties, asmenys, kuriems reikia pagalbos, ją turėtų gauti be papildomo mokesčio. Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės turėtų nustatyti prieigos taisykles, pageidautina, naudodamosi Europos standartizacijos sistema.

| (12) | Reikia, kad miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės specialiai apmokytų darbuotojus ir jie galėtų teikti tinkamą pagalbą neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims. Tokie mokymai turėtų būti rengiami pagal 2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/59/EB dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo (4). Valstybė narės turėtų kiek įmanoma padėti miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonėms parengti ir vykdyti tinkamas mokymo programas. |
| --- | --- |

(12)

Reikia, kad miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės specialiai apmokytų darbuotojus ir jie galėtų teikti tinkamą pagalbą neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims. Tokie mokymai turėtų būti rengiami pagal 2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/59/EB dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo (4). Valstybė narės turėtų kiek įmanoma padėti miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonėms parengti ir vykdyti tinkamas mokymo programas.

| (13) | Valdančios įstaigos, priimdamos sprendimą dėl naujų stočių projektų arba iš esmės jas atnaujindamos, turėtų
  nedarydamos jokių išimčių
  atsižvelgti į neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų poreikius. Bet kuriuo atveju miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų stotis valdančios įstaigos turėtų nustatyti vietas, kuriose tokie asmenys galėtų pranešti apie savo atvykimą ir paprašyti pagalbos. |
| --- | --- |

(13)

Valdančios įstaigos, priimdamos sprendimą dėl naujų stočių projektų arba iš esmės jas atnaujindamos, turėtų
  nedarydamos jokių išimčių
  atsižvelgti į neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų poreikius. Bet kuriuo atveju miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų stotis valdančios įstaigos turėtų nustatyti vietas, kuriose tokie asmenys galėtų pranešti apie savo atvykimą ir paprašyti pagalbos.

| (14) | Į šiuos poreikius miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės taip pat turėtų atsižvelgti priimdamos sprendimus dėl naujų ir atnaujinamų transporto priemonių projektų. |
| --- | --- |

(14)

Į šiuos poreikius miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės taip pat turėtų atsižvelgti priimdamos sprendimus dėl naujų ir atnaujinamų transporto priemonių projektų.

| (15) | Valstybės narės turėtų gerinti esamą infrastruktūrą, kai tai yra būtina norint, kad miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės galėtų užtikrinti prieigą neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims bei teikti tinkamą pagalbą. |
| --- | --- |

(15)

Valstybės narės turėtų gerinti esamą infrastruktūrą, kai tai yra būtina norint, kad miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės galėtų užtikrinti prieigą neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims bei teikti tinkamą pagalbą.

| (16) | Taikant ES priemones, skirtas pagerinti judumą be kliūčių, kaip prioritetas turėtų būti skatinama neįgaliųjų prieiga prie miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų stočių ir stotelių. |
| --- | --- |

(16)

Taikant ES priemones, skirtas pagerinti judumą be kliūčių, kaip prioritetas turėtų būti skatinama neįgaliųjų prieiga prie miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų stočių ir stotelių.

| (17) | Vadovaujantis „COST 349“ projekte dėl prieigos prie tolimojo susisiekimo autobusų pateiktomis išvadomis, Komisija turėtų pasiūlyti veiksmus, skirtus neįgaliesiems prieinamai ir visoje ES sąveikiai infrastruktūrai miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų stotyse ir stotelėse sukurti. |
| --- | --- |

(17)

Vadovaujantis „COST 349“ projekte dėl prieigos prie tolimojo susisiekimo autobusų pateiktomis išvadomis, Komisija turėtų pasiūlyti veiksmus, skirtus neįgaliesiems prieinamai ir visoje ES sąveikiai infrastruktūrai miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų stotyse ir stotelėse sukurti.

| (18) | Be kitų teisių, miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų keleiviai turėtų turėti teisę gauti informaciją apie teikiamą paslaugą prieš kelionę ir per ją. Be to, visa svarbiausia miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų keleiviams teikiama informacija turėtų būti teikiama įvairiais būdais, kad būtų prieinama neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims. |
| --- | --- |

(18)

Be kitų teisių, miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų keleiviai turėtų turėti teisę gauti informaciją apie teikiamą paslaugą prieš kelionę ir per ją. Be to, visa svarbiausia miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų keleiviams teikiama informacija turėtų būti teikiama įvairiais būdais, kad būtų prieinama neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims.

| (19) | Šiuo reglamentu neturėtų būti apribotos miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonių teisės pagal taikomus teisės aktus siekti gauti kompensaciją iš bet kurio asmens, įskaitant trečiąsias šalis. |
| --- | --- |

(19)

Šiuo reglamentu neturėtų būti apribotos miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonių teisės pagal taikomus teisės aktus siekti gauti kompensaciją iš bet kurio asmens, įskaitant trečiąsias šalis.

| (20) | Būtina mažinti keleivių nepatogumus, patiriamus, jeigu kelionė atšaukiama ar autobusas labai vėluoja. Todėl keleiviais turėtų būti tinkamai pasirūpinta ir jiems suteikta tinkama informacija. Keleiviai turėtų galėti atsisakyti kelionės ir atgauti už bilietus sumokėtus pinigus arba jiems turėtų būti suteikta galimybė pasirinkti kitą maršrutą priimtinomis sąlygomis ar informacija apie kitas transporto paslaugas. Jeigu miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės nesuteikia reikalingos informacijos, keleiviai turėtų turėti teisę gauti piniginę kompensaciją. |
| --- | --- |

(20)

Būtina mažinti keleivių nepatogumus, patiriamus, jeigu kelionė atšaukiama ar autobusas labai vėluoja. Todėl keleiviais turėtų būti tinkamai pasirūpinta ir jiems suteikta tinkama informacija. Keleiviai turėtų galėti atsisakyti kelionės ir atgauti už bilietus sumokėtus pinigus arba jiems turėtų būti suteikta galimybė pasirinkti kitą maršrutą priimtinomis sąlygomis ar informacija apie kitas transporto paslaugas. Jeigu miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės nesuteikia reikalingos informacijos, keleiviai turėtų turėti teisę gauti piniginę kompensaciją.

| (21) | Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės turėtų bendradarbiauti, kad nustatytų priemones nacionaliniu ar Europos lygiu, kad keleiviais būtų geriau rūpinamasi ir būtų suteikta pagalba nutraukus kelionę, ypač labai vėluojant autobusui. |
| --- | --- |

(21)

Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės turėtų bendradarbiauti, kad nustatytų priemones nacionaliniu ar Europos lygiu, kad keleiviais būtų geriau rūpinamasi ir būtų suteikta pagalba nutraukus kelionę, ypač labai vėluojant autobusui.

| (22) | Šiuo reglamentu nedaroma įtakos keleivių teisėms, įtvirtintoms 1990 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvoje. 90/314/EEB dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų (5). Šis reglamentas neturėtų būti taikomas tais atvejais, kai organizuota išvyka atšaukiama dėl priežasčių, nesusijusių su miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugos atšaukimu. |
| --- | --- |

(22)

Šiuo reglamentu nedaroma įtakos keleivių teisėms, įtvirtintoms 1990 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvoje. 90/314/EEB dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų (5). Šis reglamentas neturėtų būti taikomas tais atvejais, kai organizuota išvyka atšaukiama dėl priežasčių, nesusijusių su miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugos atšaukimu.

| (23) | Keleiviams turėtų būti suteikta visa informacija apie šiuo reglamentu jiems suteikiamas teises, kad jie galėtų jomis veiksmingai pasinaudoti. |
| --- | --- |

(23)

Keleiviams turėtų būti suteikta visa informacija apie šiuo reglamentu jiems suteikiamas teises, kad jie galėtų jomis veiksmingai pasinaudoti.

| (24) | Keleiviai turėtų galėti pasinaudoti savo teisėmis, remdamiesi atitinkamomis miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonių nustatytomis skundų procedūromis arba, jei to prireiktų, pateikdami skundą atitinkamos valstybės narės tam paskirtai įstaigai ar įstaigoms. |
| --- | --- |

(24)

Keleiviai turėtų galėti pasinaudoti savo teisėmis, remdamiesi atitinkamomis miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonių nustatytomis skundų procedūromis arba, jei to prireiktų, pateikdami skundą atitinkamos valstybės narės tam paskirtai įstaigai ar įstaigoms.

| (25) | Valstybės narės turėtų užtikrinti ir prižiūrėti, kad miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės laikytųsi šio reglamento, bei paskirti tinkamą įstaigą, kuri atliktų tokias vykdymo užtikrinimo užduotis. Priežiūra neturėtų būti daromas poveikis keleivių teisėms nacionalinėje teisėje nustatyta tvarka kreiptis į teismą dėl žalos atlyginimo. |
| --- | --- |

(25)

Valstybės narės turėtų užtikrinti ir prižiūrėti, kad miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės laikytųsi šio reglamento, bei paskirti tinkamą įstaigą, kuri atliktų tokias vykdymo užtikrinimo užduotis. Priežiūra neturėtų būti daromas poveikis keleivių teisėms nacionalinėje teisėje nustatyta tvarka kreiptis į teismą dėl žalos atlyginimo.

| (26) | Valstybės narės turėtų nustatyti sankcijas už šio reglamento pažeidimus ir užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. |
| --- | --- |

(26)

Valstybės narės turėtų nustatyti sankcijas už šio reglamento pažeidimus ir užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

| (27) | Kadangi valstybės narės šio reglamento tikslų, t. y. užtikrinti pakankamai aukšto ir vienodo keleivių apsaugos ir pagalbos jiems lygio miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporte visose valstybėse narėse negali deramai pasiekti, ir kadangi dėl svarbaus tarptautinio aspekto tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(27)

Kadangi valstybės narės šio reglamento tikslų, t. y. užtikrinti pakankamai aukšto ir vienodo keleivių apsaugos ir pagalbos jiems lygio miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporte visose valstybėse narėse negali deramai pasiekti, ir kadangi dėl svarbaus tarptautinio aspekto tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

| (28) | Šiuo reglamentu neturėtų būti pažeidžiamos 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (6) nuostatos. |
| --- | --- |

(28)

Šiuo reglamentu neturėtų būti pažeidžiamos 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (6) nuostatos.

| (29) | Šio reglamento vykdymas turėtų būti pagrįstas 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje) (7). Todėl šį reglamentą reikia atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(29)

Šio reglamento vykdymas turėtų būti pagrįstas 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje) (7). Todėl šį reglamentą reikia atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (30) | Šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, visų pirma pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, |
| --- | --- |

(30)

Šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, visų pirma pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   skyrius

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos taisyklės dėl:

| ║1) | keleivių nediskriminavimo, miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo įmonių siūlomų transporto sąlygų atžvilgiu; |
| --- | --- |

║1)

keleivių nediskriminavimo, miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo įmonių siūlomų transporto sąlygų atžvilgiu;

| ║2) | miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonių atsakomybės, įvykus nelaimingam atsitikimui ir dėl to žuvus ar susižalojus keleiviams arba dingus jų bagažui ar jį sugadinus; |
| --- | --- |

║2)

miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonių atsakomybės, įvykus nelaimingam atsitikimui ir dėl to žuvus ar susižalojus keleiviams arba dingus jų bagažui ar jį sugadinus;

| ║3) | nediskriminuojamos ir privalomos pagalbos miesto ar tolimojo susisiekimo autobusais keliaujantiems neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims; |
| --- | --- |

║3)

nediskriminuojamos ir privalomos pagalbos miesto ar tolimojo susisiekimo autobusais keliaujantiems neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims;

| ║4) | miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonių pareigų atšaukus kelionę ar vėluojant autobusui; |
| --- | --- |

║4)

miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonių pareigų atšaukus kelionę ar vėluojant autobusui;

| ║5) | minimalios keleiviams suteiktinos informacijos; |
| --- | --- |

║5)

minimalios keleiviams suteiktinos informacijos;

| ║6) | skundų nagrinėjimo; |
| --- | --- |

║6)

skundų nagrinėjimo;

| ║7) | keleivių teisių užtikrinimo. |
| --- | --- |

║7)

keleivių teisių užtikrinimo.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonių teikiamoms reguliarioms keleivių vežimo paslaugoms.

2.   Valstybės narės gali šio reglamento netaikyti viešųjų paslaugų sutartyse numatytam miesto
  ir
  priemiestiniam
  ▐
  transportui, jei šiomis sutartimis užtikrinamas keleivių teisių lygis atitinka šiuo reglamentu reikalaujamą lygį.

3.   Vienkartinėms paslaugoms taikomas tik II skyrius.

3 straipsnis

Sąvokų
  apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžtys:

| ║1) | „miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė“ – transporto įmonė, turinti leidimą vežti įsisteigimo valstybėje ║ miesto ir tolimojo susisiekimo autobusais pagal nacionalinės teisės aktuose nustatytas patekimo į rinką sąlygas, ir transporto įmonė, turinti galiojančią Bendrijos licenciją, išduotą laikantis 1992 m. kovo 16 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 684/92 dėl bendrųjų tarptautinio keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais taisyklių (8), kad galėtų teikti tarptautines keleivių vežimo paslaugas; |
| --- | --- |

║1)

„miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė“ – transporto įmonė, turinti leidimą vežti įsisteigimo valstybėje ║ miesto ir tolimojo susisiekimo autobusais pagal nacionalinės teisės aktuose nustatytas patekimo į rinką sąlygas, ir transporto įmonė, turinti galiojančią Bendrijos licenciją, išduotą laikantis 1992 m. kovo 16 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 684/92 dėl bendrųjų tarptautinio keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais taisyklių (8), kad galėtų teikti tarptautines keleivių vežimo paslaugas;

| ║2) | „vienkartinės paslaugos“ – paslaugos, kaip apibrėžta Reglamento (EEB) Nr. 684/92 2 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

║2)

„vienkartinės paslaugos“ – paslaugos, kaip apibrėžta Reglamento (EEB) Nr. 684/92 2 straipsnio 3 dalyje;

| ║3) | „reguliarios paslaugos“ – paslaugos, kaip apibrėžta Reglamento (EEB) Nr. 684/92 2 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

║3)

„reguliarios paslaugos“ – paslaugos, kaip apibrėžta Reglamento (EEB) Nr. 684/92 2 straipsnio 1 dalyje;

| ║4) | „transporto sutartis“ – vežimo sutartis, kurią sudarė miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė ▐ ir keleivis vienai ar daugiau transporto paslaugų suteikti
  , neatsižvelgiant į tai, ar bilietas pirktas iš vežėjo, kelionių operatoriaus ar bilietų pardavėjo
  ; |
| --- | --- |

║4)

„transporto sutartis“ – vežimo sutartis, kurią sudarė miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė ▐ ir keleivis vienai ar daugiau transporto paslaugų suteikti
  , neatsižvelgiant į tai, ar bilietas pirktas iš vežėjo, kelionių operatoriaus ar bilietų pardavėjo
  ;

| ║5) | „bilietas“ – galiojantis dokumentas, suteikiantis teisę naudotis transportu, arba jo ne popierinis atitikmuo, taip pat ir elektroniniu pavidalu, kurį išdavė arba įgaliojo išduoti miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė arba jų įgaliotieji bilietų pardavėjai; |
| --- | --- |

║5)

„bilietas“ – galiojantis dokumentas, suteikiantis teisę naudotis transportu, arba jo ne popierinis atitikmuo, taip pat ir elektroniniu pavidalu, kurį išdavė arba įgaliojo išduoti miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė arba jų įgaliotieji bilietų pardavėjai;

| ║6) | „bilietų pardavėjas“ – bet kuris
  tarpininkas, parduodantis
  miesto
  ir (arba)
  tolimojo susisiekimo autobusų transporto
  paslaugas, įskaitant paslaugas, parduodamas kaip paketo dalį,
  miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės
  arba kelionių operatoriaus
  vardu; |
| --- | --- |

║6)

„bilietų pardavėjas“ – bet kuris
  tarpininkas, parduodantis
  miesto
  ir (arba)
  tolimojo susisiekimo autobusų transporto
  paslaugas, įskaitant paslaugas, parduodamas kaip paketo dalį,
  miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės
  arba kelionių operatoriaus
  vardu;

| ║7) | „kelionių operatorius“ – kelionės organizatorius ▐, kaip apibrėžta Direktyvos 90/314/EEB 2 straipsnio
  2 dalyje
  ; |
| --- | --- |

║7)

„kelionių operatorius“ – kelionės organizatorius ▐, kaip apibrėžta Direktyvos 90/314/EEB 2 straipsnio
  2 dalyje
  ;

| ║8) | „neįgalusis“ ar „riboto judumo asmuo“ – bet kuris asmuo, kurio judumas naudojantis transporto priemone yra ribotas dėl bet kokios fizinės negalios (sensorinės arba motorinės, nuolatinės arba laikinos), protinės negalios arba sutrikimo ar bet kurios kitos negalios arba amžiaus ir kuriam dėl jo būklės reikia atitinkamo dėmesio, o paslaugas, teikiamas visiems keleiviams, reikia pritaikyti prie jo specialių poreikių; |
| --- | --- |

║8)

„neįgalusis“ ar „riboto judumo asmuo“ – bet kuris asmuo, kurio judumas naudojantis transporto priemone yra ribotas dėl bet kokios fizinės negalios (sensorinės arba motorinės, nuolatinės arba laikinos), protinės negalios arba sutrikimo ar bet kurios kitos negalios arba amžiaus ir kuriam dėl jo būklės reikia atitinkamo dėmesio, o paslaugas, teikiamas visiems keleiviams, reikia pritaikyti prie jo specialių poreikių;

| ║9) | „rezervacija“ – tai popierinio ar elektroninio pavidalo leidimas, suteikiantis teisę naudotis transportu su sąlyga, kad dėl naudojimosi transportu buvo asmeniškai susitarta ir tai yra iš anksto patvirtinta; |
| --- | --- |

║9)

„rezervacija“ – tai popierinio ar elektroninio pavidalo leidimas, suteikiantis teisę naudotis transportu su sąlyga, kad dėl naudojimosi transportu buvo asmeniškai susitarta ir tai yra iš anksto patvirtinta;

| ║10) | „stotį valdanti įstaiga“ – valstybės narės organizacinis vienetas, kuriam buvo patikėta valdyti miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų stotį; |
| --- | --- |

║10)

„stotį valdanti įstaiga“ – valstybės narės organizacinis vienetas, kuriam buvo patikėta valdyti miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų stotį;

| ║11) | „atšaukimas“ – anksčiau numatytos
  konkrečios
  paslaugos, kuri buvo bent kartą
  iš tiesų
  rezervuota, nesuteikimas; |
| --- | --- |

║11)

„atšaukimas“ – anksčiau numatytos
  konkrečios
  paslaugos, kuri buvo bent kartą
  iš tiesų
  rezervuota, nesuteikimas;

| ║12) | „vėlavimas“ – laiko, kada pagal paskelbtą tvarkaraštį keleivis turėjo išvykti arba atvykti, ir laiko, kada jis iš tikrųjų išvyko arba atvyko ar kada tikimasi, kad išvyks arba atvyks, skirtumas; |
| --- | --- |

║12)

„vėlavimas“ – laiko, kada pagal paskelbtą tvarkaraštį keleivis turėjo išvykti arba atvykti, ir laiko, kada jis iš tikrųjų išvyko arba atvyko ar kada tikimasi, kad išvyks arba atvyks, skirtumas;

| 13) | „prieinami būdai“ – reiškia, kad keleiviai gali susipažinti su ta pačia informacija naudodamiesi pvz. teksto, Brailio rašto, garso, vaizdo ir (arba) elektroniniu būdu. |
| --- | --- |

13)

„prieinami būdai“ – reiškia, kad keleiviai gali susipažinti su ta pačia informacija naudodamiesi pvz. teksto, Brailio rašto, garso, vaizdo ir (arba) elektroniniu būdu.

4 straipsnis

Transporto sutartis ir nediskriminuojančios

  sutarties sąlygos

1.   Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės keleiviams pateikia įrodymą, kad buvo sudaryta transporto sutartis, išduodamos vieną ar daugiau bilietų. Bilietai laikomi prima facie įrodymu, kad sutartis buvo sudaryta, taigi suteikia šiame reglamente nustatytas teises.

2.   Nepažeisdamos su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų dėl socialinių tarifų, miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės ar bilietų pardavėjai visuomenei siūlo sutarties sąlygas ar tarifus nediskriminuodami galutinio vartotojo dėl jo pilietybės arba gyvenamosios vietos ar dėl miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonių arba bilietų pardavėjų įsikūrimo Bendrijoje vietos.

5 straipsnis

Atsisakymo draudimas

1.   Pagal šį reglamentą numatyti įsipareigojimai negali būti apriboti arba jų atsisakyta, inter alia, į transporto sutartį įtraukiant nukrypti leidžiančią arba ribojančią nuostatą.

2.   Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės gali siūlyti keleiviui palankesnes sutarties sąlygas nei nustatytąsias šiame reglamente.

II   skyrius

Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonių atsakomybė už keleivius ir jų bagažą

6 straipsnis

Atsakomybė už keleivių mirtį ir sužalojimą

1.   Pagal šio skyriaus nuostatas miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės atsako už nuostolius arba žalą dėl keleivių mirties
  ar
  kūno sužalojimo ▐, padarytus per su miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugų teikimu susijusius nelaimingus atsitikimus, įvykusius tuo metu, kai keleivis buvo transporto priemonėje ar lipo į ją arba iš jos.

2.   Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonių
  deliktinė
  finansinė atsakomybė niekaip neribojama – nei įstatymu, nei konvencija, nei sutartimi.

3.   Bet kurio reikalavimo atlyginti žalą iki220 000 EUR vienam keleiviui atžvilgiu
  miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė negali panaikinti ar apriboti savo atsakomybės, įrodžiusi, kad ji ėmėsi 4 dalies a punkte numatytų reikiamų atsargumo priemonių, nebent bendra reikalaujama žalos atlyginimo suma viršija sumą, už kurią priklauso privalomas draudimas pagal valstybės narės, kurioje paprastai įregistruotas miesto ar tolimojo susisiekimo autobusas, nacionalinės teisės aktus, kurie atitinka 1983 m. gruodžio 30 d. Antrąją Tarybos direktyvą 84/5/EEB dėl valstybių narių teisės aktų, susijusių su motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimu, suderinimo (9). Tokiu atveju atsakomybė apribota šia suma
  .

4.   Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonei netaikoma 1 dalyje numatyta atsakomybė:

| ║a) | jei nelaimingas atsitikimas įvyko dėl su miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugos teikimu nesusijusių aplinkybių, kurių
  vežėjas
  negalėjo išvengti, nors ir ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo,
  ar
  užkirsti kelio jų pasekmėms; |
| --- | --- |

║a)

jei nelaimingas atsitikimas įvyko dėl su miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugos teikimu nesusijusių aplinkybių, kurių
  vežėjas
  negalėjo išvengti, nors ir ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo,
  ar
  užkirsti kelio jų pasekmėms;

| ║b) | tiek, kiek nelaimingas atsitikimas kilo dėl keleivio kaltės ar jo aplaidumo. |
| --- | --- |

║b)

tiek, kiek nelaimingas atsitikimas kilo dėl keleivio kaltės ar jo aplaidumo.

5.   Nė vienos šio reglamento nuostatos negalima aiškinti kaip:

| ║a) | reiškiančios, kad miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė yra vienintelė už žalos atlyginimą atsakinga šalis; ar |
| --- | --- |

║a)

reiškiančios, kad miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė yra vienintelė už žalos atlyginimą atsakinga šalis; ar

| ║b) | ribojančios bet kokios miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės teisę siekti žalos atlyginimo iš bet kurios kitos šalies, laikantis valstybės narės taikomų teisės aktų. |
| --- | --- |

║b)

ribojančios bet kokios miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės teisę siekti žalos atlyginimo iš bet kurios kitos šalies, laikantis valstybės narės taikomų teisės aktų.

7 straipsnis

Žala

1.   Mirus keleiviui, pagal 6 straipsnyje numatytą atsakomybę atlyginama tokia žala:

| ║a) | visos po mirties būtinos išlaidos, visų pirma kūno transportavimo ir laidotuvių išlaidos; |
| --- | --- |

║a)

visos po mirties būtinos išlaidos, visų pirma kūno transportavimo ir laidotuvių išlaidos;

| ║b) | jei mirtis ištinka ne iš karto – ║ 2 dalyje numatyta žala. |
| --- | --- |

║b)

jei mirtis ištinka ne iš karto – ║ 2 dalyje numatyta žala.

2.   Dėl kūno sužalojimo ar kitos fizinės arba psichinės žalos keleiviui atlyginama tokia žala:

| ║a) | visos būtinos išlaidos, visų pirma gydymo ir transporto išlaidos; |
| --- | --- |

║a)

visos būtinos išlaidos, visų pirma gydymo ir transporto išlaidos;

| ║b) | finansiniai nuostoliai, patirti dėl visiško ar dalinio nedarbingumo arba dėl padidėjusių poreikių. |
| --- | --- |

║b)

finansiniai nuostoliai, patirti dėl visiško ar dalinio nedarbingumo arba dėl padidėjusių poreikių.

3.   Jei dėl keleivio mirties asmuo, kurį keleivis turėjo arba būtų turėjęs teisinę pareigą išlaikyti, netenka paramos, šie nuostoliai tokiems asmenims taip pat kompensuojami.

8 straipsnis

Išankstinės išmokos

1.   Žuvus keleiviams
  ar
  jiems
  bet kokiu būdu
  susižalojus ▐ dėl nelaimingo atsitikimo, įvykusio naudojantis miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugomis,
  jei keleivis nėra apsidraudęs kitu kelionės draudimu,
  miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė nedelsdama ir visais atvejais ▐ per penkiolika dienų po to ▐, kai nustatomas teisę gauti kompensaciją turintis fizinis asmuo, išmoka tokias išankstines išmokas, kokių gali prireikti, kad būtų patenkinti skubūs ekonominiai poreikiai, proporcingi patirtai žalai
  , jei yra prima facie įrodymų dėl to, kad nelaimingą atsitikimą sukėlė transporto įmonė
  .

2.   Nepažeidžiant 1 dalies, išankstinės išmokos suma dėl keleivio mirties yra ne mažesnė kaip 21 000 EUR.

3.   Išankstinė išmoka nelaikoma atsakomybės pripažinimu ir sumokėta suma gali būti išskaityta iš kitų sumų, vėliau sumokamų pagal šį reglamentą, bet ši suma yra negrąžintina, išskyrus atvejus, kai žala sukelta dėl keleivio aplaidumo arba kaltės, kai asmuo, kuriam išmokėta ši išankstinė išmoka, neturėjo teisės gauti kompensacijos
  arba kai iš tiesų patirta žala buvo mažesnė už išankstinės išmokos sumą
  .

9 straipsnis

Atsakomybė už pamestą ir sugadintą bagažą

1.   Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės atsako už pamestą ar sugadintą bagažą, kuris buvo paliktas joms saugoti. Didžiausia kompensacija vienam keleiviui – 1 800 EUR.

2.   Kai teikiant miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugas įvyksta nelaimingas atsitikimas, miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės atsako už pamestus ar sugadintus keleivių turėtus asmeninius daiktus ar rankinį bagažą. Didžiausia kompensacija vienam keleiviui – 1 300 EUR.

3.   
  Vadovaujantis 1 ir 2 dalimis
  , miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė
  nelaikoma atsakinga už sukeltus nuostolius ar žalą:

| a) | jei nuostoliai ar žala buvo padaryti dėl su miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugos teikimu nesusijusių aplinkybių ir miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė, nors ir ėmėsi tuo atveju konkrečiomis aplinkybėmis reikiamų atsargumo priemonių, jų negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms; |
| --- | --- |

a)

jei nuostoliai ar žala buvo padaryti dėl su miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugos teikimu nesusijusių aplinkybių ir miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė, nors ir ėmėsi tuo atveju konkrečiomis aplinkybėmis reikiamų atsargumo priemonių, jų negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms;

| b) | tiek, kiek nuostoliai ar žala buvo padaryti dėl keleivio kaltės ar jo aplaidumo. |
| --- | --- |

b)

tiek, kiek nuostoliai ar žala buvo padaryti dėl keleivio kaltės ar jo aplaidumo.

III   skyrius

Neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų teisės

10 straipsnis

Atsisakymo vežti prevencija

1.   Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės, jų bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai negali dėl keleivio negalios arba riboto judumo atsisakyti:

| ║a) | priimti transporto paslaugos rezervaciją ar parduoti bilietą kelionei, kuriai taikomas šie reglamentas; |
| --- | --- |

║a)

priimti transporto paslaugos rezervaciją ar parduoti bilietą kelionei, kuriai taikomas šie reglamentas;

| ║b) | įlaipinti neįgalųjį ar riboto judumo asmenį, jeigu toks asmuo turi galiojantį bilietą ar rezervaciją. |
| --- | --- |

║b)

įlaipinti neįgalųjį ar riboto judumo asmenį, jeigu toks asmuo turi galiojantį bilietą ar rezervaciją.

2.   Rezervavimas ir bilietai neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims teikiami be jokio antkainio.

11 straipsnis

Nukrypti leidžiančios
  nuostatos ir specialiosios sąlygos

1.   Nepaisydamos 10 straipsnio nuostatų, miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės, jų bilietų pardavėjai arba kelionių operatoriai dėl negalios arba riboto judumo gali atsisakyti iš neįgaliojo arba riboto judumo asmens priimti rezervaciją, parduoti jam bilietą ar atsisakyti jį įlaipinti:

▐

| a) | kai dėl transporto priemonės
  konstrukcijos
  neįgaliojo arba riboto judumo asmens įlaipinimas ar vežimas fiziškai
  ar faktiškai
  neįmanomas; |
| --- | --- |

a)

kai dėl transporto priemonės
  konstrukcijos
  neįgaliojo arba riboto judumo asmens įlaipinimas ar vežimas fiziškai
  ar faktiškai
  neįmanomas;

| b) | jei transporto priemonė arba išvykimo ar atvykimo vietos infrastruktūra nepritaikytos taip, kad būtų užtikrintas saugus neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų pervežimas. |
| --- | --- |

b)

jei transporto priemonė arba išvykimo ar atvykimo vietos infrastruktūra nepritaikytos taip, kad būtų užtikrintas saugus neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų pervežimas.

Jeigu dėl pirmos dalies a
  ar
  b punktuose nurodytų priežasčių vežėjai, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai atsisako priimti rezervaciją, jie deda visas įmanomas pastangas, kad tam atitinkamam asmeniui pasiūlytų kitą tinkamą transportą.

2.   Neįgaliajam ar riboto judumo asmeniui, kurį atsisakyta įlaipinti dėl jo negalios ar riboto judumo, suteikiama
  galimybė pasirinkti –
  susigrąžinti sumokėtus pinigus
  arba
  pasiūlomos kitos transporto paslaugos, kad asmuo galėtų pasiekti kelionės tikslą per panašų laiką.

3.   
  ▐

  Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė, bilietų pardavėjas arba kelionių operatorius gali reikalauti, jei tai tikrai būtina, kad neįgaliuosius ar riboto judumo asmenis lydėtų kitas asmuo, galintis suteikti tam asmeniui reikalingą pagalbą
  , jeigu:

| a) | galioja 1 dalies a ar b punktuose nurodytos sąlygos arba |
| --- | --- |

a)

galioja 1 dalies a ar b punktuose nurodytos sąlygos arba

| b) | atitinkamos transporto priemonės ekipažą sudaro tik vienas asmuo, kuris vairuoja transporto priemonę ir kuris neįgaliajam arba riboto judumo asmeniui negali suteikti I priede nurodytos pagalbos. |
| --- | --- |

b)

atitinkamos transporto priemonės ekipažą sudaro tik vienas asmuo, kuris vairuoja transporto priemonę ir kuris neįgaliajam arba riboto judumo asmeniui negali suteikti I priede nurodytos pagalbos.

4.   Kai miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė, bilietų pardavėjas arba kelionių operatorius pasinaudoja 1 dalyje numatyta nukrypti leidžiančia nuostata, jie privalo neįgaliajam arba riboto judumo asmeniui nedelsdami pranešti priežastis arba paprašius – per penkias darbo dienas
  nuo prašymo pateikimo jį informuoti raštu ▐.

12 straipsnis

Prieiga
  ir informacija

1.   Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės
  bendradarbiaudamos su neįgaliuosius
  ir riboto judumo
  asmenis atstovaujančiomis organizacijomis
  ir 27 straipsnyje nurodytomis vykdymo kontrolės įstaigomis nustato nediskriminuojančias prieigos taisykles, taikomas neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų bei juos lydinčių asmenų transportui, kad atitiktų taikomus saugumo reikalavimus. Šiose taisyklėse nustatomos visos atitinkamos prieigos prie miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugų ║ sąlygos, įskaitant prieigą prie transporto priemonių, kuriomis keliaujama, ║ ir per kelionę teikiamų patogumų bei pritaikytos pagalbinės įrangos
  .

2.   Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo įmonės ar bilietų pardavėjai privalo pranešti apie 1 dalyje numatytas taisykles bent tada, kai asmuo rezervuoja bilietą,
  prieinamu
  būdu ir tokiomis pačiomis kalbomis, kokiomis informacija paprastai teikiama visiems keleiviams. Teikiant tokią informaciją, ypatingas dėmesys skiriamas neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų poreikiams.

3.   Pateikus prašymą miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo įmonės
  nedelsdamos
  nurodo, kokiais tarptautiniais, Bendrijos ar nacionaliniais saugumo reikalavimus nustatančiais teisės aktais rėmėsi, numatydamos nediskriminuojančias prieigos taisykles.
  Jos turi būti pateiktos prieinamais būdais.

4.   Kelionių operatoriai nurodo 1 dalyje minėtas taisykles, kurios taikomos kelionėms, įtrauktoms į kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketus, kuriuos jie organizuoja, parduoda ar siūlo parduoti.

5.   Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės, jų bilietų pardavėjai arba kelionių operatoriai užtikrina, kad visa svarbi informacija apie vežimo sąlygas, kelionę ir paslaugų prieinamumą
  , įskaitant bilietų užsakymą ir informaciją internete,
  būtų teikiama neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims
  , įskaitant asmenis, kurie negali keliauti be pagalbos dėl jų senyvo ar jauno amžiaus, taip pat lydinčius asmenis,

  prieinamais būdais ▐.

13 straipsnis

Teisė į pagalbą

1.   Stotis valdančios įstaigos bei miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės nemokamai užtikrina tinkamą pagalbą neįgaliajam ar riboto judumo asmeniui, kaip nurodyta I priede, prieš ▐ kelionę, po jos
  ir, jei įmanoma, jos metu
  .
  Pagalba pritaikoma prie individualių neįgaliųjų ar riboto judumo asmenų poreikių.

2.   Stotis valdančios įstaigos bei miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės gali pačios suteikti pagalbą ar susisiekti su viena ar keliomis kitomis šalimis, kad jos suteiktų pagalbą. Jos gali sudaryti tokią sutartį ar sutartis savo iniciatyva arba joms pateikus prašymą.

Jeigu stotis valdančios įstaigos bei miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo įmonės sudaro sutartį su viena ar keliomis kitomis šalimis dėl pagalbos teikimo, jos išlieka atsakingos už pagalbos teikimą.

3.   Šio skyriaus nuostatomis nedraudžiama stotis valdančioms įstaigoms ar miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonėms suteikti pagalbą pagal aukštesnius nei I priede numatytus standartus ar suteikti papildomas nei jame nurodytas paslaugas.

14 straipsnis

Teisė į pagalbą stotyse

1.   Ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos valstybės narės numato, kuriose miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų stotyse turėtų būti teikiama pagalba neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, atsižvelgdamos į poreikį užtikrinti prieigą prie paslaugų daugumoje geografinių vietų. Apie tai valstybės narės praneša Komisijai.
  Komisija internete paskelbia numatytų miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų stočių sąrašą.

2.   Valstybės narės pagal 1 dalį paskirta stotį valdanti įstaiga užtikrina, kad neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims be papildomų mokesčių būtų teikiama I priedo a dalyje numatyta pagalba, jei toks asmuo atitinka 16 straipsnyje nustatytas sąlygas.

3.
     
  Kai būtina pripažinto šuns vedlio pagalba, ja leidžiama naudotis, jei miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonei, bilietų pardavėjui arba kelionių operatoriui apie tokį poreikį buvo pranešta vadovaujantis taikytinomis nacionalinėmis taisyklėmis dėl šunų vedlių vežimo.

15 straipsnis

Teisė į pagalbą autobuse

Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims nemokamai suteikia bent jau I priedo b dalyje nurodytą pagalbą ▐ įlipant į tolimojo susisiekimo ar miesto autobusą bei iš jo išlipant, jei asmuo, kuris prašo pagalbos, atitinka 16 straipsnyje nustatytas sąlygas.

16 straipsnis

Sąlygos, kuriomis ║ teikiama pagalba

1.   Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės, stotis valdančios įstaigos, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai bendradarbiauja teikdami pagalbą neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, jeigu apie asmeniui reikiamą pagalbą pranešama miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo įmonei, stotį valdančiai įstaigai, bilietų pardavėjui arba kelionių operatoriui likus ne mažiau kaip
  24
  valandoms iki reikiamos pagalbos teikimo
  , jei pagalbą teikiantis asmuo nepasiūlė trumpesnio informavimo laikotarpio arba jei dėl jo nesusitarė pagalbą teikiantis asmuo ir keleivis
  .

2.   Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai imasi visų būtinų priemonių, kad supaprastintų neįgaliojo ar riboto judumo asmenų pranešimo apie reikiamą pagalbą gavimą.
  Keleivis gauna patvirtinimą, kad gautas pranešimas apie pagalbos poreikį. Šios pareigos taikomos
  visose jų prekybos vietose, įskaitant pardavimą telefonu ar internete.

3.   Negavusios jokio pranešimo pagal 1 dalies nuostatas, miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės, stotis valdančios įstaigos, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai deda visas įmanomas pastangas, kad suteiktų tokią pagalbą, jog neįgalusis ar riboto judumo asmuo galėtų įlipti į išvykstančią transporto priemonę, persėsti į kitą atitinkamą transporto priemonę ar išlipti iš atvykusios transporto priemonės, į kurią jis nusipirko bilietą.

4.   Pagalba teikiama su sąlyga, kad asmuo, kuriam reikia pagalbos, atvyksta į nustatytą vietą:

| — | laiku, kurį iš anksto nurodė miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė, bet ne anksčiau kaip likus 60 minučių iki numatyto išvykimo laiko; arba |
| --- | --- |

—

laiku, kurį iš anksto nurodė miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė, bet ne anksčiau kaip likus 60 minučių iki numatyto išvykimo laiko; arba

| — | jei laikas nenurodytas, ne vėliau kaip likus 30 minučių iki numatyto išvykimo laiko
  , jei pagalbą teikiantis asmuo nepateikė kito pasiūlymo arba jei keleivis ir pagalbą teikiantis asmuo nesusitarė kitaip
  . |
| --- | --- |

—

jei laikas nenurodytas, ne vėliau kaip likus 30 minučių iki numatyto išvykimo laiko
  , jei pagalbą teikiantis asmuo nepateikė kito pasiūlymo arba jei keleivis ir pagalbą teikiantis asmuo nesusitarė kitaip
  .

5.   Valstybės narės pagal 14 straipsnio 1 dalį paskirta stotį valdanti įstaiga, atsižvelgdama į vietos sąlygas ir nedarydama poveikio kitų įstaigų teisėms į teritorijas už stoties teritorijos ribų, nurodo atvykimo ir išvykimo vietas stoties viduje arba vietose, kurias stotį valdanti įstaiga tiesiogiai kontroliuoja, stoties pastato viduje ir lauke, kuriose neįgalieji ar riboto judumo asmenys gali pranešti apie savo atvykimą ir paprašyti pagalbos.

6.   5 dalyje paminėtos
  numatytos
  vietos yra aiškiai
  paženklintos neįgaliesiems
  ir
  riboto judumo asmenims, jiems prieinamos ir jų atpažįstamos
  bei jose tinkamais būdais nurodoma
  būtina
  informacija apie stotį ir teikiamą pagalbą.

17 straipsnis

Informacijos perdavimas trečiajai šaliai

1.   Kai dėl pagalbos teikimo sudaroma sutartis su trečiąja šalimi ir kai miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė, bilietų pardavėjas ar kelionių operatorius gauna pranešimą, kad reikės suteikti pagalbą, likus ne mažiau nei 48 valandoms iki numatyto kelionės pradžios laiko, jis perduoda reikalingą informaciją
  , kad
  trečioji šalis
  gautų pranešimą
  likus ne mažiau nei 36 valandoms iki numatyto kelionės pradžios laiko.

2.   Kai dėl pagalbos teikimo sudaroma sutartis su trečiąja šalimi ir kai miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė, bilietų pardavėjas ar kelionių operatorius negauna pranešimo, kad reikės suteikti pagalbą, likus ne mažiau nei 48 valandoms iki numatyto kelionės pradžios laiko, vežėjas ar kelionių operatorius perduoda informaciją,
  kad
  trečioji šalis kuo greičiau
  gautų pranešimą
  .

18 straipsnis

Mokymai

Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės
  ir stotis valdančios įstaigos
  :

| ║a) | užtikrina, kad visas jų personalas, įskaitant ir bet kurio subrangovo įdarbintus darbuotojus, tiesiogiai teikiantis pagalbą neįgaliesiems ar riboto judumo asmenims, žinotų, kaip patenkinti asmenų su įvairiomis negaliomis ar judėjimo sutrikimais poreikius; |
| --- | --- |

║a)

užtikrina, kad visas jų personalas, įskaitant ir bet kurio subrangovo įdarbintus darbuotojus, tiesiogiai teikiantis pagalbą neįgaliesiems ar riboto judumo asmenims, žinotų, kaip patenkinti asmenų su įvairiomis negaliomis ar judėjimo sutrikimais poreikius;

| b) | visam personalui, tiesiogiai bendraujančiam su keleiviais, rengia II priede nurodytus mokymus apie pagalbą neįgaliesiems ir žinių apie neįgaliuosius asmenis gerinimo mokymus; |
| --- | --- |

b)

visam personalui, tiesiogiai bendraujančiam su keleiviais, rengia II priede nurodytus mokymus apie pagalbą neįgaliesiems ir žinių apie neįgaliuosius asmenis gerinimo mokymus;

| c) | užtikrina, kad visi naujai įdarbinti darbuotojai dalyvautų mokymuose apie neįgaliuosius ir kad prireikus personalui būtų rengiami mokymai žinioms atnaujinti. |
| --- | --- |

c)

užtikrina, kad visi naujai įdarbinti darbuotojai dalyvautų mokymuose apie neįgaliuosius ir kad prireikus personalui būtų rengiami mokymai žinioms atnaujinti.

19 straipsnis

Kompensacija už neįgaliųjų

  vežimėlius ir judumo įrangą

1.   Kai neįgaliųjų vežimėliai, kita judumo įranga arba jų dalys pametami arba sugadinami stotyje ar gabenant autobuse, keleiviui, kuriam ši įranga priklauso, miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė ar stotį valdanti įstaiga, t. y. šalis, kuri buvo atsakinga už įrangą, kai ji buvo pamesta ar sugadinta, turi išmokėti kompensaciją.

Jeigu reikia, dedamos visos pastangos greitai suteikti pakaitinę įrangą
  , kuri techniškai ir funkciškai panaši į pamestąją ar sugadintąją
  .

2.
     
  Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonei netaikoma 1 dalyje numatyta atsakomybė:

| a) | jei nuostoliai ar žala buvo padaryti dėl su miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugos teikimu nesusijusių aplinkybių ir miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė, nors ir ėmėsi tuo atveju konkrečiomis aplinkybėmis reikiamų atsargumo priemonių, jų negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms; |
| --- | --- |

a)

jei nuostoliai ar žala buvo padaryti dėl su miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugos teikimu nesusijusių aplinkybių ir miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė, nors ir ėmėsi tuo atveju konkrečiomis aplinkybėmis reikiamų atsargumo priemonių, jų negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms;

| b) | tiek, kiek nuostoliai ar žala buvo padaryti dėl keleivio kaltės ar keleivio aplaidumo. |
| --- | --- |

b)

tiek, kiek nuostoliai ar žala buvo padaryti dėl keleivio kaltės ar keleivio aplaidumo.

3.   Pagal šį straipsnį mokama kompensacijos suma
  atitinka iš tiesų patirtą žalą
  .

IV   skyrius

Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonių įsipareigojimai nutraukus kelionę

20 straipsnis

Atsakomybė atšaukus kelionę ar labai

  vėluojant autobusui

1.
     Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės atsako už atšauktas keliones,
  užsakytų vietų perviršį ir
  vėlavimą išvykti daugiau nei dvi valandas.
  Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės atsako tik už atšauktas keliones ir vėlavimą dėl nuo jų priklausančių aplinkybių. Ši atsakomybė netaikoma vėlavimui dėl eismo spūsčių bei pasienio ir (arba) transporto priemonių patikrinimų. Visais
  atvejais,
  kai atsakomybė tenka įmonėms, atitinkamiems keleiviams bent jau turi būti:

| ║a) | pasiūlyta pasinaudoti kitomis transporto paslaugomis
  be papildomų mokesčių ir
  priimtinomis sąlygomis arba, jei tai būtų sudėtinga, pranešta apie atitinkamas kitų transporto operatorių teikiamas transporto paslaugas; |
| --- | --- |

║a)

pasiūlyta pasinaudoti kitomis transporto paslaugomis
  be papildomų mokesčių ir
  priimtinomis sąlygomis arba, jei tai būtų sudėtinga, pranešta apie atitinkamas kitų transporto operatorių teikiamas transporto paslaugas;

| ║b) | grąžinta už bilietą sumokėta pinigų suma, nebent jie sutinka pasinaudoti kitomis transporto paslaugomis, nurodytomis a punkte; |
| --- | --- |

║b)

grąžinta už bilietą sumokėta pinigų suma, nebent jie sutinka pasinaudoti kitomis transporto paslaugomis, nurodytomis a punkte;

| ║c) | neskaitant b punkte nurodyto pinigų už bilietą grąžinimo,

  jiems turi būti suteikta teisė gauti iki
  50 %
  bilieto kainos sudarančią kompensaciją, jeigu miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė nesuteikia a punkte nurodytų kitų paslaugų ar informacijos. Kompensacija išmokama per vieną mėnesį nuo prašymo dėl kompensacijos pateikimo dienos; |
| --- | --- |

║c)

neskaitant b punkte nurodyto pinigų už bilietą grąžinimo,

  jiems turi būti suteikta teisė gauti iki
  50 %
  bilieto kainos sudarančią kompensaciją, jeigu miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė nesuteikia a punkte nurodytų kitų paslaugų ar informacijos. Kompensacija išmokama per vieną mėnesį nuo prašymo dėl kompensacijos pateikimo dienos;

| d) | pasirinkus siūlomas kitas transporto paslaugas, jiems turi būti suteikta teisė gauti iki 50 % bilieto kainos sudarančią kompensaciją neprarandant teisės į minėtas transporto paslaugas. Bilieto kainą sudaro visa kaina, kurią keleivis mokėjo už kelionės dalį, kurią pavėluota atlikti. Kompensacija išmokama per vieną mėnesį nuo prašymo dėl kompensacijos pateikimo dienos; |
| --- | --- |

d)

pasirinkus siūlomas kitas transporto paslaugas, jiems turi būti suteikta teisė gauti iki 50 % bilieto kainos sudarančią kompensaciją neprarandant teisės į minėtas transporto paslaugas. Bilieto kainą sudaro visa kaina, kurią keleivis mokėjo už kelionės dalį, kurią pavėluota atlikti. Kompensacija išmokama per vieną mėnesį nuo prašymo dėl kompensacijos pateikimo dienos;

| e) | pasiūlytas maistas ir gaivinamieji gėrimai atsižvelgiant į laukimo laiką, jei jų galima nesunkiai pristatyti; |
| --- | --- |

e)

pasiūlytas maistas ir gaivinamieji gėrimai atsižvelgiant į laukimo laiką, jei jų galima nesunkiai pristatyti;

| f) | pasiūlytas apgyvendinimas viešbutyje arba kitoje apgyvendinimo įstaigoje ir transportas kelionei tarp stoties ir nakvynės vietos, jei prieš tęsiant kelionę reikalinga nakvynė; |
| --- | --- |

f)

pasiūlytas apgyvendinimas viešbutyje arba kitoje apgyvendinimo įstaigoje ir transportas kelionei tarp stoties ir nakvynės vietos, jei prieš tęsiant kelionę reikalinga nakvynė;

| g) | jei miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobuso nebebūtų galima naudoti, jiems siūloma pervežti iš neveikiančios transporto priemonės vietos į tinkamą laukimo vietą ir (arba) stotį, iš kur įmanoma toliau tęsti kelionę. |
| --- | --- |

g)

jei miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobuso nebebūtų galima naudoti, jiems siūloma pervežti iš neveikiančios transporto priemonės vietos į tinkamą laukimo vietą ir (arba) stotį, iš kur įmanoma toliau tęsti kelionę.

2.
     
  1 dalyje nenumatytais atvejais miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės atsako už vėlavimą atvykti daugiau nei dvi valandas, jei vėluojama dėl:

| — | vairuotojo aplaidumo ir kaltės arba |
| --- | --- |

—

vairuotojo aplaidumo ir kaltės arba

| — | transporto priemonės techninių gedimų. |
| --- | --- |

—

transporto priemonės techninių gedimų.

Tokiais atvejais atitinkami keleiviai bent jau:

| a) | turi teisę gauti iki 50 % bilieto kainos sudarančią kompensaciją. Bilieto kainą sudaro visa kaina, kurią keleivis mokėjo už kelionės dalį, kurią pavėluota atlikti. Kompensacija išmokama per vieną mėnesį nuo prašymo dėl kompensacijos pateikimo dienos; |
| --- | --- |

a)

turi teisę gauti iki 50 % bilieto kainos sudarančią kompensaciją. Bilieto kainą sudaro visa kaina, kurią keleivis mokėjo už kelionės dalį, kurią pavėluota atlikti. Kompensacija išmokama per vieną mėnesį nuo prašymo dėl kompensacijos pateikimo dienos;

| b) | suteikiama pagalba, nurodyta šio straipsnio 1 dalies e, f ir g punktuose. |
| --- | --- |

b)

suteikiama pagalba, nurodyta šio straipsnio 1 dalies e, f ir g punktuose.

3.
     
  Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonei netaikoma ši atsakomybė, jei kelionė atšaukta arba vėluojama dėl vienos iš šių priežasčių:

| a) | dėl su miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugos teikimu nesusijusių aplinkybių, kurių miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė, nors ir ėmėsi tuo atveju konkrečiomis aplinkybėmis reikiamų atsargumo priemonių, negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms; |
| --- | --- |

a)

dėl su miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugos teikimu nesusijusių aplinkybių, kurių miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė, nors ir ėmėsi tuo atveju konkrečiomis aplinkybėmis reikiamų atsargumo priemonių, negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms;

| b) | dėl keleivio aplaidumo; arba |
| --- | --- |

b)

dėl keleivio aplaidumo; arba

| c) | dėl trečiosios šalies veiksmų, kurių miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė, nors ir ėmėsi tuo atveju konkrečiomis aplinkybėmis reikiamų atsargumo priemonių, negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms. |
| --- | --- |

c)

dėl trečiosios šalies veiksmų, kurių miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė, nors ir ėmėsi tuo atveju konkrečiomis aplinkybėmis reikiamų atsargumo priemonių, negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms.

21 straipsnis

Informacijos teikimas

1.   Jeigu vėluojama ║, miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės arba, kai įmanoma, stotis valdančios įstaigos praneša keleiviams apie numatomą išvykimo ir atvykimo laiką, kai tik turi tokią informaciją, bet ne vėliau kaip praėjus 30 minučių po numatyto išvykimo ar atitinkamai ne vėliau kaip likus vienai valandai iki numatyto atvykimo.
  Ši informacija taip pat prieinamais būdais teikiama neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims.

2.   Jeigu keleiviai dėl pavėlavusio autobuso nespėja persėsti, kad keliautų toliau, miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės deda visas pastangas, kad atitinkamiems keleiviams būtų pranešta apie kitas persėdimo galimybes.

22 straipsnis

Kiti ieškiniai

Šis reglamentas taikomas nedarant poveikio keleivių teisei gauti papildomą kompensaciją
  .
  Pagal šį reglamentą gautos kompensacijos suma gali būti atimta iš tokios kompensacijos sumos.

23 straipsnis

Papildomos
  keleiviams naudingos priemonės

Vežėjai
  bendradarbiauja, kad nustatytų priemones nacionaliniu ar Europos lygiu, kartu dalyvaujant suinteresuotosioms šalims, profesinėms ║ ir vartotojų asociacijoms, keleiviams bei neįgaliesiems. Šiomis priemonėmis turėtų būti siekiama pagerinti rūpinimąsi keleiviais, ypač labai vėluojant autobusui ir nutraukus arba atšaukus kelionę
  , ypatingą dėmesį skiriant keleiviams, turintiems specialių poreikių dėl negalios, riboto judumo, ligos, senyvo amžiaus, nėštumo, o taip pat mažiems vaikams ir lydintiems keleiviams
  .

Jei labai vėluojama ir kelionė nutraukiama arba atšaukiama, pirmiausia pasirūpinama tuo, kad keleiviams būtų suteikta būtina medicinos pagalba, maistas ir gėrimai, taip pat nuolat atnaujinama informacija ir, atitinkamais atvejais, kitos kelionės priemonės ir apgyvendinimas.

V   skyrius

Informacija keleiviams ir skundų nagrinėjimas

24 straipsnis

Teisė į informaciją apie kelionę

Stotis valdančios įstaigos ir miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės
  prieinamais būdais
  per visą kelionę teikia keleiviams reikalingą informaciją. ▐

25 straipsnis

Informacija apie keleivių teises

║ Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės ir stotis valdančios įstaigos užtikrina, kad keleiviams būtų suteikta tinkama ir suprantama informacija apie jų teises pagal šį reglamentą ne vėliau nei jiems išvykstant ir kelionės metu. Informacija suteikiama
  prieinamais būdais
  . Į šią informaciją taip pat įtraukiami pagal 27 straipsnio 1 dalį valstybės narės paskirtos vykdymo kontrolės įstaigos duomenys ryšiams palaikyti.

26 straipsnis

Skundai

1.   Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonės nustato skundų nagrinėjimo tvarką
  (tais atvejais
  ,
  kai jos nėra), prieinamą visiems keleiviams, įskaitant neįgaliuosius ir riboto judumo asmenis,
  skirtą šiame reglamente numatytoms teisėms ir pareigoms užtikrinti.

2.   Keleiviai gali pateikti skundą miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonei per mėnesį nuo dienos, kai paslauga buvo ar turėjo būti suteikta. Skundo adresatas pagrįstą atsakymą pateikia per 20 darbo dienų arba pagrįstais atvejais praneša keleiviui, iki kada jis turėtų gauti atsakymą. Laikas, skirtas atsakyti į skundą, yra ne daugiau nei du mėnesiai nuo skundo gavimo dienos.

3.   Jeigu per 2 dalyje nurodytą laiką negaunama jokio atsakymo, skundas laikomas patenkintu.

4.
     
  Miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmonė kasmet teikia ataskaitą, kurioje nurodomas gautų skundų skaičius ir jų dalykas, vidutinis skaičius dienų, kurių prireikė atsakyti į skundus, ir priimtos korekcinės priemonės.

VI   skyrius

Vykdymas ir nacionalinės vykdymo kontrolės įstaigos

27 straipsnis

Nacionalinės vykdymo kontrolės įstaigos

1.   Kiekviena valstybė narė paskiria įstaigą ar įstaigas, atsakingas už šio reglamento vykdymą. Kiekviena įstaiga imasi keleivių teisėms užtikrinti reikalingų priemonių, įskaitant prieigos taisyklių pagal 12 straipsnį atitikties užtikrinimą. Kiekviena įstaiga nepriklausomai ▐ organizuoja savo veiklą, priima finansavimo sprendimus, nustato teisinę struktūrą ir priima sprendimus.

2.   Valstybės narės praneša Komisijai apie įstaigą ar įstaigas, paskirtas remiantis šiuo straipsniu, bei jų atitinkamas pareigas.

3.
     
  Šios įstaigos bendradarbiauja su miesto ir (arba) tolimojo susisiekimo autobusų įmones ir vartotojus atstovaujančiomis organizacijomis, įskaitant neįgaliuosius ir riboto judumo asmenis atstovaujančias organizacijas.

4.   Dėl tariamo šio reglamento pažeidimo bet kuris keleivis gali pateikti skundą atitinkamai pagal 1 dalį paskirtai įstaigai.

5.   Valstybės narės, nutarusios neteikti tam tikrų paslaugų pagal 2 straipsnio 2 dalį, užtikrina, kad būtų taikomas panašus keleivių teisių užtikrinimo mechanizmas.

28 straipsnis

Vykdymo ataskaita

1.   Kiekvienų metų birželio 1 d. 27 straipsnio 1 dalyje nurodytos vykdymo kontrolės įstaigos paskelbia savo praėjusiųjų metų veiklos ataskaitą, kurioje, inter alia║:

| ║a) | aprašyti veiksmai, kurių imtasi įgyvendinant šio reglamento nuostatas, |
| --- | --- |

║a)

aprašyti veiksmai, kurių imtasi įgyvendinant šio reglamento nuostatas,

| ║b) | nurodyta procedūra, kuri taikoma sprendžiant individualius skundus, |
| --- | --- |

║b)

nurodyta procedūra, kuri taikoma sprendžiant individualius skundus,

| ║c) | pateikta toje valstybėje narėje ║ neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims taikomų prieigos taisyklių santrauka, |
| --- | --- |

║c)

pateikta toje valstybėje narėje ║ neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims taikomų prieigos taisyklių santrauka,

| ║d) | apibendrinti skundų duomenys,
  įskaitant jų nagrinėjimo rezultatus ir nagrinėjimo trukmę, |
| --- | --- |

║d)

apibendrinti skundų duomenys,
  įskaitant jų nagrinėjimo rezultatus ir nagrinėjimo trukmę,

| ║e) | išsamiai aprašytos pritaikytos sankcijos, |
| --- | --- |

║e)

išsamiai aprašytos pritaikytos sankcijos,

| ║f) | nurodyti kiti klausimai, svarbūs siekiant geriau vykdyti šį reglamentą. |
| --- | --- |

║f)

nurodyti kiti klausimai, svarbūs siekiant geriau vykdyti šį reglamentą.

2.   Kad galėtų parengti tokį ataskaitos projektą, vykdymo kontrolės įstaigos kaupia statistiką apie kiekvieną skundą pagal jo dalyką ir atitinkamas įmones. Pateikus prašymą šie duomenys pateikiami Komisijai ar nacionalinėms tyrimų institucijoms praėjus ne daugiau kaip trejiems metams nuo įvykio, dėl kurio pateiktas skundas.

29 straipsnis

Vykdymo kontrolės įstaigų bendradarbiavimas

27 straipsnio 1 dalyje nurodytos vykdymo kontrolės įstaigos, siekdamos nuoseklios keleivių apsaugos visoje Bendrijoje, keičiasi informacija apie savo darbą ir sprendimų priėmimo principus bei praktiką. Komisija joms padeda vykdyti šią užduotį.

30 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų už šio reglamento pažeidimą ir imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų tų taisyklių įgyvendinimą. Numatytos sankcijos, kurios galėtų apimti ir įpareigojimą sumokėti kompensaciją atitinkamam asmeniui,
  turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Valstybės narės Komisijai praneša apie tokias nuostatas ir nedelsdamos suteikia informaciją apie bet kokį vėlesnį pakeitimą, kuriuo daroma įtaka toms nuostatoms.

VII   skyrius

Baigiamosios nuostatos

31 straipsnis

Ataskaita

Komisija ne vėliau kaip ...
   (10) Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento veikimo ir rezultatų ataskaitą. Prireikus prie ataskaitos pridedami siūlomi teisės aktų projektai, kuriais papildomos šio reglamento nuostatos arba kuriais šis reglamentas iš dalies keičiamas.

32 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 2006/2004 pakeitimas iš dalies

Reglamento (EB) Nr. 2006/2004 priedas papildomas tokiu punktu:

| „18. | [...] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. ... dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto keleivių teisių, iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje) (OL L ...)“. |
| --- | --- |

„18.

[...] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. ... dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto keleivių teisių, iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje) (OL L ...)“.

33 straipsnis

Įsigaliojimas

1.   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   Jis pradedamas taikyti ... (11).

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ║

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C ...

1

OL C ...

(2)  OL C ...

2

OL C ...

(3)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento pozicija.

3

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento pozicija.

(4)  

  OL L 226, 2003 9 10, p. 4.

4

OL L 226, 2003 9 10, p. 4.

(5)  OL L 158, 1990 6 23, p. 59.

5

(6)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

6

(7)  OL L 364, 2004 12 9, p. 1.

7

(8)  
  OL L 74, 1992 3 20, p. 1.

8

OL L 74, 1992 3 20, p. 1.

(9)  

  OL L 8, 1984 1 11, p. 17.

9

OL L 8, 1984 1 11, p. 17.

(10)  OL: praėjus trejiems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

10

OL: praėjus trejiems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(11)  OL: praėjus dvejiems metams nuo jo įsigaliojimo dienos.

11

OL: praėjus dvejiems metams nuo jo įsigaliojimo dienos.

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisI PRIEDAS

Neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims teikiama pagalba

| a) | Pagalba stotyse
  Pagalba ir priemonės, kurių reikia, kad neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims būtų sudarytos sąlygos:






  — | pranešti apie savo atvykimą į stotį ir paprašyti pagalbos nustatytose vietose; |
| --- | --- | --- |

a)

Pagalba stotyse

Pagalba ir priemonės, kurių reikia, kad neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims būtų sudarytos sąlygos:

—

pranešti apie savo atvykimą į stotį ir paprašyti pagalbos nustatytose vietose;

| — | nuvykti nuo nustatytos vietos iki kasos, laukimo salės ir įlaipinimo vietos. |
| --- | --- |

—

nuvykti nuo nustatytos vietos iki kasos, laukimo salės ir įlaipinimo vietos.

| b) | Autobuse teikiama pagalba
  Pagalba ir priemonės, kurių reikia, kad neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims būtų sudarytos sąlygos:






  — | įlipti į transporto priemonę, naudojantis pakylomis, neįgaliųjų vežimėliais ar kita tinkama įranga; |
| --- | --- | --- |

b)

Autobuse teikiama pagalba

Pagalba ir priemonės, kurių reikia, kad neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims būtų sudarytos sąlygos:

—

įlipti į transporto priemonę, naudojantis pakylomis, neįgaliųjų vežimėliais ar kita tinkama įranga;

| — | įkelti savo bagažą; |
| --- | --- |

—

įkelti savo bagažą;

| — | atsiimti savo bagažą; |
| --- | --- |

—

atsiimti savo bagažą;

| — | išlipti iš transporto priemonės; |
| --- | --- |

—

išlipti iš transporto priemonės;

| — | jei įmanoma,
  patekti į tualetą; |
| --- | --- |

—

jei įmanoma,
  patekti į tualetą;

| — | jei galima,
  į miesto ar tolimojo susisiekimo autobusą pasiimti pripažintą šunį vedlį; |
| --- | --- |

—

jei galima,
  į miesto ar tolimojo susisiekimo autobusą pasiimti pripažintą šunį vedlį;

| — | atsisėsti į savo vietą autobuse; |
| --- | --- |

—

atsisėsti į savo vietą autobuse;

| — | tinkamais būdais gauti svarbiausią informaciją apie kelionę; |
| --- | --- |

—

tinkamais būdais gauti svarbiausią informaciją apie kelionę;

| — | jei įmanoma, įlipti ir (arba) išlipti per pertraukas kelionės metu. |
| --- | --- |

—

jei įmanoma, įlipti ir (arba) išlipti per pertraukas kelionės metu.

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisII PRIEDAS

Mokymai apie neįgaliuosius

| a) | Žinių apie neįgaliuosius gerinimo mokymai
  Personalas, tiesiogiai bendraujantis su keleiviais, mokomas:






  — | suprasti, kaip tinkamai elgtis su keleiviais, turinčiais fizinę, sensorinę (klausos ir regos), užslėptą negalią ar mokymosi sutrikimų, įskaitant žinias, kaip atskirti skirtingus asmenų, kurių judumas, orientacija ar bendravimas gali būti sutrikę, gebėjimus; |
| --- | --- | --- |

a)

Žinių apie neįgaliuosius gerinimo mokymai

Personalas, tiesiogiai bendraujantis su keleiviais, mokomas:

—

suprasti, kaip tinkamai elgtis su keleiviais, turinčiais fizinę, sensorinę (klausos ir regos), užslėptą negalią ar mokymosi sutrikimų, įskaitant žinias, kaip atskirti skirtingus asmenų, kurių judumas, orientacija ar bendravimas gali būti sutrikę, gebėjimus;

| — | apie kliūtis, su kuriomis susiduria neįgalieji ir riboto judumo asmenys, įskaitant požiūrį į juos, aplinkos ir fizines bei organizacines kliūtis; |
| --- | --- |

—

apie kliūtis, su kuriomis susiduria neįgalieji ir riboto judumo asmenys, įskaitant požiūrį į juos, aplinkos ir fizines bei organizacines kliūtis;

| — | apie pripažintus gyvūnus vedlius, įskaitant tokio gyvūno vedlio vaidmenį ir poreikius; |
| --- | --- |

—

apie pripažintus gyvūnus vedlius, įskaitant tokio gyvūno vedlio vaidmenį ir poreikius;

| — | kaip elgtis netikėtomis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

—

kaip elgtis netikėtomis aplinkybėmis;

| — | bendravimo įgūdžių ir suteikiama žinių apie bendravimo su kurčiaisiais ir klausos, kalbos bei regos negalią turinčiais žmonėmis bei žmonėmis su mokymosi sutrikimais būdus; |
| --- | --- |

—

bendravimo įgūdžių ir suteikiama žinių apie bendravimo su kurčiaisiais ir klausos, kalbos bei regos negalią turinčiais žmonėmis bei žmonėmis su mokymosi sutrikimais būdus;

| — | kaip atsargiai ir nepadarant žalos elgtis su neįgaliųjų vežimėliais ir kita judumo įranga (visiems darbuotojams, kurie rūpinasi bagažu, jei toks yra). |
| --- | --- |

—

kaip atsargiai ir nepadarant žalos elgtis su neįgaliųjų vežimėliais ir kita judumo įranga (visiems darbuotojams, kurie rūpinasi bagažu, jei toks yra).

| b) | Pagalbos neįgaliesiems mokymai
  Personalas, tiesiogiai padedantis neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, mokomas:






  — | kaip padėti neįgaliųjų vežimėliu besinaudojančiam asmeniui atsisėsti į vežimėlį arba iš jo pakilti; |
| --- | --- | --- |

b)

Pagalbos neįgaliesiems mokymai

Personalas, tiesiogiai padedantis neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, mokomas:

—

kaip padėti neįgaliųjų vežimėliu besinaudojančiam asmeniui atsisėsti į vežimėlį arba iš jo pakilti;

| — | įgūdžių, kaip suteikti pagalbą neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, keliaujantiems su pripažintu gyvūnu vedliu, įskaitant tokių gyvūnų vaidmenį ir poreikius; |
| --- | --- |

—

įgūdžių, kaip suteikti pagalbą neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, keliaujantiems su pripažintu gyvūnu vedliu, įskaitant tokių gyvūnų vaidmenį ir poreikius;

| — | būdų, kaip lydėti akluosius ir silpnaregius keleivius bei kaip elgtis su pripažintais
  šunimis
  vedliais ir juos vežti
  , atsižvelgiant į tai, kad šunys vedliai apmokyti klausyti tik savo šeimininko komandų ir kad jiems atliekant darbą darbuotojai neturėtų jiems vadovauti
  ; |
| --- | --- |

—

būdų, kaip lydėti akluosius ir silpnaregius keleivius bei kaip elgtis su pripažintais
  šunimis
  vedliais ir juos vežti
  , atsižvelgiant į tai, kad šunys vedliai apmokyti klausyti tik savo šeimininko komandų ir kad jiems atliekant darbą darbuotojai neturėtų jiems vadovauti
  ;

| — | atskirti įrangos, skirtos padėti neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, rūšis ir žinoti, kaip tokia įranga naudotis; |
| --- | --- |

—

atskirti įrangos, skirtos padėti neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, rūšis ir žinoti, kaip tokia įranga naudotis;

| — | kaip naudotis įranga, skirta padėti įlipti ir išlipti, ir išmanyti tinkamos įlaipinimo ir išlaipinimo pagalbos procedūras, skirtas užtikrinti neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų saugumą ir orumą; |
| --- | --- |

—

kaip naudotis įranga, skirta padėti įlipti ir išlipti, ir išmanyti tinkamos įlaipinimo ir išlaipinimo pagalbos procedūras, skirtas užtikrinti neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų saugumą ir orumą;

| — | tinkamai suvokti patikimos ir profesionalios pagalbos svarbą; taip pat suvokimo, kad kai kurie neįgalieji kelionės metu gali jaustis pažeidžiami, nes yra priklausomi nuo teikiamos pagalbos; |
| --- | --- |

—

tinkamai suvokti patikimos ir profesionalios pagalbos svarbą; taip pat suvokimo, kad kai kurie neįgalieji kelionės metu gali jaustis pažeidžiami, nes yra priklausomi nuo teikiamos pagalbos;

| — | kaip suteikti pirmąją pagalbą. |
| --- | --- |

—

kaip suteikti pirmąją pagalbą.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/331 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/331

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisAutorių ir tam tikrų gretutinių teisių apsaugos terminai ***I

P6_TA(2009)0282

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/116/EB dėl autorių ir tam tikrų gretutinių teisių apsaugos terminų (COM(2008)0464 – C6-0281/2008 – 2008/0157(COD))

2010/C 184 E/69

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0464),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir į 47 straipsnio 2 dalį bei į 55 ir 95 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0281/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A6–0070/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2008)0157

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/116/EB dėl autorių ir tam tikrų gretutinių teisių apsaugos terminų

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS Sąjungos TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 47 straipsnio 2 dalį, 55 ir 95 straipsnius,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą║,

atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamasi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Pagal 2006 m. gruodžio 12 d.Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/116/EB dėl autorių ir tam tikrų gretutinių teisių apsaugos terminų (3) apsaugos terminas atlikėjams ir fonogramų gamintojams yra 50 metų. |
| --- | --- |

(1)

Pagal 2006 m. gruodžio 12 d.Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/116/EB dėl autorių ir tam tikrų gretutinių teisių apsaugos terminų (3) apsaugos terminas atlikėjams ir fonogramų gamintojams yra 50 metų.

| (2) | Atlikėjams toks laikotarpis prasideda nuo kūrinio atlikimo arba nuo tada, kai išleidžiamas arba viešai paskelbiamas jų įrašytas kūrinys per 50 metų po kūrinio atlikimo, ▐po pirmo tokio išleidimo ar pirmo tokio viešo paskelbimo, atsižvelgiant į tai, kas įvyksta pirmiau. |
| --- | --- |

(2)

Atlikėjams toks laikotarpis prasideda nuo kūrinio atlikimo arba nuo tada, kai išleidžiamas arba viešai paskelbiamas jų įrašytas kūrinys per 50 metų po kūrinio atlikimo, ▐po pirmo tokio išleidimo ar pirmo tokio viešo paskelbimo, atsižvelgiant į tai, kas įvyksta pirmiau.

| (3) | Fonogramų gamintojams laikotarpis prasideda nuo fonogramos įrašymo ar jos paskelbimo per 50 metų po įrašymo arba, jei ji neišleidžiama, nuo jos viešo paskelbimo per 50 metų nuo įrašymo. |
| --- | --- |

(3)

Fonogramų gamintojams laikotarpis prasideda nuo fonogramos įrašymo ar jos paskelbimo per 50 metų po įrašymo arba, jei ji neišleidžiama, nuo jos viešo paskelbimo per 50 metų nuo įrašymo.

| (4) | Apsaugos lygis, kai pripažįstamas jų kūrybinis ir artistinis prisidėjimas, turi atspindėti socialiniu požiūriu pripažįstamą kūrybinio atlikėjų prisidėjimo svarbą. |
| --- | --- |

(4)

Apsaugos lygis, kai pripažįstamas jų kūrybinis ir artistinis prisidėjimas, turi atspindėti socialiniu požiūriu pripažįstamą kūrybinio atlikėjų prisidėjimo svarbą.

| (5) | Atlikėjai paprastai savo karjerą pradeda jauni ir dabartinis 50 metų apsaugos ▐terminas
  , taikomas kūrinių įrašams,
  dažnai nesaugo jų kūrinių visą atlikėjų gyvenimą. Todėl
  kai kurie
  atlikėjai savo gyvenimo pabaigoje netenka pajamų. Be to, jie dažnai negali pasinaudoti savo teisėmis užkirsti kelią netinkamam savo kūrinių atlikimui ar uždrausti tokį atlikimą tol, kol yra gyvi. |
| --- | --- |

(5)

Atlikėjai paprastai savo karjerą pradeda jauni ir dabartinis 50 metų apsaugos ▐terminas
  , taikomas kūrinių įrašams,
  dažnai nesaugo jų kūrinių visą atlikėjų gyvenimą. Todėl
  kai kurie
  atlikėjai savo gyvenimo pabaigoje netenka pajamų. Be to, jie dažnai negali pasinaudoti savo teisėmis užkirsti kelią netinkamam savo kūrinių atlikimui ar uždrausti tokį atlikimą tol, kol yra gyvi.

| (6) | Pajamos, gautos iš išskirtinių teisių į atgaminimą ir pateikimą, kaip nustatyta 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/29/EB dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo (4), taip pat teisingos kompensacijos už privatų naudojimą pagal tą direktyvą ir iš išskirtinių platinimo bei nuomos teisių pagal 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/115/EB dėl nuomos ir panaudos teisių bei tam tikrų teisių, gretutinių autorių teisėms, intelektinės nuosavybės srityje (5), turėtų būti prieinamos atlikėjams bent jau tol, kol jie yra gyvi. |
| --- | --- |

(6)

Pajamos, gautos iš išskirtinių teisių į atgaminimą ir pateikimą, kaip nustatyta 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/29/EB dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo (4), taip pat teisingos kompensacijos už privatų naudojimą pagal tą direktyvą ir iš išskirtinių platinimo bei nuomos teisių pagal 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/115/EB dėl nuomos ir panaudos teisių bei tam tikrų teisių, gretutinių autorių teisėms, intelektinės nuosavybės srityje (5), turėtų būti prieinamos atlikėjams bent jau tol, kol jie yra gyvi.

| (7) | Todėl įrašytų kūrinių ir fonogramų apsaugos terminas turėtų būti pratęstas iki
  70 metų
  nuo
  atitinkamo įvykio. |
| --- | --- |

(7)

Todėl įrašytų kūrinių ir fonogramų apsaugos terminas turėtų būti pratęstas iki
  70 metų
  nuo
  atitinkamo įvykio.

| (8) | Teisės
  į įrašytą kūrinį turėtų grįžti atlikėjui, jei fonogramos gamintojas nebesiūlo pirkti pakankamo kiekio
  (remiantis Tarptautinės konvencijos dėl atlikėjų, fonogramų gamintojų ir transliuojančiųjų organizacijų apsaugos nuostatomis)
  fonogramos, kuri, jei nebūtų pratęstas terminas, taptų vieša, kopijų ir nepateikia tokios fonogramos viešai.
  Šia galimybe turėtų būti galima pasinaudoti pasibaigus pagrįstam laiko periodui, skirtam fonogramos gamintojui atlikti abu šiuos numatytus veiksmus. Taigi fonogramos gamintojo teisės į fonogramą turėtų nustoti galioti, siekiant išvengti padėties, kai kartu egzistuotų ir tokios atlikėjo teisės į įrašytą kūrinį, nors tokios teisės nebėra perduotos ar atiduotos fonogramos gamintojui. |
| --- | --- |

(8)

Teisės
  į įrašytą kūrinį turėtų grįžti atlikėjui, jei fonogramos gamintojas nebesiūlo pirkti pakankamo kiekio
  (remiantis Tarptautinės konvencijos dėl atlikėjų, fonogramų gamintojų ir transliuojančiųjų organizacijų apsaugos nuostatomis)
  fonogramos, kuri, jei nebūtų pratęstas terminas, taptų vieša, kopijų ir nepateikia tokios fonogramos viešai.
  Šia galimybe turėtų būti galima pasinaudoti pasibaigus pagrįstam laiko periodui, skirtam fonogramos gamintojui atlikti abu šiuos numatytus veiksmus. Taigi fonogramos gamintojo teisės į fonogramą turėtų nustoti galioti, siekiant išvengti padėties, kai kartu egzistuotų ir tokios atlikėjo teisės į įrašytą kūrinį, nors tokios teisės nebėra perduotos ar atiduotos fonogramos gamintojui.

| (9) | Atlikėjai, užmezgę sutartinius santykius su fonogramos kūrėju, paprastai turi perduoti
  arba atiduoti
  fonogramų kūrėjams savo išskirtines teises į savo kūrinių įrašų atgaminimą, platinimą, nuomą ir pateikimą. Už tai
  kai kuriems
  atlikėjams sumokamas honoraro avansas, o išmokos gaunamos tik tada, kai fonogramos gamintojas susigrąžina sumokėtą avansą ir atlieka sutartyje nustatytus atskaitymus.
  Kiti atlikėjai perduoda arba atiduoda savo išskirtines teises už vienkartinį užmokestį (nesikartojančią išmoką). Tai ypač aktualu foniniams atlikėjams, kurių nėra kūrėjų sąraše (nepagrindiniai atlikėjai), bet kartais taip pat ir kūrėjų sąraše esantiems atlikėjams (pagrindiniams atlikėjams). |
| --- | --- |

(9)

Atlikėjai, užmezgę sutartinius santykius su fonogramos kūrėju, paprastai turi perduoti
  arba atiduoti
  fonogramų kūrėjams savo išskirtines teises į savo kūrinių įrašų atgaminimą, platinimą, nuomą ir pateikimą. Už tai
  kai kuriems
  atlikėjams sumokamas honoraro avansas, o išmokos gaunamos tik tada, kai fonogramos gamintojas susigrąžina sumokėtą avansą ir atlieka sutartyje nustatytus atskaitymus.
  Kiti atlikėjai perduoda arba atiduoda savo išskirtines teises už vienkartinį užmokestį (nesikartojančią išmoką). Tai ypač aktualu foniniams atlikėjams, kurių nėra kūrėjų sąraše (nepagrindiniai atlikėjai), bet kartais taip pat ir kūrėjų sąraše esantiems atlikėjams (pagrindiniams atlikėjams).

| (10) | Kad būtų užtikrinta faktinė termino pratęsimo nauda atlikėjams, kurie perdavė savo išskirtines teises fonogramų kūrėjams ▐, reikėtų įgyvendinti keletą papildomų priemonių ▐. ▐ |
| --- | --- |

(10)

Kad būtų užtikrinta faktinė termino pratęsimo nauda atlikėjams, kurie perdavė savo išskirtines teises fonogramų kūrėjams ▐, reikėtų įgyvendinti keletą papildomų priemonių ▐. ▐

| (11) | Pirmoji papildoma ▐priemonė turėtų būti tokia: fonogramų gamintojai privalėtų atidėti bent kartą per metus
  sumą, siekiančią
  20 % pajamų, gautų iš išskirtinių teisių platinti, atgaminti ir pateikti fonogramas.
  „Pajamos“ – tai fonogramos gamintojo gautos pajamos prieš atskaičiuojant išlaidas.


  ▐ |
| --- | --- |

(11)

Pirmoji papildoma ▐priemonė turėtų būti tokia: fonogramų gamintojai privalėtų atidėti bent kartą per metus
  sumą, siekiančią
  20 % pajamų, gautų iš išskirtinių teisių platinti, atgaminti ir pateikti fonogramas.
  „Pajamos“ – tai fonogramos gamintojo gautos pajamos prieš atskaičiuojant išlaidas.

▐

| (12) | Tokie
  mokėjimai
  turėtų būti laikomi tik atlikėjams, kurių kūriniai įrašyti fonogramose ir kurie perdavė
  arba atidavė
  savo teises fonogramos kūrėjui už vienkartinę išmoką. Taip atidėti
  mokėjimai
  turėtų būti individualiai paskirstomi nepagrindiniams atlikėjams mažiausiai kartą per metus.
  Šis skirstymas turėtų būti patikėtas
  kolektyvinių teisių administravimo organizacijoms
  ir
  gali būti taikomos nacionalinės neskirstomų pajamų taisyklės.
  Siekdamos išvengti neproporcingos naštos, kurią gali sukelti tų pajamų rinkimas ir administravimas, valstybės narės gali atitinkamai nustatyti sąlygas ir tai, kokiu mastu labai mažos įmonės turi laikytis šio įsipareigojimo mokėti įmokas, jei šie mokėjimai būtų nepagrįsti atsižvelgiant į tokių pajamų rinkimo ir administravimo išlaidas. |
| --- | --- |

(12)

Tokie
  mokėjimai
  turėtų būti laikomi tik atlikėjams, kurių kūriniai įrašyti fonogramose ir kurie perdavė
  arba atidavė
  savo teises fonogramos kūrėjui už vienkartinę išmoką. Taip atidėti
  mokėjimai
  turėtų būti individualiai paskirstomi nepagrindiniams atlikėjams mažiausiai kartą per metus.
  Šis skirstymas turėtų būti patikėtas
  kolektyvinių teisių administravimo organizacijoms
  ir
  gali būti taikomos nacionalinės neskirstomų pajamų taisyklės.
  Siekdamos išvengti neproporcingos naštos, kurią gali sukelti tų pajamų rinkimas ir administravimas, valstybės narės gali atitinkamai nustatyti sąlygas ir tai, kokiu mastu labai mažos įmonės turi laikytis šio įsipareigojimo mokėti įmokas, jei šie mokėjimai būtų nepagrįsti atsižvelgiant į tokių pajamų rinkimo ir administravimo išlaidas.

| (13) | Tačiau pagal Direktyvos 2006/115/EB ║ 5 straipsnį atlikėjams jau suteikiama neatšaukiama teisė į teisingą atlyginimą už fonogramų inter alia nuomą. Panašiai sutartyse atlikėjai paprastai neperduoda arba neatiduoda fonogramų gamintojams teisės pretenduoti į vienkartinį teisingą atlyginimą už transliavimą ir viešą paskelbimą pagal Direktyvos 2006/115/EB 8 straipsnio 2 dalį ir į teisingą kompensaciją už atgaminimą privačiam naudojimui pagal Direktyvos 2001/29/EB 5 straipsnio 2 dalies b punktą. Todėl apskaičiuojant bendrą sumą, kurią fonogramų gamintojas turi atskaičiuoti papildomo atlyginimo išmokoms, nereikėtų atsižvelgti į pajamas, kurias fonogramos gamintojas gavo iš fonogramų nuomos
  arba
  į vienkartinį teisingą atlyginimą už transliavimą ir viešą paskelbimą
  arba
  teisingą atlyginimą
  , gautą
  už privatų kopijavimą. |
| --- | --- |

(13)

Tačiau pagal Direktyvos 2006/115/EB ║ 5 straipsnį atlikėjams jau suteikiama neatšaukiama teisė į teisingą atlyginimą už fonogramų inter alia nuomą. Panašiai sutartyse atlikėjai paprastai neperduoda arba neatiduoda fonogramų gamintojams teisės pretenduoti į vienkartinį teisingą atlyginimą už transliavimą ir viešą paskelbimą pagal Direktyvos 2006/115/EB 8 straipsnio 2 dalį ir į teisingą kompensaciją už atgaminimą privačiam naudojimui pagal Direktyvos 2001/29/EB 5 straipsnio 2 dalies b punktą. Todėl apskaičiuojant bendrą sumą, kurią fonogramų gamintojas turi atskaičiuoti papildomo atlyginimo išmokoms, nereikėtų atsižvelgti į pajamas, kurias fonogramos gamintojas gavo iš fonogramų nuomos
  arba
  į vienkartinį teisingą atlyginimą už transliavimą ir viešą paskelbimą
  arba
  teisingą atlyginimą
  , gautą
  už privatų kopijavimą.

| (14) | Siekiant užtikrinti pusiausvyrą sudarant sutartis, pagal kurias atlikėjas už honorarą perduoda išskirtines teises fonogramos gamintojui, antroji papildoma priemonė turėtų būti „tabula rasa“ (t. y. visiškas atnaujinimas) tiems atlikėjams, kurie suteikė pirmiau minėtas išskirtines teises fonogramos gamintojams už honorarą ar atlyginimą. Valstybės narės, siekdamos, kad pratęstas apsaugos terminas būtų visapusiškai naudingas atlikėjui, turėtų užtikrinti, kad, remiantis tarp fonogramos gamintojo ir atlikėjo sudaryta sutartimi, atlikėjui per pratęstą laikotarpį sumokėto honoraro ar atlyginimo sumai nebūtų daromas poveikis dėl mokėjimo avansu arba dėl sutartyje nustatytų atskaitymų. |
| --- | --- |

(14)

Siekiant užtikrinti pusiausvyrą sudarant sutartis, pagal kurias atlikėjas už honorarą perduoda išskirtines teises fonogramos gamintojui, antroji papildoma priemonė turėtų būti „tabula rasa“ (t. y. visiškas atnaujinimas) tiems atlikėjams, kurie suteikė pirmiau minėtas išskirtines teises fonogramos gamintojams už honorarą ar atlyginimą. Valstybės narės, siekdamos, kad pratęstas apsaugos terminas būtų visapusiškai naudingas atlikėjui, turėtų užtikrinti, kad, remiantis tarp fonogramos gamintojo ir atlikėjo sudaryta sutartimi, atlikėjui per pratęstą laikotarpį sumokėto honoraro ar atlyginimo sumai nebūtų daromas poveikis dėl mokėjimo avansu arba dėl sutartyje nustatytų atskaitymų.

| (15) | Siekiant teisinio tikrumo, gali būti numatyta, kad, kai
  sutartyje
  aiškiai nenurodyta kitaip, sutartinis teisių į kūrinio įrašą perdavimas arba atidavimas, dėl kurio susitarta iki tos dienos, kai valstybės narės turi patvirtinti šią direktyvą įgyvendinančias priemones, ir pratęstu laikotarpiu toliau veikia taip, kaip veikė. |
| --- | --- |

(15)

Siekiant teisinio tikrumo, gali būti numatyta, kad, kai
  sutartyje
  aiškiai nenurodyta kitaip, sutartinis teisių į kūrinio įrašą perdavimas arba atidavimas, dėl kurio susitarta iki tos dienos, kai valstybės narės turi patvirtinti šią direktyvą įgyvendinančias priemones, ir pratęstu laikotarpiu toliau veikia taip, kaip veikė.

| (16) | Valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė nustatyti, kad dėl kai kurių sutarčių, nustatančių pasikartojančias išmokas, nuostatų būtų galima derėtis iš naujo atlikėjų naudai. Valstybės narės turėtų nustatyti tvarką, taikytiną tuo atveju, jei pakartotinės derybos žlunga.




  ▐ |
| --- | --- |

(16)

Valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė nustatyti, kad dėl kai kurių sutarčių, nustatančių pasikartojančias išmokas, nuostatų būtų galima derėtis iš naujo atlikėjų naudai. Valstybės narės turėtų nustatyti tvarką, taikytiną tuo atveju, jei pakartotinės derybos žlunga.

▐

| (17) | Kadangi valstybės narės negali iki galo pasiekti siūlomų papildomų priemonių tikslų, nes nacionalinės priemonės toje srityje arba iškreiptų konkurenciją, arba paveiktų fonogramų kūrėjo išskirtinių teisių, apibrėžtų Bendrijos teisės aktuose, apimtį, o tų tikslų yra lengviau pasiekti Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali patvirtinti priemones laikydamasi subsidiarumo principo pagal Sutarties 5 straipsnį. Pagal proporcingumo principą, nustatytą tame straipsnyje, ši direktyva neapima daugiau nei yra būtina siekiant šių tikslų. |
| --- | --- |

(17)

Kadangi valstybės narės negali iki galo pasiekti siūlomų papildomų priemonių tikslų, nes nacionalinės priemonės toje srityje arba iškreiptų konkurenciją, arba paveiktų fonogramų kūrėjo išskirtinių teisių, apibrėžtų Bendrijos teisės aktuose, apimtį, o tų tikslų yra lengviau pasiekti Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali patvirtinti priemones laikydamasi subsidiarumo principo pagal Sutarties 5 straipsnį. Pagal proporcingumo principą, nustatytą tame straipsnyje, ši direktyva neapima daugiau nei yra būtina siekiant šių tikslų.

| (18) | Taikant šią direktyvą, nedaromas poveikis nacionalinėms taisyklėms ir susitarimams, kurie atitinka direktyvos nuostatas, pavyzdžiui, valstybėse narėse sudarytiems atlikėjams atstovaujančių organizacijų ir gamintojams atstovaujančių organizacijų kolektyviniams susitarimams. |
| --- | --- |

(18)

Taikant šią direktyvą, nedaromas poveikis nacionalinėms taisyklėms ir susitarimams, kurie atitinka direktyvos nuostatas, pavyzdžiui, valstybėse narėse sudarytiems atlikėjams atstovaujančių organizacijų ir gamintojams atstovaujančių organizacijų kolektyviniams susitarimams.

| (19) | Tam tikrose valstybėse narėse muzikos kūriniams su žodžiais taikomas bendras apsaugos terminas, skaičiuojamas nuo ilgiausiai išgyvenusio autoriaus mirties, o kitose valstybėse narėse muzikai ir žodžiams taikomi atskiri terminai. Nepaprastai daug muzikos sukurta bendrai. Pavyzdžiui,
  operą dažnai kuria libreto autorius ir muzikos autorius – kompozitorius
  . Be to, tokių muzikos žanrų kaip džiazas, rokas ir populiarioji muzika, kūriniai iš principo dažniausiai kuriami bendrai. |
| --- | --- |

(19)

Tam tikrose valstybėse narėse muzikos kūriniams su žodžiais taikomas bendras apsaugos terminas, skaičiuojamas nuo ilgiausiai išgyvenusio autoriaus mirties, o kitose valstybėse narėse muzikai ir žodžiams taikomi atskiri terminai. Nepaprastai daug muzikos sukurta bendrai. Pavyzdžiui,
  operą dažnai kuria libreto autorius ir muzikos autorius – kompozitorius
  . Be to, tokių muzikos žanrų kaip džiazas, rokas ir populiarioji muzika, kūriniai iš principo dažniausiai kuriami bendrai.

| (20) | Vadinasi muzikos kūrinių su žodžiais,
  kurių žodžiai ir muzika buvo sukurti tam, kad būtų naudojami kartu,
  apsaugos termino nustatymas nepakankamai suderintas, todėl kyla kliūčių laisvam prekių bei paslaugų, tokių kaip tarptautinės kolektyvinių teisių administravimo paslaugos, judėjimui.
  Siekiant užtikrinti, kad šios kliūtys būtų panaikintos, visiems šiems darbams, saugomiems nuo datos, iki kurios reikalaujama, kad valstybės narės perkeltų šios direktyvos nuostatas, turėtų būti taikomas vienodas, suderintas apsaugos terminas visose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(20)

Vadinasi muzikos kūrinių su žodžiais,
  kurių žodžiai ir muzika buvo sukurti tam, kad būtų naudojami kartu,
  apsaugos termino nustatymas nepakankamai suderintas, todėl kyla kliūčių laisvam prekių bei paslaugų, tokių kaip tarptautinės kolektyvinių teisių administravimo paslaugos, judėjimui.
  Siekiant užtikrinti, kad šios kliūtys būtų panaikintos, visiems šiems darbams, saugomiems nuo datos, iki kurios reikalaujama, kad valstybės narės perkeltų šios direktyvos nuostatas, turėtų būti taikomas vienodas, suderintas apsaugos terminas visose valstybėse narėse.

| (21) | Todėl atitinkamai reikėtų iš dalies pakeisti Direktyvą 2006/116/EB. |
| --- | --- |

(21)

Todėl atitinkamai reikėtų iš dalies pakeisti Direktyvą 2006/116/EB.

| (22) | Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 34 punktą valstybės narės raginamos savo ir Bendrijos interesų labui parengti lenteles, kurios iliustruotų šios direktyvos ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių tarpusavio atitikimą, ir viešai jas paskelbti, |
| --- | --- |

(22)

Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 34 punktą valstybės narės raginamos savo ir Bendrijos interesų labui parengti lenteles, kurios iliustruotų šios direktyvos ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių tarpusavio atitikimą, ir viešai jas paskelbti,

PRIĖMĖ Šią direktyvą:

1 straipsnis

Daliniai Direktyvos 2006/116/EB pakeitimai

Direktyva 2006/116/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 1 straipsnis papildomas tokia dalimi:
  „7.   Muzikos kūrinio su žodžiais apsaugos terminas baigiasi praėjus 70 metų nuo ilgiausiai išgyvenusio iš toliau išvardytų asmenų mirties nepriklausomai nuo to, ar tie asmenys laikomi bendraautoriais, ar ne; šie asmenys yra žodžių autorius ir
  muzikos kūrinio
  kompozitorius
  , turint mintyje tai, kad ir žodžiai, ir muzika buvo specialiai sukurti atitinkamam muzikos kūriniui su žodžiais.
  “; |
| --- | --- |

1)

1 straipsnis papildomas tokia dalimi:

„7.   Muzikos kūrinio su žodžiais apsaugos terminas baigiasi praėjus 70 metų nuo ilgiausiai išgyvenusio iš toliau išvardytų asmenų mirties nepriklausomai nuo to, ar tie asmenys laikomi bendraautoriais, ar ne; šie asmenys yra žodžių autorius ir
  muzikos kūrinio
  kompozitorius
  , turint mintyje tai, kad ir žodžiai, ir muzika buvo specialiai sukurti atitinkamam muzikos kūriniui su žodžiais.
  “;

| 2) | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:








  a) | 1 dalies antroji pastraipa pakeičiama taip:
  „Tačiau,






  — | jei per šį laikotarpį teisėtai išleidžiamas arba teisėtai viešai paskelbiamas šio kūrinio įrašas, kuris nėra fonograma, šios teisės nustoja galioti praėjus 50 metų nuo pirmojo tokio išleidimo arba pirmojo tokio viešo paskelbimo dienos, atsižvelgiant į tai, kas įvyko pirmiau |
| --- | --- | --- | --- |

2)

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies antroji pastraipa pakeičiama taip:

„Tačiau,

—

jei per šį laikotarpį teisėtai išleidžiamas arba teisėtai viešai paskelbiamas šio kūrinio įrašas, kuris nėra fonograma, šios teisės nustoja galioti praėjus 50 metų nuo pirmojo tokio išleidimo arba pirmojo tokio viešo paskelbimo dienos, atsižvelgiant į tai, kas įvyko pirmiau

| — | jei per šį laikotarpį teisėtai išleidžiamas arba teisėtai viešai paskelbiamas šio kūrinio įrašas, kuris yra fonograma, šios teisės nustoja galioti praėjus
  70 metams
  nuo pirmojo tokio išleidimo arba pirmojo tokio viešo paskelbimo dienos, atsižvelgiant į tai, kas įvyko pirmiau.“; |
| --- | --- |

—

jei per šį laikotarpį teisėtai išleidžiamas arba teisėtai viešai paskelbiamas šio kūrinio įrašas, kuris yra fonograma, šios teisės nustoja galioti praėjus
  70 metams
  nuo pirmojo tokio išleidimo arba pirmojo tokio viešo paskelbimo dienos, atsižvelgiant į tai, kas įvyko pirmiau.“;

| b) | ║2 dalies antrajame ir trečiajame sakiniuose skaitmuo „50“ pakeičiamas skaitmeniu „
  70
  “.; |
| --- | --- |

b)

║2 dalies antrajame ir trečiajame sakiniuose skaitmuo „50“ pakeičiamas skaitmeniu „
  70
  “.;

| c) | 3 straipsnis papildomas tokiomis dalimis:




  „2a.
     
  Jei praėjus 50 metų po to, kai fonograma buvo teisėtai išleista arba viešai paskelbta, fonogramos kūrėjas nebesiūlo parduoti arba viešai pateikti, laidais ar belaidžiu būdu, pakankamo kiekio fonogramos kopijų taip, kad visuomenės nariai galėtų gauti jas jų pačių pasirinktoje vietoje ar pasirinktu laiku, atlikėjas gali nutraukti sutartį, pagal kurią jis perdavė arba atidavė fonogramos kūrėjui savo teises į savo kūrinio įrašą (toliau – „perdavimo arba atidavimo sutartis“). Galima pasinaudoti teise nutraukti sutartį, jei gamintojas per metus nuo tos dienos, kai atlikėjas pranešė apie savo ketinimą nutraukti sutartį remiantis pirmesniu sakiniu, neatlieka šiame sakinyje nustatytų abiejų veiksmų. Atlikėjas negali atsisakyti šios teisės nutraukti sutartį. Kai fonogramoje įrašytas daugelio atlikėjų atliekamas kūrinys, atlikėjai gali nutraukti savo perdavimo arba atidavimo sutartis pagal taikytinus nacionalinius teisės aktus. Jei perdavimo arba atidavimo sutartis nutraukiama pagal šią dalį, fonogramos gamintojo teisės į fonogramą nebegalioja.




  2b.
     
  Kai pagal perdavimo arba atidavimo sutartį atlikėjui suteikiama teisė pretenduoti į nesikartojantį atlyginimą, atlikėjas turi teisę kasmet gauti papildomą atlyginimą iš fonogramų gamintojo už kiekvienus visus metus, iš karto praėjus 50 metų, kai fonograma buvo teisėtai išleista, arba praėjus 50 metų, kai fonograma buvo teisėtai viešai paskelbta. Atlikėjas negali atsisakyti tokios teisės gauti tokį metinį papildomą atlyginimą.




  2c.
     
  Bendra suma, kurią fonogramos gamintojas skiria 2b dalyje minimo papildomo atlyginimo išmokoms, yra lygi 20 % pajamų, kurias jis gavo ankstesniais metais nei tie, už kuriuos mokamas minėtas atlyginimas, už atgaminimą, platinimą ir pateikimą tokių fonogramų, praėjus 50 metų, kai atitinkama fonograma buvo teisėtai išleista, arba praėjus 50 metų, kai fonograma buvo teisėtai viešai paskelbta.




  Valstybės narės užtikrina, kad fonogramų gamintojai turėtų pateikti atlikėjams, kurie turi teisę gauti 2b dalyje minimą metinį papildomą atlyginimą, pastarųjų prašymu bet kokią informaciją, kuri gali būti reikalinga siekiant gauti minėtąjį atlyginimą.




  2d.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad teisę kasmet gauti 2b dalyje minimą papildomą atlyginimą administruotų kolektyvinių teisių administravimo organizacijos.




  2e.
     
  Jei atlikėjas turi teisę gauti pasikartojančius mokėjimus, iš šių mokėjimų neatskaičiuojama išmokėtas avansas ar sutartyje nustatyti atskaitymai praėjus 50 metų, kai fonograma buvo teisėtai išleista, arba praėjus 50 metų, kai fonograma buvo teisėtai viešai paskelbta.“ |
| --- | --- |

c)

3 straipsnis papildomas tokiomis dalimis:

„2a.
     
  Jei praėjus 50 metų po to, kai fonograma buvo teisėtai išleista arba viešai paskelbta, fonogramos kūrėjas nebesiūlo parduoti arba viešai pateikti, laidais ar belaidžiu būdu, pakankamo kiekio fonogramos kopijų taip, kad visuomenės nariai galėtų gauti jas jų pačių pasirinktoje vietoje ar pasirinktu laiku, atlikėjas gali nutraukti sutartį, pagal kurią jis perdavė arba atidavė fonogramos kūrėjui savo teises į savo kūrinio įrašą (toliau – „perdavimo arba atidavimo sutartis“). Galima pasinaudoti teise nutraukti sutartį, jei gamintojas per metus nuo tos dienos, kai atlikėjas pranešė apie savo ketinimą nutraukti sutartį remiantis pirmesniu sakiniu, neatlieka šiame sakinyje nustatytų abiejų veiksmų. Atlikėjas negali atsisakyti šios teisės nutraukti sutartį. Kai fonogramoje įrašytas daugelio atlikėjų atliekamas kūrinys, atlikėjai gali nutraukti savo perdavimo arba atidavimo sutartis pagal taikytinus nacionalinius teisės aktus. Jei perdavimo arba atidavimo sutartis nutraukiama pagal šią dalį, fonogramos gamintojo teisės į fonogramą nebegalioja.

2b.
     
  Kai pagal perdavimo arba atidavimo sutartį atlikėjui suteikiama teisė pretenduoti į nesikartojantį atlyginimą, atlikėjas turi teisę kasmet gauti papildomą atlyginimą iš fonogramų gamintojo už kiekvienus visus metus, iš karto praėjus 50 metų, kai fonograma buvo teisėtai išleista, arba praėjus 50 metų, kai fonograma buvo teisėtai viešai paskelbta. Atlikėjas negali atsisakyti tokios teisės gauti tokį metinį papildomą atlyginimą.

2c.
     
  Bendra suma, kurią fonogramos gamintojas skiria 2b dalyje minimo papildomo atlyginimo išmokoms, yra lygi 20 % pajamų, kurias jis gavo ankstesniais metais nei tie, už kuriuos mokamas minėtas atlyginimas, už atgaminimą, platinimą ir pateikimą tokių fonogramų, praėjus 50 metų, kai atitinkama fonograma buvo teisėtai išleista, arba praėjus 50 metų, kai fonograma buvo teisėtai viešai paskelbta.

Valstybės narės užtikrina, kad fonogramų gamintojai turėtų pateikti atlikėjams, kurie turi teisę gauti 2b dalyje minimą metinį papildomą atlyginimą, pastarųjų prašymu bet kokią informaciją, kuri gali būti reikalinga siekiant gauti minėtąjį atlyginimą.

2d.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad teisę kasmet gauti 2b dalyje minimą papildomą atlyginimą administruotų kolektyvinių teisių administravimo organizacijos.

2e.
     
  Jei atlikėjas turi teisę gauti pasikartojančius mokėjimus, iš šių mokėjimų neatskaičiuojama išmokėtas avansas ar sutartyje nustatyti atskaitymai praėjus 50 metų, kai fonograma buvo teisėtai išleista, arba praėjus 50 metų, kai fonograma buvo teisėtai viešai paskelbta.“

| 3) | 10 straipsnis papildomas tokiomis dalimis:
  „5.   
  3 straipsnio 1 dalis – 3 straipsnio 2e dalis Direktyvos .../.../EB (6) redakcijoje ▐taikomos ▐kūrinių įrašams ir fonogramoms, kurių atžvilgiu atlikėjui ir fonogramos gamintojui
  ... (7)

  pagal šias nuostatas dar taikoma apsauga,
  ir tiems kūrinių įrašams ir fonogramoms, kurie sukuriami po šios datos
  .


  6.
     
  1 straipsnio 7 dalis, pridėta Direktyva .../.../EB
   (6)
  , taikoma muzikos kūriniams su žodžiais, kurių bent jau muzika ar žodžiai saugomi bent vienoje valstybėje narėje prieš ... (7) ir muzikos kūriniams su žodžiais, kurie sukuriami po šios datos.




  Taikant pirmą pastraipą nepažeidžiami jokie su naudojimu susiję veiksmai, atlikti prieš ... (7) . Valstybės narės priima specialias nuostatas, reikalingas trečiųjų šalių įgytoms teisėms apsaugoti. |
| --- | --- |

3)

10 straipsnis papildomas tokiomis dalimis:

„5.   
  3 straipsnio 1 dalis – 3 straipsnio 2e dalis Direktyvos .../.../EB (6) redakcijoje ▐taikomos ▐kūrinių įrašams ir fonogramoms, kurių atžvilgiu atlikėjui ir fonogramos gamintojui
  ... (7)

  pagal šias nuostatas dar taikoma apsauga,
  ir tiems kūrinių įrašams ir fonogramoms, kurie sukuriami po šios datos
  .

6.
     
  1 straipsnio 7 dalis, pridėta Direktyva .../.../EB
   (6)
  , taikoma muzikos kūriniams su žodžiais, kurių bent jau muzika ar žodžiai saugomi bent vienoje valstybėje narėje prieš ... (7) ir muzikos kūriniams su žodžiais, kurie sukuriami po šios datos.

Taikant pirmą pastraipą nepažeidžiami jokie su naudojimu susiję veiksmai, atlikti prieš ... (7) . Valstybės narės priima specialias nuostatas, reikalingas trečiųjų šalių įgytoms teisėms apsaugoti.

| 4) | Įterpiamas toks ║ straipsnis:
  „10a straipsnis
  Pereinamojo laikotarpio priemonės, susijusios su Direktyvos .../.../EB (8)
  , perkėlimu
  1.   Jei
  sutartyje
  aiškiai nenurodyta kitaip, laikoma, kad
  perdavimo arba atidavimo
  sutartis
  , sudaryta prieš ... (9),
  toliau veikia atėjus tam laikui, kai pagal 3 straipsnio 1
  dalį
  be pakeitimų, padarytų Direktyva .../.../EB (8)
  atlikėjas ▐nebebūtų saugomas ▐.
  ▐


  2.
     
  Valstybės narės gali nustatyti, kad perdavimo ar atidavimo sutartys, pagal kurias atlikėjas turi teisę gauti pasikartojančius mokėjimus ir kurios sudarytos prieš ... (9), gali būti keičiamos praėjus 50 metų, kai fonograma buvo teisėtai išleista arba praėjus 50 metų, kai fonograma buvo teisėtai viešai paskelbta. |
| --- | --- |

4)

Įterpiamas toks ║ straipsnis:

„10a straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės, susijusios su Direktyvos .../.../EB (8)
  , perkėlimu

1.   Jei
  sutartyje
  aiškiai nenurodyta kitaip, laikoma, kad
  perdavimo arba atidavimo
  sutartis
  , sudaryta prieš ... (9),
  toliau veikia atėjus tam laikui, kai pagal 3 straipsnio 1
  dalį
  be pakeitimų, padarytų Direktyva .../.../EB (8)
  atlikėjas ▐nebebūtų saugomas ▐.

▐

2.
     
  Valstybės narės gali nustatyti, kad perdavimo ar atidavimo sutartys, pagal kurias atlikėjas turi teisę gauti pasikartojančius mokėjimus ir kurios sudarytos prieš ... (9), gali būti keičiamos praėjus 50 metų, kai fonograma buvo teisėtai išleista arba praėjus 50 metų, kai fonograma buvo teisėtai viešai paskelbta.

2 straipsnis

Ataskaita

Ne vėliau kaip ... (10) Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui šios direktyvos taikymo ataskaitą atsižvelgdama į skaitmeninės rinkos pokyčius ir, jei reikia, pateikia pasiūlymą dėl kitų Direktyvos 2006/116/EB pakeitimų.

3 straipsnis

Įvertinimas

Komisija atlieka vertinimą siekdama nustatyti, ar reikia pratęsti audiovizualinio sektoriaus atlikėjų ir gamintojų teisių apsaugos terminą ir praneša apie šio vertinimo rezultatus Europos Parlamentui, Tarybai ir Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ne vėliau kaip iki 2010 m. sausio 1 d. Prireikus Komisija pateikia pasiūlymą dėl kitų Direktyvos 2006/116/EB pakeitimų.

4 straipsnis

Perkėlimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir
  kiti teisės aktai
  , būtini šiai direktyvai įgyvendinti ne vėliau kaip ... (11)

  . Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus ▐.

▐

Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai paskelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų ║ nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

5 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja
  dvidešimtą dieną nuo
  jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

6 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ║

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2009 m. sausio 14 d. nuomonė (dar neskelbta OL).

1

2009 m. sausio 14 d. nuomonė (dar neskelbta OL).

(2)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento pozicija.

2

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento pozicija.

(3)  OL L 372, 2006 12 27, p. 12.

3

(4)  OL L 167, 2001 6 22, p. 10.

4

(5)  OL L 376, 2006 12 27, p. 28.

5

(6)  OL L ...

6

(7)  2 metai nuo šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo dienos.“

7

(8)  2 metai nuo šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo dienos.

8

2 metai nuo šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(9)  5 metai nuo šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo dienos.“

9

(10)  5 metai nuo šios iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo dienos.

10

(11)  2 metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

11

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/338 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/338

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisPažangiosios kelių transporto sistemos ir sąsajos su kitų rūšių transportu ***I

P6_TA(2009)0283

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomi kelių transportui ir jo sąsajoms su kitų rūšių transportu skirtų pažangiųjų transporto sistemų diegimo pagrindai (COM(2008)0887 – C6-0512/2008 – 2008/0263(COD))

2010/C 184 E/70

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0887),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 71 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0512/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0226/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2008)0263

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, kuria nustatomi kelių transportui ir jo sąsajoms su kitų rūšių transportu skirtų pažangiųjų transporto sistemų diegimo pagrindai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ║,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Kelių transporto srautų didėjimas, susijęs su Europos ekonomikos augimu ir piliečių judumo poreikiais, yra pagrindinė didėjančių kelių infrastruktūros spūsčių ir didėjančio energijos vartojimo, taip pat aplinkosaugos ir socialinių problemų priežastis. |
| --- | --- |

(1)

Kelių transporto srautų didėjimas, susijęs su Europos ekonomikos augimu ir piliečių judumo poreikiais, yra pagrindinė didėjančių kelių infrastruktūros spūsčių ir didėjančio energijos vartojimo, taip pat aplinkosaugos ir socialinių problemų priežastis.

| (2) | Sprendžiant šias svarbias problemas, negalima apsiriboti tik tradicinėmis priemonėmis pvz., esamos kelių transporto infrastruktūros plėtra. Ieškant Bendrijai tinkamų sprendimų svarbus vaidmuo teks inovacijoms. |
| --- | --- |

(2)

Sprendžiant šias svarbias problemas, negalima apsiriboti tik tradicinėmis priemonėmis pvz., esamos kelių transporto infrastruktūros plėtra. Ieškant Bendrijai tinkamų sprendimų svarbus vaidmuo teks inovacijoms.

| (3) | Pažangiosios transporto sistemos (PTS) yra pažangios prietaikos, kuriomis, nors jos savaime ir nėra protingos, siekiama teikti naujoviškas su įvairių rūšių transporto ir eismo valdymu susijusias paslaugas ir įvairiems naudotojams sudaryti galimybę būti geriau informuotiems ir saugiau, darniau ir „protingiau“ naudotis transporto tinklais. |
| --- | --- |

(3)

Pažangiosios transporto sistemos (PTS) yra pažangios prietaikos, kuriomis, nors jos savaime ir nėra protingos, siekiama teikti naujoviškas su įvairių rūšių transporto ir eismo valdymu susijusias paslaugas ir įvairiems naudotojams sudaryti galimybę būti geriau informuotiems ir saugiau, darniau ir „protingiau“ naudotis transporto tinklais.

| (4) | Informacinių ir ryšių technologijų taikymas kelių transporto sektoriui ir jo sąsajoms su kitų rūšių transportu (PTS) gerokai prisidės prie aplinkosaugos gerinimo, veiksmingumo, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą, kelių transporto saugos ir saugumo, keleivių ir krovinių judumo ir kartu užtikrins vidaus rinkos veikimą ir didesnį konkurencingumą bei užimtumą. |
| --- | --- |

(4)

Informacinių ir ryšių technologijų taikymas kelių transporto sektoriui ir jo sąsajoms su kitų rūšių transportu (PTS) gerokai prisidės prie aplinkosaugos gerinimo, veiksmingumo, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą, kelių transporto saugos ir saugumo, keleivių ir krovinių judumo ir kartu užtikrins vidaus rinkos veikimą ir didesnį konkurencingumą bei užimtumą.

| (5) | Sukurtos kelios pažangios prietaikos ir Bendrijos priemonės, skirtos įvairių rūšių transportui, pvz., geležinkelių (ERTMS ir TAF-TSI), jūrų ir vidaus vandenų (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), oro (SESAR) ir sausumos transportui, pavyzdžiui, galvijams vežti. |
| --- | --- |

(5)

Sukurtos kelios pažangios prietaikos ir Bendrijos priemonės, skirtos įvairių rūšių transportui, pvz., geležinkelių (ERTMS ir TAF-TSI), jūrų ir vidaus vandenų (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), oro (SESAR) ir sausumos transportui, pavyzdžiui, galvijams vežti.

| (6) | Pažanga, padaryta informacines ir ryšių technologijas taikant kitoms transporto rūšims, dabar turėtų būti perkelta į kelių transporto sektorių, pirmiausia šioje srityje siekiant užtikrinti didesnę kelių transporto ir kitų transporto rūšių integraciją. |
| --- | --- |

(6)

Pažanga, padaryta informacines ir ryšių technologijas taikant kitoms transporto rūšims, dabar turėtų būti perkelta į kelių transporto sektorių, pirmiausia šioje srityje siekiant užtikrinti didesnę kelių transporto ir kitų transporto rūšių integraciją.

| (7) | Kai kuriose valstybėse narėse šios technologijos nacionaliniu mastu kelių transporto sektoriuje jau diegiamos, tačiau šis diegimas vis dar padrikas, nedarnus, negalintis užtikrinti geografinio PTS paslaugų tęstinumo visoje Bendrijoje. |
| --- | --- |

(7)

Kai kuriose valstybėse narėse šios technologijos nacionaliniu mastu kelių transporto sektoriuje jau diegiamos, tačiau šis diegimas vis dar padrikas, nedarnus, negalintis užtikrinti geografinio PTS paslaugų tęstinumo visoje Bendrijoje.

| (8) | Norint užtikrinti darnų ir veiksmingą PTS paslaugų diegimą visoje Bendrijoje, turėtų būti nustatytos bendros specifikacijos. Pirmiausia prioritetas turėtų būti suteiktas keturioms pagrindinėms PTS kūrimo ir diegimo sritims. |
| --- | --- |

(8)

Norint užtikrinti darnų ir veiksmingą PTS paslaugų diegimą visoje Bendrijoje, turėtų būti nustatytos bendros specifikacijos. Pirmiausia prioritetas turėtų būti suteiktas keturioms pagrindinėms PTS kūrimo ir diegimo sritims.

| (9) | Bendros specifikacijos turėtų būti parengtos atsižvelgiant, inter alia, į šioje srityje jau įgytą patirtį ir pasiektus rezultatus ir remiantis šia patirtimi bei rezultatais, ypač įgyvendinant e. saugos iniciatyvą (4), Komisijos pradėtą įgyvendinti 2002 m. balandžio mėn. Pagal šią iniciatyvą Komisija įkūrė e. saugos forumą, skirtą skatinti teikti ir toliau įgyvendinti rekomendacijas, kuriomis siekiama padėti kurti, diegti ir naudoti e. saugos sistemas. |
| --- | --- |

(9)

Bendros specifikacijos turėtų būti parengtos atsižvelgiant, inter alia, į šioje srityje jau įgytą patirtį ir pasiektus rezultatus ir remiantis šia patirtimi bei rezultatais, ypač įgyvendinant e. saugos iniciatyvą (4), Komisijos pradėtą įgyvendinti 2002 m. balandžio mėn. Pagal šią iniciatyvą Komisija įkūrė e. saugos forumą, skirtą skatinti teikti ir toliau įgyvendinti rekomendacijas, kuriomis siekiama padėti kurti, diegti ir naudoti e. saugos sistemas.

| (10) | Šioje direktyvoje įtvirtintos taisyklės ir procedūros neturėtų būti taikomos transporto priemonėms, kurios buvo pirmą kartą įregistruotos ir (arba) kurių tipas buvo patvirtintas ir (arba) kurias buvo pradėta eksploatuoti iki šios direktyvos įsigaliojimo, ir kurios naudojamos daugiausia dėl istorinės svarbos. |
| --- | --- |

(10)

Šioje direktyvoje įtvirtintos taisyklės ir procedūros neturėtų būti taikomos transporto priemonėms, kurios buvo pirmą kartą įregistruotos ir (arba) kurių tipas buvo patvirtintas ir (arba) kurias buvo pradėta eksploatuoti iki šios direktyvos įsigaliojimo, ir kurios naudojamos daugiausia dėl istorinės svarbos.

| (11) | PTS turėtų būti rengiamos remiantis sąveikiomis sistemomis, pagrįstomis atvirais ir viešais standartais, kuriais, vadovaujantis nediskriminavimo principu, galėtų naudotis visi prietaikų ir paslaugų teikėjai bei naudotojai. |
| --- | --- |

(11)

PTS turėtų būti rengiamos remiantis sąveikiomis sistemomis, pagrįstomis atvirais ir viešais standartais, kuriais, vadovaujantis nediskriminavimo principu, galėtų naudotis visi prietaikų ir paslaugų teikėjai bei naudotojai.

| (12) | Ateityje būtina užtikrinti prietaikų ir paslaugų sąveiką, kurią sukuria PTS diegimas ir kuri tam tikrais atvejais apima atgalinį PTS prietaikų ir paslaugų suderinamumą. |
| --- | --- |

(12)

Ateityje būtina užtikrinti prietaikų ir paslaugų sąveiką, kurią sukuria PTS diegimas ir kuri tam tikrais atvejais apima atgalinį PTS prietaikų ir paslaugų suderinamumą.

| (13) | Diegiant ir naudojant PTS prietaikas ir paslaugas, bus tvarkomi asmens duomenys. Šie duomenys turėtų būti tvarkomi pagal Bendrijos taisykles, nustatytas, inter alia,1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (5) ir 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (6). |
| --- | --- |

(13)

Diegiant ir naudojant PTS prietaikas ir paslaugas, bus tvarkomi asmens duomenys. Šie duomenys turėtų būti tvarkomi pagal Bendrijos taisykles, nustatytas, inter alia,1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (5) ir 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (6).

| (14) | Diegiant ir naudojant PTS prietaikas ir paslaugas, ypač eismo ir kelionių informacijos paslaugas, bus tvarkomi ir naudojami kelių, eismo ir kelionės duomenys, pateikiami valstybių narių viešojo sektoriaus institucijų turimuose dokumentuose. Šie duomenys turėtų būti tvarkomi ir naudojami pagal Bendrijos taisykles, nustatytas 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/98/EB dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (7). |
| --- | --- |

(14)

Diegiant ir naudojant PTS prietaikas ir paslaugas, ypač eismo ir kelionių informacijos paslaugas, bus tvarkomi ir naudojami kelių, eismo ir kelionės duomenys, pateikiami valstybių narių viešojo sektoriaus institucijų turimuose dokumentuose. Šie duomenys turėtų būti tvarkomi ir naudojami pagal Bendrijos taisykles, nustatytas 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/98/EB dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (7).

| (15) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB (8) nustatomi motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindai, o Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/24/EB (9) ir 2003/37/EB (10) atitinkamai susijusios su dviračių ir triračių motorinių transporto priemonių ir žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos tipo patvirtinimu. Nors šių direktyvų nuostatos taikomos su PTS susijusiai transporto priemonių įrangai, jos netaikomos išorinės kelių infrastruktūros PTS techninei ir programinei įrangai, todėl šiai įrangai turėtų būti taikomos nacionalinės tipo patvirtinimo procedūros. |
| --- | --- |

(15)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB (8) nustatomi motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindai, o Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/24/EB (9) ir 2003/37/EB (10) atitinkamai susijusios su dviračių ir triračių motorinių transporto priemonių ir žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos tipo patvirtinimu. Nors šių direktyvų nuostatos taikomos su PTS susijusiai transporto priemonių įrangai, jos netaikomos išorinės kelių infrastruktūros PTS techninei ir programinei įrangai, todėl šiai įrangai turėtų būti taikomos nacionalinės tipo patvirtinimo procedūros.

| (16) | PTS prietaikoms ir paslaugoms, kurioms būtinos tikslaus ir patikimo laiko ir padėties nustatymo paslaugos, turėtų būti naudojama palydovų naudojimu pagrįsta infrastruktūra arba kitokia technologija, užtikrinanti lygiavertį tikslumą (11)

  , pavyzdžiui, skirtasis trumpojo nuotolio ryšys (DSRC)
  . |
| --- | --- |

(16)

PTS prietaikoms ir paslaugoms, kurioms būtinos tikslaus ir patikimo laiko ir padėties nustatymo paslaugos, turėtų būti naudojama palydovų naudojimu pagrįsta infrastruktūra arba kitokia technologija, užtikrinanti lygiavertį tikslumą (11)

  , pavyzdžiui, skirtasis trumpojo nuotolio ryšys (DSRC)
  .

| (17) | Pagrindinės suinteresuotosios šalys, pvz., PTS paslaugų teikėjai, PTS naudotojų asociacijos, transporto ir įrenginių operatoriai, gamybos pramonės atstovai, socialiniai partneriai, profesinės asociacijos ir vietos valdžios institucijos, turėtų turėti galimybę patarti Komisijai su PTS diegimu Bendrijoje susijusiais verslo ir techniniais klausimais. |
| --- | --- |

(17)

Pagrindinės suinteresuotosios šalys, pvz., PTS paslaugų teikėjai, PTS naudotojų asociacijos, transporto ir įrenginių operatoriai, gamybos pramonės atstovai, socialiniai partneriai, profesinės asociacijos ir vietos valdžios institucijos, turėtų turėti galimybę patarti Komisijai su PTS diegimu Bendrijoje susijusiais verslo ir techniniais klausimais.

| (18) | Šiai direktyvai įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimtos remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (12). |
| --- | --- |

(18)

Šiai direktyvai įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimtos remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (12).

| (19) | Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikta teisė priimti su priedų keitimu susijusias priemones ir priemones, kuriomis nustatomos išsamesnės sąveikių PTS kūrimo, diegimo ir naudojimo specifikacijos. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies pakeisti, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti priimtos taikant Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(19)

Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikta teisė priimti su priedų keitimu susijusias priemones ir priemones, kuriomis nustatomos išsamesnės sąveikių PTS kūrimo, diegimo ir naudojimo specifikacijos. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies pakeisti, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti priimtos taikant Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (20) | Kad būtų užtikrintas darnus požiūris, Komisija turėtų užtikrinti šia direktyva įsteigto komiteto ir komitetų, įsteigtų 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/52/EB dėl elektroninių kelių rinkliavos sistemų sąveikumo Bendrijoje (13), 1985 m. Gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų (14) ir komiteto, nurodyto2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/46/EB, nustatančia motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (15), veiklos nuoseklumą. |
| --- | --- |

(20)

Kad būtų užtikrintas darnus požiūris, Komisija turėtų užtikrinti šia direktyva įsteigto komiteto ir komitetų, įsteigtų 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/52/EB dėl elektroninių kelių rinkliavos sistemų sąveikumo Bendrijoje (13), 1985 m. Gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų (14) ir komiteto, nurodyto2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/46/EB, nustatančia motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (15), veiklos nuoseklumą.

| (21) | Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šios direktyvos tikslų – užtikrinti darnų sąveikių PTS diegimą ir naudojimą visoje Bendrijoje – ir kadangi dėl šio tikslo masto ir poveikio jo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali priimti priemones, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(21)

Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šios direktyvos tikslų – užtikrinti darnų sąveikių PTS diegimą ir naudojimą visoje Bendrijoje – ir kadangi dėl šio tikslo masto ir poveikio jo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali priimti priemones, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

Šia direktyva nustatomi darnaus
  ir nuoseklaus PTS,
  įskaitant sąveikias PTS, diegimo ir naudojimo Bendrijoje ir šiam tikslui būtinų specifikacijų kūrimo pagrindai.

Ji taikoma visoms kelių transporto
  , įskaitant miesto transportą, keliautojams, transporto priemonėms, infrastruktūrai
  ir jo sąsajoms su kitų rūšių transportu skirtoms PTS.

Taikant šią direktyvą ir 4 straipsnyje nurodytas priemones, turi būti laikomasi valstybių narių reikalavimų, susijusių su viešąja tvarka ir visuomenės saugumu.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamų sąvokų apibrėžtys:

| a) | pažangiosios transporto sistemos (PTS) – pagalbinės kelių transporto (įskaitant infrastruktūrą, transporto priemones ir naudotojus) ir
  eismo ir mobilumo valdymo
  bei sąsajų su kitų rūšių transportu sistemos, kuriose taikomos informacinės ir ryšių technologijos
  , įskaitant galiojančių įvairių rūšių transportą apimančias bilietų sistemas
  ; |
| --- | --- |

a)

pažangiosios transporto sistemos (PTS) – pagalbinės kelių transporto (įskaitant infrastruktūrą, transporto priemones ir naudotojus) ir
  eismo ir mobilumo valdymo
  bei sąsajų su kitų rūšių transportu sistemos, kuriose taikomos informacinės ir ryšių technologijos
  , įskaitant galiojančių įvairių rūšių transportą apimančias bilietų sistemas
  ;

| b) | sąveika – sistemų ir susijusių verslo procesų geba keistis duomenimis, dalytis informacija ir žiniomis; |
| --- | --- |

b)

sąveika – sistemų ir susijusių verslo procesų geba keistis duomenimis, dalytis informacija ir žiniomis;

| c) | PTS prietaika – naudojama PTS taikymo priemonė; |
| --- | --- |

c)

PTS prietaika – naudojama PTS taikymo priemonė;

| d) | PTS paslauga – PTS prietaikos įdiegtis tinkamai parengtoje organizacinėje ir operacinėje sistemoje, siekiant padidinti naudotojo saugumą, veiksmingumą, komfortą ir (arba) palengvinti transporto ir kelionių operacijas arba padėti jas atlikti; |
| --- | --- |

d)

PTS paslauga – PTS prietaikos įdiegtis tinkamai parengtoje organizacinėje ir operacinėje sistemoje, siekiant padidinti naudotojo saugumą, veiksmingumą, komfortą ir (arba) palengvinti transporto ir kelionių operacijas arba padėti jas atlikti;

| e) | PTS paslaugos teikėjas – viešasis arba privatusis PTS paslaugos teikėjas; |
| --- | --- |

e)

PTS paslaugos teikėjas – viešasis arba privatusis PTS paslaugos teikėjas;

| f) | PTS naudotojas – PTS prietaikų arba paslaugų naudotojas, įskaitant keliautojus,
  pažeidžiamus kelių eismo dalyvius,
  kelių transporto infrastruktūros naudotojus ir operatorius, transporto parkų valdytojus ir avarinių tarnybų operatorius; |
| --- | --- |

f)

PTS naudotojas – PTS prietaikų arba paslaugų naudotojas, įskaitant keliautojus,
  pažeidžiamus kelių eismo dalyvius,
  kelių transporto infrastruktūros naudotojus ir operatorius, transporto parkų valdytojus ir avarinių tarnybų operatorius;

| g) | mobilusis prietaisas – ryšių arba informacinis įrenginys, kurį vairuotojas gali pasiimti į automobilį ir naudoti važiuodamas, pvz., mobilusis telefonas, navigacijos sistema arba kišeninis asmeninis kompiuteris; |
| --- | --- |

g)

mobilusis prietaisas – ryšių arba informacinis įrenginys, kurį vairuotojas gali pasiimti į automobilį ir naudoti važiuodamas, pvz., mobilusis telefonas, navigacijos sistema arba kišeninis asmeninis kompiuteris;

| h) | platforma – funkcinė, techninė ir operacinė aplinka, suteikianti galimybę diegti, teikti arba naudoti PTS prietaikas ir paslaugas; |
| --- | --- |

h)

platforma – funkcinė, techninė ir operacinė aplinka, suteikianti galimybę diegti, teikti arba naudoti PTS prietaikas ir paslaugas;

| i) | pažeidžiami eismo dalyviai – motorizuotomis transporto priemonėmis nesinaudojantys eismo dalyviai, pavyzdžiui pėstieji, dviratininkai, o taip pat motociklininkai ir neįgalūs ar riboto judumo asmenys; |
| --- | --- |

i)

pažeidžiami eismo dalyviai – motorizuotomis transporto priemonėmis nesinaudojantys eismo dalyviai, pavyzdžiui pėstieji, dviratininkai, o taip pat motociklininkai ir neįgalūs ar riboto judumo asmenys;

| j) | mažiausias PTS prietaikų ir paslaugų lygis – pagrindinis PTS prietaikų ir paslaugų, kurios yra būtinos transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) dalys, lygis; |
| --- | --- |

j)

mažiausias PTS prietaikų ir paslaugų lygis – pagrindinis PTS prietaikų ir paslaugų, kurios yra būtinos transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) dalys, lygis;

3 straipsnis

PTS diegimas

1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių darniam
  veiksmingų
  sąveikių PTS prietaikų ir paslaugų diegimui ir naudojimui Bendrijoje užtikrinti.

2.
     
  Kai įmanoma, valstybės narės užtikrina atgalinį PTS prietaikų ir paslaugų suderinamumą Bendrijoje.

3.   Valstybės narės visų pirma:

| a) | užtikrina, kad PTS naudotojai ir PTS paslaugų teikėjai galėtų gauti patikimus ir nuolat atnaujinamus būtinus kelių transporto duomenis; |
| --- | --- |

a)

užtikrina, kad PTS naudotojai ir PTS paslaugų teikėjai galėtų gauti patikimus ir nuolat atnaujinamus būtinus kelių transporto duomenis;

| b) | užtikrina, kad įvairiuose regionuose arba įvairiose valstybėse narėse esantys kompetentingi eismo informacijos ir valdymo centrai galėtų keistis kelių eismo ir kelionės duomenimis ir kita reikiama informacija; |
| --- | --- |

b)

užtikrina, kad įvairiuose regionuose arba įvairiose valstybėse narėse esantys kompetentingi eismo informacijos ir valdymo centrai galėtų keistis kelių eismo ir kelionės duomenimis ir kita reikiama informacija;

| c) | pritaiko PTS prie visų rūšių transporto ir jų sąsajų, užtikrindamos aukštą visų rūšių transporto integracijos lygį; |
| --- | --- |

c)

pritaiko PTS prie visų rūšių transporto ir jų sąsajų, užtikrindamos aukštą visų rūšių transporto integracijos lygį;

| d) | imasi reikiamų priemonių su sauga ir saugumu susijusioms PTS sistemoms integruoti į transporto priemones ir kelių infrastruktūrą ir saugioms žmogaus ir mašinos sąsajoms (ŽMS), ypač skirtoms mobiliesiems prietaisams, kurti; |
| --- | --- |

d)

imasi reikiamų priemonių su sauga ir saugumu susijusioms PTS sistemoms integruoti į transporto priemones ir kelių infrastruktūrą ir saugioms žmogaus ir mašinos sąsajoms (ŽMS), ypač skirtoms mobiliesiems prietaisams, kurti;

| e) | imasi reikiamų priemonių įvairioms PTS prietaikoms, susijusioms su transporto priemonių ir kelių infrastruktūros informacijos mainais ir tarpusavio ryšio palaikymu, integruoti taikant bendrą platformą; |
| --- | --- |

e)

imasi reikiamų priemonių įvairioms PTS prietaikoms, susijusioms su transporto priemonių ir kelių infrastruktūros informacijos mainais ir tarpusavio ryšio palaikymu, integruoti taikant bendrą platformą;

| f) | siekiant išvengti geografinės fragmentacijos ir netolydumo. |
| --- | --- |

f)

siekiant išvengti geografinės fragmentacijos ir netolydumo.

4.   PTS prietaikoms ir paslaugoms, kurioms būtinos pasaulinės, tęstinės, tikslios ir patikimos laiko ir padėties nustatymo paslaugos, turėtų būti naudojamos palydovais pagrįstos infrastruktūros arba kitokia technologija, užtikrinanti lygiavertį tikslumą
  , pavyzdžiui, skirtasis trumpojo nuotolio ryšys (DSRC)
  .

5.   Priimdamos 1 ir 2 dalyse nustatytas priemones, valstybės narės
  reikalauja, kad būtų laikomasi
  I priede nustatytų principų.

6.
     
  Valstybės narės atsižvelgia į morfologinius geografiškai izoliuotų regionų ypatumus ir jiems pasiekti reikiamus atstumus ir, jei reikia, nustato išimtis, atsižvelgdamos į I priede nurodytą rentabilumo principą;

4 straipsnis

Specifikacijos

1.   Komisija nustato PTS diegimo ir naudojimo specifikacijas – ▐ šiose prioritetinėse srityse:

| a) | optimalus kelių, eismo ir kelionės duomenų naudojimas; |
| --- | --- |

a)

optimalus kelių, eismo ir kelionės duomenų naudojimas;

| b) | eismo ir krovinių valdymo PTS paslaugų tęstinumas Europos transporto koridoriuose ir miestų aglomeracijose; |
| --- | --- |

b)

eismo ir krovinių valdymo PTS paslaugų tęstinumas Europos transporto koridoriuose ir miestų aglomeracijose;

| c) | kelių sauga ir saugumas; |
| --- | --- |

c)

kelių sauga ir saugumas;

| d) | transporto priemonės integravimas į transporto infrastruktūrą. |
| --- | --- |

d)

transporto priemonės integravimas į transporto infrastruktūrą.

2.
     
  Komisija nustato mažiausio lygio PTS prietaikų ir paslaugų privalomo diegimo ir naudojimo specifikacijas, pirmiausia šiose srityse:

| a) | tikralaikės eismo ir kelionės informacijos teikimo visoje ES; |
| --- | --- |

a)

tikralaikės eismo ir kelionės informacijos teikimo visoje ES;

| b) | duomenų ir procedūrų, skirtų nemokamų minimalių universaliosios eismo informacijos paslaugų teikimui, |
| --- | --- |

b)

duomenų ir procedūrų, skirtų nemokamų minimalių universaliosios eismo informacijos paslaugų teikimui,

| c) | būtinos pagalbos skambučio (eCall) darnaus įdiegimo visoje Europoje, |
| --- | --- |

c)

būtinos pagalbos skambučio (eCall) darnaus įdiegimo visoje Europoje,

| d) | tinkamų priemonių dėl saugių stovėjimo vietų sunkvežimiams ir komerciniam transportui bei dėl stovėjimo aikštelių ir išankstinio užsakymo telematika valdomų sistemų; |
| --- | --- |

d)

tinkamų priemonių dėl saugių stovėjimo vietų sunkvežimiams ir komerciniam transportui bei dėl stovėjimo aikštelių ir išankstinio užsakymo telematika valdomų sistemų;

3.
     
  Transeuropinio geležinkelio tinklo (angl. TERN), kurį Bendrija bendrai finansuoja, statybos ir priežiūros atveju Komisija nustato reikiamas didesnio, nei mažiausio lygio PTS prietaikų ir paslaugų diegimo ir naudojimo specifikacijas.

4.   Specifikacijos atitinka I priede nustatytus principus; į specifikacijas įtraukiami bent II priede nustatyti pagrindiniai elementai.

5.
     
  Siekiant užtikrinti suderinamumą ir atsakomybės pasidalijimą, jei reikia, Komisija II priede nustatytus pagrindinius elementus papildo PTS paslaugų planavimo, įgyvendinimo ir operatyvinio naudojimo specifikacijomis ir nustato paslaugų turinį ir paslaugų teikėjų prievoles.

6.
     
  Taip pat specifikacijomis nustatomos sąlygos, kuriomis valstybės narės, veikdamos kartu su Komisija, gali nustatyti papildomas šių paslaugų teikimo visoje jų teritorijoje ar jos dalyje taisykles.

7.
     
  Priemonės, nurodytos 5–6 dalyse, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti, ją papildant, tvirtinamos pagal 9 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

8.
     
  Prieš priimdama 5 ir 6 dalyse nustatytas specifikacijas, Komisija atlieka tinkamą poveikio vertinimą.

9.
     
  Šioje direktyvoje nenumatyti papildomi principai ir (arba) pagrindiniai elementai pridedami prie I ir (arba) II priedo, laikantis Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos.

5 straipsnis

Su kelių eismo infrastruktūra susijusios PTS techninės ir programinės įrangos tipo patvirtinimas

1.   Prireikus veiksmingumo, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą, saugos, saugumo arba aplinkosaugos tikslais, prieš pradedant naudoti PTS techninę ir programinę įrangą, kuriai netaikomos direktyvos 2002/24/EB, 2003/37/EB ir 2007/46/EB, patvirtinamas šios įrangos tipas.

2.
     
  Dėl 1 dalyje nurodytų PTS techninės ir programinės įrangos prietaikų – informacija apie susijusias specifikacijas dėl atsakomybės perduodama už PTS techninės ir programinės įrangos prietaikų, kurioms taikoma ši direktyva, tipo patvirtinimą atsakingoms nacionalinėms institucijoms.

3.   Valstybės narės praneša Komisijai apie nacionalines institucijas, atsakingas už PTS techninės ir programinės įrangos, kuriai taikoma ši direktyva, tipo patvirtinimą,
  įskaitant PTS programinės įrangos tiekėjų akreditavimą.
  Komisija šią informaciją perduoda kitoms valstybėms narėms.

4.   Visos valstybės narės pripažįsta kitų valstybių narių nacionalinių institucijų, minimų 3 dalyje, suteiktus tipo patvirtinimus.

5.
     
  PTS techninę ir programinę įrangą pateikti į rinką ir naudoti galima tik jei ji tinkamai įrengta ir prižiūrima bei naudojama pagal paskirtį, pagal atitinkamą Bendrijos teisę, nekelia grėsmės asmenų sveikatai ir saugumui taip pat aplinkai ir, kai tinkama, turtui.

6.
     
  Laikoma, kad PTS techninė ir programinė įranga atitinka 4 straipsnyje nurodytas priimtas specifikacijas, jei ji atitinka nacionalinius standartus (jei tokie yra), kuriais vadovaujantis į nacionalinę teisę perkeliami pagal 1998 m. Birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB, nustatančios informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką (16) nuostatas Europos standartizacijos institucijų nustatyti darnieji standartai.

6 straipsnis

Techninių standartų ir taisyklių komitetas

Jeigu valstybė narė arba Komisija mano, kad 5 straipsnio 6 dalyje nurodyti standartai nevisiškai atitinka 4 straipsnyje nurodytas priimtas specifikacijas, atitinkama valstybė narė arba Komisija, nurodydama neatitikimo priežastis, apie tai praneša pagal Direktyvos 98/34/EB 5 straipsnį įkurtam Nuolatiniam komitetui. Komitetas pareiškia nuomonę skubos tvarka.

Atsižvelgdama į Komiteto nuomonę, Komisija valstybėms narėms praneša, ar tuos standartus reikia išbraukti iš šios direktyvos 5 straipsnyje nurodytų pranešimų.

7 straipsnis

Informacijos privatumo, saugumo ir pakartotinio naudojimo taisyklės

1.   Valstybės narės užtikrina, kad asmens duomenys naudojant PTS būtų
  surenkami, saugomi ir
  tvarkomi laikantis Bendrijos taisyklių, kuriomis saugomos asmenų laisvės ir pagrindinės teisės, ypač laikantis direktyvų 95/46/EB ir 2002/58/EB.

2.
     
  Siekiant užtikrinti privatumą, tam tikrais atvejais suteikiant galimybę pasinaudoti PTS prietaika ir (arba) paslauga skatinama naudoti anoniminius duomenis:

3.
     
  Asmens duomenys tvarkomi tik tiek, kiek būtina siekiant suteikti galimybę pasinaudoti PTS prietaika ir (arba) paslauga.

4.
     
  Direktyvos 95/46/EB 8 straipsnyje nurodytų specialių kategorijų duomenys tvarkomi tik kai gaunamas aiškus su duomenimis susijusio asmens sutikimas tvarkyti tuos duomenis, kai jam (-ai) apie tai pranešama.

5.   ▐ Valstybės narės užtikrina, kad PTS duomenys ir įrašai būtų apsaugoti nuo netinkamo naudojimo, įskaitant apsaugą nuo neteisėtos prieigos, keitimo arba praradimo
  ir nebus naudojami kitais, nei direktyvoje paminėtais tikslais.

6.   Taikoma Direktyva 2003/98/EB ║.

▐

8 straipsnis

Programos ruošimas

1.   
  Remdamasi direktyvos II priede nustatytais pagrindiniais elementais ir pirmą kartą ne vėliau kaip ... (17) Komisija parengia metinę darbo programą.

2.
     
  Komisija atsižvelgia į komitetų, įsteigtų remiantis kitais Bendrijos aktais, įskaitant 10 straipsnyje nurodytą Europos PTS patariamąją grupę, darbo, susijusio su įvairiomis PTS sritimis, rezultatus.

3.
     
  Glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Komisija užtikrina bendrą PTS diegimo nuoseklumą su kitomis atitinkamomis Bendrijos politikos sritimis, programomis bei veiksmais ir jų papildomumą.

4.
     
  Komisija aktyviai bendradarbiauja su Europos ir tarptautinėmis standartizacijos įstaigomis dėl I ir II prieduose nustatytų nuostatų.

5.
     
  Komisija veikia pagal 9 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą:

| a) | priimdama ir keisdama metines darbo programas; |
| --- | --- |

a)

priimdama ir keisdama metines darbo programas;

| b) | nustatydama prioritetines tarptautinio bendradarbiavimo sritis. |
| --- | --- |

b)

nustatydama prioritetines tarptautinio bendradarbiavimo sritis.

Metinė darbo programa ir prioritetinės tarptautinio bendradarbiavimo sritys skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

6.   
  Pagal 9 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu Komisija ne vėliau, kaip ... (18), priima darbo programą, apimančią II priede numatytų pagrindinių elementų įgyvendinimo tikslus ir terminus.

9 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda komitetas – Europos PTS komitetas, sudaromas iš valstybių narių atstovų ir pirmininkaujamas Komisijos atstovo.

2.
     
  Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis – trys mėnesiai.

3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

10 straipsnis

Europos PTS patariamoji grupė

1.
     Komisija įsteigia Europos PTS patariamąją grupę, kad ši konsultuotų Komisiją su PTS diegimu ir naudojimu Bendrijoje susijusiais verslo ir techniniais klausimais. Grupė sudaroma iš susijusių PTS paslaugų teikėjų, naudotojų asociacijų, transporto ir įrenginių operatorių, gamybos pramonės, socialinių partnerių, profesinių asociacijų, vietos valdžios institucijų ir kitų susijusių forumų aukšto lygio atstovų.

2.
     
  Komisija užtikrina, kad Europos PTS patariamosios grupės nariai būtų kompetentingi ir kad šioje grupėje būtų tinkamai atstovaujama tiems pramonės sektoriams ir tiems naudotojams, kuriems taikomos priemonės, kurias pagal šią direktyvą gali pasiūlyti Komisija.

3.
     
  Iš Europos PTS patariamosios grupės reikalaujama pateikti techninę nuomonę dėl 4 straipsnyje nurodytų specifikacijų rengimo.

4.
     
  Europos PTS patariamosios grupės vykdoma veikla yra skaidri.

11 straipsnis

Ataskaitos

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip ... (19) pateikia Komisijai išsamią nacionalinės veiklos ir projektų, susijusių su 4 straipsnio 1 dalyje nustatytomis prioritetinėmis sritimis, ataskaitą ir joje pateikia bent III priede nustatytą informaciją.

2.   Valstybės narės ne vėliau kaip ... (20) pateikia Komisijai savo nacionalinių PTS veiksmų planus penkeriems metams ir šiuose planuose pateikia bent III priede nustatytą informaciją.

3.   Valstybės narės vėliau kasmet praneša apie pažangą, padarytą įgyvendinant šiuos planus.

4.   Komisija kas šešis mėnesius Europos Parlamentui ir Tarybai teikia ataskaitą apie šios direktyvos įgyvendinimo pažangą, kartu su I ir II prieduose nustatytų taisyklių veikimo analize, ir įvertina, ar reikia iš dalies pakeisti šią Direktyvą.

Visų pirma Komisija kas šešis mėnesius Europos Parlamentui ir Tarybai teikia ataskaitą apie finansavimo padėtį, ir, jei reikia, Komisija pateikia pasiūlymą dėl mažiausio lygio PTS prietaikų ir paslaugų įgyvendinimo finansavimo.

12 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip ... (21) įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikties lentelę.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

13 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

14 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ║

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2009 m. Gegužės 13 d. nuomonė (dar nepaskelbta OL).

1

2009 m. Gegužės 13 d. nuomonė (dar nepaskelbta OL).

(2)  OL C , , p.

2

(3)  2009 m. Balandžio 23 d. Europos Parlamento pozicija.

3

2009 m. Balandžio 23 d. Europos Parlamento pozicija.

(4)  Žr. http://www.esafetysupport.org/download/European_Commission/048-esafety.pdf

4

(5)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

5

(6)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

6

(7)  OL L 345, 2003 12 31, p. 90.

7

(8)  OL L 263, 2007 10 9, p. 1.

8

(9)  OL L 124, 2002 5 9, p. 1.

9

(10)  OL L 171, 2003 7 9, p. 1.

10

(11)  Žr. ║ Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2005 (
  OL L 3, 2005 1 5, p. 1
  ), ir ║ Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 683/2008 (
  OL L 196, 2008 7 24, p. 1
  ).

11

(EB)

(

)

(

)

(12)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

12

(13)  OL L 166, 2004 4 30, p. 124.

13

(14)  OL L 370, 1985 12 31, p. 8.

14

(15)  OL L 263, 2007 10 9, p. 1.

15

(16)  

  OL L 204, 1998 7 21, p. 37.

16

OL L 204, 1998 7 21, p. 37.

(17)  
  Trys mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

17

Trys mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

(18)  
  Šeši mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

18

Šeši mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

(19)  Iki [šeši mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo].

19

Iki [šeši mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo].

(20)  Iki [dveji metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo].

20

Iki [dveji metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo].

(21)  Iki [12 mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo].

21

Iki [12 mėnesiai

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisI PRIEDAS

3 STRAIPSNYJE NURODYTI PTS DIEGIMO PRINCIPAI

PTS prietaikos ir paslaugos parenkamos ir diegiamos remiantis poreikių vertinimu ir laikantis šių principų:

| ║a) | veiksmingumas – gebėjimas apčiuopiamai prisidėti prie pagrindinių Europos kelių transporto problemų sprendimo (pvz., spūsčių ir taršos mažinimo, energijos vartojimo efektyvumo didinimo, saugos ir saugumo didinimo,
  su pažeidžiamais kelių eismo dalyviais susijusių klausimų sprendimo
  ); |
| --- | --- |

║a)

veiksmingumas – gebėjimas apčiuopiamai prisidėti prie pagrindinių Europos kelių transporto problemų sprendimo (pvz., spūsčių ir taršos mažinimo, energijos vartojimo efektyvumo didinimo, saugos ir saugumo didinimo,
  su pažeidžiamais kelių eismo dalyviais susijusių klausimų sprendimo
  );

| ║b) | rentabilumas – išlaidų ir rezultatų, gautų siekiant tikslų, santykis; |
| --- | --- |

║b)

rentabilumas – išlaidų ir rezultatų, gautų siekiant tikslų, santykis;

| ║c) | geografinis tęstinumas – gebėjimas visoje Bendrijoje
  ir prie jos išorės sienų
  , ypač TEN-T, užtikrinti darnias paslaugas; |
| --- | --- |

║c)

geografinis tęstinumas – gebėjimas visoje Bendrijoje
  ir prie jos išorės sienų
  , ypač TEN-T, užtikrinti darnias paslaugas;

| ║d) | sąveika – sistemų geba keistis duomenimis ir sudaryti galimybę dalytis informacija ir žiniomis; |
| --- | --- |

║d)

sąveika – sistemų geba keistis duomenimis ir sudaryti galimybę dalytis informacija ir žiniomis;

| ║e) | brandos lygis – pažangos lygis; |
| --- | --- |

║e)

brandos lygis – pažangos lygis;

| f) | intermodalumas – krovininio transporto nukreipimas į trumpųjų nuotolių laivybos, geležinkelių ir vidaus vandenų transportą arba į transporto rūšių derinius, kuriuose krovinių gabenimas keliais yra kuo veiksmingesnis. |
| --- | --- |

f)

intermodalumas – krovininio transporto nukreipimas į trumpųjų nuotolių laivybos, geležinkelių ir vidaus vandenų transportą arba į transporto rūšių derinius, kuriuose krovinių gabenimas keliais yra kuo veiksmingesnis.

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisII PRIEDAS

4 STRAIPSNYJE NURODYTI PAGRINDINIAI SPECIFIKACIJŲ ELEMENTAI

| (1) | Optimalus kelių, eismo ir kelionės duomenų naudojimas
  Optimalaus kelių, eismo ir kelionės duomenų naudojimo specifikacijose nustatoma:






  ║a) | reikalavimai, būtini užtikrinti, kad tikralaikė eismo ir kelionės informacija būtų tiksli ir kad ji tarpvalstybiniu mastu būtų prieinama PTS naudotojams, visų pirma reikalavimai, kuriais:






  — | PTS paslaugų teikėjams sudaroma galimybė gauti tikslius viešuosius kelių ir tikralaikius eismo duomenis, naudojamus tikralaikei eismo ir kelionės informacijai rengti; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Optimalus kelių, eismo ir kelionės duomenų naudojimas

Optimalaus kelių, eismo ir kelionės duomenų naudojimo specifikacijose nustatoma:

║a)

reikalavimai, būtini užtikrinti, kad tikralaikė eismo ir kelionės informacija būtų tiksli ir kad ji tarpvalstybiniu mastu būtų prieinama PTS naudotojams, visų pirma reikalavimai, kuriais:

—

PTS paslaugų teikėjams sudaroma galimybė gauti tikslius viešuosius kelių ir tikralaikius eismo duomenis, naudojamus tikralaikei eismo ir kelionės informacijai rengti;

| — | palengvinamas susijusių valdžios institucijų bei suinteresuotųjų šalių ir susijusių PTS paslaugų teikėjų tarpvalstybinis elektroninis keitimasis duomenimis; |
| --- | --- |

—

palengvinamas susijusių valdžios institucijų bei suinteresuotųjų šalių ir susijusių PTS paslaugų teikėjų tarpvalstybinis elektroninis keitimasis duomenimis;

| — | užtikrinama, kad susijusios valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys laiku atnaujintų viešuosius kelių ir eismo duomenis, naudojamus tikralaikei eismo ir kelionės informacijai rengti; |
| --- | --- |

—

užtikrinama, kad susijusios valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys laiku atnaujintų viešuosius kelių ir eismo duomenis, naudojamus tikralaikei eismo ir kelionės informacijai rengti;

| — | užtikrinama, kad PTS paslaugų teikėjai laiku atnaujintų tikralaikę eismo ir kelionės informaciją; |
| --- | --- |

—

užtikrinama, kad PTS paslaugų teikėjai laiku atnaujintų tikralaikę eismo ir kelionės informaciją;

| ║b) | reikalavimai, būtini užtikrinti, kad susijusios valdžios institucijos rinktų kelių ir eismo duomenis (įskaitant, pvz., eismo srautų planus, eismo reguliavimą ir rekomenduojamus maršrutus, ypač skirtus sunkiasvorėms transporto priemonėms) ir kad jie būtų teikiami PTS paslaugų teikėjams, visų pirma reikalavimai, kuriais:






  — | PTS paslaugų teikėjams sudaroma galimybė gauti susijusių valdžios institucijų surinktus viešuosius kelių ir eismo duomenis (įskaitant, pvz., apie eismo srautų planus, eismo reguliavimą ir rekomenduojamus maršrutus); |
| --- | --- | --- |

║b)

reikalavimai, būtini užtikrinti, kad susijusios valdžios institucijos rinktų kelių ir eismo duomenis (įskaitant, pvz., eismo srautų planus, eismo reguliavimą ir rekomenduojamus maršrutus, ypač skirtus sunkiasvorėms transporto priemonėms) ir kad jie būtų teikiami PTS paslaugų teikėjams, visų pirma reikalavimai, kuriais:

—

PTS paslaugų teikėjams sudaroma galimybė gauti susijusių valdžios institucijų surinktus viešuosius kelių ir eismo duomenis (įskaitant, pvz., apie eismo srautų planus, eismo reguliavimą ir rekomenduojamus maršrutus);

| — | palengvinamas susijusių valdžios institucijų ir PTS paslaugų teikėjų elektroninis keitimasis duomenimis; |
| --- | --- |

—

palengvinamas susijusių valdžios institucijų ir PTS paslaugų teikėjų elektroninis keitimasis duomenimis;

| — | užtikrinama, kad susijusios valdžios institucijos laiku atnaujintų viešuosius kelių ir eismo duomenis (įskaitant duomenis apie eismo srautų planus, eismo reguliavimą ir rekomenduojamus maršrutus); |
| --- | --- |

—

užtikrinama, kad susijusios valdžios institucijos laiku atnaujintų viešuosius kelių ir eismo duomenis (įskaitant duomenis apie eismo srautų planus, eismo reguliavimą ir rekomenduojamus maršrutus);

| — | užtikrinama, kad PTS paslaugų teikėjai laiku atnaujintų PTS paslaugas ir prietaikas, naudojančias šiuos viešuosius kelių ir eismo duomenis; |
| --- | --- |

—

užtikrinama, kad PTS paslaugų teikėjai laiku atnaujintų PTS paslaugas ir prietaikas, naudojančias šiuos viešuosius kelių ir eismo duomenis;

| ║c) | reikalavimai, būtini užtikrinti, kad viešieji kelių ir eismo duomenys, naudojami skaitmeniniams žemėlapiams rengti, būtų tikslūs ir kad jais galėtų naudotis skaitmeninių žemėlapių gamintojai ir paslaugų teikėjai, visų pirma reikalavimai, kuriais:






  — | skaitmeninių žemėlapių gamintojams ir paslaugų teikėjams užtikrinama galimybė naudotis viešaisiais kelių ir eismo duomenimis, naudojamais skaitmeniniams žemėlapiams rengti; |
| --- | --- | --- |

║c)

reikalavimai, būtini užtikrinti, kad viešieji kelių ir eismo duomenys, naudojami skaitmeniniams žemėlapiams rengti, būtų tikslūs ir kad jais galėtų naudotis skaitmeninių žemėlapių gamintojai ir paslaugų teikėjai, visų pirma reikalavimai, kuriais:

—

skaitmeninių žemėlapių gamintojams ir paslaugų teikėjams užtikrinama galimybė naudotis viešaisiais kelių ir eismo duomenimis, naudojamais skaitmeniniams žemėlapiams rengti;

| — | palengvinamas susijusių valdžios institucijų bei suinteresuotųjų šalių ir privačių skaitmeninių žemėlapių gamintojų bei platintojų elektroninis keitimasis duomenimis; |
| --- | --- |

—

palengvinamas susijusių valdžios institucijų bei suinteresuotųjų šalių ir privačių skaitmeninių žemėlapių gamintojų bei platintojų elektroninis keitimasis duomenimis;

| — | užtikrinama, kad susijusios valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys laiku atnaujintų viešuosius kelių ir eismo duomenis, naudojamus skaitmeniniams žemėlapiams rengti; |
| --- | --- |

—

užtikrinama, kad susijusios valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys laiku atnaujintų viešuosius kelių ir eismo duomenis, naudojamus skaitmeniniams žemėlapiams rengti;

| — | užtikrinama, kad skaitmeninių žemėlapių gamintojai ir paslaugų teikėjai laiku atnaujintų skaitmeninius žemėlapius; |
| --- | --- |

—

užtikrinama, kad skaitmeninių žemėlapių gamintojai ir paslaugų teikėjai laiku atnaujintų skaitmeninius žemėlapius;

| ║d) | būtinieji nemokamo „universaliųjų eismo pranešimų“ teikimo visiems kelių eismo dalyviams reikalavimai, apimantys būtinąjį šių pranešimų turinį, visų pirma reikalavimai, kuriais:






  — | užtikrinama, kad būtų naudojamas standartinis su saugumu susijusių eismo įvykių sąrašas („universalieji eismo pranešimai“), kuris turėtų būti nemokamai perduodamas PTS naudotojams; |
| --- | --- | --- |

║d)

būtinieji nemokamo „universaliųjų eismo pranešimų“ teikimo visiems kelių eismo dalyviams reikalavimai, apimantys būtinąjį šių pranešimų turinį, visų pirma reikalavimai, kuriais:

—

užtikrinama, kad būtų naudojamas standartinis su saugumu susijusių eismo įvykių sąrašas („universalieji eismo pranešimai“), kuris turėtų būti nemokamai perduodamas PTS naudotojams;

| — | užtikrinama „universaliųjų eismo pranešimų“ sąveika su PTS paslaugomis teikiant tikralaikę eismo ir kelionės informaciją ir šių pranešimų integravimas į šias paslaugas. |
| --- | --- |

—

užtikrinama „universaliųjų eismo pranešimų“ sąveika su PTS paslaugomis teikiant tikralaikę eismo ir kelionės informaciją ir šių pranešimų integravimas į šias paslaugas.

| (2) | Eismo ir krovinių valdymo PTS paslaugų tęstinumas Europos transporto koridoriuose ir miestų aglomeracijose
  Eismo ir krovinių valdymo paslaugų tęstinumo ir sąveikos užtikrinimo Europos transporto koridoriuose ir miestų aglomeracijose specifikacijose nustatoma:






  ║a) | būtinieji ir (arba) privalomieji krovininiam ir keleiviniam transportui skirtų PTS paslaugų tęstinumo transporto koridoriuose ir tarp įvairių transporto rūšių reikalavimai, visų pirma reikalavimai, kuriais:






  — | palengvinamas valstybių, regionų arba miesto ir tarpmiestinių zonų ir susijusių eismo informacijos ir (arba) valdymo centrų elektroninis keitimasis eismo duomenimis ir informacija; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Eismo ir krovinių valdymo PTS paslaugų tęstinumas Europos transporto koridoriuose ir miestų aglomeracijose

Eismo ir krovinių valdymo paslaugų tęstinumo ir sąveikos užtikrinimo Europos transporto koridoriuose ir miestų aglomeracijose specifikacijose nustatoma:

║a)

būtinieji ir (arba) privalomieji krovininiam ir keleiviniam transportui skirtų PTS paslaugų tęstinumo transporto koridoriuose ir tarp įvairių transporto rūšių reikalavimai, visų pirma reikalavimai, kuriais:

—

palengvinamas valstybių, regionų arba miesto ir tarpmiestinių zonų ir susijusių eismo informacijos ir (arba) valdymo centrų elektroninis keitimasis eismo duomenimis ir informacija;

| — | užtikrinamas standartinių informacijos srautų arba eismo sąsajų tarp susijusių eismo informacijos ir (arba) valdymo centrų naudojimas; |
| --- | --- |

—

užtikrinamas standartinių informacijos srautų arba eismo sąsajų tarp susijusių eismo informacijos ir (arba) valdymo centrų naudojimas;

| ║b) | priemonės, būtinos novatoriškoms PTS technologijoms (radijo dažninio atpažinimo įrenginiams (RFID), skirtajam trumpojo nuotolio ryšiui (DSRC) arba Galileo/Egnos) taikyti kuriant krovininio transporto logistikai (eFreight) skirtas PTS prietaikas (ypač krovinių stebėjimo ir sekimo per visą kelionę ir vežant skirtingomis transporto rūšimis priemones), visų pirma priemonės, kuriomis:






  — | užtikrinama, kad PTS prietaikų kūrėjams būtų sudaryta galimybė naudotis reikiamomis PTS technologijomis ir kad jie taikytų šias technologijas; |
| --- | --- | --- |

║b)

priemonės, būtinos novatoriškoms PTS technologijoms (radijo dažninio atpažinimo įrenginiams (RFID), skirtajam trumpojo nuotolio ryšiui (DSRC) arba Galileo/Egnos) taikyti kuriant krovininio transporto logistikai (eFreight) skirtas PTS prietaikas (ypač krovinių stebėjimo ir sekimo per visą kelionę ir vežant skirtingomis transporto rūšimis priemones), visų pirma priemonės, kuriomis:

—

užtikrinama, kad PTS prietaikų kūrėjams būtų sudaryta galimybė naudotis reikiamomis PTS technologijomis ir kad jie taikytų šias technologijas;

| — | užtikrinamas padėties nustatymo rezultatų (pvz., gautų naudojant RFID ir (arba) Galileo/EGNOS) integravimas eismo valdymo priemonėse ir centruose; |
| --- | --- |

—

užtikrinamas padėties nustatymo rezultatų (pvz., gautų naudojant RFID ir (arba) Galileo/EGNOS) integravimas eismo valdymo priemonėse ir centruose;

| ║c) | priemonės, būtinos judumui miestuose užtikrinti skirtai PTS architektūrai kurti, taikant integruotą ir įvairias transporto rūšis apimantį kelionių planavimo, transporto poreikio ir eismo valdymo metodą, visų pirma priemonės, kuriomis:






  — | miestų valdymo centrams suteikiama galimybė naudotis viešojo transporto, kelionių planavimo, transporto poreikio, eismo ir stovėjimo duomenimis; |
| --- | --- | --- |

║c)

priemonės, būtinos judumui miestuose užtikrinti skirtai PTS architektūrai kurti, taikant integruotą ir įvairias transporto rūšis apimantį kelionių planavimo, transporto poreikio ir eismo valdymo metodą, visų pirma priemonės, kuriomis:

—

miestų valdymo centrams suteikiama galimybė naudotis viešojo transporto, kelionių planavimo, transporto poreikio, eismo ir stovėjimo duomenimis;

| — | palengvinamas įvairių miesto valdymo centrų elektroninis keitimasis informacija apie viešąjį ir privatųjį transportą ir visas įmanomas transporto rūšis; |
| --- | --- |

—

palengvinamas įvairių miesto valdymo centrų elektroninis keitimasis informacija apie viešąjį ir privatųjį transportą ir visas įmanomas transporto rūšis;

| — | užtikrinamas visų susijusių duomenų ir informacijos integravimas į bendrą architektūrą; |
| --- | --- |

—

užtikrinamas visų susijusių duomenų ir informacijos integravimas į bendrą architektūrą;

| d) | priemonės, kurių reikia sklandžių PTS paslaugų užtikrinimui Bendrijoje ir prie jos išorės sienų. |
| --- | --- |

d)

priemonės, kurių reikia sklandžių PTS paslaugų užtikrinimui Bendrijoje ir prie jos išorės sienų.

| (3) | Kelių sauga ir saugumas
  PTS kelių saugos ir saugumo prietaikų specifikacijose nustatoma:






  ║a) | priemonės, būtinos pagalbos skambučio (eCall) sistemai darniai įdiegti visoje Europoje, įskaitant priemones, kuriomis:






  — | sudaroma galimybė keistis reikiamais transporto priemonėje įrengtos PTS duomenimis; |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Kelių sauga ir saugumas

PTS kelių saugos ir saugumo prietaikų specifikacijose nustatoma:

║a)

priemonės, būtinos pagalbos skambučio (eCall) sistemai darniai įdiegti visoje Europoje, įskaitant priemones, kuriomis:

—

sudaroma galimybė keistis reikiamais transporto priemonėje įrengtos PTS duomenimis;

| — | užtikrinama, kad kelių infrastruktūros (pagalbos) centruose (viešųjų paslaugų prieigos punktuose) būtų reikiama įranga transporto priemonių siunčiamiems duomenims priimti; |
| --- | --- |

—

užtikrinama, kad kelių infrastruktūros (pagalbos) centruose (viešųjų paslaugų prieigos punktuose) būtų reikiama įranga transporto priemonių siunčiamiems duomenims priimti;

| — | palengvinamas transporto priemonių ir kelių infrastruktūros (pagalbos) centrų (viešųjų paslaugų prieigos punktų) elektroninis keitimasis duomenimis; |
| --- | --- |

—

palengvinamas transporto priemonių ir kelių infrastruktūros (pagalbos) centrų (viešųjų paslaugų prieigos punktų) elektroninis keitimasis duomenimis;

| ║b) | priemonės, būtinos kelių eismo dalyvių saugai užtikrinti naudojant jų transporto priemonėje įrengtą ŽMS ir mobiliuosius prietaisus, taip pat transporto priemonėje įrengtų ryšio priemonių saugumui užtikrinti; |
| --- | --- |

║b)

priemonės, būtinos kelių eismo dalyvių saugai užtikrinti naudojant jų transporto priemonėje įrengtą ŽMS ir mobiliuosius prietaisus, taip pat transporto priemonėje įrengtų ryšio priemonių saugumui užtikrinti;

| c) | priemonės, kuriomis būtų užtikrinamas pažeidžiamų kelių eismo dalyvių, saugumas, atsižvelgiant į pažangiųjų pagalbos vairuotojui sistemų (angl. Advanced Driving Assistance Systems, ADAS) diegimą ir taikant ŽMS; |
| --- | --- |

c)

priemonės, kuriomis būtų užtikrinamas pažeidžiamų kelių eismo dalyvių, saugumas, atsižvelgiant į pažangiųjų pagalbos vairuotojui sistemų (angl. Advanced Driving Assistance Systems, ADAS) diegimą ir taikant ŽMS;

| d) | priemonės, būtinos pažeidžiamų kelių eismo dalyvių saugai ir komfortui užtikrinti, atsižvelgiant į visas PTS prietaikas; |
| --- | --- |

d)

priemonės, būtinos pažeidžiamų kelių eismo dalyvių saugai ir komfortui užtikrinti, atsižvelgiant į visas PTS prietaikas;

| e) | priemonės, būtinos saugioms sunkvežimių ir komercinio transporto stovėjimo vietoms nurodyti ir PTS naudojimu pagrįstoms stovėjimo ir išankstinio užsakymo sistemoms taikyti, visų pirma priemonės, kuriomis:






  — | sudaroma galimybė naudotis pakankamu stovėjimo vietų skaičiumi; |
| --- | --- | --- |

e)

priemonės, būtinos saugioms sunkvežimių ir komercinio transporto stovėjimo vietoms nurodyti ir PTS naudojimu pagrįstoms stovėjimo ir išankstinio užsakymo sistemoms taikyti, visų pirma priemonės, kuriomis:

—

sudaroma galimybė naudotis pakankamu stovėjimo vietų skaičiumi;

| — | naudotojams sudaroma galimybė gauti informaciją apie stovėjimo vietas; |
| --- | --- |

—

naudotojams sudaroma galimybė gauti informaciją apie stovėjimo vietas;

| — | palengvinamas stovėjimo aikštelių, centrų ir transporto priemonių elektroninis keitimasis duomenimis; |
| --- | --- |

—

palengvinamas stovėjimo aikštelių, centrų ir transporto priemonių elektroninis keitimasis duomenimis;

| — | integruojamos transporto priemonėse ir stovėjimo aikštelėse taikomos susijusios PTS technologijos, skirtos informacijai apie laisvas stovėjimo vietas atnaujinti išankstinio užsakymo tikslais. |
| --- | --- |

—

integruojamos transporto priemonėse ir stovėjimo aikštelėse taikomos susijusios PTS technologijos, skirtos informacijai apie laisvas stovėjimo vietas atnaujinti išankstinio užsakymo tikslais.

| (4) | Transporto priemonės integravimas į transporto infrastruktūrą
  PTS, skirtų transporto priemonei integruoti į transporto infrastruktūrą, specifikacijose nustatoma:






  ║a) | priemonės, būtinos įvairioms PTS prietaikoms integruoti į transporto priemonėje įdiegtą atvirąją platformą; visų pirma šios priemonės grindžiamos:






  — | dabartinių arba numatytų PTS prietaikų funkcinių reikalavimų nustatymu; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Transporto priemonės integravimas į transporto infrastruktūrą

PTS, skirtų transporto priemonei integruoti į transporto infrastruktūrą, specifikacijose nustatoma:

║a)

priemonės, būtinos įvairioms PTS prietaikoms integruoti į transporto priemonėje įdiegtą atvirąją platformą; visų pirma šios priemonės grindžiamos:

—

dabartinių arba numatytų PTS prietaikų funkcinių reikalavimų nustatymu;

| — | atvirosios sistemos architektūros, užtikrinančios infrastruktūros sistemų ir įrenginių sąveiką ir (arba) tarpusavio ryšį, nustatymu; |
| --- | --- |

—

atvirosios sistemos architektūros, užtikrinančios infrastruktūros sistemų ir įrenginių sąveiką ir (arba) tarpusavio ryšį, nustatymu;

| — | būsimų naujų arba atnaujintų PTS prietaikų integravimu į transporto priemonėje įdiegtą atvirąją platformą pagal savaiminio įdiegimo (angl. plug and play) principą; |
| --- | --- |

—

būsimų naujų arba atnaujintų PTS prietaikų integravimu į transporto priemonėje įdiegtą atvirąją platformą pagal savaiminio įdiegimo (angl. plug and play) principą;

| — | standartizavimo procedūros, skirtos architektūrai ir atvirosios transporto priemonėje įdiegtos platformos specifikacijoms patvirtinti, taikymu; |
| --- | --- |

—

standartizavimo procedūros, skirtos architektūrai ir atvirosios transporto priemonėje įdiegtos platformos specifikacijoms patvirtinti, taikymu;

| ║b) | priemonės, būtinos susietosioms (transporto priemonių infrastruktūros) sistemoms toliau tobulinti ir įgyvendinti, visų pirma priemonės, kuriomis:






  — | palengvinamas duomenų ir informacijos perdavimas iš vienos transporto priemonės į kitą, iš transporto priemonės į infrastruktūrą ir atvirkščiai, iš vienos infrastruktūros į kitą; |
| --- | --- | --- |

║b)

priemonės, būtinos susietosioms (transporto priemonių infrastruktūros) sistemoms toliau tobulinti ir įgyvendinti, visų pirma priemonės, kuriomis:

—

palengvinamas duomenų ir informacijos perdavimas iš vienos transporto priemonės į kitą, iš transporto priemonės į infrastruktūrą ir atvirkščiai, iš vienos infrastruktūros į kitą;

| — | susijusioms šalims (transporto priemonėms arba kelių infrastruktūrai) suteikiama galimybė gauti duomenis arba informaciją, kuria keičiamasi; |
| --- | --- |

—

susijusioms šalims (transporto priemonėms arba kelių infrastruktūrai) suteikiama galimybė gauti duomenis arba informaciją, kuria keičiamasi;

| — | užtikrinamas standartinės pranešimo formos taikymas transporto priemonei ir infrastruktūrai keičiantis duomenimis; |
| --- | --- |

—

užtikrinamas standartinės pranešimo formos taikymas transporto priemonei ir infrastruktūrai keičiantis duomenimis;

| — | nustatoma kiekvieno keitimosi duomenimis būdo (transporto priemonė–transporto priemonė, transporto priemonė–infrastruktūra, infrastruktūra–infrastruktūra) ryšių infrastruktūra; |
| --- | --- |

—

nustatoma kiekvieno keitimosi duomenimis būdo (transporto priemonė–transporto priemonė, transporto priemonė–infrastruktūra, infrastruktūra–infrastruktūra) ryšių infrastruktūra;

| — | ŽMS reguliavimo sistema, kad būtų išspręsti atsakomybės klausimai, o PTS funkcinės saugumo ypatybės būtų patikimiau pritaikytos prie žmonių elgsenos; |
| --- | --- |

—

ŽMS reguliavimo sistema, kad būtų išspręsti atsakomybės klausimai, o PTS funkcinės saugumo ypatybės būtų patikimiau pritaikytos prie žmonių elgsenos;

| — | užtikrinamas standartizavimo procedūrų, skirtų susijusiai architektūrai patvirtinti, taikymas. |
| --- | --- |

—

užtikrinamas standartizavimo procedūrų, skirtų susijusiai architektūrai patvirtinti, taikymas.

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisIII PRIEDAS

REKOMENDACIJOS DĖL NACIONALINIŲ PTS VEIKSMŲ ATASKAITŲ, NURODYTŲ 11 STRAIPSNYJE, TURINIO

| ║1) | Valstybių narių pagal 11 straipsnį teikiamų ataskaitų, susijusių su prioritetinėmis sritimis, nustatytomis 4 straipsnio 1 dalyje, apimtis yra nacionalinė. Tačiau prireikus ataskaitų apimtis gali būti išplėsta iki regioninio ir (arba) pasirinkto vietos lygmens. |
| --- | --- |

║1)

Valstybių narių pagal 11 straipsnį teikiamų ataskaitų, susijusių su prioritetinėmis sritimis, nustatytomis 4 straipsnio 1 dalyje, apimtis yra nacionalinė. Tačiau prireikus ataskaitų apimtis gali būti išplėsta iki regioninio ir (arba) pasirinkto vietos lygmens.

| ║2) | Pagal 11 straipsnio 1 dalį teikiamoje ataskaitoje pateikiama bent ši informacija:






  ║a) | dabartinė nacionalinė PTS strategija; |
| --- | --- | --- |

║2)

Pagal 11 straipsnio 1 dalį teikiamoje ataskaitoje pateikiama bent ši informacija:

║a)

dabartinė nacionalinė PTS strategija;

| ║b) | jos tikslai ir pamatinės nuostatos; |
| --- | --- |

║b)

jos tikslai ir pamatinės nuostatos;

| ║c) | glaustas PTS diegimo būklės ir pamatinių sąlygų aprašas; |
| --- | --- |

║c)

glaustas PTS diegimo būklės ir pamatinių sąlygų aprašas;

| ║d) | prioritetinės dabartinių veiksmų ir susijusių priemonių sritys; |
| --- | --- |

║d)

prioritetinės dabartinių veiksmų ir susijusių priemonių sritys;

| ║e) | paaiškinimas, kaip ši strategija ir šie veiksmai arba priemonės padeda darniai ir užtikrinant reikiamą sąveiką diegti PTS prietaikas ir užtikrinti paslaugų tęstinumą Bendrijoje (žr. 4 straipsnio 1 dalį). |
| --- | --- |

║e)

paaiškinimas, kaip ši strategija ir šie veiksmai arba priemonės padeda darniai ir užtikrinant reikiamą sąveiką diegti PTS prietaikas ir užtikrinti paslaugų tęstinumą Bendrijoje (žr. 4 straipsnio 1 dalį).

| ║3) | Pagal 11 straipsnio 2 dalį teikiamoje ataskaitoje pateikiama bent ši informacija:






  ║a) | nacionalinė PTS strategija, įskaitant jos tikslus; |
| --- | --- | --- |

║3)

Pagal 11 straipsnio 2 dalį teikiamoje ataskaitoje pateikiama bent ši informacija:

║a)

nacionalinė PTS strategija, įskaitant jos tikslus;

| ║b) | išsamus PTS diegimo ir pamatinių sąlygų aprašas; |
| --- | --- |

║b)

išsamus PTS diegimo ir pamatinių sąlygų aprašas;

| ║c) | numatomos prioritetinės veiksmų ir susijusių priemonių sritys su paaiškinimu, kaip šiais veiksmais ir priemonėmis bus remiamos 4 straipsnio 1 dalyje nustatytos prioritetinės sritys; |
| --- | --- |

║c)

numatomos prioritetinės veiksmų ir susijusių priemonių sritys su paaiškinimu, kaip šiais veiksmais ir priemonėmis bus remiamos 4 straipsnio 1 dalyje nustatytos prioritetinės sritys;

| ║d) | išsami informacija apie dabartinių ir numatomų veiksmų įgyvendinimą, aprašant:






  — | priemones; |
| --- | --- | --- |

║d)

išsami informacija apie dabartinių ir numatomų veiksmų įgyvendinimą, aprašant:

—

priemones;

| — | išteklius; |
| --- | --- |

—

išteklius;

| — | konsultacijas ir aktyvias suinteresuotąsias šalis; |
| --- | --- |

—

konsultacijas ir aktyvias suinteresuotąsias šalis;

| — | tarpinius tikslus; |
| --- | --- |

—

tarpinius tikslus;

| — | stebėjimą. ║ |
| --- | --- |

—

stebėjimą. ║

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/353 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/353

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisAntroji „Marco Polo“ programa dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo krovininio transporto sistemos atitikčiai aplinkosaugos reikalavimams didinti („Marco Polo II“) ***I

P6_TA(2009)0284

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1692/2006, nustatantį antrąją „Marco Polo“ programą dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo krovininio transporto sistemos atitikčiai aplinkosaugos reikalavimams didinti („Marco Polo II“) (COM(2008)0847 – C6-0482/2008 – 2008/0239(COD))

2010/C 184 E/71

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0847),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 71 straipsnio 1 dalį bei 80 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0482/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A6-0217/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2008)0239

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1692/2006, nustatantį antrąją Marco Polo programą dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo krovininio transporto sistemos atitikčiai aplinkosaugos reikalavimams didinti (Marco Polo II)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. 923/2009.)

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/354 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/354

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisKonkurencingas krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklas ***I

P6_TA(2009)0285

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo (COM(2008)0852 – C6-0509/2008 – 2008/0247(COD))

2010/C 184 E/72

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0852),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 71 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6–0509/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6–0220/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2008)0247

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. ..../2009 dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ║,

atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Pagal Lisabonos augimo ir užimtumo strategiją ir Bendrijos tvarios plėtros strategiją, geležinkelio vidaus rinkos, visų pirma krovinių vežimo srityje, sukūrimas yra esminis, siekiant tvaraus mobilumo pažangos. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Lisabonos augimo ir užimtumo strategiją ir Bendrijos tvarios plėtros strategiją, geležinkelio vidaus rinkos, visų pirma krovinių vežimo srityje, sukūrimas yra esminis, siekiant tvaraus mobilumo pažangos.

| (2) | 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ║ (4) buvo svarbus etapas kuriant geležinkelio vidaus rinką. |
| --- | --- |

(2)

2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ║ (4) buvo svarbus etapas kuriant geležinkelio vidaus rinką.

| (3) | Tam, kad nuo 2007 m. sausio 1 d. konkurencijai atviros vidaus ir tarptautinės krovinių vežimo geležinkeliais paslaugos galėtų konkuruoti su kitų rūšių transportu, jos turėtų turėti galimybę pasinaudoti geros kokybės geležinkelio infrastruktūra, t. y. patikima infrastruktūra, kuria naudojantis būtų įmanoma teikti krovinių vežimo paslaugas prekybai priimtinomis sąlygomis ir greičiu, kas reiškia, kad jos teikiamos paslaugos atitiktų vežėjų geležinkeliais prisiimtus sutartinius įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(3)

Tam, kad nuo 2007 m. sausio 1 d. konkurencijai atviros vidaus ir tarptautinės krovinių vežimo geležinkeliais paslaugos galėtų konkuruoti su kitų rūšių transportu, jos turėtų turėti galimybę pasinaudoti geros kokybės geležinkelio infrastruktūra, t. y. patikima infrastruktūra, kuria naudojantis būtų įmanoma teikti krovinių vežimo paslaugas prekybai priimtinomis sąlygomis ir greičiu, kas reiškia, kad jos teikiamos paslaugos atitiktų vežėjų geležinkeliais prisiimtus sutartinius įsipareigojimus.

| (4) | Liberalizavus geležinkelių transportą, į tinklą pateko nauji vežėjai, tačiau rinkoje nepakanka mechanizmų, kuriuos naudojant būtų galima organizuoti, reguliuoti krovinių vežimą geležinkeliais ir užtikrinti jo saugumą. Optimizuojant krovinių vežimą geležinkeliais ir užtikrinant jo saugumą reikėtų ypač pagerinti infrastruktūros valdytojų bendradarbiavimą ir traukinių linijų paskirstymo procedūrą. |
| --- | --- |

(4)

Liberalizavus geležinkelių transportą, į tinklą pateko nauji vežėjai, tačiau rinkoje nepakanka mechanizmų, kuriuos naudojant būtų galima organizuoti, reguliuoti krovinių vežimą geležinkeliais ir užtikrinti jo saugumą. Optimizuojant krovinių vežimą geležinkeliais ir užtikrinant jo saugumą reikėtų ypač pagerinti infrastruktūros valdytojų bendradarbiavimą ir traukinių linijų paskirstymo procedūrą.

| (5) | 2008 m. balandžio 7 ║ vykusiame ║ Tarybos posėdyje buvo prieita prie išvados, kad reikia skatinti veiksmingą infrastruktūrų panaudojimą ir, esant reikalui, gerinti geležinkelių infrastruktūros pajėgumus taikant Europos ir nacionaliniais lygmenimis priimtas priemones, visų pirma – teisės aktus. |
| --- | --- |

(5)

2008 m. balandžio 7 ║ vykusiame ║ Tarybos posėdyje buvo prieita prie išvados, kad reikia skatinti veiksmingą infrastruktūrų panaudojimą ir, esant reikalui, gerinti geležinkelių infrastruktūros pajėgumus taikant Europos ir nacionaliniais lygmenimis priimtas priemones, visų pirma – teisės aktus.

| (6) | Dėl konkurencingo krovinių vežimo geležinkelių tinklo, kuriuo krovininiai traukiniai galėtų kursuoti tinkamomis sąlygomis ir be sunkumų patekti iš vieno nacionalinio tinklo į kitą, būtų pagerintos infrastruktūros naudojimo sąlygos. |
| --- | --- |

(6)

Dėl konkurencingo krovinių vežimo geležinkelių tinklo, kuriuo krovininiai traukiniai galėtų kursuoti tinkamomis sąlygomis ir be sunkumų patekti iš vieno nacionalinio tinklo į kitą, būtų pagerintos infrastruktūros naudojimo sąlygos.

| (7) | Kad pradėtų veikti konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklas, jau įgyvendinamos geležinkelių infrastruktūros srities priemonės rodo, kad tarptautinių koridorių, patenkinančių specialius vieno ar keleto aiškiai nustatytų krovinių rinkos segmentų poreikius, sukūrimas yra tinkamiausias metodas. |
| --- | --- |

(7)

Kad pradėtų veikti konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklas, jau įgyvendinamos geležinkelių infrastruktūros srities priemonės rodo, kad tarptautinių koridorių, patenkinančių specialius vieno ar keleto aiškiai nustatytų krovinių rinkos segmentų poreikius, sukūrimas yra tinkamiausias metodas.

| (8) | Europinį konkurencingo
  krovinių vežimo geležinkelių tinklą kurti reikia derinant jį su Transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) programa
  ir Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (angl. ERTMS) koridoriais
  . Todėl reikalinga koordinuota tinklų plėtra, visų pirma – tarptautinių krovinių vežimo geležinkeliais koridorių integravimas į dabartinį TEN-T tinklą
  ir į ERTMS koridorius
  . Be to, Bendrijos lygmeniu reikėtų
  suderinti
  šiems koridoriams taikomas taisykles. Esant reikalui, šių koridorių kūrimą
  reikėtų
  finansuoti pagal TEN-T programą
  , mokslinių tyrimų programas, Marco Polo programą ir kt., taip pat panaudojant kitas Bendrijos politikos sritis ir fondus, pvz., Sanglaudos fondą
  . |
| --- | --- |

(8)

Europinį konkurencingo
  krovinių vežimo geležinkelių tinklą kurti reikia derinant jį su Transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) programa
  ir Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (angl. ERTMS) koridoriais
  . Todėl reikalinga koordinuota tinklų plėtra, visų pirma – tarptautinių krovinių vežimo geležinkeliais koridorių integravimas į dabartinį TEN-T tinklą
  ir į ERTMS koridorius
  . Be to, Bendrijos lygmeniu reikėtų
  suderinti
  šiems koridoriams taikomas taisykles. Esant reikalui, šių koridorių kūrimą
  reikėtų
  finansuoti pagal TEN-T programą
  , mokslinių tyrimų programas, Marco Polo programą ir kt., taip pat panaudojant kitas Bendrijos politikos sritis ir fondus, pvz., Sanglaudos fondą
  .

| (9) | Kuriant krovinių vežimo koridorius reikėtų atkreipti ypatingą dėmesį į numatytą TEN-T tinklų išplėtimą į šalis, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, siekiant užtikrinti geresnę jungtį su Europos trečiųjų šalių geležinkelių infrastruktūra. |
| --- | --- |

(9)

Kuriant krovinių vežimo koridorius reikėtų atkreipti ypatingą dėmesį į numatytą TEN-T tinklų išplėtimą į šalis, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, siekiant užtikrinti geresnę jungtį su Europos trečiųjų šalių geležinkelių infrastruktūra.

| (10) | Krovinių vežimo koridorių atveju reikėtų užtikrinti tinkamą atitinkamų valstybių narių ir infrastruktūros valdytojų koordinavimą, suteikti
  geresnę ir
  pakankamą
  paskatą
  krovinių vežimui geležinkeliais, sukurti veiksmingas ir pakankamas jungtis su kitų rūšių transportu
  siekiant sukurti veiksmingą integruotą krovininio transporto tinklą
  ir sudaryti tinkamas sąlygas krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų teikėjų konkurencijai. |
| --- | --- |

(10)

Krovinių vežimo koridorių atveju reikėtų užtikrinti tinkamą atitinkamų valstybių narių ir infrastruktūros valdytojų koordinavimą, suteikti
  geresnę ir
  pakankamą
  paskatą
  krovinių vežimui geležinkeliais, sukurti veiksmingas ir pakankamas jungtis su kitų rūšių transportu
  siekiant sukurti veiksmingą integruotą krovininio transporto tinklą
  ir sudaryti tinkamas sąlygas krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų teikėjų konkurencijai.

| (11) | Krovinių vežimo koridoriaus sukūrimas turėtų būti
  grindžiamas valstybių narių pateiktais pasiūlymais ir konsultacijomis su infrastruktūros valdytojais
  .
  Antrajame etape jis turėtų būti
  patvirtintas
  Europos
  lygmeniu, remiantis aiškiai apibrėžta skaidria tvarka
  . Krovinių vežimo koridorių kūrimo kriterijus reikėtų nustatyti atsižvelgiant į konkrečius valstybių narių ir
  infrastruktūros
  valdytojų poreikius, neapribojant jų laisvės
  patiems priimti
  sprendimus ir jų vadovavimo srities. |
| --- | --- |

(11)

Krovinių vežimo koridoriaus sukūrimas turėtų būti
  grindžiamas valstybių narių pateiktais pasiūlymais ir konsultacijomis su infrastruktūros valdytojais
  .
  Antrajame etape jis turėtų būti
  patvirtintas
  Europos
  lygmeniu, remiantis aiškiai apibrėžta skaidria tvarka
  . Krovinių vežimo koridorių kūrimo kriterijus reikėtų nustatyti atsižvelgiant į konkrečius valstybių narių ir
  infrastruktūros
  valdytojų poreikius, neapribojant jų laisvės
  patiems priimti
  sprendimus ir jų vadovavimo srities.

| (12) | Kad būtų skatinamas valstybių narių
  ,
  infrastruktūros valdytojų
  ir geležinkelio bendrovių
  koordinavimas, kiekvieną koridorių turėtų prižiūrėti valdymo institucija, sudaryta iš infrastruktūros valdytojų, susijusių su tuo koridoriumi. |
| --- | --- |

(12)

Kad būtų skatinamas valstybių narių
  ,
  infrastruktūros valdytojų
  ir geležinkelio bendrovių
  koordinavimas, kiekvieną koridorių turėtų prižiūrėti valdymo institucija, sudaryta iš infrastruktūros valdytojų, susijusių su tuo koridoriumi.

| (13) | Kad būtų atsižvelgta į rinkos poreikius, transporto koridoriaus kūrimo taisyklės turėtų būti pateiktos įgyvendinimo plane, kuriame turėtų būti nurodyti krovinių vežimui geležinkeliu patobulinti naudingi veiksmai ir jų įgyvendinimo grafikas. Be to, tam, kad būtų įsitikinta, jog krovinių vežimo koridoriaus kūrimui numatyti ar įgyvendinti veiksmai atitinka
  rinkos
  poreikius ar lūkesčius, su
  visomis geležinkelių naudotojų bendrovėmis turėtų būti nuolat konsultuojamasi pagal
  atitinkamą valdymo institucijos
  nustatytą tvarką. |
| --- | --- |

(13)

Kad būtų atsižvelgta į rinkos poreikius, transporto koridoriaus kūrimo taisyklės turėtų būti pateiktos įgyvendinimo plane, kuriame turėtų būti nurodyti krovinių vežimui geležinkeliu patobulinti naudingi veiksmai ir jų įgyvendinimo grafikas. Be to, tam, kad būtų įsitikinta, jog krovinių vežimo koridoriaus kūrimui numatyti ar įgyvendinti veiksmai atitinka
  rinkos
  poreikius ar lūkesčius, su
  visomis geležinkelių naudotojų bendrovėmis turėtų būti nuolat konsultuojamasi pagal
  atitinkamą valdymo institucijos
  nustatytą tvarką.

| (14) | Kad būtų užtikrinta krovinių vežimo koridoriuje esančių infrastruktūros pajėgumų darna ir tęstinumas, reikėtų koordinuoti atitinkamų valstybių narių
  ,
  infrastruktūros naudotojų
  ir geležinkelių bendrovių, taip pat valstybių narių ir Europos trečiųjų šalių, jei reikia,
  investicijas į krovinių vežimo koridorių ir jas planuoti vadovaujantis koridoriaus poreikiais. Turėtų būti paskelbta investicijų programa, kad būtų užtikrintas koridoriuje galinčių veikti
  geležinkelių bendrovių
  informavimas. Į investicijas turėtų būti įtraukti projektai, susiję su sąveikių sistemų plėtra ir traukinių pajėgumo didinimu. |
| --- | --- |

(14)

Kad būtų užtikrinta krovinių vežimo koridoriuje esančių infrastruktūros pajėgumų darna ir tęstinumas, reikėtų koordinuoti atitinkamų valstybių narių
  ,
  infrastruktūros naudotojų
  ir geležinkelių bendrovių, taip pat valstybių narių ir Europos trečiųjų šalių, jei reikia,
  investicijas į krovinių vežimo koridorių ir jas planuoti vadovaujantis koridoriaus poreikiais. Turėtų būti paskelbta investicijų programa, kad būtų užtikrintas koridoriuje galinčių veikti
  geležinkelių bendrovių
  informavimas. Į investicijas turėtų būti įtraukti projektai, susiję su sąveikių sistemų plėtra ir traukinių pajėgumo didinimu.

| (15) | Dėl tų pačių priežasčių kapitaliniai priežiūros darbai, kurių poveikis geležinkelio struktūros pajėgumams labai dažnai yra didelis, turėtų būti koordinuojami viso koridoriaus lygmeniu ir apie juos turi būti nuolat skelbiama. |
| --- | --- |

(15)

Dėl tų pačių priežasčių kapitaliniai priežiūros darbai, kurių poveikis geležinkelio struktūros pajėgumams labai dažnai yra didelis, turėtų būti koordinuojami viso koridoriaus lygmeniu ir apie juos turi būti nuolat skelbiama.

| (16) | Taip pat būtina sukurti infrastruktūras ir sistemas, skirtas įvairiarūšio krovininio transporto paslaugų plėtrai, kad Bendrijoje būtų skatinamas krovinių vežimo geležinkeliais vystymas. |
| --- | --- |

(16)

Taip pat būtina sukurti infrastruktūras ir sistemas, skirtas įvairiarūšio krovininio transporto paslaugų plėtrai, kad Bendrijoje būtų skatinamas krovinių vežimo geležinkeliais vystymas.

| (17) | Atitinkamos valstybės narės ir už krovinių vežimo koridorius atsakingos kompetentingos nacionalinės saugos institucijos gali sudaryti susitarimus dėl riedmenų ir mašinistų įgūdžių abipusio pripažinimo. Su krovinių vežimo koridoriumi susijusių valstybių narių saugos institucijos turėtų bendradarbiauti, kad tokie susitarimai būtų įgyvendinti. |
| --- | --- |

(17)

Atitinkamos valstybės narės ir už krovinių vežimo koridorius atsakingos kompetentingos nacionalinės saugos institucijos gali sudaryti susitarimus dėl riedmenų ir mašinistų įgūdžių abipusio pripažinimo. Su krovinių vežimo koridoriumi susijusių valstybių narių saugos institucijos turėtų bendradarbiauti, kad tokie susitarimai būtų įgyvendinti.

| (18) | Siekiant palengvinti prašymų dėl infrastruktūros pajėgumų vidaus ir tarptautinėms krovinių vežimo geležinkeliais paslaugoms teikimą, kiekvieno koridoriaus atveju reikėtų vadovautis “vieno langelio” principu. Todėl reikėtų remtis jau veikiančiomis priemonėmis, visų pirma tomis, kurias vykdo organizacija RailNetEurope, infrastruktūros valdytojų koordinatorius, teikiantis tarptautiniu krovinių vežimu užsiimantiems veiklos vykdytojams tam tikras paslaugas. |
| --- | --- |

(18)

Siekiant palengvinti prašymų dėl infrastruktūros pajėgumų vidaus ir tarptautinėms krovinių vežimo geležinkeliais paslaugoms teikimą, kiekvieno koridoriaus atveju reikėtų vadovautis “vieno langelio” principu. Todėl reikėtų remtis jau veikiančiomis priemonėmis, visų pirma tomis, kurias vykdo organizacija RailNetEurope, infrastruktūros valdytojų koordinatorius, teikiantis tarptautiniu krovinių vežimu užsiimantiems veiklos vykdytojams tam tikras paslaugas.

| (19) | Kadangi įvairių rūšių vežimo geležinkeliais tvarkaraščių planavimo laikas skiriasi, pageidautina užtikrinti, kad pajėgumų prašymai dėl krovinių vežimo
  būtų derinami su prašymais dėl keleivių vežimo
  , atsižvelgiant į jų atitinkamas socialines ekonomines vertes. Už infrastruktūros naudojimą imami mokesčiai turėtų skirtis priklausomai nuo skirtos traukinių linijos kokybės ir patikimumo. |
| --- | --- |

(19)

Kadangi įvairių rūšių vežimo geležinkeliais tvarkaraščių planavimo laikas skiriasi, pageidautina užtikrinti, kad pajėgumų prašymai dėl krovinių vežimo
  būtų derinami su prašymais dėl keleivių vežimo
  , atsižvelgiant į jų atitinkamas socialines ekonomines vertes. Už infrastruktūros naudojimą imami mokesčiai turėtų skirtis priklausomai nuo skirtos traukinių linijos kokybės ir patikimumo.

| (20) | Traukiniams, vežantiems krovinius, kuriuos
  pagal valdymo institucijos nustatytą tvarką
  labai svarbu pristatyti per suplanuotą laiką, eismo trikdžių atveju turėtų būti teikiama pirmenybė. |
| --- | --- |

(20)

Traukiniams, vežantiems krovinius, kuriuos
  pagal valdymo institucijos nustatytą tvarką
  labai svarbu pristatyti per suplanuotą laiką, eismo trikdžių atveju turėtų būti teikiama pirmenybė.

| (21) | Kad krovinių koridoriuje būtų pakankama krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų teikėjų konkurencija, infrastruktūros pajėgumų prašyti reikėtų leisti ir kitiems pareiškėjams, ne tik geležinkelio įmonėms ar jų grupėms. |
| --- | --- |

(21)

Kad krovinių koridoriuje būtų pakankama krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų teikėjų konkurencija, infrastruktūros pajėgumų prašyti reikėtų leisti ir kitiems pareiškėjams, ne tik geležinkelio įmonėms ar jų grupėms.

| (22) | Siekiant optimizuoti krovinių koridoriaus valdymą ir užtikrinti geresnį pralaidumą ir tarptautinių krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų kokybę, reikėtų, kad skirtinguose krovinių vežimo koridoriaus tinkluose esančių geležinkelio eismo kontrolės institucijų darbas būtų gerai koordinuotas. Kad būtų užtikrintas geresnis geležinkelio infrastruktūros naudojimas, reikėtų koordinuoti tokių infrastruktūrų ir strateginių terminalų, esančių visame krovinių vežimo koridoriuje, valdymą. |
| --- | --- |

(22)

Siekiant optimizuoti krovinių koridoriaus valdymą ir užtikrinti geresnį pralaidumą ir tarptautinių krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų kokybę, reikėtų, kad skirtinguose krovinių vežimo koridoriaus tinkluose esančių geležinkelio eismo kontrolės institucijų darbas būtų gerai koordinuotas. Kad būtų užtikrintas geresnis geležinkelio infrastruktūros naudojimas, reikėtų koordinuoti tokių infrastruktūrų ir strateginių terminalų, esančių visame krovinių vežimo koridoriuje, valdymą.

| (23) | Kad su visos pagrindinės krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūros naudojimu susijusi informacija būtų lengviau prieinama ir kad prie tokios infrastruktūros būtų užtikrinta nediskriminacinė prieiga, reikėtų, kad visi tarptautinių krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų teikėjai galėtų susipažinti su tinklo nuostatais, kuriuose visa ši informacija būtų pateikta. |
| --- | --- |

(23)

Kad su visos pagrindinės krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūros naudojimu susijusi informacija būtų lengviau prieinama ir kad prie tokios infrastruktūros būtų užtikrinta nediskriminacinė prieiga, reikėtų, kad visi tarptautinių krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų teikėjai galėtų susipažinti su tinklo nuostatais, kuriuose visa ši informacija būtų pateikta.

| (24) | Kad būtų galima objektyviai įvertinti veiksmų, kuriais siekiama sukurti krovinių vežimo koridorių, naudingumą ir užtikrinti veiksmingą tokių veiksmų stebėseną, reikėtų sukurti ir nuolat skelbti paslaugos koridoriuje vertinimo rodiklius.
  Vertinimo rodiklių apibrėžtis turėtų būti suformuluota pasikonsultavus su suinteresuotomis šalimis, teikiančiomis krovinių vežimo geležinkeliais paslaugasir jomis besinaudojančiomis.


  ▐ |
| --- | --- |

(24)

Kad būtų galima objektyviai įvertinti veiksmų, kuriais siekiama sukurti krovinių vežimo koridorių, naudingumą ir užtikrinti veiksmingą tokių veiksmų stebėseną, reikėtų sukurti ir nuolat skelbti paslaugos koridoriuje vertinimo rodiklius.
  Vertinimo rodiklių apibrėžtis turėtų būti suformuluota pasikonsultavus su suinteresuotomis šalimis, teikiančiomis krovinių vežimo geležinkeliais paslaugasir jomis besinaudojančiomis.

▐

| (25) | Kadangi šio reglamento tikslo – konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo sukūrimo – valstybės narės vienos negali deramai pasiekti ir dėl siūlomo reglamento mąsto ir poveikio to tikslo siekti geriau yra Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali imtis priemonių laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama tai, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(25)

Kadangi šio reglamento tikslo – konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo sukūrimo – valstybės narės vienos negali deramai pasiekti ir dėl siūlomo reglamento mąsto ir poveikio to tikslo siekti geriau yra Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali imtis priemonių laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama tai, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (26) | Turėtų būti sukurtos tinkamos investicijų koordinavimo, pajėgumų ir eismo valdymo taisyklės, pagrįstos kokybiškas paslaugas krovinių vežimu tarptautiniame geležinkelio koridoriuje užsiimantiems veiklos vykdytojams turinčių teikti infrastruktūros valdytojų bendradarbiavimu. |
| --- | --- |

(26)

Turėtų būti sukurtos tinkamos investicijų koordinavimo, pajėgumų ir eismo valdymo taisyklės, pagrįstos kokybiškas paslaugas krovinių vežimu tarptautiniame geležinkelio koridoriuje užsiimantiems veiklos vykdytojams turinčių teikti infrastruktūros valdytojų bendradarbiavimu.

| (27) | Šiam reglamentui įgyvendinti būtinas priemones reikėtų priimti pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (5). |
| --- | --- |

(27)

Šiam reglamentui įgyvendinti būtinas priemones reikėtų priimti pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (5).

| (28) | Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus nustatyti sąlygas ir kriterijus, būtinus šiam reglamentui įgyvendinti. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos taikant Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(28)

Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus nustatyti sąlygas ir kriterijus, būtinus šiam reglamentui įgyvendinti. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos taikant Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (29) | Šiuo reglamentu siekiama pagerinti krovinių vežimo geležinkeliais efektyvumą, palyginti su kitų rūsių transportu, tačiau šio tikslo turėtų būti siekiama politiniais valstybių narių ir Europos Sąjungos veiksmais ir finansiniais įsipareigojimais. Reikia užtikrinti derinimą tarp valstybių narių aukščiausiu lygmeniu, siekiant garantuoti veiksmingiausią krovinių vežimo koridorių veikimą. Prisiimant finansinius įsipareigojimus investuoti į infrastruktūrą ir techninę įrangą, pvz., ERTMS, turėtų būti siekiama padidinti krovinių vežimo geležinkeliais pajėgumus ir efektyvumą lygiagrečiai su šio Reglamento tikslais, |
| --- | --- |

(29)

Šiuo reglamentu siekiama pagerinti krovinių vežimo geležinkeliais efektyvumą, palyginti su kitų rūsių transportu, tačiau šio tikslo turėtų būti siekiama politiniais valstybių narių ir Europos Sąjungos veiksmais ir finansiniais įsipareigojimais. Reikia užtikrinti derinimą tarp valstybių narių aukščiausiu lygmeniu, siekiant garantuoti veiksmingiausią krovinių vežimo koridorių veikimą. Prisiimant finansinius įsipareigojimus investuoti į infrastruktūrą ir techninę įrangą, pvz., ERTMS, turėtų būti siekiama padidinti krovinių vežimo geležinkeliais pajėgumus ir efektyvumą lygiagrečiai su šio Reglamento tikslais,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu nustatomos konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo, sudaryto iš tarptautinių konkurencingo krovinių vežimo geležinkelių koridorių (║ krovinių vežimo koridorių) sukūrimo ir organizavimo taisyklės. Juo nustatomos krovinių vežimo koridorių parinkimo ir organizavimo taisyklės ir ▐ su investicijų planavimu ir pajėgumų bei eismo valdymu susiję
  bendradarbiavimo
  principai.

2.   Šis reglamentas taikomas geležinkelių infrastruktūrai, teikiant vidaus ir tarptautines vežimo geležinkeliais paslaugas, valdyti ir naudoti, išskyrus:

| a) | autonominius vietinius ir regioninius tinklus, kai teikiamos keleivių vežimo geležinkelių infrastruktūra paslaugos
  , išskyrus tuos atvejus, kai tokios paslaugos teikiamos krovinių vežimo koridoriaus dalyje
  ; |
| --- | --- |

a)

autonominius vietinius ir regioninius tinklus, kai teikiamos keleivių vežimo geležinkelių infrastruktūra paslaugos
  , išskyrus tuos atvejus, kai tokios paslaugos teikiamos krovinių vežimo koridoriaus dalyje
  ;

| b) | tinklus, skirtus vien tik miesto ar priemiestinėms keleivių vežimo paslaugoms teikti; |
| --- | --- |

b)

tinklus, skirtus vien tik miesto ar priemiestinėms keleivių vežimo paslaugoms teikti;

| c) | regioninius tinklus, kuriais naudojasi tik geležinkelio įmonė, kuriai netaikoma 1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyva 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros
   (6), regioninėms krovinių vežimo paslaugoms teikti tol, kol tinklo pajėgumų nepaprašo kitas pareiškėjas; |
| --- | --- |

c)

regioninius tinklus, kuriais naudojasi tik geležinkelio įmonė, kuriai netaikoma 1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyva 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros
   (6), regioninėms krovinių vežimo paslaugoms teikti tol, kol tinklo pajėgumų nepaprašo kitas pareiškėjas;

| d) | vien tik infrastruktūros savininko krovinių vežimo reikmėms skirtą privačią geležinkelių infrastruktūrą. |
| --- | --- |

d)

vien tik infrastruktūros savininko krovinių vežimo reikmėms skirtą privačią geležinkelių infrastruktūrą.

2 straipsnis

Apibrėžtys

1.   Šiame reglamente vartojamos Direktyvos 2001/14/EB 2 straipsnyje nustatytos apibrėžtys.

2.   Be 1 straipsnyje nurodytų apibrėžčių vartojamos šios apibrėžtys:

a)   „krovinių vežimo koridorius“– visos valstybių narių, o reikalui esant – ir ║ Europos trečiųjų šalių, teritorijoje esančios geležinkelio linijos, jungiančios
  du
  ar kelis strateginius terminalus ▐, sudarytos iš pagrindinio ir alternatyvių kelių bei juos jungiančių bėgių; kuriose yra geležinkelio infrastruktūros ir jų įranga krovinių terminaluose, skirstymo stotys ir traukinių formavimo įrenginiai bei privažiavimo prie jų keliai,
  įskaitant visas su geležinkeliais susijusias paslaugas, išvardytas Direktyvos 2001/14/EB II priede
  ;

b)   „įgyvendinimo planas“– dokumentas, kuriame numatyta strategija ║ ir priemonės, kurias suinteresuotosios šalys ketina įgyvendinti ar taikyti, kad per tam tikrą laiką būtų išvystyta pakankama veikla, reikalinga krovinių vežimo koridoriui sukurti;

c)   „kapitaliniai priežiūros darbai“– bet kokie geležinkelių infrastruktūros ir jos įrangos, reikalingos traukinių eismui krovinių vežimo koridoriuje užtikrinti, remonto darbai,
  numatyti mažiausiai prieš metus
  , kai remiantis Direktyvos 2001/14/EB 28 straipsniu reikalingi infrastruktūros pajėgumai;

d)   „terminalas“– krovinių vežimo koridoriuje esanti įranga, specialiai pritaikyta kroviniams krauti į krovininius traukinius ir (arba) jiems iškrauti bei sujungti krovinių vežimo geležinkeliais paslaugas su kelių, jūrų, upių ir oro transporto paslaugomis arba pritaikyta krovininiams sąstatams formuoti arba performuoti;

e)   „strateginis terminalas“– krovinių vežimo koridoriuje esantis terminalas, atviras visiems pareiškėjams, kurio vaidmuo krovinių vežimo koridoriuje krovinių vežimui geležinkeliais yra svarbus
  jau dabar, arba numatoma, kad jis atliks svarbų vaidmenį ateityje
  ;

f)   „vienas langelis“–
  visų
  krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūros valdytojų įsteigta bendra institucija, kurioje pareiškėjai gali pateikti prašymą skirti traukinio liniją, susijusią su maršrutu, kertančiu bent vieną valstybės sieną.

II   SKYRIUS

KONKURENCINGO KROVINIŲ VEŽIMO EUROPOS GELEŽINKELIAIS TINKLO KONCEPCIJA IR VALDYMAS

3 straipsnis

Krovinių vežimo koridorių parinkimas

1.   Krovinių vežimo
  koridorius turi jungti bent dvi valstybes nares ir
  sudaryti galimybę teikti tarptautines ir vidaus vežimo geležinkeliais paslaugas ▐. Tokio koridoriaus ypatumai:

| a) | jis yra TEN-T dalis
  arba bent suderinamas su TEN-T arba, jei tinkama, su ERTMS koridoriais. Jei būtina, tam tikros didelės arba galimai didelės krovinių transporto apimties atkarpos, neįeinančios į TEN-T, gali taip pat būti koridoriaus dalimi; |
| --- | --- |

a)

jis yra TEN-T dalis
  arba bent suderinamas su TEN-T arba, jei tinkama, su ERTMS koridoriais. Jei būtina, tam tikros didelės arba galimai didelės krovinių transporto apimties atkarpos, neįeinančios į TEN-T, gali taip pat būti koridoriaus dalimi;

| b) | dėl jo pastebimai vystosi krovinių vežimas geležinkeliu
  ir atsižvelgiama į pagrindinius prekybos srautus ir prekių judėjimą
  ; |
| --- | --- |

b)

dėl jo pastebimai vystosi krovinių vežimas geležinkeliu
  ir atsižvelgiama į pagrindinius prekybos srautus ir prekių judėjimą
  ;

| c) | jis pagrįstas socialine ekonomine analize, iš kurios matyti poveikis transporto sistemoms grandims, kuriose krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūros pajėgumų skyrimas pastebimai paveikia krovinių ir keleivių vežimą. Į analizę įtraukiami pagrindiniai išorinių išlaidų poveikiai; |
| --- | --- |

c)

jis pagrįstas socialine ekonomine analize, iš kurios matyti poveikis transporto sistemoms grandims, kuriose krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūros pajėgumų skyrimas pastebimai paveikia krovinių ir keleivių vežimą. Į analizę įtraukiami pagrindiniai išorinių išlaidų poveikiai;

| d) | juo užtikrinama geresnis susisiekimas tarp pasienyje esančių valstybių narių ir Europos trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

d)

juo užtikrinama geresnis susisiekimas tarp pasienyje esančių valstybių narių ir Europos trečiųjų šalių;

| e) | jis paremtas įgyvendinimo planu. |
| --- | --- |

e)

jis paremtas įgyvendinimo planu.

2.   
  Sprendimą dėl
  krovinių vežimo koridoriaus
  kūrimo ar keitimo priima
  atitinkamos valstybės narės
  po to, kai apie savo ketinimus yra pranešusios
  Komisijai,
  pridėdamos
  kartu su atitinkamais infrastruktūros valdytojais parengtą pasiūlymą
  ir atsižvelgdamos į geležinkelių bendrovių, kurios naudojasi koridoriumi arba yra suinteresuotos juo naudotis, iniciatyvas bei nuomones ir
  priede pateiktus kriterijus.
  Suinteresuotosios geležinkelių bendrovės gali dalyvauti šiame procese, kai didelės investicijos yra su jomis susijusios.

3.   Krovinių vežimo koridoriai kuriami vadovaujantis tokiomis taisyklėmis:

| a) | ne vėliau kaip ... (7) kiekviena valstybė narė, turinti bent dvi
  tiesiogines geležinkelių jungtis
  su kitomis dvejomis valstybėmis narėmis, turi būti pasirengusi vykdyti bent vieną pasiūlymo projektą, susijusį su krovinių vežimo koridoriumi jos teritorijoje; |
| --- | --- |

a)

ne vėliau kaip ... (7) kiekviena valstybė narė, turinti bent dvi
  tiesiogines geležinkelių jungtis
  su kitomis dvejomis valstybėmis narėmis, turi būti pasirengusi vykdyti bent vieną pasiūlymo projektą, susijusį su krovinių vežimo koridoriumi jos teritorijoje;

| b) | ne vėliau kaip ... (8) kiekvienos valstybės narės teritorijoje turi būti
  .


  ▐ |
| --- | --- |

b)

ne vėliau kaip ... (8) kiekvienos valstybės narės teritorijoje turi būti
  .

▐

4.   
  ▐
  Komisija
  atkreipia dėmesį į
  2 dalyje minėtus krovinių vežimo koridorių kūrimo pasiūlymus
  ir išnagrinėja, ar jie atitinka priede nustatytus vertinimo kriterijus. Ji gali pareikšti prieštaravimą arba pasiūlyti pakeitimus, kuriuos laiko tinkamais
  .

5.   Į krovinių vežimo koridorių gali būti įtrauktos kitų Europos šalių tinklų dalys. Tokiu atveju minėtos dalys turi derėti su TEN-T politika.

▐

6.   Jei dviems ar kelioms valstybėms narėms iškyla su krovinių vežimo koridoriaus kūrimu ar keitimu susijusių sunkumų dėl jų teritorijoje esančios geležinkelių infrastruktūros, Komisija, vienai iš suinteresuotųjų valstybių narių prašant, tuo klausimu konsultuojasi su 18 straipsnyje numatytu komitetu. Komiteto nuomonė perduodama atitinkamoms valstybėms narėms. Siekdamos išspręsti problemą, atitinkamos valstybės narės į šią nuomonę atsižvelgia.

7.   Bendro pobūdžio priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies pakeisti priimant priedą, patvirtinamos laikantis 18 straipsnio 3 dalyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

4 straipsnis

Krovinių vežimo koridorių valdymas

1.   Su krovinių vežimo koridoriumi susijusios valstybės narės bendradarbiauja, kad krovinių vežimo koridorius būtų kuriamas pagal jo įgyvendinimo planą. Jos nustato pagrindinius tikslus, kurių bus siekiama naudojant krovinių vežimo koridorių, ir įsitikina, kad įgyvendinimo plane tokie tikslai yra numatyti.

2.   Kiekvieno krovinių vežimo koridoriaus atveju atitinkami infrastruktūros valdytojai ║ sukuria valdymo instituciją, atsakingą už krovinių vežimo koridoriaus įgyvendinimo plano nustatymą, vadovavimą įgyvendinimui ir atnaujinimą.
  Suinteresuotoms geležinkelių bendrovėms ar geležinkelių bendrovių grupėms, kurios naudojasi koridoriumi, reguliariai bus suteikiama teisė dalyvauti šios institucijos veikloje kaip konsultantams.
  Valdymo institucija už savo veiklą nuolat atsiskaito atitinkamoms valstybėms narėms, o reikalui esant – į krovinių vežimo koridorių įtrauktų TEN-T prioritetinių projektų Europos koordinatoriams, numatytiems 1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1692/96/EB, pateikiančio Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros
   (9) 17a straipsnyje.

3.
     
  Susijusios valstybės narės gali įsteigti vykdomąją valdybą, kuri yra atsakinga už leidimo parengti koridoriaus įgyvendinimo planą suteikimą valdymo institucijai bei jo įgyvendinimo priežiūrą. Tokiu atveju atskiriems vykdomosios valdyboms nariams įgaliojimus suteikia valstybių narių kompetentingos institucijos.

4.   Valdymo institucija yra nepriklausomas juridinis asmuo. Ji gali būti sudaryta kaip Europos ekonominių interesų grupė, kaip apibrėžta Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2137/85 (10), ir turėti tokios grupės statusą.

5.   Institucijos direktorių ne trumpesniam kaip 3 metų laikotarpiui skiria valdymo institucijos nariai.

6.   Sudaroma krovinių vežimo koridoriaus strateginių terminalų
  , taip pat jūrų arba vidaus vandenų uostų
  , numatytų 9 straipsnyje, valdytojų ir savininkų darbo grupė. Ji gali pareikšti nuomonę dėl bet kokio valdymo institucijos pateikto pasiūlymo, turinčio tiesioginių pasekmių su strateginiais terminalais susijusioms investicijoms ir tų terminalų valdymui. Valdymo institucija negali priimti tokiai nuomonei prieštaraujančio sprendimo.

5 straipsnis

Krovinių vežimo koridoriaus kūrimo priemonės

1.   Į valdymo institucijos patvirtintą
  ir reguliariai koreguojamą
  įgyvendinimo planą įtraukiama:

| a) | krovinių vežimo koridoriaus
  , įskaitant galimas kliūtis,
  aprašymas ir priemonių, reikalingų
  jo kūrimui skatinti
  , įgyvendinimo programa; |
| --- | --- |

a)

krovinių vežimo koridoriaus
  , įskaitant galimas kliūtis,
  aprašymas ir priemonių, reikalingų
  jo kūrimui skatinti
  , įgyvendinimo programa;

| b) | pagrindiniai 2 dalyje numatyto rinkos tyrimo elementai; |
| --- | --- |

b)

pagrindiniai 2 dalyje numatyto rinkos tyrimo elementai;

| c) | valdymo institucijos tikslai
  ir
  krovinių vežimo koridoriaus
  veiklos patobulinimo programa
  remiantis 16 straipsniu. |
| --- | --- |

c)

valdymo institucijos tikslai
  ir
  krovinių vežimo koridoriaus
  veiklos patobulinimo programa
  remiantis 16 straipsniu.

▐

2.   Atliekamas
  ir periodiškai atnaujinamas
  rinkos tyrimas. Jis susijęs su faktiškai konstatuotu ir planuojamu eismu krovinių vežimo koridoriuje ir su prie jo prijungtomis transporto sistemos grandimis
  ir juo siekiama parengti arba pritaikyti, esant reikalui, koridoriaus įdiegimo planą
  . Tyrimu nustatoma, kaip keičiasi skirtingų rūšių eismas
  , ir į
  šį tyrimą įtraukiami pagrindiniai 3 straipsnio 1 dalies c punkte numatytos socialinės ekonominės analizės elementai
  , taip pat galimi veiksmai, susiję su sąnaudomis ir nauda, ir ilgalaikiu finansiniu poveikiu
  .

3.   Sudaroma krovinių vežimo koridoriaus veiklos kūrimo ir gerinimo programa. Šioje programoje yra numatyti bendri tikslai, techniniai sprendimai ir geležinkelio infrastruktūros bei jos įrengimų darbų grafikas 7–16 straipsniuose numatytoms priemonėms įgyvendinti.
  Įgyvendinant šias priemones reikėtų vengti bet kokių geležinkelių pajėgumams kenkiančių suvaržymų arba juos kiek galima sumažinti.

6 straipsnis

Tarimasis su pareiškėjais

1.   Kad galintys naudoti krovinių vežimo koridorių pareiškėjai ║ galėtų tinkamai dalyvauti, valdymo institucija įsteigia konsultacijų mechanizmus.

2.   Su krovinių vežimo koridorių naudosiančiais pareiškėjais
  , įskaitant krovinių vežėjus geležinkeliais, keleivių vežėjus, krovinių siuntėjus, ekspeditorius ir jiems atstovaujančias institucijas,
  valdymo institucija tariasi prieš patvirtindama įgyvendinimo planą ir jį įgyvendinant. Iškilus valdymo institucijos ir pareiškėjų nesutarimams, pareiškėjai gali kreiptis
  šiuo klausimu į atsakingas reguliavimo institucijas, išvardytas 17 straipsnyje
  .

III   SKYRIUS

INVESTICIJOS Į KROVINIŲ VEŽIMO KORIDORIŲ

7 straipsnis

Investicijų planavimas

1.   Valdymo institucija parengia ir patvirtina:

| a) | investicijų į krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūrą bendrąjį ilgalaikį planą, t. y. ne trumpesniam kaip 10 metų laikotarpiui; |
| --- | --- |

a)

investicijų į krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūrą bendrąjį ilgalaikį planą, t. y. ne trumpesniam kaip 10 metų laikotarpiui;

| b) | esant reikalui – investicijų į krovinių vežimo koridorių bendrąjį vidutinės trukmės planą (ne trumpesniam kaip 2 metų laikotarpiui). |
| --- | --- |

b)

esant reikalui – investicijų į krovinių vežimo koridorių bendrąjį vidutinės trukmės planą (ne trumpesniam kaip 2 metų laikotarpiui).

Investicijų planuose numatomas projektų, skirtų krovinių vežimo koridoriuje esančiai geležinkelio infrastruktūrai ir jos įrangai plėtoti, atnaujinti ar pertvarkyti, ir susijusių finansinių poreikių
  bei finansavimo šaltinių
  sąrašas.

2.   Pirmoje dalyje numatytuose investicijų planuose turi būti strategija, susijusi su sąveikių sistemų krovinių vežimo koridoriuje plėtojimu, kuris atitinka pagrindinius reikalavimus ir geležinkelio tinklams taikomas technines sąveikos specifikacijas, apibrėžtas 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/57/EB dėl geležinkelių sistemos sąveikos Bendrijoje (nauja redakcija)
   (11). Tokia strategija turi būti paremta tų sistemų plėtojimo išlaidų ir pelno analize. Ji turi derėti su nacionaliniais ir europiniais sąveikių sistemų plėtojimo planais, ypač su ║ ERTMS ║ plėtojimo planu
  , taip pat, esant reikalui, su tarpvalstybinėmis jungtimis ir sąveikiomis sistemomis su Europos trečiosiomis šalimis
  .

3.   Esant reikalui, investicijų planuose pažymima, koks yra numatomas Bendrijos įnašo dydis pagal TEN-T programą
  arba bet kokias kitas veiklos kryptis, fondus ar programas
  ir pagrindžiamas tokių planų strategijos suderinamumas su
  minėtomis programomis
  .

4.   Pirmoje dalyje minimi investicijų planai ▐ apima strategiją, susijusią su krovininių traukinių, galinčių važiuoti krovinių vežimo koridoriumi, pajėgumų didėjimu
  , būtent, nustatytų kliūčių pašalinimo, esamos infrastruktūros atnaujinimo ir naujos infrastruktūros kūrimo strategiją
  . Ji gali
  apimti
  krovinių vežimo koridoriumi važiuojančių sąstatų ilgio,
  bėgių pločio, pakrovos
  gabaritų,
  greičio valdymo, traukiamo krovinio ar
  ašių apkrovos
  didinimo priemones
  .

5.   Pirmoje dalyje minimi investicijų planai skelbiami 15 straipsnyje minimoje ataskaitoje ir yra nuolat atnaujinami. Jie yra krovinių vežimo koridoriaus įgyvendinimo plano dalis.

8 straipsnis

Darbų koordinavimas

Krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūros valdytojai ▐ koordinuoja
  visų
  infrastruktūros ir jos įrangos darbų
  , kuriuos vykdant bus apriboti turimi tinklo pajėgumai,
  planavimą
  atitinkamu būdu pagal atitinkamą grafiką ir pagal sutartinius įsipareigojimus, apibrėžtus Direktyvos 2001/14/EB 6 straipsnyje
  .

9 straipsnis

Strateginiai terminalai

1.   Kartu su 4 straipsnio 6 dalyje numatyta darbo grupe valdymo institucija tvirtina
  integruotą
  strategiją, susijusią su strateginių terminalų plėtra, kad jie atitiktų krovinių vežimo koridoriumi vežamų krovinių poreikius
  , ypač kaip įvairių transporto rūšių mazgai krovinių vežimo koridoriuose. Į šią strategiją įtraukiami šie klausimai: bendradarbiavimas su regionų, vietos ir nacionalinėmis valdžios institucijomis; aprūpinimas žeme krovinių vežimo geležinkeliais terminalų plėtrai ir galimybės naudotis lėšomis skatinant šią plėtrą. Valdymo institucija užtikrina, kad strategiškai svarbiose vietose atsižvelgiant į tikėtiną eismo intensyvumą būtų statomi tinkami terminalai.

2.   Valdymo institucija imasi tinkamų priemonių šiai strategijai įgyvendinti. Valdymo institucija strategiją reguliariai persvarsto.

IV   SKYRIUS

KROVINIŲ VEŽIMO KORIDORIAUS VALDYMAS

10 straipsnis

Vienas langelis tarptautinių traukinių linijų paraiškoms pateikti

1.   Valdymo institucija taiko “vieno langelio” principą
  , atsakydama į paraiškas dėl
  traukinių linijų ▐, kai krovininio traukinio maršrutas krovinių vežimo koridoriumi kerta bent vieną valstybinę sieną
  arba eina per kelis tinklus
  .

2.   
  Atskiri krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūros valdytojai turėtų veikti kaip pagrindiniai “vieno langelio” principo centrai, dirbantys traukinių linijų prašantiems pareiškėjams.

3.   ║ 17 straipsnyje numatytos reguliavimo institucijos stebi, kad “vieno langelio” veikla būtų skaidri ir nediskriminuojanti.

11 straipsnis

Traukinių linijų klasės krovinių vežimo koridoriuose

1.   Valdymo institucija nustato
  ir periodiškai atnaujina krovininių traukinių linijų
  klases, kurios galioja visame krovinių vežimo koridoriuje. Ne mažiau kaip viena iš šių klasių (║
  palengvintas
  krovinių vežimas) taikoma
  krovinių vežimo traukinių linijai, kuria
  kroviniai turi būti vežami ir pristatomi laikantis griežtų terminų.

2.   ▐ Krovinių vežimo klasių nustatymo
  kriterijus patvirtina valdymo institucija pasikonsultavus su pareiškėjais, kurie tikriausiai naudos krovinių vežimo koridorių
  .

12 straipsnis

Krovininiams traukiniams skiriamos traukinių linijos

1.   
  Kartu su atvejais, paminėtais
  Direktyvos 2001/14/EB 20 straipsnio 2 dalies,
  susiję
  infrastruktūros valdytojai, remdamiesi konstatuotu krovinių vežimo srauto dydžiu ir šio reglamento 5 straipsnio 2 dalyje numatytu rinkos tyrimu, prieš prasidedant metams, kai nustatomas tarnybinis traukinių tvarkaraštis, kaip numatyta Direktyvos 2001/14/EB 18 straipsnyje, rezervuoja
  palengvintam
  krovinių vežimui traukiniais reikalingus pajėgumus
  ir skelbia tarnybinių traukinių maršrutų, kurie atitinka tarptautinius reikalavimus, tvarkaraščius
  ateinantiems metams,
  remdamiesi rinkos poreikių vertinimu
  .

2.   Infrastruktūros valdytojai
  , remdamiesi preliminariu poreikų vertinimu
  turi numatyti galutiniame sudarytame tarnybiniame traukinių tvarkaraštyje rezervinių pajėgumų, kad galėtų greitai ir tinkamai reaguoti į ad hoc pajėgumų, numatytų Direktyvos 2001/14/EB 23 straipsnyje, prašymus,
  užtikrinant tinkamą skiriamos traukinių linijos kokybę kelionės laiko ir palengvintam tarptautiniam palengvintam krovinių vežimui pritaikyto tvarkaraščio atžvilgiu
  .

▐

3.   Išskyrus force majeure atvejus,
  palengvintam
  krovinių vežimui skirta traukinių linija
  pagal šį straipsnį
  negali būti anuliuota likus mažiau nei
  1 mėnesiui
  iki jos numatyto laiko tarnybiniame tvarkaraštyje, jei pareiškėjas nedavė sutikimo tokiam anuliavimui.
  Pareiškėjas gali pranešti apie tai reguliavimo institucijai. Kaip nurodyta Direktyvos 2001/14/EB 27 straipsnyje, infrastruktūros valdytojai savo tinklo nuostatuose gali nurodyti reikalavimus, pagal kuriuos pajėgumų skyrimo tikslais ir nustatydami paskirstymo pirmumo teisę, jie atsižvelgs į ankstesnius palengvinto krovinių vežimo traukinių linijų naudojimo rodiklius
  .

4.   Krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūros valdytojai ir 4 straipsnio 6 dalyje numatyta darbo grupė nustato tvarką, kad būtų užtikrintas
  šiame straipsnyje numatytas
  optimalus ▐ pajėgumų skyrimo koordinavimas, atsižvelgiant į prieigą prie
  strateginių terminalų, numatytų 9 straipsnyje ║.

5.
     
  Infrastruktūros valdytojai į naudojimo sąlygas įtraukia mokestį už paskirstytas traukinių linijas, kuriomis nėra naudojamasi. Šio mokesčio dydis turi būti atitinkamas, atgrasantis ir veiksmingas.

13 straipsnis

Patvirtinti pareiškėjai

Nukrypstant nuo Direktyvos 2001/14/EB 16 straipsnio 1 dalies, pareiškėjai, išskyrus geležinkelio įmones ir tarptautines geležinkelio įmonių grupes, gali pateikti traukinio linijų paraišką kroviniams vežti, jei traukinio linijos susijusios su ▐ keliomis krovinių vežimo koridoriaus atkarpomis.

14 straipsnis

Eismo valdymas

1.   
  Remdamiesi krovinių vežimo koridoriaus
  valdymo institucijos pasiūlymu ir laikydamiesi 2 dalyje minėtų principų ir planų, krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūros
  valdytojai nustato ir 3 straipsnyje bei Direktyvos 2001/14/EB I priede minėtuose tinklo nuostatuose paskelbia skirtingų rūšių
  traukinių linijų, ypač vėluojantiems traukiniams skirtų linijų,
  prioritetų taisykles, taikomas
  kiekvienai
  krovinių vežimo
  koridoriaus atkarpai
  esant eismo trikdžiams.

2.   Pirmoje dalyje numatytose prioritetų taisyklėse turi būti bent numatyta, kad
  , išskyrus piko valandas, kai ši dalis netaikoma,
  traukinių linijos,
  skirtos
  krovinių vežimo traukiniui, kuris laikosi pirminių jam skirtos linijos nuostatų,
  turi būti naudojamos, kai tik įmanoma, arba bent turi sumažinti visų traukinių vėlavimą, nors daugiausia dėmesio turi būti skiriama palengvinto krovinių vežimo traukinių vėlavimui sumažinti. Valdymo institucijos kartu su pareiškėjais nustato ir paskelbia:

| a) | traukinių eismo reglamentavimo principus, pagal kuriuos bus galima užtikrinti geriausią palengvinto krovinių vežimo traukinių aptarnavimą skirstant sumažėjusį pajėgumą; |
| --- | --- |

a)

traukinių eismo reglamentavimo principus, pagal kuriuos bus galima užtikrinti geriausią palengvinto krovinių vežimo traukinių aptarnavimą skirstant sumažėjusį pajėgumą;

| b) | šiais principais pagrįstus nenumatytų atvejų planus esant trikdžiams transporto koridoriuje. |
| --- | --- |

b)

šiais principais pagrįstus nenumatytų atvejų planus esant trikdžiams transporto koridoriuje.

Kiekvienos valstybės narės infrastruktūros valdytojai piko valandas nurodo savo tinklo nuostatuose. Piko valandoms skirta tvarka taikoma tik darbo dienomis, daugiausia 3 valandas ryte ir 3 valandas po pietų. Nurodant piko valandas turi būti atsižvelgiama į regioninių ir tolimojo susisiekimo keleivinių traukinių eismą.

3.   Krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūros valdytojai nustato eismui valdyti taikomą koordinavimo tvarką krovinių vežimo koridoriuje.

4.   Krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūros valdytojai ir 4 straipsnio 6 dalyje numatyta darbo grupė nustato tvarką, kad būtų užtikrintas optimalus geležinkelio infrastruktūros ir strateginių terminalų, numatytų 9 straipsnyje, naudojimo koordinavimas.

15 straipsnis

Informacija apie krovinių vežimo koridoriaus naudojimo sąlygas

Valdymo institucija parengia ir paskelbia ataskaitą, į kurią įtraukti:

| a) | visi duomenys, esantys nacionalinių tinklų, susijusių su krovinių vežimo koridoriumi, nuostatuose, parengtuose remiantis Direktyvos 2001/14/EB 3 straipsnyje numatyta tvarka; |
| --- | --- |

a)

visi duomenys, esantys nacionalinių tinklų, susijusių su krovinių vežimo koridoriumi, nuostatuose, parengtuose remiantis Direktyvos 2001/14/EB 3 straipsnyje numatyta tvarka;

| b) | strateginių terminalų sąrašas ir jų ypatybės bei visa informacija apie prieigos prie strateginių terminalų sąlygas ir taisykles. |
| --- | --- |

b)

strateginių terminalų sąrašas ir jų ypatybės bei visa informacija apie prieigos prie strateginių terminalų sąlygas ir taisykles.

16 straipsnis

Paslaugų kokybė krovinių vežimo koridoriuje

1.   Krovinių vežimo koridoriaus infrastruktūros valdytojai visame krovinių vežimo koridoriuje užtikrina veiklos rezultatų gerinimo sistemos, kaip apibrėžta Direktyvos 2001/14/EB 11 straipsnyje, darną.
  Tai prižiūri reguliavimo institucijos, kurios veikia kartu pagal šio reglamento 17 straipsnio 1 dalį.

2.   Kad krovinių vežimo koridoriuje būtų galima įvertinti tarptautinių ir nacionalinių vežimo geležinkeliu paslaugų kokybę, valdymo institucija
  konsultuoja pareiškėjus, kurie gali naudotis koridoriais bei krovinių vežimo paslaugų klientus dėl
  krovinių vežimo koridoriaus vertinimo
  rodiklių. Po konsultacijos valdymo institucija nustato
  ir skelbia juos ne rečiau kaip kartą per metus.

▐

17 straipsnis

Reguliavimo institucijos

1.   Direktyvos 2001/14/EB 30 straipsnyje numatytos krovinių vežimo koridoriaus klausimais kompetentingos reguliavimo institucijos bendradarbiauja, prižiūrėdamos tarptautinę infrastruktūros valdytojų ir pareiškėjų veiklą krovinių vežimo koridoriuje. Jos konsultuojasi tarpusavyje ir keičiasi informacija. Esant reikalui, jos pareikalauja reikalingų duomenų iš savo valstybės narės infrastruktūros valdytojų.
  Infrastruktūros valdytojai ir kitos trečiosios šalys, susiję su tarptautinių pajėgumų skyrimu, privalo susijusioms reguliavimo institucijoms neatidėliojant pateikti visą reikiamą informaciją dėl tarptautinių traukinių linijų ir pajėgumų, už kuriuos jie yra atsakingi.

2.   Jei kuris nors pareiškėjas pateikia skundą dėl krovinių vežimo geležinkeliais tarptautinių paslaugų kokybės arba kai vyksta tyrimas, atitinkama reguliavimo institucija konsultuojasi su valstybės narės, kurios teritorija eina atitinkamas krovinių vežimo koridorius, reguliavimo institucija, ir, prieš priimdama sprendimą, paprašo pateikti reikalingą informaciją. Kitos reguliavimo institucijos pateikia visą informaciją, kurios reikalauti jos pačios turi teisę pagal savo valstybės įstatymus. Esant reikalui, skundą gavusi ar tyrimą pradėjusi reguliavimo institucija perduoda bylą kompetentingai reguliavimo institucijai, kad būtų imtasi su suinteresuotomis šalimis susijusių priemonių
  laikantis Direktyvos 2001/14/EB 30 straipsnio 5 dalyje ir 6 dalyje nustatytos tvarkos
  .

V   SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

18 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

▐

3.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

▐

19 straipsnis

Nukrypti leidžianti nuostata

Esant reikalui, valstybės narės gali nukrypti nuo šio reglamento nuostatų. Tuo tikslu jos Komisijai atsiunčia motyvuotą prašymą. Komisija, remdamasi 18 straipsnio 2 dalyje numatyta konsultavimo tvarka, priima sprendimą, atsižvelgdama į valstybės narės, pateikusios prašymą, geografinę padėtį ir į krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų išvystymą joje.

20 straipsnis

Įgyvendinimo stebėsena

Atitinkamos valstybės narės sukūrus krovinių vežimo koridorių kas dvejus metus Komisijai pateikia ataskaitą su 4 straipsnio 1 dalyje numatyto valstybių narių bendradarbiavimo rezultatais. Komisija išnagrinėja šią ataskaitą ir apie tai praneša 18 straipsnyje numatytam komitetui.

21 straipsnis

Ataskaita

Komisija nuolat tikrina, kaip šis reglamentas įgyvendinamas. Europos Parlamentui ir Tarybai Komisija ataskaitą pirmą kartą pateikia nuo ... (12), vėliau – kas trejus metus.

22 straipsnis

Persvarstymas

Jei persvarstant TEN-T gaires, kaip numatyta Sprendimo Nr. 1692/96/EB 18 straipsnio 3 dalyje, Komisija nutars, kad šį reglamentą reikėtų pritaikyti prie minėtų gairių, Europos Parlamentui ir Tarybai ji pateiks pasiūlymą, kuriuo siekiama iš dalies pakeisti šį reglamentą.
  Panašiai dėl tam tikrų sprendimų, priimtų laikantis šio reglamento, gali prireikti persvarstyti TEN-T gaires.

23 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ║ ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C ║

1

(2)  OL C ║

2

(3)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ║ pozicija.

3

2009 m. balandžio 23 d.

(4)  OL L 75, 2001 3 15, p. 29.

4

(5)  
  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

5

OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

(6)  OL L 237, 1991 8 24, p. 25.

6

(7)  Vieneri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

7

Vieneri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(8)  Treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

8

Treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(9)  OL L 228, 1996 9 9, p. 1.

9

p. 1.

(10)  OL L 199, 1985 7 31, p. 1.

10

(11)  OL L 191, 2008 7 18, p. 1.

11

(12)  Penkeri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

12

Penkeri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisPRIEDAS

Pasiūlymų krovinių vežimo koridoriui kurti vertinimo kriterijai

Trečiame straipsnyje numatytas krovinių vežimo koridorių parinkimas ir konkurencingo krovinių vežimo geležinkeliais tinklo atnaujinimas atliekami remiantis tokiais kriterijais:

| a) | gautas atitinkamų valstybių narių ketinimo laiškas, kuriuo patvirtinamas apsisprendimas sukurti krovinių vežimo koridorių;
  ▐ |
| --- | --- |

a)

gautas atitinkamų valstybių narių ketinimo laiškas, kuriuo patvirtinamas apsisprendimas sukurti krovinių vežimo koridorių;

▐

| b) | jei krovinių vežimo koridoriaus maršrutas sutampa su vieno ar kelių TEN-T prioritetinių projektų (1) atkarpa (ar tokios atkarpos dalimi), ta atkarpa įtraukiama į krovinių vežimo koridorių, išskyrus atvejus, kai atkarpa skirta keleivių vežimo maršrutui; |
| --- | --- |

b)

jei krovinių vežimo koridoriaus maršrutas sutampa su vieno ar kelių TEN-T prioritetinių projektų (1) atkarpa (ar tokios atkarpos dalimi), ta atkarpa įtraukiama į krovinių vežimo koridorių, išskyrus atvejus, kai atkarpa skirta keleivių vežimo maršrutui;

| c) | siūlomas kurti krovinių vežimo koridorius eina per ne mažiau kaip trijų valstybių narių teritorijas arba per ne mažiau kaip dviejų valstybių narių teritorijas, jei atstumas tarp siūlomo krovinių vežimo koridoriaus aptarnaujamų geležinkelio mazgų didesnis nei 500 km; |
| --- | --- |

c)

siūlomas kurti krovinių vežimo koridorius eina per ne mažiau kaip trijų valstybių narių teritorijas arba per ne mažiau kaip dviejų valstybių narių teritorijas, jei atstumas tarp siūlomo krovinių vežimo koridoriaus aptarnaujamų geležinkelio mazgų didesnis nei 500 km;

| d) | krovinių vežimo koridoriaus ekonominis pagrįstumas bei socialinė ir ekonominė nauda; |
| --- | --- |

d)

krovinių vežimo koridoriaus ekonominis pagrįstumas bei socialinė ir ekonominė nauda;

| e) | valstybių narių pasiūlytų kurti krovinių vežimo koridorių tarpusavio suderinamumas, siekiant sukurti konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklą; |
| --- | --- |

e)

valstybių narių pasiūlytų kurti krovinių vežimo koridorių tarpusavio suderinamumas, siekiant sukurti konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklą;

| f) | suderinamumas su esančiais Europos geležinkelio tinklais, pvz., ERTMS koridoriais ir RailNetEurope koridoriais; |
| --- | --- |

f)

suderinamumas su esančiais Europos geležinkelio tinklais, pvz., ERTMS koridoriais ir RailNetEurope koridoriais;

| g) | geros jungtys su kitų rūšių transportu, visų pirma dėl tinkamo strateginių terminalų tinklo, įskaitant jūrų uostuose ar žemyno gilumoje esančius terminalus; |
| --- | --- |

g)

geros jungtys su kitų rūšių transportu, visų pirma dėl tinkamo strateginių terminalų tinklo, įskaitant jūrų uostuose ar žemyno gilumoje esančius terminalus;

| h) | būdas, siūlomas 4–16 straipsnių nuostatoms įgyvendinti. |
| --- | --- |

h)

būdas, siūlomas 4–16 straipsnių nuostatoms įgyvendinti.

---

(1)  Numatyti ║Sprendimo Nr. 1692/96/EB III priede.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/368 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/368

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisPacientų teisės į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse ***I

P6_TA(2009)0286

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo (COM(2008)0414 – C6-0257/2008 – 2008/0142(COD))

2010/C 184 E/73

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0414),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0257/2008),

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 ir 35 straipsnius,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Teisės reikalų komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A6-0233/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2008)0142

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 23 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo

EUROPOS SĄJUNGOS PARLAMENTAS IR TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ║,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

Atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

pasikonsultavę su Europos duomenų apsaugos kontrolieriumi (3),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje numatytos tvarkos (4),

kadangi:

| (1) | Pagal Sutarties 152 straipsnio 1 dalį žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos ir veiklos kryptis. Tai reiškia, kad turi būti užtikrintas aukštas žmonių sveikatos apsaugos lygis, kai priimami Bendrijos teisės aktai pagal kitas Sutarties nuostatas. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Sutarties 152 straipsnio 1 dalį žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos ir veiklos kryptis. Tai reiškia, kad turi būti užtikrintas aukštas žmonių sveikatos apsaugos lygis, kai priimami Bendrijos teisės aktai pagal kitas Sutarties nuostatas.

| (2) | Atsižvelgiant į tai, kad laikomasi Sutarties 95 straipsnyje nustatytų sąlygų kaip teisinio pagrindo, Bendrija remiasi šiuo teisiniu pagrindu, net jei visuomenės sveikatos apsaugos motyvai yra pasirinkimą lemiantis veiksnys; šiuo požiūriu Sutarties 95 straipsnio 3 dalyje aiškiai nustatyta, kad ▐ turėtų būti garantuojamas aukštas žmonių sveikatos apsaugos lygis atsižvelgiant visų pirma į bet kokias mokslo faktais pagrįstas naujoves. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į tai, kad laikomasi Sutarties 95 straipsnyje nustatytų sąlygų kaip teisinio pagrindo, Bendrija remiasi šiuo teisiniu pagrindu, net jei visuomenės sveikatos apsaugos motyvai yra pasirinkimą lemiantis veiksnys; šiuo požiūriu Sutarties 95 straipsnio 3 dalyje aiškiai nustatyta, kad ▐ turėtų būti garantuojamas aukštas žmonių sveikatos apsaugos lygis atsižvelgiant visų pirma į bet kokias mokslo faktais pagrįstas naujoves.

| (3) | 2005 m. birželio 9 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją (554 nariams balsavus už ir 12 prieš) dėl pacientų mobilumo ir sveikatos priežiūros raidos Europos Sąjungoje (5), kurioje paragino užtikrinti pacientų, sveikatos apsaugos specialistų ir valstybių narių teisių ir procedūrų teisinį tikrumą ir aiškumą. |
| --- | --- |

(3)

2005 m. birželio 9 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją (554 nariams balsavus už ir 12 prieš) dėl pacientų mobilumo ir sveikatos priežiūros raidos Europos Sąjungoje (5), kurioje paragino užtikrinti pacientų, sveikatos apsaugos specialistų ir valstybių narių teisių ir procedūrų teisinį tikrumą ir aiškumą.

| (4) | Šioje direktyvoje laikomasi pagrindinių teisių ir pagrindinių teisės principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (6)
  (Chartija), teisė gauti sveikatos priežiūros paslaugas ir teisė gauti medicinos paslaugų išlaidų kompensavimą pagal nacionalinių įstatymų reikalavimus ir praktiką yra nustatytos Chartijos 35 straipsnyje. Konkrečiai direktyva turi būti įgyvendinta ir taikoma laikantis asmeninio ir šeimos gyvenimo, asmens duomenų apsaugos, lygybės prieš įstatymą teisių bei nediskriminavimo principo ir teisių į veiksmingą gynybą bei nešališką teismą pagal bendruosius teisės principus, nurodytus Chartijos 7, 8, 20, 21, 47 straipsniuose. |
| --- | --- |

(4)

Šioje direktyvoje laikomasi pagrindinių teisių ir pagrindinių teisės principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (6)
  (Chartija), teisė gauti sveikatos priežiūros paslaugas ir teisė gauti medicinos paslaugų išlaidų kompensavimą pagal nacionalinių įstatymų reikalavimus ir praktiką yra nustatytos Chartijos 35 straipsnyje. Konkrečiai direktyva turi būti įgyvendinta ir taikoma laikantis asmeninio ir šeimos gyvenimo, asmens duomenų apsaugos, lygybės prieš įstatymą teisių bei nediskriminavimo principo ir teisių į veiksmingą gynybą bei nešališką teismą pagal bendruosius teisės principus, nurodytus Chartijos 7, 8, 20, 21, 47 straipsniuose.

| (5) | Bendrijos sveikatos sistemos yra labai svarbios užtikrinant aukštą Europos socialinės apsaugos lygį bei prisideda prie socialinės sanglaudos, socialinio teisingumo ir tvarios plėtros ║. Jos yra ir platesnės bendrų interesų paslaugų sistemos dalis. |
| --- | --- |

(5)

Bendrijos sveikatos sistemos yra labai svarbios užtikrinant aukštą Europos socialinės apsaugos lygį bei prisideda prie socialinės sanglaudos, socialinio teisingumo ir tvarios plėtros ║. Jos yra ir platesnės bendrų interesų paslaugų sistemos dalis.

| (6) | Šioje direktyvoje gerbiama ir nepažeidžiama kiekvienos valstybės narės laisvė spręsti, kokio pobūdžio sveikatos priežiūrą ji laiko tinkama. Nė viena šios direktyvos nuostata neturėtų būti interpretuojama taip, kad būtų pažeistos svarbiausios etinės valstybių narių normos. |
| --- | --- |

(6)

Šioje direktyvoje gerbiama ir nepažeidžiama kiekvienos valstybės narės laisvė spręsti, kokio pobūdžio sveikatos priežiūrą ji laiko tinkama. Nė viena šios direktyvos nuostata neturėtų būti interpretuojama taip, kad būtų pažeistos svarbiausios etinės valstybių narių normos.

| (7) | Kaip keletą kartų patvirtino Teisingumo Teismas, nors ir pripažindamas šių paslaugų specifinį pobūdį, visos sveikatos paslaugos patenka į Sutarties taikymo sritį. |
| --- | --- |

(7)

Kaip keletą kartų patvirtino Teisingumo Teismas, nors ir pripažindamas šių paslaugų specifinį pobūdį, visos sveikatos paslaugos patenka į Sutarties taikymo sritį.

| (8) | Teisingumo Teismas jau nagrinėjo kai kurias su sveikatos priežiūros paslaugų teikimu kitose valstybėse susijusias problemas, visų pirma kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje gyvena sveikatos priežiūros paslaugų gavėjas, suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų kompensavimo problemą.
  ▐ Svarbu reglamentuoti šiuos klausimus specialiu Bendrijos teisės aktu, kad būtų galima pasiekti Teisingumo Teismo principų, suformuluotų nagrinėjant konkrečias bylas, bendresnį ir veiksmingesnį taikymą. |
| --- | --- |

(8)

Teisingumo Teismas jau nagrinėjo kai kurias su sveikatos priežiūros paslaugų teikimu kitose valstybėse susijusias problemas, visų pirma kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje gyvena sveikatos priežiūros paslaugų gavėjas, suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų kompensavimo problemą.
  ▐ Svarbu reglamentuoti šiuos klausimus specialiu Bendrijos teisės aktu, kad būtų galima pasiekti Teisingumo Teismo principų, suformuluotų nagrinėjant konkrečias bylas, bendresnį ir veiksmingesnį taikymą.

| (9) | Savo2006 m. birželio 1–2 d. išvadose dėl Europos Sąjungos sveikatos sistemų bendrų vertybių ir principų
   (7)
  (2006 m. birželio 1-2 d. Tarybos išvados) Taryba priėmė pareiškimą dėl „Bendrų vertybių ir principų“ ir pripažino ypač svarbia iniciatyvą dėl sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse narėse, kuri užtikrintų aiškesnį Europos piliečių teisių ir galimybių įgyvendinimo reglamentavimą, kai jie keliauja iš vienos valstybės narės į kitą, siekiant teisinio tikrumo. |
| --- | --- |

(9)

Savo2006 m. birželio 1–2 d. išvadose dėl Europos Sąjungos sveikatos sistemų bendrų vertybių ir principų
   (7)
  (2006 m. birželio 1-2 d. Tarybos išvados) Taryba priėmė pareiškimą dėl „Bendrų vertybių ir principų“ ir pripažino ypač svarbia iniciatyvą dėl sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse narėse, kuri užtikrintų aiškesnį Europos piliečių teisių ir galimybių įgyvendinimo reglamentavimą, kai jie keliauja iš vienos valstybės narės į kitą, siekiant teisinio tikrumo.

| (10) | Šia direktyva siekiama nustatyti bendrą saugių ir veiksmingų aukštos kokybės kitose valstybėse narėse teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų Bendrijoje sistemą
  , susijusią su
  pacientų
  judumu
  ir aukšto lygio sveikatos
  apsauga,
  visiškai atsižvelgiant į valstybių narių atsakomybę už socialinės apsaugos išmokų, susijusių su sveikata, nustatymą ir už sveikatos paslaugų ir medicinos pagalbos organizavimą ir teikimą
  , taip pat
  socialinės apsaugos išmokas, visų pirma ligos atveju. |
| --- | --- |

(10)

Šia direktyva siekiama nustatyti bendrą saugių ir veiksmingų aukštos kokybės kitose valstybėse narėse teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų Bendrijoje sistemą
  , susijusią su
  pacientų
  judumu
  ir aukšto lygio sveikatos
  apsauga,
  visiškai atsižvelgiant į valstybių narių atsakomybę už socialinės apsaugos išmokų, susijusių su sveikata, nustatymą ir už sveikatos paslaugų ir medicinos pagalbos organizavimą ir teikimą
  , taip pat
  socialinės apsaugos išmokas, visų pirma ligos atveju.

| (11) | Ši direktyva dėl pacientų teisės į kitose valstybėse narėse teikiamas sveikatos priežiūros paslaugas taikoma visų rūšių sveikatos priežiūros paslaugoms. Kaip patvirtino Teisingumo Teismas, nepaisant specifinio sveikatos priežiūros paslaugų pobūdžio, nei jų organizavimo ar finansavimo būdo, joms negali būti netaikomas pamatinis judėjimo laisvės principas. Dėl ilgalaikės priežiūros – ši direktyva nėra taikoma pagalbos ir paramos šeimoms ar asmenims, kuriems ▐ dėl jų būklės
  ilgesnį laiką
  reikia
  su specialiu ekspertų atliekamu gydymu ar socialinės apsaugos sistemos teikiama pagalba susijusios slaugos, paramos ar priežiūros, įskaitant tokias ilgalaikes paslaugas, kurios laikomos būtinomis siekiant asmeniui, kuriam reikalinga priežiūra, suteikti galimybę būti kuo savarankiškesniam ir gyventi kuo visavertiškesnį gyvenimą. Ši direktyva
  nėra taikoma, pavyzdžiui, globos namams ar būstui, socialinių darbuotojų ar savanorių ar specialistų, išskyrus sveikatos priežiūros specialistus, pagyvenusiems žmonėms ar vaikams teikiamoms paslaugoms. |
| --- | --- |

(11)

Ši direktyva dėl pacientų teisės į kitose valstybėse narėse teikiamas sveikatos priežiūros paslaugas taikoma visų rūšių sveikatos priežiūros paslaugoms. Kaip patvirtino Teisingumo Teismas, nepaisant specifinio sveikatos priežiūros paslaugų pobūdžio, nei jų organizavimo ar finansavimo būdo, joms negali būti netaikomas pamatinis judėjimo laisvės principas. Dėl ilgalaikės priežiūros – ši direktyva nėra taikoma pagalbos ir paramos šeimoms ar asmenims, kuriems ▐ dėl jų būklės
  ilgesnį laiką
  reikia
  su specialiu ekspertų atliekamu gydymu ar socialinės apsaugos sistemos teikiama pagalba susijusios slaugos, paramos ar priežiūros, įskaitant tokias ilgalaikes paslaugas, kurios laikomos būtinomis siekiant asmeniui, kuriam reikalinga priežiūra, suteikti galimybę būti kuo savarankiškesniam ir gyventi kuo visavertiškesnį gyvenimą. Ši direktyva
  nėra taikoma, pavyzdžiui, globos namams ar būstui, socialinių darbuotojų ar savanorių ar specialistų, išskyrus sveikatos priežiūros specialistus, pagyvenusiems žmonėms ar vaikams teikiamoms paslaugoms.

| (12) | Ši direktyva netaikoma organų transplantacijai. Dėl savo specifinio pobūdžio organų transplantacija bus reglamentuojama atskira direktyva. |
| --- | --- |

(12)

Ši direktyva netaikoma organų transplantacijai. Dėl savo specifinio pobūdžio organų transplantacija bus reglamentuojama atskira direktyva.

| (13) | Šioje direktyvoje „sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse narėse“ koncepcija apima
  sveikatos priežiūros paslaugų gavimą kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje pacientas apdraustas. Tai vadinama pacientų mobilumu. |
| --- | --- |

(13)

Šioje direktyvoje „sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse narėse“ koncepcija apima
  sveikatos priežiūros paslaugų gavimą kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje pacientas apdraustas. Tai vadinama pacientų mobilumu.

| (14) | Kaip valstybės narės pripažino 2006 m. birželio 1-2 d. Tarybos išvadose ║, egzistuoja veiklos principai, kurie yra bendri visoms sveikatos sistemoms Bendrijoje. Tie veiklos principai apima kokybę, saugą, pagrįstą įrodymais ir etika sveikatos priežiūrą, pacientų įtraukimą, žalos atlyginimą, pamatinę teisę į privatumą apdorojant asmens duomenis ir konfidencialumą. Pacientai, specialistai ir už sveikatos sistemas atsakingos valdžios institucijos turi sugebėti remtis tais veiklos principais ir struktūromis, skirtomis jiems įgyvendinti visoje Bendrijoje. Todėl tikslinga reikalauti, kad valstybės narės, kurios teritorijoje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, valdžios institucijos būtų atsakingos už šių veiklos principų laikymąsi. Tai reikalinga norint užtikrinti pacientų pasitikėjimą kitose valstybėse teikiama sveikatos priežiūra, o tai savaime yra būtina siekiant pacientų judumo ir ▐ aukšto sveikatos apsaugos lygio.
  Nepaisant šių bendrų vertybių, reikia pripažinti, kad remdamosi etinėmis priežastimis valstybės narės priima skirtingus sprendimus dėl tam tikrų gydymo paslaugų teikimo ir konkrečių naudojimosi šiomis paslaugomis sąlygų. Šia direktyva nesiekiama panaikinti etinių skirtumų. |
| --- | --- |

(14)

Kaip valstybės narės pripažino 2006 m. birželio 1-2 d. Tarybos išvadose ║, egzistuoja veiklos principai, kurie yra bendri visoms sveikatos sistemoms Bendrijoje. Tie veiklos principai apima kokybę, saugą, pagrįstą įrodymais ir etika sveikatos priežiūrą, pacientų įtraukimą, žalos atlyginimą, pamatinę teisę į privatumą apdorojant asmens duomenis ir konfidencialumą. Pacientai, specialistai ir už sveikatos sistemas atsakingos valdžios institucijos turi sugebėti remtis tais veiklos principais ir struktūromis, skirtomis jiems įgyvendinti visoje Bendrijoje. Todėl tikslinga reikalauti, kad valstybės narės, kurios teritorijoje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, valdžios institucijos būtų atsakingos už šių veiklos principų laikymąsi. Tai reikalinga norint užtikrinti pacientų pasitikėjimą kitose valstybėse teikiama sveikatos priežiūra, o tai savaime yra būtina siekiant pacientų judumo ir ▐ aukšto sveikatos apsaugos lygio.
  Nepaisant šių bendrų vertybių, reikia pripažinti, kad remdamosi etinėmis priežastimis valstybės narės priima skirtingus sprendimus dėl tam tikrų gydymo paslaugų teikimo ir konkrečių naudojimosi šiomis paslaugomis sąlygų. Šia direktyva nesiekiama panaikinti etinių skirtumų.

| (15) | Atsižvelgiant į tai, kad neįmanoma iš anksto žinoti, ar konkretus sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas teiks sveikatos priežiūros paslaugas iš kitos valstybės narės atvykstančiam pacientui, ar pacientui iš savos valstybės narės, reikia, kad reikalavimai užtikrinti sveikatos priežiūros paslaugų teikimą laikantis bendrų principų ir aiškių kokybės bei saugos standartų būtų taikomi visų rūšių sveikatos priežiūros paslaugoms siekiant užtikrinti laisvę teikti ir gauti sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse, o to ir siekiama šia direktyva. Valstybių narių valdžios institucijos turi laikytis bendrų vertybių – visuotinumo, geros kokybės sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumo, teisingumo ir solidarumo, – kurios jau buvo pripažintos Bendrijos institucijų ir visų valstybių narių kaip bendra visų Europos sveikatos sistemų vertybių sistema. Valstybės narės taip pat turi užtikrinti, kad šių vertybių būtų laikomasi pacientų ir piliečių iš kitų valstybių narių atžvilgiu, o visi pacientai būtų traktuojami vienodai atsižvelgiant į jų sveikatos priežiūros poreikius, o ne į jų priklausomybę savo valstybių narių socialinės apsaugos sistemoms. Tai atlikdamos valstybės narės turi gerbti laisvo
  asmenų
  judėjimo vidaus rinkoje, nediskriminavimo, inter alia, tautybės atžvilgiu ▐, būtinumo ir proporcingumo kaip nors ribojant laisvą judėjimą principų. Tačiau šioje direktyvoje nėra jokių reikalavimų priimti planiniam gydymui arba prioriteto tvarka pacientus iš kitų valstybių narių kitų pacientų, turinčių panašių sveikatos paslaugų poreikių, sąskaita, pavyzdžiui, ilginant gydymo laukimo trukmę.
  Siekiant, kad pacientai turėtų pakankamai informacijos apie galimybę pasirinkti paslaugas, kai jie nori gauti sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje narėje, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad pacientams paprašius suteikiama visa reikiama informacija apie sveikatą ir kokybės standartus, taikomus valstybėje narėje, kurioje atliekamas gydymas, taip pat apie atitinkamo sveikatos priežiūros paslaugų teikėjo teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų ypatybes. Be to, tokia informacija turėtų būti teikiama neįgaliems asmenims prieinamu formatu. |
| --- | --- |

(15)

Atsižvelgiant į tai, kad neįmanoma iš anksto žinoti, ar konkretus sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas teiks sveikatos priežiūros paslaugas iš kitos valstybės narės atvykstančiam pacientui, ar pacientui iš savos valstybės narės, reikia, kad reikalavimai užtikrinti sveikatos priežiūros paslaugų teikimą laikantis bendrų principų ir aiškių kokybės bei saugos standartų būtų taikomi visų rūšių sveikatos priežiūros paslaugoms siekiant užtikrinti laisvę teikti ir gauti sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse, o to ir siekiama šia direktyva. Valstybių narių valdžios institucijos turi laikytis bendrų vertybių – visuotinumo, geros kokybės sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumo, teisingumo ir solidarumo, – kurios jau buvo pripažintos Bendrijos institucijų ir visų valstybių narių kaip bendra visų Europos sveikatos sistemų vertybių sistema. Valstybės narės taip pat turi užtikrinti, kad šių vertybių būtų laikomasi pacientų ir piliečių iš kitų valstybių narių atžvilgiu, o visi pacientai būtų traktuojami vienodai atsižvelgiant į jų sveikatos priežiūros poreikius, o ne į jų priklausomybę savo valstybių narių socialinės apsaugos sistemoms. Tai atlikdamos valstybės narės turi gerbti laisvo
  asmenų
  judėjimo vidaus rinkoje, nediskriminavimo, inter alia, tautybės atžvilgiu ▐, būtinumo ir proporcingumo kaip nors ribojant laisvą judėjimą principų. Tačiau šioje direktyvoje nėra jokių reikalavimų priimti planiniam gydymui arba prioriteto tvarka pacientus iš kitų valstybių narių kitų pacientų, turinčių panašių sveikatos paslaugų poreikių, sąskaita, pavyzdžiui, ilginant gydymo laukimo trukmę.
  Siekiant, kad pacientai turėtų pakankamai informacijos apie galimybę pasirinkti paslaugas, kai jie nori gauti sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje narėje, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad pacientams paprašius suteikiama visa reikiama informacija apie sveikatą ir kokybės standartus, taikomus valstybėje narėje, kurioje atliekamas gydymas, taip pat apie atitinkamo sveikatos priežiūros paslaugų teikėjo teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų ypatybes. Be to, tokia informacija turėtų būti teikiama neįgaliems asmenims prieinamu formatu.

| (16) | Be to, pacientai iš kitų valstybių narių turėtų turėti lygias galimybes su valstybės narės, kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, pacientais, o pagal bendruosius teisingumo ir nediskriminavimo principus, nurodytus Chartijos 21 straipsnyje, pacientai neturėtų būti diskriminuojami dėl jų lyties, rasės, odos spalvos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių ypatumų, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinės ar bet kurios kitos nuomonės, priklausymo nacionalinei mažumai, nuosavybės, gimimo vietos, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos. Valstybės narės gali skirtingai traktuoti atskiras pacientų grupes, tik jei jos gali įrodyti, kad tai yra pagrįsta teisėtais medicininiais argumentais, pavyzdžiui, moterims taikomų specifinių priemonių atveju (pvz., atrankinė patikra dėl krūties vėžio) arba tam tikroms amžiaus grupėms (pvz., nemokami skiepai vaikams ar pagyvenusiems žmonėms). Kadangi šioje direktyvoje laikomasi pagrindinių teisių ir pripažįstami Chartijos nustatyti bendrieji principai, ji turi būti įgyvendinama ir taikoma laikantis lygybės prieš įstatymą teisės ir nediskriminavimo principo atsižvelgiant į bendruosius minėtos Chartijos 20 ir 21 straipsniuose nurodytus teisės principus. Šis pasiūlymas taikomas nepažeidžiant 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvos 2000/43/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (8),
  2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvos 2004/113/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (9), 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius principus (10), ir ... Tarybos direktyvos 2009/.../EB, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos principas (11),
  įgyvendinančių ║ Sutarties 13 straipsnį. Atsižvelgiant į tai, šioje direktyvoje numatyta, kad pacientai turi būti traktuojami vienodai su valstybės narės, kurioje teikiama sveikatos priežiūros paslauga, gyventojais, įskaitant apsaugą nuo diskriminavimo, numatytą Bendrijos teisės aktais ir valstybės narės, kurioje teikiama sveikatos priežiūros paslauga, teisės aktais. |
| --- | --- |

(16)

Be to, pacientai iš kitų valstybių narių turėtų turėti lygias galimybes su valstybės narės, kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, pacientais, o pagal bendruosius teisingumo ir nediskriminavimo principus, nurodytus Chartijos 21 straipsnyje, pacientai neturėtų būti diskriminuojami dėl jų lyties, rasės, odos spalvos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių ypatumų, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinės ar bet kurios kitos nuomonės, priklausymo nacionalinei mažumai, nuosavybės, gimimo vietos, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos. Valstybės narės gali skirtingai traktuoti atskiras pacientų grupes, tik jei jos gali įrodyti, kad tai yra pagrįsta teisėtais medicininiais argumentais, pavyzdžiui, moterims taikomų specifinių priemonių atveju (pvz., atrankinė patikra dėl krūties vėžio) arba tam tikroms amžiaus grupėms (pvz., nemokami skiepai vaikams ar pagyvenusiems žmonėms). Kadangi šioje direktyvoje laikomasi pagrindinių teisių ir pripažįstami Chartijos nustatyti bendrieji principai, ji turi būti įgyvendinama ir taikoma laikantis lygybės prieš įstatymą teisės ir nediskriminavimo principo atsižvelgiant į bendruosius minėtos Chartijos 20 ir 21 straipsniuose nurodytus teisės principus. Šis pasiūlymas taikomas nepažeidžiant 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvos 2000/43/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (8),
  2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvos 2004/113/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (9), 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius principus (10), ir ... Tarybos direktyvos 2009/.../EB, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos principas (11),
  įgyvendinančių ║ Sutarties 13 straipsnį. Atsižvelgiant į tai, šioje direktyvoje numatyta, kad pacientai turi būti traktuojami vienodai su valstybės narės, kurioje teikiama sveikatos priežiūros paslauga, gyventojais, įskaitant apsaugą nuo diskriminavimo, numatytą Bendrijos teisės aktais ir valstybės narės, kurioje teikiama sveikatos priežiūros paslauga, teisės aktais.

| (17) | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad taikant šią direktyvą pacientai nebūtų raginami prieš savo valią gydytis kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje jie apdrausti. |
| --- | --- |

(17)

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad taikant šią direktyvą pacientai nebūtų raginami prieš savo valią gydytis kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje jie apdrausti.

| (18) | Taip pat svarbu įgyvendinti priemones, siekiant užtikrinti moterims vienodas galimybes naudotis visuomenės sveikatos priežiūros sistemomis ir specialiai joms skirta priežiūra, ypač ginekologijos ir reprodukcinės sveikatos srityse. |
| --- | --- |

(18)

Taip pat svarbu įgyvendinti priemones, siekiant užtikrinti moterims vienodas galimybes naudotis visuomenės sveikatos priežiūros sistemomis ir specialiai joms skirta priežiūra, ypač ginekologijos ir reprodukcinės sveikatos srityse.

| (19) | Bet kokiu atveju visos priemonės, kurių imasi valstybės narės, siekdamos užtikrinti sveikatos priežiūros paslaugų teikimą pagal aiškius kokybės ir saugos standartus, neturėtų sudaryti naujų kliūčių laisvam sveikatos specialistų judėjimui, kaip reglamentuota Sutartyje ir visų pirma 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (12). |
| --- | --- |

(19)

Bet kokiu atveju visos priemonės, kurių imasi valstybės narės, siekdamos užtikrinti sveikatos priežiūros paslaugų teikimą pagal aiškius kokybės ir saugos standartus, neturėtų sudaryti naujų kliūčių laisvam sveikatos specialistų judėjimui, kaip reglamentuota Sutartyje ir visų pirma 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (12).

| (20) | Sistemingai ir nuolat turėtų būti dedamos pastangos siekiant užtikrinti, kad kokybės ir saugos standartai būtų tobulinami, vadovaujantis Tarybos 2006 m. birželio 1- 2 d. išvadomis ║ ir atsižvelgiant į tarptautinę medicinos mokslo pažangą, į visuotinai pripažįstamą pažangiąją patirtį ir į naujas sveikatos priežiūros technologijas. |
| --- | --- |

(20)

Sistemingai ir nuolat turėtų būti dedamos pastangos siekiant užtikrinti, kad kokybės ir saugos standartai būtų tobulinami, vadovaujantis Tarybos 2006 m. birželio 1- 2 d. išvadomis ║ ir atsižvelgiant į tarptautinę medicinos mokslo pažangą, į visuotinai pripažįstamą pažangiąją patirtį ir į naujas sveikatos priežiūros technologijas.

| (21) | Moksliniai tyrimai rodo, kad žala dėl sveikatos priežiūros paslaugų patiriama 10 % atvejų. Todėl svarbu užtikrinti
  , kad valstybėse narėse, kuriose teikiamos gydymo paslaugos, veiktų sistemos, skirtos
  dėl sveikatos priežiūros paslaugų
  patirtai žalai atlyginti, kaip yra numačiusi valstybė narė, kurioje teikiamos gydymo paslaugos,
  norint išvengti pasitikėjimo šiomis priemonėmis stokos, kuri taptų kliūtimi sveikatos priežiūros paslaugų teikimui kitose valstybėse narėse. Žalos atlyginimas ir kompensavimas šalies, kurioje suteiktos gydymo paslaugos, sistemoje turėtų nepažeisti valstybių narių galimybių taikyti jų vidaus kompensavimo sistemas ir savo pacientams, kurie nori gauti sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje, jeigu tai pacientui labiau tinka, visų pirma tais atvejais, kai pacientui būtina gauti sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

(21)

Moksliniai tyrimai rodo, kad žala dėl sveikatos priežiūros paslaugų patiriama 10 % atvejų. Todėl svarbu užtikrinti
  , kad valstybėse narėse, kuriose teikiamos gydymo paslaugos, veiktų sistemos, skirtos
  dėl sveikatos priežiūros paslaugų
  patirtai žalai atlyginti, kaip yra numačiusi valstybė narė, kurioje teikiamos gydymo paslaugos,
  norint išvengti pasitikėjimo šiomis priemonėmis stokos, kuri taptų kliūtimi sveikatos priežiūros paslaugų teikimui kitose valstybėse narėse. Žalos atlyginimas ir kompensavimas šalies, kurioje suteiktos gydymo paslaugos, sistemoje turėtų nepažeisti valstybių narių galimybių taikyti jų vidaus kompensavimo sistemas ir savo pacientams, kurie nori gauti sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje, jeigu tai pacientui labiau tinka, visų pirma tais atvejais, kai pacientui būtina gauti sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje narėje.

| (22) | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad, sveikatos priežiūros paslaugas teikiant jų teritorijoje, žalos, sukeltos teikiant sveikatos priežiūros paslaugas jų teritorijoje, atveju būtų nustatytos pacientų apsaugos ir tokios žalos kompensavimo priemonės, ir tos priemonės turi atitikti rizikos pobūdį ir mastą. Tačiau valstybių narių kompetencija yra nustatyti tokių priemonių pobūdį ir (arba) taikymo ypatumus. |
| --- | --- |

(22)

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad, sveikatos priežiūros paslaugas teikiant jų teritorijoje, žalos, sukeltos teikiant sveikatos priežiūros paslaugas jų teritorijoje, atveju būtų nustatytos pacientų apsaugos ir tokios žalos kompensavimo priemonės, ir tos priemonės turi atitikti rizikos pobūdį ir mastą. Tačiau valstybių narių kompetencija yra nustatyti tokių priemonių pobūdį ir (arba) taikymo ypatumus.

| (23) | Teisė į asmens duomenų apsaugą yra pagrindinė teisė, pripažinta Chartijos 8 straipsnyje. Sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse narėse tęstinumas priklauso nuo su paciento sveikata susijusių asmens duomenų perdavimas. Tie asmens duomenys turėtų galėti laisvai cirkuliuoti tarp valstybių narių, tačiau tuo pačiu metu turėtų būti saugomos pagrindinės asmenų teisės. 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmens duomenų apsaugos apdorojant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (13) nustatyta teisė asmenims gauti su jų sveikata susijusius asmens duomenis, pavyzdžiui, iš paciento medicininių dokumentų, kuriuose yra informacija apie diagnozę, tyrimų rezultatus, gydančių gydytojų vertinimus ir taikytą gydymą ar intervencijas. Šios nuostatos taikomos ir šioje direktyvoje reglamentuojamoms kitose valstybėse narėse teikiamoms sveikatos priežiūros paslaugoms.
  Pacientas turėtų turėti galimybę bet kuriuo momentu nutraukti savo duomenų skelbimą ir gauti patvirtinimą, kad duomenys buvo ištrinti. |
| --- | --- |

(23)

Teisė į asmens duomenų apsaugą yra pagrindinė teisė, pripažinta Chartijos 8 straipsnyje. Sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse narėse tęstinumas priklauso nuo su paciento sveikata susijusių asmens duomenų perdavimas. Tie asmens duomenys turėtų galėti laisvai cirkuliuoti tarp valstybių narių, tačiau tuo pačiu metu turėtų būti saugomos pagrindinės asmenų teisės. 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmens duomenų apsaugos apdorojant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (13) nustatyta teisė asmenims gauti su jų sveikata susijusius asmens duomenis, pavyzdžiui, iš paciento medicininių dokumentų, kuriuose yra informacija apie diagnozę, tyrimų rezultatus, gydančių gydytojų vertinimus ir taikytą gydymą ar intervencijas. Šios nuostatos taikomos ir šioje direktyvoje reglamentuojamoms kitose valstybėse narėse teikiamoms sveikatos priežiūros paslaugoms.
  Pacientas turėtų turėti galimybę bet kuriuo momentu nutraukti savo duomenų skelbimą ir gauti patvirtinimą, kad duomenys buvo ištrinti.

| (24) | Pacientų kaip apdraustų asmenų teisė gauti kitoje valstybėje narėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų kompensaciją iš privalomojo socialinio draudimo sistemos pripažinta keliuose Teisingumo Teismo sprendimuose. Teisingumo Teismas nusprendė, kad Sutarties nuostatos ▐ apima laisvę paslaugų gavėjams, įskaitant asmenis, kuriems reikalinga medicinos pagalba, vykti į kitą valstybę narę, kad jiems būtų suteiktos medicinos paslaugos toje šalyje. ▐ Bendrijos teisė neatima iš valstybių narių įgaliojimų organizuoti savo sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sistemų ▐. |
| --- | --- |

(24)

Pacientų kaip apdraustų asmenų teisė gauti kitoje valstybėje narėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų kompensaciją iš privalomojo socialinio draudimo sistemos pripažinta keliuose Teisingumo Teismo sprendimuose. Teisingumo Teismas nusprendė, kad Sutarties nuostatos ▐ apima laisvę paslaugų gavėjams, įskaitant asmenis, kuriems reikalinga medicinos pagalba, vykti į kitą valstybę narę, kad jiems būtų suteiktos medicinos paslaugos toje šalyje. ▐ Bendrijos teisė neatima iš valstybių narių įgaliojimų organizuoti savo sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sistemų ▐.

| (25) | Laikantis Teisingumo Teismo nustatytų principų ir nesukeliant pavojaus valstybių narių sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sistemų finansų stabilumui, reikalingas teisinis tikrumas dėl sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų kompensavimo pacientams, taip pat sveikatos priežiūros specialistams, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjams ir socialinės apsaugos institucijoms. |
| --- | --- |

(25)

Laikantis Teisingumo Teismo nustatytų principų ir nesukeliant pavojaus valstybių narių sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sistemų finansų stabilumui, reikalingas teisinis tikrumas dėl sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų kompensavimo pacientams, taip pat sveikatos priežiūros specialistams, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjams ir socialinės apsaugos institucijoms.

| (26) | Ši direktyva nereglamentuoja sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų prisiėmimo, kai išlaidos buvo būtinos dėl medicininių priežasčių apdraustų asmenų laikino buvimo kitoje valstybėje narėje metu. Ši direktyva nereglamentuoja pacientų teisės gauti išankstinį leidimą dėl sveikatos priežiūros kitoje valstybėje narėje, kai laikomasi sąlygų, numatytų reglamentuose dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo, visų pirma 1971 m. birželio 14 d. Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims ir jų šeimų nariams, judantiems Bendrijoje (14), 22 straipsnyje ir 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (15) 20 straipsnyje. |
| --- | --- |

(26)

Ši direktyva nereglamentuoja sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų prisiėmimo, kai išlaidos buvo būtinos dėl medicininių priežasčių apdraustų asmenų laikino buvimo kitoje valstybėje narėje metu. Ši direktyva nereglamentuoja pacientų teisės gauti išankstinį leidimą dėl sveikatos priežiūros kitoje valstybėje narėje, kai laikomasi sąlygų, numatytų reglamentuose dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo, visų pirma 1971 m. birželio 14 d. Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims ir jų šeimų nariams, judantiems Bendrijoje (14), 22 straipsnyje ir 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (15) 20 straipsnyje.

| (27) | ▐ Pacientams taip pat turėtų būti garantuojamas
  kitoje valstybėje narėje, nei jie apdrausti, suteiktų
  sveikatos priežiūros
  paslaugų ir su ja susijusių prekių
  išlaidų padengimas bent jau tokiu lygiu, kokiu
  tokio pat
  ar
  tiek pat veiksmingo gydymo ar prekių įsigijimo
  išlaidos būtų padengtos, jeigu
  tokios
  paslaugos būtų buvusios suteiktos
  ar prekės įsigytos
  šalių, kuriose jie apdrausti, teritorijoje. Tokia nuostata visiškai atitinka valstybių narių atsakomybę nustatyti, kokiu mastu jų piliečiams padengiamos išlaidos ligos atveju, ir leidžia išvengti reikšmingo poveikio jų nacionalinių sveikatos sistemų finansavimui. Tačiau valstybės narės gali nacionaliniuose teisės aktuose numatyti gydymo išlaidų kompensavimą pagal tos valstybės narės, kurioje pacientas buvo gydomas, galiojančius tarifus, jeigu tai bus naudingiau pacientui. Taip gali būti visų pirma tuo atveju, kai sveikatos priežiūros paslaugos suteikiamos per Europos pavyzdinių centrų tinklus, kaip nurodyta šios direktyvos 17 straipsnyje. |
| --- | --- |

(27)

▐ Pacientams taip pat turėtų būti garantuojamas
  kitoje valstybėje narėje, nei jie apdrausti, suteiktų
  sveikatos priežiūros
  paslaugų ir su ja susijusių prekių
  išlaidų padengimas bent jau tokiu lygiu, kokiu
  tokio pat
  ar
  tiek pat veiksmingo gydymo ar prekių įsigijimo
  išlaidos būtų padengtos, jeigu
  tokios
  paslaugos būtų buvusios suteiktos
  ar prekės įsigytos
  šalių, kuriose jie apdrausti, teritorijoje. Tokia nuostata visiškai atitinka valstybių narių atsakomybę nustatyti, kokiu mastu jų piliečiams padengiamos išlaidos ligos atveju, ir leidžia išvengti reikšmingo poveikio jų nacionalinių sveikatos sistemų finansavimui. Tačiau valstybės narės gali nacionaliniuose teisės aktuose numatyti gydymo išlaidų kompensavimą pagal tos valstybės narės, kurioje pacientas buvo gydomas, galiojančius tarifus, jeigu tai bus naudingiau pacientui. Taip gali būti visų pirma tuo atveju, kai sveikatos priežiūros paslaugos suteikiamos per Europos pavyzdinių centrų tinklus, kaip nurodyta šios direktyvos 17 straipsnyje.

| (28) | Todėl paciento atžvilgiu abi sistemos yra suderintos; arba taikoma ši direktyva, arba Reglamentas (EEB) Nr. 1408/71. Visais atvejais kiekvienam apdraustam asmeniui, kuris prašo išankstinio leidimo gauti jo būklės požiūriu tinkamą gydymo paslaugą kitoje valstybėje narėje, reikėtų suteikti tokį leidimą Reglamentuose (EEB) Nr. 1408/71 ir (EB) Nr. 883/2004 nustatytomis sąlygomis, jeigu reikalinga sveikatos priežiūros paslauga negali būti suteikta per mediciniškai pagrįstą laikotarpį atsižvelgiant į paciento sveikatos būklę ir galimą ligos eigą. Pacientas neturėtų netekti palankesnių teisių, garantuotų pagal tuos reglamentus, jei laikomasi nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

(28)

Todėl paciento atžvilgiu abi sistemos yra suderintos; arba taikoma ši direktyva, arba Reglamentas (EEB) Nr. 1408/71. Visais atvejais kiekvienam apdraustam asmeniui, kuris prašo išankstinio leidimo gauti jo būklės požiūriu tinkamą gydymo paslaugą kitoje valstybėje narėje, reikėtų suteikti tokį leidimą Reglamentuose (EEB) Nr. 1408/71 ir (EB) Nr. 883/2004 nustatytomis sąlygomis, jeigu reikalinga sveikatos priežiūros paslauga negali būti suteikta per mediciniškai pagrįstą laikotarpį atsižvelgiant į paciento sveikatos būklę ir galimą ligos eigą. Pacientas neturėtų netekti palankesnių teisių, garantuotų pagal tuos reglamentus, jei laikomasi nustatytų sąlygų.

| (29) | Pacientas gali pasirinkti, kurios tvarkos pageidauja, bet visais atvejais, kai Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 taikymas yra pacientui naudingesnis, jam turėtų būti leista pasinaudoti to reglamento garantuojamomis teisėmis. |
| --- | --- |

(29)

Pacientas gali pasirinkti, kurios tvarkos pageidauja, bet visais atvejais, kai Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 taikymas yra pacientui naudingesnis, jam turėtų būti leista pasinaudoti to reglamento garantuojamomis teisėmis.

| (30) | Visais atvejais pacientas neturėtų siekti finansinės naudos iš kitoje valstybėje narėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų
  ar įsigytų prekių. Taigi
  išlaidų padengimas turėtų apsiriboti faktinėmis gautų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidomis.
  Valstybės narės gali nuspręsti padengti kitas susijusias išlaidas, pavyzdžiui, už terapinį gydymą, jei bendra išlaidų suma neviršija valstybėje narėje, kurioje pacientas apdraustas, mokėtinos sumos. |
| --- | --- |

(30)

Visais atvejais pacientas neturėtų siekti finansinės naudos iš kitoje valstybėje narėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų
  ar įsigytų prekių. Taigi
  išlaidų padengimas turėtų apsiriboti faktinėmis gautų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidomis.
  Valstybės narės gali nuspręsti padengti kitas susijusias išlaidas, pavyzdžiui, už terapinį gydymą, jei bendra išlaidų suma neviršija valstybėje narėje, kurioje pacientas apdraustas, mokėtinos sumos.

| (31) | Šia direktyva nesiekiama suteikti teisę į gydymo
  ar prekių įsigijimo
  kitoje valstybėje narėje išlaidų kompensavimą, jeigu toks gydymas
  ar prekės
  nėra
  kompensuojami
  pagal valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, teisės aktus. Taip pat šia direktyva nedraudžiama valstybėms narėms išplėsti jų apdraustiesiems taikomas išmokų schemas įtraukiant kitoje valstybėje narėje teikiamas sveikatos priežiūros paslaugas
  ir prekes
  pagal nacionalinių teisės aktų nuostatas.
  Šia direktyva pripažįstama, kad dėl teisės į gydymo kompensavimą ne visada sprendžia valstybės narės nacionaliniu lygmeniu ir kad valstybės narės gali organizuoti savo sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sistemas tokiu būdu, kad dėl gydymo paslaugų teikimo ir teisių į jų kompensavimą būtų sprendžiama regionų ar vietos lygmeniu. |
| --- | --- |

(31)

Šia direktyva nesiekiama suteikti teisę į gydymo
  ar prekių įsigijimo
  kitoje valstybėje narėje išlaidų kompensavimą, jeigu toks gydymas
  ar prekės
  nėra
  kompensuojami
  pagal valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, teisės aktus. Taip pat šia direktyva nedraudžiama valstybėms narėms išplėsti jų apdraustiesiems taikomas išmokų schemas įtraukiant kitoje valstybėje narėje teikiamas sveikatos priežiūros paslaugas
  ir prekes
  pagal nacionalinių teisės aktų nuostatas.
  Šia direktyva pripažįstama, kad dėl teisės į gydymo kompensavimą ne visada sprendžia valstybės narės nacionaliniu lygmeniu ir kad valstybės narės gali organizuoti savo sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sistemas tokiu būdu, kad dėl gydymo paslaugų teikimo ir teisių į jų kompensavimą būtų sprendžiama regionų ar vietos lygmeniu.

| (32) | Jei tam tikrą ligą ar traumą galima gydyti keliais metodais, pacientas turėtų turėti teisę gauti kompensaciją už visus gydymo metodus, kurie tarptautinio medicinos mokslo pakankamai ištirti ir išmėginti, net jei jie netaikomi toje valstybėje narėje, kurioje pacientas apdraustas. |
| --- | --- |

(32)

Jei tam tikrą ligą ar traumą galima gydyti keliais metodais, pacientas turėtų turėti teisę gauti kompensaciją už visus gydymo metodus, kurie tarptautinio medicinos mokslo pakankamai ištirti ir išmėginti, net jei jie netaikomi toje valstybėje narėje, kurioje pacientas apdraustas.

| (33) | Šioje direktyvoje nenumatomas socialinės apsaugos teisių perkėlimas iš vienos valstybės narės į kitą ar kitoks socialinės apsaugos sistemų koordinavimas. Vienintelis nuostatų dėl išankstinio leidimo dėl kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų ir šių paslaugų išlaidų kompensavimo tikslas yra suteikti laisvę teikti sveikatos priežiūros paslaugas pacientams ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjams ir pašalinti nepagrįstas kliūtis šios pamatinės laisvės taikymui valstybėje narėje, kurioje pacientas yra apdraustas. Todėl šioje direktyvoje visiškai atsižvelgiama į nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų skirtumus ir valstybių narių atsakomybę už sveikatos paslaugų ir medicinos pagalbos organizavimą ir teikimą. |
| --- | --- |

(33)

Šioje direktyvoje nenumatomas socialinės apsaugos teisių perkėlimas iš vienos valstybės narės į kitą ar kitoks socialinės apsaugos sistemų koordinavimas. Vienintelis nuostatų dėl išankstinio leidimo dėl kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų ir šių paslaugų išlaidų kompensavimo tikslas yra suteikti laisvę teikti sveikatos priežiūros paslaugas pacientams ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjams ir pašalinti nepagrįstas kliūtis šios pamatinės laisvės taikymui valstybėje narėje, kurioje pacientas yra apdraustas. Todėl šioje direktyvoje visiškai atsižvelgiama į nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų skirtumus ir valstybių narių atsakomybę už sveikatos paslaugų ir medicinos pagalbos organizavimą ir teikimą.

| (34) | Šioje direktyvoje numatyta ir paciento teisė gauti bet kokius vaistus, kuriais leidžiama prekiauti valstybėje narėje, kurioje
  atliekamas gydymas
  , net jei tuo vaistu
  ar medicinos prietaisu
  nėra leidžiama prekiauti valstybėje narėje, kurioje pacientas yra apdraustas, kadangi tai yra neišvengiama
  šio konkretaus
  veiksmingo gydymo
  , teikiamo pacientui
  kitoje valstybėje narėje
  ,
  dalis. |
| --- | --- |

(34)

Šioje direktyvoje numatyta ir paciento teisė gauti bet kokius vaistus, kuriais leidžiama prekiauti valstybėje narėje, kurioje
  atliekamas gydymas
  , net jei tuo vaistu
  ar medicinos prietaisu
  nėra leidžiama prekiauti valstybėje narėje, kurioje pacientas yra apdraustas, kadangi tai yra neišvengiama
  šio konkretaus
  veiksmingo gydymo
  , teikiamo pacientui
  kitoje valstybėje narėje
  ,
  dalis.

| (35) | Valstybės narės gali nustatyti bendras sąlygas, tinkamumo kriterijus ir reglamentavimo bei administracinius formalumus dėl sveikatos priežiūros paslaugų gavimo ir sveikatos priežiūros išlaidų kompensavimo, pavyzdžiui, reikalavimą konsultuotis su bendrosios praktikos gydytoju prieš konsultuojantis su specialistu arba prieš gulantis į ligoninę, taip pat ir pacientams, norintiems gauti sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje, jeigu tokios sąlygos yra būtinos, proporcingos siekiamam tikslui ir nėra išskiriančios bei diskriminuojančios. Taigi yra tikslinga reikalauti, kad tos bendros sąlygos ir formalūs reikalavimai būtų taikomi objektyviai, skaidriai ir nediskriminuojant ir žinomi iš anksto, būtų pagrįsti visų pirma medicininiais motyvais ir nesudarytų papildomos naštos pacientams, norintiems gauti sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje, palyginti su pacientais, gaunantiems sveikatos priežiūros paslaugas valstybėje narėje, kurioje jie yra apdrausti, o sprendimai būtų priimami kaip įmanoma greičiau. Ši nuostata taikoma nepažeidžiant valstybių narių teisių nustatyti išankstinio leidimo kriterijus ar sąlygas, jeigu pacientai siekia gauti sveikatos priežiūros paslaugų valstybėje narėje, kurioje yra apdrausti. |
| --- | --- |

(35)

Valstybės narės gali nustatyti bendras sąlygas, tinkamumo kriterijus ir reglamentavimo bei administracinius formalumus dėl sveikatos priežiūros paslaugų gavimo ir sveikatos priežiūros išlaidų kompensavimo, pavyzdžiui, reikalavimą konsultuotis su bendrosios praktikos gydytoju prieš konsultuojantis su specialistu arba prieš gulantis į ligoninę, taip pat ir pacientams, norintiems gauti sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje, jeigu tokios sąlygos yra būtinos, proporcingos siekiamam tikslui ir nėra išskiriančios bei diskriminuojančios. Taigi yra tikslinga reikalauti, kad tos bendros sąlygos ir formalūs reikalavimai būtų taikomi objektyviai, skaidriai ir nediskriminuojant ir žinomi iš anksto, būtų pagrįsti visų pirma medicininiais motyvais ir nesudarytų papildomos naštos pacientams, norintiems gauti sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje, palyginti su pacientais, gaunantiems sveikatos priežiūros paslaugas valstybėje narėje, kurioje jie yra apdrausti, o sprendimai būtų priimami kaip įmanoma greičiau. Ši nuostata taikoma nepažeidžiant valstybių narių teisių nustatyti išankstinio leidimo kriterijus ar sąlygas, jeigu pacientai siekia gauti sveikatos priežiūros paslaugų valstybėje narėje, kurioje yra apdrausti.

| (36) | Bet kurios sveikatos priežiūros paslaugos, kurios nėra priskiriamos stacionariajai sveikatos priežiūrai pagal šios direktyvos nuostatas, turėtų būti laikomos nestacionariosios sveikatos priežiūros paslaugomis. Atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką dėl laisvo paslaugų judėjimo yra tikslinga nenustatyti reikalavimo dėl bet kokio išankstinio leidimo dėl kitoje valstybėje narėje suteiktų nestacionariosios sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų kompensavimo iš valstybės narės, kurioje asmuo yra apdraustas, valstybinės socialinės apsaugos sistemos lėšų. Jeigu tokių sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos kompensuojamos neviršijant pagal valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, sveikatos draudimo sistemą garantuojamo draudimo dydžio, išankstinio leidimo reikalavimo nebuvimas neturėtų pažeisti finansinės socialinės apsaugos sistemų pusiausvyros. |
| --- | --- |

(36)

Bet kurios sveikatos priežiūros paslaugos, kurios nėra priskiriamos stacionariajai sveikatos priežiūrai pagal šios direktyvos nuostatas, turėtų būti laikomos nestacionariosios sveikatos priežiūros paslaugomis. Atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką dėl laisvo paslaugų judėjimo yra tikslinga nenustatyti reikalavimo dėl bet kokio išankstinio leidimo dėl kitoje valstybėje narėje suteiktų nestacionariosios sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų kompensavimo iš valstybės narės, kurioje asmuo yra apdraustas, valstybinės socialinės apsaugos sistemos lėšų. Jeigu tokių sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos kompensuojamos neviršijant pagal valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, sveikatos draudimo sistemą garantuojamo draudimo dydžio, išankstinio leidimo reikalavimo nebuvimas neturėtų pažeisti finansinės socialinės apsaugos sistemų pusiausvyros.

| (37) | Nėra nustatyta, kas sudaro stacionariąją sveikatos priežiūrą skirtingose Bendrijos sveikatos sistemose, o skirtingi aiškinimai gali sudaryti kliūtį pacientų laisvei gauti sveikatos priežiūros paslaugas. Siekiant panaikinti šią kliūtį būtina nustatyti Bendrijos stacionariosios sveikatos priežiūros sąvokos apibrėžtį. Stacionarioji sveikatos priežiūra paprastai reiškia sveikatos priežiūrą, kurią teikiant pacientas įstaigoje turi pasilikti nakčiai. Tačiau taip pat gali būti tikslinga tą patį stacionariosios sveikatos priežiūros režimą taikyti ir teikiant tam tikras kitas sveikatos priežiūros paslaugas, jeigu teikiant tokias sveikatos priežiūros paslaugas reikia naudotis labai specializuota ir daug išlaidų reikalaujančia medicinine infrastruktūra ar medicinos įranga (pvz., diagnostikai naudojami aukšto lygio technologijos skeneriai) arba reikia taikyti gydymą, kuris ypač rizikingas pacientui ar gyventojams (pvz., rimtos infekcinės ligos gydymas). ▐ |
| --- | --- |

(37)

Nėra nustatyta, kas sudaro stacionariąją sveikatos priežiūrą skirtingose Bendrijos sveikatos sistemose, o skirtingi aiškinimai gali sudaryti kliūtį pacientų laisvei gauti sveikatos priežiūros paslaugas. Siekiant panaikinti šią kliūtį būtina nustatyti Bendrijos stacionariosios sveikatos priežiūros sąvokos apibrėžtį. Stacionarioji sveikatos priežiūra paprastai reiškia sveikatos priežiūrą, kurią teikiant pacientas įstaigoje turi pasilikti nakčiai. Tačiau taip pat gali būti tikslinga tą patį stacionariosios sveikatos priežiūros režimą taikyti ir teikiant tam tikras kitas sveikatos priežiūros paslaugas, jeigu teikiant tokias sveikatos priežiūros paslaugas reikia naudotis labai specializuota ir daug išlaidų reikalaujančia medicinine infrastruktūra ar medicinos įranga (pvz., diagnostikai naudojami aukšto lygio technologijos skeneriai) arba reikia taikyti gydymą, kuris ypač rizikingas pacientui ar gyventojams (pvz., rimtos infekcinės ligos gydymas). ▐

| (38) | Turimi duomenys rodo, kad taikant laisvo judėjimo principą sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje narėje teikimo srityje ir neviršijant privalomojo sveikatos draudimo sistemos garantuojamo lygio valstybėje narėje, kurioje asmuo yra apdraustas, nebus pažeistas valstybių narių sveikatos sistemų ar jų socialinės apsaugos sistemų tvarumas. Tačiau Teisingumo Teismas pripažino, kad negalima atmesti galimybės, jog kilus pavojui, kad gali būti rimtai pažeista socialinės apsaugos sistemos finansinė pusiausvyra arba gali būti trukdoma įgyvendinti tikslą užtikrinti visiems prieinamas subalansuotas medicinines ir stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugas, jis gali būti laikomas svaria visuotinės svarbos priežastimi, kuria galima pateisinti laisvės teikti paslaugas principo taikymo apribojimą. Teisingumo Teismas pripažino, kad turi būti įmanoma planuoti šiuos aspektus: ligoninių skaičių, jų geografinį pasiskirstymą, jų veiklos organizavimo pobūdį, joms teikiamą įrangą ir net ligoninėse teikiamų medicininių paslaugų pobūdį. Šioje direktyvoje turėtų būti nustatyta išankstinio leidimo sistema prisiimant kitoje valstybėje narėje suteiktų stacionariosios sveikatos priežiūros išlaidų padengimą, jeigu laikomasi šių sąlygų: jei sveikatos priežiūros paslauga būtų suteikta jos teritorijoje, jos išlaidos būtų apmokamos šios valstybės socialinio draudimo sistemos, o atitinkamas išvykstančių pacientų srautas dėl direktyvos įgyvendinimo rimtai pažeistų arba galėtų rimtai pažeisti valstybės socialinės apsaugos sistemos finansų pusiausvyrą ir (arba) tas pacientų srautas turėtų esminį poveikį arba galėtų turėti esminį poveikį ligoninių sektoriaus planavimo ir racionalizavimo veiklai, kuria siekiama išvengti lovų pertekliaus, išbalansuotų (galėtų išbalansuoti) stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugų teikimą, sukeltų (galėtų sukelti) nereikalingų logistikos ir finansines sąnaudų, apsunkintų (galėtų apsunkinti) subalansuotų medicininių ir ligoninių paslaugų teikimą visiems arba sumažintų (galėtų sumažinti) atitinkamos valstybės narės teritorijoje esančius sveikatos priežiūros paslaugų teikimo pajėgumus ar medicininę kompetenciją. Kadangi, norint įvertinti tikėtino išvykstančių pacientų srauto poveikį, reikalingos sudėtingos hipotezės ir skaičiavimai, šioje direktyvoje leidžiama išankstinio leidimo sistema, jeigu yra pakankamai motyvų manyti, kad socialinės apsaugos sistemai bus padaryta didelė žala. Tai turėtų būti taikoma ir dabartinėms išankstinio leidimo sistemoms, kurios atitinka 8 straipsnyje nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

(38)

Turimi duomenys rodo, kad taikant laisvo judėjimo principą sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje narėje teikimo srityje ir neviršijant privalomojo sveikatos draudimo sistemos garantuojamo lygio valstybėje narėje, kurioje asmuo yra apdraustas, nebus pažeistas valstybių narių sveikatos sistemų ar jų socialinės apsaugos sistemų tvarumas. Tačiau Teisingumo Teismas pripažino, kad negalima atmesti galimybės, jog kilus pavojui, kad gali būti rimtai pažeista socialinės apsaugos sistemos finansinė pusiausvyra arba gali būti trukdoma įgyvendinti tikslą užtikrinti visiems prieinamas subalansuotas medicinines ir stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugas, jis gali būti laikomas svaria visuotinės svarbos priežastimi, kuria galima pateisinti laisvės teikti paslaugas principo taikymo apribojimą. Teisingumo Teismas pripažino, kad turi būti įmanoma planuoti šiuos aspektus: ligoninių skaičių, jų geografinį pasiskirstymą, jų veiklos organizavimo pobūdį, joms teikiamą įrangą ir net ligoninėse teikiamų medicininių paslaugų pobūdį. Šioje direktyvoje turėtų būti nustatyta išankstinio leidimo sistema prisiimant kitoje valstybėje narėje suteiktų stacionariosios sveikatos priežiūros išlaidų padengimą, jeigu laikomasi šių sąlygų: jei sveikatos priežiūros paslauga būtų suteikta jos teritorijoje, jos išlaidos būtų apmokamos šios valstybės socialinio draudimo sistemos, o atitinkamas išvykstančių pacientų srautas dėl direktyvos įgyvendinimo rimtai pažeistų arba galėtų rimtai pažeisti valstybės socialinės apsaugos sistemos finansų pusiausvyrą ir (arba) tas pacientų srautas turėtų esminį poveikį arba galėtų turėti esminį poveikį ligoninių sektoriaus planavimo ir racionalizavimo veiklai, kuria siekiama išvengti lovų pertekliaus, išbalansuotų (galėtų išbalansuoti) stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugų teikimą, sukeltų (galėtų sukelti) nereikalingų logistikos ir finansines sąnaudų, apsunkintų (galėtų apsunkinti) subalansuotų medicininių ir ligoninių paslaugų teikimą visiems arba sumažintų (galėtų sumažinti) atitinkamos valstybės narės teritorijoje esančius sveikatos priežiūros paslaugų teikimo pajėgumus ar medicininę kompetenciją. Kadangi, norint įvertinti tikėtino išvykstančių pacientų srauto poveikį, reikalingos sudėtingos hipotezės ir skaičiavimai, šioje direktyvoje leidžiama išankstinio leidimo sistema, jeigu yra pakankamai motyvų manyti, kad socialinės apsaugos sistemai bus padaryta didelė žala. Tai turėtų būti taikoma ir dabartinėms išankstinio leidimo sistemoms, kurios atitinka 8 straipsnyje nustatytas sąlygas.

| (39) | Visais atvejais, jeigu valstybė narė nusprendžia taikyti išankstinio leidimo sistemą dėl įsipareigojimo padengti kitose valstybėse narėse suteiktų stacionariosios ar specializuotos sveikatos priežiūros paslaugų išlaidas laikantis šioje direktyvoje nustatytos tvarkos, tokių kitoje valstybėje narėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos turėtų būti kompensuojamos valstybėje narėje, kur asmuo yra apdraustas, tokiu lygiu, kuris atitiktų valstybėje narėje, kur asmuo yra apdraustas,
  suteikto tokio pat arba tiek pat pacientui veiksmingo gydymo
  išlaidų kompensavimo dydį, neviršijant faktinių gautų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų. Tačiau, jeigu įvykdytos Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 22 straipsnio 2 dalyje išdėstytos leidimo suteikimo sąlygos, leidimas turėtų būti suteiktas ir išmokos mokamos laikantis to reglamento nuostatų. Tai taikoma visų pirma tais atvejais, kai leidimas yra suteiktas po administracinio ar juridinio prašymo nagrinėjimo ir kai tas pateikęs prašymą asmuo gavo gydymo paslaugas kitoje valstybėje narėje. Tokiu atveju šios direktyvos 6, 7, 8 ir 9 straipsniai neturėtų būti taikomi. Tai atitinka Teisingumo Teismo praktiką, kuris nurodė, kad pacientai, kuriems buvo atsisakyta suteikti leidimą, o vėliau atsisakymas pripažintas nepagrįstu, turi teisę į gydymo paslaugų kitoje valstybėje narėje visų išlaidų padengimą laikantis valstybės narės, kurioje suteiktos gydymo paslaugos, nacionalinių teisės aktų nuostatų. |
| --- | --- |

(39)

Visais atvejais, jeigu valstybė narė nusprendžia taikyti išankstinio leidimo sistemą dėl įsipareigojimo padengti kitose valstybėse narėse suteiktų stacionariosios ar specializuotos sveikatos priežiūros paslaugų išlaidas laikantis šioje direktyvoje nustatytos tvarkos, tokių kitoje valstybėje narėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos turėtų būti kompensuojamos valstybėje narėje, kur asmuo yra apdraustas, tokiu lygiu, kuris atitiktų valstybėje narėje, kur asmuo yra apdraustas,
  suteikto tokio pat arba tiek pat pacientui veiksmingo gydymo
  išlaidų kompensavimo dydį, neviršijant faktinių gautų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų. Tačiau, jeigu įvykdytos Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 22 straipsnio 2 dalyje išdėstytos leidimo suteikimo sąlygos, leidimas turėtų būti suteiktas ir išmokos mokamos laikantis to reglamento nuostatų. Tai taikoma visų pirma tais atvejais, kai leidimas yra suteiktas po administracinio ar juridinio prašymo nagrinėjimo ir kai tas pateikęs prašymą asmuo gavo gydymo paslaugas kitoje valstybėje narėje. Tokiu atveju šios direktyvos 6, 7, 8 ir 9 straipsniai neturėtų būti taikomi. Tai atitinka Teisingumo Teismo praktiką, kuris nurodė, kad pacientai, kuriems buvo atsisakyta suteikti leidimą, o vėliau atsisakymas pripažintas nepagrįstu, turi teisę į gydymo paslaugų kitoje valstybėje narėje visų išlaidų padengimą laikantis valstybės narės, kurioje suteiktos gydymo paslaugos, nacionalinių teisės aktų nuostatų.

| (40) | Jei atsisakoma suteikti išankstinį leidimą, tai turėtų būti atliekama sąžiningai ir skaidriai. Pacientas turėtų būti iš anksto supažindinamas su valstybės narės nustatytomis išankstinių leidimų išdavimo taisyklėmis. Suteikti išankstinį leidimą turėtų būti atsisakoma tik būtinais atvejais, o atsisakymas suteikti leidimą turėtų būti proporcingas išankstinių leidimų sistemos įgyvendinimo tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(40)

Jei atsisakoma suteikti išankstinį leidimą, tai turėtų būti atliekama sąžiningai ir skaidriai. Pacientas turėtų būti iš anksto supažindinamas su valstybės narės nustatytomis išankstinių leidimų išdavimo taisyklėmis. Suteikti išankstinį leidimą turėtų būti atsisakoma tik būtinais atvejais, o atsisakymas suteikti leidimą turėtų būti proporcingas išankstinių leidimų sistemos įgyvendinimo tikslui pasiekti.

| (41) | Pacientams, kurių gyvybei gresia pavojus, įrašytiems į laukiančių sąrašą, kad būtų suteiktos gydymo paslaugos jų gyvenamojoje šalyje, ir kuriems reikalinga skubi sveikatos priežiūra, išankstinių leidimų sistema gali būti netaikoma, kadangi tokia tvarka galėtų trukdyti pacientams laiku gauti gydymo paslaugas kitoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

(41)

Pacientams, kurių gyvybei gresia pavojus, įrašytiems į laukiančių sąrašą, kad būtų suteiktos gydymo paslaugos jų gyvenamojoje šalyje, ir kuriems reikalinga skubi sveikatos priežiūra, išankstinių leidimų sistema gali būti netaikoma, kadangi tokia tvarka galėtų trukdyti pacientams laiku gauti gydymo paslaugas kitoje valstybėje narėje.

| (42) | Valstybių narių nustatytos procedūros dėl kitose valstybėse teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų turėtų suteikti pacientams objektyvumo, nediskriminavimo ir skaidrumo garantijas, kurios užtikrintų nacionalinių valdžios institucijų sprendimų priėmimą laiku ir atsižvelgiant į šiuos bendruosius principus ir individualias aplinkybes kiekvienu atveju. Tai taikoma ir faktiniam kitoje valstybėje narėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų kompensavimui pacientui sugrįžus. Yra tikslinga, kad pacientai sprendimą dėl kitose valstybėse narėse teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų paprastai turėtų gauti per penkiolika kalendorinių dienų. Tačiau tas laikotarpis galėtų būti trumpesnis, jeigu tokio prašomo gydymo reikia skubiai. Visais atvejais Direktyvoje 2005/36/EB ║ nustatytų pripažinimo procedūrų ir paslaugų teikimo taisyklių taikymui neturėtų daryti įtakos šios bendros taisyklės. |
| --- | --- |

(42)

Valstybių narių nustatytos procedūros dėl kitose valstybėse teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų turėtų suteikti pacientams objektyvumo, nediskriminavimo ir skaidrumo garantijas, kurios užtikrintų nacionalinių valdžios institucijų sprendimų priėmimą laiku ir atsižvelgiant į šiuos bendruosius principus ir individualias aplinkybes kiekvienu atveju. Tai taikoma ir faktiniam kitoje valstybėje narėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų kompensavimui pacientui sugrįžus. Yra tikslinga, kad pacientai sprendimą dėl kitose valstybėse narėse teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų paprastai turėtų gauti per penkiolika kalendorinių dienų. Tačiau tas laikotarpis galėtų būti trumpesnis, jeigu tokio prašomo gydymo reikia skubiai. Visais atvejais Direktyvoje 2005/36/EB ║ nustatytų pripažinimo procedūrų ir paslaugų teikimo taisyklių taikymui neturėtų daryti įtakos šios bendros taisyklės.

| (43) | Siekiant suteikti pacientams galimybę praktikoje naudotis savo teisėmis gauti sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse būtina teikti pacientams tinkamą informaciją visais svarbiausiais kitose valstybėse narėse teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų klausimais. Kai sveikatos priežiūros paslaugos teikiamos kitose valstybėse, veiksmingiausia priemonė tokiai informacijai teikti yra įsteigti kiekvienoje valstybėje narėje kontaktinius centrus, į kuriuos pacientai galėtų kreiptis ir kurie galėtų teikti informaciją apie kitose valstybėse narėse teikiamas sveikatos priežiūros paslaugas atsižvelgdami į padėtį tos valstybės narės sveikatos sistemoje. Kadangi sprendžiant su kitose valstybėse teikiama sveikatos priežiūra susijusius klausimus skirtingų valstybių narių valdžios institucijos turi bendradarbiauti tarpusavyje, tie kontaktiniai centrai turėtų sudaryti tinklą, per kurį tokie klausimai galėtų būti sprendžiami veiksmingiausiai. Tie kontaktiniai centrai turėtų bendradarbiauti vienas su kitu ir turėtų sudaryti pacientams galimybę informuotai pasirinkti sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse. Jie taip pat turėtų teikti informaciją apie esamas alternatyvas tuo atveju, kai kyla problemų dėl kitose valstybėse narėse teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, visų pirma apie neteisminio tarptautinio pobūdžio ginčų nagrinėjimo sistemas.
  Kurdamos informacijos apie kitose valstybėse narėse teikiamas sveikatos priežiūros paslaugas teikimo tvarką, valstybės narės turėtų atsižvelgti į tai, kad reikia teikti informaciją prieinamu formatu ir galimas papildomos pagalbos priemones pažeidžiamiems pacientams, neįgaliems žmonėms ir žmonėms, turintiems specialiųjų poreikių. |
| --- | --- |

(43)

Siekiant suteikti pacientams galimybę praktikoje naudotis savo teisėmis gauti sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse būtina teikti pacientams tinkamą informaciją visais svarbiausiais kitose valstybėse narėse teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų klausimais. Kai sveikatos priežiūros paslaugos teikiamos kitose valstybėse, veiksmingiausia priemonė tokiai informacijai teikti yra įsteigti kiekvienoje valstybėje narėje kontaktinius centrus, į kuriuos pacientai galėtų kreiptis ir kurie galėtų teikti informaciją apie kitose valstybėse narėse teikiamas sveikatos priežiūros paslaugas atsižvelgdami į padėtį tos valstybės narės sveikatos sistemoje. Kadangi sprendžiant su kitose valstybėse teikiama sveikatos priežiūra susijusius klausimus skirtingų valstybių narių valdžios institucijos turi bendradarbiauti tarpusavyje, tie kontaktiniai centrai turėtų sudaryti tinklą, per kurį tokie klausimai galėtų būti sprendžiami veiksmingiausiai. Tie kontaktiniai centrai turėtų bendradarbiauti vienas su kitu ir turėtų sudaryti pacientams galimybę informuotai pasirinkti sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse. Jie taip pat turėtų teikti informaciją apie esamas alternatyvas tuo atveju, kai kyla problemų dėl kitose valstybėse narėse teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, visų pirma apie neteisminio tarptautinio pobūdžio ginčų nagrinėjimo sistemas.
  Kurdamos informacijos apie kitose valstybėse narėse teikiamas sveikatos priežiūros paslaugas teikimo tvarką, valstybės narės turėtų atsižvelgti į tai, kad reikia teikti informaciją prieinamu formatu ir galimas papildomos pagalbos priemones pažeidžiamiems pacientams, neįgaliems žmonėms ir žmonėms, turintiems specialiųjų poreikių.

| (44) | Jeigu pacientas gauna sveikatos priežiūros paslaugas valstybėje narėje, kuri nėra valstybė narė, kurioje jis yra apdraustas, jis turi žinoti iš anksto, kokios taisyklės turi būti taikomos. Reikalingas aiškumas ir tada, ▐ kai sveikatos priežiūros paslauga teikiama kitoje valstybėje narėje
  , kaip telemedicinos paslaugos atveju.
  Šiais atvejais sveikatos priežiūros paslaugoms taikytinos taisyklės yra tos, kurios nustatytos valstybės narės, kurioje sveikatos priežiūros paslaugos teikiamos, įstatymų laikantis šios direktyvos 5 straipsnyje nustatytų bendrųjų principų atsižvelgiant į tai, kad pagal Sutarties 152 str. 5 dalį už sveikatos paslaugų ir medicinos pagalbos organizavimą ir teikimą atsakingos valstybės narės. Tai padės pacientui informuotai pasirinkti ir leis išvengti nesusipratimų bei klaidingo supratimo. Tai leis padidinti paciento ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjo tarpusavio pasitikėjimą. |
| --- | --- |

(44)

Jeigu pacientas gauna sveikatos priežiūros paslaugas valstybėje narėje, kuri nėra valstybė narė, kurioje jis yra apdraustas, jis turi žinoti iš anksto, kokios taisyklės turi būti taikomos. Reikalingas aiškumas ir tada, ▐ kai sveikatos priežiūros paslauga teikiama kitoje valstybėje narėje
  , kaip telemedicinos paslaugos atveju.
  Šiais atvejais sveikatos priežiūros paslaugoms taikytinos taisyklės yra tos, kurios nustatytos valstybės narės, kurioje sveikatos priežiūros paslaugos teikiamos, įstatymų laikantis šios direktyvos 5 straipsnyje nustatytų bendrųjų principų atsižvelgiant į tai, kad pagal Sutarties 152 str. 5 dalį už sveikatos paslaugų ir medicinos pagalbos organizavimą ir teikimą atsakingos valstybės narės. Tai padės pacientui informuotai pasirinkti ir leis išvengti nesusipratimų bei klaidingo supratimo. Tai leis padidinti paciento ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjo tarpusavio pasitikėjimą.

| (45) | Valstybės narės turėtų nuspręsti dėl tokių nacionalinių kontaktinių centrų formos ir skaičiaus. Nacionaliniai kontaktiniai centrai gali būti inkorporuoti ir į esamų informacinių centrų struktūrą arba būti steigiami jų veiklos pagrindu, jeigu bus aiškiai nurodyta, kad informaciniai centrai yra ir nacionaliniai kitose valstybėse narėse teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų kontaktiniai centrai. Nacionaliniai kontaktiniai centrai turėtų turėti tinkamas patalpas informacijai apie pagrindinius kitose valstybėse narėse teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų aspektus teikti ir prireikus teikti pacientams praktinei pagalbai.
  Valstybės narės turėtų užtikrinti sveikatos priežiūros specialistams atstovaujančių organizacijų dalyvavimą šioje veikloje.
  Nacionaliniai kontaktiniai centrai neturėtų trukdyti valstybėms narėms steigti kitus susijusius kontaktinius centrus regionų ar vietos lygiu atsižvelgiant į jų sveikatos priežiūros sistemos organizavimo ypatumus.
  Nacionaliniai kontaktiniai centrai turėtų sugebėti teikti pacientams tinkamą informaciją apie sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse ir padėti jiems. Pagalba neturėtų apimti teisinių konsultacijų. |
| --- | --- |

(45)

Valstybės narės turėtų nuspręsti dėl tokių nacionalinių kontaktinių centrų formos ir skaičiaus. Nacionaliniai kontaktiniai centrai gali būti inkorporuoti ir į esamų informacinių centrų struktūrą arba būti steigiami jų veiklos pagrindu, jeigu bus aiškiai nurodyta, kad informaciniai centrai yra ir nacionaliniai kitose valstybėse narėse teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų kontaktiniai centrai. Nacionaliniai kontaktiniai centrai turėtų turėti tinkamas patalpas informacijai apie pagrindinius kitose valstybėse narėse teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų aspektus teikti ir prireikus teikti pacientams praktinei pagalbai.
  Valstybės narės turėtų užtikrinti sveikatos priežiūros specialistams atstovaujančių organizacijų dalyvavimą šioje veikloje.
  Nacionaliniai kontaktiniai centrai neturėtų trukdyti valstybėms narėms steigti kitus susijusius kontaktinius centrus regionų ar vietos lygiu atsižvelgiant į jų sveikatos priežiūros sistemos organizavimo ypatumus.
  Nacionaliniai kontaktiniai centrai turėtų sugebėti teikti pacientams tinkamą informaciją apie sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse ir padėti jiems. Pagalba neturėtų apimti teisinių konsultacijų.

| (46) | ▐Reikalingas įvairių valstybių narių paslaugų teikėjų, paslaugų pirkėjų ir reguliuojančių institucijų bendradarbiavimas nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygiu siekiant užtikrinti saugias, kokybiškas ir veiksmingas pacientams iš kitų valstybių narių teikiamas sveikatos priežiūros paslaugas. Tai ypač svarbu bendradarbiavimui pasienio regionuose, kai
  sveikatos priežiūros
  paslaugų teikimas kitoje valstybėje narėje gali būti veiksmingiausias sveikatos
  priežiūros
  paslaugų teikimo organizavimo būdas vietos gyventojams, tačiau siekiant tvaraus paslaugų teikimo abipus sienos reikalingas skirtingų valstybių narių sveikatos sistemų bendradarbiavimas. Tokio bendradarbiavimo formos galėtų būti bendras planavimas, procedūrų ar standartų abipusis pripažinimas ar pritaikymas, atitinkamų nacionalinių informacinių ir ryšių technologijų sistemų sąveika, praktinės priemonės užtikrinti sveikatos priežiūros tęstinumui ar praktinė pagalba sveikatos priežiūros specialistams teikiant sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse laikinai ar nereguliariai. ▐ |
| --- | --- |

(46)

▐Reikalingas įvairių valstybių narių paslaugų teikėjų, paslaugų pirkėjų ir reguliuojančių institucijų bendradarbiavimas nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygiu siekiant užtikrinti saugias, kokybiškas ir veiksmingas pacientams iš kitų valstybių narių teikiamas sveikatos priežiūros paslaugas. Tai ypač svarbu bendradarbiavimui pasienio regionuose, kai
  sveikatos priežiūros
  paslaugų teikimas kitoje valstybėje narėje gali būti veiksmingiausias sveikatos
  priežiūros
  paslaugų teikimo organizavimo būdas vietos gyventojams, tačiau siekiant tvaraus paslaugų teikimo abipus sienos reikalingas skirtingų valstybių narių sveikatos sistemų bendradarbiavimas. Tokio bendradarbiavimo formos galėtų būti bendras planavimas, procedūrų ar standartų abipusis pripažinimas ar pritaikymas, atitinkamų nacionalinių informacinių ir ryšių technologijų sistemų sąveika, praktinės priemonės užtikrinti sveikatos priežiūros tęstinumui ar praktinė pagalba sveikatos priežiūros specialistams teikiant sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse laikinai ar nereguliariai. ▐

| (47) | Komisija turėtų skatinti valstybių narių bendradarbiavimą šios direktyvos IV skyriuje nurodytose srityse ir pagal Sutarties 152 straipsnio 2 dalį gali, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, imtis bet kokios naudingos iniciatyvos tokiam bendradarbiavimui skatinti ir palengvinti. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti galimybei pasitelkti Europos teritorinio bendradarbiavimo grupę (ETBG). |
| --- | --- |

(47)

Komisija turėtų skatinti valstybių narių bendradarbiavimą šios direktyvos IV skyriuje nurodytose srityse ir pagal Sutarties 152 straipsnio 2 dalį gali, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, imtis bet kokios naudingos iniciatyvos tokiam bendradarbiavimui skatinti ir palengvinti. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti galimybei pasitelkti Europos teritorinio bendradarbiavimo grupę (ETBG).

| (48) | Kai vaistai yra registruoti ║ valstybėje narėje, kurioje pacientas apdraustas, pagal 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (16),
  įskaitant būsimas direktyvas dėl falsifikuotų vaistų ir farmacijos budrumo,
  ir buvo išrašyti kitoje valstybėje narėje pacientu vadinamam asmeniui, iš esmės turėtų būti galima tokius receptus pripažinti medicinine prasme
  arba farmacijos įstaigose
  ir naudoti paciento gyvenamoje valstybėje narėje. Reglamentavimo ir administracinių barjerų tokiam pripažinimui pašalinimas nereiškia, kad nėra būtina kiekvienu atskiru atveju gauti tinkamą pacientą gydančio gydytojo ir vaistininko sutikimą, jeigu to reikia žmonių sveikatos apsaugai ir tai yra būtina ir proporcinga priemonė tam tikslui pasiekti. Toks medicininis pripažinimas neturėtų pažeisti ir valstybės narės, kurioje asmuo yra apdraustas, teisės spręsti tokių vaistų įtraukimo į socialinės apsaugos sistemos, kurioje asmuo yra apdraustas, kompensacijų sistemą
  , taip pat neturėtų pažeisti nacionalinių įkainių ir mokėjimo taisyklių galiojimo
  . Įgyvendinti pripažinimo principą padės paciento saugos užtikrinimui reikalingų priemonių priėmimas ir vengimas neteisingai vartoti vaistus ar klaidinti dėl jų vartojimo. |
| --- | --- |

(48)

Kai vaistai yra registruoti ║ valstybėje narėje, kurioje pacientas apdraustas, pagal 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (16),
  įskaitant būsimas direktyvas dėl falsifikuotų vaistų ir farmacijos budrumo,
  ir buvo išrašyti kitoje valstybėje narėje pacientu vadinamam asmeniui, iš esmės turėtų būti galima tokius receptus pripažinti medicinine prasme
  arba farmacijos įstaigose
  ir naudoti paciento gyvenamoje valstybėje narėje. Reglamentavimo ir administracinių barjerų tokiam pripažinimui pašalinimas nereiškia, kad nėra būtina kiekvienu atskiru atveju gauti tinkamą pacientą gydančio gydytojo ir vaistininko sutikimą, jeigu to reikia žmonių sveikatos apsaugai ir tai yra būtina ir proporcinga priemonė tam tikslui pasiekti. Toks medicininis pripažinimas neturėtų pažeisti ir valstybės narės, kurioje asmuo yra apdraustas, teisės spręsti tokių vaistų įtraukimo į socialinės apsaugos sistemos, kurioje asmuo yra apdraustas, kompensacijų sistemą
  , taip pat neturėtų pažeisti nacionalinių įkainių ir mokėjimo taisyklių galiojimo
  . Įgyvendinti pripažinimo principą padės paciento saugos užtikrinimui reikalingų priemonių priėmimas ir vengimas neteisingai vartoti vaistus ar klaidinti dėl jų vartojimo.

| (49) | Europos pavyzdinių centrų tinklai turėtų teikti sveikatos priežiūros paslaugas visiems pacientams, kuriems gydyti atsižvelgiant į jų būklę reikia sutelkti itin daug išteklių ar žinių, siekdami suteikti prieinamas, kokybiškas ir ekonomiškai efektyvias sveikatos priežiūros paslaugas ir kartu galėtų būti medicinos mokymo ir mokslinių tyrimų, informacijos sklaidos ir vertinimo centrai. Reikėtų nustatyti Europos pavyzdinių centrų tinklų identifikavimo ir plėtojimo tvarką siekiant organizuoti Europos lygiu vienodai prieinamą visiems pacientams bei sveikatos priežiūros specialistams konkrečios medicinos srities aukšto lygio bendros ekspertizės sistemą. |
| --- | --- |

(49)

Europos pavyzdinių centrų tinklai turėtų teikti sveikatos priežiūros paslaugas visiems pacientams, kuriems gydyti atsižvelgiant į jų būklę reikia sutelkti itin daug išteklių ar žinių, siekdami suteikti prieinamas, kokybiškas ir ekonomiškai efektyvias sveikatos priežiūros paslaugas ir kartu galėtų būti medicinos mokymo ir mokslinių tyrimų, informacijos sklaidos ir vertinimo centrai. Reikėtų nustatyti Europos pavyzdinių centrų tinklų identifikavimo ir plėtojimo tvarką siekiant organizuoti Europos lygiu vienodai prieinamą visiems pacientams bei sveikatos priežiūros specialistams konkrečios medicinos srities aukšto lygio bendros ekspertizės sistemą.

| (50) | Kitose valstybėse narėse teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų technologiniai laimėjimai naudojant informacines ir ryšių technologijas gali sukelti neaiškumų dėl valstybių narių atsakomybės atliekant priežiūrą ir taip trukdyti laisvam sveikatos priežiūros paslaugų judėjimui bei kelti papildomų pavojų sveikatos apsaugai teikiant paslaugas tokiu būdu. Taikant informacines ir ryšių technologijas teikti sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse visoje Bendrijoje yra naudojami labai skirtingi ir nesuderinami formatai ir standartai, o tai sudaro kliūtis sveikatos priežiūros paslaugų teikimui kitose valstybėse narėse ir kelia galimus pavojus sveikatos apsaugos požiūriu. Todėl būtina siekti suderinimo šiose srityse Bendrijos mastu ir tai atlikti suteikiant Komisijai įgaliojimus priimti įgyvendinimo priemones siekiant leisti pakankamai greitai nustatyti ir atnaujinti atsakomybės ir standartų reglamentavimą šioje srityje, kad būtų atsižvelgiama į nuolatinę atitinkamų technologijų ir technikos pažangą. |
| --- | --- |

(50)

Kitose valstybėse narėse teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų technologiniai laimėjimai naudojant informacines ir ryšių technologijas gali sukelti neaiškumų dėl valstybių narių atsakomybės atliekant priežiūrą ir taip trukdyti laisvam sveikatos priežiūros paslaugų judėjimui bei kelti papildomų pavojų sveikatos apsaugai teikiant paslaugas tokiu būdu. Taikant informacines ir ryšių technologijas teikti sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse visoje Bendrijoje yra naudojami labai skirtingi ir nesuderinami formatai ir standartai, o tai sudaro kliūtis sveikatos priežiūros paslaugų teikimui kitose valstybėse narėse ir kelia galimus pavojus sveikatos apsaugos požiūriu. Todėl būtina siekti suderinimo šiose srityse Bendrijos mastu ir tai atlikti suteikiant Komisijai įgaliojimus priimti įgyvendinimo priemones siekiant leisti pakankamai greitai nustatyti ir atnaujinti atsakomybės ir standartų reglamentavimą šioje srityje, kad būtų atsižvelgiama į nuolatinę atitinkamų technologijų ir technikos pažangą.

| (51) | E. sveikatos sprendimų sąveika turėtų būti pasiekta laikantis pacientams apsaugoti pritaikytų nacionalinių sveikatos priežiūros paslaugų teikimo reglamentų, įskaitant teisės aktus dėl prekybos vaistais internete, ypač nacionalinius draudimus paštu užsisakyti vaistus, kuriems būtinas gydytojo receptas, vadovaujantis Teisingumo Teismo praktika ir 1997 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 97/7/EB dėl vartotojų apsaugos sudarant nuotolinės prekybos sutartis (17) nuostatomis. |
| --- | --- |

(51)

E. sveikatos sprendimų sąveika turėtų būti pasiekta laikantis pacientams apsaugoti pritaikytų nacionalinių sveikatos priežiūros paslaugų teikimo reglamentų, įskaitant teisės aktus dėl prekybos vaistais internete, ypač nacionalinius draudimus paštu užsisakyti vaistus, kuriems būtinas gydytojo receptas, vadovaujantis Teisingumo Teismo praktika ir 1997 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 97/7/EB dėl vartotojų apsaugos sudarant nuotolinės prekybos sutartis (17) nuostatomis.

| (52) | Įprastinė sveikatos priežiūros paslaugų teikimo kitose valstybėse narėse statistika ir papildomi duomenys reikalingi visų sveikatos priežiūros paslaugų bei kitose valstybėse narėse teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų veiksmingai stebėsenai, planavimui ir valdymui, o tokios statistikos ir duomenų rengimas turėtų būti įtraukti į esamas duomenų rinkimo sistemas, kad būtų galima tinkama stebėsena ir planavimas atsižvelgiant į kitose valstybėse teikiamas sveikatos priežiūros paslaugas, įskaitant atitinkamas Bendrijos lygio struktūras, tokias kaip Bendrijos statistikos sistema ir visų pirma 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1338/2008 dėl Bendrijos visuomenės sveikatos ir sveikatos bei saugos darbe statistikos (18), sveikatos informacinė sistema, nustatyta pagal sveikatos programą, patvirtintą 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1786/2002/EB priimančiu Bendrijos veiksmų 2003–2008 m. programą visuomenės sveikatos srityje (19), ir kiti stebėsenos veiksmai, pavyzdžiui, atliekami Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro, įsteigto 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 851/2004, įsteigiančiu Europos ligų profilaktikos ir kontrolės centrą (20). |
| --- | --- |

(52)

Įprastinė sveikatos priežiūros paslaugų teikimo kitose valstybėse narėse statistika ir papildomi duomenys reikalingi visų sveikatos priežiūros paslaugų bei kitose valstybėse narėse teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų veiksmingai stebėsenai, planavimui ir valdymui, o tokios statistikos ir duomenų rengimas turėtų būti įtraukti į esamas duomenų rinkimo sistemas, kad būtų galima tinkama stebėsena ir planavimas atsižvelgiant į kitose valstybėse teikiamas sveikatos priežiūros paslaugas, įskaitant atitinkamas Bendrijos lygio struktūras, tokias kaip Bendrijos statistikos sistema ir visų pirma 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1338/2008 dėl Bendrijos visuomenės sveikatos ir sveikatos bei saugos darbe statistikos (18), sveikatos informacinė sistema, nustatyta pagal sveikatos programą, patvirtintą 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1786/2002/EB priimančiu Bendrijos veiksmų 2003–2008 m. programą visuomenės sveikatos srityje (19), ir kiti stebėsenos veiksmai, pavyzdžiui, atliekami Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro, įsteigto 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 851/2004, įsteigiančiu Europos ligų profilaktikos ir kontrolės centrą (20).

| (53) | Nuolatinė medicinos mokslo ir sveikatos technologijų pažanga yra kartu ir galimybė, ir iššūkis valstybių narių sveikatos sistemoms.
  Tačiau dėl sveikatos srities technologijų vertinimo ir galimo prieigos prie naujų technologijų apribojimo administravimo įstaigoms priėmus tam tikrą sprendimą kyla daug esminių socialinių problemų, kurioms išspręsti reikalingas visų susijusių šalių indėlis ir parengtas efektyvus valdymo modelis. Taigi visaip bendradarbiauti turėtų ne tik visų valstybių narių atsakingos valdžios institucijos, bet ir visos suinteresuotosios šalys, įskaitant sveikatos specialistus, pacientų ir pramonės atstovus. Be to, šis bendradarbiavimas turėtų būti grindžiamas tvirtais gero valdymo ir procedūrų skaidrumo, atvirumo ir nešališkumo principais. |
| --- | --- |

(53)

Nuolatinė medicinos mokslo ir sveikatos technologijų pažanga yra kartu ir galimybė, ir iššūkis valstybių narių sveikatos sistemoms.
  Tačiau dėl sveikatos srities technologijų vertinimo ir galimo prieigos prie naujų technologijų apribojimo administravimo įstaigoms priėmus tam tikrą sprendimą kyla daug esminių socialinių problemų, kurioms išspręsti reikalingas visų susijusių šalių indėlis ir parengtas efektyvus valdymo modelis. Taigi visaip bendradarbiauti turėtų ne tik visų valstybių narių atsakingos valdžios institucijos, bet ir visos suinteresuotosios šalys, įskaitant sveikatos specialistus, pacientų ir pramonės atstovus. Be to, šis bendradarbiavimas turėtų būti grindžiamas tvirtais gero valdymo ir procedūrų skaidrumo, atvirumo ir nešališkumo principais.

| (54) | Šiai direktyvai įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (21). |
| --- | --- |

(54)

Šiai direktyvai įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (21).

| (55) | Visų pirma Komisijai, bendradarbiaujančiai su atitinkamais specialistais ir suinteresuotomis grupėmis,

  reikėtų suteikti įgaliojimus patvirtinti ▐ specialių kriterijų ir sąlygų, kurias turi atitikti Europos pavyzdinių centrų tinklai, sąrašą ir Europos pavyzdinių centrų tinklų sudarymo tvarką. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti, papildant ją naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(55)

Visų pirma Komisijai, bendradarbiaujančiai su atitinkamais specialistais ir suinteresuotomis grupėmis,

  reikėtų suteikti įgaliojimus patvirtinti ▐ specialių kriterijų ir sąlygų, kurias turi atitikti Europos pavyzdinių centrų tinklai, sąrašą ir Europos pavyzdinių centrų tinklų sudarymo tvarką. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti, papildant ją naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (56) | Kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. saugių, kokybiškų ir veiksmingų sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse narėse Europos Sąjungoje bendros teisinės sistemos nustatymo, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl šio veiksmo masto to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali priimti priemones. Remiantis tame straipsnyje nustatytu proporcingumo principu, šioje direktyvoje nenumatoma daugiau nei būtina tam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(56)

Kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. saugių, kokybiškų ir veiksmingų sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse narėse Europos Sąjungoje bendros teisinės sistemos nustatymo, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl šio veiksmo masto to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali priimti priemones. Remiantis tame straipsnyje nustatytu proporcingumo principu, šioje direktyvoje nenumatoma daugiau nei būtina tam tikslui pasiekti.

| (57) | Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, ir valstybė narė, kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, pagal išankstinį dvišalį bendradarbiavimo susitarimą ir pasikonsultavusios su pacientu turėtų užtikrinti, kad po gydymo, kuriam buvo suteiktas leidimas, abejose valstybėse narėse bus galima naudotis atitinkama priežiūra ir parama ir kad pacientui bus suteikta visa informacija apie priežiūros po gydymo rūšis ir kainas. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų priimti priemones, kurios užtikrintų, kad būtini medicininiai ir socialinės priežiūros duomenys perduodami atsižvelgiant į paciento konfidencialumą ir kad šių šalių medicinos ir socialinės priežiūros specialistai gali konsultuotis vienas su kitu, kad pacientui būtų užtikrintas aukščiausios kokybės gydymas ir priežiūra po gydymo (įskaitant socialinę paramą). |
| --- | --- |

(57)

Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, ir valstybė narė, kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, pagal išankstinį dvišalį bendradarbiavimo susitarimą ir pasikonsultavusios su pacientu turėtų užtikrinti, kad po gydymo, kuriam buvo suteiktas leidimas, abejose valstybėse narėse bus galima naudotis atitinkama priežiūra ir parama ir kad pacientui bus suteikta visa informacija apie priežiūros po gydymo rūšis ir kainas. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų priimti priemones, kurios užtikrintų, kad būtini medicininiai ir socialinės priežiūros duomenys perduodami atsižvelgiant į paciento konfidencialumą ir kad šių šalių medicinos ir socialinės priežiūros specialistai gali konsultuotis vienas su kitu, kad pacientui būtų užtikrintas aukščiausios kokybės gydymas ir priežiūra po gydymo (įskaitant socialinę paramą).

| (58) | Tikėtina, kad šia direktyva sudarant geresnes sąlygas laisvam pacientų judėjimui Europos Sąjungoje bus skatinama sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų konkurencija. Tikėtina, kad ši konkurencija paskatins gerinti sveikatos priežiūros paslaugų kokybę, užtikrinti visiems galimybę jomis naudotis ir steigti kompetencijos centrus, |
| --- | --- |

(58)

Tikėtina, kad šia direktyva sudarant geresnes sąlygas laisvam pacientų judėjimui Europos Sąjungoje bus skatinama sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų konkurencija. Tikėtina, kad ši konkurencija paskatins gerinti sveikatos priežiūros paslaugų kokybę, užtikrinti visiems galimybę jomis naudotis ir steigti kompetencijos centrus,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Tikslas

Šia direktyva
  nustatomos prieigos prie
  saugių
  ir
  kokybiškų ▐ sveikatos priežiūros paslaugų
  kitoje valstybėje narėje taisyklės ir valstybių narių bendradarbiavimo sveikatos priežiūros srityje priemonės, visiškai atsižvelgiant į valstybių kompetenciją organizuoti ir teikti sveikatos priežiūros paslaugas
  .

Taikydamos šią direktyvą, valstybės narės atsižvelgia į geros kokybės sveikatos priežiūros ir teisingumo principus.

2 straipsnis

Taikymo sritis

Ši direktyva taikoma
  kitose
  valstybėse narėse teikiamai sveikatos priežiūrai, nepaisant to, kaip ji organizuota, vykdoma ir finansuojama, nei to, ar ji vieša, ar privati.
  Ši direktyva nepažeidžia esamos socialinės apsaugos sistemų koordinavimo teisinės sistemos, kaip nurodyta Reglamente (EEB) Nr. 1408/71 ir jį pakeitusiame Reglamente (EB) Nr. 883/2004.

Ši direktyva netaikoma ilgalaikės sveikatos priežiūros paslaugoms, įskaitant tokias, kurios teikiamos ilgą laiką siekiant visų pirma padėti žmonėms atlikti įprastus kasdienius darbus.

Ši direktyva taip pat netaikoma organų transplantacijai.

3 straipsnis

Ryšys su kitomis Bendrijos nuostatomis

1.   Ši direktyva taikoma nepažeidžiant:

| a) | Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo; |
| --- | --- |

a)

Direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo;

| b) | 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva) (22); |
| --- | --- |

b)

2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva) (22);

| c) | Direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (23); |
| --- | --- |

c)

Direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (23);

| d) | 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 726/2004, nustatančio Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiančio Europos vaistų agentūrą (24) ir Direktyvos 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus; |
| --- | --- |

d)

2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 726/2004, nustatančio Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiančio Europos vaistų agentūrą (24) ir Direktyvos 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus;

| e) | 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/20/EB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su geros klinikinės praktikos įgyvendinimu atliekant žmonėms skirtų vaistų klinikinius tyrimus, suderinimo (25); |
| --- | --- |

e)

2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/20/EB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su geros klinikinės praktikos įgyvendinimu atliekant žmonėms skirtų vaistų klinikinius tyrimus, suderinimo (25);

| f) | 1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (26); |
| --- | --- |

f)

1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (26);

| g) | ║ Direktyvos 2000/43/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės; |
| --- | --- |

g)

║ Direktyvos 2000/43/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės;

| h) | Direktyvos 2004/113/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo; |
| --- | --- |

h)

Direktyvos 2004/113/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo;

| i) | Direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius principus; |
| --- | --- |

i)

Direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius principus;

| j) | Direktyvos 2009/.../EB, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas; |
| --- | --- |

j)

Direktyvos 2009/.../EB, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas;

| k) | socialinės apsaugos sistemų koordinavimo reglamentų, visų pirma, Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims ir jų šeimų nariams, judantiems Bendrijoje, 22 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo; |
| --- | --- |

k)

socialinės apsaugos sistemų koordinavimo reglamentų, visų pirma, Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims ir jų šeimų nariams, judantiems Bendrijoje, 22 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo;

| l) | 2006 m. liepos 5 d.Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) (27)
  ; |
| --- | --- |

l)

2006 m. liepos 5 d.Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) (27)
  ;

| m) | 2003 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/98/EB, kurioje nustatomi žmogaus kraujo ir kraujo komponentų surinkimo, ištyrimo, perdirbimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartai (28); |
| --- | --- |

m)

2003 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/98/EB, kurioje nustatomi žmogaus kraujo ir kraujo komponentų surinkimo, ištyrimo, perdirbimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartai (28);

| n) | 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/23/EB, nustatanti žmogaus audinių ir ląstelių donorystės, įsigijimo, ištyrimo, apdorojimo, konservavimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus (29); |
| --- | --- |

n)

2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/23/EB, nustatanti žmogaus audinių ir ląstelių donorystės, įsigijimo, ištyrimo, apdorojimo, konservavimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus (29);

| o) | 1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyva 92/49/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginiu draudimu, išskyrus gyvybės draudimą, derinimo (30), susijusi su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais; |
| --- | --- |

o)

1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyva 92/49/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginiu draudimu, išskyrus gyvybės draudimą, derinimo (30), susijusi su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais;

2.   
  Šia direktyva nereglamentuojamas sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų prisiėmimas, kai išlaidos būtinos dėl medicininių priežasčių apdraustiems asmenims laikinai būnant kitoje valstybėje narėje. Šia direktyva nereglamentuojama pacientų teisė gauti leidimą būti gydomiems kitoje valstybėje narėje, kai laikomasi sąlygų, numatytų reglamentuose dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo, visų pirma
  Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 22 straipsnyje
  Reglamento (EB) Nr. 883/2004 20 straipsnyje.

▐

3.   Valstybės narės taiko šios direktyvos nuostatas laikydamosi ║ Sutarties ║.

4 straipsnis

Apibrėžtys

Šioje direktyvoje taikomos tokios apibrėžtys:

| a) | „sveikatos priežiūra“ – sveikatos priežiūros
  paslaugos arba prekės
  ,
  kaip antai vaistai ir medicinos prietaisai,
  sveikatos priežiūros
  specialistų teikiamos ar išrašytos sveikatos pacientams siekiant įvertinti, palaikyti ar atkurti jų sveikatos būklę arba neleisti jiems susirgti,
  nepaisant to, kaip
  jos organizuotos
  , vykdoma ir finansuojama nacionaliniu lygmeniu, nei to, ar jos viešos, ar privačios; |
| --- | --- |

a)

„sveikatos priežiūra“ – sveikatos priežiūros
  paslaugos arba prekės
  ,
  kaip antai vaistai ir medicinos prietaisai,
  sveikatos priežiūros
  specialistų teikiamos ar išrašytos sveikatos pacientams siekiant įvertinti, palaikyti ar atkurti jų sveikatos būklę arba neleisti jiems susirgti,
  nepaisant to, kaip
  jos organizuotos
  , vykdoma ir finansuojama nacionaliniu lygmeniu, nei to, ar jos viešos, ar privačios;

| b) | „sveikatos duomenys“ – tai visa informacija, susijusi su fizine ar psichine asmens sveikata arba susijusi su asmeniui teikiamomis sveikatos priežiūros paslaugomis, kuri gali apimti: informaciją apie asmens registraciją sveikatos priežiūros paslaugoms gauti; informaciją apie apmokėjimą ar asmens teisę į sveikatos priežiūrą; asmens numerį, simbolį ar žymę, pagal kurią būtų galima nustatyti asmens tapatybę sveikatos tikslais; visą informaciją apie asmenį, kuri buvo surinkta teikiant jam sveikatos priežiūros paslaugas; informaciją, gautą atliekant kūno dalies ar medžiagos tyrimus; ir asmeniui sveikatos priežiūros paslaugas teikiančio paslaugų teikėjo (sveikatos priežiūros specialisto) tapatybę; |
| --- | --- |

b)

„sveikatos duomenys“ – tai visa informacija, susijusi su fizine ar psichine asmens sveikata arba susijusi su asmeniui teikiamomis sveikatos priežiūros paslaugomis, kuri gali apimti: informaciją apie asmens registraciją sveikatos priežiūros paslaugoms gauti; informaciją apie apmokėjimą ar asmens teisę į sveikatos priežiūrą; asmens numerį, simbolį ar žymę, pagal kurią būtų galima nustatyti asmens tapatybę sveikatos tikslais; visą informaciją apie asmenį, kuri buvo surinkta teikiant jam sveikatos priežiūros paslaugas; informaciją, gautą atliekant kūno dalies ar medžiagos tyrimus; ir asmeniui sveikatos priežiūros paslaugas teikiančio paslaugų teikėjo (sveikatos priežiūros specialisto) tapatybę;

| c) | „sveikatos priežiūros paslaugos kitose valstybėse narėse“ – sveikatos priežiūros paslaugos, teikiamos kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje pacientas yra apdraustas ▐;
  ▐ |
| --- | --- |

c)

„sveikatos priežiūros paslaugos kitose valstybėse narėse“ – sveikatos priežiūros paslaugos, teikiamos kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje pacientas yra apdraustas ▐;

▐

| d) | „sveikatos priežiūros specialistas“ –
  praktikuojantis
  gydytojas, bendrosios praktikos slaugytojas, gydytojas odontologas, akušeris arba vaistininkas, kaip apibrėžta Direktyvoje 2005/36/EB, arba kitos sveikatos priežiūros sektoriaus profesinės veiklos rūšys, kurios priskiriamos tik Direktyvos 2005/36/EB 3 straipsnio 1 dalies a punkte apibrėžtoms reglamentuojamoms profesijoms
  , arba asmuo, teisėtai vykdantis sveikatos priežiūros veiklą toje valstybėje narėje
  ,
  kurioje atliekamas gydymas
  ; |
| --- | --- |

d)

„sveikatos priežiūros specialistas“ –
  praktikuojantis
  gydytojas, bendrosios praktikos slaugytojas, gydytojas odontologas, akušeris arba vaistininkas, kaip apibrėžta Direktyvoje 2005/36/EB, arba kitos sveikatos priežiūros sektoriaus profesinės veiklos rūšys, kurios priskiriamos tik Direktyvos 2005/36/EB 3 straipsnio 1 dalies a punkte apibrėžtoms reglamentuojamoms profesijoms
  , arba asmuo, teisėtai vykdantis sveikatos priežiūros veiklą toje valstybėje narėje
  ,
  kurioje atliekamas gydymas
  ;

| e) | „sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas“ –
  sveikatos priežiūros specialistas, pagal d punkte nurodytą apibrėžtį,
  arba juridinis asmuo, teisėtai teikiantis sveikatos priežiūros paslaugas valstybės narės teritorijoje; |
| --- | --- |

e)

„sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas“ –
  sveikatos priežiūros specialistas, pagal d punkte nurodytą apibrėžtį,
  arba juridinis asmuo, teisėtai teikiantis sveikatos priežiūros paslaugas valstybės narės teritorijoje;

| f) | „pacientas“ – fizinis asmuo, kuris gauna arba nori gauti sveikatos priežiūros paslaugų valstybėje narėje; |
| --- | --- |

f)

„pacientas“ – fizinis asmuo, kuris gauna arba nori gauti sveikatos priežiūros paslaugų valstybėje narėje;

| g) | „apdraustasis“ – tai ▐asmuo, kuris yra apdraustas
  pagal
  Reglamento (EB) Nr. 883/2004 1 straipsnio c punkto
  apibrėžtį, arba
  ,
  kaip apibrėžta pagal privataus sveikatos draudimo sutarties sąlygas
  ; |
| --- | --- |

g)

„apdraustasis“ – tai ▐asmuo, kuris yra apdraustas
  pagal
  Reglamento (EB) Nr. 883/2004 1 straipsnio c punkto
  apibrėžtį, arba
  ,
  kaip apibrėžta pagal privataus sveikatos draudimo sutarties sąlygas
  ;

| h) | „valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas“ – valstybė narė, kurioje pacientas yra apdraustas
  , arba valstybė narė, kurioje pacientas gyvena, jeigu tai ne ta pati valstybė
  ;

  Jeigu taikant Reglamentą (EEB) Nr. 1408/71 ir Reglamentą (EB) Nr. 883/2004 sveikatos draudimo įstaiga valstybėje narėje, kurioje pacientas gyvena, atsakinga už gydymo išlaidų kompensavimą pagal tos šalies teisės aktus, tuomet taikant šią direktyvą toji valstybė narė laikoma šalimi, kurioje pacientas apdraustas; |
| --- | --- |

h)

„valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas“ – valstybė narė, kurioje pacientas yra apdraustas
  , arba valstybė narė, kurioje pacientas gyvena, jeigu tai ne ta pati valstybė
  ;

| i) | „valstybė narė, kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos“ – valstybė narė, kurios teritorijoje faktiškai teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos pacientams iš kitų valstybių narių; |
| --- | --- |

i)

„valstybė narė, kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos“ – valstybė narė, kurios teritorijoje faktiškai teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos pacientams iš kitų valstybių narių;

| j) | „medicinos prietaisas“ – medicinos prietaisas, kaip apibrėžta 1993 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvoje 93/42/EEB dėl medicinos prietaisų (31), 1990 m. birželio 20 d. Tarybos direktyvoje 90/385/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių aktyviuosius implantuojamus medicinos prietaisus, suderinimo (32) arba 1998 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/79/EB dėl in vitro diagnostikos medicinos prietaisų (33); |
| --- | --- |

j)

„medicinos prietaisas“ – medicinos prietaisas, kaip apibrėžta 1993 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvoje 93/42/EEB dėl medicinos prietaisų (31), 1990 m. birželio 20 d. Tarybos direktyvoje 90/385/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių aktyviuosius implantuojamus medicinos prietaisus, suderinimo (32) arba 1998 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/79/EB dėl in vitro diagnostikos medicinos prietaisų (33);

| k) | „sveikatos priežiūros prekės“ – prekės, naudojamos asmens sveikatai apsaugoti arba pagerinti, pavyzdžiui, medicinos prietaisai ir vaistai; |
| --- | --- |

k)

„sveikatos priežiūros prekės“ – prekės, naudojamos asmens sveikatai apsaugoti arba pagerinti, pavyzdžiui, medicinos prietaisai ir vaistai;

| l) | „vaistas“ – vaistas, kaip apibrėžta Direktyvoje 2001/83/EB; |
| --- | --- |

l)

„vaistas“ – vaistas, kaip apibrėžta Direktyvoje 2001/83/EB;

| m) | „receptas“ – gydytojo receptas, kaip apibrėžta Direktyvoje 2001/83/EB, taip pat receptai, išduodami ir perduodami elektroninėmis priemonėmis (e. receptai); |
| --- | --- |

m)

„receptas“ – gydytojo receptas, kaip apibrėžta Direktyvoje 2001/83/EB, taip pat receptai, išduodami ir perduodami elektroninėmis priemonėmis (e. receptai);

| n) | „sveikatos srities technologijos“ – medicinos produktai arba medicinos prietaisai, arba medicinos ar chirurgijos procedūros, taip pat ligų profilaktikos, diagnozės arba gydymo priemonės, naudojamos teikiant sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

n)

„sveikatos srities technologijos“ – medicinos produktai arba medicinos prietaisai, arba medicinos ar chirurgijos procedūros, taip pat ligų profilaktikos, diagnozės arba gydymo priemonės, naudojamos teikiant sveikatos priežiūros paslaugas;

| o) | „žala“
  – sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje aspektu apibrėžiama darant nuorodą į valstybės narės, kurioje asmuo gydomas, teisinę sistemą ir suprantama, kad žalos sąvoka skirtingose valstybėse narėse gali skirtis; |
| --- | --- |

o)

„žala“
  – sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje aspektu apibrėžiama darant nuorodą į valstybės narės, kurioje asmuo gydomas, teisinę sistemą ir suprantama, kad žalos sąvoka skirtingose valstybėse narėse gali skirtis;

| p) | „pacientų medicininiai dokumentai“ arba „paciento ligos istorija“ – visi dokumentai, kuriuose yra duomenys, vertinimai ir visa informacija apie paciento būklę ir jos klinikinę raidą priežiūros procese. |
| --- | --- |

p)

„pacientų medicininiai dokumentai“ arba „paciento ligos istorija“ – visi dokumentai, kuriuose yra duomenys, vertinimai ir visa informacija apie paciento būklę ir jos klinikinę raidą priežiūros procese.

II   SKYRIUS

VALSTYBIŲ NARIŲ VALDŽIOS INSTITUCIJOS, ATSAKINGOS UŽ BENDRŲJŲ SVEIKATOS PRIEŽIŪROS PRINCIPŲ LAIKYMĄSI

5 straipsnis

Valstybės narės, kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, valdžios institucijų atsakomybės sritys

1.   Valstybės narės, kuriose teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, atsako už sveikatos priežiūros paslaugų organizavimą ir teikimą. Tokiomis aplinkybėmis jos, paisydamos visuotinumo, galimybės naudotis geros kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis, teisingumo ir solidarumo principų, aiškiai apibrėžia jų teritorijoje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų kokybės ▐ standartus ir užtikrina,
  kad būtų laikomasi saugos standartus nustatančių ES teisės aktų ir
  kad:

| a) | kai sveikatos priežiūros paslauga gaunama kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje pacientas yra apdraustas, ši sveikatos priežiūros paslauga yra teikiama pagal valstybės narės, kurioje ji yra teikiama, įstatymus
  ; |
| --- | --- |

a)

kai sveikatos priežiūros paslauga gaunama kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje pacientas yra apdraustas, ši sveikatos priežiūros paslauga yra teikiama pagal valstybės narės, kurioje ji yra teikiama, įstatymus
  ;

| b) | sveikatos priežiūros paslaugos, minimos a punkte, teikiamos remiantis valstybės narės, kurioje jos teikiamos, apibrėžtais kokybės standartais ir gairėmis
  ; |
| --- | --- |

b)

sveikatos priežiūros paslaugos, minimos a punkte, teikiamos remiantis valstybės narės, kurioje jos teikiamos, apibrėžtais kokybės standartais ir gairėmis
  ;

| c) | kitų valstybių narių pacientams ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjams valstybės narės, kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, nacionalinis kontaktinis centras, inter alia, elektroninėmis priemonėmis pateikia informaciją apie kokybės standartus ir gaires, įskaitant nuostatas, skirtas priežiūrai, ir nuostatas dėl galimybių pasirinkti, kokybės ir saugumo, taip pat apie gydymo paslaugas, kainas, teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų galimus rezultatus, galimybę neįgaliems asmenims pasirinkti šias paslaugas ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjo registracijos ir jų draudimo apsaugos detales ar kitokius asmeninės arba kolektyvinės apsaugos profesinės atsakomybės požiūriu būdus; |
| --- | --- |

c)

kitų valstybių narių pacientams ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjams valstybės narės, kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, nacionalinis kontaktinis centras, inter alia, elektroninėmis priemonėmis pateikia informaciją apie kokybės standartus ir gaires, įskaitant nuostatas, skirtas priežiūrai, ir nuostatas dėl galimybių pasirinkti, kokybės ir saugumo, taip pat apie gydymo paslaugas, kainas, teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų galimus rezultatus, galimybę neįgaliems asmenims pasirinkti šias paslaugas ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjo registracijos ir jų draudimo apsaugos detales ar kitokius asmeninės arba kolektyvinės apsaugos profesinės atsakomybės požiūriu būdus;

| d) | sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai pateiktų visą svarbią informaciją, kad pacientai galėtų pasirinkti paslaugas ja remdamiesi ▐; |
| --- | --- |

d)

sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai pateiktų visą svarbią informaciją, kad pacientai galėtų pasirinkti paslaugas ja remdamiesi ▐;

| e) | pacientai turėtų galimybę pateikti skundą ir
  įgyvendinti teisę reikalauti kompensacijų,
  jeigu jiems naudojantis sveikatos priežiūros paslaugomis padaryta žala
  , taip pat numatytos priemonės užtikrinančios teisės gynimo būdus
  ; |
| --- | --- |

e)

pacientai turėtų galimybę pateikti skundą ir
  įgyvendinti teisę reikalauti kompensacijų,
  jeigu jiems naudojantis sveikatos priežiūros paslaugomis padaryta žala
  , taip pat numatytos priemonės užtikrinančios teisės gynimo būdus
  ;

| f) | profesinės atsakomybės draudimo sistemos atitiktų rizikos pobūdį ir dydį arba suteiktų garantiją ar panašų susitarimą, atitinkančius ▐ jų teritorijoje teikiamo gydymo rizikos pobūdį ir dydį; |
| --- | --- |

f)

profesinės atsakomybės draudimo sistemos atitiktų rizikos pobūdį ir dydį arba suteiktų garantiją ar panašų susitarimą, atitinkančius ▐ jų teritorijoje teikiamo gydymo rizikos pobūdį ir dydį;

| g) | pagrindinė teisė į privatumą tvarkant asmens duomenis būtų apsaugota pagal nacionalines priemones, įgyvendinančias Bendrijos nuostatas dėl asmens duomenų apsaugos, visų pirma - Direktyvas 95/46/EB ir 2002/58/EB; |
| --- | --- |

g)

pagrindinė teisė į privatumą tvarkant asmens duomenis būtų apsaugota pagal nacionalines priemones, įgyvendinančias Bendrijos nuostatas dėl asmens duomenų apsaugos, visų pirma - Direktyvas 95/46/EB ir 2002/58/EB;

| h) | pacientai iš kitų valstybių narių traktuojami vienodai su valstybės narės, kurioje teikiama sveikatos priežiūros paslauga, gyventojais, įskaitant apsaugą nuo
  tiesioginio ar netiesioginio
  diskriminavimo
  dėl rasės ar etninės kilmės, lyties, tikėjimo arba įsitikinimų, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos,
  pagal galiojančius Bendrijos ir nacionalinius valstybės narės, kurioje teikiama sveikatos priežiūros paslauga, teisės aktus.
  Tačiau pagal šią direktyvą sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai valstybėje narėje nėra įpareigoti nei teikti sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje narėje apdraustam pacientui, nei pirmumo tvarka teikti paslaugas kitoje valstybėje narėje apdraustam pacientui, jei dėl to būtų daroma žala pacientui, kuriam reikia panašių sveikatos priežiūros paslaugų ir kuris apdraustas valstybėje narėje, kurioje teikiama sveikatos priežiūros paslauga; |
| --- | --- |

h)

pacientai iš kitų valstybių narių traktuojami vienodai su valstybės narės, kurioje teikiama sveikatos priežiūros paslauga, gyventojais, įskaitant apsaugą nuo
  tiesioginio ar netiesioginio
  diskriminavimo
  dėl rasės ar etninės kilmės, lyties, tikėjimo arba įsitikinimų, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos,
  pagal galiojančius Bendrijos ir nacionalinius valstybės narės, kurioje teikiama sveikatos priežiūros paslauga, teisės aktus.
  Tačiau pagal šią direktyvą sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai valstybėje narėje nėra įpareigoti nei teikti sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje narėje apdraustam pacientui, nei pirmumo tvarka teikti paslaugas kitoje valstybėje narėje apdraustam pacientui, jei dėl to būtų daroma žala pacientui, kuriam reikia panašių sveikatos priežiūros paslaugų ir kuris apdraustas valstybėje narėje, kurioje teikiama sveikatos priežiūros paslauga;

| i) | pacientai, kuriems buvo suteikta gydymo paslauga, turi teisę gauti šio gydymo ir bet kokių medicininio pobūdžio patarimų dėl tolesnio gydymo elektroninį išrašą. |
| --- | --- |

i)

pacientai, kuriems buvo suteikta gydymo paslauga, turi teisę gauti šio gydymo ir bet kokių medicininio pobūdžio patarimų dėl tolesnio gydymo elektroninį išrašą.

2.
     
  Sveikatos priežiūros paslaugas teikiančios valstybės narės valdžios institucijos nuolat kontroliuoja sveikatos priežiūros sistemos prieinamumą, kokybę ir finansinę padėtį, remdamosi duomenimis, kurie pateikiami 21 straipsnyje nurodyta tvarka.

3.
     
  Siekdama užtikrinti kuo didesnį pacientų saugumą, valstybė narė, kurioje apdraustas pacientas, ir valstybė narė, kurioje atliekamas gydymas, užtikrina, kad:

| a) | pacientai turėtų galimybę pateikti skundą ir jiems būtų užtikrinti teisės gynimo būdai ir teisė gauti kompensaciją, jeigu jiems naudojantis sveikatos priežiūros paslaugomis padaryta žala; |
| --- | --- |

a)

pacientai turėtų galimybę pateikti skundą ir jiems būtų užtikrinti teisės gynimo būdai ir teisė gauti kompensaciją, jeigu jiems naudojantis sveikatos priežiūros paslaugomis padaryta žala;

| b) | valstybė narė, kurioje atliekamas gydymas, viešai skelbtų kokybės ir saugumo standartus visiems piliečiams aiškiai suprantama kalba ir lengvai prieinamu formatu; |
| --- | --- |

b)

valstybė narė, kurioje atliekamas gydymas, viešai skelbtų kokybės ir saugumo standartus visiems piliečiams aiškiai suprantama kalba ir lengvai prieinamu formatu;

| c) | būtų numatyta teisė į priežiūros tęstinumą ir būtų perduoti su pacientu susiję atitinkami medicininiai duomenys, atsižvelgiant į 1 dalies g punkto nuostatas ir pagal 15 straipsnį, ir pacientai, kuriems atliktas gydymas, turi teisę gauti visus rašytinius arba elektroninio pavidalo tokio gydymo arba konsultacijų medicininius įrašus, kurie reikalingi gydymui tęsti; |
| --- | --- |

c)

būtų numatyta teisė į priežiūros tęstinumą ir būtų perduoti su pacientu susiję atitinkami medicininiai duomenys, atsižvelgiant į 1 dalies g punkto nuostatas ir pagal 15 straipsnį, ir pacientai, kuriems atliktas gydymas, turi teisę gauti visus rašytinius arba elektroninio pavidalo tokio gydymo arba konsultacijų medicininius įrašus, kurie reikalingi gydymui tęsti;

| d) | jei pasinaudojus sveikatos priežiūros paslaugomis užsienyje kiltų komplikacijos arba būtų reikalinga ypatinga tolesnė medicininė priežiūra, valstybė narė, kurioje apdraustas pacientas, užtikrina, kad teikiamos tokios pačios sveikatos priežiūros paslaugos, kokios buvo teikiamos tos šalies teritorijoje; |
| --- | --- |

d)

jei pasinaudojus sveikatos priežiūros paslaugomis užsienyje kiltų komplikacijos arba būtų reikalinga ypatinga tolesnė medicininė priežiūra, valstybė narė, kurioje apdraustas pacientas, užtikrina, kad teikiamos tokios pačios sveikatos priežiūros paslaugos, kokios buvo teikiamos tos šalies teritorijoje;

| e) | Jos nedelsdamos savo iniciatyva praneša viena kitai apie sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus arba sveikatos priežiūros specialistus, kai jiems taikomi reguliavimo veiksmai dėl jų registravimo arba jų teisės teikti paslaugas. |
| --- | --- |

e)

Jos nedelsdamos savo iniciatyva praneša viena kitai apie sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus arba sveikatos priežiūros specialistus, kai jiems taikomi reguliavimo veiksmai dėl jų registravimo arba jų teisės teikti paslaugas.

4.
     
  Komisija pagal 22 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą patvirtina priemones, reikalingas norint nacionaliniu lygmeniu pasiekti bendrą sveikatos duomenų apsaugos lygį, atkreipiant dėmesį į galiojančius techninius standartus šioje srityje.

▐

5.   Jeigu būtina supaprastinti sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje teikimą, Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis,
  gali parengti
  gaires, kurių pagrindas – aukštas sveikatos apsaugos lygis, skirtas padėti įgyvendinti 1 dalies nuostatas.

6.
     
  Pagal šį straipsnį, valstybės narės turi turėti skaidrų metodą apskaičiuoti išlaidoms, atsirandančioms dėl suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų. Tas skaičiavimo metodas pagrįstas objektyviais, nediskriminaciniais, iš anksto nustatytais kriterijais ir taikomas atitinkamu administraciniu lygmeniu tais atvejais, kai valstybės narės, kurioje pacientas gydomas, sveikatos priežiūros sistema yra decentralizuota.

7.
     
  Turint mintyje tai, kaip svarbu (ypač pacientams) užtikrinti sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje narėje kokybę ir saugumą, organizacijos, kurios nustato standartus ir gaires pagal 1 ir 5 dalyse nurodytą tvarką, turi įtraukti bent jau pacientų organizacijas (ypač tarptautines).

III   SKYRIUS

TARPVALSTYBINĖ
  SVEIKATOS PRIEŽIŪRA ▐

6 straipsnis

Valstybės narės, kurioje asmuo yra apdraustas, valdžios institucijų atsakomybės sritys

1.   Jeigu taikomos šios direktyvos nuostatos, ypač 7, 8 ir 9 straipsniai, valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, užtikrina, kad apdraustajam, vykstančiam į kitą valstybę narę gauti sveikatos priežiūros paslaugų arba norinčiam gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, nebūtų kliudoma gauti kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų, jeigu aptariamas gydymas kompensuojamas pagal valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, teisės aktus
  , administracines taisykles, gaires ir sveikatos priežiūros specialistų elgesio kodeksus. Nepažeisdamos Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 ir Reglamento (EB) Nr. 883/2004 nuo jo taikymo dienos,
  valstybės narės, kurioje pacientas
  gydomas arba
  apdraustas, atsakingos institucijos kompensuoja visas apdraustojo išlaidas, kurios būtų kompensuojamos iš jo šalies įstatymų nustatytos socialinės apsaugos sistemos lėšų, jeigu
  taip pat veiksmingos
  sveikatos priežiūros paslaugos būtų suteiktos tos šalies teritorijoje.
  Jeigu valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, atsisako kompensuoti už tas sveikatos priežiūros paslaugas, valstybė narė turi pateikti tokio sprendimo medicininį pagrindimą.
  Bet kuriuo atveju valstybė narė, kurioje pacientas yra apdraustas, sprendžia, kokios sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos yra kompensuojamos, nepaisant to, kur tos paslaugos teikiamos.

Pacientams, kurie serga retomis ligomis, turėtų būti suteikta teisė į sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje ir teisė gauti kompensaciją net jeigu šio gydymo išlaidos nekompensuojamos pagal valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, teisės aktus.

2.   Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, kompensuoja
  arba tiesiogiai padengia
  kitoje valstybėje narėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidas laikydamasi šios direktyvos nuostatų taip, kaip būtų kompensuojamos valstybėje narėje, kurioje asmuo yra apdraustas,
  esant tokiai pačiai sveikatos būklei ir toms pačioms sąlygoms, kaip numatyta 1 dalyje, suteiktų
  paslaugų išlaidos, neviršijant faktinių sveikatos priežiūros paslaugų, kuriomis pasinaudota, išlaidų.
  Valstybės narės gali nuspręsti apmokėti kitas susijusias išlaidas, pavyzdžiui, terapinio gydymo, nakvynės ir kelionės.

3.
     
  Papildomas išlaidas, kurias gali patirti žmonės su negalia, gaudami sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje dėl to, kad turi vieną ar daugiau negalių, kompensuoja valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, laikydamasi nacionalinių teisės aktų ir su sąlyga, kad pateikiama pakankamai šias išlaidas įrodančių dokumentų.

4.   Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, pacientui, norinčiam gauti kitoje valstybėje narėje teikiamas sveikatos priežiūros paslaugas, gali taikyti tokias pačias sveikatos priežiūros paslaugų gavimo ir išlaidų kompensavimo sąlygas, tinkamumo kriterijus ir reglamentavimo bei administracinius formalumus,
  nustatytus vietos, nacionaliniu ar regiono lygmeniu,
  kokie būtų taikomi teikiant
  šias
  sveikatos priežiūros paslaugas jos teritorijoje, jeigu tos sąlygos ir formalumai nėra diskriminaciniai ir nekliudo laisvam asmenų
  , paslaugų ir prekių, pavyzdžiui, vaistų ir medicinos prietaisų
  judėjimui
  , taip pat yra iš anksto žinomi. Siekiant taikyti šias sąlygas, kriterijus ir formalumus, galima įtraukti reikalavimą, kad apdraustasis asmuo būtų vertinamas sveikatos apsaugos specialisto, teikiančio įstatymų nustatytas socialinės apsaugos sistemos paslaugas valstybėje narėje, kurioje pacientas apdraustas, jei toks vertinimas taip pat būtų reikalingas siekiant pasinaudoti sveikatos priežiūros paslaugomis valstybėje narėje, kurioje pacientas apdraustas.

5.   
  Pagal šio straipsnio nuostatas
  valstybės narės turi turėti
  skaidrų
  metodą apskaičiuoti išlaidoms, kurios
  asmenims
  , pasinaudojusiems sveikatos priežiūros paslaugomis kitoje valstybėje narėje, turi būti kompensuojamos iš įstatymų nustatytos socialinio draudimo sistemos
  ar kitos įstatymų nustatytos viešosios sistemos
  lėšų. Šis metodas turi būti pagrįstas objektyviais, nediskriminaciniais ir iš anksto žinomais kriterijais, o pagal šį metodą turi būti kompensuojama ne mažiau išlaidų, nei būtų kompensuojama, jei
  tos
  sveikatos priežiūros paslaugos būtų suteiktos valstybės narės, kurioje asmuo yra apdraustas, teritorijoje.
  Šis metodas taip pat taikomas atitinkamu administraciniu lygmeniu tais atvejais, kai valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, sveikatos priežiūros sistema yra decentralizuota.

6.   Pacientams,
  gaunantiems
  sveikatos priežiūros
  paslaugas kitoje valstybėje narėje nei jie apdrausti,
  arba norintiems
  jų
  gauti kitoje valstybėje narėje ▐, turi būti užtikrinta galimybė susipažinti su savo medicininiais dokumentais pagal nacionalines priemones, įgyvendinančias Bendrijos nuostatas dėl asmens duomenų apsaugos, visų pirma - direktyvas 95/46/EB ir 2002/58/EB.
  Jei ligos istorijos saugomos elektronine forma, pacientas turi teisę gauti jų kopijas arba jam suteikiama prieiga prie šių dokumentų nuotoliniu būdu. Duomenys persiunčiami tik gavus aiškų raštišką paciento ar paciento artimųjų sutikimą.

7.
     
  Šios dalies nuostatos neturi įtakos sprendimams teikti planines sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje pagal valstybių narių susitarimą.

7 straipsnis

Nestacionarioji sveikatos priežiūra

Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, nekelia sąlygos gauti išankstinį leidimą, kad kompensuotų nestacionariųjų sveikatos priežiūros paslaugų
  arba kitoje valstybėje narėje įsigytų prekių, susijusių su sveikatos priežiūra,
  išlaidas, jeigu tos priežiūros paslaugų išlaidos būtų apmokėtos iš tos valstybės socialinės apsaugos sistemos lėšų, tokias paslaugas suteikus
  arba tokias prekes įsigijus
  tos šalies teritorijoje.

8 straipsnis

Stacionarioji sveikatos priežiūra ▐

1.   Šioje direktyvoje kitoje valstybėje suteiktų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų kompensavimo požiūriu
  stacionariosios
  sveikatos
  priežiūros sąvoka, kurią nustato valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, apima tik
  :

| a) | sveikatos priežiūra, kai reikalingas paciento, kuriam teikiama paslauga, pasilikimas bent vienai nakčiai;
  arba |
| --- | --- |

a)

sveikatos priežiūra, kai reikalingas paciento, kuriam teikiama paslauga, pasilikimas bent vienai nakčiai;
  arba

| b) | labai specializuotas
  sveikatos
  priežiūros paslaugas ir (arba) kai reikia naudotis
  išlaidoms imlia medicinos infrastruktūra ar medicinos įranga; arba |
| --- | --- |

b)

labai specializuotas
  sveikatos
  priežiūros paslaugas ir (arba) kai reikia naudotis
  išlaidoms imlia medicinos infrastruktūra ar medicinos įranga; arba

| c) | sveikatos priežiūros paslaugas, kai gydymas yra ypač pavojingas pacientui ar gyventojams. |
| --- | --- |

c)

sveikatos priežiūros paslaugas, kai gydymas yra ypač pavojingas pacientui ar gyventojams.

▐

2.   Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, gali nustatyti išankstinio leidimo stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugų, suteiktų kitoje valstybėje narėje, išlaidų kompensavimo savo socialinės apsaugos lėšomis sistemą, jeigu laikomasi šių sąlygų:

| a) | jeigu sveikatos priežiūros paslaugos būtų suteiktos jos teritorijoje, jų suteikimo išlaidos pagal tos valstybės socialinės apsaugos sistemą būtų kompensuotos; bei |
| --- | --- |

a)

jeigu sveikatos priežiūros paslaugos būtų suteiktos jos teritorijoje, jų suteikimo išlaidos pagal tos valstybės socialinės apsaugos sistemą būtų kompensuotos; bei

| b) | jeigu tai, kad nėra išankstinio sutikimo,
  rimtai
  pažeistų ar galėtų pažeisti:








  i) | valstybės narės socialinės apsaugos sistemos finansų pusiausvyra; ir (arba) |
| --- | --- | --- |

b)

jeigu tai, kad nėra išankstinio sutikimo,
  rimtai
  pažeistų ar galėtų pažeisti:

i)

valstybės narės socialinės apsaugos sistemos finansų pusiausvyra; ir (arba)

| ii) | ligoninių sektoriaus planavimo ir racionalizavimo veikla, kuria siekiama išvengti ligoninių lovų pertekliaus, nebūtų išbalansuota stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugų pasiūla ir sukeltos nereikalingos logistikos ir finansinės sąnaudos, nebūtų apsunkintas visiems prieinamų subalansuotų medicinos ir ligoninių paslaugų teikimas arba nesumažėtų sveikatos priežiūros pajėgumai ar medicininė kompetencija atitinkamos valstybės narės teritorijoje. |
| --- | --- |

ii)

ligoninių sektoriaus planavimo ir racionalizavimo veikla, kuria siekiama išvengti ligoninių lovų pertekliaus, nebūtų išbalansuota stacionariosios sveikatos priežiūros paslaugų pasiūla ir sukeltos nereikalingos logistikos ir finansinės sąnaudos, nebūtų apsunkintas visiems prieinamų subalansuotų medicinos ir ligoninių paslaugų teikimas arba nesumažėtų sveikatos priežiūros pajėgumai ar medicininė kompetencija atitinkamos valstybės narės teritorijoje.

Ši sistema taikoma nepažeidžiant Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 ir Reglamento (EB) Nr. 883/2004 nuo jo taikymo dienos.

3.   Išankstinių leidimų
  sistema taikoma nepažeidžiant 3 straipsnio 2 dalies nuostatų ir šioje
  sistemoje turi būti numatyta tik tai, kas būtina ▐, turi būti proporcinga
  , pagrįsta aiškiais
  ir
  skaidriais kriterijais ir ji
  neturi tapti savavališka diskriminavimo priemone
  ar kliūtimi laisvam asmenų judėjimui
  .

4.
     
  Jei buvo pateiktas prašymas gauti išankstinį leidimą ir leidimas buvo suteiktas, valstybė narė, kurioje apdraustas pacientas, užtikrina, kad pacientas iš anksto apmoka tik tas išlaidas, kurias jis būtų turėjęs apmokėti, jei priežiūra būtų buvusi suteikta pagal valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, sveikatos apsaugos sistemą. Valstybės narės turi tiesiogiai pervesti lėšas iš fondų sveikatos priežiūros paslaugų teikėjams už kitas išlaidas.

5.
     
  Išankstinių leidimų sistemos turi būti prieinamos vietos ir regionų lygmenimis, jos turi būti skaidrios ir lengvai pasiekiamos pacientams. Prašymo gauti išankstinį leidimą ir atsisakymo jį suteikti taisyklės turi būti pateiktos prieš teikiant prašymą, kad prašymas būtų pateikiamas teisingai ir skaidriai.

6.
     
  Pacientams, norintiems pasinaudoti kitoje valstybėje narėje teikiamomis sveikatos priežiūros paslaugomis, užtikrinama teisė prašyti išankstinio leidimo valstybėje narėje, kurioje jie apdrausti.

7.   Valstybė narė, kurioje asmuo yra apdraustas, viešai skelbia visą reikiamą informaciją apie išankstinių leidimų sistemas, nustatytas pagal 3 dalį,
  įskaitant apskundimo procedūras, jei atsisakoma suteikti leidimą.

8.
     
  Bet kokio apdraustojo prašymo suteikti leidimą gauti sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje atveju, valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, nustato, ar tenkinamos Reglamente (EB) Nr. 883/2004 nustatytos sąlygos ir, jei taip, pagal šį reglamentą suteikia išankstinį leidimą.

9.
     
  Pacientams, sergantiems retomis ligomis, išankstinių leidimų sistema netaikoma.

9 straipsnis

Tarpvalstybinės sveikatos priežiūros ▐ procedūrinės garantijos

1.   Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, užtikrina, kad administracinės procedūros, susijusios
  tarpvalstybine
  sveikatos priežiūra, kai reikalaujama bet kokio išankstinio leidimo, nurodyto 8 straipsnio 2 dalyje, kitoje valstybėje narėje gautų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų kompensavimu ir kitomis 6 straipsnio 4 dalyje nurodytomis sąlygomis bei formalumais būtų pagrįstos iš anksto paskelbtais objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, kurie yra būtini ir proporcingi tikslui pasiekti. Tačiau bet kuris apdraustasis visada turės teisę gauti išankstinį leidimą pagal reglamentus dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo, nurodytus šios direktyvos 3 straipsnio 1 dalies k punkte, jeigu bus laikomasi Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 22 straipsnio 1 dalies c punkto ir 22 straipsnio 2 dalies sąlygų.

2.   Bet kuri procedūrinė sistema turi būti lengvai prieinama ir pajėgi užtikrinti, kad paraiškos būtų tvarkomos objektyviai ir nešališkai, laikantis
  pagrįstų
  terminų, kuriuos nustato ir iš anksto skelbia valstybės narės.

▐

3.
     
  Valstybės narės, kurioje pacientai apdrausti, užtikrina, kad pacientai, kurie gavo išankstinį leidimą dėl tarpvalstybinės sveikatos priežiūros, turėtų iš anksto ar papildomai sumokėti pagal valstybės narės, kurioje teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, sveikatos priežiūros sistemą arba sveikatos priežiūros paslaugų teikėjui tokio dydžio sumą, kokios būtų reikalaujama valstybėje narėje, kurioje pacientas apdraustas.

4.   Valstybės narės, nustatydamos paraiškų dėl naudojimosi tarpvalstybinės sveikatos priežiūra tvarkymo laikotarpius
  ir svarstydamos šias paraiškas
  , atsižvelgia į:

| a) | konkrečią sveikatos būklę, |
| --- | --- |

a)

konkrečią sveikatos būklę,

| b) | asmenines aplinkybes, |
| --- | --- |

b)

asmenines aplinkybes,

| c) | paciento kenčiamą skausmą, |
| --- | --- |

c)

paciento kenčiamą skausmą,

| d) | paciento negalios pobūdį, ir |
| --- | --- |

d)

paciento negalios pobūdį, ir

| e) | paciento gebėjimą užsiimti profesine veikla. |
| --- | --- |

e)

paciento gebėjimą užsiimti profesine veikla.

5.
     
  Išankstinių leidimų paraiškos sistemos prieinamos valstybės narės sveikatos priežiūros paslaugų administracijos institucijoms tinkamu lygmeniu, jos turi būti skaidrios ir lengvai pasiekiamos pacientams. Paraiškos gauti išankstinį leidimą ir atsisakymo jį suteikti taisyklės turi būti pateiktos prieš pateikiant paraišką, kad paraiškų teikimo procedūra vyktų sąžiningai ir skaidriai.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad visi administraciniai
  arba medicininio pobūdžio
  sprendimai dėl tarpvalstybinės sveikatos priežiūros ║
  kiekvienu atveju
  būtų peržiūrimi
  remiantis medicinos specialisto nuomone arba
  administracine tvarka ir kad šiuos sprendimus būtų galima apskųsti teismui ir numatyti laikinąsias priemones.

7.
     
  Komisija per dvejus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos parengia galimybių studiją dėl atsiskaitymų kontoros įsteigimo, siekiant palengvinti abipusį išlaidų kompensavimą, remiantis šia direktyva, kadangi esama skirtingų sveikatos priežiūros sistemų ir valiutų, ir pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai bei prireikus pateikia pasiūlymą dėl teisės akto.

10 straipsnis

Išankstinis pranešimas

Valstybės narės gali pasiūlyti pacientams savanorišką išankstinių pranešimų sistemą, pagal kurią pateikęs pranešimą pacientas gautų rašytinį patvirtinimą apie didžiausią sumą, kuri bus sumokėta. Šį rašytinį patvirtinimą būtų galima pateikti gydymo paslaugas teikiančiai ligoninei ir išlaidas tuomet tai ligoninei tiesiogiai kompensuotų valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas.

11 straipsnis

Europos pacientų ombudsmenas

Komisija per 18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos pateikia pasiūlymą dėl teisės akto, kuriuo įsteigiama Europos pacientų ombudsmeno institucija. Europos pacientų ombudsmenas svarsto pacientų skundus dėl išankstinio leidimo, išlaidų kompensavimo ar padarytos žalos ir, prireikus, tarpininkauja. Į Europos pacientų ombudsmeną kreipiamasi tik tada, kai išnaudojamos visos kitos skundų teikimo galimybės atitinkamoje valstybėje narėje.

12 straipsnis

Informacija pacientams apie naudojimąsi sveikatos priežiūros paslaugomis kitoje valstybėje narėje

1.   Valstybė narė, kurioje pacientas apdraustas, užtikrina, kad būtų numatytos
  lengvai prieinamos
  priemonės
  , įskaitant elektroninio ryšio priemones,
  pacientams paprašius
  nedelsiant
  teikti informaciją apie sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse
  , bei apie pacientų teises, apie procedūras, taikomas norint pasinaudoti tomis teisėmis
  ir apie
  apskundimo bei žalos atlyginimo sistemas, jei pacientui neleidžiama pasinaudoti šiomis teisėmis, taip pat apie taisykles bei sąlygas, kurios būtų taikomos, inter alia, kai teikiant sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje padaroma žala.
  Ši informacija skelbiama neįgaliems asmenims prieinamu formatu. Valstybės narės konsultuojasi su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant pacientų organizacijas, kad užtikrintų informacijos aiškumą ir prieinamumą. Teikiant informaciją apie kitų valstybių narių sveikatos priežiūros paslaugas aiškiai apibrėžiamas pacientų teisių pagal šią direktyvą ir teisių pagal 3 straipsnio 1 dalies k punkte nurodytus reglamentus dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo skirtumas.

▐
  2.
     
  Be 1 dalyje nurodytos informacijos, valstybė narė, kurioje registruoti sveikatos priežiūros specialistai ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai, turi pateikti elektroninėmis priemonėmis lengvai pasiekiamą informaciją apie sveikatos priežiūros specialistus ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus, nurodyti jų vardus, pavardes, registracijos numerį, sveikatos priežiūros specialistų adresą ir jų vykdomos veiklos apribojimus;

▐

13 straipsnis

Kitoje valstybėje narėje teikiamoms sveikatos priežiūros paslaugoms taikytinos taisyklės

1.   Kai sveikatos priežiūros paslauga gaunama kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje pacientas yra apdraustasis, ▐ ši sveikatos priežiūros paslauga yra teikiama pagal valstybės narės, kurioje ji yra teikiama, įstatymus laikantis 5 straipsnio.

2.   Šis straipsnis nėra taikomas profesinių kvalifikacijų pripažinimo atvejais.

14 straipsnis

Sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse nacionaliniai kontaktiniai centrai

1.   Valstybės narės skiria sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse nacionalinius kontaktinius centrus ir praneša Komisijai jų pavadinimus bei kontaktinius duomenis.
  Valstybės narės užtikrina, kad pacientų organizacijos, sveikatos draudimo fondai ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai dalyvautų nacionalinių kontaktinių centrų veikloje. Nacionaliniai kontaktiniai centrai turi būti įsteigti veiksmingai ir skaidriai.

Informacija apie nacionalinius kontaktinius centrus turi būti platinama valstybėse narėse siekiant, kad pacientai galėtų lengvai ją gauti.

2.
     
  Sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse nacionaliniai kontaktiniai centrai taip pat gali būti sujungti su valstybėse narėse veikiančiais informaciniais centrais.

3.   Valstybės narės, kurioje pacientas apdraustas, nacionalinis kontaktinis centras,
  jei tinkama – tinklapyje,
  teikia ir platina informaciją pacientams
  ir sveikatos priežiūros specialistams
  apie
  sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse ir taisykles bei sąlygas, taikomas pacientų teisėms, susijusioms
  su sveikatos priežiūros paslaugomis kitose valstybėse,
  kaip nustatyta 6 straipsnyje. Nacionalinis kontaktinis centras padeda pacientams ginti savo teises ir, jeigu
  teikiant sveikatos priežiūros paslaugas kitoje valstybėje narėje
  padaryta žala, siekti, kad ji būtų atlyginta.

4.
     
  Valstybės narės, kurioje suteikiamos gydymo paslaugos, nacionalinis kontaktinis centras, jei tinkama – tinklapyje, teikia ir platina informaciją pacientams apie 5 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytus klausimus ir asmens duomenų apsaugą, sveikatos priežiūros įstaigų pritaikymą žmonėms su negalia, skundų teikimo bei nagrinėjimo tvarką ir žalos, padarytos teikiant sveikatos priežiūros paslaugas toje valstybėje narėje, atlyginimo būdus. Jis
  pirmiausia
  prireikus
  informuoja pacientus
  sveikatos priežiūros specialistus
  apie
  priemones, kurios reguliuoja specialistų ir paslaugų teikėjų veiklą ir reguliavimo veiksmų priemones,
  ginčų sprendimo galimybes
  ir
  padeda konkrečiu atveju nustatyti tinkamą neteisminio ginčų sprendimo sistemą ▐.

5.
     
  Valstybės narės kontaktinis centras glaudžiai bendradarbiauja su kitomis kompetentingomis institucijomis, kitų valstybių narių kontaktiniais centrais, pacientų organizacijomis ir Komisija.

6.
     
  Nacionaliniai kontaktiniai centrai 2 ir 3 dalyse nurodytą informaciją teikia neįgaliems asmenims lengvai prieinamu būdu.

7.   Komisija, laikydamasi 22 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos, patvirtina:

| a) | priemones, būtinas šiame straipsnyje numatytų nacionalinių kontaktinių centrų tinklui valdyti; |
| --- | --- |

a)

priemones, būtinas šiame straipsnyje numatytų nacionalinių kontaktinių centrų tinklui valdyti;

| b) | duomenų, kurie turi būti kaupiami ir kuriais turi būti mainomasi tinkle, pobūdį ir rūšį; |
| --- | --- |

b)

duomenų, kurie turi būti kaupiami ir kuriais turi būti mainomasi tinkle, pobūdį ir rūšį;

| c) | šio straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytos informacijos pacientams gaires. |
| --- | --- |

c)

šio straipsnio 2 ir 3 dalyse numatytos informacijos pacientams gaires.

IV   SKYRIUS

BENDRADARBIAVIMAS SVEIKATOS PRIEŽIŪROS KLAUSIMAIS

15 straipsnis

Pareiga bendradarbiauti

1.   Valstybės narės suteikia viena kitai savitarpio pagalbą, būtiną šiai direktyvai įgyvendinti.

2.   Valstybės narės padeda bendradarbiauti regionų ir vietos lygmeniu sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse narėse srityje, taip pat naudojant informacines ir ryšių technologijas, laikinai arba nereguliariai teikiant sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse ir skatina kitus tarpvalstybinio bendradarbiavimo būdus.

3.
     
  Valstybės narės, visų pirma kaimyninės šalys, gali sudaryti tarpusavio susitarimus dėl bendradarbiavimo susitarimų tęstinumo ar galimos tolesnės plėtros.

4.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad registrai, kuriuose išvardyti sveikatos priežiūros specialistai, būtų prieinami atitinkamoms kitų valstybių narių institucijoms.

5.
     
  Valstybės narės nedelsiant ir iniciatyviai keičiasi informacija apie sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų drausminių procedūrų ir baudžiamųjų bylų duomenis, kai tai daro poveikį jų registracijai ar jų teisei teikti paslaugas.

16 straipsnis

Kitoje valstybėje narėje išduotų receptų pripažinimas

1.   Jeigu vaistas yra registruotas prekiauti valstybių teritorijoje pagal Direktyvos 2001/83/EB 6 straipsnio 1 dalį, valstybės narės užtikrina, kad
  to medicinos produkto
  receptai, išduoti tą teisę turinčio daryti asmens kitoje valstybėje narėje konkrečiam pacientui, galėtų būti naudojami jų teritorijoje ir kad draudžiami bet kokie individualių receptų pripažinimo apribojimai, išskyrus jei:

| a) | yra būtini ir proporcingi žmonių sveikatai saugoti ir nėra diskriminuojantys arba |
| --- | --- |

a)

yra būtini ir proporcingi žmonių sveikatai saugoti ir nėra diskriminuojantys arba

| b) | yra grindžiami teisėtomis ir pagrįstomis abejonėmis dėl individualaus recepto autentiškumo ar turinio
  , arba jį išrašiusio asmens statuso
  . |
| --- | --- |

b)

yra grindžiami teisėtomis ir pagrįstomis abejonėmis dėl individualaus recepto autentiškumo ar turinio
  , arba jį išrašiusio asmens statuso
  .

Recepto pripažinimas nedaro įtakos:

| i) | nacionalinėms receptų išrašymo ir pardavimo taisyklėms, įskaitant generinių vaistų pakaitalus; |
| --- | --- |

i)

nacionalinėms receptų išrašymo ir pardavimo taisyklėms, įskaitant generinių vaistų pakaitalus;

| ii) | nacionalinėms taisyklėms dėl vaistų, parduodamų pagal kitose valstybėse išrašytus Bendrijos receptus, kompensavimo; |
| --- | --- |

ii)

nacionalinėms taisyklėms dėl vaistų, parduodamų pagal kitose valstybėse išrašytus Bendrijos receptus, kompensavimo;

| iii) | jokiai profesinei ar etinei pareigai, pagal kurią vaistininkui reikėtų atsisakyti parduoti vaistus pagal receptą, išduotą valstybėje narėje, kurioje pacientas apdraustas. |
| --- | --- |

iii)

jokiai profesinei ar etinei pareigai, pagal kurią vaistininkui reikėtų atsisakyti parduoti vaistus pagal receptą, išduotą valstybėje narėje, kurioje pacientas apdraustas.

2.   Kad palengvintų 1 dalies nuostatų įgyvendinimą, Komisija priima:

| a) | priemones, leidžiančias vaistininkams ar kitiems sveikatos priežiūros specialistams patikrinti recepto autentiškumą ir tai, ar kitoje valstybėje narėje jį išdavė įgaliotas asmuo, - ji parengia Bendrijos recepto formą ir remia e. receptų sistemos sąveiką;
  Nuo pradinės šio vystymo proceso stadijos atsižvelgiama į duomenų apsaugos garantijos priemones ir jos įtraukiamos į tą procesą; |
| --- | --- |

a)

priemones, leidžiančias vaistininkams ar kitiems sveikatos priežiūros specialistams patikrinti recepto autentiškumą ir tai, ar kitoje valstybėje narėje jį išdavė įgaliotas asmuo, - ji parengia Bendrijos recepto formą ir remia e. receptų sistemos sąveiką;
  Nuo pradinės šio vystymo proceso stadijos atsižvelgiama į duomenų apsaugos garantijos priemones ir jos įtraukiamos į tą procesą;

| b) | priemones, skirtas užtikrinti, kad vaistai, kuriems receptas išduotas vienoje valstybėje narėje ir kurie parduodami kitoje valstybėje, būtų tinkamai pažymėti ir kad informacija apie vaistą pacientams būtų suprantama
  , įskaitant tų pačių medicinos produktų skirtingų pavadinimų paaiškinimus
  ; |
| --- | --- |

b)

priemones, skirtas užtikrinti, kad vaistai, kuriems receptas išduotas vienoje valstybėje narėje ir kurie parduodami kitoje valstybėje, būtų tinkamai pažymėti ir kad informacija apie vaistą pacientams būtų suprantama
  , įskaitant tų pačių medicinos produktų skirtingų pavadinimų paaiškinimus
  ;

| c) | priemonės, skirtos prireikus užtikrinti išrašančio asmens ir parduodančio asmens ryšius siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai suprasta, kaip gydoma, ir užtikrinant paciento duomenų konfidencialumą. |
| --- | --- |

c)

priemonės, skirtos prireikus užtikrinti išrašančio asmens ir parduodančio asmens ryšius siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai suprasta, kaip gydoma, ir užtikrinant paciento duomenų konfidencialumą.

3.
     
  Jei valstybėje narėje, kurioje pacientas gydosi, išrašytas receptas medicinos produktams, kurių negalima nusipirkti pagal receptą valstybėje narėje, kurioje pacientas apdraustas, pastaroji valstybė narė priima sprendimą, ar išimties tvarka leisti naudoti šiuos medicinos produktus, ar paskirti alternatyvius, kurie pripažinti lygiai taip pat veiksmingais.

4.   2 dalies a
  , b
  ir
  c
  punktuose numatytos priemonės tvirtinamos laikantis 22 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros. ▐

5.   1 dalis netaikoma vaistams, kuriems reikia specialaus gydytojo recepto, kaip numatyta Direktyvos 2001/83/EB 71 straipsnio 2 dalyje.

17 straipsnis

Europos pavyzdinių centrų tinklai

1.   Valstybės narės padeda kurti sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų Europos pavyzdinių centrų tinklus
  , visų pirma, retųjų ligų srityje, kurie remsis bendradarbiavimo patirtimi sveikatos priežiūros srityje, įgyta Europos teritorinio bendradarbiavimo grupėse (ETBG)
  . Prie šių tinklų bet kada gali prisijungti nauji sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai, jeigu jie atitinka visas sąlygas ir kriterijus.

2.   Europos pavyzdinių centrų tinklų tikslas:

| a) | padėti įgyvendinti bendradarbiavimo Europos mastu galimybes itin specializuotos pacientų sveikatos priežiūros ir sveikatos priežiūros sistemų srityje panaudojant medicinos mokslo naujoves ir sveikatos srities technologijas; |
| --- | --- |

a)

padėti įgyvendinti bendradarbiavimo Europos mastu galimybes itin specializuotos pacientų sveikatos priežiūros ir sveikatos priežiūros sistemų srityje panaudojant medicinos mokslo naujoves ir sveikatos srities technologijas;

| b) | prisidėti kaupiant žinias apie ligų prevenciją ir labiausiai paplitusių ligų gydymą; |
| --- | --- |

b)

prisidėti kaupiant žinias apie ligų prevenciją ir labiausiai paplitusių ligų gydymą;

| c) | padėti suteikti daugiau galimybių pasinaudoti kokybiškomis ir ekonomiškai veiksmingomis sveikatos priežiūros paslaugomis visiems pacientams, kuriems gydyti atsižvelgiant į jų sveikatos būklę reikia sutelkti daug išteklių ar žinių; |
| --- | --- |

c)

padėti suteikti daugiau galimybių pasinaudoti kokybiškomis ir ekonomiškai veiksmingomis sveikatos priežiūros paslaugomis visiems pacientams, kuriems gydyti atsižvelgiant į jų sveikatos būklę reikia sutelkti daug išteklių ar žinių;

| d) | ekonomiškai kuo veiksmingiau panaudoti išteklius sutelkiant juos ten, kur jų reikia; |
| --- | --- |

d)

ekonomiškai kuo veiksmingiau panaudoti išteklius sutelkiant juos ten, kur jų reikia;

| e) | padėti dalytis žiniomis ir mokyti sveikatos priežiūros specialistus; |
| --- | --- |

e)

padėti dalytis žiniomis ir mokyti sveikatos priežiūros specialistus;

| f) | nustatyti kokybės bei saugos rodiklius ir padėti kaupti bei skleisti gerąją patirtį pačiame tinkle ir už jo ribų; |
| --- | --- |

f)

nustatyti kokybės bei saugos rodiklius ir padėti kaupti bei skleisti gerąją patirtį pačiame tinkle ir už jo ribų;

| g) | padėti valstybėms narėms, kuriose nėra pakankamai atitinkamos sveikatos būklės pacientų arba stinga technologijų ar žinių, teikti visas itin specializuotas geriausios kokybės paslaugas; |
| --- | --- |

g)

padėti valstybėms narėms, kuriose nėra pakankamai atitinkamos sveikatos būklės pacientų arba stinga technologijų ar žinių, teikti visas itin specializuotas geriausios kokybės paslaugas;

| h) | įgyvendinti priemones, kuriomis galima geriausiai pasinaudoti turimais ištekliais sveikatos priežiūros srityje sunkių nelaimingų įvykių atvejais, ypač pasienio regionuose. |
| --- | --- |

h)

įgyvendinti priemones, kuriomis galima geriausiai pasinaudoti turimais ištekliais sveikatos priežiūros srityje sunkių nelaimingų įvykių atvejais, ypač pasienio regionuose.

3.   Komisija
  , bendradarbiaudama su atitinkamais specialistais ir suinteresuotomis grupėmis,
  patvirtina:

| a) | konkrečių kriterijų ir sąlygų, kuriuos turi atitikti Europos pavyzdinių centrų tinklai, sąrašą,
  taip pat
  įskaitant
  retesnių ligų sąrašą ir
  sąlygas
  bei
  kriterijus, keliamus sveikatos priežiūros paslaugų teikėjui, norinčiam prisijungti prie Europos pavyzdinių centrų tinklų, siekiant užtikrinti, kad Europos pavyzdinių centrų tinklai, visų pirma:






  i) | būtų pajėgūs diagnozuoti ligas, stebėti ir administruoti pacientus ir prireikus galėtų įrodyti gerus rezultatus; |
| --- | --- | --- |

a)

konkrečių kriterijų ir sąlygų, kuriuos turi atitikti Europos pavyzdinių centrų tinklai, sąrašą,
  taip pat
  įskaitant
  retesnių ligų sąrašą ir
  sąlygas
  bei
  kriterijus, keliamus sveikatos priežiūros paslaugų teikėjui, norinčiam prisijungti prie Europos pavyzdinių centrų tinklų, siekiant užtikrinti, kad Europos pavyzdinių centrų tinklai, visų pirma:

i)

būtų pajėgūs diagnozuoti ligas, stebėti ir administruoti pacientus ir prireikus galėtų įrodyti gerus rezultatus;

| ii) | būtų pajėgūs teikti svarbias paslaugas ir užtikrinti, kad teikiamų paslaugų kokybė visada būtų gera; |
| --- | --- |

ii)

būtų pajėgūs teikti svarbias paslaugas ir užtikrinti, kad teikiamų paslaugų kokybė visada būtų gera;

| iii) | būtų pajėgūs teikti ekspertų konsultacijas, nustatyti arba patvirtinti diagnozę, nustatyti gerosios patirties gaires ir jų laikytis, įgyvendinti rezultatų vertinimo priemones bei atlikti kokybės kontrolę; |
| --- | --- |

iii)

būtų pajėgūs teikti ekspertų konsultacijas, nustatyti arba patvirtinti diagnozę, nustatyti gerosios patirties gaires ir jų laikytis, įgyvendinti rezultatų vertinimo priemones bei atlikti kokybės kontrolę;

| iv) | galėtų įrodyti, kad laikosi daugiadalykio požiūrio; |
| --- | --- |

iv)

galėtų įrodyti, kad laikosi daugiadalykio požiūrio;

| v) | turėtų aukšto lygio kompetencijos bei patirties, kurias galėtų pagrįsti publikacijomis, fondais arba garbės vardais ir lavinimo bei profesinio mokymo veikla; |
| --- | --- |

v)

turėtų aukšto lygio kompetencijos bei patirties, kurias galėtų pagrįsti publikacijomis, fondais arba garbės vardais ir lavinimo bei profesinio mokymo veikla;

| vi) | aktyviai dalyvautų moksliniuose tyrimuose; |
| --- | --- |

vi)

aktyviai dalyvautų moksliniuose tyrimuose;

| vii) | dalyvautų epidemiologinės priežiūros veikloje, pavyzdžiui, naudojant registrus; |
| --- | --- |

vii)

dalyvautų epidemiologinės priežiūros veikloje, pavyzdžiui, naudojant registrus;

| viii) | turėtų glaudžių ryšių su kitais nacionalinio ir tarptautinio lygmens ekspertų centrais bei tinklais, su jais bendradarbiautų ir būtų pajėgūs sudaryti tinklus; |
| --- | --- |

viii)

turėtų glaudžių ryšių su kitais nacionalinio ir tarptautinio lygmens ekspertų centrais bei tinklais, su jais bendradarbiautų ir būtų pajėgūs sudaryti tinklus;

| ix) | turėtų glaudžių ryšių su pacientų asociacijomis, jei tokių yra, ir su jomis bendradarbiautų; |
| --- | --- |

ix)

turėtų glaudžių ryšių su pacientų asociacijomis, jei tokių yra, ir su jomis bendradarbiautų;

| x) | palaikyti tinkamus ir veiksmingus savitarpio santykius su technologijų tiekėjais. |
| --- | --- |

x)

palaikyti tinkamus ir veiksmingus savitarpio santykius su technologijų tiekėjais.

| b) | Europos pavyzdinių centrų tinklų sudarymo tvarką. |
| --- | --- |

b)

Europos pavyzdinių centrų tinklų sudarymo tvarką.

4.   3 dalyje nurodytos priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

18 straipsnis

Bandymų sritys

Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, gali nustatyti bandomuosius pasienio regionus, kuriuose būtų taikomos pažangios tarpvalstybinės sveikatos priežiūros iniciatyvos, kurias būtų galima patikrinti, išanalizuoti ir įvertinti.

19 straipsnis

E. sveikata

Komisija, laikydamasi 22 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos, nustato konkrečias priemones, būtinas informacinių ir ryšių technologijų sistemų sąveikai sveikatos priežiūros srityje pasiekti, jeigu valstybės narės nusprendžia diegti tokias priemones. Nustatant šias priemones atsižvelgiama į
  kiekvienoje valstybėje narėje galiojančius duomenų apsaugos teisės aktus ir
  sveikatos srities technologijų bei medicinos mokslo raidą
  , įskaitant telemediciną
  ir
  telepsichiatriją, ir
  paisoma pagrindinės teisės į asmens duomenų apsaugą ▐. Šiose priemonėse turi būti visų pirma apibrėžti būtini atitinkamų informacinių ir ryšių technologijų sistemų sąveikos standartai ir terminai, kad būtų užtikrintas saugus, kokybiškas ir veiksmingas sveikatos priežiūros paslaugų kitose valstybėse narėse teikimas.

Valstybės narės užtikrina, kad teikiant e. sveikatos ir kitas telemedicinos paslaugas:

| a) | vadovaujamasi tais pačiais profesiniais medicinos kokybės ir saugumo standartais, kaip ir teikiant neelektronines medicinos paslaugas; |
| --- | --- |

a)

vadovaujamasi tais pačiais profesiniais medicinos kokybės ir saugumo standartais, kaip ir teikiant neelektronines medicinos paslaugas;

| b) | laikomasi atitinkamų pacientų apsaugos reikalavimų, kadangi šių paslaugų teikėjams taikomi tokie pat priežiūros reikalavimai kaip ir specialistams, teikiantiems neelektronines priežiūros paslaugas. |
| --- | --- |

b)

laikomasi atitinkamų pacientų apsaugos reikalavimų, kadangi šių paslaugų teikėjams taikomi tokie pat priežiūros reikalavimai kaip ir specialistams, teikiantiems neelektronines priežiūros paslaugas.

20 straipsnis

Bendradarbiavimas ▐ sveikatos srities technologijų valdymo klausimais

1.   
  Komisija, konsultuodamasi su valstybėmis narėmis,
  palengvina tinklų, siejančių už sveikatos srities technologijų vertinimą atsakingas nacionalines valdžios institucijas ar įstaigas, kūrimą
  . Tas tinklas grindžiamas gero valdymo principais, įskaitant skaidrumą, objektyvumą, nešališkas procedūras ir visateisį suinteresuotųjų grupių dalyvavimą, įskaitant sveikatos apsaugos specialistus, pacientų atstovus, socialinius partnerius, mokslininkus ir pramonininkus ir kt., išlaikant valstybių narių kompetenciją sveikatos priežiūros technologijų vertinimo srityje.

2.   Sveikatos srities technologijų vertinimo tinklo tikslas:

| a) | remti nacionalinių valdžios institucijų ar įstaigų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

a)

remti nacionalinių valdžios institucijų ar įstaigų bendradarbiavimą;

| b) | rasti tvarių būdų, kaip suderinti prieigos prie vaistų, skatinimo už naujoves ir sveikatos priežiūros paslaugų valdymo tikslus; |
| --- | --- |

b)

rasti tvarių būdų, kaip suderinti prieigos prie vaistų, skatinimo už naujoves ir sveikatos priežiūros paslaugų valdymo tikslus;

| c) | padėti teikti objektyvią, patikimą, laiku pateikiam, skaidrią ir lengvai perduodamą informaciją apie trumpalaikį ir ilgalaikį sveikatos srities technologijų efektyvumą ir leisti nacionalinėms valdžios institucijoms ar įstaigoms veiksmingai keistis šia informacija; |
| --- | --- |

c)

padėti teikti objektyvią, patikimą, laiku pateikiam, skaidrią ir lengvai perduodamą informaciją apie trumpalaikį ir ilgalaikį sveikatos srities technologijų efektyvumą ir leisti nacionalinėms valdžios institucijoms ar įstaigoms veiksmingai keistis šia informacija;

| d) | nagrinėti informacijos, kuria galima keistis, pobūdį ir rūšį. |
| --- | --- |

d)

nagrinėti informacijos, kuria galima keistis, pobūdį ir rūšį.

3.   Valstybės narės skiria tinklams priklausančias valdžios institucijas ar įstaigas, kaip nurodyta 1 dalyje, ir praneša Komisijai šių institucijų ar įstaigų pavadinimus bei kontaktinius duomenis.

4.   Komisija, laikydamasi 22 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros, nustato priemones, būtinas šiam tinklui įkurti
  ,
  valdyti ir
  skaidriai veikti.

5.
     
  Komisija leidžia prisijungti prie tinklo tik toms įstaigoms, kurios atitinka gero valdymo principus, kaip apibrėžta 1 dalyje.

21 straipsnis

Duomenų rinkimas statistikai ir stebėsenai

1.   Valstybės narės kaupia stebėsenai reikalingus statistinius ▐ duomenis apie sveikatos priežiūros paslaugų teikimą kitose valstybėse narėse, suteiktas priežiūros paslaugas, tokių paslaugų teikėjus ir pacientus, išlaidas ir rezultatus. Tokie jų kaupiami duomenys yra sveikatos priežiūros duomenų kaupimo sistemos dalis pagal nacionalinius ir Bendrijos teisės aktus, kuriais reglamentuojamas statistinių duomenų kaupimas ir asmens duomenų apsauga
  , konkrečiai, pagal Direktyvos 95/46/EB 8 straipsnio 4 dalį
  .

2.   Valstybės narės 1 dalyje nurodytus duomenis bent kartą per metus perduoda Komisijai, išskyrus pagal Direktyvą 2005/36/EB surinktus duomenis.

3.   Nepažeisdama Bendrijos statistikos programos ir Reglamento (EB) Nr. 1338/2008 patvirtintų įgyvendinimo priemonių, Komisija, laikydamasi 22 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros, patvirtina šio straipsnio įgyvendinimo priemones.

V   SKYRIUS

ĮGYVENDINIMO PRIEMONĖS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

22 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda iš valstybių narių atstovų sudarytas komitetas, kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas.
  Tame procese Komisija užtikrina, kad būtų deramai tariamasi su atitinkamų pacientų ir profesinių grupių specialistais, ypač turint omenyje šios direktyvos įgyvendinimą, ir pateikia pagrįstą tų pasitarimų ataskaitą.

2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra 3 mėnesiai.

Kai įgyvendinimo priemonės yra susijusios su asmens duomenų tvarkymu, konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu.

3.   Jeigu daroma nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

23 straipsnis

Ataskaitos

Komisija per penkerius metus nuo 25 straipsnio 1 dalyje nustatytos datos parengia šios direktyvos veikimo ataskaitą,
  įskaitant atvykstančių ir išvykstančių pacientų srautų statistiką, susijusią su šios direktyvos taikymu,
  ir pateikia ją Europos Parlamentui ir Tarybai.

Šiuo tikslu, nepažeisdamos 25 straipsnio, valstybės narės praneša Komisijai apie bet kurias priemones, kurių jos ėmėsi, pakeitė ar paliko siekdamos įgyvendinti 8 ir 9 straipsniuose nustatytas procedūras.

24 straipsnis

Nuorodos į kitus teisės aktus

Nuo Reglamento (EB) Nr. 883/2004 ║ taikymo pradžios:

| — | šioje direktyvoje teikiamos nuorodos į Reglamentą (EEB) Nr. 1408/71 ║ laikomos nuorodomis į Reglamentą (EB) Nr. 883/2004; |
| --- | --- |

—

šioje direktyvoje teikiamos nuorodos į Reglamentą (EEB) Nr. 1408/71 ║ laikomos nuorodomis į Reglamentą (EB) Nr. 883/2004;

| — | šioje direktyvoje teikiamos nuorodos į Reglamento (EEB) 1408/71 ║ 22 straipsnį laikomos nuorodomis į Reglamento (EB) Nr. 883/2004 20 straipsnį. |
| --- | --- |

—

šioje direktyvoje teikiamos nuorodos į Reglamento (EEB) 1408/71 ║ 22 straipsnį laikomos nuorodomis į Reglamento (EB) Nr. 883/2004 20 straipsnį.

25 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki ... (34) , įgyvendina šią direktyvą.

Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus ir tų nuostatų bei šios direktyvos atitikmenų lentelę.

Valstybės narės, priimdamos šiuos teisės aktus, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma juos oficialiai skelbiant. Valstybės narės nustato tokios nuorodos darymo tvarką.

26 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

27 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ║

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2008 m. gruodžio 4 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

2008 m. gruodžio 4 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

(2)  
  OL C 120, 2009 5 28, p. 65.

2

OL C 120, 2009 5 28, p. 65.

(3)  
  OL C 128, 2009 6 6, p. 20.

3

OL C 128, 2009 6 6, p. 20.

(4)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento pozicija.

4

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento pozicija.

(5)  

  OL C 124 E, 2006 5 25, p. 543.

5

OL C 124 E, 2006 5 25, p. 543.

(6)  OL C 364, 2000 12 18, p. 1.

6

(7)  OL C 146, 2006 6 22, p. 1.

7

(8)  
  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

8

OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(9)  

  OL L 373, 2004 12 21, p. 37.

9

OL L 373, 2004 12 21, p. 37.

(10)  

  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

10

OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(11)  OL L ....

11

OL L ....

(12)  OL L 255, 2005 9 30, p. 22.
  ║.

12

║.

(13)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

13

(14)  OL L 149, 1971 7 5, p. 2. ║

14

(15)  OL L 166, 2004 4 30, p. 1.

15

(16)  OL L 311, 2001 11 28, p. 67. ║

16

(17)  

  OL L 144, 1997 6 4, p. 19.

17

OL L 144, 1997 6 4, p. 19.

(18)  
  OL L 354, 2008 12 31, p. 70.

18

OL L 354, 2008 12 31, p. 70.

(19)  OL L 271, 2002 10 9, p. 1.

19

(20)  OL L 142, 2004 4 30, p. 1.

20

(21)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.
  ║

21

║

(22)  

  OL L 178, 2000 7 17, p. 1.

22

OL L 178, 2000 7 17, p. 1.

(23)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.
  ║

23

║

(24)  OL L 136, 2004 4 30, p. 1.
  ║

24

║

(25)  OL L 121, 2001 5 1, p. 34.

25

(26)  OL L 18, 1997 1 21, p. 1.

26

(27)  OL L 210, 2006 7 31, p. 19.

27

(28)  

  OL L 33, 2003 2 8, p. 30.

28

OL L 33, 2003 2 8, p. 30.

(29)  

  OL L 102, 2004 4 7, p. 48.

29

OL L 102, 2004 4 7, p. 48.

(30)  

  OL L 228, 1992 8 11, p. 1.

30

OL L 228, 1992 8 11, p. 1.

(31)  

  OL L 169, 1993 7 12, p. 1.

31

OL L 169, 1993 7 12, p. 1.

(32)  

  OL L 189, 1990 7 20, p. 17.

32

OL L 189, 1990 7 20, p. 17.

(33)  

  OL L 331, 1998 12 7, p. 1.

33

OL L 331, 1998 12 7, p. 1.

(34)  Vieneri metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

34

Vieneri metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/395 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/395

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisPacientų sauga *

P6_TA(2009)0287

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl pacientų saugos ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės (COM(2008)0837 – C6-0032/2009 – 2009/0003(CNS))

2010/C 184 E/74

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0837),

atsižvelgdamas į EB sutarties 152 straipsnio 4 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0032/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A6-0239/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl rekomendacijos


  2 konstatuojamoji dalis |
| (2) | Nustatyta, kad ES valstybėse narėse 8–12 % hospitalizuotų pacientų patiria nepageidaujamų reiškinių gaudami sveikatos priežiūros paslaugas. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

2 konstatuojamoji dalis

(2)

Nustatyta, kad ES valstybėse narėse 8–12 % hospitalizuotų pacientų patiria nepageidaujamų reiškinių gaudami sveikatos priežiūros paslaugas.

| (2) | Nustatyta, kad ES valstybėse narėse 8–12 % hospitalizuotų pacientų patiria nepageidaujamų reiškinių gaudami sveikatos priežiūros paslaugas
  , t. y. nuo 6,7 iki 15 milijonų hospitalizuotų pacientų ir daugiau kaip 37 milijonai pacientų, kurie kreipėsi dėl pirminės sveikatos priežiūros paslaugų; |
| --- | --- |

(2)

Nustatyta, kad ES valstybėse narėse 8–12 % hospitalizuotų pacientų patiria nepageidaujamų reiškinių gaudami sveikatos priežiūros paslaugas
  , t. y. nuo 6,7 iki 15 milijonų hospitalizuotų pacientų ir daugiau kaip 37 milijonai pacientų, kurie kreipėsi dėl pirminės sveikatos priežiūros paslaugų;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (2a) | Manoma, kad su sveikatos priežiūra susijusiomis infekcijomis užsikrečia vidutiniškai kas dvidešimtas pacientas, t. y. kasmet 4,1 milijono Europos Sąjungos pacientų, ir kad nuo tokių infekcijų kasmet miršta maždaug 37 000 asmenų. |
| --- | --- |

(2a)

Manoma, kad su sveikatos priežiūra susijusiomis infekcijomis užsikrečia vidutiniškai kas dvidešimtas pacientas, t. y. kasmet 4,1 milijono Europos Sąjungos pacientų, ir kad nuo tokių infekcijų kasmet miršta maždaug 37 000 asmenų.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

3 konstatuojamoji dalis

| (3) | Prasta pacientų sauga yra rimta visuomenės sveikatos problema ir didelė ekonominė našta esant ribotiems sveikatos priežiūros ištekliams. Daugumos nepageidaujamų reiškinių ligoninėse ir pirminėje sveikatos priežiūroje galima išvengti atsižvelgiant į daugeliu atvejų pasireiškiančius sisteminius veiksnius. |
| --- | --- |

(3)

Prasta pacientų sauga yra rimta visuomenės sveikatos problema ir didelė ekonominė našta esant ribotiems sveikatos priežiūros ištekliams. Daugumos nepageidaujamų reiškinių ligoninėse ir pirminėje sveikatos priežiūroje galima išvengti atsižvelgiant į daugeliu atvejų pasireiškiančius sisteminius veiksnius.

| (3) | Prasta pacientų sauga yra rimta visuomenės sveikatos problema ir didelė ekonominė našta esant ribotiems sveikatos priežiūros ištekliams. Daugumos nepageidaujamų reiškinių ligoninėse ir pirminės sveikatos priežiūros srityje, įskaitant su klaidinga diagnoze ir (arba) gydymo klaidomis susijusius nepageidaujamus reiškinius,
  galima išvengti, kadangi minėtieji reiškiniai daugeliu atvejų susiję su ribotu finansavimu ir sisteminiais veiksniais. |
| --- | --- |

(3)

Prasta pacientų sauga yra rimta visuomenės sveikatos problema ir didelė ekonominė našta esant ribotiems sveikatos priežiūros ištekliams. Daugumos nepageidaujamų reiškinių ligoninėse ir pirminės sveikatos priežiūros srityje, įskaitant su klaidinga diagnoze ir (arba) gydymo klaidomis susijusius nepageidaujamus reiškinius,
  galima išvengti, kadangi minėtieji reiškiniai daugeliu atvejų susiję su ribotu finansavimu ir sisteminiais veiksniais.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (6a) | Manoma, kad iš visų su sveikatos priežiūra susijusių nepageidaujamų reiškinių lengviausia išvengti su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų. Būtina, kad valstybės narės parengtų priemones, kurios padėtų 20 % sumažinti asmenų, kurie kasmet Europos Sąjungoje patiria nepageidaujamų reiškinių, skaičių. |
| --- | --- |

(6a)

Manoma, kad iš visų su sveikatos priežiūra susijusių nepageidaujamų reiškinių lengviausia išvengti su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų. Būtina, kad valstybės narės parengtų priemones, kurios padėtų 20 % sumažinti asmenų, kurie kasmet Europos Sąjungoje patiria nepageidaujamų reiškinių, skaičių.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

7 konstatuojamoji dalis

| (7) | Iš turimų duomenų akivaizdu, kad ES valstybės narės veiksmingas ir visapusiškas pacientų saugos strategijas rengia ir įgyvendina nevienodai sparčiai. Todėl šia iniciatyva siekiama sukurti pagrindą politikos formavimui skatinti ir imtis tolesnių veiksmų valstybėse narėse ir tarptautiniu mastu siekiant spręsti pacientų saugos problemas, su kuriomis susiduria ES. |
| --- | --- |

(7)

Iš turimų duomenų akivaizdu, kad ES valstybės narės veiksmingas ir visapusiškas pacientų saugos strategijas rengia ir įgyvendina nevienodai sparčiai. Todėl šia iniciatyva siekiama sukurti pagrindą politikos formavimui skatinti ir imtis tolesnių veiksmų valstybėse narėse ir tarptautiniu mastu siekiant spręsti pacientų saugos problemas, su kuriomis susiduria ES.

| (7) | Iš turimų duomenų akivaizdu, kad ES valstybės narės veiksmingas ir visapusiškas pacientų saugos strategijas rengia ir įgyvendina nevienodai sparčiai. Todėl šia iniciatyva siekiama sukurti pagrindą politikos formavimui skatinti ir imtis tolesnių veiksmų valstybėse narėse ir tarptautiniu mastu siekiant spręsti pacientų saugos problemas, su kuriomis susiduria ES
  , visų pirma sveikatos priežiūros įstaigų ir institucijų atsakomybės už žmonių sveikatą klausimą
  .
  Tačiau pagal EB sutarties 152 straipsnį imantis šių priemonių neturėtų būti pažeidžiama valstybių narių kompetencija. |
| --- | --- |

(7)

Iš turimų duomenų akivaizdu, kad ES valstybės narės veiksmingas ir visapusiškas pacientų saugos strategijas rengia ir įgyvendina nevienodai sparčiai. Todėl šia iniciatyva siekiama sukurti pagrindą politikos formavimui skatinti ir imtis tolesnių veiksmų valstybėse narėse ir tarptautiniu mastu siekiant spręsti pacientų saugos problemas, su kuriomis susiduria ES
  , visų pirma sveikatos priežiūros įstaigų ir institucijų atsakomybės už žmonių sveikatą klausimą
  .
  Tačiau pagal EB sutarties 152 straipsnį imantis šių priemonių neturėtų būti pažeidžiama valstybių narių kompetencija.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

8 konstatuojamoji dalis

| (8) | Pacientai turėtų būti geriau informuojami ir skatinami dalyvauti pacientų saugos procese; juos reikėtų geriau informuoti apie saugos lygius ir kaip galima rasti prieinamą visapusišką informaciją apie skundų teikimo ir žalos atlyginimo sistemas. |
| --- | --- |

(8)

Pacientai turėtų būti geriau informuojami ir skatinami dalyvauti pacientų saugos procese; juos reikėtų geriau informuoti apie saugos lygius ir kaip galima rasti prieinamą visapusišką informaciją apie skundų teikimo ir žalos atlyginimo sistemas.

| (8) | Pacientai turėtų būti geriau informuojami ir skatinami dalyvauti pacientų saugos procese; juos reikėtų geriau informuoti apie saugos lygius ir kaip galima rasti prieinamą visapusišką informaciją apie skundų teikimo ir žalos atlyginimo sistemas.
  Žalos atlyginimo būdų ir procedūros klausimai patenka į atitinkamos valstybės narės kompetencijos sritį. |
| --- | --- |

(8)

Pacientai turėtų būti geriau informuojami ir skatinami dalyvauti pacientų saugos procese; juos reikėtų geriau informuoti apie saugos lygius ir kaip galima rasti prieinamą visapusišką informaciją apie skundų teikimo ir žalos atlyginimo sistemas.
  Žalos atlyginimo būdų ir procedūros klausimai patenka į atitinkamos valstybės narės kompetencijos sritį.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

10 konstatuojamoji dalis

| (10) | Siekiant sukurti veiksmingas ir skaidrias pacientų saugos programas, struktūrinius padalinius bei politiką, reikėtų rinkti palyginamus ir kaupiamus duomenis Bendrijos lygmeniu, o gerosios patirties pavyzdžius skleisti valstybėms narėms. Siekiant sudaryti geresnes savitarpio mokymosi galimybes, reikia parengti bendrą pacientų saugos terminiją ir bendrus rodiklius bendradarbiaujant valstybėms narėms ir Europos Komisijai, atsižvelgiant į atitinkamų tarptautinių organizacijų atliktą darbą. |
| --- | --- |

(10)

Siekiant sukurti veiksmingas ir skaidrias pacientų saugos programas, struktūrinius padalinius bei politiką, reikėtų rinkti palyginamus ir kaupiamus duomenis Bendrijos lygmeniu, o gerosios patirties pavyzdžius skleisti valstybėms narėms. Siekiant sudaryti geresnes savitarpio mokymosi galimybes, reikia parengti bendrą pacientų saugos terminiją ir bendrus rodiklius bendradarbiaujant valstybėms narėms ir Europos Komisijai, atsižvelgiant į atitinkamų tarptautinių organizacijų atliktą darbą.

| (10) | Siekiant sukurti veiksmingas ir skaidrias pacientų saugos programas, struktūrinius padalinius bei politiką, reikėtų rinkti palyginamus ir kaupiamus duomenis Bendrijos lygmeniu, o gerosios patirties pavyzdžius skleisti valstybėms narėms.
  Šie duomenys gali būti naudojami tik siekiant užtikrinti pacientų saugą ir sumažinti su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų skaičių.
  Siekiant sudaryti geresnes savitarpio mokymosi galimybes, reikia parengti bendrą pacientų saugos terminiją ir bendrus rodiklius bendradarbiaujant valstybėms narėms ir Europos Komisijai, atsižvelgiant į atitinkamų tarptautinių organizacijų atliktą darbą. |
| --- | --- |

(10)

Siekiant sukurti veiksmingas ir skaidrias pacientų saugos programas, struktūrinius padalinius bei politiką, reikėtų rinkti palyginamus ir kaupiamus duomenis Bendrijos lygmeniu, o gerosios patirties pavyzdžius skleisti valstybėms narėms.
  Šie duomenys gali būti naudojami tik siekiant užtikrinti pacientų saugą ir sumažinti su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų skaičių.
  Siekiant sudaryti geresnes savitarpio mokymosi galimybes, reikia parengti bendrą pacientų saugos terminiją ir bendrus rodiklius bendradarbiaujant valstybėms narėms ir Europos Komisijai, atsižvelgiant į atitinkamų tarptautinių organizacijų atliktą darbą.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

11 konstatuojamoji dalis

| (11) | Informacijos ir komunikacijos technologijų priemonės, kaip antai elektroniniai sveikatos dokumentai ar e. receptai, gali reikšmingai padėti gerinti pacientą saugą, pavyzdžiui, sisteminiu būdu tikrinant galimas vaistų sąveikas ar alergiją vaistams. |
| --- | --- |

(11)

Informacijos ir komunikacijos technologijų priemonės, kaip antai elektroniniai sveikatos dokumentai ar e. receptai, gali reikšmingai padėti gerinti pacientą saugą, pavyzdžiui, sisteminiu būdu tikrinant galimas vaistų sąveikas ar alergiją vaistams.

| (11) | Informacijos ir komunikacijos technologijų priemonės, kaip antai elektroniniai sveikatos dokumentai ar e. receptai, gali reikšmingai padėti gerinti pacientą saugą, pavyzdžiui, sisteminiu būdu tikrinant galimas vaistų sąveikas ar alergiją vaistams
  , kaip konstatuojama 2008 m. liepos 2 d. Komisijos rekomendacijoje 2008/594/EB dėl tarpvalstybinio elektroninių sveikatos įrašų sistemų suderinamumo (1)

  . |
| --- | --- |

(11)

Informacijos ir komunikacijos technologijų priemonės, kaip antai elektroniniai sveikatos dokumentai ar e. receptai, gali reikšmingai padėti gerinti pacientą saugą, pavyzdžiui, sisteminiu būdu tikrinant galimas vaistų sąveikas ar alergiją vaistams
  , kaip konstatuojama 2008 m. liepos 2 d. Komisijos rekomendacijoje 2008/594/EB dėl tarpvalstybinio elektroninių sveikatos įrašų sistemų suderinamumo (1)

  .

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (12a) | Kadangi ligoninėse gydomi vyresnio amžiaus asmenys dažniau užsikrečia infekcinėmis ligomis, turėtų būti ištirti šios konkrečios pacientų grupės poreikiai ir imtasi priemonių siekiant skatinti jų reabilitaciją ir sveikimą. |
| --- | --- |

(12a)

Kadangi ligoninėse gydomi vyresnio amžiaus asmenys dažniau užsikrečia infekcinėmis ligomis, turėtų būti ištirti šios konkrečios pacientų grupės poreikiai ir imtasi priemonių siekiant skatinti jų reabilitaciją ir sveikimą.

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

15 konstatuojamoji dalis

| (15) | Su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų duomenys nėra pakankami, kad būtų galima tinkamai lyginti atskiras įstaigas naudojant priežiūros tinklus, stebėti su sveikatos priežiūra susijusių patogenų epidemiologiją ir vertinti bei formuoti su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės politiką. Todėl reikėtų sukurti arba sustiprinti priežiūros sistemas sveikatos priežiūros įstaigų ir regioniniu bei nacionaliniu lygmenimis. |
| --- | --- |

(15)

Su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų duomenys nėra pakankami, kad būtų galima tinkamai lyginti atskiras įstaigas naudojant priežiūros tinklus, stebėti su sveikatos priežiūra susijusių patogenų epidemiologiją ir vertinti bei formuoti su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės politiką. Todėl reikėtų sukurti arba sustiprinti priežiūros sistemas sveikatos priežiūros įstaigų ir regioniniu bei nacionaliniu lygmenimis.

| (15) | Su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų duomenys nėra pakankami, kad būtų galima tinkamai lyginti atskiras įstaigas naudojant priežiūros tinklus, stebėti su sveikatos priežiūra susijusių patogenų epidemiologiją ir vertinti bei formuoti su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės politiką. Todėl reikėtų sukurti arba sustiprinti priežiūros sistemas sveikatos priežiūros įstaigų ir regioniniu bei nacionaliniu lygmenimis.
  Pagerinus informacijos rinkimą regionų, nacionaliniu ir Europos lygmenimis turėtų būti galima lengviau nustatyti tiesioginę vykdomos politikos kokybės, pacientų saugos srityje sukurtų sistemų ir institucijų bei gautų šios srities rezultatų priklausomybę. |
| --- | --- |

(15)

Su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų duomenys nėra pakankami, kad būtų galima tinkamai lyginti atskiras įstaigas naudojant priežiūros tinklus, stebėti su sveikatos priežiūra susijusių patogenų epidemiologiją ir vertinti bei formuoti su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų prevencijos ir kontrolės politiką. Todėl reikėtų sukurti arba sustiprinti priežiūros sistemas sveikatos priežiūros įstaigų ir regioniniu bei nacionaliniu lygmenimis.
  Pagerinus informacijos rinkimą regionų, nacionaliniu ir Europos lygmenimis turėtų būti galima lengviau nustatyti tiesioginę vykdomos politikos kokybės, pacientų saugos srityje sukurtų sistemų ir institucijų bei gautų šios srities rezultatų priklausomybę.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (15a) | Būtina, kad valstybės narės sumažintų asmenų, kurie infekcijomis užsikrečia gaudami sveikatos priežiūros paslaugas, skaičių. Įgyvendinant įvairias numatytas priemones, taip pat svarbu įdarbinti daugiau slaugytojų infekcijų kontrolės specialistų. |
| --- | --- |

(15a)

Būtina, kad valstybės narės sumažintų asmenų, kurie infekcijomis užsikrečia gaudami sveikatos priežiūros paslaugas, skaičių. Įgyvendinant įvairias numatytas priemones, taip pat svarbu įdarbinti daugiau slaugytojų infekcijų kontrolės specialistų.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

15 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (15b) | Be to, valstybės narės ir jų sveikatos priežiūros įstaigos turėtų apsvarstyti galimybę įdarbinti su infekcijų kontrole susijusius darbuotojus, kurie padėtų ligonių priežiūros specialistams, dirbantiems skubią medicininę pagalbą teikiančių įstaigų ir vietos ligoninių klinikiniuose skyriuose. |
| --- | --- |

(15b)

Be to, valstybės narės ir jų sveikatos priežiūros įstaigos turėtų apsvarstyti galimybę įdarbinti su infekcijų kontrole susijusius darbuotojus, kurie padėtų ligonių priežiūros specialistams, dirbantiems skubią medicininę pagalbą teikiančių įstaigų ir vietos ligoninių klinikiniuose skyriuose.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

15c konstatuojamoji dalis (nauja)

| (15c) | Norint sumažinti su sveikatos priežiūra susijusių nepageidaujamų reiškinių skaičių ir atsižvelgiant į rekomendaciją siekti, kad iki 2015 m. vienam slaugytojui tektų 250 ligoninės lovų, valstybės narės turėtų būti skatinamos numatyti tikslą vietos ir nacionalinio lygmens įstaigose įdarbinti sveikatos priežiūros specialistus, kurie specializuotųsi infekcijų kontrolės srityje. |
| --- | --- |

(15c)

Norint sumažinti su sveikatos priežiūra susijusių nepageidaujamų reiškinių skaičių ir atsižvelgiant į rekomendaciją siekti, kad iki 2015 m. vienam slaugytojui tektų 250 ligoninės lovų, valstybės narės turėtų būti skatinamos numatyti tikslą vietos ir nacionalinio lygmens įstaigose įdarbinti sveikatos priežiūros specialistus, kurie specializuotųsi infekcijų kontrolės srityje.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (16a) | Komisija turėtų pateikti pasiūlymų, kaip būtų galima užkirsti kelią padirbtų vaistų platinimui ir žalai, kurią dėl sužeidimų švirkštais patiria pacientai ir sveikatos priežiūros sistemos darbuotojai. |
| --- | --- |

(16a)

Komisija turėtų pateikti pasiūlymų, kaip būtų galima užkirsti kelią padirbtų vaistų platinimui ir žalai, kurią dėl sužeidimų švirkštais patiria pacientai ir sveikatos priežiūros sistemos darbuotojai.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I dalies I a skyriaus (naujo) antraštė

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I dalies I a skyriaus (naujo) 1 punktas

| 1) | Valstybės narės turėtų parengti priemones siekdamos 20 % sumažinti asmenų, kurie kasmet Europos Sąjungoje patiria su sveikatos priežiūros paslaugomis susijusių nepageidaujamų reiškinių, skaičių, o tai atitinka tikslą iki 2015 m. kasmet sumažinti šių atvejų skaičių 900 000. |
| --- | --- |

1)

Valstybės narės turėtų parengti priemones siekdamos 20 % sumažinti asmenų, kurie kasmet Europos Sąjungoje patiria su sveikatos priežiūros paslaugomis susijusių nepageidaujamų reiškinių, skaičių, o tai atitinka tikslą iki 2015 m. kasmet sumažinti šių atvejų skaičių 900 000.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I dalies II skyriaus 1 punkto a dalis

| (a) | savo teritorijoje skirdamos
  kompetentingą instituciją (-as)
  , atsakingas už pacientų saugą; |
| --- | --- |

(a)

savo teritorijoje skirdamos
  kompetentingą instituciją (-as)
  , atsakingas už pacientų saugą;

| (a) | savo teritorijoje
  įvairiais valstybės ir savivaldybių valdymo lygmenimis
  skirdamos
  kompetentingas institucijas
  , atsakingas už pacientų saugą
  ir priemonių, kuriomis siekiama gerinti visuomenės sveikatą, priežiūrą bei koordinavimą
  ; |
| --- | --- |

(a)

savo teritorijoje
  įvairiais valstybės ir savivaldybių valdymo lygmenimis
  skirdamos
  kompetentingas institucijas
  , atsakingas už pacientų saugą
  ir priemonių, kuriomis siekiama gerinti visuomenės sveikatą, priežiūrą bei koordinavimą
  ;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I dalies II skyriaus 1 punkto c dalis

| (c) | palaikydamos saugesnių sistemų, procesų ir priemonių kūrimą, įskaitant informacijos ir komunikacijos technologijų naudojimą. |
| --- | --- |

(c)

palaikydamos saugesnių sistemų, procesų ir priemonių kūrimą, įskaitant informacijos ir komunikacijos technologijų naudojimą.

| (c) | palaikydamos saugesnių
  ir vartotojams patogesnių naudotis
  sistemų, procesų ir priemonių kūrimą, įskaitant informacijos ir komunikacijos technologijų naudojimą. |
| --- | --- |

(c)

palaikydamos saugesnių
  ir vartotojams patogesnių naudotis
  sistemų, procesų ir priemonių kūrimą, įskaitant informacijos ir komunikacijos technologijų naudojimą.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I dalies II skyriaus 2 punkto b a dalis (nauja)

| (ba) | informuojant pacientus apie riziką, susijusią su gydymu, ir nustatant teisines procedūras, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos pateikti reikalavimus, taip pat ir vaistų gamintojams, dėl sveikatai padarytos žalos atlyginimo. |
| --- | --- |

(ba)

informuojant pacientus apie riziką, susijusią su gydymu, ir nustatant teisines procedūras, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos pateikti reikalavimus, taip pat ir vaistų gamintojams, dėl sveikatai padarytos žalos atlyginimo.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I dalies II skyriaus 3 punkto a dalis

| (a) | teikti adekvačią informaciją apie klaidų, nepageidaujamų reiškinių ir panašių problemų mastą, tipus ir priežastis; |
| --- | --- |

(a)

teikti adekvačią informaciją apie klaidų, nepageidaujamų reiškinių ir panašių problemų mastą, tipus ir priežastis;

| (a) | teikti adekvačią informaciją apie klaidų, nepageidaujamų reiškinių ir panašių problemų mastą, tipus ir priežastis
  , taip pat nurodyti už tai atsakingus asmenis
  ; |
| --- | --- |

(a)

teikti adekvačią informaciją apie klaidų, nepageidaujamų reiškinių ir panašių problemų mastą, tipus ir priežastis
  , taip pat nurodyti už tai atsakingus asmenis
  ;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I dalies II skyriaus 3 punkto b a dalis (nauja)

| (ba) | užtikrinti, kad atskirų valstybių narių sveikatos priežiūros įstaigos konfidencialiai keistųsi informacija apie sveikatos priežiūros specialistus, kurie buvo pripažinti kaltais dėl aplaidumo arba gydymo metu padarytų klaidų; |
| --- | --- |

(ba)

užtikrinti, kad atskirų valstybių narių sveikatos priežiūros įstaigos konfidencialiai keistųsi informacija apie sveikatos priežiūros specialistus, kurie buvo pripažinti kaltais dėl aplaidumo arba gydymo metu padarytų klaidų;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I dalies II skyriaus 4 punkto b a dalis (nauja)

| (ba) | skatindamos tinkamą visų sveikatos priežiūros sistemos darbuotojų lavinimą ir mokymą, kad jie galėtų pagal paskirtį naudoti medicinos prietaisus, atsižvelgdami į jų funkcijas ir naudojimo instrukcijose pateikiamus duomenis, siekiant nesukelti pavojaus sveikatai ir išvengti nepageidaujamų reiškinių, įskaitant reiškinius, susijusius su neatsargiu pakartotiniu pagalbinių priemonių naudojimu; |
| --- | --- |

(ba)

skatindamos tinkamą visų sveikatos priežiūros sistemos darbuotojų lavinimą ir mokymą, kad jie galėtų pagal paskirtį naudoti medicinos prietaisus, atsižvelgdami į jų funkcijas ir naudojimo instrukcijose pateikiamus duomenis, siekiant nesukelti pavojaus sveikatai ir išvengti nepageidaujamų reiškinių, įskaitant reiškinius, susijusius su neatsargiu pakartotiniu pagalbinių priemonių naudojimu;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I dalies II skyriaus 5 punkto c dalis

| (c) | rinkdamos palyginamus duomenis ir informaciją apie pacientų saugos priemonių rezultatus pagal jų tipą ir skaičių ES lygmeniu ir dalydamosi jais, sudarant geresnes galimybes savitarpio mokymuisi ir prioritetų nustatymui. |
| --- | --- |

(c)

rinkdamos palyginamus duomenis ir informaciją apie pacientų saugos priemonių rezultatus pagal jų tipą ir skaičių ES lygmeniu ir dalydamosi jais, sudarant geresnes galimybes savitarpio mokymuisi ir prioritetų nustatymui.

| (c) | rinkdamos palyginamus duomenis ir informaciją apie pacientų saugos priemonių rezultatus pagal jų tipą ir skaičių ES lygmeniu ir dalydamosi jais, sudarant geresnes galimybes savitarpio mokymuisi ir prioritetų nustatymui.
  Duomenų kaupimo būdas, dedamos pastangos ir šių duomenų panaudojimas turi būti proporcingi numatomai naudai. Duomenys gali būti kaupiami tik siekiant konkretaus tikslo (kartu mokantis sumažinti su sveikatos priežiūros paslaugomis susijusių infekcijų skaičių). |
| --- | --- |

(c)

rinkdamos palyginamus duomenis ir informaciją apie pacientų saugos priemonių rezultatus pagal jų tipą ir skaičių ES lygmeniu ir dalydamosi jais, sudarant geresnes galimybes savitarpio mokymuisi ir prioritetų nustatymui.
  Duomenų kaupimo būdas, dedamos pastangos ir šių duomenų panaudojimas turi būti proporcingi numatomai naudai. Duomenys gali būti kaupiami tik siekiant konkretaus tikslo (kartu mokantis sumažinti su sveikatos priežiūros paslaugomis susijusių infekcijų skaičių).

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I dalies II skyriaus 6 punkto b a dalis (nauja)

| (ba) | sudarydamos galimybes ligoninių administracijai, medicinos darbuotojams ir pacientų grupėms bendradarbiauti visos Europos Sąjungos lygmeniu, keistis patirtimi ir informacija apie pažangiąją patirtį, įgyta įgyvendinant vietos lygmens iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti pacientų saugą. |
| --- | --- |

(ba)

sudarydamos galimybes ligoninių administracijai, medicinos darbuotojams ir pacientų grupėms bendradarbiauti visos Europos Sąjungos lygmeniu, keistis patirtimi ir informacija apie pažangiąją patirtį, įgyta įgyvendinant vietos lygmens iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti pacientų saugą.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I dalies III skyriaus 1 punkto -a dalis (nauja)

| (-a) | numatyti veiksmingas rizikos įvertinimo priemones, įskaitant diagnostinį tyrimą prieš pradedant gydymą ligoninėje, siekiant nedelsiant nustatyti aplinkybes, į kurias atsižvelgiant būtina imtis papildomų apsaugos priemonių; |
| --- | --- |

(-a)

numatyti veiksmingas rizikos įvertinimo priemones, įskaitant diagnostinį tyrimą prieš pradedant gydymą ligoninėje, siekiant nedelsiant nustatyti aplinkybes, į kurias atsižvelgiant būtina imtis papildomų apsaugos priemonių;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I dalies III skyriaus 1 punkto -a a dalis (nauja)

| (-aa) | užtikrinti tinkamą sveikatos priežiūros sistemos darbuotojų apsaugą naudojant skiepus, poekspozicinės profilaktikos priemones, reguliarius diagnostinius tyrimus, asmeninės apsaugos priemones ir medicinos prietaisus, kurie padeda sumažinti kraujo infekcijų riziką; |
| --- | --- |

(-aa)

užtikrinti tinkamą sveikatos priežiūros sistemos darbuotojų apsaugą naudojant skiepus, poekspozicinės profilaktikos priemones, reguliarius diagnostinius tyrimus, asmeninės apsaugos priemones ir medicinos prietaisus, kurie padeda sumažinti kraujo infekcijų riziką;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I dalies III skyriaus 1 punkto -a b dalis (nauja)

| (-ab) | pasiūlyti veiksmingas apsaugos nuo infekcijų ir infekcijų kontrolės priemones ilgalaikės slaugos ir reabilitacijos įstaigose; |
| --- | --- |

(-ab)

pasiūlyti veiksmingas apsaugos nuo infekcijų ir infekcijų kontrolės priemones ilgalaikės slaugos ir reabilitacijos įstaigose;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I dalies III skyriaus 1 punkto b dalis

| (b) | stiprinti infekcijų prevenciją ir kontrolę sveikatos priežiūros įstaigose; |
| --- | --- |

(b)

stiprinti infekcijų prevenciją ir kontrolę sveikatos priežiūros įstaigose;

| (b) | stiprinti infekcijų prevenciją ir kontrolę sveikatos priežiūros įstaigose
  ir užtikrinti aukščiausią švaros, higienos ir prireikus aseptikos lygį:










  i) | su pacientų priėmimu ir buvimu susijusių priemonių; |
| --- | --- | --- |

(b)

stiprinti infekcijų prevenciją ir kontrolę sveikatos priežiūros įstaigose
  ir užtikrinti aukščiausią švaros, higienos ir prireikus aseptikos lygį:

i)

su pacientų priėmimu ir buvimu susijusių priemonių;

| ii) | medicinos pagalbos ir viduriniojo medicinos personalo naudojamų priemonių, pacientams naudojamų elektrinių medicinos prietaisų ir vaistų platinimo proceso; |
| --- | --- |

ii)

medicinos pagalbos ir viduriniojo medicinos personalo naudojamų priemonių, pacientams naudojamų elektrinių medicinos prietaisų ir vaistų platinimo proceso;

| iii) | pacientų slaugai skirtų sanitarinių įrenginių; |
| --- | --- |

iii)

pacientų slaugai skirtų sanitarinių įrenginių;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I dalies III skyriaus 1 punkto b dalies nauja įtrauka

| — | skatinti sveikatos priežiūros specialistus laikytis rankų higienos; |
| --- | --- |

—

skatinti sveikatos priežiūros specialistus laikytis rankų higienos;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I dalies III skyriaus 1 punkto b dalies nauja įtrauka

| — | pagerinti prevenciją ir kovą su ligų plitimu tarp medicinos darbuotojų, taip pat ir viduriniojo medicinos personalo, ir šiuo tikslu imtis įgyvendinti privalomos profilaktikos politiką, įskaitant minėtųjų asmenų skiepijimo programas; |
| --- | --- |

—

pagerinti prevenciją ir kovą su ligų plitimu tarp medicinos darbuotojų, taip pat ir viduriniojo medicinos personalo, ir šiuo tikslu imtis įgyvendinti privalomos profilaktikos politiką, įskaitant minėtųjų asmenų skiepijimo programas;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I dalies III skyriaus 1 punkto d dalis

| (d) | skatinti sveikatos priežiūros sistemos darbuotojų lavinimą ir mokymą valstybių narių ir sveikatos priežiūros įstaigų lygmenimis; |
| --- | --- |

(d)

skatinti sveikatos priežiūros sistemos darbuotojų lavinimą ir mokymą valstybių narių ir sveikatos priežiūros įstaigų lygmenimis;

| (d) | skatinti sveikatos priežiūros sistemos darbuotojų
  , taip pat ir viduriniojo medicinos personalo,
  lavinimą ir mokymą valstybių narių ir sveikatos priežiūros įstaigų lygmenimis
  , ypatingą dėmesį skiriant infekcijoms, kuriomis užsikrečiama ligoninėse, ir virusų atsparumui antibiotikams; |
| --- | --- |

(d)

skatinti sveikatos priežiūros sistemos darbuotojų
  , taip pat ir viduriniojo medicinos personalo,
  lavinimą ir mokymą valstybių narių ir sveikatos priežiūros įstaigų lygmenimis
  , ypatingą dėmesį skiriant infekcijoms, kuriomis užsikrečiama ligoninėse, ir virusų atsparumui antibiotikams;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I dalies III skyriaus 1 punkto e dalis

| (e) | gerinti pacientams teikiamą informaciją; |
| --- | --- |

(e)

gerinti pacientams teikiamą informaciją;

| (e) | gerinti pacientams teikiamą informaciją
  naudojant socialinį ir sanitarinį tinklą, taip pat vykdant periodines informavimo laikraščiuose, per radiją, televiziją ir internetą kampanijas; |
| --- | --- |

(e)

gerinti pacientams teikiamą informaciją
  naudojant socialinį ir sanitarinį tinklą, taip pat vykdant periodines informavimo laikraščiuose, per radiją, televiziją ir internetą kampanijas;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I dalies III skyriaus 1 punkto f dalis

| (f) | remti mokslinius tyrimus. |
| --- | --- |

(f)

remti mokslinius tyrimus.

| (f) | remti mokslinius tyrimus
  , taip pat galimo nanotechnologijų ir nanomedžiagų taikymo medicinoje tyrimus. |
| --- | --- |

(f)

remti mokslinius tyrimus
  , taip pat galimo nanotechnologijų ir nanomedžiagų taikymo medicinoje tyrimus.

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I dalies III skyriaus 1 punkto fa dalis (nauja)

| (fa) | pranešti Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrui apie bet kokią su sveikatos priežiūra susijusią infekciją, kuria užsikrėtė nemažas skaičius pacientų; |
| --- | --- |

(fa)

pranešti Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrui apie bet kokią su sveikatos priežiūra susijusią infekciją, kuria užsikrėtė nemažas skaičius pacientų;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I dalies III skyriaus 1 punkto f b dalis (nauja)

| (fb) | įgyvendinti informavimo kampanijas, skirtas visuomenei ir sveikatos priežiūros sistemos darbuotojams, siekiant apriboti praktiką, dėl kurios didėja atsparumas antibiotikams; |
| --- | --- |

(fb)

įgyvendinti informavimo kampanijas, skirtas visuomenei ir sveikatos priežiūros sistemos darbuotojams, siekiant apriboti praktiką, dėl kurios didėja atsparumas antibiotikams;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

II dalies antraštė

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

II dalies 1 a punktas (naujas)

| (1a) | Komisija turėtų apsvarstyti, kokios galiojančios Bendrijos teisės nuostatos galėtų būti sugriežtintos siekiant pagerinti pacientų saugą, pavyzdžiui, užtikrinant, kad tuo atveju, kai sveikatos priežiūros specialistai vyksta dirbti į kitą Europos valstybę, sveikatos priežiūros srities reguliavimo institucijos keistųsi informacija apie užbaigtas arba dar tęsiamas drausmines procedūras prieš konkrečius asmenis, o ne tik informacija apie jų anksčiau įgytą kvalifikaciją; |
| --- | --- |

(1a)

Komisija turėtų apsvarstyti, kokios galiojančios Bendrijos teisės nuostatos galėtų būti sugriežtintos siekiant pagerinti pacientų saugą, pavyzdžiui, užtikrinant, kad tuo atveju, kai sveikatos priežiūros specialistai vyksta dirbti į kitą Europos valstybę, sveikatos priežiūros srities reguliavimo institucijos keistųsi informacija apie užbaigtas arba dar tęsiamas drausmines procedūras prieš konkrečius asmenis, o ne tik informacija apie jų anksčiau įgytą kvalifikaciją;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

II dalies 1 b dalis (nauja)

| (1b) | Komisija raginama pagal Pasaulio sveikatos organizacijos 2002 m. parengtą praktinį vadovą hospitalinių infekcijų prevencijos tema (2) parengti pacientams skirtą dokumentą dėl infekcijų, kuriomis užsikrečiama ligoninėse. |
| --- | --- |

(1b)

Komisija raginama pagal Pasaulio sveikatos organizacijos 2002 m. parengtą praktinį vadovą hospitalinių infekcijų prevencijos tema (2) parengti pacientams skirtą dokumentą dėl infekcijų, kuriomis užsikrečiama ligoninėse.

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I priedo 3 eilutės 2 stulpelis

Incidentas
  , dėl kurio pacientas patiria žalą. Žala reiškia kūno dalies pažeidimą arba funkcijos sutrikimą ir (arba) bet kokį jo sukeltą žalingą poveikį.

Teikiant sveikatos priežiūros paslaugas įvykęs incidentas
  , dėl kurio pacientas patiria žalą. Žala reiškia
  nuolatinį ar laikiną
  kūno dalies pažeidimą arba funkcijos sutrikimą ir (arba) bet kokį jo sukeltą žalingą poveikį.

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I priedo 4 eilutės 2 stulpelis

Įstaiga,
  kurioje sveikatos priežiūros sistemos darbuotojai teikia antrinės ar tretinės sveikatos priežiūros paslaugas.

Viešoji, neviešoji arba labdaringa sveikatos priežiūros įstaiga
  , kurioje
  savanoriai arba
  sveikatos priežiūros sistemos darbuotojai teikia antrinės ar tretinės sveikatos priežiūros paslaugas.

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I priedas - Apibrėžtys - „Pacientų sauga“ - 2 stulpelis

Galimybė pacientui išvengti nereikalingos ar potencialios žalos, susijusios su sveikatos priežiūros paslaugomis.

Galimybė išvengti nepageidaujamų reiškinių, kurie suprantami kaip reiškiniai, dėl kurių patiriama žala ir kurie susiję daugiau su gydymu, o ne su liga. Šie nepageidaujami reiškiniai gali būti skirstomi į reiškinius, kurių galima išvengti ir kurių išvengti negalima.

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

I priedas - Apibrėžtys - „Su infekcijų kontrole susiję darbuotojai“ - 2 stulpelis

Sveikatos priežiūros specialistai, kurie dirba
  klinikiniuose padaliniuose (skyriuose)
  ir palaiko
  tų padalinių (skyrių)
  ir infekcijų prevencijos ir kontrolės grupės ryšį. Su infekcijų kontrole susiję darbuotojai padeda
  organizuoti infekcijų prevenciją ir kontrolę atitinkamuose padaliniuose (skyriuose)
  ir teikia informaciją infekcijų prevencijos ir kontrolės grupei.

Sveikatos priežiūros specialistai, kurie dirba
  atitinkamose darbo srityse
  ir palaiko
  savo darbo srities
  ir infekcijų prevencijos ir kontrolės grupės ryšį. Su infekcijų kontrole susiję darbuotojai padeda
  skatinti imtis infekcijų prevencijos ir kontrolės priemonių atitinkamose darbo srityse
  ir teikia informaciją infekcijų prevencijos ir kontrolės grupei.

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

2 priedo 1 dalies 1 b a punktas (naujas)

| (ba) | patvirtindamos ir skatindamos naudoti informacijos ir komunikacijos technologijų priemones, pavyzdžiui, elektronines naudojimo instrukcijas, siekiant užtikrinti, kad naudotojai daugiau žinotų apie medicinos prietaisus; |
| --- | --- |

(ba)

patvirtindamos ir skatindamos naudoti informacijos ir komunikacijos technologijų priemones, pavyzdžiui, elektronines naudojimo instrukcijas, siekiant užtikrinti, kad naudotojai daugiau žinotų apie medicinos prietaisus;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

2 priedo 1 dalies 4 c a punktas (naujas)

| (ca) | užtikrindamos tinkamą visų sveikatos priežiūros sistemos darbuotojų lavinimą ir mokymą, kad jie galėtų pagal paskirtį naudoti medicinos prietaisus, atsižvelgdami į jų funkcijas ir naudojimo instrukcijose pateikiamus duomenis, siekiant nesukelti pavojaus sveikatai ir išvengti nepageidaujamų reiškinių, įskaitant reiškinius, susijusius su neatsargiu pakartotiniu pagalbinių priemonių naudojimu. |
| --- | --- |

(ca)

užtikrindamos tinkamą visų sveikatos priežiūros sistemos darbuotojų lavinimą ir mokymą, kad jie galėtų pagal paskirtį naudoti medicinos prietaisus, atsižvelgdami į jų funkcijas ir naudojimo instrukcijose pateikiamus duomenis, siekiant nesukelti pavojaus sveikatai ir išvengti nepageidaujamų reiškinių, įskaitant reiškinius, susijusius su neatsargiu pakartotiniu pagalbinių priemonių naudojimu.

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

2 priedo 1 dalies 7 a a punktas (naujas)

| (aa) | taip pat skatindamos atlikti nanotechnologijų ir nanomedžiagų taikymo medicinoje tyrimus. |
| --- | --- |

(aa)

taip pat skatindamos atlikti nanotechnologijų ir nanomedžiagų taikymo medicinoje tyrimus.

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

2 priedo 2 dalies 1a punkto antra įtrauka

| — | įtraukiant infekcijų prevencijos ir kontrolės priemones į pacientų sveikatos priežiūros planus; |
| --- | --- |

—

įtraukiant infekcijų prevencijos ir kontrolės priemones į pacientų sveikatos priežiūros planus;

| — | įtraukiant infekcijų prevencijos ir kontrolės priemones
  , įskaitant būtinas darbuotojų skiepijimo programas,
  į pacientų sveikatos priežiūros planus; |
| --- | --- |

—

įtraukiant infekcijų prevencijos ir kontrolės priemones
  , įskaitant būtinas darbuotojų skiepijimo programas,
  į pacientų sveikatos priežiūros planus;

---

(1)  

  OL L 190, 2008 7 18, p. 37.

(2)  
  PSO, Praktinis vadovas hospitalinių infekcijų prevencijos tema, pirmasis leidimas, 2002 m. gruodžio mėn. (antrasis leidimas paskelbtas 2008 m.)

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/404 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/404

---

2009 m. balandžio 23 d., ketvirtadienisEuropos veiksmai retųjų ligų srityje *

P6_TA(2009)0288

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos retųjų ligų srities veiksmų (COM(2008)0726 – C6-0455/2008 – 2008/0218(CNS))

2010/C 184 E/75

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0726),

atsižvelgdamas į EB sutarties 152 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6–0455/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę (A6–0231/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl rekomendacijos


  1 konstatuojamoji dalis |
| (1) | Retosios ligos kelia pavojų Europos piliečių sveikatai, nes jos yra gyvybei pavojų keliančios ar lėtai sekinančios mažai išplitusios ir labai sudėtingos ligos. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

1 konstatuojamoji dalis

(1)

Retosios ligos kelia pavojų Europos piliečių sveikatai, nes jos yra gyvybei pavojų keliančios ar lėtai sekinančios mažai išplitusios ir labai sudėtingos ligos.

| (1) | Retosios ligos kelia pavojų Europos piliečių sveikatai, nes jos yra gyvybei pavojų keliančios ar lėtai sekinančios mažai išplitusios ir labai sudėtingos ligos,
  tačiau kadangi egzistuoja tiek daug skirtingų retų ligų rūšių, bendras sergančių žmonių skaičius yra palyginti didelis. |
| --- | --- |

(1)

Retosios ligos kelia pavojų Europos piliečių sveikatai, nes jos yra gyvybei pavojų keliančios ar lėtai sekinančios mažai išplitusios ir labai sudėtingos ligos,
  tačiau kadangi egzistuoja tiek daug skirtingų retų ligų rūšių, bendras sergančių žmonių skaičius yra palyginti didelis.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

2 konstatuojamoji dalis

| (2) | Patvirtinta Bendrijos veiksmų programa dėl retųjų ligų, įtraukiant genetines ligas, apimanti laikotarpį nuo 1999 m. sausio 1 d. iki 2003 m. gruodžio 31 d. Šioje programoje retoji liga laikoma paplitusia, jei Europos Sąjungoje iš 10 000 asmenų ja serga ne daugiau nei 5 asmenys. |
| --- | --- |

(2)

Patvirtinta Bendrijos veiksmų programa dėl retųjų ligų, įtraukiant genetines ligas, apimanti laikotarpį nuo 1999 m. sausio 1 d. iki 2003 m. gruodžio 31 d. Šioje programoje retoji liga laikoma paplitusia, jei Europos Sąjungoje iš 10 000 asmenų ja serga ne daugiau nei 5 asmenys.

| (2) | Patvirtinta Bendrijos veiksmų programa dėl retųjų ligų, įtraukiant genetines ligas, apimanti laikotarpį nuo 1999 m. sausio 1 d. iki 2003 m. gruodžio 31 d. Šioje programoje retoji liga laikoma paplitusia, jei Europos Sąjungoje iš 10 000 asmenų ja serga ne daugiau nei 5 asmenys;
  šis skaičius turi būti vertinamas remiantis moksliškai patikrinta statistika
  . |
| --- | --- |

(2)

Patvirtinta Bendrijos veiksmų programa dėl retųjų ligų, įtraukiant genetines ligas, apimanti laikotarpį nuo 1999 m. sausio 1 d. iki 2003 m. gruodžio 31 d. Šioje programoje retoji liga laikoma paplitusia, jei Europos Sąjungoje iš 10 000 asmenų ja serga ne daugiau nei 5 asmenys;
  šis skaičius turi būti vertinamas remiantis moksliškai patikrinta statistika
  .

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (2a) | Remiantis šiuo statistiniu paplitimu mokslinis komitetas retąsias ligas turėtų kruopščiai įtraukti į katalogą ir jį reguliariai peržiūrėti, kad būtų nustatytas galimo papildymo poreikis. |
| --- | --- |

(2a)

Remiantis šiuo statistiniu paplitimu mokslinis komitetas retąsias ligas turėtų kruopščiai įtraukti į katalogą ir jį reguliariai peržiūrėti, kad būtų nustatytas galimo papildymo poreikis.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

4 konstatuojamoji dalis

| (4) | Paskaičiuota, kad šiuo metu yra 5 000–8 000 įvairių retųjų ligų, kuriomis serga 6–8 proc. gyventojų. Kitaip tariant, serga 27–36 mln. Europos Sąjungos gyventojų. Dauguma jų serga rečiau pasitaikančiomis ligomis, kuriomis suserga vienas iš 100 000 ar rečiau. |
| --- | --- |

(4)

Paskaičiuota, kad šiuo metu yra 5 000–8 000 įvairių retųjų ligų, kuriomis serga 6–8 proc. gyventojų. Kitaip tariant, serga 27–36 mln. Europos Sąjungos gyventojų. Dauguma jų serga rečiau pasitaikančiomis ligomis, kuriomis suserga vienas iš 100 000 ar rečiau.

| (4) | Paskaičiuota, kad šiuo metu yra 5 000–8 000 įvairių retųjų ligų, kuriomis serga 6–8 proc. gyventojų. Kitaip tariant,
  nors retosios ligos kiekviena atskirai yra mažai paplitusios, bendras sergančių žmonių skaičius yra palyginti didelis,
  serga 27–36 mln. Europos Sąjungos gyventojų. Dauguma jų serga rečiau pasitaikančiomis ligomis, kuriomis suserga vienas iš 100 000 ar rečiau. |
| --- | --- |

(4)

Paskaičiuota, kad šiuo metu yra 5 000–8 000 įvairių retųjų ligų, kuriomis serga 6–8 proc. gyventojų. Kitaip tariant,
  nors retosios ligos kiekviena atskirai yra mažai paplitusios, bendras sergančių žmonių skaičius yra palyginti didelis,
  serga 27–36 mln. Europos Sąjungos gyventojų. Dauguma jų serga rečiau pasitaikančiomis ligomis, kuriomis suserga vienas iš 100 000 ar rečiau.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

5 konstatuojamoji dalis

| (5) | Kadangi retosios ligos yra mažai paplitusios ir specifiškos, būtinas atskiromis ir bendromis pastangomis, kuriomis siekiama išvengti didelio sergamumo ir pirmalaikio mirtingumo bei pagerinti sergančių asmenų gyvenimo kokybę ir jų socialinį bei ekonominį potencialą, pagrįstas visuotinis požiūris. |
| --- | --- |

(5)

Kadangi retosios ligos yra mažai paplitusios ir specifiškos, būtinas atskiromis ir bendromis pastangomis, kuriomis siekiama išvengti didelio sergamumo ir pirmalaikio mirtingumo bei pagerinti sergančių asmenų gyvenimo kokybę ir jų socialinį bei ekonominį potencialą, pagrįstas visuotinis požiūris.

| (5) | Kadangi retosios ligos yra mažai paplitusios ir specifiškos
  ir bendras susirgimų jomis skaičius yra didelis
  , būtinas atskiromis ir bendromis pastangomis,
  įskaitant bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, kaip antai JAV,
  kuriomis siekiama išvengti didelio sergamumo ir pirmalaikio mirtingumo bei pagerinti sergančių
  išsivysčiusiose ir besivystančiose šalyse gyvenančių
  asmenų gyvenimo kokybę ir jų socialinį bei ekonominį potencialą, pagrįstas visuotinis požiūris. |
| --- | --- |

(5)

Kadangi retosios ligos yra mažai paplitusios ir specifiškos
  ir bendras susirgimų jomis skaičius yra didelis
  , būtinas atskiromis ir bendromis pastangomis,
  įskaitant bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, kaip antai JAV,
  kuriomis siekiama išvengti didelio sergamumo ir pirmalaikio mirtingumo bei pagerinti sergančių
  išsivysčiusiose ir besivystančiose šalyse gyvenančių
  asmenų gyvenimo kokybę ir jų socialinį bei ekonominį potencialą, pagrįstas visuotinis požiūris.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

8 konstatuojamoji dalis

| (8) | Siekiant pagerinti retųjų ligų klausimams skirtų nacionalinių, regioninių ir vietos iniciatyvų koordinavimą ir nuoseklumą, visi atitinkami nacionaliniai retųjų ligų srities veiksmai turėtų būti įtraukti į nacionalinius retųjų ligų planus. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant pagerinti retųjų ligų klausimams skirtų nacionalinių, regioninių ir vietos iniciatyvų koordinavimą ir nuoseklumą, visi atitinkami nacionaliniai retųjų ligų srities veiksmai turėtų būti įtraukti į nacionalinius retųjų ligų planus.

| (8) | Siekiant pagerinti retųjų ligų klausimams skirtų nacionalinių, regioninių ir vietos iniciatyvų koordinavimą ir nuoseklumą,
  taip pat mokslinių tyrimų centrų bendradarbiavimą,
  visi atitinkami nacionaliniai retųjų ligų srities veiksmai turėtų būti įtraukti į nacionalinius retųjų ligų planus. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant pagerinti retųjų ligų klausimams skirtų nacionalinių, regioninių ir vietos iniciatyvų koordinavimą ir nuoseklumą,
  taip pat mokslinių tyrimų centrų bendradarbiavimą,
  visi atitinkami nacionaliniai retųjų ligų srities veiksmai turėtų būti įtraukti į nacionalinius retųjų ligų planus.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

13 konstatuojamoji dalis

| (13) | Europos pavyzdiniams centrams teikiama Bendrijos pridėtinė vertė ypač svarbi retųjų ligų srityje dėl to, kad šios ligos pasitaiko retai, o tai lemia ribotą ligonių skaičių ir patirties trūkumą pavienėse šalyse. Todėl, siekiant retosiomis ligomis sergantiems ligoniams užtikrinti lygiateisiškumą
  naudotis
  aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis, svarbiausia patirtį kaupti Europos mastu. |
| --- | --- |

(13)

Europos pavyzdiniams centrams teikiama Bendrijos pridėtinė vertė ypač svarbi retųjų ligų srityje dėl to, kad šios ligos pasitaiko retai, o tai lemia ribotą ligonių skaičių ir patirties trūkumą pavienėse šalyse. Todėl, siekiant retosiomis ligomis sergantiems ligoniams užtikrinti lygiateisiškumą
  naudotis
  aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis, svarbiausia patirtį kaupti Europos mastu.

| (13) | Europos pavyzdiniams centrams teikiama Bendrijos pridėtinė vertė ypač svarbi retųjų ligų srityje dėl to, kad šios ligos pasitaiko retai, o tai lemia ribotą ligonių skaičių ir patirties trūkumą pavienėse šalyse. Todėl, siekiant retosiomis ligomis sergantiems ligoniams užtikrinti lygiateisiškumą,
  susijusį su tikslios informacijos gavimu, tinkamu ir laiku atliktu diagnozavimu ir naudojimusi
  aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis, svarbiausia patirtį kaupti Europos mastu. |
| --- | --- |

(13)

Europos pavyzdiniams centrams teikiama Bendrijos pridėtinė vertė ypač svarbi retųjų ligų srityje dėl to, kad šios ligos pasitaiko retai, o tai lemia ribotą ligonių skaičių ir patirties trūkumą pavienėse šalyse. Todėl, siekiant retosiomis ligomis sergantiems ligoniams užtikrinti lygiateisiškumą,
  susijusį su tikslios informacijos gavimu, tinkamu ir laiku atliktu diagnozavimu ir naudojimusi
  aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis, svarbiausia patirtį kaupti Europos mastu.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (14a) | Farmacijos forume 2008 m. spalio 12 d. priimtas galutinis pranešimas, kuriame siūlomos gairės, kad valstybės narės, susijusios šalys ir Komisija galėtų sustiprinti savo pastangas ir užtikrinti Europos Sąjungoje galimybę lengviau ir greičiau gauti retųjų vaistų. |
| --- | --- |

(14a)

Farmacijos forume 2008 m. spalio 12 d. priimtas galutinis pranešimas, kuriame siūlomos gairės, kad valstybės narės, susijusios šalys ir Komisija galėtų sustiprinti savo pastangas ir užtikrinti Europos Sąjungoje galimybę lengviau ir greičiau gauti retųjų vaistų.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

20 konstatuojamoji dalis

| (20) | Todėl ligonius ar ligonių atstovus būtina įtraukti į visus politikos ir sprendimų priėmimo proceso etapus. Jų veiklą būtina veiksmingai skatinti ir remti, taip pat ir finansiškai, visose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(20)

Todėl ligonius ar ligonių atstovus būtina įtraukti į visus politikos ir sprendimų priėmimo proceso etapus. Jų veiklą būtina veiksmingai skatinti ir remti, taip pat ir finansiškai, visose valstybėse narėse.

| (20) | Todėl ligonius ar ligonių atstovus būtina įtraukti į visus politikos ir sprendimų priėmimo proceso etapus. Jų veiklą būtina veiksmingai skatinti ir remti, taip pat ir finansiškai, visose valstybėse narėse,
  taip pat Europos Sąjungos mastu pasinaudojant europiniais pagalbos specialiomis retosiomis ligomis sergantiems ligoniams tinklais
  . |
| --- | --- |

(20)

Todėl ligonius ar ligonių atstovus būtina įtraukti į visus politikos ir sprendimų priėmimo proceso etapus. Jų veiklą būtina veiksmingai skatinti ir remti, taip pat ir finansiškai, visose valstybėse narėse,
  taip pat Europos Sąjungos mastu pasinaudojant europiniais pagalbos specialiomis retosiomis ligomis sergantiems ligoniams tinklais
  .

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 1 dalies įžanginė dalis

| 1. | Sukurti nacionalinius retųjų ligų planus, siekiant retosiomis ligomis sergantiems ligoniams užtikrinti visapusiškas galimybes naudotis aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis, įtraukiant diagnostiką, gydymą ir retuosius vaistus, savo šalies teritorijoje visoje ES priimtais lygiateisiškumo ir solidarumo principais, visų pirma: |
| --- | --- |

1.

Sukurti nacionalinius retųjų ligų planus, siekiant retosiomis ligomis sergantiems ligoniams užtikrinti visapusiškas galimybes naudotis aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis, įtraukiant diagnostiką, gydymą ir retuosius vaistus, savo šalies teritorijoje visoje ES priimtais lygiateisiškumo ir solidarumo principais, visų pirma:

| 1. | Sukurti nacionalinius retųjų ligų planus, siekiant retosiomis ligomis sergantiems ligoniams užtikrinti visapusiškas galimybes naudotis aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis, įtraukiant diagnostiką, gydymą ir retuosius vaistus,
  taip pat reabilitaciją ir mokymą gyventi sergant,
  savo šalies teritorijoje visoje ES priimtais lygiateisiškumo ir solidarumo principais, visų pirma: |
| --- | --- |

1.

Sukurti nacionalinius retųjų ligų planus, siekiant retosiomis ligomis sergantiems ligoniams užtikrinti visapusiškas galimybes naudotis aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis, įtraukiant diagnostiką, gydymą ir retuosius vaistus,
  taip pat reabilitaciją ir mokymą gyventi sergant,
  savo šalies teritorijoje visoje ES priimtais lygiateisiškumo ir solidarumo principais, visų pirma:

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 1 dalies 1 punktas

| (1) | iki
  2011 m.
  pabaigos detaliai išdėstyti ir priimti išsamią ir integruotą strategiją, kuria, kaip nacionaliniais retųjų ligų planais, būtų siekiama nurodyti ir struktūrizuoti visus atitinkamus retųjų ligų srities veiksmus; |
| --- | --- |

(1)

iki
  2011 m.
  pabaigos detaliai išdėstyti ir priimti išsamią ir integruotą strategiją, kuria, kaip nacionaliniais retųjų ligų planais, būtų siekiama nurodyti ir struktūrizuoti visus atitinkamus retųjų ligų srities veiksmus;

| (1) | iki
  2010 m
  . pabaigos detaliai išdėstyti ir priimti išsamią ir integruotą strategiją, kuria, kaip nacionaliniais retųjų ligų planais, būtų siekiama nurodyti ir struktūrizuoti visus atitinkamus retųjų ligų srities veiksmus; |
| --- | --- |

(1)

iki
  2010 m
  . pabaigos detaliai išdėstyti ir priimti išsamią ir integruotą strategiją, kuria, kaip nacionaliniais retųjų ligų planais, būtų siekiama nurodyti ir struktūrizuoti visus atitinkamus retųjų ligų srities veiksmus;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 1 dalies 3 punktas

| (3) | nustatyti ribotą prioritetinių veiksmų skaičių nacionaliniuose retųjų ligų planuose, nurodant konkrečius tikslus, aiškius terminus, valdymo struktūras ir reguliarias ataskaitas; |
| --- | --- |

(3)

nustatyti ribotą prioritetinių veiksmų skaičių nacionaliniuose retųjų ligų planuose, nurodant konkrečius tikslus, aiškius terminus, valdymo struktūras ir reguliarias ataskaitas;

| (3) | nustatyti ribotą prioritetinių veiksmų skaičių nacionaliniuose retųjų ligų planuose, nurodant konkrečius tikslus, aiškius terminus,
  didelį ir aiškiai nustatytą finansavimą,
  valdymo struktūras ir reguliarias ataskaitas; |
| --- | --- |

(3)

nustatyti ribotą prioritetinių veiksmų skaičių nacionaliniuose retųjų ligų planuose, nurodant konkrečius tikslus, aiškius terminus,
  didelį ir aiškiai nustatytą finansavimą,
  valdymo struktūras ir reguliarias ataskaitas;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

1 dalies 3 a punktas (naujas)

| (3a) | pranešti, ar jose yra specializuotų centrų, ir sudaryti ekspertų sąrašą; |
| --- | --- |

(3a)

pranešti, ar jose yra specializuotų centrų, ir sudaryti ekspertų sąrašą;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 1 dalies 5 punktas

| (5) | į nacionalinius planus įtraukti visiems retosiomis ligomis sergantiems ligoniams vienodas galimybes naudotis aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis, įtraukiant diagnostiką, gydymą ir retuosius vaistus, savo šalies teritorijoje, siekiant užtikrinti vienodas galimybes naudojantis aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis visoje Europos Sąjungoje priimtais lygiateisiškumo ir solidarumo principais. |
| --- | --- |

(5)

į nacionalinius planus įtraukti visiems retosiomis ligomis sergantiems ligoniams vienodas galimybes naudotis aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis, įtraukiant diagnostiką, gydymą ir retuosius vaistus, savo šalies teritorijoje, siekiant užtikrinti vienodas galimybes naudojantis aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis visoje Europos Sąjungoje priimtais lygiateisiškumo ir solidarumo principais.

| (5) | į nacionalinius planus įtraukti visiems retosiomis ligomis sergantiems ligoniams vienodas galimybes naudotis aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis, įtraukiant diagnostiką,
  pirminės prevencijos priemones,
  gydymą ir retuosius vaistus,
  taip pat reabilitaciją ir mokymą gyventi sergant,
  savo šalies teritorijoje, siekiant užtikrinti vienodas galimybes naudojantis aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis visoje Europos Sąjungoje priimtais lygiateisiškumo ir solidarumo principais,
  atsižvelgiant į dokumente „Geresnė visų susijusių ES piliečių prieiga prie retųjų vaistų“, kurį priėmė Aukšto lygio farmacijos forumas, išdėstytus principus. |
| --- | --- |

(5)

į nacionalinius planus įtraukti visiems retosiomis ligomis sergantiems ligoniams vienodas galimybes naudotis aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis, įtraukiant diagnostiką,
  pirminės prevencijos priemones,
  gydymą ir retuosius vaistus,
  taip pat reabilitaciją ir mokymą gyventi sergant,
  savo šalies teritorijoje, siekiant užtikrinti vienodas galimybes naudojantis aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugomis visoje Europos Sąjungoje priimtais lygiateisiškumo ir solidarumo principais,
  atsižvelgiant į dokumente „Geresnė visų susijusių ES piliečių prieiga prie retųjų vaistų“, kurį priėmė Aukšto lygio farmacijos forumas, išdėstytus principus.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 1 dalies 5 a punktas (naujas)

| (5a) | skatinti pastangas, dedamas siekiant užkirsti kelią paveldimoms retosioms ligoms:










  a) | teikiant patarimus genetiniais klausimais šioms ligoms imliems tėvams; ir |
| --- | --- | --- |

(5a)

skatinti pastangas, dedamas siekiant užkirsti kelią paveldimoms retosioms ligoms:

a)

teikiant patarimus genetiniais klausimais šioms ligoms imliems tėvams; ir

| b) | prireikus ir nepažeidžiant esamų nacionalinės teisės aktų ir visada savanorišku pagrindu atliekant sveikų embrionų atranką prieš implantavimą. |
| --- | --- |

b)

prireikus ir nepažeidžiant esamų nacionalinės teisės aktų ir visada savanorišku pagrindu atliekant sveikų embrionų atranką prieš implantavimą.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 1 dalies 5 b punktas (naujas)

| (5b) | nacionaliniuose planuose numatyti išimtines priemones sudaryti sąlygas gauti vaistų, kuriais prekiauti neišduota leidimo, jei tai tikrai būtina, atsižvelgiant į visuomenės sveikatos padėtį; ir jei valstybėje narėje nėra kitų tinkamų ir prieinamų gydymo galimybių ir jei nustatyta, kad nauda bus didesnė už riziką, užtikrinti, kad retomis ligomis sergantys ligoniai galėtų gauti šių vaistų. |
| --- | --- |

(5b)

nacionaliniuose planuose numatyti išimtines priemones sudaryti sąlygas gauti vaistų, kuriais prekiauti neišduota leidimo, jei tai tikrai būtina, atsižvelgiant į visuomenės sveikatos padėtį; ir jei valstybėje narėje nėra kitų tinkamų ir prieinamų gydymo galimybių ir jei nustatyta, kad nauda bus didesnė už riziką, užtikrinti, kad retomis ligomis sergantys ligoniai galėtų gauti šių vaistų.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 1 dalies 5 c punktas (naujas)

| (5c) | nacionaliniu lygmeniu sukurti pliuralistines patarėjų grupes, kurios vienytų visas susijusias šalis ir padėtų vyriausybėms kuriant ir įgyvendinant nacionalinius veiksmų planus retųjų ligų srityje. Šios grupės užtikrintų, kad vyriausybės būtų išsamiai informuojamos ir kad nacionaliniu lygmeniu priimti sprendimai atspindėtų visuomenės požiūrį ir poreikius; |
| --- | --- |

(5c)

nacionaliniu lygmeniu sukurti pliuralistines patarėjų grupes, kurios vienytų visas susijusias šalis ir padėtų vyriausybėms kuriant ir įgyvendinant nacionalinius veiksmų planus retųjų ligų srityje. Šios grupės užtikrintų, kad vyriausybės būtų išsamiai informuojamos ir kad nacionaliniu lygmeniu priimti sprendimai atspindėtų visuomenės požiūrį ir poreikius;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 1 dalies 5 d punktas (naujas)

| (5d) | skatinti retųjų ligų gydymo finansavimą nacionaliniu lygmeniu. Jei valstybės narės nepageidauja arba negali turėti pavyzdinių centrų, šis nacionalinis centralizuotas finansavimas turėtų būti panaudotas siekiant užtikrinti, kad ligoniai galėtų vykti į kitoje šalyje įkurtą centrą. Tačiau taip pat labai svarbu, kad šis atskiras biudžetas kiekvienais metais būtų peržiūrimas ir koreguojamas remiantis įgytomis žiniomis apie ligonius, kuriems tais metais reikalingas gydymas, ir apie galimas naujas terapijos formas. Tai turėtų būti atliekama padedant pliuralistiniams patarėjų komitetams. |
| --- | --- |

(5d)

skatinti retųjų ligų gydymo finansavimą nacionaliniu lygmeniu. Jei valstybės narės nepageidauja arba negali turėti pavyzdinių centrų, šis nacionalinis centralizuotas finansavimas turėtų būti panaudotas siekiant užtikrinti, kad ligoniai galėtų vykti į kitoje šalyje įkurtą centrą. Tačiau taip pat labai svarbu, kad šis atskiras biudžetas kiekvienais metais būtų peržiūrimas ir koreguojamas remiantis įgytomis žiniomis apie ligonius, kuriems tais metais reikalingas gydymas, ir apie galimas naujas terapijos formas. Tai turėtų būti atliekama padedant pliuralistiniams patarėjų komitetams.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 2 dalies 1 punktas

| (1) | pritaikyti visai Europos Sąjungai bendrą retųjų ligų apibrėžtį, nes šiomis ligomis iš 10 000 asmenų serga ne daugiau nei 5 asmenys; |
| --- | --- |

(1)

pritaikyti visai Europos Sąjungai bendrą retųjų ligų apibrėžtį, nes šiomis ligomis iš 10 000 asmenų serga ne daugiau nei 5 asmenys;

| (1) | pritaikyti visai Europos Sąjungai bendrą retųjų ligų apibrėžtį, nes šiomis ligomis iš 10 000 asmenų serga ne daugiau nei 5 asmenys
  , šį skaičių taikant visai Europos Sąjungai ir atsižvelgiant į tai, kad labai svarbu žinoti tikslų pasiskirstymą kiekvienoje valstybėje narėje
  ; |
| --- | --- |

(1)

pritaikyti visai Europos Sąjungai bendrą retųjų ligų apibrėžtį, nes šiomis ligomis iš 10 000 asmenų serga ne daugiau nei 5 asmenys
  , šį skaičių taikant visai Europos Sąjungai ir atsižvelgiant į tai, kad labai svarbu žinoti tikslų pasiskirstymą kiekvienoje valstybėje narėje
  ;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 2 dalies 4 punktas

| (4) | nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu remti tam tikrų ligų informacinius tinklus, registrus ir duomenų bazes. |
| --- | --- |

(4)

nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu remti tam tikrų ligų informacinius tinklus, registrus ir duomenų bazes.

| (4) | Europos,
  nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis remti,
  visų pirma finansinėmis priemonėmis,
  tam tikrų ligų informacinius tinklus, registrus ir duomenų bazes,
  kuriose visų pirma būtų nuolat atnaujinama visuomenei internete prieinama informacija
  ; |
| --- | --- |

(4)

Europos,
  nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis remti,
  visų pirma finansinėmis priemonėmis,
  tam tikrų ligų informacinius tinklus, registrus ir duomenų bazes,
  kuriose visų pirma būtų nuolat atnaujinama visuomenei internete prieinama informacija
  ;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 3 dalies 3 punktas

| (3) | skatinti nacionalinius tyrėjus ir laboratorijas dalyvauti Bendrijos mastu finansuojamuose mokslinių retųjų ligų tyrimų projektuose; |
| --- | --- |

(3)

skatinti nacionalinius tyrėjus ir laboratorijas dalyvauti Bendrijos mastu finansuojamuose mokslinių retųjų ligų tyrimų projektuose;

| (3) | skatinti nacionalinius tyrėjus ir laboratorijas dalyvauti Bendrijos mastu finansuojamuose mokslinių retųjų ligų tyrimų projektuose
  ir pasinaudoti Reglamente (EB) Nr. 141/2000 dėl retųjų vaistų numatytomis galimybėmis; |
| --- | --- |

(3)

skatinti nacionalinius tyrėjus ir laboratorijas dalyvauti Bendrijos mastu finansuojamuose mokslinių retųjų ligų tyrimų projektuose
  ir pasinaudoti Reglamente (EB) Nr. 141/2000 dėl retųjų vaistų numatytomis galimybėmis;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 3 dalies 3 a punktas (naujas)

| (3a) | skatinti Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių tyrėjų, laboratorijose ar panašiose institucijose dirbančių ir mokslinių tyrimų projektus vykdančių asmenų keitimąsi žiniomis ir bendradarbiavimą, nes visuotinės naudos gautų ne tik Europos Sąjungos, bet ir skurdesnės ir besivystančios šalys, kurios turi mažiau galimybių skirti išteklių retųjų ligų moksliniams tyrimams; |
| --- | --- |

(3a)

skatinti Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių tyrėjų, laboratorijose ar panašiose institucijose dirbančių ir mokslinių tyrimų projektus vykdančių asmenų keitimąsi žiniomis ir bendradarbiavimą, nes visuotinės naudos gautų ne tik Europos Sąjungos, bet ir skurdesnės ir besivystančios šalys, kurios turi mažiau galimybių skirti išteklių retųjų ligų moksliniams tyrimams;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 3 dalies 4 punktas

| (4) | į nacionalinius retųjų ligų planus įtraukti mokslinius retųjų ligų tyrimus, taip pat visuomenės sveikatos ir socialinių mokslų tyrimus, skatinančias nuostatas, ypač atsižvelgiant į tokių priemonių, kaip antai tarpsektorinių infrastruktūrų bei konkrečioms ligomis skirtų projektų, plėtrą. |
| --- | --- |

(4)

į nacionalinius retųjų ligų planus įtraukti mokslinius retųjų ligų tyrimus, taip pat visuomenės sveikatos ir socialinių mokslų tyrimus, skatinančias nuostatas, ypač atsižvelgiant į tokių priemonių, kaip antai tarpsektorinių infrastruktūrų bei konkrečioms ligomis skirtų projektų, plėtrą.

| (4) | į nacionalinius retųjų ligų planus įtraukti mokslinius retųjų ligų tyrimus, taip pat visuomenės sveikatos ir socialinių mokslų tyrimus, skatinančias nuostatas, ypač atsižvelgiant į tokių priemonių, kaip antai tarpsektorinių infrastruktūrų bei konkrečioms ligomis skirtų projektų,
  reabilitacijos programų ir mokymosi gyventi sergant retąja liga programų, taip pat diagnostikos testų ir priemonių mokslinių tyrimų,
  plėtrą. |
| --- | --- |

(4)

į nacionalinius retųjų ligų planus įtraukti mokslinius retųjų ligų tyrimus, taip pat visuomenės sveikatos ir socialinių mokslų tyrimus, skatinančias nuostatas, ypač atsižvelgiant į tokių priemonių, kaip antai tarpsektorinių infrastruktūrų bei konkrečioms ligomis skirtų projektų,
  reabilitacijos programų ir mokymosi gyventi sergant retąja liga programų, taip pat diagnostikos testų ir priemonių mokslinių tyrimų,
  plėtrą.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 3 dalies 4 a punktas (naujas)

| (4a) | suteikti tinkamą ir ilgalaikį finansavimą, pavyzdžiui, pasinaudojant viešojo ir privačiojo sektorių partneryste, kad nacionaliniu ir Europos lygmenimis būtų remiami moksliniai tyrimai ir užtikrinamas jų ilgalaikiškumas. |
| --- | --- |

(4a)

suteikti tinkamą ir ilgalaikį finansavimą, pavyzdžiui, pasinaudojant viešojo ir privačiojo sektorių partneryste, kad nacionaliniu ir Europos lygmenimis būtų remiami moksliniai tyrimai ir užtikrinamas jų ilgalaikiškumas.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 4 dalies 1 punktas

| (1) | iki 2011 m. pabaigos savo šalies teritorijoje nurodyti nacionalinius ir regioninius pavyzdinius centrus ir skatinti kurti pavyzdinius centrus ten, kur jie dar neįkurti, visų pirma į nacionalinius retųjų ligų planus įtraukiant nuostatas dėl nacionalinių ir regioninių pavyzdinių centrų kūrimo; |
| --- | --- |

(1)

iki 2011 m. pabaigos savo šalies teritorijoje nurodyti nacionalinius ir regioninius pavyzdinius centrus ir skatinti kurti pavyzdinius centrus ten, kur jie dar neįkurti, visų pirma į nacionalinius retųjų ligų planus įtraukiant nuostatas dėl nacionalinių ir regioninių pavyzdinių centrų kūrimo;

| (1) | iki 2011 m. pabaigos savo šalies teritorijoje nurodyti nacionalinius ir regioninius pavyzdinius centrus ir skatinti kurti pavyzdinius centrus ten, kur jie dar neįkurti, visų pirma į nacionalinius retųjų ligų planus įtraukiant nuostatas dėl nacionalinių ir regioninių pavyzdinių centrų kūrimo;
  padėti sudaryti retųjų ligų katalogus ir retųjų ligų ekspertų sąrašus; |
| --- | --- |

(1)

iki 2011 m. pabaigos savo šalies teritorijoje nurodyti nacionalinius ir regioninius pavyzdinius centrus ir skatinti kurti pavyzdinius centrus ten, kur jie dar neįkurti, visų pirma į nacionalinius retųjų ligų planus įtraukiant nuostatas dėl nacionalinių ir regioninių pavyzdinių centrų kūrimo;
  padėti sudaryti retųjų ligų katalogus ir retųjų ligų ekspertų sąrašus;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 4 dalies 3 punktas

| (3) | organizuoti ligonių sveikatos priežiūrą bendradarbiaujant su atitinkamais šalies ar prireikus užsienio ekspertais; naudojantis informacinėmis ir ryšių technologijomis remti sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse, taip pat remti ligonių, sveikatos priežiūros specialistų ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų judumą bei paslaugų teikimą, jei to reikia, kad būtų užtikrintos galimybės naudotis konkrečiomis sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

(3)

organizuoti ligonių sveikatos priežiūrą bendradarbiaujant su atitinkamais šalies ar prireikus užsienio ekspertais; naudojantis informacinėmis ir ryšių technologijomis remti sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse, taip pat remti ligonių, sveikatos priežiūros specialistų ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų judumą bei paslaugų teikimą, jei to reikia, kad būtų užtikrintos galimybės naudotis konkrečiomis sveikatos priežiūros paslaugomis;

| (3) | organizuoti
  šių retosiomis ligomis sergančių
  ligonių
  Europos lygmens
  sveikatos priežiūrą bendradarbiaujant su atitinkamais šalies ar prireikus užsienio ekspertais; naudojantis informacinėmis ir ryšių technologijomis remti sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse, taip pat remti ligonių
  judumą ir patirties sklaidą remiant duomenų judumą,
  sveikatos priežiūros specialistų ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų judumą bei paslaugų teikimą, jei to reikia, kad būtų užtikrintos galimybės naudotis konkrečiomis sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

(3)

organizuoti
  šių retosiomis ligomis sergančių
  ligonių
  Europos lygmens
  sveikatos priežiūrą bendradarbiaujant su atitinkamais šalies ar prireikus užsienio ekspertais; naudojantis informacinėmis ir ryšių technologijomis remti sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse, taip pat remti ligonių
  judumą ir patirties sklaidą remiant duomenų judumą,
  sveikatos priežiūros specialistų ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų judumą bei paslaugų teikimą, jei to reikia, kad būtų užtikrintos galimybės naudotis konkrečiomis sveikatos priežiūros paslaugomis;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 4 dalies 5 punktas

| (5) | užtikrinti, kad nacionaliniai ir regioniniai pavyzdiniai centrai laikytųsi Europos retųjų ligų informacijos tinklų nustatytų standartų, tinkamai atsižvelgdami į ligonių ir sveikatos priežiūros specialistų poreikius ir lūkesčius. |
| --- | --- |

(5)

užtikrinti, kad nacionaliniai ir regioniniai pavyzdiniai centrai laikytųsi Europos retųjų ligų informacijos tinklų nustatytų standartų, tinkamai atsižvelgdami į ligonių ir sveikatos priežiūros specialistų poreikius ir lūkesčius.

| (5) | užtikrinti, kad nacionaliniai ir regioniniai pavyzdiniai centrai laikytųsi Europos retųjų ligų informacijos tinklų nustatytų standartų, tinkamai atsižvelgdami į ligonių ir sveikatos priežiūros specialistų poreikius ir lūkesčius
  ir įtraukdami ligonius į šių centrų veiklą
  . |
| --- | --- |

(5)

užtikrinti, kad nacionaliniai ir regioniniai pavyzdiniai centrai laikytųsi Europos retųjų ligų informacijos tinklų nustatytų standartų, tinkamai atsižvelgdami į ligonių ir sveikatos priežiūros specialistų poreikius ir lūkesčius
  ir įtraukdami ligonius į šių centrų veiklą
  .

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 4 dalies 5 a punktas (naujas)

| (5a) | skatinti, pagal galimybes pasinaudojant Europos Sąjungos finansavimo arba bendro finansavimo priemonėmis, kurti pavyzdinius centrus ir ligonines, kad būtų galima rengti specialius mokymus specialistams tam tikrų retųjų ligų srityje ir jie galėtų įgyti atitinkamos patirties; |
| --- | --- |

(5a)

skatinti, pagal galimybes pasinaudojant Europos Sąjungos finansavimo arba bendro finansavimo priemonėmis, kurti pavyzdinius centrus ir ligonines, kad būtų galima rengti specialius mokymus specialistams tam tikrų retųjų ligų srityje ir jie galėtų įgyti atitinkamos patirties;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 5 dalies 1 punkto b papunktis

| (b) | Europos gyventojų atrankinės patikros ir diagnostikos tyrimų gairių tobulinimą; |
| --- | --- |

(b)

Europos gyventojų atrankinės patikros ir diagnostikos tyrimų gairių tobulinimą;

| (b) | Europos gyventojų atrankinės patikros ir diagnostikos tyrimų gairių tobulinimą
  , įskaitant genetinius tyrimus, pvz., heterozigotos tyrimus ir polinių kūnelių diagnostiką taikant biopsiją, užtikrinant labai aukštos kokybės tyrimus ir galimybę teikti atitinkamus patarimus genetiniais klausimais, atsižvelgiant į skirtingus etinius požiūrius valstybėse narėse
  ; |
| --- | --- |

(b)

Europos gyventojų atrankinės patikros ir diagnostikos tyrimų gairių tobulinimą
  , įskaitant genetinius tyrimus, pvz., heterozigotos tyrimus ir polinių kūnelių diagnostiką taikant biopsiją, užtikrinant labai aukštos kokybės tyrimus ir galimybę teikti atitinkamus patarimus genetiniais klausimais, atsižvelgiant į skirtingus etinius požiūrius valstybėse narėse
  ;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 5 dalies 1 punkto c papunktis

| (c) | terapinės
  retųjų vaistų pridėtinės vertės vertinimo ataskaitų
  mainus
  ES mastu, siekiant sumažinti retosiomis ligomis sergantiems ligoniams pavėluotai teikiamų retųjų vaistų atvejų skaičių; |
| --- | --- |

(c)

terapinės
  retųjų vaistų pridėtinės vertės vertinimo ataskaitų
  mainus
  ES mastu, siekiant sumažinti retosiomis ligomis sergantiems ligoniams pavėluotai teikiamų retųjų vaistų atvejų skaičių;

| (c) | klinikinės
  retųjų vaistų pridėtinės vertės nacionalinių vertinimo ataskaitų
  rengimą
  ES mastu
  pasitelkus Europos vaistų vertinimo agentūrą, kurioje sukauptos atitinkamos Europos lygmens žinios ir kompetencija,
  siekiant sumažinti retosiomis ligomis sergantiems ligoniams pavėluotai teikiamų retųjų vaistų atvejų skaičių; |
| --- | --- |

(c)

klinikinės
  retųjų vaistų pridėtinės vertės nacionalinių vertinimo ataskaitų
  rengimą
  ES mastu
  pasitelkus Europos vaistų vertinimo agentūrą, kurioje sukauptos atitinkamos Europos lygmens žinios ir kompetencija,
  siekiant sumažinti retosiomis ligomis sergantiems ligoniams pavėluotai teikiamų retųjų vaistų atvejų skaičių;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 5 dalies 1 punkto c a papunktis (naujas)

| (ca) | struktūrinės investicijų į „Orphanet“ duomenų bazę pagalbos plėtojimą siekiant palengvinant prieigą prie žinių apie retąsias ligas. |
| --- | --- |

(ca)

struktūrinės investicijų į „Orphanet“ duomenų bazę pagalbos plėtojimą siekiant palengvinant prieigą prie žinių apie retąsias ligas.

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijų valstybėms narėms 6 dalis

| 6. | Didesnių galimybių suteikimas ligoniams |
| --- | --- |

6.

Didesnių galimybių suteikimas ligoniams

| 6. | Didesnių galimybių suteikimas
  nepriklausomoms ligonių organizacijoms |
| --- | --- |

6.

Didesnių galimybių suteikimas
  nepriklausomoms ligonių organizacijoms

| (1) | imtis veiksmų, kurie užtikrintų, kad ligoniai ar ligonių atstovai visuose retųjų ligų srities politikos ir sprendimų priėmimo proceso etapuose, įtraukiant kompetencijos centrų bei pavyzdinių centrų kūrimo ir valdymo, o taip pat ir nacionalinių planų plėtojimo klausimus, būtų tinkamai konsultuojami; |
| --- | --- |

(1)

imtis veiksmų, kurie užtikrintų, kad ligoniai ar ligonių atstovai visuose retųjų ligų srities politikos ir sprendimų priėmimo proceso etapuose, įtraukiant kompetencijos centrų bei pavyzdinių centrų kūrimo ir valdymo, o taip pat ir nacionalinių planų plėtojimo klausimus, būtų tinkamai konsultuojami;

| (1) | imtis veiksmų, kurie užtikrintų, kad ligoniai ar
  nepriklausomi
  ligonių atstovai visuose retųjų ligų srities politikos ir sprendimų priėmimo proceso etapuose, įtraukiant kompetencijos centrų bei pavyzdinių centrų kūrimo ir valdymo, o taip pat ir nacionalinių planų plėtojimo klausimus, būtų tinkamai konsultuojami; |
| --- | --- |

(1)

imtis veiksmų, kurie užtikrintų, kad ligoniai ar
  nepriklausomi
  ligonių atstovai visuose retųjų ligų srities politikos ir sprendimų priėmimo proceso etapuose, įtraukiant kompetencijos centrų bei pavyzdinių centrų kūrimo ir valdymo, o taip pat ir nacionalinių planų plėtojimo klausimus, būtų tinkamai konsultuojami;

| (2) | remti ligonių organizacijų veiklą, pvz., informuotumo didinimą, pajėgumų stiprinimą ir dalyvavimą mokymo veikloje, informacijos ir geriausios patirties mainus, tinklų kūrimą, pagalbą labai izoliuotiems ligoniams; |
| --- | --- |

(2)

remti ligonių organizacijų veiklą, pvz., informuotumo didinimą, pajėgumų stiprinimą ir dalyvavimą mokymo veikloje, informacijos ir geriausios patirties mainus, tinklų kūrimą, pagalbą labai izoliuotiems ligoniams;

| (2) | remti ligonių
  nepriklausomų
  organizacijų veiklą, pvz., informuotumo didinimą, pajėgumų stiprinimą ir dalyvavimą mokymo veikloje, informacijos ir geriausios patirties mainus, tinklų kūrimą, pagalbą labai izoliuotiems ligoniams; |
| --- | --- |

(2)

remti ligonių
  nepriklausomų
  organizacijų veiklą, pvz., informuotumo didinimą, pajėgumų stiprinimą ir dalyvavimą mokymo veikloje, informacijos ir geriausios patirties mainus, tinklų kūrimą, pagalbą labai izoliuotiems ligoniams;

| (2a) | užtikrinti, kad ligonių organizacijoms būtų skiriamas finansavimas, kai jis nėra tiesiogiai susijęs su atskiromis farmacijos įmonėmis; |
| --- | --- |

(2a)

| (2b) | palengvinti pacientų prieigą prie turimos Europos lygmens informacijos apie vaistus, gydymo būdus arba gydymo įstaigas valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse, kurios teikia jų ligos gydymui ypač tinkančias sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

(2b)

| (3) | į nacionalinius retųjų ligų planus įtraukti nuostatas teikti ligonių organizacijoms paramą ir konsultacijas, kaip nurodyta 1 ir 2 dalyse. |
| --- | --- |

(3)

į nacionalinius retųjų ligų planus įtraukti nuostatas teikti ligonių organizacijoms paramą ir konsultacijas, kaip nurodyta 1 ir 2 dalyse.

| (3) | į nacionalinius retųjų ligų planus įtraukti nuostatas teikti
  nepriklausomoms
  ligonių organizacijoms paramą ir konsultacijas, kaip nurodyta 1 ir 2 dalyse;
  užtikrinti, kad nacionaliniuose planuose būtų numatytos nuostatos dėl nacionalinių arba regioninių pavyzdinių centrų nustatymo ir retųjų ligų ekspertų sąrašų sudarymo. |
| --- | --- |

(3)

į nacionalinius retųjų ligų planus įtraukti nuostatas teikti
  nepriklausomoms
  ligonių organizacijoms paramą ir konsultacijas, kaip nurodyta 1 ir 2 dalyse;
  užtikrinti, kad nacionaliniuose planuose būtų numatytos nuostatos dėl nacionalinių arba regioninių pavyzdinių centrų nustatymo ir retųjų ligų ekspertų sąrašų sudarymo.

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijos Komisijai,
  -
  1 dalis (nauja)

| (-1) | nuolat remti Europos interneto svetainę „Orphanet“ ir vadinamąją vieno langelio sistemą, kuriose būtų pateikiama informacija apie:









  a) | vykdomus konkrečius retųjų ligų mokslinius tyrimus, jų rezultatus ir jų prieinamumą pacientams, |
| --- | --- | --- |

(-1)

a)

vykdomus konkrečius retųjų ligų mokslinius tyrimus, jų rezultatus ir jų prieinamumą pacientams,

| b) | esamus kiekvienos retosios ligos gydymui tinkančius vaistus, |
| --- | --- |

b)

esamus kiekvienos retosios ligos gydymui tinkančius vaistus,

| c) | kiekvienos valstybės narės taikomus retųjų ligų gydymo būdus, |
| --- | --- |

c)

kiekvienos valstybės narės taikomus retųjų ligų gydymo būdus,

| d) | valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse esančias specializuotas kiekvienos retosios ligos gydymo įstaigas; |
| --- | --- |

d)

valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse esančias specializuotas kiekvienos retosios ligos gydymo įstaigas;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl rekomendacijos

Rekomendacijos Komisijai, 1 dalis (nauja)

| 1. | remiantis valstybių narių pateikta informacija, ne vėliau kaip
  baigiantis penkių metų laikotarpiui nuo šios rekomendacijos priėmimo dienos
  , Tarybai, Parlamentui, Socialinių ir ekonominių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikti šio pasiūlymo įgyvendinimo ataskaitą, siekiant
  įvertinti pasiūlytų priemonių
  veiksmingumą ir
  tolesnių veiksmų būtinumą
  . |
| --- | --- |

1.

remiantis valstybių narių pateikta informacija, ne vėliau kaip
  baigiantis penkių metų laikotarpiui nuo šios rekomendacijos priėmimo dienos
  , Tarybai, Parlamentui, Socialinių ir ekonominių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikti šio pasiūlymo įgyvendinimo ataskaitą, siekiant
  įvertinti pasiūlytų priemonių
  veiksmingumą ir
  tolesnių veiksmų būtinumą
  .

| 1. | remiantis valstybių narių pateikta informacija, ne vėliau kaip
  2012 m. pabaigoje, tais metais, kai ji siūlys įgyvendinimo veiksmus,
  Tarybai, Parlamentui, Socialinių ir ekonominių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikti šio pasiūlymo įgyvendinimo ataskaitą;
  įgyvendinimo veiksmai, inter alia, apima šias sritis:










  a) | biudžeto priemones, būtinas
  siekiant
  užtikrinti Bendrijos retųjų ligų programos
  veiksmingumą; |
| --- | --- | --- |

1.

remiantis valstybių narių pateikta informacija, ne vėliau kaip
  2012 m. pabaigoje, tais metais, kai ji siūlys įgyvendinimo veiksmus,
  Tarybai, Parlamentui, Socialinių ir ekonominių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikti šio pasiūlymo įgyvendinimo ataskaitą;
  įgyvendinimo veiksmai, inter alia, apima šias sritis:

a)

biudžeto priemones, būtinas
  siekiant
  užtikrinti Bendrijos retųjų ligų programos
  veiksmingumą;

| b) | atitinkamų pavyzdinių centrų tinklų sukūrimą; |
| --- | --- |

b)

atitinkamų pavyzdinių centrų tinklų sukūrimą;

| c) | epidemiologinių duomenų apie retąsias ligas rinkimą; |
| --- | --- |

c)

epidemiologinių duomenų apie retąsias ligas rinkimą;

| d) | ekspertų
  ir
  specialistų judumą; |
| --- | --- |

d)

ekspertų
  ir
  specialistų judumą;

| e) | pacientų judumą; ir |
| --- | --- |

e)

pacientų judumą; ir

| f) | kitų veiksmų būtinybės apsvarstymą gerinant retosiomis ligomis sergančių ligonių ir jų šeimų gyvenimą. |
| --- | --- |

f)

kitų veiksmų būtinybės apsvarstymą gerinant retosiomis ligomis sergančių ligonių ir jų šeimų gyvenimą.

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienis

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/413 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/413

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisJungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencija *

P6_TA(2009)0312

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos priėmimo (COM(2008)0530 – C6-0116/2009 – 2008/0170(CNS))

2010/C 184 E/76

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2008)0530),

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 13 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą neįgaliųjų teisių konvenciją (toliau – JT konvencija),

atsižvelgdamas į EB sutarties 13 straipsnio 1 dalį ir į 300 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdamas į EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0116/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 83 straipsnio 7 dalį,

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A6-0229/2009),

| 1. | pritaria JT konvencijos priėmimui; |
| --- | --- |

1.

pritaria JT konvencijos priėmimui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai, taip pat valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai, taip pat valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/414 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/414

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisJungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencija (fakultatyvus protokolas) *

P6_TA(2009)0313

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos fakultatyvaus protokolo priėmimo (COM(2008)0530 – C6-0117/2009 – 2008/0171(CNS))

2010/C 184 E/77

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2008)0530),

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 13 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos fakultatyvų protokolą (toliau – fakultatyvus protokolas),

atsižvelgdamas į EB sutarties 13 straipsnio 1 dalį ir į 300 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdamas į EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6–0117/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir į 83 straipsnio 7 dalį,

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A6–0230/2009),

| 1. | pritaria fakultatyvaus protokolo priėmimui; |
| --- | --- |

1.

pritaria fakultatyvaus protokolo priėmimui;

| 2. | ragina valstybes nares ir Komisiją kas trejus metus teikti ataskaitas Tarybai ir Parlamentui apie fakultatyvaus protokolo įgyvendinimą atsižvelgiant į jų atitinkamas kompetencijos sritis; |
| --- | --- |

2.

ragina valstybes nares ir Komisiją kas trejus metus teikti ataskaitas Tarybai ir Parlamentui apie fakultatyvaus protokolo įgyvendinimą atsižvelgiant į jų atitinkamas kompetencijos sritis;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai, taip pat valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai, taip pat valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/415 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/415

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisAugalų apsaugos produktų statistika ***II

P6_TA(2009)0318

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl augalų apsaugos produktų statistikos (11120/2/2008 – C6-0004/2009 – 2006/0258(COD))

2010/C 184 E/78

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (11120/2/2008 – C6-0004/2009) (1),

atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2006)0778) per pirmąjį svarstymą,

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A6-0256/2009),

| 1. | pritaria bendrąjai pozicijai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrąjai pozicijai su pakeitimais;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 38 E, 2009 2 17, p. 1.

(2)  OL C 66 E, 2009 3 20, p. 98.

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisP6_TC2-COD(2006)0258

Europos Parlamento pozicija priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. balandžio 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl augalų apsaugos produktų statistikos

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 285 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | 2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1600/2002/EB, nustatančiame šeštąją Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programą (3), pripažįstama, kad pesticidų, ypač žemės ūkyje naudojamų augalų apsaugos produktų, poveikis žmogaus sveikatai ir aplinkai turi būti dar labiau mažinamas. Jame pabrėžiama, kad būtina siekti tvaresnio pesticidų naudojimo, ir raginama gerokai sumažinti pesticidų keliamą pavojų bei jų naudojimo apimtį, kartu užtikrinant būtiną pasėlių apsaugą. |
| --- | --- |

(1)

2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1600/2002/EB, nustatančiame šeštąją Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programą (3), pripažįstama, kad pesticidų, ypač žemės ūkyje naudojamų augalų apsaugos produktų, poveikis žmogaus sveikatai ir aplinkai turi būti dar labiau mažinamas. Jame pabrėžiama, kad būtina siekti tvaresnio pesticidų naudojimo, ir raginama gerokai sumažinti pesticidų keliamą pavojų bei jų naudojimo apimtį, kartu užtikrinant būtiną pasėlių apsaugą.

| (2) | Komisija savo komunikate Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Tausiojo pesticidų naudojimo teminės strategijos link“ pripažino, kad reikalinga išsami, suderinta ir naujausia statistika apie pesticidų pardavimą ir naudojimą Bendrijos lygiu. Tokia statistika būtina vertinant Europos Sąjungos tvaraus vystymosi politiką ir apskaičiuojant tinkamus dėl pesticidų naudojimo kylančio pavojaus sveikatai ir aplinkai rodiklius. |
| --- | --- |

(2)

Komisija savo komunikate Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Tausiojo pesticidų naudojimo teminės strategijos link“ pripažino, kad reikalinga išsami, suderinta ir naujausia statistika apie pesticidų pardavimą ir naudojimą Bendrijos lygiu. Tokia statistika būtina vertinant Europos Sąjungos tvaraus vystymosi politiką ir apskaičiuojant tinkamus dėl pesticidų naudojimo kylančio pavojaus sveikatai ir aplinkai rodiklius.

| (3) | Suderinta ir palyginama Bendrijos statistika apie pesticidų pardavimą ir naudojimą yra būtina rengiant ir stebint Bendrijos teisės aktus bei politiką, susijusius su Tausiojo pesticidų naudojimo temine strategija. |
| --- | --- |

(3)

Suderinta ir palyginama Bendrijos statistika apie pesticidų pardavimą ir naudojimą yra būtina rengiant ir stebint Bendrijos teisės aktus bei politiką, susijusius su Tausiojo pesticidų naudojimo temine strategija.

| (4) | 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (4) poveikis bus akivaizdus tik gerokai po 2006 m., kai bus baigtas pirmasis veikliųjų medžiagų, skirtų naudoti biocidiniuose produktuose, įvertinimas, todėl nei Komisija, nei dauguma valstybių narių šiuo metu neturi pakankamai žinių ar patirties, kad galėtų pasiūlyti tolesnes priemones dėl biocidų. Todėl šio reglamento taikymo sričiai turėtų priklausyti tik augalų apsaugos produktai, kuriems taikomas ... m. ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. .../... [dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką]
   (5) ir kurių duomenų rinkimo patirtis jau yra didelė. |
| --- | --- |

(4)

1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (4) poveikis bus akivaizdus tik gerokai po 2006 m., kai bus baigtas pirmasis veikliųjų medžiagų, skirtų naudoti biocidiniuose produktuose, įvertinimas, todėl nei Komisija, nei dauguma valstybių narių šiuo metu neturi pakankamai žinių ar patirties, kad galėtų pasiūlyti tolesnes priemones dėl biocidų. Todėl šio reglamento taikymo sričiai turėtų priklausyti tik augalų apsaugos produktai, kuriems taikomas ... m. ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. .../... [dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką]
   (5) ir kurių duomenų rinkimo patirtis jau yra didelė.

| (5) | Kaip rodo daugiametė Komisijos patirtis augalų apsaugos produktų pardavimo ir naudojimo duomenų rinkimo srityje, būtina Bendrijos lygiu suderinta metodika, skirta rinkti statistinius duomenis pateikimo į rinką etape ir iš naudotojų. Be to, siekiant apskaičiuoti tikslius pavojaus rodiklius atsižvelgiant į Tausiojo pesticidų naudojimo teminės strategijos tikslus, statistika turi būti tiksli iki pat veikliųjų medžiagų lygio. |
| --- | --- |

(5)

Kaip rodo daugiametė Komisijos patirtis augalų apsaugos produktų pardavimo ir naudojimo duomenų rinkimo srityje, būtina Bendrijos lygiu suderinta metodika, skirta rinkti statistinius duomenis pateikimo į rinką etape ir iš naudotojų. Be to, siekiant apskaičiuoti tikslius pavojaus rodiklius atsižvelgiant į Tausiojo pesticidų naudojimo teminės strategijos tikslus, statistika turi būti tiksli iki pat veikliųjų medžiagų lygio.

| (6) | Atliekant Tausiojo pesticidų naudojimo teminės strategijos poveikio vertinimą buvo įvertinti įvairūs duomenų rinkimo būdai, iš kurių labiausiai rekomenduojamas taikyti buvo privalomasis duomenų rinkimas. Taikant šį būdą būtų galima greitai ir ekonomiškai kaupti tikslius ir patikimus duomenis apie augalų apsaugos produktų pateikimą į rinką ir naudojimą. |
| --- | --- |

(6)

Atliekant Tausiojo pesticidų naudojimo teminės strategijos poveikio vertinimą buvo įvertinti įvairūs duomenų rinkimo būdai, iš kurių labiausiai rekomenduojamas taikyti buvo privalomasis duomenų rinkimas. Taikant šį būdą būtų galima greitai ir ekonomiškai kaupti tikslius ir patikimus duomenis apie augalų apsaugos produktų pateikimą į rinką ir naudojimą.

| (7) | 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos (6) yra orientacinis šio reglamento nuostatų pagrindas. Visų pirma jame reikalaujama laikytis bešališkumo, patikimumo, tinkamumo, ekonominio efektyvumo, statistinių duomenų konfidencialumo ir skaidrumo principų. |
| --- | --- |

(7)

1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos (6) yra orientacinis šio reglamento nuostatų pagrindas. Visų pirma jame reikalaujama laikytis bešališkumo, patikimumo, tinkamumo, ekonominio efektyvumo, statistinių duomenų konfidencialumo ir skaidrumo principų.

| (8) | Duomenų, kuriems taikomas statistinių duomenų konfidencialumo principas, perdavimas reglamentuotas Reglamente (EB) Nr. 322/97 ir 1990 m. birželio 11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EEB) Nr. 1588/90 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai (7) išdėstytose taisyklėse. Pagal šiuos reglamentus taikomos priemonės užtikrina fizinę ir loginę konfidencialių duomenų apsaugą ir užtikrina, kad rengiant ir platinant Bendrijos statistinius duomenis jie nebūtų neteisėtai atskleidžiami bei naudojami ne statistikos reikmėms. |
| --- | --- |

(8)

Duomenų, kuriems taikomas statistinių duomenų konfidencialumo principas, perdavimas reglamentuotas Reglamente (EB) Nr. 322/97 ir 1990 m. birželio 11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EEB) Nr. 1588/90 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai (7) išdėstytose taisyklėse. Pagal šiuos reglamentus taikomos priemonės užtikrina fizinę ir loginę konfidencialių duomenų apsaugą ir užtikrina, kad rengiant ir platinant Bendrijos statistinius duomenis jie nebūtų neteisėtai atskleidžiami bei naudojami ne statistikos reikmėms.

| (9) | Būtina komercinės vertės duomenų konfidencialumo apsauga turėtų būti užtikrinama, be kitų priemonių, atitinkamai apibendrinant tuos duomenis prieš juos skelbiant. |
| --- | --- |

(9)

Būtina komercinės vertės duomenų konfidencialumo apsauga turėtų būti užtikrinama, be kitų priemonių, atitinkamai apibendrinant tuos duomenis prieš juos skelbiant.

| (10) | Siekiant užtikrinti rezultatų palyginamumą, augalų apsaugos produktų statistika turėtų būti rengiama per nustatytą laikotarpį nuo ataskaitinių metų pabaigos, laikantis konkrečios klasifikacijos ir suteikiant jai atitinkamą formą, kaip nurodyta šio reglamento prieduose. |
| --- | --- |

(10)

Siekiant užtikrinti rezultatų palyginamumą, augalų apsaugos produktų statistika turėtų būti rengiama per nustatytą laikotarpį nuo ataskaitinių metų pabaigos, laikantis konkrečios klasifikacijos ir suteikiant jai atitinkamą formą, kaip nurodyta šio reglamento prieduose.

| (11) | Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (8). |
| --- | --- |

(11)

Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (8).

| (12) | Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai apibrėžti naudojimo plotą ir pritaikyti III priedą. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jį papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti tvirtinamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(12)

Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai apibrėžti naudojimo plotą ir pritaikyti III priedą. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jį papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti tvirtinamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (13) | Kadangi šio reglamento tikslo, t. y. sukurti Bendrijos statistikos apie augalų apsaugos produktų pateikimą į rinką ir naudojimą sistemingo rengimo bendrą sistemą, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(13)

Kadangi šio reglamento tikslo, t. y. sukurti Bendrijos statistikos apie augalų apsaugos produktų pateikimą į rinką ir naudojimą sistemingo rengimo bendrą sistemą, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (14) | Buvo konsultuojamasi su Tarybos sprendimu 89/382/EEB, Euratomas (9) įsteigtu Statistikos programų komitetu, |
| --- | --- |

(14)

Buvo konsultuojamasi su Tarybos sprendimu 89/382/EEB, Euratomas (9) įsteigtu Statistikos programų komitetu,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas, taikymo sritis ir tikslai

1.   Šiame reglamente nustatoma Bendrijos statistikos apie
  pesticidų, kurie yra
  augalų apsaugos
  produktai, kaip apibrėžta 2 straipsnio a punkto i papunktyje,
  pateikimą į rinką ir naudojimą sistemingo rengimo bendra sistema.

2.   Statistika rengiama apie:

| — | kasmet į rinką pateiktų augalų apsaugos produktų kiekį (remiantis I priedu); |
| --- | --- |

—

kasmet į rinką pateiktų augalų apsaugos produktų kiekį (remiantis I priedu);

| — | metinį žemės ūkyje naudojamų augalų apsaugos produktų kiekį (remiantis II priedu). |
| --- | --- |

—

metinį žemės ūkyje naudojamų augalų apsaugos produktų kiekį (remiantis II priedu).

3.   Statistika visų pirma kartu su kitais atitinkamais duomenimis rengiama ... m ... .... d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos .../.../EB [nustatančios Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo]
   (10), 14 straipsnyje nurodytais tikslais.

2 straipsnis

Apibrėžimai

Šiame reglamente vartojami šie apibrėžimai:

a)   „augalų apsaugos produktai“– augalų apsaugos produktai, nurodyti Reglamento (EB) Nr. .../... [dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką] 2 straipsnio 1 dalyje;

b)   „medžiagos“– medžiagos, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. .../... [dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką] 3 straipsnio 2 punkte, įskaitant veikliąsias medžiagas, apsaugines medžiagas ir sinergiklius;

c)   „veikliosios medžiagos“– veikliosios medžiagos, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. .../... [dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką] 2 straipsnio 2 dalyje;

d)   „apsauginės medžiagos“– apsauginės medžiagos, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. .../... [dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką] 2 straipsnio 3 dalies a punkte;

e)   „sinergikliai“– sinergikliai, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. .../.... [dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką] 2 straipsnio 3 dalies b punkte;

f)   „pateikimas į rinką“– pateikimas į rinką, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. .../... [dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką] 3 straipsnio 8 punkte;

g)   „registracijos liudijimo turėtojas“– registracijos liudijimo turėtojas, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. .../... [dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką] 3 straipsnio 20 punkte;

h)   „naudojimas žemės ūkyje“– augalų apsaugos produkto naudojimas, tiesiogiai arba netiesiogiai susijęs su augalų produktų gamyba vykdant ekonominę veiklą žemės ūkio valdoje;

i)   „profesionalus naudotojas“– profesionalus naudotojas, kaip apibrėžta Direktyvos .../.../EB [nustatančios Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo] 3 straipsnio 1 punkte;

j)   „žemės ūkio valda“– žemės ūkio valda, kaip apibrėžta ... m ... .... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. .../... [dėl ūkių struktūros tyrimų ir žemės ūkio gamybos metodų tyrimo]
   (11).

3 straipsnis

Duomenų rinkimas, perdavimas ir tvarkymas

1.   Valstybės narės renka I ir II prieduose išvardytoms charakteristikoms apibrėžti reikalingus duomenis pasitelkdamos:

| — | tyrimus, |
| --- | --- |

—

tyrimus,

| — | įsipareigojimus, susijusius su augalų apsaugos produktų pateikimu į rinką; visų pirma įsipareigojimus pagal Reglamento (EB) Nr. .../... [dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką] 67 straipsnį; |
| --- | --- |

—

įsipareigojimus, susijusius su augalų apsaugos produktų pateikimu į rinką; visų pirma įsipareigojimus pagal Reglamento (EB) Nr. .../... [dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką] 67 straipsnį;

| — | įsipareigojimus, taikomus profesionaliems naudotojams, remiantis augalų apsaugos produktų naudojimo apskaitos įrašais; visų pirma įsipareigojimus pagal Reglamento (EB) Nr. .../... [dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką] 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

įsipareigojimus, taikomus profesionaliems naudotojams, remiantis augalų apsaugos produktų naudojimo apskaitos įrašais; visų pirma įsipareigojimus pagal Reglamento (EB) Nr. .../... [dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką] 67 straipsnį,

| — | administracinius šaltinius arba |
| --- | --- |

—

administracinius šaltinius arba

| — | derindamos šias priemones, įskaitant statistinio įvertinimo procedūras, grindžiamas specialistų išvadomis ar modeliais. |
| --- | --- |

—

derindamos šias priemones, įskaitant statistinio įvertinimo procedūras, grindžiamas specialistų išvadomis ar modeliais.

2.   Valstybės narės pagal I ir II prieduose nurodytus tvarkaraščius ir juose nurodytu periodiškumu perduoda Komisijai (Eurostatui) statistinius rezultatus, įskaitant konfidencialius duomenis. Duomenys pateikiami pagal III priede nurodytą klasifikaciją.

3.   Valstybės narės perduoda duomenis elektronine forma, suderinta su atitinkamu techniniu formatu, kurį Komisija (Eurostatas) turi priimti 6 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

4.   Siekiant užtikrinti konfidencialumą, Komisija (Eurostatas) prieš skelbdama(s) duomenis juos apibendrina pagal chemines klases arba produktų kategorijas, nurodytas III priede, tinkamai atsižvelgdama(s) į konfidencialių duomenų apsaugos lygį konkrečios valstybės narės lygmeniu. Pagal Reglamento (EB) Nr. 322/97 15 straipsnį, nacionalinės valdžios institucijos ir Komisija (Eurostatas) naudoja konfidencialius duomenis tik statistikos tikslais.

4 straipsnis

Kokybės vertinimas

1.   Šiame reglamente perduotiniems duomenims taikomi tokie kokybės vertinimo kriterijai:

| — | „tinkamumas“ reiškia statistikos atitikties esamiems ir potencialiems naudotojų poreikiams laipsnį; |
| --- | --- |

—

„tinkamumas“ reiškia statistikos atitikties esamiems ir potencialiems naudotojų poreikiams laipsnį;

| — | „tikslumas“ reiškia įverčių artumą nežinomoms tikrosioms vertėms; |
| --- | --- |

—

„tikslumas“ reiškia įverčių artumą nežinomoms tikrosioms vertėms;

| — | „pateikimas laiku“ nurodo, koks laiko tarpas skiria galimybę pasinaudoti informacija nuo įvykio ar reiškinio, kurį ji apibūdina; |
| --- | --- |

—

„pateikimas laiku“ nurodo, koks laiko tarpas skiria galimybę pasinaudoti informacija nuo įvykio ar reiškinio, kurį ji apibūdina;

| — | „punktualumas“ nurodo laiko tarpą, kuris skiria duomenų paskelbimo datą nuo datos, kurią jie turėjo būti pateikti; |
| --- | --- |

—

„punktualumas“ nurodo laiko tarpą, kuris skiria duomenų paskelbimo datą nuo datos, kurią jie turėjo būti pateikti;

| — | „prieinamumas“ ir „aiškumas“ nurodo sąlygas ir būdus, kuriais vartotojai gali gauti duomenis, juos naudoti ir aiškinti; |
| --- | --- |

—

„prieinamumas“ ir „aiškumas“ nurodo sąlygas ir būdus, kuriais vartotojai gali gauti duomenis, juos naudoti ir aiškinti;

| — | „palyginamumas“ reiškia taikomų statistinių sąvokų bei vertinimo priemonių ir procedūrų skirtumų poveikio vertinimą, kai lyginami geografinių vietovių, sektorinių sričių ar skirtingų laiko intervalų statistiniai duomenys; |
| --- | --- |

—

„palyginamumas“ reiškia taikomų statistinių sąvokų bei vertinimo priemonių ir procedūrų skirtumų poveikio vertinimą, kai lyginami geografinių vietovių, sektorinių sričių ar skirtingų laiko intervalų statistiniai duomenys;

| — | „suderinamumas“ nurodo duomenų tinkamumą juos patikimai grupuoti įvairiais būdais ir įvairioms reikmėms. |
| --- | --- |

—

„suderinamumas“ nurodo duomenų tinkamumą juos patikimai grupuoti įvairiais būdais ir įvairioms reikmėms.

2.   Valstybės narės teikia Komisijai (Eurostatui) perduotų duomenų kokybės ataskaitas, kaip nurodyta I ir II prieduose. Komisija (Eurostatas) įvertina perduotų duomenų kokybę.

5 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1.   Komisija patvirtina atitinkamą duomenų perdavimo techninį formatą laikydamasi 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros.

2.   Komisija patvirtina II priedo 2 skirsnyje nurodyto „naudojimo ploto“ apibrėžimą. Ši priemonė, skirta iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, jį papildant, tvirtinama pagal 6 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

3.   Komisija gali iš dalies pakeisti III priede nurodytą suderintą medžiagų klasifikaciją siekdama pritaikyti ją prie veikliųjų medžiagų sąrašo, patvirtinto pagal Reglamento (EB) Nr. .../... [dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką] 78 straipsnio 3 dalį, pakeitimų. Šios priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, tvirtinamos pagal 6 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

6 straipsnis

Komiteto darbo tvarka

1.   Komisijai padeda Statistikos programų komitetas.

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo ║ 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo ║ 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

7 straipsnis

Ataskaita

Komisija kas penkerius metus Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą dėl šio reglamento įgyvendinimo. Šioje ataskaitoje visų pirma įvertinama perduotų duomenų kokybė, kaip nurodyta 4 straipsnyje, verslui, žemės ūkio valdoms ir nacionalinėms administracijoms tenkanti našta ir šios statistikos nauda atsižvelgiant į Tausiojo pesticidų naudojimo teminę strategiją, visų pirma į 1 straipsnyje išdėstytus tikslus. Tam tikrais atvejais joje pateikiami pasiūlymai, kaip toliau gerinti duomenų kokybę ir mažinti verslui, žemės ūkio valdoms ir nacionalinėms administracijoms tenkančią naštą.

Pirma ataskaita pateikiama ne vėliau kaip ...m. (12) sausio 1 d.

8 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 256, 2007 10 27, p. 86.

1

(2)  2008 m. kovo 12 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 66 E, 2009 3 20, p. 98) ir 2008 m. lapkričio 20 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 38 E, 2009 2 17, p. 1) ir 2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento pozicija ║.

2

2008 m. lapkričio 20 d.

2009 m. balandžio 24 d.

(3)  OL L 242, 2002 9 10, p. 1.

3

(4)  OL L 123, 1998 4 24, p. 1.

4

(5)  OL L ...

5

(6)  OL L 52, 1997 2 22, p. 1.

6

(7)  OL L 151, 1990 6 15, p. 1.

7

(8)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

8

(9)  OL L 181, 1989 6 28, p. 47.

9

(10)  OL L

10

(11)  OL L

11

(12)  Aštuoneri metai nuo šio reglamento priėmimo metų.

12

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisI PRIEDAS

Statistika apie augalų apsaugos produktų pateikimą į rinką

1   SKIRSNIS

Aprėptis

Statistika apima III priede išvardytas medžiagas, kurių yra į kiekvienos valstybės narės rinką pateiktuose augalų apsaugos produktuose. Ypatingas dėmesys skiriamas tam, kad būtų išvengta dvigubo skaičiavimo tais atvejais, kai produktas pagerinamas arba registracija perduodama kitam registracijos liudijimo turėtojui.

2   SKIRSNIS

Kintamieji rodikliai

Kaupiami duomenys apie kiekvienos III priede išvardytos medžiagos, kurios yra į rinką pateiktuose augalų apsaugos produktuose, kiekį.

3   SKIRSNIS

Ataskaitose naudojami mato vienetai

Duomenys matuojami medžiagų kilogramais.

4   SKIRSNIS

Ataskaitinis laikotarpis

Ataskaitinis laikotarpis yra kalendoriniai metai.

5   SKIRSNIS

Pirmas ataskaitinis laikotarpis, periodiškumas ir rezultatų perdavimas

| 1. | Pirmas ataskaitinis laikotarpis yra antrieji kalendoriniai metai nuo... (1). |
| --- | --- |

1.

Pirmas ataskaitinis laikotarpis yra antrieji kalendoriniai metai nuo... (1).

| 2. | Valstybės narės duomenis teikia kiekvienais kalendoriniais metais, praėjus pirmajam ataskaitiniam laikotarpiui. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės duomenis teikia kiekvienais kalendoriniais metais, praėjus pirmajam ataskaitiniam laikotarpiui.

| 3. | Duomenys Komisijai (Eurostatui) perduodami per 12 mėnesių nuo ataskaitinių metų pabaigos. |
| --- | --- |

3.

Duomenys Komisijai (Eurostatui) perduodami per 12 mėnesių nuo ataskaitinių metų pabaigos.

6   SKIRSNIS

Kokybės ataskaita

Valstybės narės Komisijai (Eurostatui) pateikia 4 straipsnyje nurodytą kokybės ataskaitą, nurodydamos:

| — | duomenų rinkimo metodiką; |
| --- | --- |

—

duomenų rinkimo metodiką;

| — | susijusius kokybės aspektus pagal pasirinktą duomenų rinkimo metodiką; |
| --- | --- |

—

susijusius kokybės aspektus pagal pasirinktą duomenų rinkimo metodiką;

| — | įvertinimo, apibendrinimo ir neįtraukimo metodų apibūdinimą. |
| --- | --- |

—

įvertinimo, apibendrinimo ir neįtraukimo metodų apibūdinimą.

Ši ataskaita Komisijai (Eurostatui) perduodama per 15 mėnesių nuo ataskaitinių metų pabaigos.

---

(1)  Šio reglamento įsigaliojimo datą.

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisII PRIEDAS

Statistika apie žemės ūkyje naudojamus augalų apsaugos produktus

1   SKIRSNIS

Aprėptis

| 1. | Statistika apima III priede išvardytas medžiagas, kurių yra žemės ūkyje kiekvienai atrinktai kultūrai naudojamuose augalų apsaugos produktuose kiekvienoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

1.

Statistika apima III priede išvardytas medžiagas, kurių yra žemės ūkyje kiekvienai atrinktai kultūrai naudojamuose augalų apsaugos produktuose kiekvienoje valstybėje narėje.

| 2. | Kiekviena valstybė narė atrenka kultūras, kurias turi apimti statistika per 5 skirsnyje apibrėžtą penkerių metų laikotarpį. Atranka atliekama atsižvelgiant į valstybėje narėje auginamas kultūras ir naudojamas medžiagas.
  Atrenkant kultūras atsižvelgiama į nacionaliniams veiksmų planams svarbiausias kultūras, kaip nurodyta Direktyvos .../.../EB [nustatančios Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo] 4 straipsnyje. |
| --- | --- |

2.

Kiekviena valstybė narė atrenka kultūras, kurias turi apimti statistika per 5 skirsnyje apibrėžtą penkerių metų laikotarpį. Atranka atliekama atsižvelgiant į valstybėje narėje auginamas kultūras ir naudojamas medžiagas.

Atrenkant kultūras atsižvelgiama į nacionaliniams veiksmų planams svarbiausias kultūras, kaip nurodyta Direktyvos .../.../EB [nustatančios Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo] 4 straipsnyje.

2   SKIRSNIS

Kintamieji rodikliai

Kaupiami tokie kiekvienos atrinktos kultūros kintamieji rodikliai:

| a) | kiekvienos III priede išvardytos medžiagos, kurios yra šiai kultūrai naudojamuose augalų apsaugos produktuose, kiekis ir |
| --- | --- |

a)

kiekvienos III priede išvardytos medžiagos, kurios yra šiai kultūrai naudojamuose augalų apsaugos produktuose, kiekis ir

| b) | kiekvienos medžiagos naudojimo plotas. |
| --- | --- |

b)

kiekvienos medžiagos naudojimo plotas.

3   SKIRSNIS

Ataskaitose naudojami mato vienetai

| 1. | Naudojamų medžiagų kiekis matuojamas kilogramais. |
| --- | --- |

1.

Naudojamų medžiagų kiekis matuojamas kilogramais.

| 2. | Naudojimo plotai matuojami hektarais. |
| --- | --- |

2.

Naudojimo plotai matuojami hektarais.

4   SKIRSNIS

Ataskaitinis laikotarpis

| 1. | Ataskaitinis laikotarpis iš esmės yra daugiausia 12 mėnesių laikotarpis, kuris apima visą su kultūra susijusią augalų apsaugą. |
| --- | --- |

1.

Ataskaitinis laikotarpis iš esmės yra daugiausia 12 mėnesių laikotarpis, kuris apima visą su kultūra susijusią augalų apsaugą.

| 2. | Ataskaitoje ataskaitinis laikotarpis – metai, kada buvo pradėtas nuimti derlius. |
| --- | --- |

2.

Ataskaitoje ataskaitinis laikotarpis – metai, kada buvo pradėtas nuimti derlius.

5   SKIRSNIS

Pirmas ataskaitinis laikotarpis, periodiškumas ir rezultatų perdavimas

| 1. | Kiekvienu penkerių metų laikotarpiu valstybės narės kaupia statistiką apie augalų apsaugos produktų naudojimą kiekvienai atrinktai kultūrai per 4 skirsnyje nurodytą ataskaitinį laikotarpį. |
| --- | --- |

1.

Kiekvienu penkerių metų laikotarpiu valstybės narės kaupia statistiką apie augalų apsaugos produktų naudojimą kiekvienai atrinktai kultūrai per 4 skirsnyje nurodytą ataskaitinį laikotarpį.

| 2. | Valstybės narės gali pasirinkti ataskaitinį laikotarpį bet kuriuo metu per penkerių metų laikotarpį. Rinktis galima atskirai pagal kiekvieną atrinktą kultūrą. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės gali pasirinkti ataskaitinį laikotarpį bet kuriuo metu per penkerių metų laikotarpį. Rinktis galima atskirai pagal kiekvieną atrinktą kultūrą.

| 3. | Pirmas penkerių metų laikotarpis prasideda pirmaisiais kalendoriniais metais nuo ... (1). |
| --- | --- |

3.

Pirmas penkerių metų laikotarpis prasideda pirmaisiais kalendoriniais metais nuo ... (1).

| 4. | Valstybės narės teikia duomenis apie kiekvieną penkerių metų laikotarpį. |
| --- | --- |

4.

Valstybės narės teikia duomenis apie kiekvieną penkerių metų laikotarpį.

| 5. | Duomenys Komisijai (Eurostatui) perduodami per 12 mėnesių nuo kiekvieno penkerių metų laikotarpio pabaigos. |
| --- | --- |

5.

Duomenys Komisijai (Eurostatui) perduodami per 12 mėnesių nuo kiekvieno penkerių metų laikotarpio pabaigos.

6   SKIRSNIS

Kokybės ataskaita

Valstybės narės, perduodamas rezultatus, pateikia Komisijai (Eurostatui) 4 straipsnyje nurodytą kokybės ataskaitą, nurodydamos:

| — | imčių metodikos sudarymą; |
| --- | --- |

—

imčių metodikos sudarymą;

| — | duomenų rinkimo metodiką; |
| --- | --- |

—

duomenų rinkimo metodiką;

| — | santykinės stebimų kultūrų svarbos įvertinimą atsižvelgiant į bendrą naudotų augalų apsaugos produktų kiekį; |
| --- | --- |

—

santykinės stebimų kultūrų svarbos įvertinimą atsižvelgiant į bendrą naudotų augalų apsaugos produktų kiekį;

| — | susijusius kokybės aspektus pagal pasirinktą duomenų rinkimo metodiką; |
| --- | --- |

—

susijusius kokybės aspektus pagal pasirinktą duomenų rinkimo metodiką;

| — | duomenų apie per penkerių metų laikotarpį naudotus augalų apsaugos produktus ir apie per atitinkamus penkerius metus į rinką pateiktus augalų apsaugos produktus palyginimą. |
| --- | --- |

—

duomenų apie per penkerių metų laikotarpį naudotus augalų apsaugos produktus ir apie per atitinkamus penkerius metus į rinką pateiktus augalų apsaugos produktus palyginimą.

---

(1)  Šio reglamento įsigaliojimo datą.

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisIII PRIEDAS

Suderinta medžiagų klasifikacija

| PAGRINDINĖS GRUPĖS | Kodas | Cheminė klasė | Medžiagos bendriniai pavadinimai | CAS RN (1) | CIPAC (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktų kategorijos | | | Bendroji nomenklatūra | | |
| Fungicidai ir baktericidai | F0 | | | | |
| Neorganiniai fungicidai | F1 | | | | |
| | F1.1 | VARIO JUNGINIAI | VISI VARIO JUNGINIAI | | 44 |
| | F1.1 | | BORDO MIŠINYS | 8011-63-0 | 44 |
| | F1.1 | | VARIO HIDROKSIDAS | 20427-59-2 | 44 |
| | F1.1 | | VARIO OKSICHLORIDAS | 1332-40-7 | 44 |
| | F1.1 | | TRIBAZIS VARIO SULFATAS | 1333-22-8 | 44 |
| | F1.1 | | VARIO (I) OKSIDAS | 1319-39-1 | 44 |
| | F1.1 | | KITOS VARIO DRUSKOS | | 44 |
| | F1.2 | NEORGANINĖ SIERA | SIERA | 7704-34-9 | 18 |
| | F1.3 | KITI NEORGANINIAI FUNGICIDAI | KITI NEORGANINIAI FUNGICIDAI | | |
| Fungicidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra karbamatai ir ditiokarbamatai | F2 | | | | |
| | F2.1 | KARBANILATINIAI FUNGICIDAI | DIETOFENKARBAS | 87130-20-9 | 513 |
| | F2.2 | KARBAMATINIAI FUNGICIDAI | BENTIAVALIKARBAS | 413615-35-7 | 744 |
| | F2.2 | | IPROVALIKARBAS | 140923-17-7 | 620 |
| | F2.2 | | PROPAMOKARBAS | 24579-73-5 | 399 |
| | F2.3 | DITIOKARBAMATINIAI FUNGICIDAI | MANKOZEBAS | 8018-01-7 | 34 |
| | F2.3 | | MANEBAS | 12427-38-2 | 61 |
| | F2.3 | | METIRAMAS | 9006-42-2 | 478 |
| | F2.3 | | PROPINEBAS | 12071-83-9 | 177 |
| | F2.3 | | TIRAMAS | 137-26-8 | 24 |
| | F2.3 | | ZIRAMAS | 137-30-4 | 31 |
| Fungicidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra benzimidazolai | F3 | | | | |
| | F3.1 | BENZIMIDAZOLINIAI FUNGICIDAI | KARBENDAZIMAS | 10605-21-7 | 263 |
| | F3.1 | | FUBERIDAZOLAS | 3878-19-1 | 525 |
| | F3.1 | | TIABENDAZOLAS | 148-79-8 | 323 |
| | F3.1 | | METILTIOFANATAS | 23564-05-8 | 262 |
| Fungicidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra imidazolai ir triazolai | F4 | | | | |
| | F4.1 | KONAZOLINIAI FUNGICIDAI | BITERTANOLIS | 55179-31-2 | 386 |
| | F4.1 | | BROMUKONAZOLAS | 116255-48-2 | 680 |
| | F4.1 | | CIPROKONAZOLAS | 94361-06-5 | 600 |
| | F4.1 | | DIFENOKONAZOLAS | 119446-68-3 | 687 |
| | F4.1 | | DINIKONAZOLAS | 83657-24-3 | 690 |
| | F4.1 | | EPOKSIKONAZOLAS | 106325-08-0 | 609 |
| | F4.1 | | ETRIDIAZOLAS | 2593-15-9 | 518 |
| | F4.1 | | FENBUKONAZOLAS | 114369-43-6 | 694 |
| | F4.1 | | FLUKVINKONAZOLAS | 136426-54-5 | 474 |
| | F4.1 | | FLUSILAZOLAS | 85509-19-9 | 435 |
| | F4.1 | | FLUTRIAFOLAS | 76674-21-0 | 436 |
| | F4.1 | | HEKSAKONAZOLAS | 79983-71-4 | 465 |
| | F4.1 | | IMAZALILAS (ENILKONAZOLAS) | 58594-72-2 | 335 |
| | F4.1 | | METKONAZOLAS | 125116-23-6 | 706 |
| | F4.1 | | MIKLOBUTANILAS | 88671-89-0 | 442 |
| | F4.1 | | PENKONAZOLAS | 66246-88-6 | 446 |
| | F4.1 | | PROPIKONAZOLAS | 60207-90-1 | 408 |
| | F4.1 | | PROTIOKONAZOLAS | 178928-70-6 | 745 |
| | F4.1 | | TEBUKONAZOLAS | 107534-96-3 | 494 |
| | F4.1 | | TETRAKONAZOLAS | 112281-77-3 | 726 |
| | F4.1 | | TRIADIMENOLIS | 55219-65-3 | 398 |
| | F4.1 | | TRICIKLAZOLAS | 41814-78-2 | 547 |
| | F4.1 | | TRIFLUMIZOLAS | 99387-89-0 | 730 |
| | F4.1 | | TRITIKONAZOLAS | 131983-72-7 | 652 |
| | F4.2 | IMIDAZOLINIAI FUNGICIDAI | CIAZOFAMIDAS | 120116-88-3 | 653 |
| | F4.2 | | FENAMIDONAS | 161326-34-7 | 650 |
| | F4.2 | | TRIAZOKSIDAS | 72459-58-6 | 729 |
| Fungicidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra morfolinai | F5 | | | | |
| | F5.1 | MORFOLININIAI FUNGICIDAI | DIMETOMORFAS | 110488-70-5 | 483 |
| | F5.1 | | DODEMORFAS | 1593-77-7 | 300 |
| | F5.1 | | FENPROPIMORFAS | 67564-91-4 | 427 |
| Kiti fungicidai | F6 | | | | |
| | F6.1 | ALIFATINIAI AZOTO FUNGICIDAI | CIMOKSANILAS | 57966-95-7 | 419 |
| | F6.1 | | DODINAS | 2439-10-3 | 101 |
| | F6.1 | | GUAZATINAS | 108173-90-6 | 361 |
| | F6.2 | AMIDINIAI FUNGICIDAI | BENALAKSILAS | 71626-11-4 | 416 |
| | F6.2 | | BOSKALIDAS | 188425-85-6 | 673 |
| | F6.2 | | FLUTOLANILAS | 66332-96-5 | 524 |
| | F6.2 | | MEPRONILAS | 55814-41-0 | 533 |
| | F6.2 | | METALAKSILAS | 57837-19-1 | 365 |
| | F6.2 | | METALAKSILAS-M | 70630-17-0 | 580 |
| | F6.2 | | PROCHLORAZAS | 67747-09-5 | 407 |
| | F6.2 | | SILTIOFAMAS | 175217-20-6 | 635 |
| | F6.2 | | TOLILFLUANIDAS | 731-27-1 | 275 |
| | F6.2 | | ZOKSAMIDAS | 156052-68-5 | 640 |
| | F6.3 | ANILIDINIAI FUNGICIDAI | CARBOKSINAS | 5234-68-4 | 273 |
| | F6.3 | | FENHEKSAMIDAS | 126833-17-8 | 603 |
| | F6.4 | ANTIBIOTINIAI FUNGICIDAI-BAKTERICIDAI | KASUGAMICINAS | 6980-18-3 | 703 |
| | F6.4 | | POLIOKSINAS | 11113-80-7 | 710 |
| | F6.4 | | STREPTOMICINAS | 57-92-1 | 312 |
| | F6.5 | AROMATINIAI FUNGICIDAI | CHLORTALONILAS | 1897-45-6 | 288 |
| | F6.5 | | DIKLORANAS | 99-30-9 | 150 |
| | F6.6 | DIKARBOKSIMIDINIAI FUNGICIDAI | IPRODIONAS | 36734-19-7 | 278 |
| | F6.6 | | PROCIMIDONAS | 32809-16-8 | 383 |
| | F6.7 | DINITROANILININIAI FUNGICIDAI | FLUAZINAMAS | 79622-59-6 | 521 |
| | F6.8 | DINITROFENOLINIAI FUNGICIDAI | DINOKAPAS | 39300-45-3 | 98 |
| | F6.9 | ORGANOFOSFORINIAI FUNGICIDAI | FOSETILAS | 15845-66-6 | 384 |
| | F6.9 | | METILTOLKLOFOSAS | 57018-04-9 | 479 |
| | F6.10 | OKSAZOLINIAI FUNGICIDAI | HIMEKSAZOLAS | 10004-44-1 | 528 |
| | F6.10 | | FAMOKSADONAS | 131807-57-3 | 594 |
| | F6.10 | | VINKLOZOLINAS | 50471-44-8 | 280 |
| | F6.11 | FENILPIROLINIAI FUNGICIDAI | FLUDIOKSONILAS | 131341-86-1 | 522 |
| | F6.12 | FTALIMIDINIAI FUNGICIDAI | KAPTANAS | 133-06-2 | 40 |
| | F6.12 | | FOLPETAS | 133-07-3 | 75 |
| | F6.13 | PIRIMIDININIAI FUNGICIDAI | BUPIRIMATAS | 41483-43-6 | 261 |
| | F6.13 | | CIPRODINILAS | 121552-61-2 | 511 |
| | F6.13 | | FENARIMOLIS | 60168-88-9 | 380 |
| | F6.13 | | MEPANIPIRIMAS | 110235-47-7 | 611 |
| | F6.13 | | PIRIMETANILAS | 53112-28-0 | 714 |
| | F6.14 | CHINOLININIAI FUNGICIDAI | CHINOKSIFENAS | 124495-18-7 | 566 |
| | F6.14 | | 8-HIDROKSICHINOLINO SULFATAS | 134-31-6 | 677 |
| | F6.15 | CHINONINIAI FUNGICIDAI | DITIANONAS | 3347-22-6 | 153 |
| | F6.16 | STROBILURININIAI FUNGICIDAI | AZOKSISTROBINAS | 131860-33-8 | 571 |
| | F6.16 | | DIMOKSISTROBINAS | 149961-52-4 | 739 |
| | F6.16 | | FLUOKSASTROBINAS | 361377-29-9 | 746 |
| | F6.16 | | METILKREZOKSIMAS | 143390-89-0 | 568 |
| | F6.16 | | PIKOKSISTROBINAS | 117428-22-5 | 628 |
| | F6.16 | | PIRAKLOSTROBINAS | 175013-18-0 | 657 |
| | F6.16 | | TRIFLOKSISTROBINAS | 141517-21-7 | 617 |
| | F6.17 | KARBAMIDINIAI FUNGICIDAI | PENCIKURONAS | 66063-05-6 | 402 |
| | F6.18 | NESUKLASIFIKUOTI FUNGICIDAI | ACIBENZOLARAS | 126448-41-7 | 597 |
| | F6.18 | | BENZOINĖ RŪGŠTIS | 65-85-0 | 622 |
| | F6.18 | | DICHLOROFENAS | 97-23-4 | 325 |
| | F6.18 | | FENPROPIDINAS | 67306-00-7 | 520 |
| | F6.18 | | METRAFENONAS | 220899-03-6 | 752 |
| | F6.18 | | 2-FENILFENOLIS | 90-43-7 | 246 |
| | F6.18 | | SPIROKSAMINAS | 118134-30-8 | 572 |
| | F6. 19 | KITI FUNGICIDAI | KITI FUNGICIDAI | | |
| Herbicidai, stiebų kenkėjai ir samanų naikintojai | H0 | | | | |
| Herbicidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra fitohormonai | H1 | | | | |
| | H1.1 | FENOKSI-HERBICIDAI | 2,4-D | 94-75-7 | 1 |
| | H1.1 | | 2,4-DB | 94-82-6 | 83 |
| | H1.1 | | DICHLORPROPAS-P | 15165-67-0 | 476 |
| | H1.1 | | MCPA | 94-74-6 | 2 |
| | H1.1 | | MCPB | 94-81-5 | 50 |
| | H1.1 | | MEKOPROPAS | 7085-19-0 | 51 |
| | H1.1 | | MEKOPROPAS-P | 16484-77-8 | 475 |
| Herbicidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra triazinai ir triazinonai | H2 | | | | |
| | H2.1 | METILTIOTRIAZININIAI HERBICIDAI | METOPROTRINAS | 841-06-5 | 94 |
| | H2.2 | TRIAZININIAI HERBICIDAI | SIMETRINAS | 1014-70-6 | 179 |
| | H2.2 | | TERBUTILAZINAS | 5915-41-3 | 234 |
| | H2.3 | TRIAZINONINIAI HERBICIDAI | METAMITRONAS | 41394-05-2 | 381 |
| | H2.3 | | METRIBUZINAS | 21087-64-9 | 283 |
| Herbicidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra amidai ir anilidai | H3 | | | | |
| | H3.1 | AMIDINIAI HERBICIDAI | BEFLUBUTAMIDAS | 113614-08-7 | 662 |
| | H3.1 | | DIMETENAMIDAS | 87674-68-8 | 638 |
| | H3.1 | | FLUPOKSAMAS | 119126-15-7 | 8158 |
| | H3.1 | | IZOKSABENAS | 82558-50-7 | 701 |
| | H3.1 | | NAPROPAMIDAS | 15299-99-7 | 271 |
| | H3.1 | | PETOKSAMIDAS | 106700-29-2 | 665 |
| | H3.1 | | PROPIZAMIDAS | 23950-58-5 | 315 |
| | H3.2 | ANILIDINIAI HERBICIDAI | DIFLUFENIKANAS | 83164-33-4 | 462 |
| | H3.2 | | FLORASULAMAS | 145701-23-1 | 616 |
| | H3.2 | | FLUFENACETAS | 142459-58-3 | 588 |
| | H3.2 | | METOSULAMAS | 139528-85-1 | 707 |
| | H3.2 | | METAZACHLORAS | 67129-08-2 | 411 |
| | H3.2 | | PROPANILAS | 709-98-8 | 205 |
| | H3.3 | CHLOROACETANILIDINIAI HERBICIDAI | ACETOCHLORAS | 34256-82-1 | 496 |
| | H3.3 | | ALACHLORAS | 15972-60-8 | 204 |
| | H3.3 | | DIMETACHLORAS | 50563-36-5 | 688 |
| | H3.3 | | PRETILACHLORAS | 51218-49-6 | 711 |
| | H3.3 | | PROPACHLORAS | 1918-16-7 | 176 |
| | H3.3 | | S-METOLACHLORAS | 87392-12-9 | 607 |
| Herbicidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra karbamatai arba bis-karbamatai | H4 | | | | |
| | H4.1 | BIS-KARBAMATINIAI HERBICIDAI | CHLORPROFAMAS | 101-21-3 | 43 |
| | H4.1 | | DESMEDIFAMAS | 13684-56-5 | 477 |
| | H4.1 | | FENMEDIFAMAS | 13684-63-4 | 77 |
| | H4.2 | KARBAMATINIAI HERBICIDAI | ASULAMAS | 3337-71-1 | 240 |
| | H4.2 | | KARBETAMIDAS | 16118-49-3 | 95 |
| Herbicidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra dinitroaninliniai dariniai | H5 | | | | |
| | H5.1 | DINITROANILINIAI HERBICIDAI | BENFLURALINAS | 1861-40-1 | 285 |
| | H5.1 | | BUTRALINAS | 33629-47-9 | 504 |
| | H5.1 | | ETALFLURALINAS | 55283-68-6 | 516 |
| | H5.1 | | ORIZALINAS | 19044-88-3 | 537 |
| | H5.1 | | PENDIMETALINAS | 40487-42-1 | 357 |
| | H5.1 | | TRIFLURALINAS | 2582-09-8 | 183 |
| Herbicidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra karbamido, uracilo arba sulfonilkarbamido dariniai | H6 | | | | |
| | H6.1 | SULFONILKARBAMIDINIAI HERBICIDAI | AMIDOSULFURONAS | 120923-37-7 | 515 |
| | H6.1 | | AZIMSULFURONAS | 120162-55-2 | 584 |
| | H6.1 | | BENSULFURONAS | 99283-01-9 | 502 |
| | H6.1 | | CHLORSULFURONAS | 64902-72-3 | 391 |
| | H6.1 | | CINOSULFURONAS | 94593-91-6 | 507 |
| | H6.1 | | ETOKSISULFURONAS | 126801-58-9 | 591 |
| | H6.1 | | FLAZASULFURONAS | 104040-78-0 | 595 |
| | H6.1 | | FLUPIRSULFURONAS | 150315-10-9 | 577 |
| | H6.1 | | FORAMSULFURONAS | 173159-57-4 | 659 |
| | H6.1 | | IMAZOSULFURONAS | 122548-33-8 | 590 |
| | H6.1 | | JODOSULFURONAS | 185119-76-0 | 634 |
| | H6.1 | | MEZOSULFURONAS | 400852-66-6 | 663 |
| | H6.1 | | METSULFURONAS | 74223-64-6 | 441 |
| | H6.1 | | NIKOSULFURONAS | 111991-09-4 | 709 |
| | H6.1 | | OKSASULFURONAS | 144651-06-9 | 626 |
| | H6.1 | | PRIMISULFURONAS | 113036-87-6 | 712 |
| | H6.1 | | PROSULFURONAS | 94125-34-5 | 579 |
| | H6.1 | | RIMSULFURONAS | 122931-48-0 | 716 |
| | H6.1 | | SULFOSULFURONAS | 141776-32-1 | 601 |
| | H6.1 | | TIFENSULFURONAS | 79277-67-1 | 452 |
| | H6.1 | | TRIASULFURONAS | 82097-50-5 | 480 |
| | H6.1 | | TRIBENURONAS | 106040-48-6 | 546 |
| | H6.1 | | TRIFLUSULFURONAS | 135990-29-3 | 731 |
| | H6.1 | | TRITOSULFURONAS | 142469-14-5 | 735 |
| | H6.2 | URACILINIAI HERBICIDAI | LENACILAS | 2164-08-1 | 163 |
| | H6.3 | KARBAMIDINIAI HERBICIDAI | CHLORTOLURONAS | 15545-48-9 | 217 |
| | H6.3 | | DIURONAS | 330-54-1 | 100 |
| | H6.3 | | FLUOMETURONAS | 2164-17-2 | 159 |
| | H6.3 | | IZOPROTURONAS | 34123-59-6 | 336 |
| | H6.3 | | LINURONAS | 330-55-2 | 76 |
| | H6.3 | | METABENZTIAZURONAS | 18691-97-9 | 201 |
| | H6.3 | | METOBROMURONAS | 3060-89-7 | 168 |
| | H6.3 | | METOKSURONAS | 19937-59-8 | 219 |
| Kiti herbicidai | H7 | | | | |
| | H7.1 | ARILOKSIFENOKSIPROPIONINIAI HERBICIDAI | KLODINAFOPAS | 114420-56-3 | 683 |
| | H7.1 | | CYHALOFOP | 122008-85-9 | 596 |
| | H7.1 | | DIKLOFOPAS | 40843-25-2 | 358 |
| | H7.1 | | FENOKSAPROPAS-P | 113158-40-0 | 484 |
| | H7.1 | | P-BUTILFLUAZIFOPAS | 79241-46-6 | 395 |
| | H7.1 | | HALOKSIFOPAS | 69806-34-4 | 438 |
| | H7.1 | | HALOKSIFOPAS-R | 72619-32-0 | 526 |
| | H7.1 | | PROPAKVIZAFOPAS | 111479-05-1 | 713 |
| | H7.1 | | KVIZALOFOPAS | 76578-12-6 | 429 |
| | H7.1 | | KVIZALOFOPAS-P | 94051-08-8 | 641 |
| | H7.2 | BENZOFURANINIAI HERBICIDAI | ETOFUMESATAS | 26225-79-6 | 233 |
| | H7.3 | BENZENKARBOKSIRŪGŠTINIAI HERBICIDAI | CHLORTHAL | 2136-79-0 | 328 |
| | H7.3 | | DIKAMBA | 1918-00-9 | 85 |
| | H7.4 | BIPIRIDILIONINIAI HERBICIDAI | DIKVATAS | 85-00-7 | 55 |
| | H7.4 | | PARAKVATAS | 4685-14-7 | 56 |
| | H7.5 | CIKLOHEKSANEDIONINIAI HERBICIDAI | KLETODIMAS | 99129-21-2 | 508 |
| | H7.5 | | CIKLOKSIDIMAS | 101205-02-1 | 510 |
| | H7.5 | | TEPRALOKSIDIMAS | 149979-41-9 | 608 |
| | H7.5 | | TRALKOKSIDIMAS | 87820-88-0 | 544 |
| | H7.6 | DIAZININIAI HERBICIDAI | PIRIDATAS | 55512-33-9 | 447 |
| | H7.7 | DIKARBOKSIMIDINIAI HERBICIDAI | CINIDON-ETHYL | 142891-20-1 | 598 |
| | H7.7 | | FLUMIOKSAZINAS | 103361-09-7 | 578 |
| | H7.8 | DIFENIL ETERINIAI HERBICIDAI | AKLONIFENAS | 74070-46-5 | 498 |
| | H7.8 | | BIFENOKSAS | 42576-02-3 | 413 |
| | H7.8 | | NITROFENAS | 1836-75-5 | 170 |
| | H7.8 | | OKSIFLUORFENAS | 42874-03-3 | 538 |
| | H7.9 | IMIDAZOLINONINIAI HERBICIDAI | IMAZAMETABENZAS | 100728-84-5 | 529 |
| | H7.9 | | IMAZAMOKSAS | 114311-32-9 | 619 |
| | H7.9 | | IMAZETAPIRAS | 81335-77-5 | 700 |
| | H7.10 | NEORGANINIAI HERBICIDAI | AMONIO SULFAMATAS | 7773-06-0 | 679 |
| | H7.10 | | CHLORATAS | 7775-09-9 | 7 |
| | H7.11 | IZOKSAZOLINIAI HERBICIDAI | IZOKSAFLUTOLAS | 141112-29-0 | 575 |
| | H7.12 | MORFAKTININIAI HERBICIDAI | FLURENOLIS | 467-69-6 | 304 |
| | H7.13 | NITRILINIAI HERBICIDAI | BROMOKSINILAS | 1689-84-5 | 87 |
| | H7.13 | | DICHLOBENILAS | 1194-65-6 | 73 |
| | H7.13 | | JOKSINILAS | 1689-83-4 | 86 |
| | H7.14 | ORGANOFOSFORINIAI HERBICIDAI | GLUFOSINATAS | 51276-47-2 | 437 |
| | H7.14 | | GLIFOZATAS | 1071-83-6 | 284 |
| | H7.15 | FENILPIRAZOLINIAI HERBICIDAI | PIRAFLUFENAS | 129630-19-9 | 605 |
| | H7.16 | PIRIDAZINONINIAI HERBICIDAI | CHLORIDAZONAS | 1698-60-8 | 111 |
| | H7.16 | | FLURTAMONAS | 96525-23-4 | 569 |
| | H7.17 | PIRIDINEKARBOKSAMIDINIAI HERBICIDAI | PIKOLINAFENAS | 137641-05-5 | 639 |
| | H7.18 | PIRIDINEKARBOKSIRŪGŠTINIAI HERBICIDAI | KLOPIRALIDAS | 1702-17-6 | 455 |
| | H7.18 | | PIKLORAMAS | 1918-02-1 | 174 |
| | H7.19 | PIRIDILOKSIACETATO RŪGŠTINIAI HERBICIDAI | FLUROKSIPIRAS | 69377-81-7 | 431 |
| | H7.19 | | TRIKLOPIRAS | 55335-06-3 | 376 |
| | H7.20 | CHINOLININIAI HERBICIDAI | QUINCLORAC | 84087-01-4 | 493 |
| | H7.20 | | CHINMERAKAS | 90717-03-6 | 563 |
| | H7.21 | TIADIAZININIAI HERBICIDAI | BENTAZONAS | 25057-89-0 | 366 |
| | H7.22 | TIOKARBAMATINIAI HERBICIDAI | EPTC | 759-94-4 | 155 |
| | H7.22 | | MOLINATAS | 2212-67-1 | 235 |
| | H7.22 | | PROSULFOKARBAS | 52888-80-9 | 539 |
| | H7.22 | | TIOBENKARBAS | 28249-77-6 | 388 |
| | H7.22 | | TRIALATAS | 2303-17-5 | 97 |
| | H7.23 | TRIAZOLINIAI HERBICIDAI | AMITROLAS | 61-82-5 | 90 |
| | H7.24 | TRIAZOLINONINIAI HERBICIDAI | KARFENTRAZONAS | 128639-02-1 | 587 |
| | H7.25 | TRIAZOLONINIAI HERBICIDAI | PROPOKSIKARBAZONAS | 145026-81-9 | 655 |
| | H7.26 | TRIKETONINIAI HERBICIDAI | MEZOTRIONAS | 104206-82-8 | 625 |
| | H7.26 | | SULKOTRIONAS | 99105-77-8 | 723 |
| | H7.27 | NESUKLASIFIKUOTI HERBICIDAI | KLOMAZONAS | 81777-89-1 | 509 |
| | H7.27 | | FLUROCHLORIDONAS | 61213-25-0 | 430 |
| | H7.27 | | QUINOCLAMINE | 2797-51-5 | 648 |
| | H7.27 | | METAZOLAS | 20354-26-1 | 369 |
| | H7.27 | | OKSADIARGILAS | 39807-15-3 | 604 |
| | H7.27 | | OKSADIAZONAS | 19666-30-9 | 213 |
| | H7.27 | KITI HERBICIDAI, STIEBŲ KENKĖJAI IR SAMANŲ NAIKINTOJAI | KITI HERBICIDAI, STIEBŲ KENKĖJAI IR SAMANŲ NAIKINTOJAI | | |
| Insekticidai ir akaricidai | I0 | | | | |
| Insekticidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra piretroidai | I1 | | | | |
| | I1.1 | PIRETROIDINIAI INSEKTICIDAI | AKRINATRINAS | 101007-06-1 | 678 |
| | I1.1 | | ALFA CIPERMETRINAS | 67375-30-8 | 454 |
| | I1.1 | | BETA CIFLUTRINAS | 68359-37-5 | 482 |
| | I1.1 | | BETA CIPERMETRINAS | 65731-84-2 | 632 |
| | I1.1 | | BIFENTRINAS | 82657-04-3 | 415 |
| | I1.1 | | CIFLUTRINAS | 68359-37-5 | 385 |
| | I1.1 | | CIPERMETRINAS | 52315-07-8 | 332 |
| | I1.1 | | DELTAMETRINAS | 52918-63-5 | 333 |
| | I1.1 | | ESFENVALERATAS | 66230-04-4 | 481 |
| | I1.1 | | ETOFENPROKSAS | 80844-07-1 | 471 |
| | I1.1 | | GAMA CIHALOTRINAS | 76703-62-3 | 768 |
| | I1.1 | | LAMBDA CIHALOTRINAS | 91465-08-6 | 463 |
| | I1.1 | | TAU FLUVALINATAS | 102851-06-9 | 432 |
| | I1.1 | | TEFLUTRINAS | 79538-32-2 | 451 |
| | I1.1 | | ZETA CIPERMETRINAS | 52315-07-8 | 733 |
| Insekticidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra chlorinti angliavandeniliai | I2 | | | | |
| | I2.1 | ORGANOCHLORININIAI INSEKTICIDAI | DIKOFOLIS | 115-32-2 | 123 |
| | I2.1 | | TETRASULAS | 2227-13-6 | 114 |
| Insekticidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra karbamatai ir oksimo-karbamatai | I3 | | | | |
| | I3.1 | OKSIMO-KARBAMATINIAI INSEKTICIDAI | METOMILAS | 16752-77-5 | 264 |
| | I3.1 | | OKSAMILAS | 23135-22-0 | 342 |
| | I3.2 | KARBAMATINIAI INSEKTICIDAI | BENFURAKARBAS | 82560-54-1 | 501 |
| | I3.2 | | KARBARILAS | 63-25-2 | 26 |
| | I3.2 | | KARBOFURANAS | 1563-66-2 | 276 |
| | I3.2 | | KARBOSULFANAS | 55285-14-8 | 417 |
| | I3.2 | | FENOKSIKARBAS | 79127-80-3 | 425 |
| | I3.2 | | FORMETANATAS | 22259-30-9 | 697 |
| | I3.2 | | METIOKARBAS | 2032-65-7 | 165 |
| | I3.2 | | PIRIMIKARBAS | 23103-98-2 | 231 |
| Insekticidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra organofosfatai | I4 | | | | |
| | I4.1 | ORGANOFOSFORINIAI INSEKTICIDAI | METILAZINFOSAS | 86-50-0 | 37 |
| | I4.1 | | KADUSAFOSAS | 95465-99-9 | 682 |
| | I4.1 | | CHLORPIRIFOSAS | 2921-88-2 | 221 |
| | I4.1 | | METILCHLORPIRIFOSAS | 5589-13-0 | 486 |
| | I4.1 | | KUMAFOSAS | 56-72-4 | 121 |
| | I4.1 | | DIAZINONAS | 333-41-5 | 15 |
| | I4.1 | | DICHLORVOSAS | 62-73-7 | 11 |
| | I4.1 | | DIMETOATAS | 60-51-5 | 59 |
| | I4.1 | | ETOPROFOSAS | 13194-48-4 | 218 |
| | I4.1 | | FENAMIFOSAS | 22224-92-6 | 692 |
| | I4.1 | | FENITROTIONAS | 122-14-5 | 35 |
| | I4.1 | | FOSTIAZATAS | 98886-44-3 | 585 |
| | I4.1 | | IZOFENFOSAS | 25311-71-1 | 412 |
| | I4.1 | | MALATIONAS | 121-75-5 | 12 |
| | I4.1 | | METAMIDOFOSAS | 10265-92-6 | 355 |
| | I4.1 | | NALEDAS | 300-76-5 | 195 |
| | I4.1 | | METILOKSIDEMETONAS | 301-12-2 | 171 |
| | I4.1 | | FOZALONAS | 2310-17-0 | 109 |
| | I4.1 | | FOSMETAS | 732-11-6 | 318 |
| | I4.1 | | FOKSIMAS | 14816-18-3 | 364 |
| | I4.1 | | METILPIRIMIFOSAS | 29232-93-7 | 239 |
| | I4.1 | | TRICHLORFONAS | 52-68-6 | 68 |
| Insekticidai, kurių pagrindą sudaro biologiniai ir botaniniai produktai | I5 | | | | |
| | I5.1 | BIOLOGINIAI INSEKTICIDAI | AZADIRACHTINAS | 11141-17-6 | 627 |
| | I5.1 | | NIKOTINAS | 54-11-5 | 8 |
| | I5.1 | | PIRETRINAS | 8003-34-7 | 32 |
| | I5.1 | | ROTENONAS | 83-79-4 | 671 |
| Kiti insekticidai | I6 | | | | |
| | I6.1 | FERMENTACIJOS BŪDU GAUTI INSEKTICIDAI | ABAMEKTINAS | 71751-41-2 | 495 |
| | I6.1 | | MILBEMEKTINAS | 51596-10-2
  51596-11-3 | 660 |
| | I6.1 | | SPINOZADAS | 168316-95-8 | 636 |
| | I6.3 | BENZOIL-KARBAMIDINIAI INSEKTICIDAI | DIFLUBENZURONAS | 35367-38-5 | 339 |
| | I6.3 | | FLUFENOKSURONAS | 101463-69-8 | 470 |
| | I6.3 | | HEKSAFLUMURONAS | 86479-06-3 | 698 |
| | I6.3 | | LUFENURONAS | 103055-07-8 | 704 |
| | I6.3 | | NOVALURONAS | 116714-46-6 | 672 |
| | I6.3 | | TEFLUBENZURONAS | 83121-18-0 | 450 |
| | I6.3 | | TRIFLUMURONAS | 64628-44-0 | 548 |
| | I6.4 | KARBAZATINIAI INSEKTICIDAI | BIFENAZATAS | 149877-41-8 | 736 |
| | I6.5 | DIAZILHIDRAZININIAI INSEKTICIDAI | METOKSIFENOZIDAS | 161050-58-4 | 656 |
| | I6.5 | | TEBUFENOZIDAS | 112410-23-8 | 724 |
| | I6.6 | VABZDŽIŲ AUGIMO REGULIATORIAI | BUPROFEZINAS | 69327-76-0 | 681 |
| | I6.6 | | CIROMAZINAS | 66215-27-8 | 420 |
| | I6.6 | | HEKSITIAZOKSAS | 78587-05-0 | 439 |
| | I6.7 | VABZDŽIŲ FEROMONAI | (E, Z)-9-DODECENILACETATAS | 35148-19-7 | 422 |
| | I6.8 | NITROGUANIDINIAI INSEKTICIDAI | KLOTIANIDINAS | 210880-92-5 | 738 |
| | I6.8 | | TIAMETOKSAMAS | 153719-23-4 | 637 |
| | I6.9 | ORGANOTININIAI INSEKTICIDAI | AZOCIKLOTINAS | 41083-11-8 | 404 |
| | I6.9 | | CIHEKSATINAS | 13121-70-5 | 289 |
| | I6.9 | | FENBUTATINO OKSIDAS | 13356-08-6 | 359 |
| | I6.10 | OKSADIAZININIAI INSEKTICIDAI | INDOKSAKARBAS | 173584-44-6 | 612 |
| | I6.11 | FENIL-ETERINIAI INSECTICIDAI | PIRIPROKSIFENAS | 95737-68-1 | 715 |
| | I6.12 | PIRAZOLINIAI (FENIL-) INSEKTICIDAI | FENPIROKSIMATAS | 134098-61-6 | 695 |
| | I6.12 | | FIPRONILAS | 120068-37-3 | 581 |
| | I6.12 | | TEBUFENPIRADAS | 119168-77-3 | 725 |
| | I6.13 | PIRIDININIAI INSEKTICIDAI | PIMETROZINAS | 123312-89-0 | 593 |
| | I6.14 | PIRIDILMETILAMININIAI INSEKTICIDAI | ACETAMIPRIDAS | 135410-20-7 | 649 |
| | I6.14 | | IMIDAKLOPRIDAS | 138261-41-3 | 582 |
| | I6.14 | | TIAKLOPRIDAS | 111988-49-9 | 631 |
| | I6.15 | NATRIO SULFITO ESTERINIAI INSEKTICIDAI | PROPARGITAS | 2312-35-8 | 216 |
| | I6.16 | TETRAZININIAI INSEKTICIDAI | KLOFENTEZINAS | 74115-24-5 | 418 |
| | I6.17 | TETRONO RŪGŠTINIAI INSEKTICIDAI | SPIRODIKLOFENAS | 148477-71-8 | 737 |
| | I6.18 | (KARBAMOIL-) TRIAZOLINIAI INSEKTICIDAI | TRIAZAMATAS | 112143-82-5 | 728 |
| | I6.19 | KARBAMIDINIAI INSEKTICIDAI | DIAFENTIURONAS | 80060-09-9 | 8097 |
| | I6.20 | NESUKLASIFIKUOTI INSEKTICIDAI | ETOKSAZOLAS | 153233-91-1 | 623 |
| | I6.20 | | FENAZAKVINAS | 120928-09-8 | 693 |
| | I6.20 | | PIRIDABENAS | 96489-71-3 | 583 |
| | I6. 21 | KITI INSEKTICIDAI-AKARICIDAI | KITI INSEKTICIDAI-AKARICIDAI | | |
| Iš viso moliuskicidų: | M0 | | | | |
| Moliuskicidai | M1 | | | | |
| | M1.1 | KARBAMATINIAI MOLIUSKICIDAI | TIODIKARBAS | 59669-26-0 | 543 |
| | M1.2 | KITI MOLIUSKICIDAI | GELEŽIES ORTOFOSFATAS | 10045-86-0 | 629 |
| | M1.2 | | METALDEHIDAS | 108-62-3 | 62 |
| | M1.2 | | KITI MOLIUSKICIDAI | | |
| Iš viso augalų augimo reguliatorių: | PGR0 | | | | |
| Fiziologiniai augalų augimo reguliatoriai | PGR1 | | | | |
| | PGR1.1 | FIZIOLOGINIAI AUGALŲ AUGIMO REGULIATORIAI | CHLORMEKVATAS: | 999-81-5 | 143 |
| | PGR1.1 | | CIKLANILIDAS | 113136-77-9 | 586 |
| | PGR1.1 | | DAMINOZIDAS | 1596-84-5 | 330 |
| | PGR1.1 | | DIMETIPINAS | 55290-64-7 | 689 |
| | PGR1.1 | | DIPENILAMINAS | 122-39-4 | 460 |
| | PGR1.1 | | ETEFONAS | 16672-87-0 | 373 |
| | PGR1.1 | | ETOKSIKVINAS | 91-53-2 | 517 |
| | PGR1.1 | | FLORCHLORFENURONAS | 68157-60-8 | 633 |
| | PGR1.1 | | FLURPRIMIDOLAS | 56425-91-3 | 696 |
| | PGR1.1 | | IMAZAKVINAS | 81335-37-7 | 699 |
| | PGR1.1 | | MALEINO HIDRAZIDAS | 51542-52-0 | 310 |
| | PGR1.1 | | MEPIKVATAS | 24307-26-4 | 440 |
| | PGR1.1 | | 1-METILCIKLOPROPENAS | 3100-04-7 | 767 |
| | PGR1.1 | | PAKLOBUTRAZOLAS | 76738-62-0 | 445 |
| | PGR1.1 | | PROHEKSADION-KALCIS | 127277-53-6 | 567 |
| | PGR1.1 | | SODIUM 5-NITROGUAIACOLATE | 67233-85-6 | 718 |
| | PGR1.1 | | SODIUM O-NITROPHENOLATE | 824-39-5 | 720 |
| | PGR1.1 | | TRINEXAPAC-ETHYL | 95266-40-3 | 8349 |
| Augalų dygimo lėtikliai | PGR2 | | | | |
| | PGR2.2 | AUGALŲ DYGIMO LĖTIKLIAI | KARVONAS | 99-49-0 | 602 |
| | PGR2.2 | | CHLORPROFAMAS | 101-21-3 | 43 |
| Kiti augalų augimo reguliatoriai | PGR3 | | | | |
| | PGR3.1 | KITI AUGALŲ AUGIMO REGULIATORIAI | KITI AUGALŲ AUGIMO REGULIATORIAI | | |
| Iš viso kitų augalų apsaugos produktų: | ZR0 | | | | |
| Mineralinė alyva | ZR1 | | | | |
| | ZR1.1 | MINERALINĖ ALYVA | NAFTOS ALYVA | 64742-55-8 | 29 |
| Augalinis aliejus | ZR2 | | | | |
| | ZR2.1 | AUGALINIS ALIEJUS | DEGUTO ALYVA | | 30 |
| Dirvožemio sterilizantai (įskaitant nematocidus) | ZR3 | | | | |
| | ZR3.1 | METILO BROMIDAS | METILO BROMIDAS | 74-83-9 | 128 |
| | ZR3.2 | KITI DIRVOŽEMIO STERILIZANTAI | CHLOROPIKRINAS | 76-06-2 | 298 |
| | ZR3.2 | | DAZOMETAS | 533-74-4 | 146 |
| | ZR3.2 | | 1,3-DICHLORPROPENAS | 542-75-6 | 675 |
| | ZR3.2 | | METAMNATRIS | 137-42-8 | 20 |
| | ZR3.2 | | KITI DIRVOŽEMIO STERILIZANTAI | | |
| Rodenticidai | ZR4 | | | | |
| | ZR4.1 | RODENTICIDAI | BRODIFAKUMAS | 56073-10-0 | 370 |
| | ZR4.1 | | BROMADIOLONAS | 28772-56-7 | 371 |
| | ZR4.1 | | CHLORALOZĖ | 15879-93-3 | 249 |
| | ZR4.1 | | CHLOROFACINONAS | 3691-35-8 | 208 |
| | ZR4.1 | | KUMATETRALILAS | 5836-29-3 | 189 |
| | ZR4.1 | | DIFENAKUMAS | 56073-07-5 | 514 |
| | ZR4.1 | | DIFETIALONAS | 104653-34-1 | 549 |
| | ZR4.1 | | FLOKUMAFENAS | 90035-08-8 | 453 |
| | ZR4.1 | | VARFARINAS | 81-81-2 | 70 |
| | ZR4.1 | | KITI RODENTICIDAI | | |
| Visi kiti augalų apsaugos produktai | ZR5 | | | | |
| | ZR5.1 | DEZINFEKANTAI | KITI DEZINFEKANTAI | | |
| | ZR5.2 | KITI AUGALŲ APSAUGOS PRODUKTAS | KITI AUGALŲ APSAUGOS PRODUKTAI | | |

PAGRINDINĖS GRUPĖS

Kodas

Cheminė klasė

Medžiagos bendriniai pavadinimai

CAS RN (1)

CIPAC (2)

Produktų kategorijos

Bendroji nomenklatūra

Fungicidai ir baktericidai

F0

Neorganiniai fungicidai

F1

F1.1

VARIO JUNGINIAI

VISI VARIO JUNGINIAI

44

F1.1

BORDO MIŠINYS

8011-63-0

44

F1.1

VARIO HIDROKSIDAS

20427-59-2

44

F1.1

VARIO OKSICHLORIDAS

1332-40-7

44

F1.1

TRIBAZIS VARIO SULFATAS

1333-22-8

44

F1.1

VARIO (I) OKSIDAS

1319-39-1

44

F1.1

KITOS VARIO DRUSKOS

44

F1.2

NEORGANINĖ SIERA

SIERA

7704-34-9

18

F1.3

KITI NEORGANINIAI FUNGICIDAI

KITI NEORGANINIAI FUNGICIDAI

Fungicidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra karbamatai ir ditiokarbamatai

F2

F2.1

KARBANILATINIAI FUNGICIDAI

DIETOFENKARBAS

87130-20-9

513

F2.2

KARBAMATINIAI FUNGICIDAI

BENTIAVALIKARBAS

413615-35-7

744

F2.2

IPROVALIKARBAS

140923-17-7

620

F2.2

PROPAMOKARBAS

24579-73-5

399

F2.3

DITIOKARBAMATINIAI FUNGICIDAI

MANKOZEBAS

8018-01-7

34

F2.3

MANEBAS

12427-38-2

61

F2.3

METIRAMAS

9006-42-2

478

F2.3

PROPINEBAS

12071-83-9

177

F2.3

TIRAMAS

137-26-8

24

F2.3

ZIRAMAS

137-30-4

31

Fungicidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra benzimidazolai

F3

F3.1

BENZIMIDAZOLINIAI FUNGICIDAI

KARBENDAZIMAS

10605-21-7

263

F3.1

FUBERIDAZOLAS

3878-19-1

525

F3.1

TIABENDAZOLAS

148-79-8

323

F3.1

METILTIOFANATAS

23564-05-8

262

Fungicidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra imidazolai ir triazolai

F4

F4.1

KONAZOLINIAI FUNGICIDAI

BITERTANOLIS

55179-31-2

386

F4.1

BROMUKONAZOLAS

116255-48-2

680

F4.1

CIPROKONAZOLAS

94361-06-5

600

F4.1

DIFENOKONAZOLAS

119446-68-3

687

F4.1

DINIKONAZOLAS

83657-24-3

690

F4.1

EPOKSIKONAZOLAS

106325-08-0

609

F4.1

ETRIDIAZOLAS

2593-15-9

518

F4.1

FENBUKONAZOLAS

114369-43-6

694

F4.1

FLUKVINKONAZOLAS

136426-54-5

474

F4.1

FLUSILAZOLAS

85509-19-9

435

F4.1

FLUTRIAFOLAS

76674-21-0

436

F4.1

HEKSAKONAZOLAS

79983-71-4

465

F4.1

IMAZALILAS (ENILKONAZOLAS)

58594-72-2

335

F4.1

METKONAZOLAS

125116-23-6

706

F4.1

MIKLOBUTANILAS

88671-89-0

442

F4.1

PENKONAZOLAS

66246-88-6

446

F4.1

PROPIKONAZOLAS

60207-90-1

408

F4.1

PROTIOKONAZOLAS

178928-70-6

745

F4.1

TEBUKONAZOLAS

107534-96-3

494

F4.1

TETRAKONAZOLAS

112281-77-3

726

F4.1

TRIADIMENOLIS

55219-65-3

398

F4.1

TRICIKLAZOLAS

41814-78-2

547

F4.1

TRIFLUMIZOLAS

99387-89-0

730

F4.1

TRITIKONAZOLAS

131983-72-7

652

F4.2

IMIDAZOLINIAI FUNGICIDAI

CIAZOFAMIDAS

120116-88-3

653

F4.2

FENAMIDONAS

161326-34-7

650

F4.2

TRIAZOKSIDAS

72459-58-6

729

Fungicidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra morfolinai

F5

F5.1

MORFOLININIAI FUNGICIDAI

DIMETOMORFAS

110488-70-5

483

F5.1

DODEMORFAS

1593-77-7

300

F5.1

FENPROPIMORFAS

67564-91-4

427

Kiti fungicidai

F6

F6.1

ALIFATINIAI AZOTO FUNGICIDAI

CIMOKSANILAS

57966-95-7

419

F6.1

DODINAS

2439-10-3

101

F6.1

GUAZATINAS

108173-90-6

361

F6.2

AMIDINIAI FUNGICIDAI

BENALAKSILAS

71626-11-4

416

F6.2

BOSKALIDAS

188425-85-6

673

F6.2

FLUTOLANILAS

66332-96-5

524

F6.2

MEPRONILAS

55814-41-0

533

F6.2

METALAKSILAS

57837-19-1

365

F6.2

METALAKSILAS-M

70630-17-0

580

F6.2

PROCHLORAZAS

67747-09-5

407

F6.2

SILTIOFAMAS

175217-20-6

635

F6.2

TOLILFLUANIDAS

731-27-1

275

F6.2

ZOKSAMIDAS

156052-68-5

640

F6.3

ANILIDINIAI FUNGICIDAI

CARBOKSINAS

5234-68-4

273

F6.3

FENHEKSAMIDAS

126833-17-8

603

F6.4

ANTIBIOTINIAI FUNGICIDAI-BAKTERICIDAI

KASUGAMICINAS

6980-18-3

703

F6.4

POLIOKSINAS

11113-80-7

710

F6.4

STREPTOMICINAS

57-92-1

312

F6.5

AROMATINIAI FUNGICIDAI

CHLORTALONILAS

1897-45-6

288

F6.5

DIKLORANAS

99-30-9

150

F6.6

DIKARBOKSIMIDINIAI FUNGICIDAI

IPRODIONAS

36734-19-7

278

F6.6

PROCIMIDONAS

32809-16-8

383

F6.7

DINITROANILININIAI FUNGICIDAI

FLUAZINAMAS

79622-59-6

521

F6.8

DINITROFENOLINIAI FUNGICIDAI

DINOKAPAS

39300-45-3

98

F6.9

ORGANOFOSFORINIAI FUNGICIDAI

FOSETILAS

15845-66-6

384

F6.9

METILTOLKLOFOSAS

57018-04-9

479

F6.10

OKSAZOLINIAI FUNGICIDAI

HIMEKSAZOLAS

10004-44-1

528

F6.10

FAMOKSADONAS

131807-57-3

594

F6.10

VINKLOZOLINAS

50471-44-8

280

F6.11

FENILPIROLINIAI FUNGICIDAI

FLUDIOKSONILAS

131341-86-1

522

F6.12

FTALIMIDINIAI FUNGICIDAI

KAPTANAS

133-06-2

40

F6.12

FOLPETAS

133-07-3

75

F6.13

PIRIMIDININIAI FUNGICIDAI

BUPIRIMATAS

41483-43-6

261

F6.13

CIPRODINILAS

121552-61-2

511

F6.13

FENARIMOLIS

60168-88-9

380

F6.13

MEPANIPIRIMAS

110235-47-7

611

F6.13

PIRIMETANILAS

53112-28-0

714

F6.14

CHINOLININIAI FUNGICIDAI

CHINOKSIFENAS

124495-18-7

566

F6.14

8-HIDROKSICHINOLINO SULFATAS

134-31-6

677

F6.15

CHINONINIAI FUNGICIDAI

DITIANONAS

3347-22-6

153

F6.16

STROBILURININIAI FUNGICIDAI

AZOKSISTROBINAS

131860-33-8

571

F6.16

DIMOKSISTROBINAS

149961-52-4

739

F6.16

FLUOKSASTROBINAS

361377-29-9

746

F6.16

METILKREZOKSIMAS

143390-89-0

568

F6.16

PIKOKSISTROBINAS

117428-22-5

628

F6.16

PIRAKLOSTROBINAS

175013-18-0

657

F6.16

TRIFLOKSISTROBINAS

141517-21-7

617

F6.17

KARBAMIDINIAI FUNGICIDAI

PENCIKURONAS

66063-05-6

402

F6.18

NESUKLASIFIKUOTI FUNGICIDAI

ACIBENZOLARAS

126448-41-7

597

F6.18

BENZOINĖ RŪGŠTIS

65-85-0

622

F6.18

DICHLOROFENAS

97-23-4

325

F6.18

FENPROPIDINAS

67306-00-7

520

F6.18

METRAFENONAS

220899-03-6

752

F6.18

2-FENILFENOLIS

90-43-7

246

F6.18

SPIROKSAMINAS

118134-30-8

572

F6. 19

KITI FUNGICIDAI

KITI FUNGICIDAI

Herbicidai, stiebų kenkėjai ir samanų naikintojai

H0

Herbicidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra fitohormonai

H1

H1.1

FENOKSI-HERBICIDAI

2,4-D

94-75-7

1

H1.1

2,4-DB

94-82-6

83

H1.1

DICHLORPROPAS-P

15165-67-0

476

H1.1

MCPA

94-74-6

2

H1.1

MCPB

94-81-5

50

H1.1

MEKOPROPAS

7085-19-0

51

H1.1

MEKOPROPAS-P

16484-77-8

475

Herbicidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra triazinai ir triazinonai

H2

H2.1

METILTIOTRIAZININIAI HERBICIDAI

METOPROTRINAS

841-06-5

94

H2.2

TRIAZININIAI HERBICIDAI

SIMETRINAS

1014-70-6

179

H2.2

TERBUTILAZINAS

5915-41-3

234

H2.3

TRIAZINONINIAI HERBICIDAI

METAMITRONAS

41394-05-2

381

H2.3

METRIBUZINAS

21087-64-9

283

Herbicidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra amidai ir anilidai

H3

H3.1

AMIDINIAI HERBICIDAI

BEFLUBUTAMIDAS

113614-08-7

662

H3.1

DIMETENAMIDAS

87674-68-8

638

H3.1

FLUPOKSAMAS

119126-15-7

8158

H3.1

IZOKSABENAS

82558-50-7

701

H3.1

NAPROPAMIDAS

15299-99-7

271

H3.1

PETOKSAMIDAS

106700-29-2

665

H3.1

PROPIZAMIDAS

23950-58-5

315

H3.2

ANILIDINIAI HERBICIDAI

DIFLUFENIKANAS

83164-33-4

462

H3.2

FLORASULAMAS

145701-23-1

616

H3.2

FLUFENACETAS

142459-58-3

588

H3.2

METOSULAMAS

139528-85-1

707

H3.2

METAZACHLORAS

67129-08-2

411

H3.2

PROPANILAS

709-98-8

205

H3.3

CHLOROACETANILIDINIAI HERBICIDAI

ACETOCHLORAS

34256-82-1

496

H3.3

ALACHLORAS

15972-60-8

204

H3.3

DIMETACHLORAS

50563-36-5

688

H3.3

PRETILACHLORAS

51218-49-6

711

H3.3

PROPACHLORAS

1918-16-7

176

H3.3

S-METOLACHLORAS

87392-12-9

607

Herbicidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra karbamatai arba bis-karbamatai

H4

H4.1

BIS-KARBAMATINIAI HERBICIDAI

CHLORPROFAMAS

101-21-3

43

H4.1

DESMEDIFAMAS

13684-56-5

477

H4.1

FENMEDIFAMAS

13684-63-4

77

H4.2

KARBAMATINIAI HERBICIDAI

ASULAMAS

3337-71-1

240

H4.2

KARBETAMIDAS

16118-49-3

95

Herbicidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra dinitroaninliniai dariniai

H5

H5.1

DINITROANILINIAI HERBICIDAI

BENFLURALINAS

1861-40-1

285

H5.1

BUTRALINAS

33629-47-9

504

H5.1

ETALFLURALINAS

55283-68-6

516

H5.1

ORIZALINAS

19044-88-3

537

H5.1

PENDIMETALINAS

40487-42-1

357

H5.1

TRIFLURALINAS

2582-09-8

183

Herbicidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra karbamido, uracilo arba sulfonilkarbamido dariniai

H6

H6.1

SULFONILKARBAMIDINIAI HERBICIDAI

AMIDOSULFURONAS

120923-37-7

515

H6.1

AZIMSULFURONAS

120162-55-2

584

H6.1

BENSULFURONAS

99283-01-9

502

H6.1

CHLORSULFURONAS

64902-72-3

391

H6.1

CINOSULFURONAS

94593-91-6

507

H6.1

ETOKSISULFURONAS

126801-58-9

591

H6.1

FLAZASULFURONAS

104040-78-0

595

H6.1

FLUPIRSULFURONAS

150315-10-9

577

H6.1

FORAMSULFURONAS

173159-57-4

659

H6.1

IMAZOSULFURONAS

122548-33-8

590

H6.1

JODOSULFURONAS

185119-76-0

634

H6.1

MEZOSULFURONAS

400852-66-6

663

H6.1

METSULFURONAS

74223-64-6

441

H6.1

NIKOSULFURONAS

111991-09-4

709

H6.1

OKSASULFURONAS

144651-06-9

626

H6.1

PRIMISULFURONAS

113036-87-6

712

H6.1

PROSULFURONAS

94125-34-5

579

H6.1

RIMSULFURONAS

122931-48-0

716

H6.1

SULFOSULFURONAS

141776-32-1

601

H6.1

TIFENSULFURONAS

79277-67-1

452

H6.1

TRIASULFURONAS

82097-50-5

480

H6.1

TRIBENURONAS

106040-48-6

546

H6.1

TRIFLUSULFURONAS

135990-29-3

731

H6.1

TRITOSULFURONAS

142469-14-5

735

H6.2

URACILINIAI HERBICIDAI

LENACILAS

2164-08-1

163

H6.3

KARBAMIDINIAI HERBICIDAI

CHLORTOLURONAS

15545-48-9

217

H6.3

DIURONAS

330-54-1

100

H6.3

FLUOMETURONAS

2164-17-2

159

H6.3

IZOPROTURONAS

34123-59-6

336

H6.3

LINURONAS

330-55-2

76

H6.3

METABENZTIAZURONAS

18691-97-9

201

H6.3

METOBROMURONAS

3060-89-7

168

H6.3

METOKSURONAS

19937-59-8

219

Kiti herbicidai

H7

H7.1

ARILOKSIFENOKSIPROPIONINIAI HERBICIDAI

KLODINAFOPAS

114420-56-3

683

H7.1

CYHALOFOP

122008-85-9

596

H7.1

DIKLOFOPAS

40843-25-2

358

H7.1

FENOKSAPROPAS-P

113158-40-0

484

H7.1

P-BUTILFLUAZIFOPAS

79241-46-6

395

H7.1

HALOKSIFOPAS

69806-34-4

438

H7.1

HALOKSIFOPAS-R

72619-32-0

526

H7.1

PROPAKVIZAFOPAS

111479-05-1

713

H7.1

KVIZALOFOPAS

76578-12-6

429

H7.1

KVIZALOFOPAS-P

94051-08-8

641

H7.2

BENZOFURANINIAI HERBICIDAI

ETOFUMESATAS

26225-79-6

233

H7.3

BENZENKARBOKSIRŪGŠTINIAI HERBICIDAI

CHLORTHAL

2136-79-0

328

H7.3

DIKAMBA

1918-00-9

85

H7.4

BIPIRIDILIONINIAI HERBICIDAI

DIKVATAS

85-00-7

55

H7.4

PARAKVATAS

4685-14-7

56

H7.5

CIKLOHEKSANEDIONINIAI HERBICIDAI

KLETODIMAS

99129-21-2

508

H7.5

CIKLOKSIDIMAS

101205-02-1

510

H7.5

TEPRALOKSIDIMAS

149979-41-9

608

H7.5

TRALKOKSIDIMAS

87820-88-0

544

H7.6

DIAZININIAI HERBICIDAI

PIRIDATAS

55512-33-9

447

H7.7

DIKARBOKSIMIDINIAI HERBICIDAI

CINIDON-ETHYL

142891-20-1

598

H7.7

FLUMIOKSAZINAS

103361-09-7

578

H7.8

DIFENIL ETERINIAI HERBICIDAI

AKLONIFENAS

74070-46-5

498

H7.8

BIFENOKSAS

42576-02-3

413

H7.8

NITROFENAS

1836-75-5

170

H7.8

OKSIFLUORFENAS

42874-03-3

538

H7.9

IMIDAZOLINONINIAI HERBICIDAI

IMAZAMETABENZAS

100728-84-5

529

H7.9

IMAZAMOKSAS

114311-32-9

619

H7.9

IMAZETAPIRAS

81335-77-5

700

H7.10

NEORGANINIAI HERBICIDAI

AMONIO SULFAMATAS

7773-06-0

679

H7.10

CHLORATAS

7775-09-9

7

H7.11

IZOKSAZOLINIAI HERBICIDAI

IZOKSAFLUTOLAS

141112-29-0

575

H7.12

MORFAKTININIAI HERBICIDAI

FLURENOLIS

467-69-6

304

H7.13

NITRILINIAI HERBICIDAI

BROMOKSINILAS

1689-84-5

87

H7.13

DICHLOBENILAS

1194-65-6

73

H7.13

JOKSINILAS

1689-83-4

86

H7.14

ORGANOFOSFORINIAI HERBICIDAI

GLUFOSINATAS

51276-47-2

437

H7.14

GLIFOZATAS

1071-83-6

284

H7.15

FENILPIRAZOLINIAI HERBICIDAI

PIRAFLUFENAS

129630-19-9

605

H7.16

PIRIDAZINONINIAI HERBICIDAI

CHLORIDAZONAS

1698-60-8

111

H7.16

FLURTAMONAS

96525-23-4

569

H7.17

PIRIDINEKARBOKSAMIDINIAI HERBICIDAI

PIKOLINAFENAS

137641-05-5

639

H7.18

PIRIDINEKARBOKSIRŪGŠTINIAI HERBICIDAI

KLOPIRALIDAS

1702-17-6

455

H7.18

PIKLORAMAS

1918-02-1

174

H7.19

PIRIDILOKSIACETATO RŪGŠTINIAI HERBICIDAI

FLUROKSIPIRAS

69377-81-7

431

H7.19

TRIKLOPIRAS

55335-06-3

376

H7.20

CHINOLININIAI HERBICIDAI

QUINCLORAC

84087-01-4

493

H7.20

CHINMERAKAS

90717-03-6

563

H7.21

TIADIAZININIAI HERBICIDAI

BENTAZONAS

25057-89-0

366

H7.22

TIOKARBAMATINIAI HERBICIDAI

EPTC

759-94-4

155

H7.22

MOLINATAS

2212-67-1

235

H7.22

PROSULFOKARBAS

52888-80-9

539

H7.22

TIOBENKARBAS

28249-77-6

388

H7.22

TRIALATAS

2303-17-5

97

H7.23

TRIAZOLINIAI HERBICIDAI

AMITROLAS

61-82-5

90

H7.24

TRIAZOLINONINIAI HERBICIDAI

KARFENTRAZONAS

128639-02-1

587

H7.25

TRIAZOLONINIAI HERBICIDAI

PROPOKSIKARBAZONAS

145026-81-9

655

H7.26

TRIKETONINIAI HERBICIDAI

MEZOTRIONAS

104206-82-8

625

H7.26

SULKOTRIONAS

99105-77-8

723

H7.27

NESUKLASIFIKUOTI HERBICIDAI

KLOMAZONAS

81777-89-1

509

H7.27

FLUROCHLORIDONAS

61213-25-0

430

H7.27

QUINOCLAMINE

2797-51-5

648

H7.27

METAZOLAS

20354-26-1

369

H7.27

OKSADIARGILAS

39807-15-3

604

H7.27

OKSADIAZONAS

19666-30-9

213

H7.27

KITI HERBICIDAI, STIEBŲ KENKĖJAI IR SAMANŲ NAIKINTOJAI

KITI HERBICIDAI, STIEBŲ KENKĖJAI IR SAMANŲ NAIKINTOJAI

Insekticidai ir akaricidai

I0

Insekticidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra piretroidai

I1

I1.1

PIRETROIDINIAI INSEKTICIDAI

AKRINATRINAS

101007-06-1

678

I1.1

ALFA CIPERMETRINAS

67375-30-8

454

I1.1

BETA CIFLUTRINAS

68359-37-5

482

I1.1

BETA CIPERMETRINAS

65731-84-2

632

I1.1

BIFENTRINAS

82657-04-3

415

I1.1

CIFLUTRINAS

68359-37-5

385

I1.1

CIPERMETRINAS

52315-07-8

332

I1.1

DELTAMETRINAS

52918-63-5

333

I1.1

ESFENVALERATAS

66230-04-4

481

I1.1

ETOFENPROKSAS

80844-07-1

471

I1.1

GAMA CIHALOTRINAS

76703-62-3

768

I1.1

LAMBDA CIHALOTRINAS

91465-08-6

463

I1.1

TAU FLUVALINATAS

102851-06-9

432

I1.1

TEFLUTRINAS

79538-32-2

451

I1.1

ZETA CIPERMETRINAS

52315-07-8

733

Insekticidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra chlorinti angliavandeniliai

I2

I2.1

ORGANOCHLORININIAI INSEKTICIDAI

DIKOFOLIS

115-32-2

123

I2.1

TETRASULAS

2227-13-6

114

Insekticidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra karbamatai ir oksimo-karbamatai

I3

I3.1

OKSIMO-KARBAMATINIAI INSEKTICIDAI

METOMILAS

16752-77-5

264

I3.1

OKSAMILAS

23135-22-0

342

I3.2

KARBAMATINIAI INSEKTICIDAI

BENFURAKARBAS

82560-54-1

501

I3.2

KARBARILAS

63-25-2

26

I3.2

KARBOFURANAS

1563-66-2

276

I3.2

KARBOSULFANAS

55285-14-8

417

I3.2

FENOKSIKARBAS

79127-80-3

425

I3.2

FORMETANATAS

22259-30-9

697

I3.2

METIOKARBAS

2032-65-7

165

I3.2

PIRIMIKARBAS

23103-98-2

231

Insekticidai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra organofosfatai

I4

I4.1

ORGANOFOSFORINIAI INSEKTICIDAI

METILAZINFOSAS

86-50-0

37

I4.1

KADUSAFOSAS

95465-99-9

682

I4.1

CHLORPIRIFOSAS

2921-88-2

221

I4.1

METILCHLORPIRIFOSAS

5589-13-0

486

I4.1

KUMAFOSAS

56-72-4

121

I4.1

DIAZINONAS

333-41-5

15

I4.1

DICHLORVOSAS

62-73-7

11

I4.1

DIMETOATAS

60-51-5

59

I4.1

ETOPROFOSAS

13194-48-4

218

I4.1

FENAMIFOSAS

22224-92-6

692

I4.1

FENITROTIONAS

122-14-5

35

I4.1

FOSTIAZATAS

98886-44-3

585

I4.1

IZOFENFOSAS

25311-71-1

412

I4.1

MALATIONAS

121-75-5

12

I4.1

METAMIDOFOSAS

10265-92-6

355

I4.1

NALEDAS

300-76-5

195

I4.1

METILOKSIDEMETONAS

301-12-2

171

I4.1

FOZALONAS

2310-17-0

109

I4.1

FOSMETAS

732-11-6

318

I4.1

FOKSIMAS

14816-18-3

364

I4.1

METILPIRIMIFOSAS

29232-93-7

239

I4.1

TRICHLORFONAS

52-68-6

68

Insekticidai, kurių pagrindą sudaro biologiniai ir botaniniai produktai

I5

I5.1

BIOLOGINIAI INSEKTICIDAI

AZADIRACHTINAS

11141-17-6

627

I5.1

NIKOTINAS

54-11-5

8

I5.1

PIRETRINAS

8003-34-7

32

I5.1

ROTENONAS

83-79-4

671

Kiti insekticidai

I6

I6.1

FERMENTACIJOS BŪDU GAUTI INSEKTICIDAI

ABAMEKTINAS

71751-41-2

495

I6.1

MILBEMEKTINAS

51596-10-2

51596-11-3

660

I6.1

SPINOZADAS

168316-95-8

636

I6.3

BENZOIL-KARBAMIDINIAI INSEKTICIDAI

DIFLUBENZURONAS

35367-38-5

339

I6.3

FLUFENOKSURONAS

101463-69-8

470

I6.3

HEKSAFLUMURONAS

86479-06-3

698

I6.3

LUFENURONAS

103055-07-8

704

I6.3

NOVALURONAS

116714-46-6

672

I6.3

TEFLUBENZURONAS

83121-18-0

450

I6.3

TRIFLUMURONAS

64628-44-0

548

I6.4

KARBAZATINIAI INSEKTICIDAI

BIFENAZATAS

149877-41-8

736

I6.5

DIAZILHIDRAZININIAI INSEKTICIDAI

METOKSIFENOZIDAS

161050-58-4

656

I6.5

TEBUFENOZIDAS

112410-23-8

724

I6.6

VABZDŽIŲ AUGIMO REGULIATORIAI

BUPROFEZINAS

69327-76-0

681

I6.6

CIROMAZINAS

66215-27-8

420

I6.6

HEKSITIAZOKSAS

78587-05-0

439

I6.7

VABZDŽIŲ FEROMONAI

(E, Z)-9-DODECENILACETATAS

35148-19-7

422

I6.8

NITROGUANIDINIAI INSEKTICIDAI

KLOTIANIDINAS

210880-92-5

738

I6.8

TIAMETOKSAMAS

153719-23-4

637

I6.9

ORGANOTININIAI INSEKTICIDAI

AZOCIKLOTINAS

41083-11-8

404

I6.9

CIHEKSATINAS

13121-70-5

289

I6.9

FENBUTATINO OKSIDAS

13356-08-6

359

I6.10

OKSADIAZININIAI INSEKTICIDAI

INDOKSAKARBAS

173584-44-6

612

I6.11

FENIL-ETERINIAI INSECTICIDAI

PIRIPROKSIFENAS

95737-68-1

715

I6.12

PIRAZOLINIAI (FENIL-) INSEKTICIDAI

FENPIROKSIMATAS

134098-61-6

695

I6.12

FIPRONILAS

120068-37-3

581

I6.12

TEBUFENPIRADAS

119168-77-3

725

I6.13

PIRIDININIAI INSEKTICIDAI

PIMETROZINAS

123312-89-0

593

I6.14

PIRIDILMETILAMININIAI INSEKTICIDAI

ACETAMIPRIDAS

135410-20-7

649

I6.14

IMIDAKLOPRIDAS

138261-41-3

582

I6.14

TIAKLOPRIDAS

111988-49-9

631

I6.15

NATRIO SULFITO ESTERINIAI INSEKTICIDAI

PROPARGITAS

2312-35-8

216

I6.16

TETRAZININIAI INSEKTICIDAI

KLOFENTEZINAS

74115-24-5

418

I6.17

TETRONO RŪGŠTINIAI INSEKTICIDAI

SPIRODIKLOFENAS

148477-71-8

737

I6.18

(KARBAMOIL-) TRIAZOLINIAI INSEKTICIDAI

TRIAZAMATAS

112143-82-5

728

I6.19

KARBAMIDINIAI INSEKTICIDAI

DIAFENTIURONAS

80060-09-9

8097

I6.20

NESUKLASIFIKUOTI INSEKTICIDAI

ETOKSAZOLAS

153233-91-1

623

I6.20

FENAZAKVINAS

120928-09-8

693

I6.20

PIRIDABENAS

96489-71-3

583

I6. 21

KITI INSEKTICIDAI-AKARICIDAI

KITI INSEKTICIDAI-AKARICIDAI

Iš viso moliuskicidų:

M0

Moliuskicidai

M1

M1.1

KARBAMATINIAI MOLIUSKICIDAI

TIODIKARBAS

59669-26-0

543

M1.2

KITI MOLIUSKICIDAI

GELEŽIES ORTOFOSFATAS

10045-86-0

629

M1.2

METALDEHIDAS

108-62-3

62

M1.2

KITI MOLIUSKICIDAI

Iš viso augalų augimo reguliatorių:

PGR0

Fiziologiniai augalų augimo reguliatoriai

PGR1

PGR1.1

FIZIOLOGINIAI AUGALŲ AUGIMO REGULIATORIAI

CHLORMEKVATAS:

999-81-5

143

PGR1.1

CIKLANILIDAS

113136-77-9

586

PGR1.1

DAMINOZIDAS

1596-84-5

330

PGR1.1

DIMETIPINAS

55290-64-7

689

PGR1.1

DIPENILAMINAS

122-39-4

460

PGR1.1

ETEFONAS

16672-87-0

373

PGR1.1

ETOKSIKVINAS

91-53-2

517

PGR1.1

FLORCHLORFENURONAS

68157-60-8

633

PGR1.1

FLURPRIMIDOLAS

56425-91-3

696

PGR1.1

IMAZAKVINAS

81335-37-7

699

PGR1.1

MALEINO HIDRAZIDAS

51542-52-0

310

PGR1.1

MEPIKVATAS

24307-26-4

440

PGR1.1

1-METILCIKLOPROPENAS

3100-04-7

767

PGR1.1

PAKLOBUTRAZOLAS

76738-62-0

445

PGR1.1

PROHEKSADION-KALCIS

127277-53-6

567

PGR1.1

SODIUM 5-NITROGUAIACOLATE

67233-85-6

718

PGR1.1

SODIUM O-NITROPHENOLATE

824-39-5

720

PGR1.1

TRINEXAPAC-ETHYL

95266-40-3

8349

Augalų dygimo lėtikliai

PGR2

PGR2.2

AUGALŲ DYGIMO LĖTIKLIAI

KARVONAS

99-49-0

602

PGR2.2

CHLORPROFAMAS

101-21-3

43

Kiti augalų augimo reguliatoriai

PGR3

PGR3.1

KITI AUGALŲ AUGIMO REGULIATORIAI

KITI AUGALŲ AUGIMO REGULIATORIAI

Iš viso kitų augalų apsaugos produktų:

ZR0

Mineralinė alyva

ZR1

ZR1.1

MINERALINĖ ALYVA

NAFTOS ALYVA

64742-55-8

29

Augalinis aliejus

ZR2

ZR2.1

AUGALINIS ALIEJUS

DEGUTO ALYVA

30

Dirvožemio sterilizantai (įskaitant nematocidus)

ZR3

ZR3.1

METILO BROMIDAS

METILO BROMIDAS

74-83-9

128

ZR3.2

KITI DIRVOŽEMIO STERILIZANTAI

CHLOROPIKRINAS

76-06-2

298

ZR3.2

DAZOMETAS

533-74-4

146

ZR3.2

1,3-DICHLORPROPENAS

542-75-6

675

ZR3.2

METAMNATRIS

137-42-8

20

ZR3.2

KITI DIRVOŽEMIO STERILIZANTAI

Rodenticidai

ZR4

ZR4.1

RODENTICIDAI

BRODIFAKUMAS

56073-10-0

370

ZR4.1

BROMADIOLONAS

28772-56-7

371

ZR4.1

CHLORALOZĖ

15879-93-3

249

ZR4.1

CHLOROFACINONAS

3691-35-8

208

ZR4.1

KUMATETRALILAS

5836-29-3

189

ZR4.1

DIFENAKUMAS

56073-07-5

514

ZR4.1

DIFETIALONAS

104653-34-1

549

ZR4.1

FLOKUMAFENAS

90035-08-8

453

ZR4.1

VARFARINAS

81-81-2

70

ZR4.1

KITI RODENTICIDAI

Visi kiti augalų apsaugos produktai

ZR5

ZR5.1

DEZINFEKANTAI

KITI DEZINFEKANTAI

ZR5.2

KITI AUGALŲ APSAUGOS PRODUKTAS

KITI AUGALŲ APSAUGOS PRODUKTAI

---

(1)  Cheminių medžiagų santrumpų tarnybos registro numeris.

(2)  Tarptautinė pesticidų analizės bendradarbiavimo taryba.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/439 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/439

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisEkologinio projektavimo reikalavimai su energija susijusiems gaminiams (nauja redakcija) ***I

P6_TA(2009)0319

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (nauja redakcija) (COM(2008)0399 – C6-0277/2008 – 2008/0151(COD))

2010/C 184 E/79

(Bendro sprendimo procedūra: nauja redakcija)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0399),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6–0277/2008),

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1),

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto 2008 m. spalio 9 d. laišką, pagal Darbo tvarkos taisyklių 80a straipsnio 3 dalį pateiktą Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetui,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80a ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę (A6–0096/2009),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtųjų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtųjų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas, ir su toliau pateikiamais pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas, ir su toliau pateikiamais pakeitimais;

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją vėl į jį kreiptis, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba jį pakeisti kitu tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją vėl į jį kreiptis, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba jį pakeisti kitu tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisP6_TC1-COD(2008)0151

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, nustatančią ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (nauja redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2009/125/EB.)

2009 m. balandžio 19 d., penktadienisPRIEDAS

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisKomisijos pareiškimas

„Komisija pareiškia, kad pritarimas pasiūlymui išplėsti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą, taikymo sritį neturės įtakos šiuo metu nustatomos darbo programos įgyvendinimui.

Be to, Komisija deramai atsižvelgs į su direktyva susijusią patirtį, nustatydama darbo programą ir siūlydama naujas įgyvendinimo priemones pagal nauja redakcija išdėstytą direktyvą. Laikydamasi direktyvos 15 straipsnio 2 dalies c punkto nuostatų ir geresnio reglamentavimo principų Komisija visų pirma sieks užtikrinti, kad būtų išlaikyta bendra gaminius reglamentuojančių ES teisės aktų darna.

Be to, Komisija, vertindama direktyvos taikymo srities išplėtimo įtraukiant su energija nesusijusius gaminius tinkamumą pagal 21 straipsnį, svarstys, ar reikia koreguoti svarbių tokių gaminių aplinkosaugos parametrų nustatymo ir reglamentavimo metodiką.“

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/441 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/441

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisDarnios statybos produktų rinkodaros sąlygos ***I

P6_TA(2009)0320

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos darnios statybos produktų rinkodaros sąlygos (COM(2008)0311 – C6-0203/2008 – 2008/0098(COD))

2010/C 184 E/80

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0311),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0203/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę (A6-0068/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisP6_TC1-COD(2008)0098

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, kuriuo nustatomos darnios statybos produktų rinkodaros sąlygos

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą║,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Laikantis valstybių narių taisyklių statiniai turi būti projektuojami ir statomi taip, kad nekeltų pavojaus gyventojų, naminių gyvūnų ir nuosavybės saugai,
  nekenktų gamtinei arba žmogaus sukurtai aplinkai. |
| --- | --- |

(1)

Laikantis valstybių narių taisyklių statiniai turi būti projektuojami ir statomi taip, kad nekeltų pavojaus gyventojų, naminių gyvūnų ir nuosavybės saugai,
  nekenktų gamtinei arba žmogaus sukurtai aplinkai.

| (2) | Šios taisyklės turi tiesioginės įtakos statybos produktų reikalavimams. Savo ruožtu į reikalavimus atsižvelgiama nustatant nacionalinius produktų standartus, statybos produktų nacionalinius techninius liudijimus bei kitas nacionalines technines specifikacijas ir jiems taikomas nuostatas. Dėl tokios reikalavimų įvairovės kyla kliūčių prekybai Bendrijoje. |
| --- | --- |

(2)

Šios taisyklės turi tiesioginės įtakos statybos produktų reikalavimams. Savo ruožtu į reikalavimus atsižvelgiama nustatant nacionalinius produktų standartus, statybos produktų nacionalinius techninius liudijimus bei kitas nacionalines technines specifikacijas ir jiems taikomas nuostatas. Dėl tokios reikalavimų įvairovės kyla kliūčių prekybai Bendrijoje.

| (3) | 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva 89/106/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su statybos produktais, derinimo (4) siekta panaikinti technines kliūtis prekybai statybos produktais ir palengvinti jų laisvą judėjimą vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(3)

1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva 89/106/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su statybos produktais, derinimo (4) siekta panaikinti technines kliūtis prekybai statybos produktais ir palengvinti jų laisvą judėjimą vidaus rinkoje.

| (4) | Siekiant šio tikslo Direktyvoje 89/106/EEB buvo nustatyti darnieji statybos produktų standartai ir Europos techninio liudijimo išdavimo nuostatos. |
| --- | --- |

(4)

Siekiant šio tikslo Direktyvoje 89/106/EEB buvo nustatyti darnieji statybos produktų standartai ir Europos techninio liudijimo išdavimo nuostatos.

| (5) | Direktyvą 89/106/EEB reikia pakeisti, siekiant galiojančią sistemą supaprastinti ir išaiškinti, o taikomas priemones paversti skaidresnėmis ir veiksmingesnėmis. |
| --- | --- |

(5)

Direktyvą 89/106/EEB reikia pakeisti, siekiant galiojančią sistemą supaprastinti ir išaiškinti, o taikomas priemones paversti skaidresnėmis ir veiksmingesnėmis.

| (6) | Būtina nustatyti paprastesnes eksploatacinių savybių deklaracijų rengimo procedūras, siekiant palengvinti MVĮ, ypač mikroįmonėms, tenkančią finansinę naštą. |
| --- | --- |

(6)

Būtina nustatyti paprastesnes eksploatacinių savybių deklaracijų rengimo procedūras, siekiant palengvinti MVĮ, ypač mikroįmonėms, tenkančią finansinę naštą.

| (7) | 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 765/2008, nustatančiu su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinančiu Reglamentą (EEB) Nr. 339/93
   (5), ir 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 768/2008/EB dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos ir panaikinančiu Sprendimą 93/465/EEB
   (6) nustatoma horizontali produktų rinkodaros vidaus rinkoje teisinė sistema. Todėl šiuo reglamentu turi būti atsižvelgta į šią teisinę sistemą. |
| --- | --- |

(7)

2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 765/2008, nustatančiu su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinančiu Reglamentą (EEB) Nr. 339/93
   (5), ir 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 768/2008/EB dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos ir panaikinančiu Sprendimą 93/465/EEB
   (6) nustatoma horizontali produktų rinkodaros vidaus rinkoje teisinė sistema. Todėl šiuo reglamentu turi būti atsižvelgta į šią teisinę sistemą.

| (8) | Produktai, pagaminti statybvietėje, neturėtų būti laikomi patenkančiais į sampratos apie statybos produktų tiekimą į Bendrijos rinką aprėptį. Gamintojams, kurie įkonstruoja savo statybos produktus į statinius, turėtų būti leidžiama deklaruoti šių produktų eksploatacines savybes pagal šį reglamentą, tačiau šie gamintojai neturėtų būti įpareigojami tai daryti. |
| --- | --- |

(8)

Produktai, pagaminti statybvietėje, neturėtų būti laikomi patenkančiais į sampratos apie statybos produktų tiekimą į Bendrijos rinką aprėptį. Gamintojams, kurie įkonstruoja savo statybos produktus į statinius, turėtų būti leidžiama deklaruoti šių produktų eksploatacines savybes pagal šį reglamentą, tačiau šie gamintojai neturėtų būti įpareigojami tai daryti.

| (9) | Technines kliūtis statybos srityje galima pašalinti tik nustačius darniąsias technines specifikacijas statybos produktų eksploatacinėms savybėms vertinti. |
| --- | --- |

(9)

Technines kliūtis statybos srityje galima pašalinti tik nustačius darniąsias technines specifikacijas statybos produktų eksploatacinėms savybėms vertinti.

| (10) | Statybos produkto eksploatacinės savybės apibūdinamos ne tik techninių savybių ir esminių charakteristikų požiūriu, bet ir sveikatos bei saugos aspektais, susijusiais su produkto naudojimu visą jo būvio ciklą. |
| --- | --- |

(10)

Statybos produkto eksploatacinės savybės apibūdinamos ne tik techninių savybių ir esminių charakteristikų požiūriu, bet ir sveikatos bei saugos aspektais, susijusiais su produkto naudojimu visą jo būvio ciklą.

| (11) | Į darniąsias technines specifikacijas turėtų būti įtraukti bandymai, skaičiavimas ir kiti būdai, darniuosiuose standartuose ir Europos vertinimo dokumentuose (EVD) nurodyti, kaip skirti vertinti su esminėmis statybos produktų charakteristikomis susijusias eksploatacines savybes. |
| --- | --- |

(11)

Į darniąsias technines specifikacijas turėtų būti įtraukti bandymai, skaičiavimas ir kiti būdai, darniuosiuose standartuose ir Europos vertinimo dokumentuose (EVD) nurodyti, kaip skirti vertinti su esminėmis statybos produktų charakteristikomis susijusias eksploatacines savybes.

| (12) | Valstybių narių metodai, nurodyti statinių reikalavimuose, ir kitos nacionalinės su esminėmis statybos produktų charakteristikomis susijusios taisyklės
  atitinka
  darniąsias technines specifikacijas. |
| --- | --- |

(12)

Valstybių narių metodai, nurodyti statinių reikalavimuose, ir kitos nacionalinės su esminėmis statybos produktų charakteristikomis susijusios taisyklės
  atitinka
  darniąsias technines specifikacijas.

| (13) | Būtina nustatyti esminius statinių reikalavimus, kuriais remiantis būtų ruošiami įgaliojimai bei darnieji standartai ir rengiami statybos produktų EVD. |
| --- | --- |

(13)

Būtina nustatyti esminius statinių reikalavimus, kuriais remiantis būtų ruošiami įgaliojimai bei darnieji standartai ir rengiami statybos produktų EVD.

| (14) | Siekiant įvertinti tvarų išteklių naudojimą ir statybos darbų poveikį aplinkai turėtų būti naudojamos produktų atitikties aplinkosaugos reikalavimams deklaracijos (GAARD, angl. EPD). |
| --- | --- |

(14)

Siekiant įvertinti tvarų išteklių naudojimą ir statybos darbų poveikį aplinkai turėtų būti naudojamos produktų atitikties aplinkosaugos reikalavimams deklaracijos (GAARD, angl. EPD).

| (15) | Kur tinkama, turėtų būti skatinama naudoti darniuosiuose standartuose su esminėmis statybos produktų charakteristikomis susijusias eksploatacinių savybių klases, kad būtų atsižvelgta į skirtingus esminių statinių reikalavimų tam tikriems statiniams lygius ir į klimato, geologinius bei geografinius skirtumus ir įvairias kitas valstybėse narėse vyraujančias sąlygas. Kai Komisija dar nenustačiusi minėtųjų klasių, Europos standartizacijos įstaigoms turėtų būti suteikta teisė nustatyti minėtąsias klases remiantis persvarstytais įgaliojimais. |
| --- | --- |

(15)

Kur tinkama, turėtų būti skatinama naudoti darniuosiuose standartuose su esminėmis statybos produktų charakteristikomis susijusias eksploatacinių savybių klases, kad būtų atsižvelgta į skirtingus esminių statinių reikalavimų tam tikriems statiniams lygius ir į klimato, geologinius bei geografinius skirtumus ir įvairias kitas valstybėse narėse vyraujančias sąlygas. Kai Komisija dar nenustačiusi minėtųjų klasių, Europos standartizacijos įstaigoms turėtų būti suteikta teisė nustatyti minėtąsias klases remiantis persvarstytais įgaliojimais.

| (16) | Prireikus darniosiose techninėse specifikacijose reikėtų nustatyti su esminėmis charakteristikomis susijusių eksploatacinių savybių lygius, kuriuos turėtų atitikti statybos produktai valstybėse narėse, kad būtų atsižvelgta į skirtingus esminių statinių reikalavimų tam tikriems statiniams lygius ir į klimato, geologinius bei geografinius skirtumus ir įvairias kitas valstybėse narėse vyraujančias sąlygas. |
| --- | --- |

(16)

Prireikus darniosiose techninėse specifikacijose reikėtų nustatyti su esminėmis charakteristikomis susijusių eksploatacinių savybių lygius, kuriuos turėtų atitikti statybos produktai valstybėse narėse, kad būtų atsižvelgta į skirtingus esminių statinių reikalavimų tam tikriems statiniams lygius ir į klimato, geologinius bei geografinius skirtumus ir įvairias kitas valstybėse narėse vyraujančias sąlygas.

| (17) | Europos standartizacijos komitetas (CEN) ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas (Cenelec) pagal 2003 m. kovo 28 d. pasirašytas bendrąsias Komisijos ir šių dviejų institucijų bendradarbiavimo gaires (7) yra pripažinti kompetentingomis organizacijomis darniesiems standartams nustatyti. |
| --- | --- |

(17)

Europos standartizacijos komitetas (CEN) ir Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas (Cenelec) pagal 2003 m. kovo 28 d. pasirašytas bendrąsias Komisijos ir šių dviejų institucijų bendradarbiavimo gaires (7) yra pripažinti kompetentingomis organizacijomis darniesiems standartams nustatyti.

| (18) | Šie darnieji standartai turėtų būti tinkama priemonė darniam su esminėmis statybos produktų charakteristikomis susijusių eksploatacinių savybių vertinimui. Darnieji standartai turėtų būti nustatyti ir taikomi tam tikroms statybos produktų grupėms, remiantis pagal 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB nustatančios informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką
   (8) 6 straipsnį Komisijos priimtais įgaliojimais.
  Komisija turėtų imtis veiksmų siekdama išplėsti produktų, kuriems taikomi darnieji standartai, grupę. |
| --- | --- |

(18)

Šie darnieji standartai turėtų būti tinkama priemonė darniam su esminėmis statybos produktų charakteristikomis susijusių eksploatacinių savybių vertinimui. Darnieji standartai turėtų būti nustatyti ir taikomi tam tikroms statybos produktų grupėms, remiantis pagal 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB nustatančios informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką
   (8) 6 straipsnį Komisijos priimtais įgaliojimais.
  Komisija turėtų imtis veiksmų siekdama išplėsti produktų, kuriems taikomi darnieji standartai, grupę.

| (19) | Būtina, kad pagrindinių profesijų, susijusių su statybos produktų projektavimu, gamyba ir sklaida, atstovaujamosios įstaigos dalyvautų Europos techninėse įstaigose, siekiant užtikrinti, kad jos veiktų sąžiningai ir skaidriai, ir siekiant užtikrinti rinkos veiksmingumą. |
| --- | --- |

(19)

Būtina, kad pagrindinių profesijų, susijusių su statybos produktų projektavimu, gamyba ir sklaida, atstovaujamosios įstaigos dalyvautų Europos techninėse įstaigose, siekiant užtikrinti, kad jos veiktų sąžiningai ir skaidriai, ir siekiant užtikrinti rinkos veiksmingumą.

| (20) | Siekiant užtikrinti, kad gamintojo teikiama informacija būtų suprantama, eksploatacinių savybių deklaracija turėtų būti rengiama valstybės narės, kurioje produktas pateikiamas rinkai, oficialiąja kalba arba viena iš oficialiųjų kalbų. Jei valstybė narė turi kelias oficialiąsias kalbas, kalba, kuria rengiama eksploatacinių savybių deklaracija, turėtų būti pasirenkama gavėjui sutikus. |
| --- | --- |

(20)

Siekiant užtikrinti, kad gamintojo teikiama informacija būtų suprantama, eksploatacinių savybių deklaracija turėtų būti rengiama valstybės narės, kurioje produktas pateikiamas rinkai, oficialiąja kalba arba viena iš oficialiųjų kalbų. Jei valstybė narė turi kelias oficialiąsias kalbas, kalba, kuria rengiama eksploatacinių savybių deklaracija, turėtų būti pasirenkama gavėjui sutikus.

| (21) | Direktyvoje 89/106/EEB nustatytos su esminėmis statybos produktų charakteristikomis susijusių eksploatacinių savybių vertinimo procedūros, nenurodytos darniuosiuose standartuose, turėtų būti supaprastintos, kad būtų skaidresnės ir kad statybos produktų gamintojų sąnaudos sumažėtų. |
| --- | --- |

(21)

Direktyvoje 89/106/EEB nustatytos su esminėmis statybos produktų charakteristikomis susijusių eksploatacinių savybių vertinimo procedūros, nenurodytos darniuosiuose standartuose, turėtų būti supaprastintos, kad būtų skaidresnės ir kad statybos produktų gamintojų sąnaudos sumažėtų.

| (22) | Kad statybos produktų gamintojai ir importuotojai galėtų parengti statybos produktų, kuriems netaikomi
  arba nevisiškai taikomi
  darnieji standartai, eksploatacinių savybių deklaraciją, būtina nustatyti Europos techninį vertinimą.
  ▐ |
| --- | --- |

(22)

Kad statybos produktų gamintojai ir importuotojai galėtų parengti statybos produktų, kuriems netaikomi
  arba nevisiškai taikomi
  darnieji standartai, eksploatacinių savybių deklaraciją, būtina nustatyti Europos techninį vertinimą.

▐

| (23) | Statybos produktų gamintojams ir importuotojams turėtų būti leista prašyti atlikti jų produktų Europos techninį vertinimą, remiantis Direktyva 89/106/EEB nustatytomis Europos techninio liudijimo rekomendacijomis. Todėl reikia užtikrinti, kad šios rekomendacijos, kaip EVD, galiotų ir toliau. |
| --- | --- |

(23)

Statybos produktų gamintojams ir importuotojams turėtų būti leista prašyti atlikti jų produktų Europos techninį vertinimą, remiantis Direktyva 89/106/EEB nustatytomis Europos techninio liudijimo rekomendacijomis. Todėl reikia užtikrinti, kad šios rekomendacijos, kaip EVD, galiotų ir toliau.

| (24) | EVD ▐ turėtų parengti ir Europos techninį vertinimą išduoti valstybių narių skiriamos techninio vertinimo įstaigos (TVĮ). Siekiant užtikrinti, kad TVĮ turi šioms užduotims vykdyti reikalingų žinių, jų skyrimo reikalavimai turėtų būti nustatyti Bendrijos lygiu. Todėl taip pat svarbu, kad TVĮ reguliariai vertintų kitų valstybių narių TVĮ. |
| --- | --- |

(24)

EVD ▐ turėtų parengti ir Europos techninį vertinimą išduoti valstybių narių skiriamos techninio vertinimo įstaigos (TVĮ). Siekiant užtikrinti, kad TVĮ turi šioms užduotims vykdyti reikalingų žinių, jų skyrimo reikalavimai turėtų būti nustatyti Bendrijos lygiu. Todėl taip pat svarbu, kad TVĮ reguliariai vertintų kitų valstybių narių TVĮ.

| (25) | TVĮ turėtų įsteigti organizaciją, kuri koordinuotų EVD ▐ rengimo ir Europos techninių vertinimų išdavimo procedūras
  bei užtikrintų jų skaidrumą
  .
  Ši organizacija visų pirma turėtų užtikrinti, kad būtų gerai informuojami gamintojai ir prireikus kad TVĮ sudarytos darbo grupės išklausytų gamintojo nurodytą nepriklausomą mokslinį ekspertą ir (arba) profesinę organizaciją. |
| --- | --- |

(25)

TVĮ turėtų įsteigti organizaciją, kuri koordinuotų EVD ▐ rengimo ir Europos techninių vertinimų išdavimo procedūras
  bei užtikrintų jų skaidrumą
  .
  Ši organizacija visų pirma turėtų užtikrinti, kad būtų gerai informuojami gamintojai ir prireikus kad TVĮ sudarytos darbo grupės išklausytų gamintojo nurodytą nepriklausomą mokslinį ekspertą ir (arba) profesinę organizaciją.

| (26) | Iš esminių charakteristikų reikėtų išskirti charakteristikas, kurioms minimalius eksploatacinių savybių lygių arba klasių reikalavimus pagal atitinkamą komiteto procedūrą nustato Komisija, ir charakteristikas, kurios taikomos neatsižvelgiant į tai, kur statybos produktas pateiktas rinkai. |
| --- | --- |

(26)

Iš esminių charakteristikų reikėtų išskirti charakteristikas, kurioms minimalius eksploatacinių savybių lygių arba klasių reikalavimus pagal atitinkamą komiteto procedūrą nustato Komisija, ir charakteristikas, kurios taikomos neatsižvelgiant į tai, kur statybos produktas pateiktas rinkai.

| (27) | Laikantis atitinkamų darniųjų techninių specifikacijų, prie rinkai pateikiamų statybos produktų, kuriems nustatyti darnieji standartai arba kuriems išduotas Europos techninis vertinimas, privaloma pridėti su esminėmis produkto charakteristikomis susijusių eksploatacinių savybių deklaraciją.
  ▐ |
| --- | --- |

(27)

Laikantis atitinkamų darniųjų techninių specifikacijų, prie rinkai pateikiamų statybos produktų, kuriems nustatyti darnieji standartai arba kuriems išduotas Europos techninis vertinimas, privaloma pridėti su esminėmis produkto charakteristikomis susijusių eksploatacinių savybių deklaraciją.

▐

| (28) | Būtina nustatyti paprastesnes eksploatacinių savybių deklaracijos rengimo procedūras, siekiant palengvinti MVĮ, ypač mikroįmonėms, tenkančią finansinę naštą. |
| --- | --- |

(28)

Būtina nustatyti paprastesnes eksploatacinių savybių deklaracijos rengimo procedūras, siekiant palengvinti MVĮ, ypač mikroįmonėms, tenkančią finansinę naštą.

| (29) | Siekiant užtikrinti, kad eksploatacinių savybių deklaracija būtų tiksli ir patikima, statybos produktų eksploatacinės savybės turėtų būti vertinamos ir produkcija gamykloje kontroliuojama pagal atitinkamą statybos produkto eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemą. |
| --- | --- |

(29)

Siekiant užtikrinti, kad eksploatacinių savybių deklaracija būtų tiksli ir patikima, statybos produktų eksploatacinės savybės turėtų būti vertinamos ir produkcija gamykloje kontroliuojama pagal atitinkamą statybos produkto eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemą.

| (30) | Atsižvelgiant į statybos produktų specifiškumą ir į ypatingai didelį jų vertinimui skirtą dėmesį sistemoje, Sprendime Nr. 768/2008/EB numatytos atitikties vertinimo procedūros ir moduliai šiems produktams yra netinkami. Todėl reikėtų nustatyti specifinius su esminėmis statybos produktų charakteristikomis susijusių eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo metodus. |
| --- | --- |

(30)

Atsižvelgiant į statybos produktų specifiškumą ir į ypatingai didelį jų vertinimui skirtą dėmesį sistemoje, Sprendime Nr. 768/2008/EB numatytos atitikties vertinimo procedūros ir moduliai šiems produktams yra netinkami. Todėl reikėtų nustatyti specifinius su esminėmis statybos produktų charakteristikomis susijusių eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo metodus.

| (31) | Dėl skirtingos statybos produktų ženklinimo CE ženklu prasmės, palyginti su bendraisiais Reglamente (EB) Nr. 765/2008 nustatytais principais, turėtų būti priimtos specifinės nuostatos, kad prievolė statybos produktus ženklinti CE ženklu būtų aiški ir aiškios šio ženklinimo pasekmės. |
| --- | --- |

(31)

Dėl skirtingos statybos produktų ženklinimo CE ženklu prasmės, palyginti su bendraisiais Reglamente (EB) Nr. 765/2008 nustatytais principais, turėtų būti priimtos specifinės nuostatos, kad prievolė statybos produktus ženklinti CE ženklu būtų aiški ir aiškios šio ženklinimo pasekmės.

| (32) | Ženklindamas arba nurodydamas ženklinti CE ženklu statybos produktą, gamintojas
  , įgaliotasis atstovas ar importuotojas turėtų prisiimti
  atsakomybę už šio produkto atitiktį deklaruotoms eksploatacinėms savybėms. |
| --- | --- |

(32)

Ženklindamas arba nurodydamas ženklinti CE ženklu statybos produktą, gamintojas
  , įgaliotasis atstovas ar importuotojas turėtų prisiimti
  atsakomybę už šio produkto atitiktį deklaruotoms eksploatacinėms savybėms.

| (33) | CE ženklu turėtų būti ženklinami visi statybos produktai, kurių eksploatacinių savybių deklaraciją gamintojas parengė laikydamasis šio reglamento. ▐ |
| --- | --- |

(33)

CE ženklu turėtų būti ženklinami visi statybos produktai, kurių eksploatacinių savybių deklaraciją gamintojas parengė laikydamasis šio reglamento. ▐

| (34) | CE ženklas turėtų būti vienintelis ▐ statybos produkto
  atitikties
  deklaruotoms eksploatacinėms savybėms ir taikomiems
  Bendrijos derinimo teisės aktų
  reikalavimams
  ženklas
  .
  Vis dėlto gali būti naudojami ir kiti ženklai, jei jie padeda gerinti statybos produktų naudotojų apsaugą ir nėra reglamentuojami Bendrijos derinimo teisės aktuose. |
| --- | --- |

(34)

CE ženklas turėtų būti vienintelis ▐ statybos produkto
  atitikties
  deklaruotoms eksploatacinėms savybėms ir taikomiems
  Bendrijos derinimo teisės aktų
  reikalavimams
  ženklas
  .
  Vis dėlto gali būti naudojami ir kiti ženklai, jei jie padeda gerinti statybos produktų naudotojų apsaugą ir nėra reglamentuojami Bendrijos derinimo teisės aktuose.

| (35) | Siekiant išvengti nereikalingų statybos produktų, kurių eksploatacinės savybės buvo tinkamai įrodytos patikimais ankstesnių bandymų rezultatais arba kitais turimais duomenimis, bandymų, gamintojui turėtų būti leista, laikantis darniosiose techninėse specifikacijose arba Komisijos sprendime nustatytų sąlygų, deklaruoti tam tikrą eksploatacinių savybių lygį ar klasę be bandymų arba be papildomų bandymų. |
| --- | --- |

(35)

Siekiant išvengti nereikalingų statybos produktų, kurių eksploatacinės savybės buvo tinkamai įrodytos patikimais ankstesnių bandymų rezultatais arba kitais turimais duomenimis, bandymų, gamintojui turėtų būti leista, laikantis darniosiose techninėse specifikacijose arba Komisijos sprendime nustatytų sąlygų, deklaruoti tam tikrą eksploatacinių savybių lygį ar klasę be bandymų arba be papildomų bandymų.

| (36) | Siekiant išvengti jau atliktų bandymų kartojimo, statybos produkto gamintojui turėtų būti leista naudoti trečiųjų šalių atliktų bandymų rezultatus. |
| --- | --- |

(36)

Siekiant išvengti jau atliktų bandymų kartojimo, statybos produkto gamintojui turėtų būti leista naudoti trečiųjų šalių atliktų bandymų rezultatus.

| (37) | Siekiant sumažinti mikroįmonių sąnaudas produktus pateikiant rinkai, reikia nustatyti supaprastintas eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo procedūras, kai atitinkami produktai nekelia rimto susirūpinimo sauga. |
| --- | --- |

(37)

Siekiant sumažinti mikroįmonių sąnaudas produktus pateikiant rinkai, reikia nustatyti supaprastintas eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo procedūras, kai atitinkami produktai nekelia rimto susirūpinimo sauga.

| (38) | Siekiant užtikrinti veiksmingą rinkos priežiūrą ir aukšto lygio vartotojų apsaugą, svarbu, kad supaprastintos tam tikro lygio ar klasės eksploatacinių savybių deklaravimo neatliekant bandymų ar neatliekant papildomų bandymų procedūros nebūtų taikomos importuotojams, kurie produktus pateikia rinkai naudodami savo pavadinimą arba prekės ženklą arba taip pakeičia jau rinkai pateiktą statybos produktą, kad tai galėtų turėti įtakos jo atitikčiai deklaruotoms eksploatacinėms savybėms. Tai taikoma naudojant patikimus ankstesnių bandymų rezultatus ar kitus esamus duomenis bei trečiųjų šalių gautus bandymų rezultatus. Ji taip pat taikoma mikroįmonėms taikomai supaprastintai procedūrai. |
| --- | --- |

(38)

Siekiant užtikrinti veiksmingą rinkos priežiūrą ir aukšto lygio vartotojų apsaugą, svarbu, kad supaprastintos tam tikro lygio ar klasės eksploatacinių savybių deklaravimo neatliekant bandymų ar neatliekant papildomų bandymų procedūros nebūtų taikomos importuotojams, kurie produktus pateikia rinkai naudodami savo pavadinimą arba prekės ženklą arba taip pakeičia jau rinkai pateiktą statybos produktą, kad tai galėtų turėti įtakos jo atitikčiai deklaruotoms eksploatacinėms savybėms. Tai taikoma naudojant patikimus ankstesnių bandymų rezultatus ar kitus esamus duomenis bei trečiųjų šalių gautus bandymų rezultatus. Ji taip pat taikoma mikroįmonėms taikomai supaprastintai procedūrai.

| (39) | Kai statybos produktai projektuojami ir gaminami individualiai, gamintojui turi būti leista eksploatacinių savybių pastovumui įvertinti ir patikrinti naudoti supaprastintas procedūras, kai galima įrodyti, kad rinkai pateiktas produktas atitinka taikomus norminius reikalavimus. |
| --- | --- |

(39)

Kai statybos produktai projektuojami ir gaminami individualiai, gamintojui turi būti leista eksploatacinių savybių pastovumui įvertinti ir patikrinti naudoti supaprastintas procedūras, kai galima įrodyti, kad rinkai pateiktas produktas atitinka taikomus norminius reikalavimus.

| (40) | Svarbu užtikrinti, kad nacionalinės techninės taisyklės būtų prieinamos, kad įmonės, ypač ║MVĮ, galėtų surinkti patikimą ir tikslią informaciją apie valstybėje narėje, kurioje jos ketina pateikti produktus rinkai, taikomus įstatymus. Todėl 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 764/2008, kuriuo nustatomos tam tikrų nacionalinių techninių taisyklių taikymo kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamiems produktams procedūros ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 3052/95/EB (9), įsteigtuose produktų kontaktiniuose centruose turėtų būti informuojama apie tam tikro tipo statybos produkto įkonstravimo, surinkimo arba instaliavimo taisykles.
  Be to, jie turėtų sugebėti visiems gamintojams teikti visą informaciją, susijusią su esama skundų tvarka, jei užginčijamos teisės ženklinti gamintojo produktą ar kelis produktus CE ženklu suteikimo sąlygos, ypač su atitinkama skundų tvarka, susijusia su sprendimais, priimtais po įvertinimo. |
| --- | --- |

(40)

Svarbu užtikrinti, kad nacionalinės techninės taisyklės būtų prieinamos, kad įmonės, ypač ║MVĮ, galėtų surinkti patikimą ir tikslią informaciją apie valstybėje narėje, kurioje jos ketina pateikti produktus rinkai, taikomus įstatymus. Todėl 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 764/2008, kuriuo nustatomos tam tikrų nacionalinių techninių taisyklių taikymo kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamiems produktams procedūros ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 3052/95/EB (9), įsteigtuose produktų kontaktiniuose centruose turėtų būti informuojama apie tam tikro tipo statybos produkto įkonstravimo, surinkimo arba instaliavimo taisykles.
  Be to, jie turėtų sugebėti visiems gamintojams teikti visą informaciją, susijusią su esama skundų tvarka, jei užginčijamos teisės ženklinti gamintojo produktą ar kelis produktus CE ženklu suteikimo sąlygos, ypač su atitinkama skundų tvarka, susijusia su sprendimais, priimtais po įvertinimo.

| (41) | Siekiant užtikrinti lygiavertį ir nuoseklų Bendrijos derinimo teisės aktų taikymą, valstybės narės turėtų vykdyti veiksmingą rinkos priežiūrą. Reglamentu (EB) Nr. 765/2008, nustatančiu su produktų prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus, nustatomi svarbiausi tokios rinkos priežiūros veikimo reikalavimai. |
| --- | --- |

(41)

Siekiant užtikrinti lygiavertį ir nuoseklų Bendrijos derinimo teisės aktų taikymą, valstybės narės turėtų vykdyti veiksmingą rinkos priežiūrą. Reglamentu (EB) Nr. 765/2008, nustatančiu su produktų prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus, nustatomi svarbiausi tokios rinkos priežiūros veikimo reikalavimai.

| (42) | Valstybių narių atsakomybė už saugą, sveikatą ir kitus klausimus, kuriems jų teritorijoje taikomi esminiai statinių reikalavimai, turėtų būti nustatyta apsaugos straipsnyje, kuriame būtų išdėstytos atitinkamos apsaugos priemonės. |
| --- | --- |

(42)

Valstybių narių atsakomybė už saugą, sveikatą ir kitus klausimus, kuriems jų teritorijoje taikomi esminiai statinių reikalavimai, turėtų būti nustatyta apsaugos straipsnyje, kuriame būtų išdėstytos atitinkamos apsaugos priemonės.

| (43) | Kadangi visoje Bendrijoje būtina užtikrinti statybos produktų eksploatacinių savybių pastovumo vertinimą ir tikrinimą atliekančių įstaigų vienodą veikimo lygį ir kadangi visos tokios įstaigos turėtų vykdyti savo funkcijas tuo pačiu mastu ir sąžiningos konkurencijos sąlygomis, reikėtų nustatyti reikalavimus eksploatacinių savybių vertinimo įstaigoms, kurios, taikant šį reglamentą, siekia būti notifikuotos. Taip pat reikėtų priimti nuostatas, užtikrinančias tinkamos informacijos apie šias įstaigas prieinamumą ir jų stebėjimą. |
| --- | --- |

(43)

Kadangi visoje Bendrijoje būtina užtikrinti statybos produktų eksploatacinių savybių pastovumo vertinimą ir tikrinimą atliekančių įstaigų vienodą veikimo lygį ir kadangi visos tokios įstaigos turėtų vykdyti savo funkcijas tuo pačiu mastu ir sąžiningos konkurencijos sąlygomis, reikėtų nustatyti reikalavimus eksploatacinių savybių vertinimo įstaigoms, kurios, taikant šį reglamentą, siekia būti notifikuotos. Taip pat reikėtų priimti nuostatas, užtikrinančias tinkamos informacijos apie šias įstaigas prieinamumą ir jų stebėjimą.

| (44) | Siekiant užtikrinti tinkamą statybos produktų eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo kokybės lygį, taip pat reikia nustatyti reikalavimus valdžios institucijoms, atsakingoms už Komisijos ir kitų valstybių narių informavimą apie šias užduotis atliekančias įstaigas. |
| --- | --- |

(44)

Siekiant užtikrinti tinkamą statybos produktų eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo kokybės lygį, taip pat reikia nustatyti reikalavimus valdžios institucijoms, atsakingoms už Komisijos ir kitų valstybių narių informavimą apie šias užduotis atliekančias įstaigas.

| (45) | Kadangi šio reglamento tikslo, t. y. pasiekti tinkamą statybos produktų vidaus rinkos veikimą nustatant darniąsias technines specifikacijas, nurodančias statybos produktų eksploatacines savybes, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas ║ būtina nurodytam tikslui apsiekti. |
| --- | --- |

(45)

Kadangi šio reglamento tikslo, t. y. pasiekti tinkamą statybos produktų vidaus rinkos veikimą nustatant darniąsias technines specifikacijas, nurodančias statybos produktų eksploatacines savybes, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas ║ būtina nurodytam tikslui apsiekti.

| (46) | Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti tvirtinamos pagal1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (10). |
| --- | --- |

(46)

Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti tvirtinamos pagal1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (10).

| (47) | Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti: sąlygas, kuriomis eksploatacinių savybių deklaracija galėtų būti prieinama interneto svetainėje; laikotarpį, kurį gamintojai, importuotojai ir platintojai turėtų saugoti techninius dokumentus ir eksploatacinių savybių deklaraciją; su esminėmis statybos produktų charakteristikomis susijusių eksploatacinių savybių klases; konkrečiam statybos produktui arba statybos produktų grupei taikomą eksploatacinių savybių vertinimo ir deklaruojamų eksploatacinių savybių pastovumo tikrinimo sistemą; Europos techninio vertinimo formą; TVĮ vertinimo procedūras; ir pakeisti I–VI priedus. Kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas ir (arba) papildyti šį reglamentą naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti priimtos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(47)

Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti: sąlygas, kuriomis eksploatacinių savybių deklaracija galėtų būti prieinama interneto svetainėje; laikotarpį, kurį gamintojai, importuotojai ir platintojai turėtų saugoti techninius dokumentus ir eksploatacinių savybių deklaraciją; su esminėmis statybos produktų charakteristikomis susijusių eksploatacinių savybių klases; konkrečiam statybos produktui arba statybos produktų grupei taikomą eksploatacinių savybių vertinimo ir deklaruojamų eksploatacinių savybių pastovumo tikrinimo sistemą; Europos techninio vertinimo formą; TVĮ vertinimo procedūras; ir pakeisti I–VI priedus. Kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas ir (arba) papildyti šį reglamentą naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti priimtos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (48) | Reikėtų atsižvelgti į galiojančius įgaliojimus rengti darniuosius Europos standartus. CEN turėtų parengti standartus, kuriais būtų paaiškintas 7 esminis statinių reikalavimas “Tvarus gamtos išteklių naudojimas”. |
| --- | --- |

(48)

Reikėtų atsižvelgti į galiojančius įgaliojimus rengti darniuosius Europos standartus. CEN turėtų parengti standartus, kuriais būtų paaiškintas 7 esminis statinių reikalavimas “Tvarus gamtos išteklių naudojimas”.

| (49) | Taikant 7 esminį statinių reikalavimą turėtų būti atsižvelgiama į statinių, jų medžiagų ir dalių perdirbamumą po nugriovimo, statinių ilgaamžiškumą ir statiniams skirtų aplinkai nežalingų žaliavų ir antrinių žaliavų naudojimą. |
| --- | --- |

(49)

Taikant 7 esminį statinių reikalavimą turėtų būti atsižvelgiama į statinių, jų medžiagų ir dalių perdirbamumą po nugriovimo, statinių ilgaamžiškumą ir statiniams skirtų aplinkai nežalingų žaliavų ir antrinių žaliavų naudojimą.

| (50) | Kadangi reikia laiko, kol bus sukurta sistema tinkamam šio reglamento veikimui užtikrinti, jo taikymas turėtų būti atidėtas, išskyrus tas nuostatas, kurios susijusios su TVĮ, notifikuojančiųjų institucijų ir notifikuotų įstaigų skyrimu, TVĮ organizacijos sukūrimu ir Nuolatinio komiteto įsteigimu. |
| --- | --- |

(50)

Kadangi reikia laiko, kol bus sukurta sistema tinkamam šio reglamento veikimui užtikrinti, jo taikymas turėtų būti atidėtas, išskyrus tas nuostatas, kurios susijusios su TVĮ, notifikuojančiųjų institucijų ir notifikuotų įstaigų skyrimu, TVĮ organizacijos sukūrimu ir Nuolatinio komiteto įsteigimu.

| (51) | Komisija ir valstybės narės bendradarbiaudamos su suinteresuotaisiais subjektais turėtų pradėti informavimo kampanijas siekdamos informuoti statybos sektorių, ypač ūkinės veiklos vykdytojus ir naudotojus, apie bendros techninės kalbos sukūrimą, atsakomybės paskirstymą tarp atskirų ūkinės veiklos vykdytojų, statybos produktų ženklinimą CE ženklu ir esminių statinių reikalavimų ir eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemų persvarstymą. |
| --- | --- |

(51)

Komisija ir valstybės narės bendradarbiaudamos su suinteresuotaisiais subjektais turėtų pradėti informavimo kampanijas siekdamos informuoti statybos sektorių, ypač ūkinės veiklos vykdytojus ir naudotojus, apie bendros techninės kalbos sukūrimą, atsakomybės paskirstymą tarp atskirų ūkinės veiklos vykdytojų, statybos produktų ženklinimą CE ženklu ir esminių statinių reikalavimų ir eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemų persvarstymą.

| (52) | Komisija per vienerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti pasiūlymą dėl Europos standartizacijos sistemos persvarstymo siekiant padidinti visos sistemos skaidrumą, visų pirma užtikrinti darnų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą Europos standartizacijos institucijų techniniuose komitetuose ir išvengti jų interesų konfliktų. Tuo pat metu reikėtų imtis priemonių siekiant parengti Europos standartus ir juos išversti į visas Europos Sąjungos oficialiąsias kalbas ir ypač išversti MVĮ skiriamas gaires, |
| --- | --- |

(52)

Komisija per vienerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti pasiūlymą dėl Europos standartizacijos sistemos persvarstymo siekiant padidinti visos sistemos skaidrumą, visų pirma užtikrinti darnų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą Europos standartizacijos institucijų techniniuose komitetuose ir išvengti jų interesų konfliktų. Tuo pat metu reikėtų imtis priemonių siekiant parengti Europos standartus ir juos išversti į visas Europos Sąjungos oficialiąsias kalbas ir ypač išversti MVĮ skiriamas gaires,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu
  , nustatant
  su statybos produktų esminėmis charakteristikomis susijusių eksploatacinių savybių formulavimo ir CE ženklo naudojimo ant šių produktų
  taisykles, nustatomos statybos produktų rinkodaros sąlygos
  .

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente taikomos tokios apibrėžtys:

| 1. | „statybos produktas“ – produktas arba rinkinys, kuris gaminamas ir pateikiamas rinkai, kad būtų ilgam laikui įkonstruotas į statinį arba jo dalis taip, kad jį išmontavus pablogėtų statinio eksploatacinės savybės, o produktui išmontuoti arba pakeisti būtų reikalingi statybos darbai; |
| --- | --- |

1.

„statybos produktas“ – produktas arba rinkinys, kuris gaminamas ir pateikiamas rinkai, kad būtų ilgam laikui įkonstruotas į statinį arba jo dalis taip, kad jį išmontavus pablogėtų statinio eksploatacinės savybės, o produktui išmontuoti arba pakeisti būtų reikalingi statybos darbai;

| 2. | „statybos produktas, kuriam visiškai netaikomas ar iš dalies taikomas darnusis standartas“ – tai toks statybos produktas, kurio esminės charakteristikos ir eksploatacinės savybės negali būti visiškai įvertintos remiantis esamu darniuoju standartu, kadangi, inter alia:










  a) | produktui netaikomas joks esamas darnusis standartas; |
| --- | --- | --- |

2.

„statybos produktas, kuriam visiškai netaikomas ar iš dalies taikomas darnusis standartas“ – tai toks statybos produktas, kurio esminės charakteristikos ir eksploatacinės savybės negali būti visiškai įvertintos remiantis esamu darniuoju standartu, kadangi, inter alia:

a)

produktui netaikomas joks esamas darnusis standartas;

| b) | produktui apibūdinti netinka viena ar daugiau techninių apibrėžčių, taikomų charakteristikoms, įtrauktoms į tokį darnųjį standartą; |
| --- | --- |

b)

produktui apibūdinti netinka viena ar daugiau techninių apibrėžčių, taikomų charakteristikoms, įtrauktoms į tokį darnųjį standartą;

| c) | vienai ar daugiau produkto esminių charakteristikų nėra taikomas joks minėtasis darnusis standartas arba; |
| --- | --- |

c)

vienai ar daugiau produkto esminių charakteristikų nėra taikomas joks minėtasis darnusis standartas arba;

| d) | vieno ar daugiau bandymų metodų, būtinų vertinant produkto eksploatacines savybes, nėra arba jie netaikomi; |
| --- | --- |

d)

vieno ar daugiau bandymų metodų, būtinų vertinant produkto eksploatacines savybes, nėra arba jie netaikomi;

| 3. | „statinys“ – pastatai ir civiliniai inžineriniai statiniai; |
| --- | --- |

3.

„statinys“ – pastatai ir civiliniai inžineriniai statiniai;

| 4. | „esminės charakteristikos“ – su esminiais statinių reikalavimais
  , išvardytais I priede,
  susijusios statybos produkto charakteristikos
  . Iš šių esminių charakteristikų, nurodytų darniosiose techninėse specifikacijose, išskiriamos:










  a) | charakteristikos, kurių esama ten, kur gamintojas ar importuotojas ketina produktą pateikti rinkai; ir |
| --- | --- | --- |

4.

„esminės charakteristikos“ – su esminiais statinių reikalavimais
  , išvardytais I priede,
  susijusios statybos produkto charakteristikos
  . Iš šių esminių charakteristikų, nurodytų darniosiose techninėse specifikacijose, išskiriamos:

a)

charakteristikos, kurių esama ten, kur gamintojas ar importuotojas ketina produktą pateikti rinkai; ir

| b) | charakteristikos, apie kurias reikia pranešti neatsižvelgiant į tai, kur produktas pateikiamas rinkai, ir kurioms nustatyti minimalūs eksploatacinių savybių lygių arba klasių reikalavimai, taikomi visoms V priedo 1 lentelėje nurodytoms produktų grupėms, ir atsižvelgiant į Europos standartizacijos įstaigų paraiškos tipą, gavus Komisijos ir 51 straipsnio 1 dalyje nurodyto Nuolatinio statybos komiteto sutikimą. |
| --- | --- |

b)

charakteristikos, apie kurias reikia pranešti neatsižvelgiant į tai, kur produktas pateikiamas rinkai, ir kurioms nustatyti minimalūs eksploatacinių savybių lygių arba klasių reikalavimai, taikomi visoms V priedo 1 lentelėje nurodytoms produktų grupėms, ir atsižvelgiant į Europos standartizacijos įstaigų paraiškos tipą, gavus Komisijos ir 51 straipsnio 1 dalyje nurodyto Nuolatinio statybos komiteto sutikimą.

| 5. | „produkto eksploatacinės savybės“ – su esminėmis individualiomis charakteristikomis, išreikštomis verte, lygiu, klase ar viršutine riba, ar apibūdinimu, susijusios eksploatacinės savybės; |
| --- | --- |

5.

„produkto eksploatacinės savybės“ – su esminėmis individualiomis charakteristikomis, išreikštomis verte, lygiu, klase ar viršutine riba, ar apibūdinimu, susijusios eksploatacinės savybės;

| 6. | „ribinis lygis“ – tai minimali produkto eksploatacinių savybių vertė. Ribinis lygis gali būti techninio ar norminio pobūdžio ir taikomas vienai charakteristikai ar charakteristikų grupei; |
| --- | --- |

6.

„ribinis lygis“ – tai minimali produkto eksploatacinių savybių vertė. Ribinis lygis gali būti techninio ar norminio pobūdžio ir taikomas vienai charakteristikai ar charakteristikų grupei;

| 7. | „klasė“ – tai produkto eksploatacinių savybių kategorija, kurią riboja minimali ir maksimali eksploatacinių savybių vertė. Klasė gali būti taikoma vienai charakteristikai ar charakteristikų grupei; |
| --- | --- |

7.

„klasė“ – tai produkto eksploatacinių savybių kategorija, kurią riboja minimali ir maksimali eksploatacinių savybių vertė. Klasė gali būti taikoma vienai charakteristikai ar charakteristikų grupei;

| 8. | „darniosios techninės specifikacijos“ – darnieji standartai ir Europos vertinimo dokumentai; |
| --- | --- |

8.

„darniosios techninės specifikacijos“ – darnieji standartai ir Europos vertinimo dokumentai;

| 9
  . | „Europos techninis vertinimas“ – tai vertinimas, grindžiamas Europos vertinimo dokumentu ir taikomas statybos produktams, kuriems netaikomas arba nevisiškai taikomas darnusis standartas; |
| --- | --- |

9
  .

„Europos techninis vertinimas“ – tai vertinimas, grindžiamas Europos vertinimo dokumentu ir taikomas statybos produktams, kuriems netaikomas arba nevisiškai taikomas darnusis standartas;

| 10. | „darnusis standartas“ – standartas, priimtas vienos iš Direktyvos 98/34/EB I priede išvardytų Europos standartizacijos įstaigų, remiantis Komisijos pateiktu prašymu ir laikantis šios direktyvos 6 straipsnio; |
| --- | --- |

10.

„darnusis standartas“ – standartas, priimtas vienos iš Direktyvos 98/34/EB I priede išvardytų Europos standartizacijos įstaigų, remiantis Komisijos pateiktu prašymu ir laikantis šios direktyvos 6 straipsnio;

| 11. | „Europos vertinimo dokumentas“ –
  dokumentas, kurį priima techninio vertinimo įstaigų organizacija, siekdama išduoti Europos techninį vertinimą, ir kuris susijęs su produktu, kuriam netaikomas arba nevisiškai taikomas darnusis standartas
  ; |
| --- | --- |

11.

„Europos vertinimo dokumentas“ –
  dokumentas, kurį priima techninio vertinimo įstaigų organizacija, siekdama išduoti Europos techninį vertinimą, ir kuris susijęs su produktu, kuriam netaikomas arba nevisiškai taikomas darnusis standartas
  ;

| 12. | „ūkinės veiklos vykdytojas“ – gamintojas, importuotojas, platintojas ir įgaliotasis atstovas; |
| --- | --- |

12.

„ūkinės veiklos vykdytojas“ – gamintojas, importuotojas, platintojas ir įgaliotasis atstovas;

| 13. | „gamintojas“ – ║ fizinis arba juridinis asmuo, kuris gamina statybos produktą arba kuris užsako pagaminti tokį produktą
  ir parduoda tą produktą
  jo vardu arba su jo prekės ženklu; |
| --- | --- |

13.

„gamintojas“ – ║ fizinis arba juridinis asmuo, kuris gamina statybos produktą arba kuris užsako pagaminti tokį produktą
  ir parduoda tą produktą
  jo vardu arba su jo prekės ženklu;

| 14. | „importuotojas“ – Bendrijoje įsisteigęs fizinis arba juridinis asmuo, kuris statybos produktą iš trečiosios šalies pateikia Bendrijos rinkai; |
| --- | --- |

14.

„importuotojas“ – Bendrijoje įsisteigęs fizinis arba juridinis asmuo, kuris statybos produktą iš trečiosios šalies pateikia Bendrijos rinkai;

| 15. | „platintojas“ – tiekimo grandinėje veikiantis fizinis arba juridinis asmuo, išskyrus gamintoją ar importuotoją, kuris statybos produktą tiekia rinkai; |
| --- | --- |

15.

„platintojas“ – tiekimo grandinėje veikiantis fizinis arba juridinis asmuo, išskyrus gamintoją ar importuotoją, kuris statybos produktą tiekia rinkai;

| 16. | „įgaliotasis atstovas“ – Bendrijoje įsisteigęs fizinis arba juridinis asmuo, kuriam gamintojas suteikė įgaliojimą atliekant tam tikras užduotis veikti jo vardu; |
| --- | --- |

16.

„įgaliotasis atstovas“ – Bendrijoje įsisteigęs fizinis arba juridinis asmuo, kuriam gamintojas suteikė įgaliojimą atliekant tam tikras užduotis veikti jo vardu;

| 17. | „tiekimas rinkai“ – statybos produkto, skirto platinti ar naudoti Bendrijos rinkoje, tiekimas vykdant komercinę veiklą už atlygį arba be jo;
  tai neapima:










  a) | visų produktų, kuriuos naudotojai statybvietėje pakeičia siekdami patys juos naudoti savo profesinėje veikloje, |
| --- | --- | --- |

17.

„tiekimas rinkai“ – statybos produkto, skirto platinti ar naudoti Bendrijos rinkoje, tiekimas vykdant komercinę veiklą už atlygį arba be jo;
  tai neapima:

a)

visų produktų, kuriuos naudotojai statybvietėje pakeičia siekdami patys juos naudoti savo profesinėje veikloje,

| b) | visų statybvietėje ir (arba) už jos ribų pagamintų ir gamintojo į statinį įkonstruotų, rinkai nepateiktų produktų; |
| --- | --- |

b)

visų statybvietėje ir (arba) už jos ribų pagamintų ir gamintojo į statinį įkonstruotų, rinkai nepateiktų produktų;

| 18. | „pateikimas rinkai“ – statybos produkto tiekimas Bendrijos rinkai pirmą kartą; |
| --- | --- |

18.

„pateikimas rinkai“ – statybos produkto tiekimas Bendrijos rinkai pirmą kartą;

| 19. | „pašalinimas“ – bet kokia priemonė, kuria siekiama užkirsti kelią tiekimo grandinėje tiekti rinkai statybos produktą; |
| --- | --- |

19.

„pašalinimas“ – bet kokia priemonė, kuria siekiama užkirsti kelią tiekimo grandinėje tiekti rinkai statybos produktą;

| 20. | „atšauktis“ – bet kokia priemonė, kuria siekiama, kad rinkai tiekiamas statybos produktas būtų atsiimtas; |
| --- | --- |

20.

„atšauktis“ – bet kokia priemonė, kuria siekiama, kad rinkai tiekiamas statybos produktas būtų atsiimtas;

| 21. | „akreditavimas“ atitinka Reglamentu (EB) Nr. 765/2008 apibrėžtą sąvoką; |
| --- | --- |

21.

„akreditavimas“ atitinka Reglamentu (EB) Nr. 765/2008 apibrėžtą sąvoką;

| 22. | „naudotojas“ – tai fizinis arba juridinis asmuo, atsakingas už saugų statybos produkto įkonstravimą į statinius; |
| --- | --- |

22.

„naudotojas“ – tai fizinis arba juridinis asmuo, atsakingas už saugų statybos produkto įkonstravimą į statinius;

| 23. | „techninio vertinimo įstaiga“ – tai valstybės narės paskirta įstaiga, kuri dalyvauja rengiant Europos vertinimo dokumentus ir atlieka statybos produktų, kuriems netaikomas arba nevisiškai taikomas suderintas standartas, esminių charakteristikų eksploatacinių savybių vertinimą pagal V priede išvardytas produktų sritis; |
| --- | --- |

23.

„techninio vertinimo įstaiga“ – tai valstybės narės paskirta įstaiga, kuri dalyvauja rengiant Europos vertinimo dokumentus ir atlieka statybos produktų, kuriems netaikomas arba nevisiškai taikomas suderintas standartas, esminių charakteristikų eksploatacinių savybių vertinimą pagal V priede išvardytas produktų sritis;

| 24. | „produkto tipas“ – statybos produkto, gauto iš nustatyto žaliavų mišinio ar kitų elementų specifinio gamybos proceso metu, eksploatacinės savybės; |
| --- | --- |

24.

„produkto tipas“ – statybos produkto, gauto iš nustatyto žaliavų mišinio ar kitų elementų specifinio gamybos proceso metu, eksploatacinės savybės;

| 25. | „gamyklos produkcijos kontrolė“ – nuolatinė ▐ produkcijos vidaus kontrolė
  , kurią vykdo gamintojas ir kuria užtikrinama, kad statybos produkto gamyba ir pagamintas statybos produktas atitiktų technines specifikacijas
  ; |
| --- | --- |

25.

„gamyklos produkcijos kontrolė“ – nuolatinė ▐ produkcijos vidaus kontrolė
  , kurią vykdo gamintojas ir kuria užtikrinama, kad statybos produkto gamyba ir pagamintas statybos produktas atitiktų technines specifikacijas
  ;

| 26. | „mikroįmonė“ – atitinka 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija
  2003/361/EB
  dėl mikro, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (11) apibrėžtą sąvoką; |
| --- | --- |

26.

„mikroįmonė“ – atitinka 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija
  2003/361/EB
  dėl mikro, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (11) apibrėžtą sąvoką;

| 27. | „būvio ciklas“ – nuoseklūs ir susiję produkto gyvavimo etapai, nuo žaliavų įsigijimo ar išgavimo iš natūralių išteklių iki visiško pašalinimo; |
| --- | --- |

27.

„būvio ciklas“ – nuoseklūs ir susiję produkto gyvavimo etapai, nuo žaliavų įsigijimo ar išgavimo iš natūralių išteklių iki visiško pašalinimo;

| 28. | „rinkinys“ –mažiausiai dvi atskiros sudedamosios dalys, kurias reikia kartu sudėti siekiant visam laikui instaliuoti jas į statinius, siekiant padaryti jas „surinkta sistema“. |
| --- | --- |

28.

„rinkinys“ –mažiausiai dvi atskiros sudedamosios dalys, kurias reikia kartu sudėti siekiant visam laikui instaliuoti jas į statinius, siekiant padaryti jas „surinkta sistema“.

3 straipsnis

Esminiai statinių reikalavimai ir esminės produkto charakteristikos

║Esminės statybos produktų charakteristikos nurodomos darniosiose techninėse specifikacijose, atsižvelgiant į I priede išdėstytus esminius statinių reikalavimus.

II SKYRIUS

Eksploatacinių savybių deklaracija ir ženklinimas CE

4 straipsnis

Eksploatacinių savybių deklaracijos rengimo sąlygos

1.   Gamintojas arba importuotojas, pateikdamas rinkai statybos produktą, parengia jo eksploatacinių savybių deklaraciją, jei
  tenkinama viena iš šių sąlygų
  :

| a) | statybos produktui taikomas darnusis standartas ▐; |
| --- | --- |

a)

statybos produktui taikomas darnusis standartas ▐;

| b) | statybos produktui išduotas Europos techninis vertinimas.


  ▐ |
| --- | --- |

b)

statybos produktui išduotas Europos techninis vertinimas.

▐

2.   Valstybės narės daro prielaidą, kad gamintojo arba importuotojo parengta eksploatacinių savybių deklaracija yra tiksli ir patikima.

5 straipsnis

Eksploatacinių savybių deklaracijos turinys

1.   Eksploatacinių savybių deklaracijoje nurodomos ▐ statybos produktų, susijusių su

  2 straipsnio 4 dalyje nustatytomis dvejomis

  šių produktų

  esminių charakteristikų rūšimis,
  eksploatacinės savybės, atitinkančios susijusias darniąsias technines specifikacijas.

2.   Eksploatacinių savybių deklaracijoje nurodoma ši informacija:

| a) | produkto, kuriam ji parengta, tipas; |
| --- | --- |

a)

produkto, kuriam ji parengta, tipas;

| b) | išsamus esminių charakteristikų, išdėstytų
  statybos produkto
  darniosiose techninėse specifikacijose
  , sąrašas ir
  kiekvienos esminės charakteristikos deklaruotosios vertės,
  savybių lygis arba klasė,
  arba nuoroda „Eksploatacinės savybės nenustatytos“
  ; |
| --- | --- |

b)

išsamus esminių charakteristikų, išdėstytų
  statybos produkto
  darniosiose techninėse specifikacijose
  , sąrašas ir
  kiekvienos esminės charakteristikos deklaruotosios vertės,
  savybių lygis arba klasė,
  arba nuoroda „Eksploatacinės savybės nenustatytos“
  ;

| c) | darniojo standarto, Europos vertinimo dokumento arba specifinio techninio dokumento, kurie buvo naudojami vertinant kiekvieną esminę charakteristiką, nuorodos numeris
  ir pavadinimas
  ; |
| --- | --- |

c)

darniojo standarto, Europos vertinimo dokumento arba specifinio techninio dokumento, kurie buvo naudojami vertinant kiekvieną esminę charakteristiką, nuorodos numeris
  ir pavadinimas
  ;

| d) | numatyta bendro pobūdžio paskirtis, nustatyta darniojoje techninėje specifikacijoje; |
| --- | --- |

d)

numatyta bendro pobūdžio paskirtis, nustatyta darniojoje techninėje specifikacijoje;

| e) | eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemos procedūros detalės; jei taikoma eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo sistema pakeista 27 ar 28 straipsnyje nurodyta supaprastinta procedūra, gamintojas pateikia tokią nuorodą: „STD – Supaprastinta procedūra“; |
| --- | --- |

e)

eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemos procedūros detalės; jei taikoma eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo sistema pakeista 27 ar 28 straipsnyje nurodyta supaprastinta procedūra, gamintojas pateikia tokią nuorodą: „STD – Supaprastinta procedūra“;

| f) | informacija apie statybos produktuose esančias pavojingas medžiagas, kaip nurodyta IV priede, ir išsami informacija apie pavojingas medžiagas, kurias reikia deklaruoti pagal kitas Bendrijos derinimo taisykles. |
| --- | --- |

f)

informacija apie statybos produktuose esančias pavojingas medžiagas, kaip nurodyta IV priede, ir išsami informacija apie pavojingas medžiagas, kurias reikia deklaruoti pagal kitas Bendrijos derinimo taisykles.

6 straipsnis

Eksploatacinių savybių deklaracijos forma

1.   
  Kiekvieno rinkai tiekiamo produkto
  eksploatacinių savybių deklaracijos kopija
  pateikiama popierine forma arba siunčiama elektroninėmis priemonėmis
  .

Tačiau, kai to paties produkto partija pristatoma vienam naudotojui, prie jos gali būti pridedama viena eksploatacinių savybių deklaracijos kopija.

2.   
  Jei gavėjas paprašo, gamintojas atsiunčia popierinę
  eksploatacinių savybių deklaracijos
  kopiją
  .

3.   Nukrypstant nuo 1 ir 2 dalies, eksploatacinių savybių deklaracijos turinys gali būti skelbiamas interneto svetainėje, laikantis Komisijos nustatytų sąlygų.

Tos priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas jį papildant, tvirtinamos pagal 51 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

4.   Eksploatacinių savybių deklaracija rengiama pagal III priede pateiktą pavyzdį
  valstybės narės, kurioje produktas pateikiamas rinkai, oficialiąja kalba ar viena iš oficialiųjų kalbų
  .

7 straipsnis

CE ženklo naudojimas

1.   CE ženklu turėtų būti ženklinami ▐tie statybos produktai, kurių eksploatacinių savybių deklaraciją gamintojas parengė laikydamasis 4, 5 ir 6 straipsnių.
  Nepateikus eksploatacinių savybių deklaracijos CE ženklu ženklinti negalima
  .

Jeigu eksploatacinių savybių deklaraciją gamintojas parengė nesilaikydamas 4, 5 ir 6 straipsnių, statybos produktų ženklinti CE ženklu negalima.

Ženklindamas arba nurodydamas ženklinti CE ženklu, gamintojas
  arba, kai tinka, importuotojas
  prisiima atsakomybę už statybos produkto atitiktį deklaruotoms eksploatacinėms savybėms
  ir Bendrijos derinimo teisės aktams
  .

2.   CE ženklas yra vienintelis ženklas, įrodantis statybos produkto atitiktį deklaruotoms eksploatacinėms savybėms.

Valstybės narės neįveda nacionalinių priemonių arba panaikina visas kitas, išskyrus CE ženklą, atitikties ženklinimo nuorodas.

3.   Valstybės narės nedraudžia ir netrukdo savo teritorijoje arba atsakomybės ribose tiekti rinkai arba naudoti CE ženklu paženklintus statybos produktus, jeigu jų deklaruotos eksploatacinės savybės atitinka naudojimo toje valstybėje narėje reikalavimus.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad naudoti CE ženklu paženklintus statybos produktus netrukdys viešųjų įstaigų arba privačių įstaigų, veikiančių kaip viešoji įmonė arba kaip viešoji įstaiga dėl monopolinės padėties arba viešųjų įgaliojimų, nustatytos taisyklės arba sąlygos, jeigu jų deklaruotos eksploatacinės savybės atitinka naudojimo toje valstybėje narėje reikalavimus.

8 straipsnis

Ženklinimo CE ženklu taisyklės ir sąlygos

1.   CE ženklu ženklinama laikantis Reglamento (EB) Nr. 765/2008 30 straipsnyje nustatytų bendrųjų principų.

2.   Statybos produktas
  ,
  jo duomenų lentelė,
  pakuotė arba lydimieji dokumentai
  ženklinami CE ženklu taip, kad jis būtų matomas, įskaitomas ir negalėtų būti panaikintas. ▐

3.   Prie CE ženklo nurodomi ▐ gamintojo pavadinimas arba identifikavimo ženklas
  ir
  unikalus statybos produkto identifikavimo kodas ▐.

4.   Statybos produktas CE ženklu ženklinamas prieš pateikiant jį rinkai. Taip pat gali būti ženklinama piktograma arba bet kokiu kitu ženklu, informuojančiu apie konkrečią riziką ar naudojimo paskirtį.

5.
     
  Valstybės narės tobulina esamas priemones siekdamos užtikrinti, kad būtų tinkamai laikomasi žymėjimą „CE“ ženklu reglamentuojančios tvarkos, ir netinkamo žymėjimo naudojimo atveju imasi tinkamų veiksmų. Valstybės narės taip pat numato sankcijas už pažeidimus, tarp kurių gali būti baudžiamųjų sankcijų už rimtus pažeidimus. Šios sankcijos proporcingos pažeidimo rimtumui.

9 straipsnis

Produktų kontaktiniai centrai

Valstybė narė užtikrina, kad laikantis Reglamento (EB) Nr. 764/2008 įsteigti produktų kontaktiniai centrai taip pat
  , naudodami skaidrią ir lengvai suprantamą terminologiją,
  teiktų informaciją apie
  :

| a) | visas technines taisykles arba normines nuostatas, taikomas įkonstruojant, surenkant arba instaliuojant konkretaus tipo statybos produktą tos valstybės narės teritorijoje
  ; |
| --- | --- |

a)

visas technines taisykles arba normines nuostatas, taikomas įkonstruojant, surenkant arba instaliuojant konkretaus tipo statybos produktą tos valstybės narės teritorijoje
  ;

| b) | jei taikytina, skundimo galimybes, prieinamas visiems gamintojams, siekiantiems užginčyti teisės ženklinti vieną ar kelis jų produktus CE ženklu suteikimo sąlygas, ypač apie tinkamą skundų tvarką, taikomą po vertinimo priimtų sprendimų atveju
  . |
| --- | --- |

b)

jei taikytina, skundimo galimybes, prieinamas visiems gamintojams, siekiantiems užginčyti teisės ženklinti vieną ar kelis jų produktus CE ženklu suteikimo sąlygas, ypač apie tinkamą skundų tvarką, taikomą po vertinimo priimtų sprendimų atveju
  .

Produktų kontaktiniai centrai yra nepriklausomi nuo visų įstaigų ar organizacijų, dalyvaujančių teisės ženklinti CE ženklu suteikimo procedūroje. Kontaktinių centrų vaidmens ir atsakomybės gaires parengia Komisija ir patvirtina 51 straipsnio 1 dalyje nurodytas komitetas.

II SKYRIUS

Ūkinės veiklos vykdytojų prievolės

10 straipsnis

Gamintojų prievolės

1.   Gamintojai parengia privalomus techninius dokumentus, kuriuose aprašomi visi elementai, privalomi taikomam deklaruotų eksploatacinių savybių atestavimui.

Gamintojai parengia eksploatacinių savybių deklaraciją laikydamiesi 4, 5 ir 6 straipsnių ir ženklina CE ženklu laikydamiesi 7 ir 8 straipsnių.

2.   Gamintojai saugo techninius dokumentus ir eksploatacinių savybių deklaraciją Komisijos kiekvienai statybos produktų grupei, remiantis numatomu statybos produkto gyvavimo ciklu ir svarba statinyje, nustatytą laiką.

Šios priemonės, skirtos šio reglamento neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti jį papildant, priimamos laikantis 51 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

3.   Gamintojai užtikrina, kad būtų nustatytos procedūros, kurių laikantis serijinės gamybos atveju deklaruotos eksploatacinės savybės būtų išlaikomos. Deramai atsižvelgiama į pasikeitusį produkto tipą ir pasikeitusias taikomas darniąsias technines specifikacijas.

▐

4.   Gamintojai užtikrina, kad ant jų statybos produktų būtų nurodytas tipo, partijos ar serijos numeris ar bet koks kitas elementas, leidžiantis juos identifikuoti, arba ▐ užtikrina, kad privaloma informacija būtų nurodyta ant pakuotės ar statybos produkto lydimajame dokumente.

5.   Ant statybos produkto gamintojai nurodo savo pavadinimą, registruotą prekinį pavadinimą arba registruotą prekės ženklą ir adresą, kuriuo galima juos rasti, arba ▐ ši informacija nurodoma ant jo pakuotės arba statybos produkto lydinčiame dokumente.

6.   Gamintojai, manantys arba turintys pagrindo manyti, kad jų rinkai pateiktas statybos produktas neatitinka deklaruotų eksploatacinių savybių, nedelsdami imasi reikiamų pataisinių priemonių, kad užtikrintų to statybos produkto atitiktį arba pašalintų jį iš rinkos ir atsiimtų iš galutinių vartotojų, jeigu būtina. Jie nedelsdami apie tai praneša valstybių narių, kurių rinkai jie tiekė statybos produktą, nacionalinėms institucijoms, nurodydami išsamią informaciją, visų pirma apie neatitiktį ir apie taikomas pataisines priemones.

7.   Pagrįstu kompetentingų nacionalinių institucijų prašymu gamintojai pateikia visą informaciją ir dokumentus, būtinus statybos produkto atitikčiai deklaruotoms eksploatacinėms savybėms įrodyti. Šių valdžios institucijų prašymu jie bendradarbiauja su jomis vykdant visus veiksmus, kurių imamasi siekiant išvengti jų pateiktų rinkai statybos produktų keliamos rizikos.

11 straipsnis

Įgaliotieji atstovai

1.   Gamintojai rašytiniu įgaliojimu gali paskirti įgaliotąjį atstovą.

Įgaliotasis atstovas negali būti įgaliotas parengti techninius dokumentus.

2.   Gamintojui paskyrus įgaliotąjį atstovą, pastarasis atlieka bent jau šiuos veiksmus:

| a) | saugo eksploatacinių savybių deklaraciją ir techninius dokumentus nacionalinėms priežiūros institucijoms susipažinti 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą laikotarpį; |
| --- | --- |

a)

saugo eksploatacinių savybių deklaraciją ir techninius dokumentus nacionalinėms priežiūros institucijoms susipažinti 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą laikotarpį;

| b) | kompetentingų nacionalinių institucijų prašymu pateikia visą informaciją ir dokumentus, būtinus produkto atitikčiai deklaruotoms eksploatacinėms savybėms įrodyti; |
| --- | --- |

b)

kompetentingų nacionalinių institucijų prašymu pateikia visą informaciją ir dokumentus, būtinus produkto atitikčiai deklaruotoms eksploatacinėms savybėms įrodyti;

| c) | kompetentingų institucijų prašymu bendradarbiauja su jomis vykdant veiksmus, kurių imamasi siekiant išvengti jo įgaliojimams priklausančių statybos produktų keliamos rizikos. |
| --- | --- |

c)

kompetentingų institucijų prašymu bendradarbiauja su jomis vykdant veiksmus, kurių imamasi siekiant išvengti jo įgaliojimams priklausančių statybos produktų keliamos rizikos.

12 straipsnis

Importuotojų prievolės

1.   Pateikdami Bendrijos rinkai statybos produktą, importuotojai rūpestingai laikosi šio reglamento reikalavimų.

2.   Prieš pateikdami rinkai statybos produktą, importuotojai užtikrina, kad deklaruotų eksploatacinių savybių pastovumą įvertino ir patikrino gamintojas. Jie užtikrina, kad gamintojas parengė 10 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje minėtus techninius dokumentus. Eksploatacinių savybių deklaraciją jie parengia laikydamiesi 4, 5 ir 6 straipsnių. Jie taip pat užtikrina, kad produktas būtų paženklintas CE ženklu, prie jo būtų pridėti privalomi dokumentai ir kad gamintojas laikėsi 10 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodytų reikalavimų.

Kai importuotojas mano arba turi pagrindo manyti, kad statybos produktas neatitinka eksploatacinių savybių deklaracijos, jis statybos produkto negali pateikti rinkai tol, kol produktas neatitiks eksploatacinių savybių deklaracijos, arba tol, kol eksploatacinių savybių deklaracija nebus pataisyta.

3.   Ant statybos produkto importuotojai nurodo savo pavadinimą, registruotą prekinį pavadinimą arba registruotą prekės ženklą ir adresą, kuriuo galima juos rasti, arba, jeigu tai neįmanoma, ši informacija nurodoma ant jo pakuotės arba statybos produkto lydinčiame dokumente.

4.   Kol importuotojams tenka atsakomybė už statybos produktą, jie užtikrina, kad saugojimo arba transportavimo sąlygos nekeltų pavojaus jo atitikčiai deklaruotoms eksploatacinėms savybėms.

5.   Importuotojai, manantys arba turintys pagrindo manyti, kad jų rinkai pateiktas statybos produktas neatitinka deklaruotų eksploatacinių savybių, nedelsdami imasi reikiamų pataisinių priemonių, kad užtikrintų to statybos produkto atitiktį arba pašalintų jį iš rinkos ir atsiimtų iš galutinių vartotojų, jeigu būtina. Jie nedelsdami apie tai praneša valstybių narių, kurių rinkai jie tiekė statybos produktą, nacionalinėms institucijoms, nurodydami išsamią informaciją, visų pirma apie neatitiktį ir apie taikomas pataisines priemones.

6.   Importuotojai saugo eksploatacinių savybių deklaracijos kopiją rinkos priežiūros institucijoms susipažinti 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą laikotarpį ir užtikrina, kad šių valdžios institucijų prašymu joms galėtų būti pateikti techniniai dokumentai.

7.   Pagrįstu kompetentingų nacionalinių institucijų prašymu importuotojai pateikia visą informaciją ir dokumentus, būtinus statybos produkto atitikčiai deklaruotoms eksploatacinėms savybėms įrodyti. Šių valdžios institucijų prašymu jie bendradarbiauja su jomis vykdant visus veiksmus, kurių imamasi, siekiant išvengti jų pateiktų rinkai statybos produktų keliamos rizikos.

13 straipsnis

Platintojų prievolės

1.   Tiekdami rinkai statybos produktus, platintojai rūpestingai laikosi šio reglamento reikalavimų.

2.   Prieš tiekdami rinkai statybos produktą, platintojai užtikrina, kad produktas būtų paženklintas privalomu CE ženklu ir prie jo būtų pridėti pagal šį reglamentą privalomi dokumentai, taip pat instrukcijos ir saugos informacija naudotojams toje valstybėje narėje, kurioje produktas tiekiamas rinkai, lengvai suprantama kalba ir kad gamintojas ir importuotojas atitiktų atitinkamai 10 straipsnio 4 ir 5 dalyse ir 12 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus.

Kai platintojas mano arba turi pagrindo manyti, kad statybos produktas neatitinka eksploatacinių savybių deklaracijos, jis statybos produktą gali tiekti rinkai tik po to, kai produktas atitinka prie jo pridėtą eksploatacinių savybių deklaraciją arba kai eksploatacinių savybių deklaracija pataisoma. Platintojas apie tai informuoja gamintoją arba importuotoją, taip pat rinkos priežiūros institucijas, kai produktas kelia pavojų.

3.   Kol platintojams tenka atsakomybė už statybos produktą, jie užtikrina, kad saugojimo arba transportavimo sąlygos nekeltų pavojaus jo atitikčiai deklaruotoms eksploatacinėms savybėms.

4.   Platintojai, manantys arba turintys pagrindo manyti, kad jų rinkai tiekiamas statybos produktas neatitinka deklaruotų eksploatacinių savybių, nedelsdami imasi reikiamų pataisinių priemonių, kad užtikrintų to produkto atitiktį arba pašalintų jį iš rinkos ir atsiimtų iš galutinių vartotojų, jeigu būtina. Jie nedelsdami apie tai praneša valstybių narių, kurių rinkai jie tiekė statybos produktus, nacionalinėms institucijoms, nurodydami išsamią informaciją, visų pirma apie neatitiktį ir apie taikomas pataisines priemones.

5.   Pagrįstu kompetentingų nacionalinių institucijų prašymu platintojai pateikia visą informaciją ir dokumentus, būtinus statybos produkto atitikčiai deklaruotoms eksploatacinėms savybėms įrodyti. Šių valdžios institucijų prašymu jie bendradarbiauja su jomis vykdant visus veiksmus, kurių imamasi siekiant išvengti jų rinkai tiektų statybos produktų keliamos rizikos.

14 straipsnis

Atvejai, kai gamintojų prievolės taikomos importuotojams ir platintojams

Taikant šį reglamentą, importuotojas arba platintojas laikomas gamintoju, kai pateikia rinkai produktą savo pavadinimu arba prekės ženklu arba taip pakeičia jau rinkai pateiktą statybos produktą, kad tai gali turėti įtakos jo atitikčiai deklaruotoms eksploatacinėms savybėms, todėl jam turi būti taikomos 10 straipsnyje nurodytos gamintojo prievolės.

15 straipsnis

Ūkinės veiklos vykdytojų identifikavimas

Pareikalavus 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą laikotarpį ūkinės veiklos vykdytojai turi galėti rinkos priežiūros institucijoms identifikuoti:

| a) | kiekvieną ūkinės veiklos vykdytoją, kuris jiems tiekė produktą; |
| --- | --- |

a)

kiekvieną ūkinės veiklos vykdytoją, kuris jiems tiekė produktą;

| b) | kiekvieną ūkinės veiklos vykdytoją, kuriam jie tiekė produktą. |
| --- | --- |

b)

kiekvieną ūkinės veiklos vykdytoją, kuriam jie tiekė produktą.

IV SKYRIUS

Darniosios techninės specifikacijos

16 straipsnis

Darnieji standartai

1.   1. Darniuosius standartus nustato Direktyvos 98/34/EB I priede išvardytos Europos standartizacijos įstaigos remdamosi pagal tos direktyvos
  6 straipsnio 3 dalies pirmą įtrauką
  Komisijos
  ir pagal tos direktyvos 5 straipsnio 1 dalį Nuolatinio komiteto pateiktais reikalavimais
  .

Europos standartizacijos įstaigos užtikrina, kad jokiai kokio nors vieno sektoriaus veikėjų kategorijai technikos komisijoje ar darbo grupėje neatstovautų daugiau kaip 25 proc. dalyvių. Jei viena ar daugiau sektoriaus veikėjų kategorijų negali dalyvauti ar pasirenka nedalyvauti darbo grupėje, šis reikalavimas gali būti iš naujo įvertinamas, jei dalyvaujantys atstovai sutinka.

2.   Darniuosiuose standartuose pateikiami statybos produktų eksploatacinių savybių vertinimo metodai ir kriterijai atsižvelgiant į šių produktų esmines charakteristikas
  ir patvarumą
  .

Jei tinkama, darniuosiuose standartuose pateikiama numatyta produktų bendro pobūdžio paskirtis; juose taip pat pateikiamos charakteristikos, kurių minimalius reikalavimus, susijusius su eksploatacinių savybių lygiais ar klasėmis, visoms V priedo 1 lentelėje išvardytoms produktų grupėms pagal naudojimo pobūdį nustato Komisija, atsižvelgdama į 51 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

Prireikus, darniuosiuose standartuose pateikiami ne tokie griežti kaip statybos produktų eksploatacinių savybių vertinimo bandymų metodai, atsižvelgiant į šių produktų esmines charakteristikas.

3.   Europos standartizacijos įstaigos darniuosiuose standartuose nustato taikytiną gamyklos produkcijos kontrolę, kurioje atsižvelgiama į specifines atitinkamų statybos produktų gamybos proceso sąlygas.

4.   Komisija vertina Europos standartizacijos įstaigų nustatytų darniųjų standartų atitiktį atitinkamam įgaliojimui.

Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje skelbia nuorodas į atitinkamus darniuosius standartus, kurie atitinka susijusius įgaliojimus, ir nustato šių standartų taikymo pradžios datą.

Komisija skelbia atnaujintą šių nuorodų sąrašą.

17 straipsnis

Oficialus prieštaravimas dėl darniųjų standartų

1.   Jei valstybė narė arba Komisija mano, kad darnusis standartas nevisiškai atitinka reikalavimus, nustatytus atitinkamame įgaliojime, Komisija arba susijusi valstybė narė pateikia klausimą svarstyti Direktyvos 98/34/EB 5 straipsnio 1 dalimi įsteigtam komitetui ir nurodo savo argumentus. Komitetas, pasikonsultavęs su atitinkamomis Europos standartizacijos įstaigomis, nedelsdamas pateikia savo nuomonę.

2.   Atsižvelgusi į komiteto nuomonę Komisija nusprendžia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje skelbti, neskelbti, skelbti su apribojimais, palikti, palikti su apribojimais arba panaikinti nuorodas į atitinkamą darnųjį standartą.

3.   Komisija praneša apie tai atitinkamai Europos standartizacijos įstaigai ir prireikus paprašo persvarstyti atitinkamus darniuosius standartus.

4.
     
  Europos standartizacijos įstaigai patvirtinus darnųjį standartą, 51 straipsnio 1 dalyje nurodytas komitetas gali imtis atsakomybės už visus patikrinimus, užtikrinant, kad standartas atitinka reikalavimus, nustatytus Komisijos arba valstybės narės suteiktame įgaliojime.

18 ║ straipsnis

Eksploatacinių savybių lygiai arba klasės

1.   Komisija gali nustatyti eksploatacinių savybių klases atsižvelgdama į esmines statybos produktų charakteristikas.

Šios priemonės, skirtos šio reglamento neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti jį papildant, priimamos laikantis 51 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

2.   Tais atvejais, kai Komisija nenustato su esminėmis statybos produktų charakteristikomis susijusių eksploatacinių savybių klasių, jas darniuosiuose standartuose gali nustatyti Europos standartizacijos įstaigos.

Tais atvejais, kai Komisija nustato su esminėmis statybos produktų charakteristikomis susijusių eksploatacinių savybių klases, Europos standartizacijos įstaigos turi naudoti šias klases darniuosiuose standartuose,
  remdamosi persvarstytais įgaliojimais
  .

3.   
  Kai numatyta pagal atitinkamus įgaliojimus
  , Europos standartizacijos įstaigos darniosiose techninėse specifikacijose
  nustato minimalius eksploatacinių savybių lygius, susijusius su esminėmis produkto charakteristikomis, ir, jei tinkama, numatytą galutinę produkto paskirtį, kuriuos privalės atitikti statybos produktai valstybėse narėse
  .

4.
     
  Komisija gali nustatyti sąlygas, kurias įvykdžius laikoma, kad produktas atitinka tam tikrą eksploatacinių savybių lygį ar klasę neatliekant bandymų arba papildomų bandymų.

Šios priemonės, skirtos šio reglamento neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti jį papildant, priimamos laikantis 51 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

Jei Komisija minėtųjų sąlygų nenustatė, Europos standartizacijos įstaigos gali nustatyti šias sąlygas darniuosiuose standartuose remdamosi persvarstytais įgaliojimais.

5.   Valstybės narės gali nustatyti eksploatacinių savybių lygius arba klases,
  kurias turi atitikti statybos produktai
  , susijusias su esminėmis statybos produktų charakteristikomis, tik pagal klasifikacijos sistemas, kurias nustato Europos standartizacijos įstaigos darniuosiuose standartuose arba Komisija.

19 ║straipsnis

Eksploatacinių savybių pastovumo vertinimas ir tikrinimas

1.   Statybos produktų deklaruotų eksploatacinių savybių pastovumas, atsižvelgiant į šių produktų esmines charakteristikas, vertinamas ir tikrinamas pagal vieną iš VI priede nustatytų sistemų.

2.   Komisija nustato, kuri sistema taikoma konkrečiam statybos produktui ar statybos produktų grupei pagal šiuos kriterijus:

| a) | produkto funkcijos svarba atsižvelgiant į esminius statinių reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

produkto funkcijos svarba atsižvelgiant į esminius statinių reikalavimus;

| b) | produkto pobūdį; |
| --- | --- |

b)

produkto pobūdį;

| c) | esminių statybos produkto charakteristikų kintamumo poveikį produkto naudojimo laikotarpiu; |
| --- | --- |

c)

esminių statybos produkto charakteristikų kintamumo poveikį produkto naudojimo laikotarpiu;

| d) | produktų gamybos defektų tikimybę. |
| --- | --- |

d)

produktų gamybos defektų tikimybę.

Kiekvienu atveju Komisija pasirenka
  saugų statybos produkto įkonstravimą į statinius
  užtikrinančią mažiausiai griežtą sistemą.

Šios priemonės, skirtos šio reglamento neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti jį papildant, priimamos laikantis 51 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

3.   Taip nustatyta sistema
  ir informacija apie jos numatomą bendro pobūdžio paskirtį nurodomos
  įgaliojimuose dėl darniųjų standartų ir darniosiose techninėse specifikacijose.

20 ║ straipsnis

Europos vertinimo dokumentas

1.   
  Statybos produktų, kuriems netaikomas arba nevisiškai taikomas darnusis standartas, atveju
  Europos vertinimo dokumentą (EVD) priima techninio vertinimo įstaigų organizacija, nurodyta 25 straipsnio 1 dalyje, gamintojui arba importuotojui pateikus Europos techninio vertinimo prašymą pagal II priede nustatytą procedūrą.

2.   25 straipsnio 1 dalyje nurodyta techninio vertinimo įstaigų organizacija Europos vertinimo dokumente nustato su esminėmis statybos produkto charakteristikomis susijusių eksploatacinių savybių vertinimo metodus ir kriterijus, atsižvelgiant į gamintojo numatytą paskirtį.

3.   25 straipsnio 1 dalyje nurodyta techninio vertinimo įstaigų organizacija Europos vertinimo dokumente nustato taikytiną specifinę gamyklos produkcijos kontrolę, atsižvelgiant į specifines atitinkamo statybos produkto gamybos proceso sąlygas.

4.
     
  Jei Komisija mano, kad pasiektas reikiamas techninės ir mokslinės patirties lygis EVD atžvilgiu, ji suteikia Europos standartizacijos įstaigoms įgaliojimus parengti tuo EVD grįstus darniuosius standartus.

21 ║ straipsnis

Europos techninis vertinimas

1.   
  Statybos produktų, kuriems netaikomas arba nevisiškai taikomas darnusis standartas, atveju
  bet kokio statybos produkto Europos techninį vertinimą (ETV) išduoda techninio vertinimo įstaiga gamintojui arba importuotojui pateikus prašymą, pagrįstą EVD, pagal II priede nustatytą procedūrą.

2.   Komisija nustato ETV formą.

Šios priemonės, skirtos šio reglamento neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti jį papildant, priimamos laikantis 51 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

V SKYRIUS

Techninio vertinimo įstaigos

22 ║ straipsnis

Techninio vertinimo įstaigų skyrimas

1.   Valstybės narės gali skirti techninio vertinimo įstaigas (TVĮ) pagal produktų sritis, išvardytas V priedo 1 lentelėje.

Valstybės narės, paskyrusios TVĮ, praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms tos TVĮ pavadinimą, adresą ir produktų sritis, kurioms ta TVĮ yra paskirta.

2.   Komisija viešai skelbia TVĮ sąrašą nurodydama produktų sritis, kurioms TVĮ yra paskirtos.

Komisija viešai skelbia atnaujintą sąrašą.

23 ║ straipsnis

TVĮ reikalavimai

1.   TVĮ turi atitikti V priedo 2 lentelėje nustatytus reikalavimus.

2.   Kai TVĮ nebeatitinka 1 dalyje minimų reikalavimų, valstybė narė panaikina tos TVĮ paskyrimą.

3.   Valstybės narės praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie nacionalinę TVĮ vertinimo, jų veiklos stebėjimo tvarką ir apie šios informacijos pasikeitimus. Komisija šią informaciją skelbia viešai.

24 ║ straipsnis

TVĮ vertinimas ║

1.   Techninio vertinimo įstaigos tikrina, ar kitos TVĮ tenkina atitinkamus V priedo 2 lentelėje nustatytus reikalavimus.

Vertinimą organizuoja 25 straipsnio 1 dalyje nurodyta organizacija ir jis atliekamas kartą per ketverius metus pagal V priedo 1 lentelėje išvardytas produktų sritis, kurioms buvo paskirtos techninio vertinimo įstaigos.

2.   Komisija nustato
  skaidrią
  vertinimo tvarką, įskaitant atitinkamą
  ir prieinamą
  sprendimų, priimtų atlikus vertinimą, skundimo tvarką.

Šios priemonės, skirtos šio reglamento neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti jį papildant, priimamos laikantis 51 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

TVĮ vertinimo negali atlikti TVĮ iš tos pačios valstybės narės.

3.   25 straipsnio 1 dalyje nurodyta organizacija praneša apie techninio vertinimo įstaigų vertinimų rezultatus visoms valstybėms narėms ir Komisijai.

Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, stebi, ar laikomasi taisyklių ir ar tinkamai veikia TVĮ vertinimo sistema.

25 ║ straipsnis

Techninio vertinimo įstaigų veiklos koordinavimas

1.   Techninio vertinimo įstaigos įsteigia techninio vertinimo organizaciją, toliau – techninio vertinimo įstaigų (TVĮ) organizacija.

2.   TVĮ organizacija vykdo šiuos uždavinius:

| a) | koordinuoja, kaip taikomos 19 straipsnyje ir II priede nustatytos taisyklės ir tvarka bei teikia šiam tikslui reikalingą pagalbą; |
| --- | --- |

a)

koordinuoja, kaip taikomos 19 straipsnyje ir II priede nustatytos taisyklės ir tvarka bei teikia šiam tikslui reikalingą pagalbą;

| b) | du kartus per metus praneša Komisijai apie bet kokius su Europos vertinimo dokumentų rengimu susijusius klausimus ir bet kokius su 19 straipsnyje bei II priede nustatytos tvarkos ir taisyklių aiškinimu susijusius aspektus; |
| --- | --- |

b)

du kartus per metus praneša Komisijai apie bet kokius su Europos vertinimo dokumentų rengimu susijusius klausimus ir bet kokius su 19 straipsnyje bei II priede nustatytos tvarkos ir taisyklių aiškinimu susijusius aspektus;

| c) | priima Europos vertinimo dokumentus; |
| --- | --- |

c)

priima Europos vertinimo dokumentus;

| d) | organizuoja techninio vertinimo įstaigų vertinimą; |
| --- | --- |

d)

organizuoja techninio vertinimo įstaigų vertinimą;

| e) | užtikrina techninio vertinimo įstaigų veiklos koordinavimą; |
| --- | --- |

e)

užtikrina techninio vertinimo įstaigų veiklos koordinavimą;

| f) | užtikrina vienodą požiūrį į visas techninio vertinimo įstaigas techninio vertinimo įstaigų organizacijoje; |
| --- | --- |

f)

užtikrina vienodą požiūrį į visas techninio vertinimo įstaigas techninio vertinimo įstaigų organizacijoje;

| g) | užtikrina 19 straipsnyje ir II priede nurodytų procedūrų skaidrumą ir konsultavimąsi su gamintoju šių procedūrų metu. |
| --- | --- |

g)

užtikrina 19 straipsnyje ir II priede nurodytų procedūrų skaidrumą ir konsultavimąsi su gamintoju šių procedūrų metu.

3.   Komisija gali padėti TVĮ organizacijai atlikti 2 dalies e punkte nurodytas užduotis. Šiuo tikslu Komisija gali sudaryti partnerystės pagrindų susitarimą su TVĮ organizacija.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad techninio vertinimo įstaigos savo finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais prisideda prie TVĮ organizacijos.

VI SKYRIUS

Supaprastintos procedūros

26 ║ straipsnis

Specifinių techninių dokumentų naudojimas

1.   Kai gamintojas nustato produkto tipą, jis gali pakeisti tipo bandymus arba su tipu susijusius skaičiavimus specifiniu techniniu dokumentu (STD), įrodančiu, kad:

| a) | dėl vienos ar kelių esminių statybos produkto, kurį gamintojas pateikia rinkai, charakteristikų, tas produktas laikomas atitinkančiu tam tikrą eksploatacinių savybių lygį ar klasę be bandymų ar skaičiavimų, arba be papildomų bandymų ar skaičiavimų, laikantis atitinkamoje darniojoje techninėje specifikacijoje arba Komisijos sprendime nustatytų sąlygų,
  arba |
| --- | --- |

a)

dėl vienos ar kelių esminių statybos produkto, kurį gamintojas pateikia rinkai, charakteristikų, tas produktas laikomas atitinkančiu tam tikrą eksploatacinių savybių lygį ar klasę be bandymų ar skaičiavimų, arba be papildomų bandymų ar skaičiavimų, laikantis atitinkamoje darniojoje techninėje specifikacijoje arba Komisijos sprendime nustatytų sąlygų,
  arba

| b) | statybos produkto, kurį gamintojas pateikia rinkai, tipas atitinka kito statybos produkto, pagaminto kito gamintojo ir jau išbandyto pagal atitinkamą suderintą techninę specifikaciją, tipą. Įvykdžius šiuos reikalavimus, gamintojas įgyja teisę deklaruoti, kad eksploatacinės savybės atitinka visus arba dalį kito produkto bandymo rezultatų
  . Gamintojas gali naudotis kito gamintojo atliktų bandymų rezultatais tik gavęs kito gamintojo leidimą; kitas gamintojas išlieka atsakingas už šių bandymo rezultatų tikslumą, patikimumą ir stabilumą, arba |
| --- | --- |

b)

statybos produkto, kurį gamintojas pateikia rinkai, tipas atitinka kito statybos produkto, pagaminto kito gamintojo ir jau išbandyto pagal atitinkamą suderintą techninę specifikaciją, tipą. Įvykdžius šiuos reikalavimus, gamintojas įgyja teisę deklaruoti, kad eksploatacinės savybės atitinka visus arba dalį kito produkto bandymo rezultatų
  . Gamintojas gali naudotis kito gamintojo atliktų bandymų rezultatais tik gavęs kito gamintojo leidimą; kitas gamintojas išlieka atsakingas už šių bandymo rezultatų tikslumą, patikimumą ir stabilumą, arba

| c) | statybos produktas, kurį gamintojas pateikia rinkai, yra sistema, sudaryta iš sudedamųjų dalių, kurias jis surenka laikydamasis tikslių nurodymų, kuriuos pateikia tokios sistemos arba jos sudedamųjų dalių teikėjas, jau atlikęs tos sistemos ar sudedamosios dalies bandymus dėl vienos ar kelių esminių charakteristikų laikydamasis atitinkamos darniosios techninės specifikacijos. Įvykdžius šiuos reikalavimus, gamintojas įgyja teisę deklaruoti, kad eksploatacinės savybės atitinka visus arba dalį jam pateiktos sistemos arba sudedamosios dalies bandymo rezultatų. |
| --- | --- |

c)

statybos produktas, kurį gamintojas pateikia rinkai, yra sistema, sudaryta iš sudedamųjų dalių, kurias jis surenka laikydamasis tikslių nurodymų, kuriuos pateikia tokios sistemos arba jos sudedamųjų dalių teikėjas, jau atlikęs tos sistemos ar sudedamosios dalies bandymus dėl vienos ar kelių esminių charakteristikų laikydamasis atitinkamos darniosios techninės specifikacijos. Įvykdžius šiuos reikalavimus, gamintojas įgyja teisę deklaruoti, kad eksploatacinės savybės atitinka visus arba dalį jam pateiktos sistemos arba sudedamosios dalies bandymo rezultatų.

Gamintojas gali naudotis kito gamintojo
  arba sistemos tiekėjo
  atliktų bandymų rezultatais tik gavęs šio gamintojo
  ar sistemos tiekėjo įgaliojimą

  , kitas gamintojas išlieka atsakingas už šių bandymo rezultatų tikslumą, patikimumą ir stabilumą.
  Gamintojas prisiima atsakomybę už produkto atitiktį deklaruotoms eksploatacinėms savybėms, laikantis atitinkamos darniosios techninės specifikacijos. Gamintojas užtikrina, kad produkto eksploatavimas nebus neigiamai keičiamas vėlesniais gamybos ar surinkimo etapais.

2.   
  Specifinį techninį dokumentą (STD) tikrina atitinkama sertifikavimo įstaiga, kaip nurodyta VI priede,
  jeigu 1 dalyje nurodytas statybos produktas priklauso statybos produktų grupei, kuriai taikoma eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistema ▐, kaip nustatyta VI priede

  :

| — | 1+ arba 1 sistema produktams, atitinkantiems 26 straipsnio 1 dalies a punkto nuostatas (be bandymų / be papildomų bandymų), |
| --- | --- |

—

1+ arba 1 sistema produktams, atitinkantiems 26 straipsnio 1 dalies a punkto nuostatas (be bandymų / be papildomų bandymų),

| — | 1+, 1 arba 3 sistema produktams, atitinkantiems 26 straipsnio 1 dalies b punkto nuostatas (visų naudojama informacija), |
| --- | --- |

—

1+, 1 arba 3 sistema produktams, atitinkantiems 26 straipsnio 1 dalies b punkto nuostatas (visų naudojama informacija),

| — | 1+ arba 1 sistema produktams, atitinkantiems 26 straipsnio 1 dalies c punkto nuostatas (apibendrinimo nuostata). |
| --- | --- |

—

1+ arba 1 sistema produktams, atitinkantiems 26 straipsnio 1 dalies c punkto nuostatas (apibendrinimo nuostata).

3.
     
  Šis straipsnis netaikomos importuotojams, kurie pateikia produktą rinkai naudodami savo pavadinimą ar prekės ženklą arba kurie į rinką jau pateiktą produktą pakeičia taip, kad gali pasikeisti deklaruotos eksploatacinės savybės, kaip apibrėžta 14 straipsnyje.

27 ║ straipsnis

Specifinio techninio dokumento naudojimas statybos produktus gaminančiose mikroįmonėse

1.   
  Statybos produktus gaminančios
  mikroįmonės gali pakeisti taikomą deklaruotų statybos produkto eksploatacinių savybių vertinimo sistemą specifiniu techniniu dokumentu (STD). STD turi įrodyti statybos produkto atitiktį taikomiems reikalavimams.

2.   Jeigu 1 dalyje nurodytas statybos produktas priklauso statybos produktų grupei, kuriai taikoma eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistema yra 1+ arba 1 sistema, kaip nustatyta VI priede, specifinį techninį dokumentą tikrina atitinkama sertifikavimo įstaiga, kaip nurodyta VI priede.

3.
     
  Specifinis techninis dokumentas užtikrina atitinkamą asmenų bei kitų visuomeninės svarbos objektų sveikatos ir saugumo lygmenį. Gamintojas yra atsakingas už produkto atitiktį eksploatavimo deklaracijoje nurodytai charakteristikai. Gamintojas teikia informaciją apie numatytą galutinę produkto paskirtį.

4.
     
  Iki ...

   (12)

  Komisija parengia šio straipsnio įgyvendinimo ataskaitą, kurioje inter alia atsižvelgiama į tai, ar šio straipsnio taikymą galima būtų išplėsti kitoms įmonėms, ar pritaikyti nedidelės apimties serijinei gamybai, ar jo taikymą reikėtų atšaukti. Komisija pateikia šią ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai kartu su atitinkamais teisėkūros pasiūlymais.

5.
     
  Šis straipsnis netaikomas importuotojams, kurie pateikia produktą rinkai naudodami savo pavadinimą ar prekės ženklą arba kurie į rinką jau pateiktą produktą pakeičia taip, kad gali pasikeisti deklaruotos eksploatacinės savybės, kaip apibrėžta 14 straipsnyje.

28 ║ straipsnis

Specifinio techninio dokumento naudojimas individualiai gaminamiems produktams

1.   Kai statybos produktas suprojektuojamas ir pagaminamas nepramoniniu gamybos būdu pagal konkretų užsakymą ir instaliuojamas atskirai identifikuotame statinyje, gamintojas taikomą eksploatacinių savybių vertinimo sistemą gali pakeisti specifiniu techniniu dokumentu, įrodančiu to produkto atitiktį taikomiems reikalavimams.
  Specifinis techninis dokumentas užtikrina atitinkamą eksploatavimo pasitikėjimo ir patikimumo lygmenį pagrindinių darbo reikalavimų atžvilgiu.

2.   Jeigu 1 dalyje nurodytas statybos produktas priklauso statybos produktų grupei, kuriai taikoma eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistema yra 1+ arba 1 sistema, kaip nustatyta VI priede, specifinį techninį dokumentą tikrina atitinkama sertifikavimo įstaiga, kaip nurodyta VI priede.

VII SKYRIUS

Notifikuojančiosios institucijos ir notifikuotosios įstaigos

29 ║ straipsnis

Notifikavimas

Valstybės narės praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie įstaigas, įgaliotas atlikti trečiųjų šalių užduotis vertinant ir tikrinant eksploatacinių savybių pastovumą pagal šį reglamentą.

30 ║ straipsnis

Notifikuojančiosios institucijos

1.   Valstybės narės skiria notifikuojančiąją instituciją, kuri atsako už tai, kad būtų nustatytos ir taikomos reikiamos įstaigų, kurios turi būti įgaliotos taikant šį reglamentą atlikti trečiųjų šalių užduotis vertinant ir tikrinant deklaruotų eksploatacinių savybių pastovumą, vertinimo ir notifikavimo procedūros, bei už notifikuotųjų įstaigų stebėseną, įskaitant 33 straipsnio nuostatų laikymąsi.

2.   Jeigu notifikavimas grindžiamas akreditacijos sertifikatu, valstybės narės gali nuspręsti, kad jų nacionalinės akreditacijos įstaigos turi atlikti 1 dalyje minimą vertinimą ir stebėseną, kaip apibrėžta ir nustatyta Reglamente (EB) Nr. 765/2008.

3.   Jeigu notifikuojančioji institucija paveda, užsako subrangos būdu arba kitaip patiki atlikti 1 dalyje minimą vertinimą, notifikavimą ar stebėseną įstaigai, kuri nėra vyriausybinė institucija, pavedimą gavusi arba kitaip įgaliota įstaiga turi būti juridinis asmuo ir turi mutatis mutandis atitikti 33 straipsnyje nustatytus reikalavimus. Be to, tokia įstaiga turi būti sudariusi su jos veikla susijusius finansinius įsipareigojimus nustatančias sutartis.

4.   Notifikuojančioji institucija prisiima visą atsakomybę už pavedimą gavusios arba kitaip įgaliotos įstaigos atliekamas užduotis.

5.
     
  Notifikuojančioji institucija tikrina, kad tinkamai atliekamas atitikties vertinimas įmonėms nesuteikiant nereikalingos naštos bei atsižvelgiant į įmonės dydį, specifinį statybos sektoriaus pobūdį bei struktūrą, svarstomo produkto technologinio sudėtingumo laipsnis bei pobūdis, gamybos proceso apimtis ir dažnis.

31 ║straipsnis

Notifikuojančiosioms institucijoms keliami reikalavimai

1.   Notifikuojančioji institucija įsteigiama taip, kad nekiltų interesų konfliktų su notifikuotosiomis įstaigomis.

2.   Notifikuojančiosios institucijos organizacinė struktūra yra tokia ir ji veikia taip, kad jos veikla būtų objektyvi ir nešališka.

3.   Notifikuojančiosios institucijos organizacinė struktūra yra tokia, kad kiekvieną su eksploatacinių savybių vertinimo įstaigos notifikavimu susijusį sprendimą priimtų kompetentingi asmenys, bet ne tie patys, kurie atliko vertinimą.

4.   Notifikuojančioji institucija nesiūlo arba nevykdo jokios veiklos, kurią vykdo notifikuotosios įstaigos, taip pat neteikia konsultavimo paslaugų už užmokestį ar konkurenciniu pagrindu.

5.   Notifikuojančioji institucija užtikrina gautos informacijos konfidencialumą.

6.   Notifikuojančiojoje institucijoje turi būti pakankamai kompetentingų darbuotojų, galinčių tinkamai atlikti jos užduotis.

32 ║ straipsnis

Notifikuojančiųjų institucijų prievolė informuoti

Valstybės narės praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie nacionalines procedūras, taikomas vertinant bei notifikuojant eksploatacinių savybių vertinimo įstaigas, ir apie notifikuotųjų įstaigų stebėjimą, taip pat apie šios informacijos pasikeitimus.

Komisija šią informaciją skelbia viešai.

33 ║ straipsnis

Notifikuotosioms įstaigoms keliami reikalavimai

1.   Notifikuojamos eksploatacinių savybių vertinimo įstaigos turi atitikti šio straipsnio 2–11 dalyse išdėstytus reikalavimus.

2.   Eksploatacinių savybių vertinimo įstaiga turi būti įsteigta pagal nacionalinę teisę ir turėti juridinio asmens statusą.

3.   Eksploatacinių savybių vertinimo įstaiga turi būti trečiosios šalies įstaiga, nepriklausoma nuo vertinamos organizacijos ar statybos produkto.

Įstaiga, priklausanti verslo asociacijai ar profesinei federacijai, atstovaujančiai įmonėms, susijusioms su šios įstaigos vertinamų statybos produktų projektavimu, gamyba, tiekimu, surinkimu, naudojimu arba technine priežiūra, gali būti laikoma tokia įstaiga su sąlyga, kad įrodoma, jog ji yra nepriklausoma ir jai nekyla interesų konfliktų.

4.   Eksploatacinių savybių vertinimo įstaiga, jos aukščiausio lygio vadovai ir už trečiųjų šalių užduotis vertinant ir tikrinant deklaruotų eksploatacinių savybių pastovumą atsakingi darbuotojai negali būti vertinamų produktų projektuotojai, gamintojai, tiekėjai, montuotojai, pirkėjai, savininkai, naudotojai ar techninės priežiūros paslaugų teikėjai, taip pat negali būti nurodytų šalių įgaliotieji atstovai. Tačiau tai neturi trukdyti naudoti vertinamus produktus, reikalingus notifikuotosios įstaigos veiklai, arba naudoti produktus asmeniniais tikslais.

Jos negali tiesiogiai dalyvauti kuriant, gaminant ar konstruojant, parduodant, montuojant, naudojant šiuos statybos produktus ar atliekant techninę jų priežiūrą, taip pat negali atstovauti šioje veikloje dalyvaujančioms šalims. Jos negali užsiimti jokia kita veikla, nesuderinama su jų nepriklausomumu ar nešališkumu ir sąžiningumu atliekant užduotims, kurioms jos notifikuotos.

Notifikuotoji įstaiga užtikrina, kad jai pavaldžių įstaigų ar subrangovų veikla nepakenktų jos vertinimo ir (arba) tikrinimo veiklos konfidencialumui, objektyvumui ir nešališkumui.

5.   Notifikuotoji įstaiga ir jos darbuotojai
  visiškai skaidriai gamintojo atžvilgiu

  vykdo trečiųjų šalių užduotis vertindami ir tikrindami eksploatacinių savybių pastovumą, pasižymi didžiausiu profesiniu sąžiningumu, turi tinkamą techninę kompetenciją konkrečioje srityje ir privalo nepasiduoti jokiam spaudimui bei paskatinimams, ypač finansiniams, kurie galėtų paveikti jų sprendimą arba vertinimo ir (arba) tikrinimo veiklos rezultatus, ypač jei spaudimą daro ir paskatinimus siūlo šios veiklos rezultatais suinteresuoti asmenys arba asmenų grupės.

6.   Notifikuotoji įstaiga turi būti pajėgi atlikti visas trečiųjų šalių užduotis vertinant ir tikrinant eksploatacinių savybių pastovumą, kurios tokiai įstaigai yra paskirtos pagal VI priedo nuostatas ir kurias atlikti ji yra notifikuota nepriklausomai nuo to, ar šias užduotis atlieka pati notifikuotoji įstaiga arba jos atliekamos įstaigos vardu ir jai prisiėmus atsakomybę.

Visais atvejais kiekvienai eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemai ir kiekvienai statybos produktų, charakteristikų ir užduočių rūšiai ar kategorijai, kuriai notifikuotoji įstaiga yra notifikuota, ji turi turėti:

| a) | reikiamų darbuotojų, turinčių techninių žinių ir pakankamai patyrusių trečiųjų šalių užduotims atlikti, kai vertinamas ir tikrinamas deklaruotų eksploatacinių savybių pastovumas; |
| --- | --- |

a)

reikiamų darbuotojų, turinčių techninių žinių ir pakankamai patyrusių trečiųjų šalių užduotims atlikti, kai vertinamas ir tikrinamas deklaruotų eksploatacinių savybių pastovumas;

| b) | reikiamą aprašymą tvarkos, pagal kurią atliekamas eksploatacinių savybių vertinimas, užtikrinant šios tvarkos skaidrumą ir galimybę ją atkartoti. Ji turi turėti tinkamą politiką ir procedūras, leidžiančias atskirti užduotis, kurias ji atlieka kaip notifikuotoji įstaiga, nuo kitos veiklos; |
| --- | --- |

b)

reikiamą aprašymą tvarkos, pagal kurią atliekamas eksploatacinių savybių vertinimas, užtikrinant šios tvarkos skaidrumą ir galimybę ją atkartoti. Ji turi turėti tinkamą politiką ir procedūras, leidžiančias atskirti užduotis, kurias ji atlieka kaip notifikuotoji įstaiga, nuo kitos veiklos;

| c) | reikiamas procedūras, pagal kurias vykdytų veiklą, atsižvelgiant į įmonių dydį, sektorių ir struktūrą, susijusios produktų gamybos technologijos sudėtingumo laipsnį ir masinės arba serijinės gamybos proceso pobūdį. |
| --- | --- |

c)

reikiamas procedūras, pagal kurias vykdytų veiklą, atsižvelgiant į įmonių dydį, sektorių ir struktūrą, susijusios produktų gamybos technologijos sudėtingumo laipsnį ir masinės arba serijinės gamybos proceso pobūdį.

Įstaiga turi turėti priemones, būtinas su veikla, kuriai ji yra notifikuota, susijusioms techninėms ir administracinėms užduotims tinkamai atlikti, ir galimybę naudotis visa reikiama įranga ar įrenginiais.

7.   Už veiklos, kuriai įstaiga yra notifikuota, vykdymą atsakingi darbuotojai turi:

| a) | turėti tinkamą techninį ir profesinį parengimą, apimantį visas atitinkamų rūšių trečiųjų šalių užduotis vertinant ir tikrinant deklaruotų eksploatacinių savybių pastovumą, kurioms įstaiga yra notifikuota; |
| --- | --- |

a)

turėti tinkamą techninį ir profesinį parengimą, apimantį visas atitinkamų rūšių trečiųjų šalių užduotis vertinant ir tikrinant deklaruotų eksploatacinių savybių pastovumą, kurioms įstaiga yra notifikuota;

| b) | pakankamai gerai išmanyti atliekamo vertinimo ir tikrinimo reikalavimus ir turėti reikiamus įgaliojimus tokiems veiksmams atlikti; |
| --- | --- |

b)

pakankamai gerai išmanyti atliekamo vertinimo ir tikrinimo reikalavimus ir turėti reikiamus įgaliojimus tokiems veiksmams atlikti;

| c) | turėti reikiamų žinių apie taikomus darniuosius standartus ir atitinkamas reglamento nuostatas bei juos išmanyti; |
| --- | --- |

c)

turėti reikiamų žinių apie taikomus darniuosius standartus ir atitinkamas reglamento nuostatas bei juos išmanyti;

| d) | turėti reikiamų gebėjimų rengti sertifikatus, registrus ir ataskaitas, patvirtinančias vertinimo ir tikrinimo atlikimo faktą. |
| --- | --- |

d)

turėti reikiamų gebėjimų rengti sertifikatus, registrus ir ataskaitas, patvirtinančias vertinimo ir tikrinimo atlikimo faktą.

8.   Turi būti užtikrintas notifikuotosios įstaigos, jos aukščiausio lygio vadovų ir vertinimą atliekančių darbuotojų nešališkumas.

Notifikuotosios įstaigos aukščiausio lygio vadovų ir vertinimo darbuotojų atlyginimas neturi priklausyti nuo atliktų vertinimų skaičiaus arba vertinimų rezultatų.

9.   Notifikuotoji įstaiga įformina atsakomybės draudimą, išskyrus atvejus, kai atsakomybę pagal nacionalinius teisės aktus prisiima valstybė arba pati valstybė narė tiesiogiai atsako už atliktą vertinimą ir (arba) tikrinimą.

10.   Notifikuotosios įstaigos darbuotojai privalo laikytis profesinio slaptumo reikalavimo, taikomo visai informacijai, kurią jie gavo atlikdami savo užduotis pagal VI priedo nuostatas, tik ne valstybės narės, kurioje jie vykdo savo veiklą, kompetentingų institucijų atžvilgiu. Nuosavybės teisės turi būti saugomos.

11.   Notifikuotoji įstaiga dalyvauja atitinkamoje standartizacijos veikloje ir notifikuotosios įstaigos koordinavimo grupės, sudarytos pagal šio reglamento nuostatas, veikloje arba užtikrina, kad jos vertinimą atliekantys darbuotojai būtų apie šią veiklą informuoti, taip pat ji šios grupės priimtus administracinius sprendimus ir parengtus dokumentus taiko kaip bendrąsias gaires.

12.
     
  Notifikuotosios įstaigos informuoja savo klientus ir pataria jiems atsižvelgdamos į jų interesus.

34 straipsnis

Atitikties prielaida

Jeigu eksploatacinių savybių vertinimo įstaiga gali įrodyti, kad atitinka kriterijus, nustatytus atitinkamuose darniuosiuose standartuose arba jų dalyse, kurių nuorodos paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, daroma prielaida, kad ji atitinka 33 straipsnyje nustatytus reikalavimus, jeigu taikomi darnieji standartai apima šiuos reikalavimus.

35 ║ straipsnis

Notifikuotųjų įstaigų pavaldžiosios įstaigos ir subranga

1.   Jeigu notifikuotoji įstaiga sudaro subrangos sutartį dėl konkrečių su trečiųjų šalių užduotimis vertinant ir tikrinant eksploatacinių savybių pastovumą susijusių užduočių atlikimo arba naudojasi jai pavaldžios įstaigos paslaugomis, ji užtikrina, kad subrangovas arba pavaldžioji įstaiga atitiktų 33 straipsnyje nustatytus reikalavimus, ir apie tai praneša notifikuojančiajai institucijai.

2.   Notifikuotoji įstaiga prisiima visą atsakomybę už subrangovų ar pavaldžių įstaigų atliekamas užduotis, neatsižvelgiant į tai, kur jie yra įsisteigę.

3.   Pavesti darbą subrangovui arba pavaldžiajai įstaigai galima tik gavus kliento sutikimą.

4.   Notifikuotoji įstaiga saugo atitinkamus dokumentus, susijusius su subrangovo arba pavaldžiosios įstaigos kvalifikacijos įvertinimu ir subrangovo arba pavaldžiosios įstaigos atliktu darbu pagal VI priedo nuostatas, kad su šiais dokumentais galėtų susipažinti nacionalinės institucijos.

36 ║ straipsnis

Paliudijamieji bandymai

1.   Dėl svarių techninių, ekonominių ar logistinių priežasčių notifikuotosios įstaigos gali nuspręsti VI priede nurodytus bandymus atlikti arba pavesti šiuos bandymus atlikti joms prižiūrint gamyklose naudojant gamintojo vidaus laboratorijos įrangą arba, gavus išankstinį gamintojo sutikimą, privačioje ar valstybinėje laboratorijoje naudojant tos laboratorijos įrangą.

2.   Prieš atlikdama šiuos bandymus notifikuotoji įstaiga patikrina, ar bandymų įranga turi reikiamą kalibravimo sistemą ir ar ta sistema veikia.

37 ║ straipsnis

Notifikavimo paraiška

1.   Įstaiga, kuri turi būti įgaliota atlikti trečiųjų šalių užduotis vertinant ir tikrinant deklaruotų eksploatacinių savybių pastovumą, notifikavimo paraišką pateikia valstybės narės, kurioje yra įsisteigusi, notifikuojančiajai institucijai.

2.   Prie paraiškos pridedamas atliktinos veiklos, vertinimo ir (arba) tikrinimo procedūrų, kurias atlikti, įstaigos teigimu, ji turi kompetenciją, aprašymas, taip pat nacionalinės akreditacijos įstaigos, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 765/2008, išduotas akreditacijos sertifikatas, jeigu jis išduotas, patvirtinantis, kad įstaiga atitinka 33 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

3.   Jeigu susijusi įstaiga negali pateikti akreditacijos sertifikato, ji notifikuojančiajai institucijai pateikia visus dokumentus, būtinus jos atitikčiai 33 straipsnyje nustatytiems reikalavimams patikrinti, patvirtinti ir reguliariai stebėti.

38 ║ straipsnis

Notifikavimo procedūra

1.   Notifikuojančiosios institucijos gali notifikuoti tik tas įstaigas, kurios atitinka 33 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

2.   Jos praneša apie tai Komisijai ir kitoms valstybėms narėms naudodamosi Komisijos parengta ir prižiūrima elektroninio pranešimo priemone.

3 dalies antroje pastraipoje nurodyto horizontalaus notifikavimo atvejais, kuriems neturima tinkamos elektroninės priemonės, išimties tvarka priimama spausdintinė notifikavimo pranešimo kopija.

3.   Notifikavimo pranešime nurodoma išsami informacija apie atliktinas funkcijas, nuoroda į atitinkamą darniąją techninę specifikaciją ir pagal VI priedo 1.4 punkte nustatytą sistemą esminės charakteristikos, dėl kurių įstaiga yra kompetentinga.

Tačiau nuorodos į atitinkamą darniąją techninę specifikaciją nurodyti nereikia dėl šių esminių charakteristikų:

| a) | degumo, |
| --- | --- |

a)

degumo,

| b) | atsparumo ugniai, |
| --- | --- |

b)

atsparumo ugniai,

| c) | išorės degumo charakteristikų, |
| --- | --- |

c)

išorės degumo charakteristikų,

| d) | triukšmo sugerties. |
| --- | --- |

d)

triukšmo sugerties.

4.   Jeigu notifikavimas nėra pagrįstas akreditacijos sertifikatu, notifikuojančioji institucija Komisijai ir kitoms valstybėms narėms pateikia visus dokumentus, įrodančius, kad notifikuotoji įstaiga yra kompetentinga ir yra taikomos priemonės siekiant užtikrinti, kad įstaiga bus reguliariai stebima ir ji toliau atitiks 33 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

5.   Atitinkama įstaiga notifikuotosios įstaigos veikla gali užsiimti, tik jei Komisija ir kitos valstybės narės nepateikia prieštaravimų per dvi savaites po notifikavimo, kai naudojamas akreditacijos sertifikatas, ir per du mėnesius po notifikacijos, kai akreditacija netaikoma.

Tik tokia įstaiga laikoma notifikuotąja įstaiga taikant šį reglamentą.

6.   Komisijai ir kitoms valstybėms narėms yra pranešama apie visus susijusius vėlesnius notifikavimo pakeitimus.

39 ║ straipsnis

Notifikuotųjų įstaigų identifikavimo numeriai ir sąrašai

1.   Komisija suteikia notifikuotajai įstaigai identifikavimo numerį.

Ji suteikia tik vieną tokį numerį net jei įstaiga yra notifikuota pagal kelis Bendrijos teisės aktus.

2.   Komisija viešai paskelbia įstaigų, notifikuotų pagal šį reglamentą, sąrašą, taip pat nurodo joms suteiktus identifikavimo numerius ir veiklą, kuriai atlikti jos yra notifikuotos.

Komisija užtikrina, kad šis sąrašas būtų atnaujinamas.

40 ║ straipsnis

Notifikavimo pakeitimai

1.   Jeigu notifikuojančioji institucija išsiaiškina arba jai yra pranešama, kad notifikuotoji įstaiga nebeatitinka 33 straipsnyje nustatytų reikalavimų arba kad ji nevykdo savo prievolių, notifikuojančioji institucija apriboja, laikinai sustabdo arba panaikina notifikavimo galiojimą, atsižvelgdama į konkretų atvejį pagal reikalavimų neatitikimo ar prievolių nevykdymo rimtumą. Apie tai ji nedelsdama praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms.

2.   Jeigu notifikavimo galiojimas panaikinamas, apribojamas ar laikinai sustabdomas arba jei notifikuotoji įstaiga nutraukia veiklą, atitinkama notifikuojančioji valstybė narė imasi veiksmų, būtinų užtikrinti, kad bylas tvarkytų kita notifikuotoji įstaiga arba kad su jomis galėtų susipažinti to pageidaujančios atsakingos notifikuojančiosios ir rinkos priežiūros institucijos.

41 ║ straipsnis

Notifikuotųjų įstaigų kompetencijos užginčijimas

1.   Komisija nagrinėja visus atvejus, kai ji abejoja arba jai išreiškiamos abejonės dėl notifikuotosios įstaigos kompetencijos arba dėl to, ar notifikuotoji įstaiga ir toliau vykdo jai nustatytus reikalavimus ir pareigas.

2.   Komisijos prašymu notifikuojančioji valstybė narė pateikia jai visą informaciją, susijusią su notifikavimo pagrindu arba atitinkamos įstaigos kompetencijos užtikrinimu.

3.   Komisija užtikrina, kad visa atliekant tyrimus gauta medžiaga būtų nagrinėjama konfidencialiai.

4.   Jeigu Komisija sužino, kad notifikuotoji įstaiga neatitinka arba nebeatitinka jos notifikavimo reikalavimų, Komisija praneša apie tai notifikuojančiajai valstybei narei ir paprašo imtis būtinų pataisinių priemonių, įskaitant notifikavimo panaikinimą, jei būtina.

42 ║ straipsnis

Notifikuotųjų įstaigų veiklos prievolės

1.   Notifikuotosios įstaigos vykdo trečiųjų šalių užduotis pagal VI priede nustatytas eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemas.

2.   Eksploatacinių savybių pastovumo vertinamas ir tikrinamas atliekamas laikantis proporcingumo principo, išvengiant nereikalingos naštos ūkinės veiklos vykdytojams. Notifikuotosios įstaigos vykdo veiklą atsižvelgdamos į susijusių įmonių dydį, sektorių ir struktūrą, naudojamos statybos produktų gamybos technologijos santykinį sudėtingumo laipsnį ir masinės arba serijinės gamybos proceso pobūdį.

Tačiau vykdydamos šią veiklą jos laikosi šiuo reglamentu produktui nustatyto griežtumo reikalavimo atsižvelgdamos į produktų svarbą statinių saugai.

3.   Jeigu atliekant pagaminto produkto eksploatacinių savybių pastovumo tikrinimo stebėseną notifikuotoji įstaiga nustato, kad statybos produkto eksploatacinės savybės nebeatitinka produkto tipo savybių, ji reikalauja, kad gamintojas imtųsi atitinkamų pataisinių priemonių ir prireikus laikinai sustabdo arba panaikina sertifikato galiojimą.

4.   Jeigu pataisinių priemonių nesiimama arba jos neturi reikiamo poveikio, notifikuotoji įstaiga pagal aplinkybes apriboja, laikinai sustabdo ar panaikina sertifikatų galiojimą.

43 ║ straipsnis

Notifikuotųjų įstaigų prievolė informuoti

1.   Notifikuotosios įstaigos praneša notifikuojančiajai institucijai apie:

| a) | bet kokį atvejį, kai atsisakoma išduoti sertifikatus, jų galiojimas apribojimas, laikinai sustabdomas ar panaikinamas; |
| --- | --- |

a)

bet kokį atvejį, kai atsisakoma išduoti sertifikatus, jų galiojimas apribojimas, laikinai sustabdomas ar panaikinamas;

| b) | bet kokias aplinkybes, turinčias įtakos notifikavimo aprėpčiai ir sąlygoms; |
| --- | --- |

b)

bet kokias aplinkybes, turinčias įtakos notifikavimo aprėpčiai ir sąlygoms;

| c) | bet kokius prašymus pateikti informacijos apie eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir (arba) tikrinimo veiklą, kuriuos jos gavo iš rinkos priežiūros institucijų; |
| --- | --- |

c)

bet kokius prašymus pateikti informacijos apie eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir (arba) tikrinimo veiklą, kuriuos jos gavo iš rinkos priežiūros institucijų;

| d) | paprašius, trečiųjų šalių užduotis pagal eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemas, vykdomas jų notifikavimo srityje, ir visą kitą vykdomą veiklą, pvz., tarpvalstybinę veiklą ir subrangą. |
| --- | --- |

d)

paprašius, trečiųjų šalių užduotis pagal eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemas, vykdomas jų notifikavimo srityje, ir visą kitą vykdomą veiklą, pvz., tarpvalstybinę veiklą ir subrangą.

2.   Notifikuotosios įstaigos kitoms pagal šį reglamentą notifikuotoms įstaigoms, kurios vykdo panašias trečiųjų šalių užduotis pagal eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemas ir kurių veikla susijusi su tais pačiais statybos produktais, teikia atitinkamą informaciją apie klausimus, susijusius su neigiamais ir, esant pageidavimui, teigiamais vertinimo ir (arba) tikrinimo rezultatais.

44 ║ straipsnis

Dalijimasis patirtimi

Komisija užtikrina, kad būtų organizuojamas valstybių narių nacionalinių institucijų, atsakingų už notifikavimo politiką, dalijimasis patirtimi.

45 ║ straipsnis

Notifikuotųjų įstaigų veiklos koordinavimas

Komisija užtikrina tinkamą įstaigų, notifikuotų remiantis 29 straipsniu, veiklos koordinavimą bei bendradarbiavimą ir kad ši veikla būtų tinkamai vykdoma suburiant notifikuotųjų įstaigų grupes, veikiančias tiek viename, tiek daugiau sektorių.

Valstybės narės taip pat užtikrina, kad įstaigos, kurias jos notifikavo, tiesiogiai arba per paskirtus atstovus dalyvautų tokių grupių veikloje.

VIII SKYRIUS

Rinkos priežiūra ir apsaugos procedūros

46 ║ straipsnis

Nacionaliniu mastu riziką keliančių statybos produktų atveju taikoma procedūra

1.   Jeigu vienos valstybės narės rinkos priežiūros institucijos ėmėsi veiksmų pagal Reglamento (EB) Nr. 765/2008 18 straipsnį arba jeigu jos turi pakankamo pagrindo manyti, kad statybos produktas neatitinka deklaruotų eksploatacinių savybių ir (arba) kelia riziką asmenų sveikatai ar saugai arba kitiems su visuomenės interesų apsauga susijusiems aspektams, kuriems taikomas šis reglamentas, jos atlieka atitinkamo produkto vertinimą, apimantį visus šiame reglamente nustatytus reikalavimus. Susiję ūkinės veiklos vykdytojai bendradarbiauja su rinkos priežiūros institucijomis visais reikiamais būdais.

Jeigu atliekant šį vertinimą rinkos priežiūros institucijos nustato, kad statybos produktas neatitinka šiame reglamente nustatytų reikalavimų, jos nedelsdamos pareikalauja, kad atitinkamas ūkinės veiklos vykdytojas imtųsi visų reikiamų pataisinių priemonių, kad produktas atitiktų tuos reikalavimus arba pašalintų produktą iš rinkos arba jį atsiimtų per pagrįstą laikotarpį, kurį jos nustato atsižvelgdamos į rizikos pobūdį.

Rinkos priežiūros institucijos apie tai praneša atitinkamai notifikuotajai įstaigai.

Nurodytoms priemonėms taikomas Reglamento (EB) Nr. 765/2008 19 straipsnis.

2.   Jeigu rinkos priežiūros institucijos mano, kad neatitiktis neapsiriboja nacionaline teritorija, jos informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares apie vertinimo rezultatus ir apie veiksmus, kurių jų reikalavimu turi imtis ūkinės veiklos vykdytojai.

3.   Ūkinės veiklos vykdytojas užtikrina, kad bet kokios pataisinės priemonės būtų taikomos visų statybos produktų, kuriuos jis tiekė rinkai visoje Bendrijoje, atžvilgiu.

4.   Jeigu atitinkamas ūkinės veiklos vykdytojas nesiima atitinkamų pataisinių priemonių per 1 dalies antroje pastraipoje nurodytą laikotarpį, rinkos priežiūros institucijos imasi visų reikiamų laikinųjų priemonių siekdamos uždrausti arba apriboti statybos produkto tiekimą nacionalinei rinkai, arba pašalinti produktą iš šios rinkos, arba jį atsiimti.

Apie visas tokias priemones jos nedelsdamos informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares.

5.   4 dalyje nurodyta informacija apima visus turimus duomenis, visų pirma duomenis, reikalingus reikalavimų neatitinkančiam statybos produktui, statybos produkto kilmei, keliamos rizikos pobūdžiui, nacionaliniu mastu taikomų priemonių pobūdžiui ir taikymo trukmei nustatyti bei susijusių ūkinės veiklos vykdytojų pareikštą nuomonę. Visų pirma rinkos priežiūros institucijos nurodo, ar neatitikties priežastis yra:

| a) | ta, kad produktas neatitinka asmenų sveikatos ar saugos, ar kitų su visuomenės interesų apsauga susijusių reikalavimų, nustatytų šiame reglamente; |
| --- | --- |

a)

ta, kad produktas neatitinka asmenų sveikatos ar saugos, ar kitų su visuomenės interesų apsauga susijusių reikalavimų, nustatytų šiame reglamente;

| b) | darniųjų techninių specifikacijų arba STD trūkumai. |
| --- | --- |

b)

darniųjų techninių specifikacijų arba STD trūkumai.

6.   Kitos nei ta, kuri inicijavo šią procedūrą, valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie bet kokias priimtas priemones ar bet kokią turimą papildomą informaciją, susijusią su atitinkamo statybos produkto neatitiktimi, ir apie savo prieštaravimą, jeigu jos nepritaria nacionalinei priemonei, apie kurią buvo pranešta.

7.   Jeigu per penkiolika darbo dienų po 4 dalyje nurodytos informacijos gavimo nei valstybė narė, nei Komisija nepareiškė nepritarimo laikinajai priemonei, kurią taiko valstybė narė atitinkamo statybos produkto atžvilgiu, ta priemonė laikoma pagrįsta.

8.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų skubiai imamasi reikiamų ribojamųjų priemonių dėl atitinkamo statybos produkto, pvz., produkto pašalinimas iš rinkos.

47 ║ straipsnis

Bendrijos apsaugos procedūra

1.   Jeigu baigus 46 straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytą procedūrą dėl kurios nors valstybės narės taikomos nacionalinės priemonės yra pareiškiami prieštaravimai arba jeigu Komisija mano, kad nacionalinė priemonė prieštarauja Bendrijos teisės aktams, Komisija nedelsdama pradeda konsultacijas su valstybėmis narėmis bei atitinkamu (-ais) ūkinės veiklos vykdytoju (-ais) ir pradeda vertinti nacionalinę priemonę. Remdamasi minėto vertinimo rezultatais, Komisija priima sprendimą, kuriame nurodoma, ar priemonė pagrįsta.

Komisija skiria šį sprendimą visoms valstybėms narėms ir nedelsdama apie šį sprendimą praneša joms ir atitinkamam (-iems) ūkinės veiklos vykdytojui (-ams).

2.   Jeigu nacionalinė priemonė laikoma pagrįsta, visos valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad reikalavimų neatitinkantis statybos produktas būtų pašalintas iš jų rinkų. Apie tai valstybės narės informuoja Komisiją. Jeigu nacionalinė priemonė laikoma nepagrįsta, atitinkama valstybė narė panaikina tą priemonę.

3.   Jeigu nacionalinė priemonė laikoma pagrįsta, o statybos produkto neatitiktis susiejama su darniųjų standartų trūkumais, kaip nurodyta 46 straipsnio 5 dalies b punkte, Komisija privalo apie tai pranešti atitinkamai (-oms) Europos standartizacijos įstaigai (-oms) ir perduoti klausimą nagrinėti pagal Direktyvos 98/34/EB 5 straipsnio 1 dalį įsteigtam Nuolatiniam komitetui. Tas komitetas privalo konsultuotis su atitinkama Europos standartizacijos įstaiga ir nedelsdamas pateikti savo nuomonę.

Jeigu nacionalinė priemonė laikoma pagrįsta, o statybos produkto neatitiktis susiejama su EVD arba STD trūkumais, kaip nurodyta 46 straipsnio 5 dalies b punkte, Komisija imasi atitinkamų priemonių.

48 ║ straipsnis

Reikalavimus atitinkantys statybos produktai, vis dėlto keliantys riziką sveikatai ir saugai

1.   Jeigu valstybė narė pagal 46 straipsnio 1 dalį atlieka vertinimą ir nustato, kad statybos produktas, net ir atitinkantis šio reglamento nuostatas, kelia riziką asmenų sveikatai ar saugai arba kitiems su visuomenės interesų apsauga susijusiems aspektams, ji reikalauja, kad atitinkamas ūkinės veiklos vykdytojas imtųsi visų reikiamų priemonių, kad užtikrintų, jog pateikus rinkai statybos produktą jis nebekeltų rizikos, arba kad pašalintų statybos produktą iš rinkos arba jį atsiimtų per pagrįstą laikotarpį, kurį ji nustato atsižvelgdama į rizikos pobūdį.

2.   Ūkinės veiklos vykdytojas užtikrina, kad bet kokios pataisinės priemonės būtų taikomos visų statybos produktų, kuriuos jis tiekia rinkai visoje Bendrijoje, atžvilgiu.

3.   Valstybė narė nedelsdama informuoja apie tai Komisiją ir kitas valstybes nares. Informuojant nurodomi visi duomenys, visų pirma atitinkamam statybos produktui identifikuoti reikalingi duomenys, duomenys apie produkto kilmę ir tiekimo grandinę, keliamos rizikos pobūdį bei nacionaliniu mastu taikomų priemonių pobūdį ir trukmę.

4.   Komisija nedelsdama pradeda konsultuotis su valstybėmis narėmis ir atitinkamu (-ais) ūkinės veiklos vykdytoju (-ais) ir pradeda nacionaliniu mastu taikomos priemonės vertinimą. Remdamasi minėto vertinimo rezultatais, Komisija priima sprendimą, nurodantį priemonės pagrįstumą arba ne, ir, jeigu būtina, pasiūlo atitinkamas priemones.

5.   Komisija skiria šį sprendimą visoms valstybėms narėms ir nedelsdama apie šį sprendimą praneša joms ir atitinkamam (-iems) ūkinės veiklos vykdytojui (-ams).

49 ║ straipsnis

Formalioji neatitiktis

1.   Nepažeidžiant 46 straipsnio nuostatų, valstybė narė, nustačiusi vieną iš toliau minėtų faktų, pareikalauja, kad atitinkamas ūkinės veiklos vykdytojas panaikintų susijusį neatitikimą:

| a) | CE ženklu buvo ženklinama pažeidžiant 7 arba 8 straipsnius; |
| --- | --- |

a)

CE ženklu buvo ženklinama pažeidžiant 7 arba 8 straipsnius;

| b) | nebuvo ženklinama CE ženklu tais atvejais, kai to reikalaujama pagal 7 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

b)

nebuvo ženklinama CE ženklu tais atvejais, kai to reikalaujama pagal 7 straipsnio 1 dalį;

| c) | eksploatacinių savybių deklaracija nebuvo parengta tais atvejais, kai to reikalaujama pagal 4 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

eksploatacinių savybių deklaracija nebuvo parengta tais atvejais, kai to reikalaujama pagal 4 straipsnį;

| d) | eksploatacinių savybių deklaracija nebuvo parengta laikantis 4, 5 ir 6 straipsnių; |
| --- | --- |

d)

eksploatacinių savybių deklaracija nebuvo parengta laikantis 4, 5 ir 6 straipsnių;

| e) | techninių dokumentų nėra arba jie neišsamūs. |
| --- | --- |

e)

techninių dokumentų nėra arba jie neišsamūs.

2.   Jeigu 1 dalyje minėta neatitiktis išlieka, valstybė narė imasi visų būtinų priemonių, siekdama apriboti ar uždrausti tiekti rinkai statybos produktą arba siekdama užtikrinti, kad produktas būtų atsiimtas arba pašalintas iš rinkos.

X SKYRIUS

Baigiamosios nuostatos

50 ║ straipsnis

Priedų pakeitimai

1.   Komisija gali iš dalies keisti I–VI priedus.

2.   Šios priemonės, kuriomis siekiama iš dalies keisti neesmines šio reglamento dalis, priimamos laikantis reguliavimo procedūros su tikrinimu, nustatytos 51 straipsnio 2 dalyje.

51 ║ straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda komitetas, kurio pavadinamas – Nuolatinis statybos komitetas.

2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad 1 dalyje nurodyto komiteto nariai veikia nepriklausomai nuo šalių, kurios dalyvauja vertinant statybos produktų atitiktį.

52 ║ straipsnis

Panaikinimas

1.   Direktyva 89/106/EEB panaikinama.

2.   Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

53 ║ straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Statybos produktai, kurie iki 2011 m. liepos 1 d. buvo pateikti rinkai pagal Direktyvą 89/106/EEB, laikomi atitinkančiais šio reglamento nuostatas.

2.   Gamintojai ir importuotojai gali parengti eksploatacinių savybių deklaraciją remdamiesi atitikties sertifikatu arba atitikties deklaracija, išduota pagal Direktyvą 89/106/EEB iki 2011 m. liepos 1 d.

3.   Iki 2011 m. liepos 1 d. pagal Direktyvos 89/106/EEB 11 straipsnį paskelbtos Europos techninio liudijimo rekomendacijos
  kartu su statybos produktų vertinimo procedūrų bendraisiais aiškinimais, kuriuos TVĮO priėmė iki 2011 m. liepos 1 d. remdamasi Direktyvos 89/106/EEB 9 straipsnio 2 dalimi, gali būti naudojamos kaip Europos vertinimo dokumentai
  .
  Jei Komisija mano, kad pasiektas reikiamas techninės ir mokslinės patirties lygis Europos techninio vertinimo rekomendacijų atžvilgiu, ji suteikia Europos standartizacijos įstaigoms įgaliojimus parengti šiomis rekomendacijomis grįstus darniuosius standartus vadovaujantis 20 straipsnio 4 dalimi.

4.   Iki 2011 m. liepos 1 d. pagal Direktyvos 89/106/EEB 9 straipsnį išduotus Europos techninius liudijimus gamintojai ir importuotojai gali naudoti kaip Europos techninius vertinimus visu šių liudijimų galiojimo laikotarpiu.

54 ║ straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Tačiau 3–21, 26, 27, 28, 46–50, 52 ir 53 straipsniai bei I, II, III ir VI priedai taikomi nuo 2011 m. liepos 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ║

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2009 m. vasario 25 d. nuomonė (dar nepaskelbta OL).

1

2009 m. vasario 25 d. nuomonė (dar nepaskelbta OL).

(2)  OL C [...], [...], p. [...].

2

(3)  2009 m. balandžio 24 d. pozicija.

3

2009 m. balandžio 24 d. pozicija.

(4)  OL L 40, 1989 2 11, p. 12. ║

4

(5)  
  OL L 218, 2008 8 13, p. 30.

5

OL L 218, 2008 8 13, p. 30.

(6)  
  OL L 218, 2008 8 13, p. 82.

6

OL L 218, 2008 8 13, p. 82.

(7)  
  OL C 91, 2003 4 16, p. 7. .

7

OL C 91, 2003 4 16, p. 7. .

(8)  
  OL L 204, 1998 7 21, p. 37.

8

OL L 204, 1998 7 21, p. 37.

(9)  
  OL L 218, 2008 8 13, p. 21.

9

OL L 218, 2008 8 13, p. 21.

(10)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. . ║

10

(11)  OL L 124, 2003 5 20, p. 36.

11

(12)  
  5 metai nuo šio reglamento įsigaliojimo datos.

12

5 metai nuo šio reglamento įsigaliojimo datos.

2009 m. balandžio 24 d., penktadienis1 PRIEDAS

Esminiai statinių reikalavimai

Visas statinys ir atskiros jo dalys turi atitikti numatytą naudojimo paskirtį
  atsižvelgiant į susijusių asmenų sveikatą ir saugą per visą statinio būvio ciklą
  .

Esminiai statinių reikalavimai, kuriuose atsižvelgiama į įprastinę techninę priežiūrą, turi būti tenkinami ekonomiškai pagrįsto naudojimo laikotarpiu.

1.   MECHANINIS ATSPARUMAS IR PATVARUMAS

Statiniai turi būti projektuojami ir statomi taip, kad apkrovos, kurios gali veikti statybos metu ir juos naudojant, nesukeltų:

| a) | viso statinio arba jo dalies griūties; |
| --- | --- |

a)

viso statinio arba jo dalies griūties;

| b) | didelių deformacijų, viršijančių leistinas ribas; |
| --- | --- |

b)

didelių deformacijų, viršijančių leistinas ribas;

| c) | žalos kitoms statinio dalims, įrenginiams ar sumontuotai įrangai dėl didelių apkrovas laikančios konstrukcijos deformacijų; |
| --- | --- |

c)

žalos kitoms statinio dalims, įrenginiams ar sumontuotai įrangai dėl didelių apkrovas laikančios konstrukcijos deformacijų;

| d) | žalos, kurios pasekmės yra neproporcingos ją sukėlusiai pirminei priežasčiai. |
| --- | --- |

d)

žalos, kurios pasekmės yra neproporcingos ją sukėlusiai pirminei priežasčiai.

2.   SAUGA GAISRO ATVEJU

Statiniai turi būti projektuojami ir statomi taip, kad kilus gaisrui:

| a) | statinius laikančios konstrukcijos tam tikrą laiką išlaikytų apkrovas, |
| --- | --- |

a)

statinius laikančios konstrukcijos tam tikrą laiką išlaikytų apkrovas,

| b) | būtų ribojamas ugnies bei dūmų susidarymas ir plitimas statiniuose, |
| --- | --- |

b)

būtų ribojamas ugnies bei dūmų susidarymas ir plitimas statiniuose,

| c) | būtų ribojamas gaisro plitimas į gretimus statinius, |
| --- | --- |

c)

būtų ribojamas gaisro plitimas į gretimus statinius,

| d) | būtų atsižvelgiama į gelbėtojų komandų saugą. |
| --- | --- |

d)

būtų atsižvelgiama į gelbėtojų komandų saugą.

3.   HIGIENA, SVEIKATA IR APLINKA

Statiniai turi būti projektuojami ir statomi taip, kad juos statant, naudojant ir griaunant
  per visą jų būvio ciklą
  nekiltų jokios grėsmės
  darbuotojų,
  naudotojų ir kaimynų higienai ar sveikatai
  ir saugai
  ir per visą jų būvio ciklą jie nedarytų pernelyg didelio poveikio aplinkos kokybei ar klimatui, ypač dėl toliau išvardytų priežasčių:

| a) | kenksmingų dujų išsiskyrimo, |
| --- | --- |

a)

kenksmingų dujų išsiskyrimo,

| b) | pavojingų medžiagų, lakių organinių junginių, šiltnamio efektą sukeliančių dujų arba pavojingų dalelių išsiskyrimo į orą statinių viduje ar lauke; |
| --- | --- |

b)

pavojingų medžiagų, lakių organinių junginių, šiltnamio efektą sukeliančių dujų arba pavojingų dalelių išsiskyrimo į orą statinių viduje ar lauke;

| c) | pavojingos spinduliuotės, |
| --- | --- |

c)

pavojingos spinduliuotės,

| d) | pavojingų medžiagų išleidimo į geriamąjį vandenį, gruntinį vandenį, jūrų vandenį arba dirvožemį; |
| --- | --- |

d)

pavojingų medžiagų išleidimo į geriamąjį vandenį, gruntinį vandenį, jūrų vandenį arba dirvožemį;

| e) | netinkamo nuotekų išleidimo, dūmų dujų išmetimo arba netinkamo kietųjų arba skystųjų atliekų pašalinimo; |
| --- | --- |

e)

netinkamo nuotekų išleidimo, dūmų dujų išmetimo arba netinkamo kietųjų arba skystųjų atliekų pašalinimo;

| f) | drėgnumo statinių dalyse ir jų dalių vidaus paviršiuose. |
| --- | --- |

f)

drėgnumo statinių dalyse ir jų dalių vidaus paviršiuose.

4.   SAUGA NAUDOJIMO METU

Statiniai turi būti projektuojami ir statomi taip, kad, jais naudojantis arba juos eksploatuojant nekiltų nepriimtinos nelaimingų atsitikimų rizikos, pvz., paslydimo, kritimo, susidūrimo, nudegimo, nutrenkimo elektros srove ar sužalojimo dėl sprogimo.

5.   APSAUGA NUO TRIUKŠMO

Statiniai turi būti projektuojami ir statomi taip, kad juose arba šalia jų esančių asmenų girdimas triukšmas neviršytų sveikatai pavojingo lygio ir sudarytų pakankamas sąlygas miegoti, ilsėtis ir dirbti.

6.   ENERGIJOS TAUPYMAS IR ŠILUMOS IŠSAUGOJIMAS

Statiniai, jų šildymo, kondicionavimo
  , apšvietimo
  ir vėdinimo įrenginiai turi būti projektuojami bei statomi taip, kad juos naudojant energijos sąnaudos būtų mažos, atsižvelgiant į vietovės klimatines sąlygas ir statinių naudotojus.
  Statybos produktai tai pat turi efektyviai vartoti energiją; per visą savo būvio ciklą jie turi suvartoti kuo mažiau energijos.

7.   TVARUS GAMTOS IŠTEKLIŲ NAUDOJIMAS

Statiniai turi būti projektuojami, statomi ir griaunami taip, kad būtų tvariai naudojami gamtiniai ištekliai ir užtikrinamas
  bent jau
  :

| a) | statinių, jų medžiagų ir dalių perdirbamumas po nugriovimo; |
| --- | --- |

a)

statinių, jų medžiagų ir dalių perdirbamumas po nugriovimo;

| b) | statinių ilgaamžiškumas; |
| --- | --- |

b)

statinių ilgaamžiškumas;

| c) | statiniams skirtų aplinkai nežalingų žaliavų ir antrinių žaliavų naudojimas. |
| --- | --- |

c)

statiniams skirtų aplinkai nežalingų žaliavų ir antrinių žaliavų naudojimas.

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisII PRIEDAS

Europos vertinimo dokumento priėmimo ir statybos produkto, kuriam netaikomas arba iš dalies taikomas darnusis standartas, Europos techninio vertinimo išdavimo tvarka

| 1. | Techninio vertinimo įstaiga (TVĮ) atlieka vertinimą ir išduoda Europos techninį vertinimą (ETV) dėl tos produktų srities, kuriai įstaiga yra paskirta.
  Šio priedo nuostatos taikytinos gamintojams, taip pat ir importuotojams. |
| --- | --- |

1.

Techninio vertinimo įstaiga (TVĮ) atlieka vertinimą ir išduoda Europos techninį vertinimą (ETV) dėl tos produktų srities, kuriai įstaiga yra paskirta.

Šio priedo nuostatos taikytinos gamintojams, taip pat ir importuotojams.

| 2. | Europos vertinimo dokumentas parengiamas ir priimamas remiantis 2.1–2.11 punktais.








  2.1. | Parinktos paskirties rinkos techninio vertinimo įstaigai sutinkant atitinkama techninio vertinimo įstaiga atlieka vertinimą vadovaudamasi antrosios sutarties nuostatomis ir darbų programos projektu, išduoda atitinkamą Europos techninio vertinimo dokumentą ir perduoda jį Komisijai bei visoms kitoms TVĮ, kurioms pagal V priedo 1 lentelę skirtos tos pačios produktų sritys. |
| --- | --- | --- |

2.

Europos vertinimo dokumentas parengiamas ir priimamas remiantis 2.1–2.11 punktais.

2.1.

Parinktos paskirties rinkos techninio vertinimo įstaigai sutinkant atitinkama techninio vertinimo įstaiga atlieka vertinimą vadovaudamasi antrosios sutarties nuostatomis ir darbų programos projektu, išduoda atitinkamą Europos techninio vertinimo dokumentą ir perduoda jį Komisijai bei visoms kitoms TVĮ, kurioms pagal V priedo 1 lentelę skirtos tos pačios produktų sritys.

| 2.2. | TVĮ, gavusi prašymą išduoti statybos produkto ETV (toliau – atsakingoji TVĮ), 25 straipsnio 1 dalyje nurodytai techninio vertinimo įstaigų organizacijai ir Komisijai praneša apie prašymo turinį ir nuorodą į Komisijos sprendimą dėl eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo, kurį TVĮ ketina taikyti šiam produktui, arba apie tai, kad tokio Komisijos sprendimo nėra. |
| --- | --- |

2.2.

TVĮ, gavusi prašymą išduoti statybos produkto ETV (toliau – atsakingoji TVĮ), 25 straipsnio 1 dalyje nurodytai techninio vertinimo įstaigų organizacijai ir Komisijai praneša apie prašymo turinį ir nuorodą į Komisijos sprendimą dėl eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo, kurį TVĮ ketina taikyti šiam produktui, arba apie tai, kad tokio Komisijos sprendimo nėra.

| 2.3. | Susitarusi su kitomis techninio vertinimo įstaigomis, atitinkama TVĮ atlieka vertinimą, laikydamasi antrosios sutarties ir darbo programos projekto nuostatų, išduoda atitinkamą ETV ir nusiunčia jį Komisijai ir kitoms TVĮ, paskirtoms tai pačiai produktų sričiai pagal V priedo 1 lentelę. |
| --- | --- |

2.3.

Susitarusi su kitomis techninio vertinimo įstaigomis, atitinkama TVĮ atlieka vertinimą, laikydamasi antrosios sutarties ir darbo programos projekto nuostatų, išduoda atitinkamą ETV ir nusiunčia jį Komisijai ir kitoms TVĮ, paskirtoms tai pačiai produktų sričiai pagal V priedo 1 lentelę.

| 2.4. | Atsakingoji TVĮ, bendradarbiaudama su gamintoju, gauna reikiamą informaciją apie produktą ir jo naudojimo paskirtį. Atsakingoji TVĮ praneša gamintojui, ar produktui visiškai ar iš dalies taikoma kita darnioji techninė specifikacija. Tada atsakingoji TVĮ paruošia pirmosios su gamintoju sudarytinos sutarties projektą, kuriame apibrėžiamos darbo programos rengimo sąlygos. |
| --- | --- |

2.4.

Atsakingoji TVĮ, bendradarbiaudama su gamintoju, gauna reikiamą informaciją apie produktą ir jo naudojimo paskirtį. Atsakingoji TVĮ praneša gamintojui, ar produktui visiškai ar iš dalies taikoma kita darnioji techninė specifikacija. Tada atsakingoji TVĮ paruošia pirmosios su gamintoju sudarytinos sutarties projektą, kuriame apibrėžiamos darbo programos rengimo sąlygos.

| 2.5. | Per mėnesį nuo pirmos sutarties sudarymo gamintojas atsakingajai TVĮ pateikia techninių dokumentų rinkinį, kuriame aprašomas produktas, jo naudojimo paskirtis ir informacija apie vykdomą gamyklos produkcijos kontrolę. |
| --- | --- |

2.5.

Per mėnesį nuo pirmos sutarties sudarymo gamintojas atsakingajai TVĮ pateikia techninių dokumentų rinkinį, kuriame aprašomas produktas, jo naudojimo paskirtis ir informacija apie vykdomą gamyklos produkcijos kontrolę.

| 2.6. | Gavusi techninių dokumentų rinkinį atsakingoji TVĮ per mėnesį parengia ir išsiunčia gamintojui antrosios sutarties ir darbo programos projektą, kuriame pateikiama išsami informacija apie vertinsimus aspektus ir veiksmus, kurių ji imsis, siekdama įvertinti su esminėmis produkto charakteristikomis susijusias eksploatacines savybes, atsižvelgiant į numatomą paskirtį. Į darbo programos projektą turi būti įtrauktos bent šios dalys:






  a) | 1 dalis: vertinimo programa, kurioje nurodomi bandymų metodai, skaičiavimo metodai, aprašomieji metodai, parametrai ir visos kitos priemonės, įskaitant vertinimo kriterijus, laikomus tinkamais produktui identifikuoti, su esminėmis produkto charakteristikomis susijusioms eksploatacinėms savybėms vertinti atsižvelgiant į numatomą paskirtį, ir atitinkamų esminių charakteristikų patvarumo aspektus; |
| --- | --- | --- |

2.6.

Gavusi techninių dokumentų rinkinį atsakingoji TVĮ per mėnesį parengia ir išsiunčia gamintojui antrosios sutarties ir darbo programos projektą, kuriame pateikiama išsami informacija apie vertinsimus aspektus ir veiksmus, kurių ji imsis, siekdama įvertinti su esminėmis produkto charakteristikomis susijusias eksploatacines savybes, atsižvelgiant į numatomą paskirtį. Į darbo programos projektą turi būti įtrauktos bent šios dalys:

a)

1 dalis: vertinimo programa, kurioje nurodomi bandymų metodai, skaičiavimo metodai, aprašomieji metodai, parametrai ir visos kitos priemonės, įskaitant vertinimo kriterijus, laikomus tinkamais produktui identifikuoti, su esminėmis produkto charakteristikomis susijusioms eksploatacinėms savybėms vertinti atsižvelgiant į numatomą paskirtį, ir atitinkamų esminių charakteristikų patvarumo aspektus;

| b) | 2 dalis: veikla, susijusi su pradiniu gamyklos, kurioje gaminamas prašyme nurodytas produktas, tikrinimu; |
| --- | --- |

b)

2 dalis: veikla, susijusi su pradiniu gamyklos, kurioje gaminamas prašyme nurodytas produktas, tikrinimu;

| c) | 3 dalis: vietos, kuriose bus atliekami bandymai; |
| --- | --- |

c)

3 dalis: vietos, kuriose bus atliekami bandymai;

| d) | 4 dalis: numatytas laikas ir sąnaudos. |
| --- | --- |

d)

4 dalis: numatytas laikas ir sąnaudos.

| 2.7. | Sudarius antrąją atsakingosios TVĮ ir gamintojo sutartį, į kurią įtraukta patvirtinta darbo programa, atsakingoji TVĮ nusiunčią darbo programos 1 dalį kartu su techninių dokumentų rinkinio dalimi, susijusia su produkto ir jo numatytos paskirties aprašymu, visoms kitoms techninio vertinimo įstaigoms, paskirtoms tai pačiai statybos produktų sričiai, nurodytai V priedo 1 lentelėje. Turi būti sudaryta šias techninio vertinimo įstaigas apimanti darbo grupė, kurios veiklą koordinuoja atsakingoji TVĮ.

  Siekdamas papildyti TVĮ suteiktą informaciją, gamintojas gali paprašyti, kad minėtoji darbo grupė išklausytų jo pasirinktą nepriklausomą mokslo ekspertą. Darbo grupė privalo surengti šį klausymą.

  Per dvi savaites po to, kai visos susijusios techninio vertinimo įstaigos iš atsakingosios TVĮ gauna šiuos dokumentus, darbo grupė parengia EVD projektą, į kurį įtraukti eksploatacinių savybių vertinimo metodai ir kriterijai, susiję su atitinkamomis esminėmis charakteristikomis, remiantis darbo programos 1 dalimi ir aktualia bei pagrįsta technine informacija, kurią pateikė darbo grupės nariai. |
| --- | --- |

2.7.

Sudarius antrąją atsakingosios TVĮ ir gamintojo sutartį, į kurią įtraukta patvirtinta darbo programa, atsakingoji TVĮ nusiunčią darbo programos 1 dalį kartu su techninių dokumentų rinkinio dalimi, susijusia su produkto ir jo numatytos paskirties aprašymu, visoms kitoms techninio vertinimo įstaigoms, paskirtoms tai pačiai statybos produktų sričiai, nurodytai V priedo 1 lentelėje. Turi būti sudaryta šias techninio vertinimo įstaigas apimanti darbo grupė, kurios veiklą koordinuoja atsakingoji TVĮ.

Per dvi savaites po to, kai visos susijusios techninio vertinimo įstaigos iš atsakingosios TVĮ gauna šiuos dokumentus, darbo grupė parengia EVD projektą, į kurį įtraukti eksploatacinių savybių vertinimo metodai ir kriterijai, susiję su atitinkamomis esminėmis charakteristikomis, remiantis darbo programos 1 dalimi ir aktualia bei pagrįsta technine informacija, kurią pateikė darbo grupės nariai.

| 2.8. | Tada atsakingoji TVĮ nusiunčia visoms kitoms techninio vertinimo įstaigoms EVD projektą su atitinkama techninių dokumentų rinkinio dalimi, kurioje aprašomas produktas ir jo naudojimo paskirtis.
  Per dvi savaites kitos techninio vertinimo įstaigos pateikia atsakingajai TVĮ informaciją, susijusią su jų nacionaliniais statybų reglamentais ir, pagal aplinkybes, kitais teisės aktais, reglamentuojančiais produktus ir jų naudojimo paskirtį. Atsakingoji TVĮ praneša darbo grupės nariams ir gamintojui apie šios informacijos turinį. |
| --- | --- |

2.8.

Tada atsakingoji TVĮ nusiunčia visoms kitoms techninio vertinimo įstaigoms EVD projektą su atitinkama techninių dokumentų rinkinio dalimi, kurioje aprašomas produktas ir jo naudojimo paskirtis.

Per dvi savaites kitos techninio vertinimo įstaigos pateikia atsakingajai TVĮ informaciją, susijusią su jų nacionaliniais statybų reglamentais ir, pagal aplinkybes, kitais teisės aktais, reglamentuojančiais produktus ir jų naudojimo paskirtį. Atsakingoji TVĮ praneša darbo grupės nariams ir gamintojui apie šios informacijos turinį.

| 2.9. | Atsakingoji TVĮ, pasikonsultavusi su darbo grupe, įtraukia šią informaciją į EVD projektą, kurį ji nusiunčia 25 straipsnio 1 dalyje nurodytai techninio vertinimo įstaigų organizacijai. Techninio vertinimo įstaigų organizacija, nusiuntusi galutinį EVD projektą gamintojui, kuriam skiriama viena savaitė pastaboms pateikti, ir pasikonsultavusi su bent viena gamintojo nurodyta profesine organizacija
  (jei gamintojas pareiškia tokį norą) priima EVD kaip preliminarų dokumentą. Techninio vertinimo įstaigų organizacija nusiunčia priimto preliminaraus EVD kopiją gamintojui ir Komisijai. Jeigu per penkiolika darbo dienų po gavimo Komisija pateikia Techninio vertinimo įstaigų organizacijai pastabų apie preliminarų EVD, Techninio vertinimo įstaigų organizacija jį atitinkamai iš dalies pakeičia. Po šio laikotarpio atsakingoji TVĮ pradeda rengtis atlikti vertinimą. |
| --- | --- |

2.9.

Atsakingoji TVĮ, pasikonsultavusi su darbo grupe, įtraukia šią informaciją į EVD projektą, kurį ji nusiunčia 25 straipsnio 1 dalyje nurodytai techninio vertinimo įstaigų organizacijai. Techninio vertinimo įstaigų organizacija, nusiuntusi galutinį EVD projektą gamintojui, kuriam skiriama viena savaitė pastaboms pateikti, ir pasikonsultavusi su bent viena gamintojo nurodyta profesine organizacija
  (jei gamintojas pareiškia tokį norą) priima EVD kaip preliminarų dokumentą. Techninio vertinimo įstaigų organizacija nusiunčia priimto preliminaraus EVD kopiją gamintojui ir Komisijai. Jeigu per penkiolika darbo dienų po gavimo Komisija pateikia Techninio vertinimo įstaigų organizacijai pastabų apie preliminarų EVD, Techninio vertinimo įstaigų organizacija jį atitinkamai iš dalies pakeičia. Po šio laikotarpio atsakingoji TVĮ pradeda rengtis atlikti vertinimą.

| 2.10. | Atsakingoji TVĮ atlieka vertinimą remdamasi priimto preliminaraus EVD nuostatomis ir vėliau išduoda atitinkamą ETV. |
| --- | --- |

2.10.

Atsakingoji TVĮ atlieka vertinimą remdamasi priimto preliminaraus EVD nuostatomis ir vėliau išduoda atitinkamą ETV.

| 2.11. | Kai tik atsakingoji TVĮ išduoda pirmąjį ETV remdamasi konkrečiu preliminariu EVD, šį EVD Techninio vertinimo įstaigų organizacija pakeičia, jeigu reikia, remdamasi atsakingosios TVĮ pasiūlymu. Tada Techninio vertinimo įstaigų organizacija priima galutinį EVD ir nusiunčia jį Komisijai. Nuorodą į galutinį EVD Komisija skelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje. |
| --- | --- |

2.11.

Kai tik atsakingoji TVĮ išduoda pirmąjį ETV remdamasi konkrečiu preliminariu EVD, šį EVD Techninio vertinimo įstaigų organizacija pakeičia, jeigu reikia, remdamasi atsakingosios TVĮ pasiūlymu. Tada Techninio vertinimo įstaigų organizacija priima galutinį EVD ir nusiunčia jį Komisijai. Nuorodą į galutinį EVD Komisija skelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.

| 3. | Paskelbus nuorodą į galutinį EVD Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, pagal šį galutinį EVD atliekamas su Europos techniniais vertinimais susijęs parengiamasis darbas, remiantis bet kokiais vėlesniais prašymais dėl statybos produktų, kurių esminės charakteristikos panašios į nurodytąsias pirmame prašyme atsižvelgiant į numatomą produktų paskirtį. |
| --- | --- |

3.

Paskelbus nuorodą į galutinį EVD Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, pagal šį galutinį EVD atliekamas su Europos techniniais vertinimais susijęs parengiamasis darbas, remiantis bet kokiais vėlesniais prašymais dėl statybos produktų, kurių esminės charakteristikos panašios į nurodytąsias pirmame prašyme atsižvelgiant į numatomą produktų paskirtį.

| 4. | Komisijos atstovas kaip stebėtojas gali dalyvauti visuose 2.7 punkte nurodytos darbo grupės posėdžiuose. |
| --- | --- |

4.

Komisijos atstovas kaip stebėtojas gali dalyvauti visuose 2.7 punkte nurodytos darbo grupės posėdžiuose.

| 5. | Jeigu visos techninio vertinimo įstaigos ir gamintojas nesusitaria dėl EVD, TVĮ organizacija perduoda šį klausimą Komisijai, kad jį tinkamai išspręstų. |
| --- | --- |

5.

Jeigu visos techninio vertinimo įstaigos ir gamintojas nesusitaria dėl EVD, TVĮ organizacija perduoda šį klausimą Komisijai, kad jį tinkamai išspręstų.

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisIII PRIEDAS

▐

| 1. | Nr. ... (unikalus produkto identifikavimo kodas) |
| --- | --- |

1.

Nr. ... (unikalus produkto identifikavimo kodas)

| 2. | Gamintojo (jo įgaliotojo atstovo) pavadinimas arba identifikavimo ženklas ir adresas:
  ...
  ... |
| --- | --- |

2.

Gamintojo (jo įgaliotojo atstovo) pavadinimas arba identifikavimo ženklas ir adresas:

...

...

| 3. | Ši eksploatacinių savybių deklaracija išduota tik gamintojo atsakomybe:
  ...
  ... |
| --- | --- |

3.

Ši eksploatacinių savybių deklaracija išduota tik gamintojo atsakomybe:

...

...

| 4. | Produkto identifikavimas (pagal kurį jį galima atsekti)
  ir numatytos bendro pobūdžio paskirties nurodymas:


  ...
  ... |
| --- | --- |

4.

Produkto identifikavimas (pagal kurį jį galima atsekti)
  ir numatytos bendro pobūdžio paskirties nurodymas:

...

...

| 5. | Pirmiau nurodyto produkto eksploatacinės savybės atitinka 7 punkte deklaruotas eksploatacines savybes. |
| --- | --- |

5.

Pirmiau nurodyto produkto eksploatacinės savybės atitinka 7 punkte deklaruotas eksploatacines savybes.

| 6. | ... (notifikuotosios įstaigos pavadinimas, numeris, jei tinka)
  atliko ... (intervencijos aprašymas)


  pagal eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemą nr. ...


  ir išdavė ... (produkto atitikties sertifikatą, gamyklos produkcijos kontrolės atitikties sertifikatą, bandymų ataskaitas, jeigu tinka):
  ...
  ... |
| --- | --- |

6.

... (notifikuotosios įstaigos pavadinimas, numeris, jei tinka)

atliko ... (intervencijos aprašymas)

pagal eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemą nr. ...

ir išdavė ... (produkto atitikties sertifikatą, gamyklos produkcijos kontrolės atitikties sertifikatą, bandymų ataskaitas, jeigu tinka):

...

...

| 7. | Eksploatacinių savybių deklaracija (sąrašas, lygiai arba klasės ir nuoroda į atitinkamą darniąją techninę specifikaciją/specifinį techninį dokumentą, naudojamą deklaruotoms eksploatacinėms savybėms, susijusioms su esminėmis produkto charakteristikomis, vertinti)







  Deklaruotų esminių charakteristikų pavadinimas | Su deklaruotomis esminėmis charakteristikomis susijusių eksploatacinių savybių lygis arba klasė | Nuoroda į darniąją techninę specifikaciją/specifinis techninis dokumentas |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

7.

Eksploatacinių savybių deklaracija (sąrašas, lygiai arba klasės ir nuoroda į atitinkamą darniąją techninę specifikaciją/specifinį techninį dokumentą, naudojamą deklaruotoms eksploatacinėms savybėms, susijusioms su esminėmis produkto charakteristikomis, vertinti)

Deklaruotų esminių charakteristikų pavadinimas

Su deklaruotomis esminėmis charakteristikomis susijusių eksploatacinių savybių lygis arba klasė

Nuoroda į darniąją techninę specifikaciją/specifinis techninis dokumentas

Už ką ir kieno vardu pasirašyta: ...

| ...
  (išdavimo vieta ir data) | ...
  (pavardė, pareigos) (parašas) |
| --- | --- |

...

(išdavimo vieta ir data)

...

(pavardė, pareigos) (parašas)

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisIV PRIEDAS

Eksploatavimo deklaracijoje deklaruotinos pavojingos medžiagos

1.
     
  Labai pavojingos medžiagos

| a) | 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiančio Europos cheminių medžiagų agentūrą (1), kandidatinio sąrašo medžiagos; |
| --- | --- |

a)

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiančio Europos cheminių medžiagų agentūrą (1), kandidatinio sąrašo medžiagos;

| b) | medžiagos, kurios pagal REACH (Reglamentas (EB) Nr. 1907/2006) yra laikomos patvariomis, bioakumuliacinėmis ir toksiškomis (PBT); |
| --- | --- |

b)

medžiagos, kurios pagal REACH (Reglamentas (EB) Nr. 1907/2006) yra laikomos patvariomis, bioakumuliacinėmis ir toksiškomis (PBT);

| c) | medžiagos, kurios pagal REACH (Reglamentas (EB) Nr. 1907/2006) yra laikomos labai patvariomis arba didelės bioakumuliacijos); |
| --- | --- |

c)

medžiagos, kurios pagal REACH (Reglamentas (EB) Nr. 1907/2006) yra laikomos labai patvariomis arba didelės bioakumuliacijos);

| d) | medžiagos, klasifikuojamos kaip kancerogenai, mutagenai ir toksinės reprodukcijai medžiagos, įtrauktos į 1 ir 2 kategorijas pagal 1967 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvą 67/548/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių pavojingų medžiagų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą etiketėmis, suderinimo (2). |
| --- | --- |

d)

medžiagos, klasifikuojamos kaip kancerogenai, mutagenai ir toksinės reprodukcijai medžiagos, įtrauktos į 1 ir 2 kategorijas pagal 1967 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvą 67/548/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių pavojingų medžiagų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą etiketėmis, suderinimo (2).

2.
     
  Tam tikros klasifikacijos medžiagos

Medžiagos, kurios atitinka Direktyvoje 67/548/EEB nurodytus klasifikavimo kriterijus šioms kategorijoms:

| a) | 3 kategorijos kancerogeninės, mutageninės ar toksiškos reprodukcijai medžiagos; |
| --- | --- |

a)

3 kategorijos kancerogeninės, mutageninės ar toksiškos reprodukcijai medžiagos;

| b) | chroniško toksiškumo medžiagos (R48); |
| --- | --- |

b)

chroniško toksiškumo medžiagos (R48);

| c) | aplinkai pavojingos medžiagos, galinčios turėti ilgalaikį poveikį (R50-53); |
| --- | --- |

c)

aplinkai pavojingos medžiagos, galinčios turėti ilgalaikį poveikį (R50-53);

| d) | ozono sluoksnį ardančios medžiagos (R59); |
| --- | --- |

d)

ozono sluoksnį ardančios medžiagos (R59);

| e) | medžiagos, galinčios sukelti alergiją jų įkvėpus (R42); |
| --- | --- |

e)

medžiagos, galinčios sukelti alergiją jų įkvėpus (R42);

| f) | medžiagos, galinčios sukelti alergiją patekusios ant odos (R43). |
| --- | --- |

f)

medžiagos, galinčios sukelti alergiją patekusios ant odos (R43).

3.
     
  Prioritetinės pavojingos medžiagos

Prioritetinės pavojingos medžiagos, kaip nurodyta 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB, nustatančios Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (3) (ES pagrindų direktyva vandens politikos srityje), X priede.

---

(1)  

  OL L 396, 2006 12 30, p. 1.

(2)  

  OL 196, 1967 8 16, p. 1.

(3)  

  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

2010 m. balandžio 24 d., penktadienisV PRIEDAS

Techninio vertinimo įstaigų produktų sritys ir joms keliami reikalavimai

1 lentelė.   Produktų sritys

| Srities kodas | Produktų sritis | Statybos produktų grupės |
| --- | --- | --- |
| A | CIVILINĖ INŽINERIJA | Geotekstilės produktai ir susiję produktai. Cirkuliavimo armatūra. Grindų dangos, šaligatvio arba grindinio plokštės, kelių apdailai. Užpildas. Kelių statybos produktai. Vamzdžiai, cisternos ir pagalbiniai įrenginiai, neturintys sąlyčio su žmonėms vartoti skirtu vandeniu. Grindų posluoksniai, įskaitant kabamąsias perdangas, keliai ir kiti važiuojamieji paviršiai. Labai plonas asfaltbetonis. Nuotekų technikos produktai. Nuo uolų nuolaužų apsaugantys rinkiniai. Vandeniui nepralaidžios, skystomis medžiagomis dengiamos tilto pakloto sistemos. Kelių tiltų kompensatoriai. |
| B | VIENETINĖS/KOMPLEKTUOJAMOS STATINIŲ SURENKAMOSIOS DALYS | Surenkami statinių rinkiniai iš medinių rėmų ir rąstų. Šaldyklos konstrukcijų rinkiniai ir šaldyklos konstrukcijų dangos rinkiniai. Statinių surenkamosios dalys. Statinių betono konstrukcijų rinkiniai. Statinių metalo konstrukcijų rinkiniai. |
| C | APKROVAS LAIKANČIOS MEDŽIAGOS IR SUDEDAMOSIOS DALYS | Konstrukciniai medienos produktai ir pagalbiniai įrenginiai. Cementas, statybinės kalkės ir kitos hidraulinės rišamosios medžiagos. Betono armatūra ir įtempiamoji betono armatūra. Statybiniai metalo produktai ir pagalbiniai įrenginiai. Produktai, susiję su betonu, skiediniu ir cemento tešla. Konstrukcinės atramos. Gamykliniai betoniniai produktai. Surenkami laiptų įrenginiai. Lengvosios sudėtinės medinės sijos ir kolonos. Išankstinio konstrukcijų įtempimo sutvirtinimo komplektai. Inkariniai varžtai. |
| D | STOGO DANGA IR STATINIO APVALKALAS | Sienos apdaro rinkiniai. Stogo dangos, stoglangiai, stogo langai ir pagalbiniai produktai. Lygaus stiklo, stiklinių profiliuočių ir stiklablokių produktai. Išorės ir vidaus durys ir langai, stogo angos ir stoglangiai. Skystų tepamų stogų hidroizoliatų rinkiniai. Išorės sienų apkalos rinkiniai. Konstrukcinės sandariklio glazūravimo sistemos. Stogams skirtos mechaniškai tvirtinamų lanksčiųjų hidroizoliacinių membranų sistemos. Uždedamųjų permatomų stogų rinkiniai. Surenkami medienos laikantieji įtemptos plėvelės skydai ir uždedamosios sudėtinės lengvosios plokštės. |
| E | VIDAUS/IŠORĖS STATYBINIAI KOMPONENTAI/RINKINIAI | Sanitariniai prietaisai. Medienos plokštės. Mūriniai ir susiję produktai. Vidaus ir išorės sienų ir lubų apdaila. Gipso produktai. Vidaus pertvarų rinkiniai. Vandeniui nelaidžios dangos rinkiniai, skirti drėgnų patalpų grindims ir sienoms. Apkrovos nelaikančių nuolatinių klojinių rinkiniai iš tuščiavidurių blokų arba izoliacinių medžiagų panelių ir (arba) betono. |
| F | ŠILDYMAS/VĖDINIMAS/IZOLIAVIMAS | Dūmtraukiai, dūmtakiai ir specialūs produktai. Patalpų šildymo prietaisai. Termoizoliaciniai produktai. Išorinės sudėtinės šiluminės izoliacijos sistemos. Atvirkščiojo stogo izoliacijos rinkiniai. Apdailos sistemos. |
| G | FIKSATORIAI/SANDARIKLIAI/ADHEZYVAI | Statybiniai klijai. Konstrukcinių jungčių kaiščiai/jungiamieji elementai. Trimatės prikalamosios plokštelės. Inkariniai varžtai/sraigtai. Sienų plokštės iš nerūdijančio plieno. Ertmių loveliai. Tvirtikliai, skirti išorės sienų apkalai ir plokštiems arba šlaitiniams stogams. Jungtys, skirtos sluoksniuotiems betoniniams elementams. Dujoms ir vandeniui nelaidūs sandarikliai, skirti vamzdžiams, kertantiems sienas ir grindis. Užsandarinimo rinkiniai, profiliai ir juostos. Sandūros užsandarinimo mastika. Elastiniai pakabinami tvirtikliai. Tempiamieji strypai. Taškiniai tvirtikliai. Paviršiaus repelentai ir dangos apdorojimas. Išlyginimo tvirtikliai, skirti stogams, sienoms ir vidaus darbams. Hidroizoliacijos produktai/hidroizoliacinis apdorojimas. |
| H | APSAUGA NUO GAISRO IR SUSIJĘ PRODUKTAI | Gaisro signalizacijos, gaisro aptikimo, stacionarieji gaisro gesinimo, ugnies ir dūmų kontrolės bei sprogimo slopinimo produktai. Gaisrą stabdantys, gaisrą ribojantys ir nuo gaisro apsaugantys produktai. |
| I | ELEKTROS INSTALIACIJA | Bet kokie statybos produktai, susiję su elektros instaliacija. |
| J | DUJŲ INSTALIACIJA | Bet kokie statybos produktai, susiję su dujų instaliacija. |
| K | VANDENTIEKIS IR KANALIZACIJA | Rinkinys, kurį sudaro nusodintuvas su iš dalies mechaniniu dangčiu, montuojamas ant nuotekų priimtuvo be nusodintuvo. Šulinio viršaus rinkinys, kurį sudaro dangtis ir papildomi įvairios paskirties plastikiniai žiedai. Vamzdyno rinkiniai, skirti šaltam ir karštam vandeniui, įskaitant žmonėms naudoti skirtą vandenį. Kanalizacijos ir nuotekų šalinimo vamzdyno sistemos su slėgiu arba be slėgio. Lanksčios jungiamosios dalys, skirtos gravitaciniams ir slėginiams kanalizacijos ir nuotekų šalinimo vamzdžiams. Kompostinis tualetas. |

Srities kodas

Produktų sritis

Statybos produktų grupės

A

CIVILINĖ INŽINERIJA

Geotekstilės produktai ir susiję produktai. Cirkuliavimo armatūra. Grindų dangos, šaligatvio arba grindinio plokštės, kelių apdailai. Užpildas. Kelių statybos produktai. Vamzdžiai, cisternos ir pagalbiniai įrenginiai, neturintys sąlyčio su žmonėms vartoti skirtu vandeniu. Grindų posluoksniai, įskaitant kabamąsias perdangas, keliai ir kiti važiuojamieji paviršiai. Labai plonas asfaltbetonis. Nuotekų technikos produktai. Nuo uolų nuolaužų apsaugantys rinkiniai. Vandeniui nepralaidžios, skystomis medžiagomis dengiamos tilto pakloto sistemos. Kelių tiltų kompensatoriai.

B

VIENETINĖS/KOMPLEKTUOJAMOS STATINIŲ SURENKAMOSIOS DALYS

Surenkami statinių rinkiniai iš medinių rėmų ir rąstų. Šaldyklos konstrukcijų rinkiniai ir šaldyklos konstrukcijų dangos rinkiniai. Statinių surenkamosios dalys. Statinių betono konstrukcijų rinkiniai. Statinių metalo konstrukcijų rinkiniai.

C

APKROVAS LAIKANČIOS MEDŽIAGOS IR SUDEDAMOSIOS DALYS

Konstrukciniai medienos produktai ir pagalbiniai įrenginiai. Cementas, statybinės kalkės ir kitos hidraulinės rišamosios medžiagos. Betono armatūra ir įtempiamoji betono armatūra. Statybiniai metalo produktai ir pagalbiniai įrenginiai. Produktai, susiję su betonu, skiediniu ir cemento tešla. Konstrukcinės atramos. Gamykliniai betoniniai produktai. Surenkami laiptų įrenginiai. Lengvosios sudėtinės medinės sijos ir kolonos. Išankstinio konstrukcijų įtempimo sutvirtinimo komplektai. Inkariniai varžtai.

D

STOGO DANGA IR STATINIO APVALKALAS

Sienos apdaro rinkiniai. Stogo dangos, stoglangiai, stogo langai ir pagalbiniai produktai. Lygaus stiklo, stiklinių profiliuočių ir stiklablokių produktai. Išorės ir vidaus durys ir langai, stogo angos ir stoglangiai. Skystų tepamų stogų hidroizoliatų rinkiniai. Išorės sienų apkalos rinkiniai. Konstrukcinės sandariklio glazūravimo sistemos. Stogams skirtos mechaniškai tvirtinamų lanksčiųjų hidroizoliacinių membranų sistemos. Uždedamųjų permatomų stogų rinkiniai. Surenkami medienos laikantieji įtemptos plėvelės skydai ir uždedamosios sudėtinės lengvosios plokštės.

E

VIDAUS/IŠORĖS STATYBINIAI KOMPONENTAI/RINKINIAI

Sanitariniai prietaisai. Medienos plokštės. Mūriniai ir susiję produktai. Vidaus ir išorės sienų ir lubų apdaila. Gipso produktai. Vidaus pertvarų rinkiniai. Vandeniui nelaidžios dangos rinkiniai, skirti drėgnų patalpų grindims ir sienoms. Apkrovos nelaikančių nuolatinių klojinių rinkiniai iš tuščiavidurių blokų arba izoliacinių medžiagų panelių ir (arba) betono.

F

ŠILDYMAS/VĖDINIMAS/IZOLIAVIMAS

Dūmtraukiai, dūmtakiai ir specialūs produktai. Patalpų šildymo prietaisai. Termoizoliaciniai produktai. Išorinės sudėtinės šiluminės izoliacijos sistemos. Atvirkščiojo stogo izoliacijos rinkiniai. Apdailos sistemos.

G

FIKSATORIAI/SANDARIKLIAI/ADHEZYVAI

Statybiniai klijai. Konstrukcinių jungčių kaiščiai/jungiamieji elementai. Trimatės prikalamosios plokštelės. Inkariniai varžtai/sraigtai. Sienų plokštės iš nerūdijančio plieno. Ertmių loveliai. Tvirtikliai, skirti išorės sienų apkalai ir plokštiems arba šlaitiniams stogams. Jungtys, skirtos sluoksniuotiems betoniniams elementams. Dujoms ir vandeniui nelaidūs sandarikliai, skirti vamzdžiams, kertantiems sienas ir grindis. Užsandarinimo rinkiniai, profiliai ir juostos. Sandūros užsandarinimo mastika. Elastiniai pakabinami tvirtikliai. Tempiamieji strypai. Taškiniai tvirtikliai. Paviršiaus repelentai ir dangos apdorojimas. Išlyginimo tvirtikliai, skirti stogams, sienoms ir vidaus darbams. Hidroizoliacijos produktai/hidroizoliacinis apdorojimas.

H

APSAUGA NUO GAISRO IR SUSIJĘ PRODUKTAI

Gaisro signalizacijos, gaisro aptikimo, stacionarieji gaisro gesinimo, ugnies ir dūmų kontrolės bei sprogimo slopinimo produktai. Gaisrą stabdantys, gaisrą ribojantys ir nuo gaisro apsaugantys produktai.

I

ELEKTROS INSTALIACIJA

Bet kokie statybos produktai, susiję su elektros instaliacija.

J

DUJŲ INSTALIACIJA

Bet kokie statybos produktai, susiję su dujų instaliacija.

K

VANDENTIEKIS IR KANALIZACIJA

Rinkinys, kurį sudaro nusodintuvas su iš dalies mechaniniu dangčiu, montuojamas ant nuotekų priimtuvo be nusodintuvo. Šulinio viršaus rinkinys, kurį sudaro dangtis ir papildomi įvairios paskirties plastikiniai žiedai. Vamzdyno rinkiniai, skirti šaltam ir karštam vandeniui, įskaitant žmonėms naudoti skirtą vandenį. Kanalizacijos ir nuotekų šalinimo vamzdyno sistemos su slėgiu arba be slėgio. Lanksčios jungiamosios dalys, skirtos gravitaciniams ir slėginiams kanalizacijos ir nuotekų šalinimo vamzdžiams. Kompostinis tualetas.

2 lentelė.   Reikalavimai techninio vertinimo įstaigoms

| Kompetencija | Kompetencijos aprašymas | Reikalavimas |
| --- | --- | --- |
| 1. | Rizikos analizavimas |

Kompetencija

Kompetencijos aprašymas

Reikalavimas

1.

Rizikos analizavimas

Nustatyti galimą naujoviškų statybos produktų naudojimo riziką ir naudą, kai nėra nustatytos/patvirtintos techninės informacijos apie statinyje instaliuotų produktų eksploatacines savybes.

TVĮ veikla neturi priklausyti nuo suinteresuotųjų subjektų ir nuo bet kokių konkrečių interesų.

Be to, TVĮ personalas turi:

| a) | pasižymėti objektyvumu ir gebėjimu priimti tinkamus sprendimus techniniais klausimais; |
| --- | --- |

a)

pasižymėti objektyvumu ir gebėjimu priimti tinkamus sprendimus techniniais klausimais;

| b) | turėti išsamių žinių apie normines nuostatas ir kitus valstybėse narėse galiojančius reikalavimus, susijusius su produktų sritimis, kurioms įstaiga turi būti paskirta; |
| --- | --- |

b)

turėti išsamių žinių apie normines nuostatas ir kitus valstybėse narėse galiojančius reikalavimus, susijusius su produktų sritimis, kurioms įstaiga turi būti paskirta;

| c) | turėti bendrą supratimą apie statybų praktiką ir išsamių techninių žinių, susijusių su produktų sritimis, kurioms įstaiga turi būti paskirta; |
| --- | --- |

c)

turėti bendrą supratimą apie statybų praktiką ir išsamių techninių žinių, susijusių su produktų sritimis, kurioms įstaiga turi būti paskirta;

| d) | turėti išsamių žinių apie susijusios rizikos specifines rūšis ir apie techninius statybos proceso aspektus; |
| --- | --- |

d)

turėti išsamių žinių apie susijusios rizikos specifines rūšis ir apie techninius statybos proceso aspektus;

| e) | turėti išsamių žinių apie esamus darniuosius standartus ir bandymų metodus tose produktų srityse, kurioms įstaiga turi būti paskirta; |
| --- | --- |

e)

turėti išsamių žinių apie esamus darniuosius standartus ir bandymų metodus tose produktų srityse, kurioms įstaiga turi būti paskirta;

| f) | turėti reikiamų kalbinių įgūdžių. |
| --- | --- |

f)

turėti reikiamų kalbinių įgūdžių.

| 2. | Techninių kriterijų nustatymas |
| --- | --- |

2.

Techninių kriterijų nustatymas

Remiantis rizikos analizės rezultatais parengti techninius statybos produktų laikysenos ir eksploatacinių savybių vertinimo kriterijus atsižvelgiant į taikomų nacionalinių reikalavimų vykdymą;

techninę informaciją, reikalingą statybos proceso dalyviams kaip potencialiems statybos produktų naudotojams (gamintojams, projektuotojams, rangovams, montuotojams).

| 3. | Vertinimo metodų nustatymas |
| --- | --- |

3.

Vertinimo metodų nustatymas

Sukurti ir patvirtinti tinkamus su esminėmis statybos produktų charakteristikomis susijusių eksploatacinių savybių vertinimo metodus (bandymus arba skaičiavimą) atsižvelgiant į dabartinę padėtį.

| 4. | Specifinės gamyklos produkcijos kontrolės nustatymas |
| --- | --- |

4.

Specifinės gamyklos produkcijos kontrolės nustatymas

Išmanyti ir vertinti konkretaus produkto gamybos procesą siekiant nustatyti tinkamas priemones, užtikrinančias produkto pastovumą konkrečiu gamybos procesu.

TVĮ personalas turi turėti reikiamų žinių apie gamybos procesų ir su gamyklos produkcijos kontrole susijusių produkto charakteristikų santykį.

| 5. | Produkto vertinimas |
| --- | --- |

5.

Produkto vertinimas

Vertinti su esminėmis statybos produktų charakteristikomis susijusias eksploatacines savybes remiantis darniaisiais metodais laikantis darniųjų kriterijų.

Be 1, 2 ir 3 punktuose išvardytų reikalavimų, TVĮ turi turėti galimybę naudotis priemonėmis ir įrenginiais, reikalingais su esminėmis statybos produktų charakteristikomis susijusioms eksploatacinėms savybėms vertinti tose produktų srityse, kurioms įstaiga turi būti paskirta.

| 6. | Bendras administravimas |
| --- | --- |

6.

Bendras administravimas

Užtikrinti nuoseklumą, patikimumą, objektyvumą ir atsekamumą nuolat taikant tinkamus administravimo metodus.

TVĮ turi:

| a) | turėti dokumentais įrodytos geros administracinės elgsenos patirties; |
| --- | --- |

a)

turėti dokumentais įrodytos geros administracinės elgsenos patirties;

| b) | vykdyti tokią politiką ir laikytis papildomų procedūrų, kad būtų užtikrintas techninio vertinimo įstaigoje ir bendradarbiaujant su visais partneriais naudojamos slaptos informacijos konfidencialumas; |
| --- | --- |

b)

vykdyti tokią politiką ir laikytis papildomų procedūrų, kad būtų užtikrintas techninio vertinimo įstaigoje ir bendradarbiaujant su visais partneriais naudojamos slaptos informacijos konfidencialumas;

| c) | būti įdiegusi dokumentų kontrolės sistemą, užtikrinančią, kad visi reikiami dokumentai būtų registruojami, atsekami, tvarkomi ir archyvuojami; |
| --- | --- |

c)

būti įdiegusi dokumentų kontrolės sistemą, užtikrinančią, kad visi reikiami dokumentai būtų registruojami, atsekami, tvarkomi ir archyvuojami;

| d) | turėti vidaus audito ir administravimo peržiūros mechanizmą, užtikrinantį, kad būtų nuolat stebima atitiktis susijusiems administravimo metodams; |
| --- | --- |

d)

turėti vidaus audito ir administravimo peržiūros mechanizmą, užtikrinantį, kad būtų nuolat stebima atitiktis susijusiems administravimo metodams;

| e) | būti nustačiusi objektyvią apeliacinių prašymų ir skundų nagrinėjimo tvarką. |
| --- | --- |

e)

būti nustačiusi objektyvią apeliacinių prašymų ir skundų nagrinėjimo tvarką.

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisVI PRIEDAS

Eksploatacinių savybių pastovumo vertinimas ir tikrinimas

1.   EKSPLOATACINIŲ SAVYBIŲ PASTOVUMO VERTINIMO IR TIKRINIMO SISTEMOS

| 1.1. | 1+ sistema.
  Gamintojo produkto eksploatacinių savybių deklaracija dėl esminių charakteristikų remiantis šiomis nuostatomis:






  a) | gamintojas:






  i) | vykdo gamyklos produkcijos kontrolę, |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

1+ sistema.
  Gamintojo produkto eksploatacinių savybių deklaracija dėl esminių charakteristikų remiantis šiomis nuostatomis:

a)

gamintojas:

i)

vykdo gamyklos produkcijos kontrolę,

| ii) | atlieka gamykloje paimtų bandinių papildomą tyrimą pagal numatytą bandymų planą; |
| --- | --- |

ii)

atlieka gamykloje paimtų bandinių papildomą tyrimą pagal numatytą bandymų planą;

| b) | notifikuotoji įstaiga išduoda produkto atitikties sertifikatą remdamasi:






  i) | nustatytu produkto tipu pagal tipo bandymą (įskaitant bandinio ėmimą), su tipu susijusius skaičiavimus, lentelėje pateiktas vertes arba aprašomuosius produkto dokumentus; |
| --- | --- | --- |

b)

notifikuotoji įstaiga išduoda produkto atitikties sertifikatą remdamasi:

i)

nustatytu produkto tipu pagal tipo bandymą (įskaitant bandinio ėmimą), su tipu susijusius skaičiavimus, lentelėje pateiktas vertes arba aprašomuosius produkto dokumentus;

| ii) | pradiniu gamyklos ir gamyklos produkcijos kontrolės tikrinimu; |
| --- | --- |

ii)

pradiniu gamyklos ir gamyklos produkcijos kontrolės tikrinimu;

| iii) | nuolatine gamyklos produkcijos kontrolės priežiūra ir vertinimu; |
| --- | --- |

iii)

nuolatine gamyklos produkcijos kontrolės priežiūra ir vertinimu;

| iv) | gamykloje paimtų bandinių tikrinamuoju bandymu. |
| --- | --- |

iv)

gamykloje paimtų bandinių tikrinamuoju bandymu.

| 1.2. | 1 sistema.
  Gamintojo produkto eksploatacinių savybių deklaracija dėl esminių charakteristikų remiantis šiomis nuostatomis:






  a) | gamintojas:






  i) | vykdo gamyklos produkcijos kontrolę; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.

1 sistema.
  Gamintojo produkto eksploatacinių savybių deklaracija dėl esminių charakteristikų remiantis šiomis nuostatomis:

a)

gamintojas:

i)

vykdo gamyklos produkcijos kontrolę;

| ii) | atlieka gamykloje paimtų bandinių papildomą tyrimą pagal numatytą bandymų planą; |
| --- | --- |

ii)

atlieka gamykloje paimtų bandinių papildomą tyrimą pagal numatytą bandymų planą;

| b) | notifikuotoji įstaiga išduoda produkto atitikties sertifikatą remdamasi:






  i) | nustatytu produkto tipu pagal tipo bandymą (įskaitant bandinio ėmimą), su tipu susijusius skaičiavimus, lentelėje pateiktas vertes arba aprašomuosius produkto dokumentus; |
| --- | --- | --- |

b)

notifikuotoji įstaiga išduoda produkto atitikties sertifikatą remdamasi:

i)

nustatytu produkto tipu pagal tipo bandymą (įskaitant bandinio ėmimą), su tipu susijusius skaičiavimus, lentelėje pateiktas vertes arba aprašomuosius produkto dokumentus;

| ii) | pradiniu gamyklos ir gamyklos produkcijos kontrolės tikrinimu; |
| --- | --- |

ii)

pradiniu gamyklos ir gamyklos produkcijos kontrolės tikrinimu;

| iii) | nuolatine gamyklos produkcijos kontrolės priežiūra ir vertinimu. |
| --- | --- |

iii)

nuolatine gamyklos produkcijos kontrolės priežiūra ir vertinimu.

| 1.3. | 2+ sistema
  . Gamintojo produkto eksploatacinių savybių deklaracija dėl esminių charakteristikų remiantis šiomis nuostatomis:






  a) | gamintojas:






  i) | nustatyto produkto tipą pagal tipo bandymą (įskaitant bandinio ėmimą), su tipu susijusius skaičiavimus, lentelėje pateiktas vertes arba aprašomuosius produkto dokumentus; |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

2+ sistema
  . Gamintojo produkto eksploatacinių savybių deklaracija dėl esminių charakteristikų remiantis šiomis nuostatomis:

a)

gamintojas:

i)

nustatyto produkto tipą pagal tipo bandymą (įskaitant bandinio ėmimą), su tipu susijusius skaičiavimus, lentelėje pateiktas vertes arba aprašomuosius produkto dokumentus;

| ii) | vykdo gamyklos produkcijos kontrolę; |
| --- | --- |

ii)

vykdo gamyklos produkcijos kontrolę;

| iii) | atlieka gamykloje paimtų bandinių papildomą tyrimą pagal numatytą bandymų planą; |
| --- | --- |

iii)

atlieka gamykloje paimtų bandinių papildomą tyrimą pagal numatytą bandymų planą;

| b) | notifikuotoji įstaiga išduoda gamyklos produkcijos kontrolės atitikties sertifikatą remdamasi:






  i) | pradiniu gamyklos ir gamyklos produkcijos kontrolės tikrinimu; |
| --- | --- | --- |

b)

notifikuotoji įstaiga išduoda gamyklos produkcijos kontrolės atitikties sertifikatą remdamasi:

i)

pradiniu gamyklos ir gamyklos produkcijos kontrolės tikrinimu;

| ii) | nuolatine gamyklos produkcijos kontrolės priežiūra ir vertinimu. |
| --- | --- |

ii)

nuolatine gamyklos produkcijos kontrolės priežiūra ir vertinimu.

| 1.4. | 3 sistema
  . Gamintojo produkto eksploatacinių savybių deklaracija dėl esminių charakteristikų remiantis šiomis nuostatomis:






  a) | gamintojas vykdo gamyklos produkcijos kontrolę; |
| --- | --- | --- |

1.4.

3 sistema
  . Gamintojo produkto eksploatacinių savybių deklaracija dėl esminių charakteristikų remiantis šiomis nuostatomis:

a)

gamintojas vykdo gamyklos produkcijos kontrolę;

| b) | notifikuotoji įstaiga nustato produkto tipą pagal tipo bandymą (grindžiamą gamintojo paimtais bandiniais), su tipu susijusius skaičiavimus, lentelėje pateiktas vertes arba aprašomuosius produkto dokumentus; |
| --- | --- |

b)

notifikuotoji įstaiga nustato produkto tipą pagal tipo bandymą (grindžiamą gamintojo paimtais bandiniais), su tipu susijusius skaičiavimus, lentelėje pateiktas vertes arba aprašomuosius produkto dokumentus;

| 1.5. | 4 sistema
  . Gamintojo produkto eksploatacinių savybių deklaracija dėl esminių charakteristikų remiantis šiomis nuostatomis:






  a) | gamintojas:






  i) | nustato produkto tipą pagal tipo bandymą, su tipu susijusius skaičiavimus, lentelėje pateiktas vertes arba aprašomuosius produkto dokumentus; |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.

4 sistema
  . Gamintojo produkto eksploatacinių savybių deklaracija dėl esminių charakteristikų remiantis šiomis nuostatomis:

a)

gamintojas:

i)

nustato produkto tipą pagal tipo bandymą, su tipu susijusius skaičiavimus, lentelėje pateiktas vertes arba aprašomuosius produkto dokumentus;

| ii) | vykdo gamyklos produkcijos kontrolę; |
| --- | --- |

ii)

vykdo gamyklos produkcijos kontrolę;

| b) | notifikuotoji įstaiga neatlieka jokių užduočių. |
| --- | --- |

b)

notifikuotoji įstaiga neatlieka jokių užduočių.

2.   ĮSTAIGOS, DAYVAUJANČIOS VERTINANT IR TIKRINANT EKSPLOATACINIŲ SAVYBIŲ PASTOVUMĄ

Atsižvelgiant į notifikuotųjų įstaigų, dalyvaujančių vertinant ir tikrinant statybos produktų eksploatacinių savybių pastovumą, funkcijas, įstaigos skirstomos taip:

| (1) | sertifikavimo įstaiga – tai vyriausybinė arba nevyriausybinė notifikuotoji įstaiga, kuri turi būtiną kompetenciją ir atsako už sertifikavimo vykdymą, pagal pateiktas darbo tvarkos ir administravimo taisykles; |
| --- | --- |

(1)

sertifikavimo įstaiga – tai vyriausybinė arba nevyriausybinė notifikuotoji įstaiga, kuri turi būtiną kompetenciją ir atsako už sertifikavimo vykdymą, pagal pateiktas darbo tvarkos ir administravimo taisykles;

| (2) | kontrolės įstaiga – tai notifikuotoji įstaiga, kurios struktūra, personalas, kompetencija ir patikimumas jai leidžia pagal nustatytus kriterijus atlikti šias funkcijas: vertinti, rekomenduoti pripažinti gamintojų kontrolės operacijas ir po to atlikti tokių operacijų auditą, parinkti ir įvertinti statybos produktus gamykloje pagal nustatytus kriterijus; |
| --- | --- |

(2)

kontrolės įstaiga – tai notifikuotoji įstaiga, kurios struktūra, personalas, kompetencija ir patikimumas jai leidžia pagal nustatytus kriterijus atlikti šias funkcijas: vertinti, rekomenduoti pripažinti gamintojų kontrolės operacijas ir po to atlikti tokių operacijų auditą, parinkti ir įvertinti statybos produktus gamykloje pagal nustatytus kriterijus;

| (3) | bandymų laboratorija – tai notifikuotoji laboratorija, kuri matuoja, tikrina, tiria, kalibruoja arba kitaip nustato medžiagų arba statybos produktų charakteristikas arba eksploatacines. |
| --- | --- |

(3)

bandymų laboratorija – tai notifikuotoji laboratorija, kuri matuoja, tikrina, tiria, kalibruoja arba kitaip nustato medžiagų arba statybos produktų charakteristikas arba eksploatacines.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/483 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/483

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisTarptautiniai mokėjimai Bendrijoje ***I

P6_TA(2009)0321

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje (COM(2008)0640 – C6-0352/2008 – 2008/0194(COD))

2010/C 184 E/81

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0640),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6–0352/2008),

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2009 m. kovo 25 d. laiške prisiimtą įsipareigojimą pritarti pasiūlymui su pakeitimais pagal EB sutarties 251 straipsnio 2 dalies antros pastraipos pirmą įtrauką,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A6–0053/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisP6_TC1-COD(2008)0194

Europos Parlamento pozicija, priimta 2009 m. balandžio 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 2560/2001

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. 924/2009.)

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/484 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/484

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisElektroninių pinigų įstaigų veikla ***I

P6_TA(2009)0322

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros, iš dalies keičiančios direktyvas 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinančios Direktyvą 2000/46/EB (COM(2008)0627 – C6-0350/2008 – 2008/0190(COD))

2010/C 184 E/82

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0627),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 47 straipsnio 2 dalį bei 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6–0350/2008),

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2009 m. kovo 25 d. laiške prisiimtą įsipareigojimą pritarti pasiūlymui su pakeitimais pagal EB sutarties 251 straipsnio 2 dalies antros pastraipos pirmą įtrauką,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A6–0056/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisP6_TC1-COD(2008)0190

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 24 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros, iš dalies keičiančią Direktyvas 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinančią Direktyvą 2000/46/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2009/110/EB.)

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/485 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/485

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisŽmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų sveikumo taisyklės ***I

P6_TA(2009)0323

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų sveikumo taisyklės (šalutinių gyvūninių produktų reglamentas) (COM(2008)0345 – C6-0220/2008 – 2008/0110(COD))

2010/C 184 E/83

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0345),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 152 straipsnio 4 dalies b punktą, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6–0220/2008),

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2009 m. balandžio 1 d. laiške prisiimtą įsipareigojimą pritarti pasiūlymui su pakeitimais pagal EB sutarties 251 straipsnio 2 dalies antros pastraipos pirmą įtrauką,

atsižvelgdamas į Komisijai suteiktus įgaliojimus pagal būsimąjį reglamentą, [nustatantį sveikatos taisykles gyvūninės kilmės šalutiniams produktams ir jų gaminiams, neskirtiems vartoti žmonėms] (toliau – būsimasis reglamentas),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A6–0087/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | ragina Komisiją per numatytą laikotarpį iki būsimojo reglamento įsigaliojimo parengti būsimojo reglamento įgyvendinimo priemonės projektą panaudojant reikiamas technines žinias, kuriomis buvo akivaizdžiai remiamasi diskusijose dėl būsimojo reglamento, kad rengiant šį priemonės projektą būtų galima atsižvelgti į Parlamento konkretesnius pasiūlymus tam tikrais techniniais klausimais; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją per numatytą laikotarpį iki būsimojo reglamento įsigaliojimo parengti būsimojo reglamento įgyvendinimo priemonės projektą panaudojant reikiamas technines žinias, kuriomis buvo akivaizdžiai remiamasi diskusijose dėl būsimojo reglamento, kad rengiant šį priemonės projektą būtų galima atsižvelgti į Parlamento konkretesnius pasiūlymus tam tikrais techniniais klausimais;

| 4. | ragina Komisiją pateikti priemonės projektą Parlamentui, kad prieš pradedant reguliavimo procedūrą su tikrinimu būtų galima pasikeisti nuomonėmis ir palengvinti Parlamento dalyvavimo teisių taikymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją pateikti priemonės projektą Parlamentui, kad prieš pradedant reguliavimo procedūrą su tikrinimu būtų galima pasikeisti nuomonėmis ir palengvinti Parlamento dalyvavimo teisių taikymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisP6_TC1-COD(2008)0110

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. balandžio 24 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. 1069/2009.)

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/486 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/486

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisPriemonė, teikianti vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams *

P6_TA(2009)0324

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo (COM(2009)0169 – C6-0134/2009 – 2009/0053(CNS))

2010/C 184 E/84

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2009)0169),

atsižvelgdamas į EB sutarties 308 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0134/2009),

atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo (1) ir į 2001 m. rugsėjo 6 d. Parlamento poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo (2),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 20 d. poziciją (3) dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 332/2002, ir į tos pačios dienos savo rezoliuciją dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo (4),

atsižvelgdamas į Europos centrinio banko 2009 m. balandžio 20 d. nuomonę dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 ir 134 straipsnius,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A6-0268/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas


  1 straipsnio 3 punktas

  Reglamentas (EB) Nr. 332/2002
  3 a straipsnis |
| Komisija ir suinteresuotoji valstybė narė pasirašo susitarimo memorandumą, kuriame išsamiai išdėstytos Tarybos nustatytos sąlygos. | Komisija ir suinteresuotoji valstybė narė pasirašo susitarimo memorandumą, kuriame išsamiai išdėstytos Tarybos nustatytos sąlygos.
  Komisija perduoda šį susitarimo memorandumą Europos Parlamentui ir Tarybai. |
| Pakeitimas 2 |
| Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas


  1 straipsnio 4 punktas

  Reglamentas (EB) Nr. 332/2002
  5 straipsnis |
| 1.   Komisija, bendradarbiaudama su Ekonomikos ir finansų komitetu, imasi būtinų priemonių nuolat periodiškai patikrinti, ar valstybės narės, gaunančios Bendrijos paskolą, ekonominė politika atitinka perspektyvinę programą ir kitas pagal 3 straipsnį Tarybos nustatytas sąlygas. Šiuo tikslu valstybė narė pateikia Komisijai visą būtiną informaciją ir visapusiškai su ja bendradarbiauja. Komisija, vadovaudamasi tokio patikrinimo rezultatais, po to, kai savo nuomonę pateikia Ekonomikos ir finansų komitetas, priima sprendimą dėl kitų dalių išmokėjimo. | 1.   Komisija, bendradarbiaudama su Ekonomikos ir finansų komitetu, imasi būtinų priemonių nuolat periodiškai tikrinti, ar valstybės narės, gaunančios Bendrijos paskolą, ekonominė politika atitinka perspektyvinę programą ar kitas pagal 3 straipsnį Tarybos nustatytas sąlygas
  bei 3a straipsnyje minimą susitarimo memorandumą
  . Tuo tikslu valstybė narė pateikia
  Europos Parlamentui ir
  Komisijai visą būtiną informaciją ir visapusiškai su pastarąja bendradarbiauja. Komisija, vadovaudamasi tokio patikrinimo rezultatais, po to, kai savo nuomonę pateikia Ekonomikos ir finansų komitetas, priima sprendimą dėl kitų dalių išmokėjimo. |
| Sprendimą dėl visų pradinių ekonominės politikos sąlygų koregavimo priima Taryba. | 2.   Sprendimą dėl visų pradinių ekonominės politikos sąlygų koregavimo,
  laikydamasi pagrindinių Bendrijos ekonominių tikslų
  , priima Taryba. |
| Pakeitimas 3 |
| Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas


  1 straipsnio 6 a punktas (naujas)

  Reglamentas (EB) Nr. 332/2002
  10 straipsnis |
| | 6a. | 10 straipsnis pakeičiamas taip:




  „10 straipsnis




  Kas dveji metai Taryba, vadovaudamasi Komisijos parengta ataskaita, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, ir po to, kai savo nuomonę pateikia Ekonomikos ir finansų komitetas <...>, patikrina, ar nustatyta priemonė savo esme, planais ir maksimaliu sumos dydžiu vis dar atitinka tą poreikį, dėl kurio ji buvo sukurta.“ |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

Pakeitimas

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 332/2002

3 a straipsnis

Komisija ir suinteresuotoji valstybė narė pasirašo susitarimo memorandumą, kuriame išsamiai išdėstytos Tarybos nustatytos sąlygos.

Komisija ir suinteresuotoji valstybė narė pasirašo susitarimo memorandumą, kuriame išsamiai išdėstytos Tarybos nustatytos sąlygos.
  Komisija perduoda šį susitarimo memorandumą Europos Parlamentui ir Tarybai.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 332/2002

5 straipsnis

1.   Komisija, bendradarbiaudama su Ekonomikos ir finansų komitetu, imasi būtinų priemonių nuolat periodiškai patikrinti, ar valstybės narės, gaunančios Bendrijos paskolą, ekonominė politika atitinka perspektyvinę programą ir kitas pagal 3 straipsnį Tarybos nustatytas sąlygas. Šiuo tikslu valstybė narė pateikia Komisijai visą būtiną informaciją ir visapusiškai su ja bendradarbiauja. Komisija, vadovaudamasi tokio patikrinimo rezultatais, po to, kai savo nuomonę pateikia Ekonomikos ir finansų komitetas, priima sprendimą dėl kitų dalių išmokėjimo.

1.   Komisija, bendradarbiaudama su Ekonomikos ir finansų komitetu, imasi būtinų priemonių nuolat periodiškai tikrinti, ar valstybės narės, gaunančios Bendrijos paskolą, ekonominė politika atitinka perspektyvinę programą ar kitas pagal 3 straipsnį Tarybos nustatytas sąlygas
  bei 3a straipsnyje minimą susitarimo memorandumą
  . Tuo tikslu valstybė narė pateikia
  Europos Parlamentui ir
  Komisijai visą būtiną informaciją ir visapusiškai su pastarąja bendradarbiauja. Komisija, vadovaudamasi tokio patikrinimo rezultatais, po to, kai savo nuomonę pateikia Ekonomikos ir finansų komitetas, priima sprendimą dėl kitų dalių išmokėjimo.

Sprendimą dėl visų pradinių ekonominės politikos sąlygų koregavimo priima Taryba.

2.   Sprendimą dėl visų pradinių ekonominės politikos sąlygų koregavimo,
  laikydamasi pagrindinių Bendrijos ekonominių tikslų
  , priima Taryba.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 6 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 332/2002

10 straipsnis

6a.

10 straipsnis pakeičiamas taip:

„10 straipsnis

Kas dveji metai Taryba, vadovaudamasi Komisijos parengta ataskaita, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, ir po to, kai savo nuomonę pateikia Ekonomikos ir finansų komitetas <...>, patikrina, ar nustatyta priemonė savo esme, planais ir maksimaliu sumos dydžiu vis dar atitinka tą poreikį, dėl kurio ji buvo sukurta.“

---

(1)  OL L 53, 2002 2 23, p. 1.

(2)  OL C 72 E, 2002 3 21, p. 312.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0560.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0562.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/488 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/488

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisPalūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimas *

P6_TA(2009)0325

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/48/EB dėl taupymo pajamų, gautų iš palūkanų, apmokestinimo (COM(2008)0727 – C6-0464/2008 – 2008/0215(CNS))

2010/C 184 E/85

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0727),

atsižvelgdamas į EB sutarties 94 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0464/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A6-0244/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 26 |
| Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas


  9 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (9a) | Remiantis į 1999 m. gegužės mėn. ir 2000 m. lapkričio mėn. vykusių Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos (ECOFIN) posėdžių išvadomis, pradinis sprendimas į Direktyvos 2003/48/EB taikymo sritį neįtraukti jokių naujoviškų finansinių produktų papildytas aiškia nuostata, kad šis klausimas turėtų būti dar kartą svarstomas per pirmą tos direktyvos peržiūrą, siekiant rasti apibrėžtį, kuri apimtų visus vertybinius popierius, laikomus lygiaverčiais skoliniams reikalavimams, ir taip užtikrinti direktyvos veiksmingumą kintančioje aplinkoje bei užkirsti kelią rinkos iškraipymams. Taigi tikslinga įtraukti visus naujoviškus finansinius produktus į direktyvos taikymo sritį. Atitinkamai, palūkanų mokėjimo apibrėžtis turėtų apimti visas pajamas iš kapitalo investicijų, jei grąža nustatoma iš anksto ir iš esmės sandorio grąža panaši į bet kokias palūkanų pajamas. Siekiant užtikrinti nuoseklų šios nuostatos aiškinimą visose valstybėse narėse, reikėtų papildyti šią nuostatą atitinkamų finansinių produktų sąrašu. Komisija turėtų patvirtinti tokį sąrašą pagal reguliavimo procedūrą, nustatytą 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendime 1999/468/EB, nustatančiame Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (1). |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(9a)

Remiantis į 1999 m. gegužės mėn. ir 2000 m. lapkričio mėn. vykusių Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos (ECOFIN) posėdžių išvadomis, pradinis sprendimas į Direktyvos 2003/48/EB taikymo sritį neįtraukti jokių naujoviškų finansinių produktų papildytas aiškia nuostata, kad šis klausimas turėtų būti dar kartą svarstomas per pirmą tos direktyvos peržiūrą, siekiant rasti apibrėžtį, kuri apimtų visus vertybinius popierius, laikomus lygiaverčiais skoliniams reikalavimams, ir taip užtikrinti direktyvos veiksmingumą kintančioje aplinkoje bei užkirsti kelią rinkos iškraipymams. Taigi tikslinga įtraukti visus naujoviškus finansinius produktus į direktyvos taikymo sritį. Atitinkamai, palūkanų mokėjimo apibrėžtis turėtų apimti visas pajamas iš kapitalo investicijų, jei grąža nustatoma iš anksto ir iš esmės sandorio grąža panaši į bet kokias palūkanų pajamas. Siekiant užtikrinti nuoseklų šios nuostatos aiškinimą visose valstybėse narėse, reikėtų papildyti šią nuostatą atitinkamų finansinių produktų sąrašu. Komisija turėtų patvirtinti tokį sąrašą pagal reguliavimo procedūrą, nustatytą 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendime 1999/468/EB, nustatančiame Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (1).

Pakeitimas1

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (10a) | Bendrija turėtų skatinti pasaulinį mokesčių valdymą pagal 2006 m. spalio 23 d. vykusio Tarybos posėdžio išvadas, kuriomis paragino Komisiją ištirti galimybę derėtis dėl specialiųjų susitarimų su Honkongu, Makao ir Singapūru dėl taupymo pajamų apmokestinimo siekiant sudaryti tarptautinį susitarimą dėl priemonių, lygiaverčių valstybių narių pagal Direktyvą 2003/48/EB taikomoms priemonėms, taikymo. |
| --- | --- |

(10a)

Bendrija turėtų skatinti pasaulinį mokesčių valdymą pagal 2006 m. spalio 23 d. vykusio Tarybos posėdžio išvadas, kuriomis paragino Komisiją ištirti galimybę derėtis dėl specialiųjų susitarimų su Honkongu, Makao ir Singapūru dėl taupymo pajamų apmokestinimo siekiant sudaryti tarptautinį susitarimą dėl priemonių, lygiaverčių valstybių narių pagal Direktyvą 2003/48/EB taikomoms priemonėms, taikymo.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (12a) | 2003 m. sausio 21 d. Tarybos išvadose teigiama, kad Jungtinės Amerikos Valstijos taiko priemones, lygiavertes Direktyvoje 2003/48/EB numatytoms priemonėms. Tačiau siekiant užtikrinti veiksmingą apmokestinimą būtų tikslinga įtraukti tam tikras teisines formas ir susitarimus į Direktyvos 2003/48/EB I priedo taikymo sritį. |
| --- | --- |

(12a)

2003 m. sausio 21 d. Tarybos išvadose teigiama, kad Jungtinės Amerikos Valstijos taiko priemones, lygiavertes Direktyvoje 2003/48/EB numatytoms priemonėms. Tačiau siekiant užtikrinti veiksmingą apmokestinimą būtų tikslinga įtraukti tam tikras teisines formas ir susitarimus į Direktyvos 2003/48/EB I priedo taikymo sritį.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (13a) | Komisija, peržiūrėdama Direktyvą 2003/48/EB, turėtų skirti ypatingą dėmesį tam tikroms kapitalo pajamoms, kurios dar nepatenka į direktyvos taikymo sritį, pvz., pajamoms, gaunamoms iš gyvybės draudimo produktų, anuitetų, apsikeitimo sandorių ir tam tikrų pensijų. |
| --- | --- |

(13a)

Komisija, peržiūrėdama Direktyvą 2003/48/EB, turėtų skirti ypatingą dėmesį tam tikroms kapitalo pajamoms, kurios dar nepatenka į direktyvos taikymo sritį, pvz., pajamoms, gaunamoms iš gyvybės draudimo produktų, anuitetų, apsikeitimo sandorių ir tam tikrų pensijų.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio -1 punktas (naujas)

Direktyva 2003/48/EB

8 konstatuojamoji dalis

| -1) | 8 konstatuojamoji dalis keičiama taip:










  „(8) | Šia direktyva siekiama dviejų tikslų: pirma, pasiekti, kad taupymo pajamos, gautos iš palūkanų mokėjimų, atliekamų vienoje valstybėje narėje faktiškiesiems savininkams, kurie yra fiziniai asmenys, kitos valstybės narės rezidentai mokesčių tikslais, būtų veiksmingai apmokestinamos pagal pastarosios valstybės narės įstatymus, ir, antra, užtikrinti minimalų veiksmingą pajamų, gautų iš palūkanų mokėjimų, atliekamų vienoje valstybėje narėje faktiškiesiems savininkams, kurie yra fiziniai asmenys, kitos valstybės narės rezidentai mokesčių tikslais, apmokestinimą.“. |
| --- | --- | --- |

-1)

8 konstatuojamoji dalis keičiama taip:

„(8)

Šia direktyva siekiama dviejų tikslų: pirma, pasiekti, kad taupymo pajamos, gautos iš palūkanų mokėjimų, atliekamų vienoje valstybėje narėje faktiškiesiems savininkams, kurie yra fiziniai asmenys, kitos valstybės narės rezidentai mokesčių tikslais, būtų veiksmingai apmokestinamos pagal pastarosios valstybės narės įstatymus, ir, antra, užtikrinti minimalų veiksmingą pajamų, gautų iš palūkanų mokėjimų, atliekamų vienoje valstybėje narėje faktiškiesiems savininkams, kurie yra fiziniai asmenys, kitos valstybės narės rezidentai mokesčių tikslais, apmokestinimą.“.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio -1 a punktas (naujas)

Direktyva 2003/48/EB

19 konstatuojamoji dalis

| (-1a) | 19 konstatuojamoji dalis keičiama taip:










  „(19) | Valstybės narės, kurios taiko išskaičiuojamąjį mokestį, turėtų pervesti palūkanų faktiškojo savininko gyvenamosios vietos valstybei narei didesniąją dalį šio išskaičiuojamojo mokesčio pajamų. Pajamų dalis, kurią susijusios valstybės narės gali išskaičiuoti, turi būti proporcinga administracinių išlaidų, patirtų taikant dalijimosi pajamomis mechanizmą, atsižvelgiant į išlaidas, kurių atsirastų keičiantis informacija.“ |
| --- | --- | --- |

(-1a)

19 konstatuojamoji dalis keičiama taip:

„(19)

Valstybės narės, kurios taiko išskaičiuojamąjį mokestį, turėtų pervesti palūkanų faktiškojo savininko gyvenamosios vietos valstybei narei didesniąją dalį šio išskaičiuojamojo mokesčio pajamų. Pajamų dalis, kurią susijusios valstybės narės gali išskaičiuoti, turi būti proporcinga administracinių išlaidų, patirtų taikant dalijimosi pajamomis mechanizmą, atsižvelgiant į išlaidas, kurių atsirastų keičiantis informacija.“

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio -1 b dalis (nauja)

Direktyva 2003/48/EB

24 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (-1b) | Įterpiama ši konstatuojamoji dalis:










  „(24a) | Kol Honkongas, Singapūras ir kitos šalys bei teritorijos, nurodytos I priede, netaiko tokių pat arba lygiaverčių priemonių, kurios numatytos šioje direktyvoje, dėl kapitalo nutekėjimo į šias šalis ir teritorijas gali kilti pavojus direktyvos tikslų įgyvendinimui. Todėl Bendrija turi imtis reikiamų priemonių ir užtikrinti, kad su šiomis šalimis ir teritorijomis būtų sudarytas susitarimas, kuriuo remiantis jos taikytų tokias priemones.“ |
| --- | --- | --- |

(-1b)

Įterpiama ši konstatuojamoji dalis:

„(24a)

Kol Honkongas, Singapūras ir kitos šalys bei teritorijos, nurodytos I priede, netaiko tokių pat arba lygiaverčių priemonių, kurios numatytos šioje direktyvoje, dėl kapitalo nutekėjimo į šias šalis ir teritorijas gali kilti pavojus direktyvos tikslų įgyvendinimui. Todėl Bendrija turi imtis reikiamų priemonių ir užtikrinti, kad su šiomis šalimis ir teritorijomis būtų sudarytas susitarimas, kuriuo remiantis jos taikytų tokias priemones.“

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio -1 c punktas (naujas)

Direktyva 2003/48/EB

1 straipsnio 1 dalis

| (-1c) | 1 straipsnio 1 dalis keičiama taip:




  „1.
     
  Šios direktyvos tikslas:








  — | pasiekti, kad taupymo pajamos, gautos iš palūkanų mokėjimų, atliekamų vienoje valstybėje narėje faktiškiesiems savininkams, kurie yra fiziniai asmenys, kitos valstybės narės rezidentai mokesčių tikslais, būtų veiksmingai apmokestinamos pagal pastarosios valstybės narės įstatymus; |
| --- | --- | --- |

(-1c)

1 straipsnio 1 dalis keičiama taip:

„1.
     
  Šios direktyvos tikslas:

—

pasiekti, kad taupymo pajamos, gautos iš palūkanų mokėjimų, atliekamų vienoje valstybėje narėje faktiškiesiems savininkams, kurie yra fiziniai asmenys, kitos valstybės narės rezidentai mokesčių tikslais, būtų veiksmingai apmokestinamos pagal pastarosios valstybės narės įstatymus;

| — | užtikrinti minimalų veiksmingą pajamų, gautų iš palūkanų mokėjimų, atliekamų vienoje valstybėje narėje faktiškiesiems savininkams, kurie yra fiziniai asmenys, kitos valstybės narės rezidentai mokesčių tikslais, apmokestinimą.“ |
| --- | --- |

—

užtikrinti minimalų veiksmingą pajamų, gautų iš palūkanų mokėjimų, atliekamų vienoje valstybėje narėje faktiškiesiems savininkams, kurie yra fiziniai asmenys, kitos valstybės narės rezidentai mokesčių tikslais, apmokestinimą.“

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 1 punktas

Direktyva 2003/48/EB

1 straipsnio 2 dalis

2.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad šiai direktyvai įgyvendinti reikalingos užduotys būtų atliekamos jų teritorijoje įsisteigusių mokėjimų tarpininkų, neatsižvelgiant į skolinių reikalavimų arba vertybinio popieriaus, dėl kurių atsiranda palūkanų mokėjimas, skolininko arba emitento įsisteigimo vietą.

2.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad šiai direktyvai įgyvendinti reikalingos užduotys būtų atliekamos jų teritorijoje įsisteigusių
  ekonominės veiklos vykdytojų ir
  mokėjimų tarpininkų, neatsižvelgiant į skolinių reikalavimų skolininko arba vertybinio popieriaus, dėl kurių atsiranda palūkanų mokėjimas, emitento įsisteigimo vietą.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktis

Direktyva 2003/48/EB

2 straipsnio 1 dalies įvadinė dalis

Šioje direktyvoje ir nepažeidžiant 4 straipsnio 2 dalies „faktiškasis savininkas“ yra bet koks fizinis asmuo, kuriam mokamos palūkanos, arba kuriam palūkanų mokėjimas yra garantuojamas, nebent jis įrodo, kad mokėjimas nebuvo gautas ar garantuotas jo paties naudai, tai yra:

1.   Šioje direktyvoje ir nepažeidžiant 4 straipsnio 2 dalies „faktiškasis savininkas“ yra bet koks fizinis asmuo, kuriam mokamos
  ar turėtų būti mokamos
  palūkanos, arba kuriam palūkanų mokėjimas yra
  ar turėtų būti
  garantuojamas, nebent jis įrodo, kad mokėjimas nebuvo gautas ar garantuotas jo paties naudai, tai yra:

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 2003/48/EB

3 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos b punktas

| (b) | jei sutartiniai santykiai prasidėjo arba sandoriai buvo įvykdyti nesant sutartinių santykių 2004 m. sausio 1 d. arba vėliau, mokėjimų tarpininkas nustato faktiškojo savininko tapatybę, t. y. jo vardą, pavardę ir adresą, gimimo datą ir vietą ir, jeigu faktiškojo savininko adresas mokesčių tikslais yra II priede nurodytoje valstybėje narėje, arba jeigu jis pateikia kitokį tai patvirtinantį įrodymą, tos valstybės narės suteiktą mokesčių mokėtojo atpažinties arba lygiavertį numerį. |
| --- | --- |

(b)

jei sutartiniai santykiai prasidėjo arba sandoriai buvo įvykdyti nesant sutartinių santykių 2004 m. sausio 1 d. arba vėliau, mokėjimų tarpininkas nustato faktiškojo savininko tapatybę, t. y. jo vardą, pavardę ir adresą, gimimo datą ir vietą ir, jeigu faktiškojo savininko adresas mokesčių tikslais yra II priede nurodytoje valstybėje narėje, arba jeigu jis pateikia kitokį tai patvirtinantį įrodymą, tos valstybės narės suteiktą mokesčių mokėtojo atpažinties arba lygiavertį numerį.

| (b) | jei sutartiniai santykiai prasidėjo arba sandoriai buvo įvykdyti nesant sutartinių santykių 2004 m. sausio 1 d. arba vėliau, mokėjimų tarpininkas nustato faktiškojo savininko tapatybę, t. y. jo vardą, pavardę ir adresą, gimimo datą ir vietą ir, jeigu faktiškojo savininko adresas mokesčių tikslais yra II priede nurodytoje valstybėje narėje, arba jeigu jis pateikia kitokį tai patvirtinantį įrodymą, tos valstybės narės suteiktą mokesčių mokėtojo atpažinties arba lygiavertį numerį
  , kai jis nurodytas dokumentuose, pateiktuose tapatybei nustatyti
  . |
| --- | --- |

(b)

jei sutartiniai santykiai prasidėjo arba sandoriai buvo įvykdyti nesant sutartinių santykių 2004 m. sausio 1 d. arba vėliau, mokėjimų tarpininkas nustato faktiškojo savininko tapatybę, t. y. jo vardą, pavardę ir adresą, gimimo datą ir vietą ir, jeigu faktiškojo savininko adresas mokesčių tikslais yra II priede nurodytoje valstybėje narėje, arba jeigu jis pateikia kitokį tai patvirtinantį įrodymą, tos valstybės narės suteiktą mokesčių mokėtojo atpažinties arba lygiavertį numerį
  , kai jis nurodytas dokumentuose, pateiktuose tapatybei nustatyti
  .

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 2003/48/EB

3 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

Pirmosios pastraipos b punkte nurodyti duomenys nustatomi pagal faktiškojo savininko pateiktą pasą, oficialią asmens tapatybės kortelę ar kitą oficialų dokumentą, nurodytą II priede. Duomenys, kurių nėra pase, oficialioje asmens tapatybės kortelėje ar kitame oficialiame dokumente, nustatomi pagal bet kurį kitą oficialų tapatybę patvirtinantį dokumentą, kurį pateikia faktiškasis savininkas ir kurį yra išdavusi šalies, kurioje yra jo gyvenamoji vieta arba kurioje jis kitaip įrodo gyvenąs mokesčių tikslais, valdžios institucija.

Šis pakeitimas tekstui lietuvių kalba įtakos neturi.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 2003/48/EB

4 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

Pagal šios dalies pirmąją pastraipą juridinės struktūros pagrindinio administracijos centro vieta laikoma esančia toje šalyje, kurioje yra asmens – pagrindinio teisėto tokios struktūros savininko arba jos turto valdytojo, nuolatinė gyvenamoji vieta.

Šis pakeitimas tekstui lietuvių kalba įtakos neturi.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 2003/48/EB

4 straipsnio 2 dalies 7 pastraipa

Bet kuris ekonominės veiklos vykdytojas, mokantis palūkanas arba garantuojantis jų mokėjimą III priede pateiktame sąraše nurodytiems juridiniams asmenims arba struktūroms, savo įsisteigimo vietos valstybės narės kompetentingai institucijai praneša juridinio asmens pavadinimą ir pagrindinio administracijos centro adresą arba, struktūros atveju, asmens, kuris yra pagrindinis teisėtas juridinės struktūros turto
  ir
  pajamų savininkas ir valdytojas, pavadinimą ir nuolatinį adresą bei visą tokiam juridiniam asmeniui arba struktūrai sumokėtų arba garantuotų palūkanų sumą. Jeigu juridinio asmens arba struktūros pagrindinis administracijos centras yra kitoje valstybėje narėje, kompetentinga institucija šią informaciją perduoda tos kitos valstybės narės kompetentingai institucijai.

Bet kuris ekonominės veiklos vykdytojas, mokantis palūkanas arba garantuojantis jų mokėjimą III priede pateiktame sąraše nurodytiems juridiniams asmenims arba struktūroms, savo įsisteigimo vietos valstybės narės kompetentingai institucijai praneša juridinio asmens pavadinimą ir pagrindinio administracijos centro adresą arba, struktūros atveju, asmens, kuris yra pagrindinis teisėtas juridinės struktūros turto
  ar
  pajamų savininkas ir valdytojas, pavadinimą ir nuolatinį adresą bei visą tokiam juridiniam asmeniui arba struktūrai sumokėtų arba garantuotų palūkanų sumą. Jeigu juridinio asmens arba struktūros pagrindinis administracijos centras yra kitoje valstybėje narėje, kompetentinga institucija šią informaciją perduoda tos kitos valstybės narės kompetentingai institucijai.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 2003/48/EB

4 straipsnio 3 dalis

„3.
     
  Juridiniai asmenys ir struktūros, nurodytos šio straipsnio 2 dalyje, kurių turto arba pajamų tiesioginis savininkas palūkanų gavimo metu iš karto nėra žinomas, šios direktyvos tikslais gali būti laikomos 2 dalies a punkte nurodytais kolektyvinio investavimo subjektais arba kitu kolektyvinio investavimo fondu ar schema.

Jeigu juridinis asmuo arba struktūra pasinaudoja minėta galimybe, valstybė narė, kurioje yra tokio juridinio asmens arba struktūros pagrindinis administracijos centras, išduoda atitinkamą pažymą. Minėtas juridinis asmuo arba struktūra tą pažymą pateikia ekonominės veiklos vykdytojui, kuris moka palūkanas arba garantuoja jų mokėjimą.

Valstybės narės nustato išsamias taisykles dėl pasinaudojimo šia galimybe juridiniams asmenims ir struktūroms, kurių pagrindinis administracijos centras yra jų teritorijoje, ir užtikrina, kad tokia galimybe pasinaudoję juridiniai asmenys arba struktūros veiktų kaip mokėjimų tarpininkai pagal šio straipsnio 1 dalį, neviršytų gautų palūkanų mokėjimų bendros sumos kiekvienu atveju, kai faktiškasis savininkas iš karto įgyja teisę į savo turtą arba pajamas.“

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 punktas

1 straipsnio 4 punktas

Direktyva 2003/48/EB

6 straipsnio -1 dalis (nauja)

-1.
     
  Nepažeidžiant tolesnėse šio straipsnio dalyse pateikiamų nuostatų, esminis šios direktyvos principas yra tai, kad palūkanų mokėjimas – tai bet kokios pajamos, gautos iš kapitalo investicijų, jei grąža nustatoma iš anksto ir iš esmės sandorio grąža panaši į bet kokias palūkanų pajamas. Siekiant užtikrinti nuoseklų šios nuostatos aiškinimą visose valstybėse narėse, reikėtų ją papildyti atitinkamų finansinių produktų sąrašu. Komisija patvirtina šį sąrašą iki ... [data, nustatyta Tarybos direktyvos 2009/.../EB, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/48/EB dėl taupymo pajamų, gautų iš palūkanų, apmokestinimo, 2 straipsnio 1 dalyje] pagal reguliavimo procedūrą, nurodytą šios direktyvos 18b straipsnio 2 dalyje.

-1.

Nepažeidžiant tolesnėse šio straipsnio dalyse pateikiamų nuostatų, esminis šios direktyvos principas yra tai, kad palūkanų mokėjimas – tai bet kokios pajamos, gautos iš kapitalo investicijų, jei grąža nustatoma iš anksto ir iš esmės sandorio grąža panaši į bet kokias palūkanų pajamas. Siekiant užtikrinti nuoseklų šios nuostatos aiškinimą visose valstybėse narėse, reikėtų ją papildyti atitinkamų finansinių produktų sąrašu. Komisija patvirtina šį sąrašą iki ... [data, nustatyta Tarybos direktyvos 2009/.../EB, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/48/EB dėl taupymo pajamų, gautų iš palūkanų, apmokestinimo, 2 straipsnio 1 dalyje] pagal reguliavimo procedūrą, nurodytą šios direktyvos 18b straipsnio 2 dalyje.

Pakeitimas 15

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 punktas

1 straipsnio 4 punktas

Direktyva 2003/48/EB

6 straipsnio 1 dalies c punkto i i papunktis

| (ii) | juridiniai asmenys arba struktūros, kurios pasinaudoja 4 straipsnio 3 dalyje nurodyta galimybe; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

juridiniai asmenys arba struktūros, kurios pasinaudoja 4 straipsnio 3 dalyje nurodyta galimybe;

juridiniai asmenys arba struktūros, kurios pasinaudoja 4 straipsnio 3 dalyje nurodyta galimybe;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 16

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 punktas

1 straipsnio 4 punktas

Direktyva 2003/48/EB

6 straipsnio 1 dalies d punkto ii papunktis

| (ii) | juridiniai asmenys arba struktūros, kurios pasinaudoja 4 straipsnio 3 dalyje nurodyta galimybe; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

juridiniai asmenys arba struktūros, kurios pasinaudoja 4 straipsnio 3 dalyje nurodyta galimybe;

juridiniai asmenys arba struktūros, kurios pasinaudoja 4 straipsnio 3 dalyje nurodyta galimybe;

Išbrauktas.

Išbrauktas.

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 punktas

1 straipsnio 4 punktas

Direktyva 2003/48/EB

6 straipsnio 1 dalies e punktas

| e) | išmokos pagal gyvybės draudimo sutartį, pagal kurią draudžiama nuo biometrinės rizikos, kurios vidutinė suma per sutarties laikotarpį sudaro mažiau nei
  5 %
  apdrausto kapitalo ir kurios faktinis vykdymas yra
  visiškai
  susijęs su a, aa, b, c ir d punktuose nurodytų rūšių
  palūkanomis arba pajamomis
  ;
  šiuo
  tikslu bet kuris skirtumas tarp sumų, išmokėtų pagal gyvybės draudimo sutartį, ir visų mokėjimų gyvybės draudimo įmonei pagal tą pačią draudimo sutartį sumų laikomas išmokomis pagal gyvybės draudimo sutartį. |
| --- | --- |

e)

išmokos pagal gyvybės draudimo sutartį, pagal kurią draudžiama nuo biometrinės rizikos, kurios vidutinė suma per sutarties laikotarpį sudaro mažiau nei
  5 %
  apdrausto kapitalo ir kurios faktinis vykdymas yra
  visiškai
  susijęs su a, aa, b, c ir d punktuose nurodytų rūšių
  palūkanomis arba pajamomis
  ;
  šiuo
  tikslu bet kuris skirtumas tarp sumų, išmokėtų pagal gyvybės draudimo sutartį, ir visų mokėjimų gyvybės draudimo įmonei pagal tą pačią draudimo sutartį sumų laikomas išmokomis pagal gyvybės draudimo sutartį.

draudžiama

5 %

vykdymas

visiškai

palūkanomis arba pajamomis

šiuo

| (e) | draudimo sutarčių atveju:










  i) | skirtumas tarp draudimo išmokos ir įmokų sumos išperkant sutartį kaupiamojo pensijų draudimo atveju, jei nemokama pensija visą gyvenimą; |
| --- | --- | --- |

(e)

draudimo sutarčių atveju:

draudimo sutarčių atveju:

i)

i)

skirtumas tarp draudimo išmokos ir įmokų sumos išperkant sutartį kaupiamojo pensijų draudimo atveju, jei nemokama pensija visą gyvenimą;

skirtumas tarp draudimo išmokos ir įmokų sumos išperkant sutartį kaupiamojo pensijų draudimo atveju, jei nemokama pensija visą gyvenimą;

| ii) | išmokos pagal gyvybės draudimo sutartį, pagal kurią suteikiama apsauga nuo biometrinės rizikos, kurios vidutinė suma per sutarties laikotarpį sudaro mažiau nei
  10 %
  apdrausto
  pradinio
  kapitalo ir kurios faktinis dydis yra susijęs su
  palūkanomis arba išreikštas vienetais ar tiesiogiai susijęs su vienetais, o daugiau nei 40 % pagrindinio turto investuota į
  a, aa, b, c ir d punktuose nurodytų rūšių
  pajamas.



  Jei draudimo sutarties, kurios apsaugos suma išreikšta vienetais, atveju mokėjimų tarpininkas neturi informacijos apie pagrindinio turto, investuoto į skolinius reikalavimus arba atitinkamus vertybinius popierius, procentinę dalį, laikoma, kad ji didesnė nei 40 %.



  Šiuo
  tikslu bet kuris skirtumas tarp sumų, išmokėtų pagal gyvybės draudimo sutartį, ir visų mokėjimų gyvybės draudimo įmonei pagal tą pačią draudimo sutartį sumų laikomas išmokomis pagal gyvybės draudimo sutartį.

  Jei draudėjas, apdraustasis ir naudos gavėjas nėra tas pats asmuo, laikoma, kad apsauga nuo biometrinės rizikos yra mažesnė nei 10 %. |
| --- | --- |

ii)

ii)

išmokos pagal gyvybės draudimo sutartį, pagal kurią suteikiama apsauga nuo biometrinės rizikos, kurios vidutinė suma per sutarties laikotarpį sudaro mažiau nei
  10 %
  apdrausto
  pradinio
  kapitalo ir kurios faktinis dydis yra susijęs su
  palūkanomis arba išreikštas vienetais ar tiesiogiai susijęs su vienetais, o daugiau nei 40 % pagrindinio turto investuota į
  a, aa, b, c ir d punktuose nurodytų rūšių
  pajamas.

suteikiama apsauga

10 %

pradinio

dydis

palūkanomis arba išreikštas vienetais ar tiesiogiai susijęs su vienetais, o daugiau nei 40 % pagrindinio turto investuota į

pajamas.

Jei draudimo sutarties, kurios apsaugos suma išreikšta vienetais, atveju mokėjimų tarpininkas neturi informacijos apie pagrindinio turto, investuoto į skolinius reikalavimus arba atitinkamus vertybinius popierius, procentinę dalį, laikoma, kad ji didesnė nei 40 %.

Šiuo
  tikslu bet kuris skirtumas tarp sumų, išmokėtų pagal gyvybės draudimo sutartį, ir visų mokėjimų gyvybės draudimo įmonei pagal tą pačią draudimo sutartį sumų laikomas išmokomis pagal gyvybės draudimo sutartį.

Šiuo

Jei draudėjas, apdraustasis ir naudos gavėjas nėra tas pats asmuo, laikoma, kad apsauga nuo biometrinės rizikos yra mažesnė nei 10 %.

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 punktas

1 straipsnio 4 punktas

Direktyva 2003/48/EB

6 straipsnio 1 dalies e a punktas (naujas)

| ea) | pajamos iš struktūrizuotų produktų. Struktūrizuoti produktai – tai skolos vertybiniai popieriai, kurių išpirkimo dydis priklauso nuo tam tikros sutartos bazinės vertės pokyčių. Pajamomis taip pat laikomas skirtumas tarp struktūrizuotų produktų įsigijimo kainos ir pajamų, gautų pardavus, padengus ar išpirkus tokius struktūrizuotus produktus; |
| --- | --- |

ea)

ea)

pajamos iš struktūrizuotų produktų. Struktūrizuoti produktai – tai skolos vertybiniai popieriai, kurių išpirkimo dydis priklauso nuo tam tikros sutartos bazinės vertės pokyčių. Pajamomis taip pat laikomas skirtumas tarp struktūrizuotų produktų įsigijimo kainos ir pajamų, gautų pardavus, padengus ar išpirkus tokius struktūrizuotus produktus;

pajamos iš struktūrizuotų produktų. Struktūrizuoti produktai – tai skolos vertybiniai popieriai, kurių išpirkimo dydis priklauso nuo tam tikros sutartos bazinės vertės pokyčių. Pajamomis taip pat laikomas skirtumas tarp struktūrizuotų produktų įsigijimo kainos ir pajamų, gautų pardavus, padengus ar išpirkus tokius struktūrizuotus produktus;

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 punktas

1 straipsnio 4 punktas

Direktyva 2003/48/EB

6 straipsnio 1 dalies e b punktas (naujas)

| eb) | dividendai, kuriuos faktiškojo savininko vardu gauna kredito institucija ar finansų institucija. |
| --- | --- |

eb)

eb)

dividendai, kuriuos faktiškojo savininko vardu gauna kredito institucija ar finansų institucija.

dividendai, kuriuos faktiškojo savininko vardu gauna kredito institucija ar finansų institucija.

Pakeitimas 18

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 punktas

1 straipsnio 4 punktas

Direktyva 2003/48/EB

6 straipsnio 9 dalis

9.   Šio straipsnio 1 dalies aa punkte nurodytos pajamos palūkanų mokėjimu laikomos tik tuo atveju, jeigu vertybiniai popieriai, duodantys tokias pajamas, išleidžiami
  2008 m. gruodžio 1 d.
  arba vėliau.

2008 m. gruodžio 1 d.

9.   Šio straipsnio 1 dalies aa punkte nurodytos pajamos palūkanų mokėjimu laikomos tik tuo atveju, jeigu vertybiniai popieriai, duodantys tokias pajamas, išleidžiami
  praėjus šešiems mėnesiams nuo šios direktyvos paskelbimo dienos
  arba vėliau.

praėjus šešiems mėnesiams nuo šios direktyvos paskelbimo dienos

Pakeitimas 19

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 punktas

1 straipsnio 4 punktas

Direktyva 2003/48/EB

6 straipsnio 10 dalis

10.   Išmokos pagal gyvybės draudimo sutartis palūkanų mokėjimu, nurodytu šio straipsnio 1 dalis e punkte, laikomos tuo atveju, jeigu gyvybės draudimo sutartys, numatančios tokias išmokas, pirmą kartą buvo pasirašytos
  2008 m. gruodžio 1 d.
  arba vėliau.

2008 m. gruodžio 1 d.

10.   Išmokos pagal gyvybės draudimo sutartis palūkanų mokėjimu, nurodytu šio straipsnio 1 dalies e punkte, laikomos tuo atveju, jeigu gyvybės draudimo sutartys, numatančios tokias išmokas, pirmą kartą buvo pasirašytos
  praėjus šešiems mėnesiams nuo šios direktyvos paskelbimo dienos
  arba vėliau.

praėjus šešiems mėnesiams nuo šios direktyvos paskelbimo dienos

Pakeitimas 20

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 5 a punktas (naujas)

1 straipsnio 5 a punktas (naujas)

Direktyva 2003/48/EB

10 straipsnio 2 dalis

| (5a) | 10 straipsnio 2 dalis keičiama taip:




  „Pereinamasis laikotarpis baigiasi ne vėliau kaip 2014 m. liepos 1 d. arba pirmųjų visų fiskalinių metų pabaigoje po vėlesnės iš toliau nurodomų datų, jeigu ši vėlesnioji data yra ankstesnė nei 2014 m. liepos 1 d.:








  — | datos, kurią įsigalioja po Tarybos vieningo sprendimo sudarytas paskutinis susitarimas tarp Europos bendrijos ir šių valstybių: Šveicarijos Konfederacijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės, San Marino Respublikos, Monako Kunigaikštystės ir Andoros Kunigaikštystės, kuriame numatoma keistis informacija pagal prašymą, kaip apibrėžta OECD pavyzdiniame susitarime dėl keitimosi informacija mokesčių klausimais, paskelbtame 2002 m. balandžio 18 d. (toliau – OECD pavyzdinis susitarimas), apie šioje direktyvoje apibrėžtus palūkanų mokėjimus, kuriuos minėtųjų šalių teritorijose įsisteigę mokėjimų tarpininkai atlieka faktiškiesiems savininkams, gyvenantiems teritorijoje, kuriai taikoma ši direktyva, papildomai prie tuo pačiu metu tų pačių šalių taikomo išskaičiuojamojo mokesčio už tokius mokėjimus 11 straipsnio 1 dalyje numatytu tarifu, nustatytu atitinkamiems laikotarpiams, |
| --- | --- | --- |

(5a)

(5a)

10 straipsnio 2 dalis keičiama taip:

10 straipsnio 2 dalis keičiama taip:

„Pereinamasis laikotarpis baigiasi ne vėliau kaip 2014 m. liepos 1 d. arba pirmųjų visų fiskalinių metų pabaigoje po vėlesnės iš toliau nurodomų datų, jeigu ši vėlesnioji data yra ankstesnė nei 2014 m. liepos 1 d.:

„Pereinamasis laikotarpis baigiasi ne vėliau kaip 2014 m. liepos 1 d. arba pirmųjų visų fiskalinių metų pabaigoje po vėlesnės iš toliau nurodomų datų, jeigu ši vėlesnioji data yra ankstesnė nei 2014 m. liepos 1 d.:

—

datos, kurią įsigalioja po Tarybos vieningo sprendimo sudarytas paskutinis susitarimas tarp Europos bendrijos ir šių valstybių: Šveicarijos Konfederacijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės, San Marino Respublikos, Monako Kunigaikštystės ir Andoros Kunigaikštystės, kuriame numatoma keistis informacija pagal prašymą, kaip apibrėžta OECD pavyzdiniame susitarime dėl keitimosi informacija mokesčių klausimais, paskelbtame 2002 m. balandžio 18 d. (toliau – OECD pavyzdinis susitarimas), apie šioje direktyvoje apibrėžtus palūkanų mokėjimus, kuriuos minėtųjų šalių teritorijose įsisteigę mokėjimų tarpininkai atlieka faktiškiesiems savininkams, gyvenantiems teritorijoje, kuriai taikoma ši direktyva, papildomai prie tuo pačiu metu tų pačių šalių taikomo išskaičiuojamojo mokesčio už tokius mokėjimus 11 straipsnio 1 dalyje numatytu tarifu, nustatytu atitinkamiems laikotarpiams,

datos, kurią įsigalioja po Tarybos vieningo sprendimo sudarytas paskutinis susitarimas tarp Europos bendrijos ir šių valstybių: Šveicarijos Konfederacijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės, San Marino Respublikos, Monako Kunigaikštystės ir Andoros Kunigaikštystės, kuriame numatoma keistis informacija pagal prašymą, kaip apibrėžta OECD pavyzdiniame susitarime dėl keitimosi informacija mokesčių klausimais, paskelbtame 2002 m. balandžio 18 d. (toliau – OECD pavyzdinis susitarimas), apie šioje direktyvoje apibrėžtus palūkanų mokėjimus, kuriuos minėtųjų šalių teritorijose įsisteigę mokėjimų tarpininkai atlieka faktiškiesiems savininkams, gyvenantiems teritorijoje, kuriai taikoma ši direktyva, papildomai prie tuo pačiu metu tų pačių šalių taikomo išskaičiuojamojo mokesčio už tokius mokėjimus 11 straipsnio 1 dalyje numatytu tarifu, nustatytu atitinkamiems laikotarpiams,

| — | datos, kurią Taryba vieningai nutaria, kad Jungtinės Amerikos Valstijos yra pasiryžusios keistis informacija pagal prašymą, kaip apibrėžta OECD pavyzdiniame susitarime, apie šioje direktyvoje apibrėžtus palūkanų mokėjimus, kuriuos jų teritorijoje įsisteigę mokėjimų tarpininkai atlieka faktiškiesiems savininkams, gyvenantiems teritorijoje, kuriai taikoma ši direktyva. |
| --- | --- |

—

datos, kurią Taryba vieningai nutaria, kad Jungtinės Amerikos Valstijos yra pasiryžusios keistis informacija pagal prašymą, kaip apibrėžta OECD pavyzdiniame susitarime, apie šioje direktyvoje apibrėžtus palūkanų mokėjimus, kuriuos jų teritorijoje įsisteigę mokėjimų tarpininkai atlieka faktiškiesiems savininkams, gyvenantiems teritorijoje, kuriai taikoma ši direktyva.

datos, kurią Taryba vieningai nutaria, kad Jungtinės Amerikos Valstijos yra pasiryžusios keistis informacija pagal prašymą, kaip apibrėžta OECD pavyzdiniame susitarime, apie šioje direktyvoje apibrėžtus palūkanų mokėjimus, kuriuos jų teritorijoje įsisteigę mokėjimų tarpininkai atlieka faktiškiesiems savininkams, gyvenantiems teritorijoje, kuriai taikoma ši direktyva.

| — | datos, kurią Taryba vieningai nutaria, kad Honkongas, Singapūras ir kitos šalys bei teritorijos, nurodytos I priede, yra pasiryžusios keistis informacija pagal prašymą, kaip apibrėžta OECD pavyzdiniame susitarime, apie šioje direktyvoje apibrėžtus palūkanų mokėjimus, kuriuos jų teritorijoje įsisteigę mokėjimų tarpininkai atlieka faktiškiesiems savininkams, gyvenantiems teritorijoje, kuriai taikoma ši direktyva.“ |
| --- | --- |

—

datos, kurią Taryba vieningai nutaria, kad Honkongas, Singapūras ir kitos šalys bei teritorijos, nurodytos I priede, yra pasiryžusios keistis informacija pagal prašymą, kaip apibrėžta OECD pavyzdiniame susitarime, apie šioje direktyvoje apibrėžtus palūkanų mokėjimus, kuriuos jų teritorijoje įsisteigę mokėjimų tarpininkai atlieka faktiškiesiems savininkams, gyvenantiems teritorijoje, kuriai taikoma ši direktyva.“

datos, kurią Taryba vieningai nutaria, kad Honkongas, Singapūras ir kitos šalys bei teritorijos, nurodytos I priede, yra pasiryžusios keistis informacija pagal prašymą, kaip apibrėžta OECD pavyzdiniame susitarime, apie šioje direktyvoje apibrėžtus palūkanų mokėjimus, kuriuos jų teritorijoje įsisteigę mokėjimų tarpininkai atlieka faktiškiesiems savininkams, gyvenantiems teritorijoje, kuriai taikoma ši direktyva.“

Pakeitimas 21

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 6 a punktas (naujas)

1 straipsnio 6 a punktas (naujas)

Direktyva 2003/48/EB

12 straipsnio 1 ir 2 dalys

| (6a) | 12 straipsnio 1 ir 2 dalys keičiamos taip:




  „1.
     Valstybės narės, imančios išskaičiuojamąjį mokestį pagal 11 straipsnio 1 dalį, pasilieka sau10 % pajamų, o 90 % pajamų perveda palūkanų faktiškojo savininko gyvenamosios vietos valstybei narei.


  2.   Valstybės narės, imančios išskaičiuojamąjį mokestį pagal 11 straipsnio 5 dalį, pasilieka sau 10 % pajamų, o 90 % perveda kitoms valstybės narėms, proporcingai pervedimams, įvykdytiems pagal šio straipsnio 1 dalį.“ |
| --- | --- |

(6a)

(6a)

12 straipsnio 1 ir 2 dalys keičiamos taip:

12 straipsnio 1 ir 2 dalys keičiamos taip:

„1.
     Valstybės narės, imančios išskaičiuojamąjį mokestį pagal 11 straipsnio 1 dalį, pasilieka sau10 % pajamų, o 90 % pajamų perveda palūkanų faktiškojo savininko gyvenamosios vietos valstybei narei.

„1.

Valstybės narės, imančios išskaičiuojamąjį mokestį pagal 11 straipsnio 1 dalį, pasilieka sau10 %

90 %

2.   Valstybės narės, imančios išskaičiuojamąjį mokestį pagal 11 straipsnio 5 dalį, pasilieka sau 10 % pajamų, o 90 % perveda kitoms valstybės narėms, proporcingai pervedimams, įvykdytiems pagal šio straipsnio 1 dalį.“

2.

Valstybės narės, imančios išskaičiuojamąjį mokestį pagal 11 straipsnio 5 dalį, pasilieka sau 10 %

90 %

Pakeitimas 22

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 10 punktas

1 straipsnio 10 punktas

Direktyva 2003/48/EB

18 straipsnis

| (10) | 18
  straipsnio pirmasis sakinys
  keičiamas taip:
  „Komisija kas trejus metus praneša Tarybai apie šios direktyvos veikimą pagal V priede išvardytus statistinius duomenis, kuriuos kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai.“ |
| --- | --- |

(10)

18
  straipsnio pirmasis sakinys
  keičiamas taip:

straipsnio pirmasis sakinys

„Komisija kas trejus metus praneša Tarybai apie šios direktyvos veikimą pagal V priede išvardytus statistinius duomenis, kuriuos kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai.“

| (10) | 18
  straipsnis
  keičiamas taip:

  „18 straipsnis


  Review



  1.
     
  Komisija iki 2010 m. gruodžio 31 d. pateikia lyginamąjį tyrimą, kuriame būtų analizuojami keitimosi informacija ir išskaičiuojamojo mokesčio sistemų privalumai ir trūkumai, kad būtų nustatyta, kaip pasiekti tikslą veiksmingai kovoti su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių vengimu. Šiame lyginamajame tyrime turėtų būti ypač atsižvelgiama į aspektus, susijusius su skaidrumu, valstybių narių mokestiniu savarankiškumu, mokestiniu teisingumu ir administracine našta, tenkančia abiem sistemoms.“




  2.
     Komisija kas trejus metus praneša Tarybai ir Europos Parlamentui apie šios direktyvos veikimą pagal V priede išvardytus statistinius duomenis, kuriuos kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai.

  Remdamasi šiais pranešimais ir 1 dalyje minėtu tyrimu ir ypač atsižvelgdama į 10 straipsnio 2 dalyje nurodyto pereinamojo laikotarpio pabaigą, Komisija tam tikrais atvejais siūlo Tarybai atlikti šios direktyvos pakeitimus, kurie gali būti reikalingi siekiant užtikrinti veiksmingą taupymo pajamų apmokestinimą ir pašalinti nepageidaujamus konkurencijos iškraipymus.




  3.
     
  Rengdama 1 ir 2 dalyse minėtą tyrimą ir pranešimus, Komisija ypač apsvarsto klausimą, ar derėtų išplėsti šios direktyvos taikymo sritį ir ją taikyti visiems finansinių pajamų šaltiniams, įskaitant dividendus ir kapitalo prieaugį, taip pat mokėjimams visiems juridiniams asmenims. |
| --- | --- |

(10)

18
  straipsnis
  keičiamas taip:

straipsnis

„18 straipsnis

„18 straipsnis

Review

Review

1.
     
  Komisija iki 2010 m. gruodžio 31 d. pateikia lyginamąjį tyrimą, kuriame būtų analizuojami keitimosi informacija ir išskaičiuojamojo mokesčio sistemų privalumai ir trūkumai, kad būtų nustatyta, kaip pasiekti tikslą veiksmingai kovoti su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių vengimu. Šiame lyginamajame tyrime turėtų būti ypač atsižvelgiama į aspektus, susijusius su skaidrumu, valstybių narių mokestiniu savarankiškumu, mokestiniu teisingumu ir administracine našta, tenkančia abiem sistemoms.“

1.

Komisija iki 2010 m. gruodžio 31 d. pateikia lyginamąjį tyrimą, kuriame būtų analizuojami keitimosi informacija ir išskaičiuojamojo mokesčio sistemų privalumai ir trūkumai, kad būtų nustatyta, kaip pasiekti tikslą veiksmingai kovoti su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių vengimu. Šiame lyginamajame tyrime turėtų būti ypač atsižvelgiama į aspektus, susijusius su skaidrumu, valstybių narių mokestiniu savarankiškumu, mokestiniu teisingumu ir administracine našta, tenkančia abiem sistemoms.“

2.
     Komisija kas trejus metus praneša Tarybai ir Europos Parlamentui apie šios direktyvos veikimą pagal V priede išvardytus statistinius duomenis, kuriuos kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai.

  Remdamasi šiais pranešimais ir 1 dalyje minėtu tyrimu ir ypač atsižvelgdama į 10 straipsnio 2 dalyje nurodyto pereinamojo laikotarpio pabaigą, Komisija tam tikrais atvejais siūlo Tarybai atlikti šios direktyvos pakeitimus, kurie gali būti reikalingi siekiant užtikrinti veiksmingą taupymo pajamų apmokestinimą ir pašalinti nepageidaujamus konkurencijos iškraipymus.

2.

Komisija kas trejus metus praneša Tarybai ir Europos Parlamentui

Remdamasi šiais pranešimais ir 1 dalyje minėtu tyrimu ir ypač atsižvelgdama į 10 straipsnio 2 dalyje nurodyto pereinamojo laikotarpio pabaigą, Komisija tam tikrais atvejais siūlo Tarybai atlikti šios direktyvos pakeitimus, kurie gali būti reikalingi siekiant užtikrinti veiksmingą taupymo pajamų apmokestinimą ir pašalinti nepageidaujamus konkurencijos iškraipymus.

3.
     
  Rengdama 1 ir 2 dalyse minėtą tyrimą ir pranešimus, Komisija ypač apsvarsto klausimą, ar derėtų išplėsti šios direktyvos taikymo sritį ir ją taikyti visiems finansinių pajamų šaltiniams, įskaitant dividendus ir kapitalo prieaugį, taip pat mokėjimams visiems juridiniams asmenims.

3.

Rengdama 1 ir 2 dalyse minėtą tyrimą ir pranešimus, Komisija ypač apsvarsto klausimą, ar derėtų išplėsti šios direktyvos taikymo sritį ir ją taikyti visiems finansinių pajamų šaltiniams, įskaitant dividendus ir kapitalo prieaugį, taip pat mokėjimams visiems juridiniams asmenims.

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 11 punktas

1 straipsnio 11 punktas

Direktyva 2003/48/EB

18 b straipsnio 3 a dalis (naujas)

3a.
     
  Komisija, kuriai padeda komitetas, kas dvejus metus nuo 2010 m. sausio 1 d. įvertina 18a straipsnyje minimas procedūras, dokumentus ir bendrąsias formas ir laikydamasi 18b straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros priima priemones, kurių reikia siekiant patobulinti procedūras, dokumentus ir bendrąsias formas.

3a.

Komisija, kuriai padeda komitetas, kas dvejus metus nuo 2010 m. sausio 1 d. įvertina 18a straipsnyje minimas procedūras, dokumentus ir bendrąsias formas ir laikydamasi 18b straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros priima priemones, kurių reikia siekiant patobulinti procedūras, dokumentus ir bendrąsias formas.

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl direktyvos - iš dalies keičiantis aktas

Priedo 2 punktas

Priedo 2 punktas

Direktyva 2003/48/EB

I priedas

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

2009 m. balandžio 24 d., penktadienis„I PRIEDAS

Juridinių asmenų ir struktūrų, kurioms 2 straipsnio 3 dalis taikoma todėl, kad jų pagrindinis administracijos centras yra tam tikrų šalių teritorijoje ar priklauso tam tikrų teritorijų jurisdikcijai, sąrašas

| 1. | Juridiniai asmenys ir struktūros, kurių pagrindinis administracijos centras yra šalyje arba priklauso jurisdikcijai, nepriklausančioms 7 straipsnyje nustatytai teritorinei direktyvos taikymo sričiai ir nenurodytoms 17 straipsnio 2 dalyje:










  Antigva ir Barbuda | International business company (Tarptautinė verslo bendrovė) |
| --- | --- | --- |
| Bahamos | Patikos fondas




  Foundation (fondas)




  International business company (Tarptautinė verslo bendrovė) |
| Bahreinas | Finansinės patikos fondas |
| Barbadosas | Patikos fondas |
| Belizas | Patikos fondas




  International business company (Tarptautinė verslo bendrovė) |
| Bermuda | Patikos fondas |
| Brunėjus | Patikos fondas




  International business company (Tarptautinė verslo bendrovė)




  International trust (Tarptautinė patikos bendrovė)




  International Limited Partnership (Tarptautinė ribotos atsakomybės bendrija) |
| Kuko salos | Patikos fondas




  International trust (Tarptautinė patikos bendrovė)




  International company (Tarptautinė bendrovė)




  International partnership (Tarptautinė bendrija) |
| Kosta Rika | Patikos fondas |
| Džibutis | Neapmokestinama bendrovė




  Patikos fondas (užsienio) |
| Dominika | Patikos fondas




  International business company (Tarptautinė verslo bendrovė) |
| Fidžis | Patikos fondas |
| Prancūzijos Polinezija | Société (bendrovė)




  Société de personnes (bendrija)




  Société en participation (bendra įmonė)




  Patikos fondas (užsienio) |
| Guamas | Company (Bendrovė)




  Individuali įmonė




  Partnership (Bendrija)




  Patikos fondas (užsienio) |
| Gvatemala | Patikos fondas




  Fundación (Fondas) |
| Honkongas | Patikos fondas |
| Kiribatis | Patikos fondas |
| Labuanas (Malaizija) | Offshore company (Ofšorinė bendrovė)




  Malaysian offshore bank (Malaizijos ofšorinis bankas)




  Offshore limited partnership (Ofšorinė ribotos atsakomybės bendrija)




  Offshore trust (Ofšorinis patikos fondas) |
| Libanas | Bendrovės, kurioms taikoma ofšorinių bendrovių veiklą reglamentuojanti tvarka |
| Makao | Patikos fondas




  Fundação (fondas) |
| Maldyvai | Visos bendrovės, bendrijos ir užsienio patikos fondai |
| Marianos Šiaurinės salos | Foreign sales corporation (Užsienio prekybos korporacija)




  Offshore banking corporation (Ofšorinė bankinė korporacija)




  Patikos fondas (užsienio) |
| Maršalo salos | Patikos fondas |
| Mauricijus | Patikos fondas




  Global business company cat. 1 and 2 (Pasaulinė verslo bendrovė (1 ir 2 kat.)) |
| Mikronezija | Company (Bendrovė)




  Partnership (Bendrija)




  Patikos fondas (užsienio) |
| Nauru | Trusts/nominee company (Patikos fondai / fiktyvi bendrovė)




  Company (Bendrovė)




  Partnership (Bendrija)




  Individuali įmonė




  Užsienyje paveldimo turto bendrovė




  Užsienyje esančio nekilnojamojo turto bendrovė




  Kitos verslo formos pagal susitarimą su vyriausybe |
| Naujoji Kaledonija | Société (Bendrovė)




  Société civile (Bendrovė – civilinės teisės subjektas)




  Société de personnes (Bendrija)




  Bendra įmonė




  Mirusių asmenų turto paveldėjimo bendrovė




  Patikos fondas (užsienio) |
| Niujė | Patikos fondas




  International business company (Tarptautinė verslo bendrovė) |
| Panama | Fideicomiso (patikos fondas)




  Fundación de interés privado (fondas) |
| Palau | Company (Bendrovė)




  Partnership (Bendrija)




  Individuali įmonė




  Atstovybė




  Credit union (Kredito unija (finansinis kooperatyvas))




  Cooperative (Kooperatyvas)




  Patikos fondas (užsienio) |
| Filipinai | Patikos fondas |
| Puerto Rikas | Estate (Nekilnojamojo turto bendrovė)




  Patikos fondas




  International banking entity (Tarptautinės bankininkystės įmonė) |
| Sent Kitsas ir Nevis | Patikos fondas




  Foundation (Fondas)




  Neapmokestinama bendrovė |
| Sent Lusija | Patikos fondas |
| Sent Vincentas ir Grenadinai | Patikos fondas |
| Samoa | Patikos fondas




  International trust (Tarptautinis patikos fondas)




  International company (Tarptautinė bendrovė)




  Offshore bank (Ofšorinis bankas)




  Offshore insurance company (Ofšorinė draudimo bendrovė)




  International partnership (Tarptautinė bendrija)




  Limited partnership (Ribotos atsakomybės bendrija) |
| Seišeliai | Patikos fondas




  International business company (Tarptautinė verslo bendrovė) |
| Singapūras | Patikos fondas |
| Saliamono salos | Company (Bendrovė)




  Partnership (Bendrija)




  Patikos fondas |
| Pietų Afrika | Patikos fondas |
| Tonga | Patikos fondas |
| Tuvalu | Patikos fondas




  Provident fund (Taupomasis fondas) |
| Jungtiniai Arabų Emyratai | Patikos fondas |
| Mergelių salos (JAV) | Patikos fondas




  Neapmokestinama bendrovė |
| Urugvajus | Patikos fondas |
| Vanuatu | Patikos fondas




  Neapmokestinama bendrovė




  International company (Tarptautinė bendrovė) |

1.

Juridiniai asmenys ir struktūros, kurių pagrindinis administracijos centras yra šalyje arba priklauso jurisdikcijai, nepriklausančioms 7 straipsnyje nustatytai teritorinei direktyvos taikymo sričiai ir nenurodytoms 17 straipsnio 2 dalyje:

Antigva ir Barbuda

International business company (Tarptautinė verslo bendrovė)

Bahamos

Patikos fondas

Foundation (fondas)

International business company (Tarptautinė verslo bendrovė)

Bahreinas

Finansinės patikos fondas

Barbadosas

Patikos fondas

Belizas

Patikos fondas

International business company (Tarptautinė verslo bendrovė)

Bermuda

Patikos fondas

Brunėjus

Patikos fondas

International business company (Tarptautinė verslo bendrovė)

International trust (Tarptautinė patikos bendrovė)

International Limited Partnership (Tarptautinė ribotos atsakomybės bendrija)

Kuko salos

Patikos fondas

International trust (Tarptautinė patikos bendrovė)

International company (Tarptautinė bendrovė)

International partnership (Tarptautinė bendrija)

Kosta Rika

Patikos fondas

Džibutis

Neapmokestinama bendrovė

Patikos fondas (užsienio)

Dominika

Patikos fondas

International business company (Tarptautinė verslo bendrovė)

Fidžis

Patikos fondas

Prancūzijos Polinezija

Société (bendrovė)

Société de personnes (bendrija)

Société en participation (bendra įmonė)

Patikos fondas (užsienio)

Guamas

Company (Bendrovė)

Individuali įmonė

Partnership (Bendrija)

Patikos fondas (užsienio)

Gvatemala

Patikos fondas

Fundación (Fondas)

Honkongas

Patikos fondas

Kiribatis

Patikos fondas

Labuanas (Malaizija)

Offshore company (Ofšorinė bendrovė)

Malaysian offshore bank (Malaizijos ofšorinis bankas)

Offshore limited partnership (Ofšorinė ribotos atsakomybės bendrija)

Offshore trust (Ofšorinis patikos fondas)

Libanas

Bendrovės, kurioms taikoma ofšorinių bendrovių veiklą reglamentuojanti tvarka

Makao

Patikos fondas

Fundação (fondas)

Maldyvai

Visos bendrovės, bendrijos ir užsienio patikos fondai

Marianos Šiaurinės salos

Foreign sales corporation (Užsienio prekybos korporacija)

Offshore banking corporation (Ofšorinė bankinė korporacija)

Patikos fondas (užsienio)

Maršalo salos

Patikos fondas

Mauricijus

Patikos fondas

Global business company cat. 1 and 2 (Pasaulinė verslo bendrovė (1 ir 2 kat.))

Mikronezija

Company (Bendrovė)

Partnership (Bendrija)

Patikos fondas (užsienio)

Nauru

Trusts/nominee company (Patikos fondai / fiktyvi bendrovė)

Company (Bendrovė)

Partnership (Bendrija)

Individuali įmonė

Užsienyje paveldimo turto bendrovė

Užsienyje esančio nekilnojamojo turto bendrovė

Kitos verslo formos pagal susitarimą su vyriausybe

Naujoji Kaledonija

Société (Bendrovė)

Société civile (Bendrovė – civilinės teisės subjektas)

Société de personnes (Bendrija)

Bendra įmonė

Mirusių asmenų turto paveldėjimo bendrovė

Patikos fondas (užsienio)

Niujė

Patikos fondas

International business company (Tarptautinė verslo bendrovė)

Panama

Fideicomiso (patikos fondas)

Fundación de interés privado (fondas)

Palau

Company (Bendrovė)

Partnership (Bendrija)

Individuali įmonė

Atstovybė

Credit union (Kredito unija (finansinis kooperatyvas))

Cooperative (Kooperatyvas)

Patikos fondas (užsienio)

Filipinai

Patikos fondas

Puerto Rikas

Estate (Nekilnojamojo turto bendrovė)

Patikos fondas

International banking entity (Tarptautinės bankininkystės įmonė)

Sent Kitsas ir Nevis

Patikos fondas

Foundation (Fondas)

Neapmokestinama bendrovė

Sent Lusija

Patikos fondas

Sent Vincentas ir Grenadinai

Patikos fondas

Samoa

Patikos fondas

International trust (Tarptautinis patikos fondas)

International company (Tarptautinė bendrovė)

Offshore bank (Ofšorinis bankas)

Offshore insurance company (Ofšorinė draudimo bendrovė)

International partnership (Tarptautinė bendrija)

Limited partnership (Ribotos atsakomybės bendrija)

Seišeliai

Patikos fondas

International business company (Tarptautinė verslo bendrovė)

Singapūras

Patikos fondas

Saliamono salos

Company (Bendrovė)

Partnership (Bendrija)

Patikos fondas

Pietų Afrika

Patikos fondas

Tonga

Patikos fondas

Tuvalu

Patikos fondas

Provident fund (Taupomasis fondas)

Jungtiniai Arabų Emyratai

Patikos fondas

Mergelių salos (JAV)

Patikos fondas

Neapmokestinama bendrovė

Urugvajus

Patikos fondas

Vanuatu

Patikos fondas

Neapmokestinama bendrovė

International company (Tarptautinė bendrovė)

| 2. | Juridiniai asmenys ir struktūros, kurių pagrindinis administracijos centras yra 17 straipsnio 2 dalyje nurodytoje šalyje arba priklauso jame nurodytai jurisdikcijai, kurioms taikoma 2 straipsnio 3 dalis, kol atitinkama šalis arba jurisdikcija priims nuostatas, lygiavertes 4 straipsnio 2 dalyje nurodytoms nuostatoms:










  Andora | Patikos fondas |
| --- | --- | --- |
| Angilija | Patikos fondas |
| Aruba | Stichting (fondas)




  Bendrovės, kurioms taikoma ofšorinių bendrovių veiklą reglamentuojanti tvarka |
| Mergelių salos (Didžioji Britanija) | Patikos fondas




  International business company (Tarptautinė verslo bendrovė) |
| Kaimanų salos | Patikos fondas




  Neapmokestinama bendrovė |
| Gernsis | Patikos fondas




  Bendrovės, kurioms taikomas nulinis mokesčių tarifas |
| Meno sala | Patikos fondas |
| Džersis | Patikos fondas |
| Lichtenšteinas | Anstalt (patikos fondas)




  Stiftung (fondas) |
| Monakas | Patikos fondas




  Fondation (fondas) |
| Montseratas | Patikos fondas |
| Olandijos Antilai | Patikos fondas




  Stichting (fondas) |
| San Marinas | Patikos fondas




  Fondazione (fondas) |
| Šveicarija | Patikos fondas




  Fondas |
| Terkso ir Kaikoso Salos | Neapmokestinama bendrovė




  Limited partnership (Ribotos atsakomybės bendrija)




  Patikos fondas“ |

2.

Juridiniai asmenys ir struktūros, kurių pagrindinis administracijos centras yra 17 straipsnio 2 dalyje nurodytoje šalyje arba priklauso jame nurodytai jurisdikcijai, kurioms taikoma 2 straipsnio 3 dalis, kol atitinkama šalis arba jurisdikcija priims nuostatas, lygiavertes 4 straipsnio 2 dalyje nurodytoms nuostatoms:

Andora

Patikos fondas

Angilija

Patikos fondas

Aruba

Stichting (fondas)

Bendrovės, kurioms taikoma ofšorinių bendrovių veiklą reglamentuojanti tvarka

Mergelių salos (Didžioji Britanija)

Patikos fondas

International business company (Tarptautinė verslo bendrovė)

Kaimanų salos

Patikos fondas

Neapmokestinama bendrovė

Gernsis

Patikos fondas

Bendrovės, kurioms taikomas nulinis mokesčių tarifas

Meno sala

Patikos fondas

Džersis

Patikos fondas

Lichtenšteinas

Anstalt (patikos fondas)

Stiftung (fondas)

Monakas

Patikos fondas

Fondation (fondas)

Montseratas

Patikos fondas

Olandijos Antilai

Patikos fondas

Stichting (fondas)

San Marinas

Patikos fondas

Fondazione (fondas)

Šveicarija

Patikos fondas

Fondas

Terkso ir Kaikoso Salos

Neapmokestinama bendrovė

Limited partnership (Ribotos atsakomybės bendrija)

Patikos fondas“

PAKEITIMAS

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisI PRIEDAS

| 1. | Juridiniai asmenys ir struktūros, kuriems taikoma 2 straipsnio 3 dalis, inter alia, yra šie:







  — | Ribotos atsakomybės bendrovės, kurių atsakomybė ribojama akcijomis, garantija ar kitomis priemonėmis; |
| --- | --- | --- |

1.

—

Ribotos atsakomybės bendrovės, kurių atsakomybė ribojama akcijomis, garantija ar kitomis priemonėmis;

| — | Ribotos atsakomybės korporacijos, kurių atsakomybė ribojama akcijomis, garantija ar kitomis priemonėmis; |
| --- | --- |

—

Ribotos atsakomybės korporacijos, kurių atsakomybė ribojama akcijomis, garantija ar kitomis priemonėmis;

| — | Tarptautinės bendrovės ar korporacijos; |
| --- | --- |

—

Tarptautinės bendrovės ar korporacijos;

| — | Tarptautinės verslo bendrovės ar korporacijos; |
| --- | --- |

—

Tarptautinės verslo bendrovės ar korporacijos;

| — | Neapmokestinamos bendrovės ar korporacijos; |
| --- | --- |

—

Neapmokestinamos bendrovės ar korporacijos;

| — | Bendrovės ar korporacijos, kurias sudaro teisiškai nesavarankiški subjektai; |
| --- | --- |

—

Bendrovės ar korporacijos, kurias sudaro teisiškai nesavarankiški subjektai;

| — | Bendrovės ar korporacijos, kurias sudaro teisiškai savarankiški subjektai; |
| --- | --- |

—

Bendrovės ar korporacijos, kurias sudaro teisiškai savarankiški subjektai;

| — | Tarptautiniai bankai, įskaitant panašaus pavadinimo korporacijas; |
| --- | --- |

—

Tarptautiniai bankai, įskaitant panašaus pavadinimo korporacijas;

| — | Ofšoriniai bankai, įskaitant panašaus pavadinimo korporacijas; |
| --- | --- |

—

Ofšoriniai bankai, įskaitant panašaus pavadinimo korporacijas;

| — | Draudimo bendrovės ar korporacijos; |
| --- | --- |

—

Draudimo bendrovės ar korporacijos;

| — | Perdraudimo bendrovės ar korporacijos; |
| --- | --- |

—

Perdraudimo bendrovės ar korporacijos;

| — | Kooperatyvai; |
| --- | --- |

—

Kooperatyvai;

| — | Kredito unijos; |
| --- | --- |

—

Kredito unijos;

| — | Visų formų bendrijos įskaitant (be apribojimų) viešąsias bendrijas, ribotos atsakomybės bendrijas, tarptautines bendrijas ir tarptautines verslo bendrijas; |
| --- | --- |

—

Visų formų bendrijos įskaitant (be apribojimų) viešąsias bendrijas, ribotos atsakomybės bendrijas, tarptautines bendrijas ir tarptautines verslo bendrijas;

| — | Bendros įmonės; |
| --- | --- |

—

Bendros įmonės;

| — | Patikos fondai; |
| --- | --- |

—

Patikos fondai;

| — | Likvidavimo įstaigos; |
| --- | --- |

—

Likvidavimo įstaigos;

| — | Fondai; |
| --- | --- |

—

Fondai;

| — | Mirusių asmenų turto paveldėjimo bendrovės; |
| --- | --- |

—

Mirusių asmenų turto paveldėjimo bendrovės;

| — | Visų formų fondai; |
| --- | --- |

—

Visų formų fondai;

| — | Bet kokių čia išvardytų juridinių asmenų ir struktūrų filialai; |
| --- | --- |

—

Bet kokių čia išvardytų juridinių asmenų ir struktūrų filialai;

| — | Bet kokių čia išvardytų juridinių asmenų ir struktūrų atstovybės; |
| --- | --- |

—

Bet kokių čia išvardytų juridinių asmenų ir struktūrų atstovybės;

| — | Bet kokių čia išvardytų juridinių asmenų ir struktūrų nuolatinės buveinės; |
| --- | --- |

—

Bet kokių čia išvardytų juridinių asmenų ir struktūrų nuolatinės buveinės;

| — | Įvairių formų fondai, kad ir kaip būtų apibūdinti |
| --- | --- |

—

Įvairių formų fondai, kad ir kaip būtų apibūdinti

| 2. | Tam tikros šalys arba jurisdikcijos, nepriklausančios 7 straipsnyje nustatytai teritorinei direktyvos taikymo sričiai ir nenurodytos 17 straipsnio 2 dalyje, kuriose šio priedo 1 dalyje nurodytiems juridiniams asmenims ir struktūroms, jei jose yra jų pagrindinis administracijos centras, taikoma 2 straipsnio 3 dalis, inter alia, yra šios:







  — | Anžuanas |
| --- | --- | --- |

2.

—

Anžuanas

| — | Antigva ir Barbuda |
| --- | --- |

—

Antigva ir Barbuda

| — | Bahamos |
| --- | --- |

—

Bahamos

| — | Bahreinas |
| --- | --- |

—

Bahreinas

| — | Barbadosas |
| --- | --- |

—

Barbadosas

| — | Belizas |
| --- | --- |

—

Belizas

| — | Bermuda |
| --- | --- |

—

Bermuda

| — | Brunėjus |
| --- | --- |

—

Brunėjus

| — | Kuko salos |
| --- | --- |

—

Kuko salos

| — | Kosta Rika |
| --- | --- |

—

Kosta Rika

| — | Džibutis |
| --- | --- |

—

Džibutis

| — | Dominika |
| --- | --- |

—

Dominika

| — | Dubajus |
| --- | --- |

—

Dubajus

| — | Fidžis |
| --- | --- |

—

Fidžis

| — | Prancūzijos Polinezija |
| --- | --- |

—

Prancūzijos Polinezija

| — | Gana |
| --- | --- |

—

Gana

| — | Grenada |
| --- | --- |

—

Grenada

| — | Guamas |
| --- | --- |

—

Guamas

| — | Gvatemala |
| --- | --- |

—

Gvatemala

| — | Honkongas |
| --- | --- |

—

Honkongas

| — | Kiribatis |
| --- | --- |

—

Kiribatis

| — | Labuanas (Malaizija) |
| --- | --- |

—

Labuanas (Malaizija)

| — | Libanas |
| --- | --- |

—

Libanas

| — | Liberija |
| --- | --- |

—

Liberija

| — | Makao |
| --- | --- |

—

Makao

| — | Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija |
| --- | --- |

—

Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija

| — | Maldyvai |
| --- | --- |

—

Maldyvai

| — | Juodkalnija |
| --- | --- |

—

Juodkalnija

| — | Marianos Šiaurinės salos |
| --- | --- |

—

Marianos Šiaurinės salos

| — | Maršalo salos |
| --- | --- |

—

Maršalo salos

| — | Mauricijus |
| --- | --- |

—

Mauricijus

| — | Mikronezija |
| --- | --- |

—

Mikronezija

| — | Nauru |
| --- | --- |

—

Nauru

| — | Naujoji Kaledonija |
| --- | --- |

—

Naujoji Kaledonija

| — | Niujė |
| --- | --- |

—

Niujė

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Palau |
| --- | --- |

—

Palau

| — | Filipinai |
| --- | --- |

—

Filipinai

| — | Puerto Rikas |
| --- | --- |

—

Puerto Rikas

| — | Sent Kitsas ir Nevis |
| --- | --- |

—

Sent Kitsas ir Nevis

| — | Sent Lusija |
| --- | --- |

—

Sent Lusija

| — | Sent Vincentas ir Grenadinai |
| --- | --- |

—

Sent Vincentas ir Grenadinai

| — | Samoa |
| --- | --- |

—

Samoa

| — | San Tomė ir Prinsipė |
| --- | --- |

—

San Tomė ir Prinsipė

| — | Seišeliai |
| --- | --- |

—

Seišeliai

| — | Singapūras |
| --- | --- |

—

Singapūras

| — | Saliamono salos |
| --- | --- |

—

Saliamono salos

| — | Somalis |
| --- | --- |

—

Somalis

| — | Pietų Afrika |
| --- | --- |

—

Pietų Afrika

| — | Tonga |
| --- | --- |

—

Tonga

| — | Tuvalu |
| --- | --- |

—

Tuvalu

| — | Jungtiniai Arabų Emyratai |
| --- | --- |

—

Jungtiniai Arabų Emyratai

| — | Jungtinių Amerikos Valstijų Delavero valstijos |
| --- | --- |

—

Jungtinių Amerikos Valstijų Delavero valstijos

| — | Jungtinių Amerikos Valstijų Nevados valstija |
| --- | --- |

—

Jungtinių Amerikos Valstijų Nevados valstija

| — | Mergelių salos (JAV) |
| --- | --- |

—

Mergelių salos (JAV)

| — | Urugvajus |
| --- | --- |

—

Urugvajus

| — | Vanuatu |
| --- | --- |

—

Vanuatu

| 3. | Tam tikros šalys arba jurisdikcijos, išvardytos 17 straipsnio 2 dalyje, kuriose taikoma 2 straipsnio 3 dalis, kol atitinkama šalis arba jurisdikcija priims nuostatas, lygiavertes 4 straipsnio 2 dalies nuostatoms, susijusias su šio priedo 1 dalyje išvardytais juridiniais asmenimis ir struktūromis, jei jose yra jų pagrindinis administracijos centras, inter alia, yra šios:







  — | Andora |
| --- | --- | --- |

3.

—

Andora

| — | Angilija |
| --- | --- |

—

Angilija

| — | Aruba |
| --- | --- |

—

Aruba

| — | Mergelių salos (Didžioji Britanija) |
| --- | --- |

—

Mergelių salos (Didžioji Britanija)

| — | Kaimanų salos |
| --- | --- |

—

Kaimanų salos

| — | Aldernis, Gernsis arba Sarkas |
| --- | --- |

—

Aldernis, Gernsis arba Sarkas

| — | Meno sala |
| --- | --- |

—

Meno sala

| — | Džersis |
| --- | --- |

—

Džersis

| — | Lichtenšteinas |
| --- | --- |

—

Lichtenšteinas

| — | Monakas |
| --- | --- |

—

Monakas

| — | Montseratas |
| --- | --- |

—

Montseratas

| — | Olandijos Antilai |
| --- | --- |

—

Olandijos Antilai

| — | San Marinas |
| --- | --- |

—

San Marinas

| — | Sarkas |
| --- | --- |

—

Sarkas

| — | Šveicarija |
| --- | --- |

—

Šveicarija

| — | Terkso ir Kaikoso Salos |
| --- | --- |

—

Terkso ir Kaikoso Salos

| 4. | Bet kokiems juridiniams asmenims ir struktūroms, nurodytiems šio priedo 1 dalyje, taikoma 2 straipsnio 3 dalis, jei jų pagrindinis administracijos centras yra šalyje arba priklauso jurisdikcijai, nurodytoms šio priedo 2 ir 3 dalyje, tokiomis sąlygomis:









  a. | 2 ir 3 dalyje nurodyta šalis arba jurisdikcija gali 18b straipsnyje nurodytam komitetui pateikti prašymą, kad kuris nors iš 1 dalyje nurodytų juridinių asmenų ar struktūrų nebebūtų laikomas priklausančiu jų kompetencijai, nes atitinkamo juridinio asmens ar struktūros pagrindinis administracijos centras negali būti jų teritorijoje arba todėl, kad faktiškai užtikrinamas deramas šiems juridiniams asmenims ar struktūroms mokamų palūkanų apmokestinimas; |
| --- | --- | --- |

4.

a.

2 ir 3 dalyje nurodyta šalis arba jurisdikcija gali 18b straipsnyje nurodytam komitetui pateikti prašymą, kad kuris nors iš 1 dalyje nurodytų juridinių asmenų ar struktūrų nebebūtų laikomas priklausančiu jų kompetencijai, nes atitinkamo juridinio asmens ar struktūros pagrindinis administracijos centras negali būti jų teritorijoje arba todėl, kad faktiškai užtikrinamas deramas šiems juridiniams asmenims ar struktūroms mokamų palūkanų apmokestinimas;

| b. | komitetas savo sprendimą su pagrindimu paskelbia per tris mėnesius nuo prašymo pateikimo datos ir jame pažymi, kad juridiniai asmenys ar struktūros išbraukti iš 1 dalies taikymo srities, prašymą pateikusios šalies arba jurisdikcijos atžvilgiu, tam tikram laikotarpiui, neviršijančiam dvejų metų, kuris gali būti pratęstas šalies ar jos jurisdikcijai priklausančios teritorijos prašymu, kuris pateikiamas ne anksčiau, kaip prieš šešis mėnesius iki laikotarpio galiojimo pabaigos. |
| --- | --- |

b.

komitetas savo sprendimą su pagrindimu paskelbia per tris mėnesius nuo prašymo pateikimo datos ir jame pažymi, kad juridiniai asmenys ar struktūros išbraukti iš 1 dalies taikymo srities, prašymą pateikusios šalies arba jurisdikcijos atžvilgiu, tam tikram laikotarpiui, neviršijančiam dvejų metų, kuris gali būti pratęstas šalies ar jos jurisdikcijai priklausančios teritorijos prašymu, kuris pateikiamas ne anksčiau, kaip prieš šešis mėnesius iki laikotarpio galiojimo pabaigos.

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

Priedo 2 punktas

Priedo 2 punktas

Direktyva 2003/48/EB

III priedas

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisIII PRIEDAS

Mokėjimų „tarpininkų mokėjimo arba garantijos atžvilgiu“ sąrašas pagal 4 straipsnio 2 dalį

ĮŽANGINĖ PASTABA

Patikos fondai ir panašios juridinės struktūros yra nurodytos tų valstybių narių, netaikančių vietinės fiskalinės tvarkos, reglamentuojančios pajamas, kurias tokių juridinių struktūrų vardu gauna asmuo, esantis pagrindinis teisėtas tokių struktūrų turto ir pajamų savininkas arba valdytojas ir gyvenantis minėtų valstybių narių teritorijoje. Šiame sąraše yra nurodyti patikos fondai ir panašios juridinės struktūros, kurių pagrindinė kilnojamojo turto administravimo vieta yra nurodytose šalyse (pagrindinio patikos valdytojo arba kito administratoriaus, atsakingo už kilnojamąjį turtą, gyvenamoji vieta), neatsižvelgiant į įstatymus, pagal kuriuos šie patikos fondai ir panašios juridinės struktūros buvo įsteigtos.

| Šalys | Juridinių asmenų ir struktūrų sąrašas | Pastabos |
| --- | --- | --- |
| Belgija | — | Société de droit commun / maatschap (Civilinės teisės subjektas arba komercinė bendrovė, neturinti teisinės formos) |

Šalys

Juridinių asmenų ir struktūrų sąrašas

Pastabos

Belgija

—

Société de droit commun / maatschap (Civilinės teisės subjektas arba komercinė bendrovė, neturinti teisinės formos)

| — | Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (Bendrovė, neturinti teisinės formos, kurios pagrindinę veiklą sudaro viena arba kelios specifinės komercinės operacijos ) |
| --- | --- |

—

Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (Bendrovė, neturinti teisinės formos, kurios pagrindinę veiklą sudaro viena arba kelios specifinės komercinės operacijos )

| — | Société interne / stille handelsvennootschap (Bendrovė, neturinti teisinės formos, per kurią vienam arba daugiau asmenų priklauso dalis operacijų, kurias vienas arba daugiau kitų asmenų valdo pirmiau nurodyto (-ų) asmens (-ų) vardu) |
| --- | --- |

—

Société interne / stille handelsvennootschap (Bendrovė, neturinti teisinės formos, per kurią vienam arba daugiau asmenų priklauso dalis operacijų, kurias vienas arba daugiau kitų asmenų valdo pirmiau nurodyto (-ų) asmens (-ų) vardu)

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

Žr. Belgijos bendrovių įstatymo 46, 47 ir 48 straipsnius.

Šios „bendrovės“ (kurių pavadinimas nurodytas prancūziškai ir olandiškai) neturi teisinės formos ir kurioms apmokestinimo požiūriu taikomas skaidrumo metodas.

Bulgarija

| — | Drujestvo sys specialna investicionna cel (Specialiosios paskirties investicinė bendrovė) |
| --- | --- |

—

Drujestvo sys specialna investicionna cel (Specialiosios paskirties investicinė bendrovė)

| — | Investicionno drujestvo (Investicinė bendrovė, nenurodyta 6 straipsnyje) |
| --- | --- |

—

Investicionno drujestvo (Investicinė bendrovė, nenurodyta 6 straipsnyje)

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

Juridinis asmuo, kuriam netaikomas įmonių pajamų mokestis

Bulgarijos patikos fondai gali viešai platinti akcijas ir yra atleisti nuo įmonių pajamų mokesčio

Čekija

| — | Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. arba V.O.S.) (Bendrija) |
| --- | --- |

—

Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. arba V.O.S.) (Bendrija)

| — | Sdruženi (Asociacija) |
| --- | --- |

—

Sdruženi (Asociacija)

| — | Družstvo(Kooperatyvas) |
| --- | --- |

—

Družstvo(Kooperatyvas)

| — | Evropské hospodářské zájmové sdružení(EHZS) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Evropské hospodářské zájmové sdružení(EHZS) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

Danija

| — | Interessentskaber (Viešoji bendrija) |
| --- | --- |

—

Interessentskaber (Viešoji bendrija)

| — | Kommanditselskaber (Ribotos atsakomybės bendrija) |
| --- | --- |

—

Kommanditselskaber (Ribotos atsakomybės bendrija)

| — | Partnerselskaber (Partneris) |
| --- | --- |

—

Partnerselskaber (Partneris)

| — | Europæisk økonomisk firmagrupper (EØFG) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europæisk økonomisk firmagrupper (EØFG) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

Vokietija

| — | Gesellschaft bürgerlichen Rechts (Įmonė – civilinės teisės subjektas) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft bürgerlichen Rechts (Įmonė – civilinės teisės subjektas)

| — | Kommanditgesellschaft — KG, offene Handelsgesellschaft — OHG (Komercinė bendrija) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft — KG, offene Handelsgesellschaft — OHG (Komercinė bendrija)

| — | Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

Estija

| — | Täisühing- TÜ (Viešoji bendrija) |
| --- | --- |

—

Täisühing- TÜ (Viešoji bendrija)

| — | Usaldusühing-UÜ (Ribotos atsakomybės bendrija) |
| --- | --- |

—

Usaldusühing-UÜ (Ribotos atsakomybės bendrija)

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

Viešosios ir ribotos atsakomybės bendrijos apmokestinamos kaip atskiri apmokestinami juridiniai asmenys, kurių visos išmokos laikomos dividendais (apmokestinamais lėšų paskirstymo mokesčiu)

Airija

| — | Bendrija ir investicijų klubas |
| --- | --- |

—

Bendrija ir investicijų klubas

| — | Europos ekonominių interesų grupė (EEIG) |
| --- | --- |

—

Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)

Airijos patikos fondų valdytojai moka mokestį, kuris taikomas fondo gaunamoms pajamoms.

Graikija

| — | Omorrythmos Eteria (OE)(Viešojibendrija) |
| --- | --- |

—

Omorrythmos Eteria (OE)(Viešojibendrija)

| — | Eterorrythmos Eteria (EE) (Ribotos atsakomybės bendrija) |
| --- | --- |

—

Eterorrythmos Eteria (EE) (Ribotos atsakomybės bendrija)

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

Bendrijos moka įmonių pajamų mokestį. Tačiau iki 50 % bendrijų pajamų mokesčio moka individualūs partneriai pagal jiems taikomą individualų mokesčio tarifą.

Ispanija

Juridiniai asmenys, kuriems taikoma pelno paskirstymo mokesčių sistema

| — | Sociedad civil con o sin personalidad jurídica (Bendrija – civilinės teisės subjektas, neturintis juridinio asmens statuso arba jį turintis) |
| --- | --- |

—

Sociedad civil con o sin personalidad jurídica (Bendrija – civilinės teisės subjektas, neturintis juridinio asmens statuso arba jį turintis)

| — | Agrupación europea de interés económico (AEIE) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Agrupación europea de interés económico (AEIE) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

| — | Herencias yacentes (mirusių asmenų turto paveldėjimo bendrovė) |
| --- | --- |

—

Herencias yacentes (mirusių asmenų turto paveldėjimo bendrovė)

| — | Comunidad de bienes (bendroji nuosavybė) |
| --- | --- |

—

Comunidad de bienes (bendroji nuosavybė)

| — | kiti subjektai, neturintys juridinio asmens statuso, kurie sudaro atskirą ekonominį vienetą arba atskirą turto grupę (Ley General Tributaria 35(4) straipsnis). |
| --- | --- |

—

kiti subjektai, neturintys juridinio asmens statuso, kurie sudaro atskirą ekonominį vienetą arba atskirą turto grupę (Ley General Tributaria 35(4) straipsnis).

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

Prancūzija

| — | Société en participation (bendra įmonė) |
| --- | --- |

—

Société en participation (bendra įmonė)

| — | Société ou asociacija de fait (de facto bendrovė) |
| --- | --- |

—

Société ou asociacija de fait (de facto bendrovė)

| — | Indivision (Bendroji nuosavybė) |
| --- | --- |

—

Indivision (Bendroji nuosavybė)

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

Italija

| — | Società semplice (Bendrija – civilinės teisės subjektas ir asocijuota įmonė) |
| --- | --- |

—

Società semplice (Bendrija – civilinės teisės subjektas ir asocijuota įmonė)

| — | Nekomercinė įmonė, neturinti juridinio asmens statuso |
| --- | --- |

—

Nekomercinė įmonė, neturinti juridinio asmens statuso

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

„Società semplici“ kategorija apima: „società di fatto“ (nestandartines arba de facto bendrijas), kurios nevykdo komercinės veiklos, ir menininkų arba profesijų atstovų asociacijas, įsteigtas susivienijimo būdu jų aktyviai meninei arba profesinei veiklai vykdyti, neturinčias juridinio asmens statuso

Nekomercinių įmonių, neturinčių juridinio asmens statuso, kategorija yra plati ir apima įvairių rūšių organizacijas: asociacijas, sindikatus, komitetus, ne pelno organizacijas ir kt.

Kipras

| — | Syneterismos(Bendrija) |
| --- | --- |

—

Syneterismos(Bendrija)

| — | Syndesmos or somatio(Asociacija) |
| --- | --- |

—

Syndesmos or somatio(Asociacija)

| — | Synergatikes(Kooperatyvas) |
| --- | --- |

—

Synergatikes(Kooperatyvas)

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

| — | Ekswxwria Eteria(Ofšorinė bendrovė) |
| --- | --- |

—

Ekswxwria Eteria(Ofšorinė bendrovė)

Patikos fondai, priklausantys Kipro jurisdikcijai, pagal nacionalinius įstatymus laikomi skaidriais subjektais.

Latvija

| — | Pilnsabiedrība (viešoji bendrija) |
| --- | --- |

—

Pilnsabiedrība (viešoji bendrija)

| — | Komandītsabiedrība (ribotos atsakomybės bendrija) |
| --- | --- |

—

Komandītsabiedrība (ribotos atsakomybės bendrija)

| — | Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

| — | Biedrības un nodibinājumi (asociacija ir fondas) |
| --- | --- |

—

Biedrības un nodibinājumi (asociacija ir fondas)

| — | Lauksaimniecības kooperatīvi (žemės ūkio kooperatyvas) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības kooperatīvi (žemės ūkio kooperatyvas)

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

Lietuva

| — | Europos ekonominių interesų grupė (EEIG) |
| --- | --- |

—

Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)

| — | Asociacija |
| --- | --- |

—

Asociacija

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

Asociacijų gaunamos palūkanos ir kapitalo prieaugis įmonių pajamų mokesčiu neapmokestinami

Liuksemburgas

| — | Société en nom collectif (viešoji bendrija) |
| --- | --- |

—

Société en nom collectif (viešoji bendrija)

| — | Société en commandite simple (ribotos atsakomybės bendrija) |
| --- | --- |

—

Société en commandite simple (ribotos atsakomybės bendrija)

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

Vengrija

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

Vengrijoje patikos fondai pagal nacionalines taisykles laikomi „juridiniais asmenimis“

Malta

| — | Soċjetà in akomonditia(„en commandite“ bendrija), kurios kapitalas yra padalytas į akcijas |
| --- | --- |

—

Soċjetà in akomonditia(„en commandite“ bendrija), kurios kapitalas yra padalytas į akcijas

| — | Arrangement in participation („en participation“ asociacija) |
| --- | --- |

—

Arrangement in participation („en participation“ asociacija)

| — | Investicijų klubas |
| --- | --- |

—

Investicijų klubas

| — | Soċjetà Kooperattiva (Kooperatyvas) |
| --- | --- |

—

Soċjetà Kooperattiva (Kooperatyvas)

„En commandite“ bendrijoms, kurių kapitalas yra padalytas į akcijas, taikomas bendras įmonių pajamų mokestis.

Nyderlandai

| — | Vennootschap onder firma (viešoji bendrija) |
| --- | --- |

—

Vennootschap onder firma (viešoji bendrija)

| — | Commanditaire vennootschap (uždaroji ribotos atsakomybės bendrija) |
| --- | --- |

—

Commanditaire vennootschap (uždaroji ribotos atsakomybės bendrija)

| — | Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

| — | Vereniging (asociacija) |
| --- | --- |

—

Vereniging (asociacija)

| — | Stichting (fondas) |
| --- | --- |

—

Stichting (fondas)

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

Viešosios bendrijos, uždarosios bendrijos ir EEIG mokesčių tikslais laikomos skaidriomis.

Verenigingen (asociacijos) ir stichtingen (fondai) yra atleisti nuo mokesčių, jeigu jų veikla nėra susijusi su prekyba arba verslu.

Austrija

| — | Personengesellschaft(bendrija) |
| --- | --- |

—

Personengesellschaft(bendrija)

| — | Offene Personengesellschaft(viešoji komercinė bendrija) |
| --- | --- |

—

Offene Personengesellschaft(viešoji komercinė bendrija)

| — | Kommanditgesellschaft, KG(ribotos atsakomybės bendrija) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft, KG(ribotos atsakomybės bendrija)

| — | Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR(bendrija – civilinės teisės subjektas) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR(bendrija – civilinės teisės subjektas)

| — | Offene Erwerbsgeselllschaft (OEG) (viešoji profesinė bendrija) |
| --- | --- |

—

Offene Erwerbsgeselllschaft (OEG) (viešoji profesinė bendrija)

| — | Kommandit-Erwerbsgesellschaft (ribotos atsakomybės profesinė bendrija) |
| --- | --- |

—

Kommandit-Erwerbsgesellschaft (ribotos atsakomybės profesinė bendrija)

| — | Stille Gesellschaft (neaktyvi bendrija) |
| --- | --- |

—

Stille Gesellschaft (neaktyvi bendrija)

| — | Einzelfirma (individuali bendrija) |
| --- | --- |

—

Einzelfirma (individuali bendrija)

| — | Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

| — | Privatstiftung (privatus fondas) |
| --- | --- |

—

Privatstiftung (privatus fondas)

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

Bendrija laikoma skaidria net jei apskaičiuojant pelną ji vertinama kaip juridinis asmuo.

Apmokestinamas kaip įprastinė „bendrija“.

Apmokestinamas kaip bendrovė, palūkanų pajamoms taikant sumažintą 12.5 % mokesčio tarifą.

Lenkija

| — | Spólka jawna (Sp. j.) (viešoji bendrija) |
| --- | --- |

—

Spólka jawna (Sp. j.) (viešoji bendrija)

| — | Spólka komandytowa (Sp. k.) (ribotos atsakomybės bendrija) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowa (Sp. k.) (ribotos atsakomybės bendrija)

| — | Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (ribotos atsakomybės akcinė bendrija) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (ribotos atsakomybės akcinė bendrija)

| — | Spólka partnerska (Sp. p.) (profesinė bendrija) |
| --- | --- |

—

Spólka partnerska (Sp. p.) (profesinė bendrija)

| — | Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

Portugalija

| — | Sociedade civil (bendrija – civilinės teisės subjektas), įsteigta ne komerciniais tikslais |
| --- | --- |

—

Sociedade civil (bendrija – civilinės teisės subjektas), įsteigta ne komerciniais tikslais

| — | Akcinės įmonės, vykdančios profesinę veiklą, kurių visi partneriai yra tos pačios profesijos atstovai |
| --- | --- |

—

Akcinės įmonės, vykdančios profesinę veiklą, kurių visi partneriai yra tos pačios profesijos atstovai

| — | Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (Vietinė ekonominių interesų grupė (VEIG)) |
| --- | --- |

—

Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (Vietinė ekonominių interesų grupė (VEIG))

| — | Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

| — | Sociedada gestora de participacoes sociais (SGPS) (Holdingo bendrovės, kurias kontroliuoja iš šeimos narių sudaryta grupė arba penki ar mažiau narių) |
| --- | --- |

—

Sociedada gestora de participacoes sociais (SGPS) (Holdingo bendrovės, kurias kontroliuoja iš šeimos narių sudaryta grupė arba penki ar mažiau narių)

| — | Herança jacente (tai yra mirusio asmens turto paveldėjimo bendrovė) |
| --- | --- |

—

Herança jacente (tai yra mirusio asmens turto paveldėjimo bendrovė)

| — | Neakcinė asociacija |
| --- | --- |

—

Neakcinė asociacija

| — | Ofšorinė bendrovė, veikianti laisvosios prekybos zonose Madeiroje arba Santa Marijos Azorų saloje |
| --- | --- |

—

Ofšorinė bendrovė, veikianti laisvosios prekybos zonose Madeiroje arba Santa Marijos Azorų saloje

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

Bendrijos, kurios yra civilinės teisės subjektai, įsteigtos ne komerciniais tikslais, įmonės, vykdančios nurodytą profesinę veiklą, ACE (akcinės bendros įmonės rūšis), EEIG ir bendrovės, kurių turtą kontroliuoja iš šeimos narių sudaryta grupė arba penki ar mažiau narių, mokesčių tikslais laikoma skaidria.

Kitos akcinės bendrijos laikomos bendrovėmis ir apmokestinamos pagal bendruosius Mokesčių įstatymo reikalavimus.

Ofšorinėms bendrovių, veikiančių laisvosios prekybos zonose Madeiroje arba Santa Marijos Azorų saloje, dividendams, palūkanoms, autoriniams atlyginimams ir panašiems mokėjimams užsienio kontroliuojančiai bendrovei taikomas įmonių pelno mokestis ir išskaičiuojamasis mokestis.

Portugalijos įstatymai pripažįsta tik tuos patikos fondus, kurie juridinių asmenų pagal užsienio įstatymus yra įregistruoti Madeiros tarptautiniame verslo centre; patikos fondų turtas sudaro savarankišką juridinio asmens, kuris veikia kaip patikos valdytojas, paveldėto turto dalį.

Rumunija

| — | Asociacija (bendrija) |
| --- | --- |

—

Asociacija (bendrija)

| — | Cooperative (Kooperatyvas) |
| --- | --- |

—

Cooperative (Kooperatyvas)

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

Slovėnija

| — | Samostojni podjetnik (individuali įmonė) |
| --- | --- |

—

Samostojni podjetnik (individuali įmonė)

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

Slovakija

| — | Verejná obchodná spoločnosť (viešoji bendrija) |
| --- | --- |

—

Verejná obchodná spoločnosť (viešoji bendrija)

| — | Európske združenie hospodárskych záujmov (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Európske združenie hospodárskych záujmov (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

| — | Komanditná spoločnosť (ribotos atsakomybės bendrija), kurios pajamos paskirstomos generaliniams nariams |
| --- | --- |

—

Komanditná spoločnosť (ribotos atsakomybės bendrija), kurios pajamos paskirstomos generaliniams nariams

| — | Združenie (asociacija) |
| --- | --- |

—

Združenie (asociacija)

| — | Juridiniai asmenys, įsteigti ne verslo tikslais: įvairių profesijų atstovų rūmai, savanoriškos visuomeninės asociacijos, fondai |
| --- | --- |

—

Juridiniai asmenys, įsteigti ne verslo tikslais: įvairių profesijų atstovų rūmai, savanoriškos visuomeninės asociacijos, fondai

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

Apmokestinimo bazė pirmiausia apskaičiuojama visai ribotos atsakomybės bendrijai, o paskui paskirstoma tarp generalinių ir ribotos atsakomybės narių. Ribotos atsakomybės bendrijos generalinių narių gautos pelno dalys apmokestinamos generalinių narių lygmeniu. Likusi ribotos atsakomybės narių pajamų dalis pirmiausia apmokestinama bendrijos lygmeniu pagal bendrovių taisykles.

Neapmokestinamas pajamas sudaro pajamos iš veiklos, kuriai vykdyti organizacija yra įsteigta, išskyrus pajamas, kurioms taikomas išskaičiuojamasis mokestis.

Suomija

| — | yksityisliike (neregistruota įmonė) |
| --- | --- |

—

yksityisliike (neregistruota įmonė)

| — | avoin yhtiö / öppet bolag (bendrija) |
| --- | --- |

—

avoin yhtiö / öppet bolag (bendrija)

| — | kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (ribotos atsakomybės bendrija) |
| --- | --- |

—

kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (ribotos atsakomybės bendrija)

| — | kuolinpesä / dödsbo (mirusių asmenų turto paveldėjimo bendrovė) |
| --- | --- |

—

kuolinpesä / dödsbo (mirusių asmenų turto paveldėjimo bendrovė)

| — | eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY) / europeiska ekonomiska intressegrupperingar (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY) / europeiska ekonomiska intressegrupperingar (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

Švedija

| — | handelsbolag (viešoji bendrija) |
| --- | --- |

—

handelsbolag (viešoji bendrija)

| — | kommanditbolag (ribotos atsakomybės bendrija) |
| --- | --- |

—

kommanditbolag (ribotos atsakomybės bendrija)

| — | enkelt bolag (paprastoji bendrija) |
| --- | --- |

—

enkelt bolag (paprastoji bendrija)

| — | „Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

JK

| — | Viešoji bendrija |
| --- | --- |

—

Viešoji bendrija

| — | Ribotos atsakomybės bendrija |
| --- | --- |

—

Ribotos atsakomybės bendrija

| — | Ribotos atsakomybės bendrija |
| --- | --- |

—

Ribotos atsakomybės bendrija

| — | EEIG |
| --- | --- |

—

EEIG

| — | Investicijų klubas (kurio nariai turi teisę gauti tam tikrą turto dalį) |
| --- | --- |

—

Investicijų klubas (kurio nariai turi teisę gauti tam tikrą turto dalį)

Viešosios bendrijos, ribotos atsakomybės bendrijos ir EEIG mokesčių tikslais yra skaidrios.

PAKEITIMAS

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisIII PRIEDAS

„Mokėjimų tarpininkų mokėjimo arba garantijos atžvilgiu“ sąrašas pagal 4 straipsnio 2 dalį

ĮŽANGINĖ PASTABA

Patikos fondai ir panašios juridinės struktūros yra nurodytos tų valstybių narių, netaikančių vietinės fiskalinės tvarkos, reglamentuojančios pajamas, kurias tokių juridinių struktūrų vardu gauna asmuo, esantis pagrindinis teisėtas tokių struktūrų turto ir pajamų savininkas arba valdytojas ir gyvenantis minėtų valstybių narių teritorijoje. Šiame sąraše yra nurodyti patikos fondai ir panašios juridinės struktūros, kurių pagrindinė kilnojamojo turto administravimo vieta yra nurodytose šalyse (pagrindinio patikos valdytojo arba kito administratoriaus, atsakingo už kilnojamąjį turtą, gyvenamoji vieta), neatsižvelgiant į įstatymus, pagal kuriuos šie patikos fondai ir panašios juridinės struktūros buvo įsteigtos.

| Šalys | Juridinių asmenų ir struktūrų sąrašas | Pastabos |
| --- | --- | --- |
| Belgija | — | Société de droit commun / maatschap (Civilinės teisės subjektas arba komercinė bendrovė, neturinti teisinės formos) |

Šalys

Juridinių asmenų ir struktūrų sąrašas

Pastabos

Belgija

—

Société de droit commun / maatschap (Civilinės teisės subjektas arba komercinė bendrovė, neturinti teisinės formos)

| — | Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (Bendrovė, neturinti teisinės formos, kurios pagrindinę veiklą sudaro viena arba kelios specifinės komercinės operacijos) |
| --- | --- |

—

Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (Bendrovė, neturinti teisinės formos, kurios pagrindinę veiklą sudaro viena arba kelios specifinės komercinės operacijos)

| — | Société interne / stille handelsvennootschap (Bendrovė, neturinti teisinės formos, per kurią vienam arba daugiau asmenų priklauso dalis operacijų, kurias vienas arba daugiau kitų asmenų valdo pirmiau nurodyto (-ų) asmens (-ų) vardu) |
| --- | --- |

—

Société interne / stille handelsvennootschap (Bendrovė, neturinti teisinės formos, per kurią vienam arba daugiau asmenų priklauso dalis operacijų, kurias vienas arba daugiau kitų asmenų valdo pirmiau nurodyto (-ų) asmens (-ų) vardu)

„Patikos fondas“ arba kita panaši juridinė struktūra

Žr. Belgijos bendrovių įstatymo 46, 47 ir 48 straipsnius.

Šios „bendrovės“ (kurių pavadinimas nurodytas prancūziškai ir olandiškai) neturi teisinės formos ir kurioms apmokestinimo požiūriu taikomas skaidrumo metodas.

Bulgarija

| — | Drujestvo sys specialna investicionna cel (Specialiosios paskirties investicinė bendrovė) |
| --- | --- |

—

Drujestvo sys specialna investicionna cel (Specialiosios paskirties investicinė bendrovė)

| — | Investicionno drujestvo (Investicinė bendrovė, nenurodyta 6 straipsnyje) |
| --- | --- |

—

Investicionno drujestvo (Investicinė bendrovė, nenurodyta 6 straipsnyje)

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

Juridinis asmuo, kuriam netaikomas įmonių pajamų mokestis

Bulgarijos patikos fondai gali viešai platinti akcijas ir yra atleisti nuo įmonių pajamų mokesčio

Čekija

| — | Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. arba V.O.S.) (Bendrija) |
| --- | --- |

—

Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. arba V.O.S.) (Bendrija)

| — | Sdruženi (Asociacija) |
| --- | --- |

—

Sdruženi (Asociacija)

| — | Družstvo (Kooperatyvas) |
| --- | --- |

—

Družstvo (Kooperatyvas)

| — | Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

Čekijos Respublika

Danija

| — | Interessentskaber (Viešoji bendrija) |
| --- | --- |

—

Interessentskaber (Viešoji bendrija)

| — | Kommanditselskaber (Ribotos atsakomybės bendrija) |
| --- | --- |

—

Kommanditselskaber (Ribotos atsakomybės bendrija)

| — | Partnerselskaber (Partneris) |
| --- | --- |

—

Partnerselskaber (Partneris)

| — | Europæisk økonomisk firmagrupper (EØFG) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europæisk økonomisk firmagrupper (EØFG) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

Vokietija

| — | Gesellschaft bürgerlichen Rechts (Įmonė – civilinės teisės subjektas) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft bürgerlichen Rechts (Įmonė – civilinės teisės subjektas)

| — | Kommanditgesellschaft — KG, offene Handelsgesellschaft — OHG (Komercinė bendrija) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft — KG, offene Handelsgesellschaft — OHG (Komercinė bendrija)

| — | Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

| — | „Patikos fondas“, fondas arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“, fondas arba kita panaši juridinė struktūra

Estija

| — | Täisühing- TÜ (Viešoji bendrija) |
| --- | --- |

—

Täisühing- TÜ (Viešoji bendrija)

| — | Usaldusühing-UÜ (Ribotos atsakomybės bendrija) |
| --- | --- |

—

Usaldusühing-UÜ (Ribotos atsakomybės bendrija)

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

Viešosios ir ribotos atsakomybės bendrijos apmokestinamos kaip atskiri apmokestinami juridiniai asmenys, kurių visos išmokos laikomos dividendais (apmokestinamais lėšų paskirstymo mokesčiu)

Airija

| — | Bendrija ir investicijų klubas |
| --- | --- |

—

Bendrija ir investicijų klubas

| — | Europos ekonominių interesų grupė (EEIG) |
| --- | --- |

—

Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)

| — | Viešoji bendrija |
| --- | --- |

—

Viešoji bendrija

| — | Ribotos atsakomybės bendrija |
| --- | --- |

—

Ribotos atsakomybės bendrija

| — | Investicijų bendrija |
| --- | --- |

—

Investicijų bendrija

| — | Non-resident limited liability company (Užsienio ribotos atsakomybės bendrija) |
| --- | --- |

—

Non-resident limited liability company (Užsienio ribotos atsakomybės bendrija)

| — | Irish common contractual fund (Airijos kolektyvinis fondas) |
| --- | --- |

—

Irish common contractual fund (Airijos kolektyvinis fondas)

| — | „Patikos fondas“, fondas arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“, fondas arba kita panaši juridinė struktūra

Airijos patikos fondų valdytojai moka mokestį, kuris taikomas fondo gaunamoms pajamoms.

Graikija

| — | Omorrythmos Eteria (OE) (Viešoji bendrija) |
| --- | --- |

—

Omorrythmos Eteria (OE) (Viešoji bendrija)

| — | Eterorrythmos Eteria (EE) (Ribotos atsakomybės bendrija) |
| --- | --- |

—

Eterorrythmos Eteria (EE) (Ribotos atsakomybės bendrija)

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

Bendrijos moka įmonių pajamų mokestį. Tačiau iki 50 % bendrijų pajamų mokesčio moka individualūs partneriai pagal jiems taikomą individualų mokesčio tarifą.

Ispanija

Juridiniai asmenys, kuriems taikoma pelno paskirstymo mokesčių sistema

| — | Sociedad civil con o sin personalidad jurídica (Bendrija – civilinės teisės subjektas, neturintis juridinio asmens statuso arba jį turintis) |
| --- | --- |

—

Sociedad civil con o sin personalidad jurídica (Bendrija – civilinės teisės subjektas, neturintis juridinio asmens statuso arba jį turintis)

| — | Agrupación europea de interés económico (AEIE) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Agrupación europea de interés económico (AEIE) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

| — | Herencias yacentes (mirusių asmenų turto paveldėjimo bendrovė) |
| --- | --- |

—

Herencias yacentes (mirusių asmenų turto paveldėjimo bendrovė)

| — | Comunidad de bienes (bendroji nuosavybė) |
| --- | --- |

—

Comunidad de bienes (bendroji nuosavybė)

| — | kiti subjektai, neturintys juridinio asmens statuso, kurie sudaro atskirą ekonominį vienetą arba atskirą turto grupę (Ley General Tributaria 35(4) straipsnis). |
| --- | --- |

—

kiti subjektai, neturintys juridinio asmens statuso, kurie sudaro atskirą ekonominį vienetą arba atskirą turto grupę (Ley General Tributaria 35(4) straipsnis).

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

Prancūzija

| — | Bendra įmonė |
| --- | --- |

—

Bendra įmonė

| — | Société ou asociacija de fait (de facto bendrovė) |
| --- | --- |

—

Société ou asociacija de fait (de facto bendrovė)

| — | Indivision (Bendroji nuosavybė) |
| --- | --- |

—

Indivision (Bendroji nuosavybė)

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

Italija

| — | Società semplice (Bendrija – civilinės teisės subjektas ir asocijuota įmonė) |
| --- | --- |

—

Società semplice (Bendrija – civilinės teisės subjektas ir asocijuota įmonė)

| — | Nekomercinė įmonė, neturinti juridinio asmens statuso |
| --- | --- |

—

Nekomercinė įmonė, neturinti juridinio asmens statuso

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

„Società semplici“ kategorija apima: „società di fatto“ (nestandartines arba de facto bendrijas), kurios nevykdo komercinės veiklos, ir menininkų arba profesijų atstovų asociacijas, įsteigtas susivienijimo būdu jų aktyviai meninei arba profesinei veiklai vykdyti, neturinčias juridinio asmens statuso.

Nekomercinių įmonių, neturinčių juridinio asmens statuso, kategorija yra plati ir apima įvairių rūšių organizacijas: asociacijas, sindikatus, komitetus, ne pelno organizacijas ir kt.

Kipras

| — | Syneterismos (Bendrija) |
| --- | --- |

—

Syneterismos (Bendrija)

| — | Syndesmos or somatio (Asociacija) |
| --- | --- |

—

Syndesmos or somatio (Asociacija)

| — | Synergatikes (Kooperatyvas) |
| --- | --- |

—

Synergatikes (Kooperatyvas)

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

| — | Ekswxwria Eteria (Ofšorinė bendrovė) |
| --- | --- |

—

Ekswxwria Eteria (Ofšorinė bendrovė)

Patikos fondai, priklausantys Kipro jurisdikcijai, pagal nacionalinius įstatymus laikomi skaidriais subjektais.

Latvija

| — | Pilnsabiedrība (viešoji bendrija) |
| --- | --- |

—

Pilnsabiedrība (viešoji bendrija)

| — | Komandītsabiedrība (ribotos atsakomybės bendrija) |
| --- | --- |

—

Komandītsabiedrība (ribotos atsakomybės bendrija)

| — | Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

| — | Biedrības un nodibinājumi (asociacija ir fondas) |
| --- | --- |

—

Biedrības un nodibinājumi (asociacija ir fondas)

| — | Lauksaimniecības kooperatīvi (žemės ūkio kooperatyvas) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības kooperatīvi (žemės ūkio kooperatyvas)

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

Lietuva

Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)

| — | Asociacija |
| --- | --- |

—

Asociacija

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

Asociacijų gaunamos palūkanos ir kapitalo prieaugis įmonių pajamų mokesčiu neapmokestinami

Liuksemburgas

| — | Société en nom collectif (viešoji bendrija) |
| --- | --- |

—

Société en nom collectif (viešoji bendrija)

| — | Société en commandite simple (ribotos atsakomybės bendrija) |
| --- | --- |

—

Société en commandite simple (ribotos atsakomybės bendrija)

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

Vengrija

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

Vengrijoje patikos fondai pagal nacionalines taisykles laikomi „juridiniais asmenimis“.

Malta

| — | Soċjetà in akomonditia („en commandite“ bendrija), kurios kapitalas yra padalytas į akcijas |
| --- | --- |

—

Soċjetà in akomonditia („en commandite“ bendrija), kurios kapitalas yra padalytas į akcijas

| — | Arrangement in participation („en participation“ asociacija) |
| --- | --- |

—

Arrangement in participation („en participation“ asociacija)

| — | Investicijų klubas |
| --- | --- |

—

Investicijų klubas

| — | Soċjetà Kooperattiva (Kooperatyvas) |
| --- | --- |

—

Soċjetà Kooperattiva (Kooperatyvas)

| — | „Patikos fondas“, fondas arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“, fondas arba kita panaši juridinė struktūra

„En commandite“ bendrijoms, kurių kapitalas yra padalytas į akcijas, taikomas bendras įmonių pajamų mokestis.

Nyderlandai

| — | Vennootschap onder firma (viešoji bendrija) |
| --- | --- |

—

Vennootschap onder firma (viešoji bendrija)

| — | Commanditaire vennootschap (uždaroji ribotos atsakomybės bendrija) |
| --- | --- |

—

Commanditaire vennootschap (uždaroji ribotos atsakomybės bendrija)

| — | Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

| — | Vereniging (asociacija) |
| --- | --- |

—

Vereniging (asociacija)

| — | Stichting (fondas) |
| --- | --- |

—

Stichting (fondas)

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

Viešosios bendrijos, uždarosios bendrijos ir EEIG mokesčių tikslais laikomos skaidriomis.

Verenigingen (asociacijos) ir stichtingen (fondai) yra atleisti nuo mokesčių, jeigu jų veikla nėra susijusi su prekyba arba verslu.

Austrija

| — | Personengesellschaft (bendrija) |
| --- | --- |

—

Personengesellschaft (bendrija)

| — | Offene Personengesellschaft (viešoji komercinė bendrija) |
| --- | --- |

—

Offene Personengesellschaft (viešoji komercinė bendrija)

| — | Kommanditgesellschaft, KG (ribotos atsakomybės bendrija) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft, KG (ribotos atsakomybės bendrija)

| — | Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (bendrija – civilinės teisės subjektas) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (bendrija – civilinės teisės subjektas)

| — | Offene Erwerbsgeselllschaft (OEG) (viešoji profesinė bendrija) |
| --- | --- |

—

Offene Erwerbsgeselllschaft (OEG) (viešoji profesinė bendrija)

| — | Kommandit-Erwerbsgesellschaft (ribotos atsakomybės profesinė bendrija) |
| --- | --- |

—

Kommandit-Erwerbsgesellschaft (ribotos atsakomybės profesinė bendrija)

| — | Stille Gesellschaft (neaktyvi bendrija) |
| --- | --- |

—

Stille Gesellschaft (neaktyvi bendrija)

| — | Einzelfirma (individuali bendrija) |
| --- | --- |

—

Einzelfirma (individuali bendrija)

| — | Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

| — | Privatstiftung (privatus fondas) |
| --- | --- |

—

Privatstiftung (privatus fondas)

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

Bendrija laikoma skaidria net jei apskaičiuojant pelną ji vertinama kaip juridinis asmuo.

Apmokestinamas kaip įprastinė „bendrija“.

Apmokestinamas kaip bendrovė, palūkanų pajamoms taikant sumažintą 12.5 % mokesčio tarifą.

Lenkija

| — | Spólka jawna (Sp. j.) (viešoji bendrija ) |
| --- | --- |

—

Spólka jawna (Sp. j.) (viešoji bendrija )

| — | Spólka komandytowa (Sp. k.) (ribotos atsakomybės bendrija) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowa (Sp. k.) (ribotos atsakomybės bendrija)

| — | Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (ribotos atsakomybės akcinė bendrija) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (ribotos atsakomybės akcinė bendrija)

| — | Spólka partnerska (Sp. p.) (profesinė bendrija) |
| --- | --- |

—

Spólka partnerska (Sp. p.) (profesinė bendrija)

| — | Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

Portugalija

| — | Sociedade civil (bendrija – civilinės teisės subjektas), įsteigta ne komerciniais tikslais |
| --- | --- |

—

Sociedade civil (bendrija – civilinės teisės subjektas), įsteigta ne komerciniais tikslais

| — | Akcinės įmonės, vykdančios profesinę veiklą, kurių visi partneriai yra tos pačios profesijos atstovai |
| --- | --- |

—

Akcinės įmonės, vykdančios profesinę veiklą, kurių visi partneriai yra tos pačios profesijos atstovai

| — | Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (Vietinė ekonominių interesų grupė (VEIG)) |
| --- | --- |

—

Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (Vietinė ekonominių interesų grupė (VEIG))

| — | Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

| — | Sociedada gestora de participacoes sociais (SGPS) (Holdingo bendrovės, kurias kontroliuoja iš šeimos narių sudaryta grupė arba penki ar mažiau narių) |
| --- | --- |

—

Sociedada gestora de participacoes sociais (SGPS) (Holdingo bendrovės, kurias kontroliuoja iš šeimos narių sudaryta grupė arba penki ar mažiau narių)

| — | Herança jacente (tai yra mirusio asmens turto paveldėjimo bendrovė) |
| --- | --- |

—

Herança jacente (tai yra mirusio asmens turto paveldėjimo bendrovė)

| — | Neakcinė asociacija |
| --- | --- |

—

Neakcinė asociacija

| — | Ofšorinė bendrovė, veikianti laisvosios prekybos zonose Madeiroje arba Santa Marijos Azorų saloje |
| --- | --- |

—

Ofšorinė bendrovė, veikianti laisvosios prekybos zonose Madeiroje arba Santa Marijos Azorų saloje

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

Bendrijos, kurios yra civilinės teisės subjektai, įsteigtos ne komerciniais tikslais, įmonės, vykdančios nurodytą profesinę veiklą, ACE (akcinės bendros įmonės rūšis), EEIG ir bendrovės, kurių turtą kontroliuoja iš šeimos narių sudaryta grupė arba penki ar mažiau narių, mokesčių tikslais laikoma skaidria.

Kitos akcinės bendrijos laikomos bendrovėmis ir apmokestinamos pagal bendruosius Mokesčių įstatymo reikalavimus.

Ofšorinėms bendrovių, veikiančių laisvosios prekybos zonose Madeiroje arba Santa Marijos Azorų saloje, dividendams, palūkanoms, autoriniams atlyginimams ir panašiems mokėjimams užsienio kontroliuojančiai bendrovei taikomas įmonių pelno mokestis ir išskaičiuojamasis mokestis.

Portugalijos įstatymai pripažįsta tik tuos patikos fondus, kurie juridinių asmenų pagal užsienio įstatymus yra įregistruoti Madeiros tarptautiniame verslo centre; patikos fondų turtas sudaro savarankišką juridinio asmens, kuris veikia kaip patikos valdytojas, paveldėto turto dalį..

Rumunija

| — | Asociacija (bendrija) |
| --- | --- |

—

Asociacija (bendrija)

| — | Cooperative (Kooperatyvas) |
| --- | --- |

—

Cooperative (Kooperatyvas)

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

Slovėnija

| — | Samostojni podjetnik (individuali įmonė) |
| --- | --- |

—

Samostojni podjetnik (individuali įmonė)

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

Slovakija

| — | Verejná obchodná spoločnosť (viešoji bendrija) |
| --- | --- |

—

Verejná obchodná spoločnosť (viešoji bendrija)

| — | Európske združenie hospodárskych záujmov (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Európske združenie hospodárskych záujmov (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

| — | Komanditná spoločnosť (ribotos atsakomybės bendrija), kurios pajamos paskirstomos generaliniams nariams |
| --- | --- |

—

Komanditná spoločnosť (ribotos atsakomybės bendrija), kurios pajamos paskirstomos generaliniams nariams

| — | Združenie (asociacija) |
| --- | --- |

—

Združenie (asociacija)

| — | Juridiniai asmenys, įsteigti ne verslo tikslais: - įvairių profesijų atstovų rūmai, savanoriškos visuomeninės asociacijos, fondai |
| --- | --- |

—

Juridiniai asmenys, įsteigti ne verslo tikslais: - įvairių profesijų atstovų rūmai, savanoriškos visuomeninės asociacijos, fondai

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

Apmokestinimo bazė pirmiausia apskaičiuojama visai ribotos atsakomybės bendrijai, o paskui paskirstoma tarp generalinių ir ribotos atsakomybės narių. Ribotos atsakomybės bendrijos generalinių narių gautos pelno dalys apmokestinamos generalinių narių lygmeniu. Likusi ribotos atsakomybės narių pajamų dalis pirmiausia apmokestinama bendrijos lygmeniu pagal bendrovių taisykles.

Neapmokestinamas pajamas sudaro pajamos iš veiklos, kuriai vykdyti organizacija yra įsteigta, išskyrus pajamas, kurioms taikomas išskaičiuojamasis mokestis.

Suomija

| — | yksityisliike (neregistruota įmonė) |
| --- | --- |

—

yksityisliike (neregistruota įmonė)

| — | avoin yhtiö / öppet bolag (bendrija) |
| --- | --- |

—

avoin yhtiö / öppet bolag (bendrija)

| — | kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (ribotos atsakomybės bendrija) |
| --- | --- |

—

kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (ribotos atsakomybės bendrija)

| — | kuolinpesä / dödsbo (mirusių asmenų turto paveldėjimo bendrovė) |
| --- | --- |

—

kuolinpesä / dödsbo (mirusių asmenų turto paveldėjimo bendrovė)

| — | eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY) / europeiska ekonomiska intressegrupperingar (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)) |
| --- | --- |

—

eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY) / europeiska ekonomiska intressegrupperingar (Europos ekonominių interesų grupė (EEIG))

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

Švedija

| — | handelsbolag (viešoji bendrija) |
| --- | --- |

—

handelsbolag (viešoji bendrija)

| — | kommanditbolag (ribotos atsakomybės bendrija) |
| --- | --- |

—

kommanditbolag (ribotos atsakomybės bendrija)

| — | enkelt bolag (paprastoji bendrija) |
| --- | --- |

—

enkelt bolag (paprastoji bendrija)

| — | „Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“,
  fondas
  arba kita panaši juridinė struktūra

JK

| — | Viešoji bendrija |
| --- | --- |

—

Viešoji bendrija

| — | Ribotos atsakomybės bendrija |
| --- | --- |

—

Ribotos atsakomybės bendrija

| — | Ribotos atsakomybės bendrija |
| --- | --- |

—

Ribotos atsakomybės bendrija

| — | EEIG |
| --- | --- |

—

EEIG

| — | Investicijų klubas (kurio nariai turi teisę gauti tam tikrą turto dalį) |
| --- | --- |

—

Investicijų klubas (kurio nariai turi teisę gauti tam tikrą turto dalį)

| — | „Patikos fondas“, fondas arba kita panaši juridinė struktūra |
| --- | --- |

—

„Patikos fondas“, fondas arba kita panaši juridinė struktūra

| — | juridiniai asmenys ir struktūros, kurių pagrindinis administracijos centras priklauso Gibraltaro jurisdikcijai, inter alia , yra šios:








  — | ribotos atsakomybės bendrovės, kurių atsakomybė ribojama akcijomis, garantija ar kitomis priemonėmis; |
| --- | --- | --- |

—

juridiniai asmenys ir struktūros, kurių pagrindinis administracijos centras priklauso Gibraltaro jurisdikcijai, inter alia , yra šios:

—

ribotos atsakomybės bendrovės, kurių atsakomybė ribojama akcijomis, garantija ar kitomis priemonėmis;

| — | ribotos atsakomybės korporacijos, kurių atsakomybė ribojama akcijomis, garantija ar kitomis priemonėmis; |
| --- | --- |

—

ribotos atsakomybės korporacijos, kurių atsakomybė ribojama akcijomis, garantija ar kitomis priemonėmis;

| — | tarptautinės bendrovės ar korporacijos; |
| --- | --- |

—

tarptautinės bendrovės ar korporacijos;

| — | tarptautinės verslo bendrovės ar korporacijos; |
| --- | --- |

—

tarptautinės verslo bendrovės ar korporacijos;

| — | neapmokestinamos bendrovės ar korporacijos; |
| --- | --- |

—

neapmokestinamos bendrovės ar korporacijos;

| — | bendrovės ar korporacijos, kurias sudaro teisiškai nesavarankiški subjektai; |
| --- | --- |

—

bendrovės ar korporacijos, kurias sudaro teisiškai nesavarankiški subjektai;

| — | bendrovės ar korporacijos, kurias sudaro teisiškai savarankiški subjektai; |
| --- | --- |

—

bendrovės ar korporacijos, kurias sudaro teisiškai savarankiški subjektai;

| — | tarptautiniai bankai, įskaitant panašaus pavadinimo korporacijas; |
| --- | --- |

—

tarptautiniai bankai, įskaitant panašaus pavadinimo korporacijas;

| — | ofšoriniai bankai, įskaitant panašaus pavadinimo korporacijas; |
| --- | --- |

—

ofšoriniai bankai, įskaitant panašaus pavadinimo korporacijas;

| — | draudimo bendrovės ar korporacijos; |
| --- | --- |

—

draudimo bendrovės ar korporacijos;

| — | perdraudimo bendrovės ar korporacijos; |
| --- | --- |

—

perdraudimo bendrovės ar korporacijos;

| — | kooperatyvai; |
| --- | --- |

—

kooperatyvai;

| — | kredito unijos; |
| --- | --- |

—

kredito unijos;

| — | visų formų bendrijos, įskaitant viešąsias bendrijas, ribotos atsakomybės bendrijas, ribotos atsakomybės korporacijas, tarptautines bendrijas ir tarptautines verslo bendrijas; |
| --- | --- |

—

visų formų bendrijos, įskaitant viešąsias bendrijas, ribotos atsakomybės bendrijas, ribotos atsakomybės korporacijas, tarptautines bendrijas ir tarptautines verslo bendrijas;

| — | bendros įmonės; |
| --- | --- |

—

bendros įmonės;

| — | patikos fondai; |
| --- | --- |

—

patikos fondai;

| — | likvidavimo įstaigos; |
| --- | --- |

—

likvidavimo įstaigos;

| — | fondai; |
| --- | --- |

—

fondai;

| — | mirusių asmenų turto paveldėjimo bendrovės; |
| --- | --- |

—

mirusių asmenų turto paveldėjimo bendrovės;

| — | visų formų fondai; |
| --- | --- |

—

visų formų fondai;

| — | bet kokių čia išvardytų juridinių asmenų ir struktūrų filialai; |
| --- | --- |

—

bet kokių čia išvardytų juridinių asmenų ir struktūrų filialai;

| — | bet kokių čia išvardytų juridinių asmenų ir struktūrų atstovybės; |
| --- | --- |

—

bet kokių čia išvardytų juridinių asmenų ir struktūrų atstovybės;

| — | bet kokių čia išvardytų juridinių asmenų ir struktūrų nuolatinės buveinės; |
| --- | --- |

—

bet kokių čia išvardytų juridinių asmenų ir struktūrų nuolatinės buveinės;

| — | įvairių formų fondai, nesvarbu, kaip jie būtų apibūdinti. |
| --- | --- |

—

įvairių formų fondai, nesvarbu, kaip jie būtų apibūdinti.

Viešosios bendrijos, ribotos atsakomybės bendrijos ir EEIG mokesčių tikslais yra skaidrios.

---

(1)  

  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

1

OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

---

| 8.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 184/519 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 184/519

---

2009 m. balandžio 24 d., penktadienisPVM bendros sistemos nuostatos dėl mokesčių vengimo, susijusio su importu ir kitais tarpvalstybiniais sandoriais *

P6_TA(2009)0326

2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatas dėl mokesčių vengimo, susijusio su importu ir kitais tarpvalstybiniais sandoriais (COM(2008)0805 – C6-0039/2009 – 2008/0228(CNS))

2010/C 184 E/86

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0805),

atsižvelgdamas į EB sutarties 93 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6–0039/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A6–0189/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas


  5 konstatuojamoji dalis |
| (5) | PVM moka asmuo, kuriam tenka prievolė sumokėti šį mokestį mokesčių institucijoms. Tačiau siekdamos užtikrinti PVM mokėjimą valstybės narės gali numatyti, kad tam tikromis aplinkybėmis tą PVM moka kitas solidariai atsakingas asmuo. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

5 konstatuojamoji dalis

(5)

PVM moka asmuo, kuriam tenka prievolė sumokėti šį mokestį mokesčių institucijoms. Tačiau siekdamos užtikrinti PVM mokėjimą valstybės narės gali numatyti, kad tam tikromis aplinkybėmis tą PVM moka kitas solidariai atsakingas asmuo.

| (5) | PVM moka asmuo, kuriam tenka prievolė sumokėti šį mokestį mokesčių institucijoms. Tačiau siekdamos užtikrinti PVM mokėjimą valstybės narės gali numatyti, kad tam tikromis aplinkybėmis tą PVM moka kitas solidariai atsakingas asmuo.
  Tai darydamos valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visos kovos su sukčiavimu priemonės būtų proporcingos ir nukreiptos į sukčiaujančius asmenis. |
| --- | --- |

(5)

PVM moka asmuo, kuriam tenka prievolė sumokėti šį mokestį mokesčių institucijoms. Tačiau siekdamos užtikrinti PVM mokėjimą valstybės narės gali numatyti, kad tam tikromis aplinkybėmis tą PVM moka kitas solidariai atsakingas asmuo.
  Tai darydamos valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visos kovos su sukčiavimu priemonės būtų proporcingos ir nukreiptos į sukčiaujančius asmenis.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

6 konstatuojamoji dalis

| (6) | Siekiant užtikrinti, kad prekių tiekėjas, kuris prisideda prie PVM pajamų praradimo, kai PVM neapmokestintas tiekiamas prekes įsigyja kitas asmuo, galėtų taip pat būti laikomas solidariai atsakingu sumokėti PVM už prekių įsigijimą Bendrijos viduje, įvykusį toje valstybėje narėje, kurioje atitinkamas tiekėjas nėra įsisteigęs (neįsisteigęs tiekėjas), reikėtų numatyti tokią galimybę. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant užtikrinti, kad prekių tiekėjas, kuris prisideda prie PVM pajamų praradimo, kai PVM neapmokestintas tiekiamas prekes įsigyja kitas asmuo, galėtų taip pat būti laikomas solidariai atsakingu sumokėti PVM už prekių įsigijimą Bendrijos viduje, įvykusį toje valstybėje narėje, kurioje atitinkamas tiekėjas nėra įsisteigęs (neįsisteigęs tiekėjas), reikėtų numatyti tokią galimybę.

| (6) | Siekiant užtikrinti, kad prekių tiekėjas, kuris prisideda prie PVM pajamų praradimo, kai PVM neapmokestintas tiekiamas prekes įsigyja kitas asmuo, galėtų taip pat būti laikomas solidariai atsakingu sumokėti PVM už prekių įsigijimą Bendrijos viduje, įvykusį toje valstybėje narėje, kurioje atitinkamas tiekėjas nėra įsisteigęs (neįsisteigęs tiekėjas), reikėtų numatyti tokią galimybę.
  Komisija iki ... (1) turėtų įvertinti, kaip taikoma solidarioji atsakomybė, ir prireikus pateikti šiuo klausimu pasiūlymą dėl pakeitimo. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant užtikrinti, kad prekių tiekėjas, kuris prisideda prie PVM pajamų praradimo, kai PVM neapmokestintas tiekiamas prekes įsigyja kitas asmuo, galėtų taip pat būti laikomas solidariai atsakingu sumokėti PVM už prekių įsigijimą Bendrijos viduje, įvykusį toje valstybėje narėje, kurioje atitinkamas tiekėjas nėra įsisteigęs (neįsisteigęs tiekėjas), reikėtų numatyti tokią galimybę.
  Komisija iki ... (1) turėtų įvertinti, kaip taikoma solidarioji atsakomybė, ir prireikus pateikti šiuo klausimu pasiūlymą dėl pakeitimo.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 2 punktas

Direktyva 2006/112/EB

205 straipsnio 2 dalis

2.   200 straipsnyje nurodytu atveju asmeniui, tiekiančiam prekes pagal 138 straipsnyje nustatytas sąlygas, tenka prievolė solidariai sumokėti PVM už Bendrijos viduje įsigytas prekes, jei jis neįvykdė 262 ir 263 straipsniuose numatyto įsipareigojimo pateikti sumuojančią ataskaitą, kurioje būtų nurodyta informacija apie prekių tiekimą, arba jo pateiktoje sumuojančioje ataskaitoje nenurodyta informacija apie šį prekių tiekimą pagal 264 straipsnį.

2.   200 straipsnyje nurodytu atveju asmeniui, tiekiančiam prekes pagal 138 straipsnį, tenka prievolė solidariai sumokėti PVM už Bendrijos viduje įsigytas prekes, jei
  tas asmuo
  neįvykdė 262 ir 263 straipsniuose numatyto įpareigojimo pateikti sumuojančią ataskaitą, kurioje būtų nurodyta informacija apie prekių tiekimą, arba jo pateiktoje sumuojančioje ataskaitoje nenurodyta informacija apie šį prekių tiekimą pagal 264 straipsnį.

Prieš laikydamos asmenį, tiekiantį prekes pagal 138 straipsnį, privalančiu solidariai sumokėti PVM, institucijos, kurioms tas asmuo privalo pateikti sumuojančią ataskaitą pagal 262 straipsnį, praneša jam, jog jis nesilaiko reikalavimų, ir suteikia jam galimybę ne ilgiau kaip per du mėnesius pateisinti savo pažeidimą.

Tačiau pirma pastraipa netaikoma šiais atvejais:

Pirma pastraipa netaikoma, kai:

| (a) | pirkėjas pateikė to laikotarpio, kuriuo už susijusį sandorį atsirado prievolė sumokėti mokestį, PVM deklaraciją, kaip numatyta 250 straipsnyje, nurodydamas visą informaciją apie šį sandorį; |
| --- | --- |

(a)

pirkėjas pateikė to laikotarpio, kuriuo už susijusį sandorį atsirado prievolė sumokėti mokestį, PVM deklaraciją, kaip numatyta 250 straipsnyje, nurodydamas visą informaciją apie šį sandorį;

| (a) | pirkėjas pateikė to laikotarpio, kuriuo už susijusį sandorį atsirado prievolė sumokėti mokestį, PVM deklaraciją, kaip numatyta 250 straipsnyje, nurodydamas visą informaciją apie šį sandorį; |
| --- | --- |

(a)

pirkėjas pateikė to laikotarpio, kuriuo už susijusį sandorį atsirado prievolė sumokėti mokestį, PVM deklaraciją, kaip numatyta 250 straipsnyje, nurodydamas visą informaciją apie šį sandorį;

| (b) | asmuo, tiekiantis prekes pagal 138 straipsnyje nustatytas sąlygas, kompetentingoms institucijoms priimtinu būdu gali tinkamai pagrįsti šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytą nusižengimą.“ |
| --- | --- |

(b)

asmuo, tiekiantis prekes pagal 138 straipsnyje nustatytas sąlygas, kompetentingoms institucijoms priimtinu būdu gali tinkamai pagrįsti šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytą nusižengimą.“

| (b) | asmuo, tiekiantis prekes pagal 138 straipsnį, kompetentingoms institucijoms
  , kurioms turi būti pateikta sumuojanti ataskaita pagal 262 straipsnį,
  gali tinkamai pagrįsti šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytą pažeidimą; arba |
| --- | --- |

(b)

asmuo, tiekiantis prekes pagal 138 straipsnį, kompetentingoms institucijoms
  , kurioms turi būti pateikta sumuojanti ataskaita pagal 262 straipsnį,
  gali tinkamai pagrįsti šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytą pažeidimą; arba

| (c) | nuo prekių tiekimo dienos iki tos dienos, kai asmuo, tiekiantis prekes pagal 138 straipsnį, gavo šios dalies antroje pastraipoje nurodytą pranešimą, praėjo daugiau kaip dveji metai.“ |
| --- | --- |

(c)

nuo prekių tiekimo dienos iki tos dienos, kai asmuo, tiekiantis prekes pagal 138 straipsnį, gavo šios dalies antroje pastraipoje nurodytą pranešimą, praėjo daugiau kaip dveji metai.“

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos – iš dalies keičiantis aktas

1 a straipsnis (naujas)

1a straipsnis

Komisijos atliekamas vertinimas

Komisija iki ... (2) parengia ataskaitą, kurioje įvertinamas Direktyvos 2006/112/EB 205 straipsnyje numatytos solidariosios atsakomybės poveikis, įskaitant jos poveikį tiekėjams tenkančioms administravimo išlaidoms ir visoms valstybių narių gaunamoms pajamoms iš mokesčių. Prireikus, ir jei Komisija gali įrodyti, kad PVM informacijos mainų sistemos (VIES) duomenų bazė tinkamai veikia, o valstybės narės tinkamai keičiasi informacija, Komisija pateikia pasiūlymą dėl Direktyvos 2006/112/EB 205 straipsnio pakeitimo.

---

(1)  
  Penkeri metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(2)  
  Penkeri metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

---