# Eiropas Savienības C 202/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.202.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 202 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 24. jūlijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.202.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 202

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 24. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 202/01 | Euro maiņas kurss | 1 |
| 2010/C 202/02 | Paziņojums par garantiju pasākuma īstenošanu saskaņā ar Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu | 2 |
| 2010/C 202/03 | Komisijas paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm 27 dalībvalstīm, ko piemēro no 2010. gada 1. augusta(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2008 (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.)) | 3 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 202/01

Euro maiņas kurss

1

2010/C 202/02

Paziņojums par garantiju pasākuma īstenošanu saskaņā ar Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu

2

2010/C 202/03

Komisijas paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm 27 dalībvalstīm, ko piemēro no 2010. gada 1. augusta(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2008 (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.))

(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2008 (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.))

3

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 202/04 | Specifikācijas kopsavilkuma publikācija saskaņā ar 18. panta 2. punktu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1898/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 4 |
| 2010/C 202/05 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 8 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2010/C 202/04

Specifikācijas kopsavilkuma publikācija saskaņā ar 18. panta 2. punktu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1898/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

4

2010/C 202/05

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

8

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 24.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2010. gada 23. jūlijs

2010/C 202/01

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2897 |
| JPY | Japānas jena | 112,48 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4520 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83720 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,4410 |
| CHF | Šveices franks | 1,3488 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,9660 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,180 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 287,17 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7091 |
| PLN | Polijas zlots | 4,0700 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2648 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9577 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4427 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3386 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,0200 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7741 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7682 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 546,15 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,5756 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,7446 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2450 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 668,20 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,1238 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,715 |
| RUB | Krievijas rublis | 39,1430 |
| THB | Taizemes bāts | 41,577 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2686 |
| MXN | Meksikas peso | 16,4346 |
| INR | Indijas rūpija | 60,5320 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2897

JPY

Japānas jena

112,48

DKK

Dānijas krona

7,4520

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83720

SEK

Zviedrijas krona

9,4410

CHF

Šveices franks

1,3488

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,9660

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,180

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

287,17

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7091

PLN

Polijas zlots

4,0700

RON

Rumānijas leja

4,2648

TRY

Turcijas lira

1,9577

AUD

Austrālijas dolārs

1,4427

CAD

Kanādas dolārs

1,3386

HKD

Hongkongas dolārs

10,0200

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7741

SGD

Singapūras dolārs

1,7682

KRW

Dienvidkorejas vona

1 546,15

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,5756

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,7446

HRK

Horvātijas kuna

7,2450

IDR

Indonēzijas rūpija

11 668,20

MYR

Malaizijas ringits

4,1238

PHP

Filipīnu peso

59,715

RUB

Krievijas rublis

39,1430

THB

Taizemes bāts

41,577

BRL

Brazīlijas reāls

2,2686

MXN

Meksikas peso

16,4346

INR

Indijas rūpija

60,5320

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 24.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/2

---

Paziņojums par garantiju pasākuma īstenošanu saskaņā ar Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu

2010/C 202/02

Šis paziņojums ir adresēts starpniekiem, piemēram, finanšu iestādēm, mikrofinansēšanas iestādēm vai garantiju iestādēm, kas plāno sniegt mikrokredītus vai garantijas mikrokredītu atbalstam.

Eiropas Savienība ir pilnvarojusi Eiropas Investīciju fondu (“EIF”) īstenot garantiju pasākumu saskaņā ar Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (“instruments”) (1), pašam savā vārdā, bet uz Eiropas Savienības rēķina un riska sniedzot garantijas, kas sedz mikrokredītus vai garantijas mikrokredītu atbalstam (“garantiju pasākums”).

Garantijas pasākuma mērķis ir nodrošināt Eiropas Savienības līdzekļus, lai palielinātu iespējas izmantot mikrofinansējumu un padarītu to pieejamāku galīgajiem saņēmējiem, kā definēts Lēmuma par instrumenta izveidi 2. pantā.

Garantijas pasākums ir pieejams dalībvalstīs reģistrētām valsts, reģionāla vai vietēja mēroga publiskajām un privātām struktūrām, kuras piešķir mikrokredītus vai garantijas mikrokredītu atbalstam personām un mikrouzņēmumiem Eiropas Savienības dalībvalstīs.

Provizoriskā apropriāciju kopsumma, kas no Savienības budžeta piešķirama instrumentam laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, ir EUR 100 miljoni, no kuriem EUR 25 miljoni ir paredzēti garantiju pasākumam.

Potenciālie starpnieki var saņemt sīki izklāstītu informāciju par garantiju pasākumu no Eiropas Investīciju fonda:

| European Investment Fund |
| --- |
| 96, boulevard Konrad Adenauer |
| 2968 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| E-pasts: info@eif.org |

European Investment Fund

96, boulevard Konrad Adenauer

2968 Luxembourg

LUXEMBOURG

E-pasts: info@eif.org

(šim nolūkam īpaši atvēlēta iesūtne)

vai EIF tīmekļa vietnē http://www.eif.org/what_we_do/microfinance/progress/Progress_Microcredit_Guarantees_1.htm

(šim nolūkam īpaši atvēlēta saite).

To starpnieku kontaktinformācija, kuri izmanto saskaņā ar garantiju pasākumu EIF sniegtās garantijas, tiks publicēta EIF tīmekļa vietnē, lai galīgie saņēmēji varētu tiešā veidā sazināties ar šiem starpniekiem.

EIF nepārtraukti izskatīs starpnieku pieteikumus, nepārsniedzot pieejamos piešķīrumus no Savienības budžeta. EIF mēģinās ievērot līdzsvarotu ģeogrāfisko sadalījumu.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 25. marta Lēmums Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 87, 7.4.2010., 1. lpp.).

---

| 24.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/3

---

Komisijas paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm 27 dalībvalstīm, ko piemēro no 2010. gada 1. augusta

(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2008 (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.))

2010/C 202/03

Bāzes likmi aprēķina saskaņā ar Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.). Atkarībā no atsauces likmes pielietojuma vēl ir jāpievieno šajā paziņojumā noteiktā rezerve. Diskonta likmei ir jāpievieno rezerve 100 bāzes punktu apmērā. Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regula (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza īstenošanas Regulu (EK) Nr. 794/2004, paredz, ka, ja nav citādi noteikts īpašā lēmumā, arī atgūšanas likmi aprēķina, bāzes likmei pieskaitot 100 bāzes punktus.

Grozītās likmes ir norādītas treknrakstā.

Iepriekšējā tabula publicēta OV C 166, 25.6.2010., 6. lpp.

| No | Līdz | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.8.2010. | ... | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,18 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.7.2010. | 31.7.2010. | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.6.2010. | 30.6.2010. | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,77 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 3,45 | 1,24 | 4,72 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.5.2010. | 31.5.2010. | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,77 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 4,46 | 1,24 | 6,47 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.4.2010. | 30.4.2010. | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 3,47 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 5,90 | 1,24 | 8,97 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.3.2010. | 31.3.2010. | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 4,73 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 7,03 | 1,24 | 1,24 | 7,17 | 1,24 | 11,76 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.1.2010. | 28.2.2010. | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 6,94 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 7,03 | 1,24 | 1,24 | 8,70 | 1,24 | 15,11 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |

No

Līdz

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.8.2010.

...

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,18

1,24

1,24

1,35

1.7.2010.

31.7.2010.

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,35

1.6.2010.

30.6.2010.

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,77

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

3,45

1,24

4,72

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,16

1.5.2010.

31.5.2010.

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,77

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

4,46

1,24

6,47

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,16

1.4.2010.

30.4.2010.

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

3,47

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

5,90

1,24

8,97

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

1.3.2010.

31.3.2010.

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

4,73

1,24

1,24

1,24

1,24

7,03

1,24

1,24

7,17

1,24

11,76

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

1.1.2010.

28.2.2010.

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

6,94

1,24

1,24

1,24

1,24

7,03

1,24

1,24

8,70

1,24

15,11

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 24.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/4

---

Specifikācijas kopsavilkuma publikācija saskaņā ar 18. panta 2. punktu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1898/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 202/04

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006
   (1)

“ČESKOBUDĚJOVICKÉ PIVO”

EK Nr.: CZ/PGI/0005/0446-29.04.2004

ACVN ( ) AĢIN ( X )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī:

| Nosaukums: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Adrese: | Antonína Čermáka 2a |
| 168 00 Praha 6 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Nosaukums:

Úřad průmyslového vlastnictví

Adrese:

Antonína Čermáka 2a

168 00 Praha 6

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel.

+420 220383111

Fakss

+420 224324718

E-pasts:

posta@upv.cz

2.   Grupa:

| Nosaukums: | Budějovický Budvar, národní podnik, Budweiser Budvar, National Corporation, Budweiser Budvar, Entreprise Nationale |
| --- | --- |
| Adrese: | Karolíny Světlé 4 |
| 370 21 České Budějovice |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Nosaukums:

Budějovický Budvar, národní podnik, Budweiser Budvar, National Corporation, Budweiser Budvar, Entreprise Nationale

Adrese:

Karolíny Světlé 4

370 21 České Budějovice

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel.

+420 387705111

Fakss

—

E-pasts:

budvar@budvar.cz

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( )

3.   Produkta veids:

| 2.1. grupa. | Alus |
| --- | --- |

2.1. grupa.

Alus

4.   Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums:

“Českobudějovické pivo”

4.2.   Apraksts:

Produkts ir gaišais alus ar raksturīgu smaržu, ko izplata gaišais iesals un Žatec smaržīgie apiņi, tas ir viegli vai vidēji rūgtens, tam ir iesala piegarša, kas saistīta ar starpību starp faktisko un sajūtamo misas norūguma pakāpi, un asi dzirkstoša garša, ko izraisa dabiskās raudzēšanas procesā izdalījies oglekļa dioksīds.

Alum piemīt raksturīga gaiši zeltaina krāsa, un tas pēc ieliešanas glāzē veido krēmīgas putas. Augstais polifenolu saturs, ko nodrošina Žatec smaržīgie apiņi, visu veidu Českobudějovické pivo alu dara par iecienītu dzērienu ar patīkamu garšu.

Izšķir 5 dažādus šā alus veidus, kuriem ir kopīga izcelsme.

Gaišais lager tipa alus

Spirta tilp. %: 4,6–5,3

Sākotnējais misas saturs %: 11,4–12,3

Rūgtums (pēc IBU (International Bitterness Unit) skalas): 20–24

Krāsa (pēc EBC (European Brewery convention) skalas): 9–13

Smarža: vidējas līdz stipras intensitātes, izteikts Žatec smaržīgo apiņu aromāts

Garša: mēreni vai vidēji rūgta ar maigu vai mēreni skarbu raksturu, izteikti dzirkstoša un vidēji vai stipri piesātināta, pēcgarša saldena

Gaišais Krausen lager alus

Spirta tilp. %: 4,6–5,3

Sākotnējais misas saturs %: 11,4–12,3

Rūgtums (pēc IBU (International Bitterness Unit) skalas): 20–24

Krāsa (pēc EBC (European Brewery convention) skalas): 9–13

Smarža: vidējas līdz stipras intensitātes, izteikts Žatec smaržīgo apiņu aromāts

Garša: mēreni vai vidēji rūgta ar maigu vai mēreni skarbu raksturu, izteikti dzirkstoša un stipri vai ļoti stipri piesātināta, pēcgarša saldena

Gaišais izlejamais alus

Spirta tilp. %: 3,5–4,5

Sākotnējais misas saturs %: 9,5–10,1

Rūgtums (pēc IBU (International Bitterness Unit) skalas): 18–21

Krāsa (pēc EBC (European Brewery convention) skalas): 8–12

Smarža: vidējas līdz stipras intensitātes, izteikts Žatec smaržīgo apiņu aromāts

Garša: mēreni vai vidēji rūgta ar mēreni skarbu raksturu, izteikti dzirkstoša un vidēji piesātināta, pēcgarša saldena

Īpašais alus

Spirta tilp. %: 7,4–8,2

Sākotnējais misas saturs %: 16,0–17,0

Rūgtums (pēc IBU (International Bitterness Unit) skalas): 24–28

Krāsa (pēc EBC (European Brewery convention) skalas): 11–17

Smarža: vidējas līdz stipras intensitātes, izteikts Žatec smaržīgo apiņu aromāts

Garša: vidēji vai stipri rūgta ar maigu vai mēreni skarbu raksturu, izteikti dzirkstoša un stipri vai ļoti stipri piesātināta, pēcgarša saldena

Bezalkoholiskais alus

Spirta tilp. %: 0,2–0,5

Sākotnējais misas saturs %: 3–4

Rūgtums (pēc IBU (International Bitterness Unit) skalas): 22–26

Krāsa (pēc EBC (European Brewery convention) skalas): 5–7

Smarža: vidējas intensitātes, izteikts Žatec smaržīgo apiņu aromāts, viegls misas aromāts

Garša: vidēji rūgta ar mēreni skarbu raksturu, izteikti dzirkstoša un vāji piesātināta, viegla misas piegarša

Pamatizejvielas, no kā gatavo Českobudějovické pivo alu, ir ūdens, iesals un apiņi, izmantojot alus apakšraugu. Visas pamatizejvielas iegūst noteiktā ģeogrāfiskā apgabala teritorijās, un šīm izejvielām ir visas specifiskās īpašības.

5.   Ģeogrāfiskais apgabals:

Izstrādājuma ražošanas, apstrādes un sagatavošanas vieta ir ģeogrāfiskā teritorija, kurā iespējams iegūt ūdeni no České Budějovice baseina pazemes ezera.

Apgabals, kurā audzē Žatec apiņus, atrodas Chomutov, Kladno, Louny, Pilzenes (ziemeļu daļa), Rakovník un Rokycany rajona ciematu kadastrālajā teritorijā.

Iesala miežus audzē Morāvijas reģionā.

5.1.   Izcelsmes apliecinājums:

Alu ražo České Budějovice pilsētā kopš tās dibināšanas 1265. gadā, un tas vienmēr ir saukts pēc tā izcelsmes vietas.

Nosaukums “Českobudějovické pivo” kļuvis tik pazīstams, ka to 1967. gadā kā Českobudějovické pivo/Budweiser Bier/Biére de Budweis/Budweis Beer reģistrēja WIPO cilmes vietu reģistrā ar numuru 49, pamatojoties uz reģistrāciju valstī. Līdztekus tam šis nosaukums tika aizsargāts arī ar divpusēju nolīgumu ar Portugāli.

Lai nodrošinātu iespēju kontrolēt izstrādājumu, pārbaudes struktūra ražotājus, kuri izmanto ģeogrāfisko norādi, iekļauj savā inspicēto vienību reģistrācijas sistēmā, kurā ir dati par ražotāju, ražošanas uzsākšanu, pārbaudes rezultātiem, veiktajiem pasākumiem utt. Pārbaudes struktūra veic pārbaudes, kurās konstatē, vai ražotāji, kas lieto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, atbilst specifikācijas nosacījumiem.

5.2.   Ražošanas metode:

Visus Českobudějovické pivo ražošanas, izejvielu pārstrādes un sagatavošanas posmus veic vienīgi noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Českobudějovické pivo misu iegūst vienīgi ar divu atvārījumu dekokcijas metodi, saldo misas iejavu atfiltrējot vaļējos filtrkublos un vārot atmosfēras spiediena apstākļos.

Alus raudzēšanai izmanto alus apakšrauga celmu, kas reiz ticis selekcionēts alus darītavā un ko tagad tur iegūst un uzglabā. Raudzēšanu veic vertikālās cilindriski koniskās tvertnēs ar regulējamu temperatūru diapazonā no 6 līdz 11 grādiem, savukārt nogatavināšanu veic atsevišķi no raudzēšanas (divpakāpju tehnoloģija) un vienīgi horizontālās tvertnēs. Nogatavināšanas laiks atbilst ilgtermiņa aukstās pārraudzēšanas principiem temperatūrā, kas nepārsniedz 3 °C. Pēc nogatavināšanas alu filtrē un pilda patērētāja traukos vai transporta tarā.

Šā alus ražošanas paņēmieni un izmantotās ražošanas iekārtas izstrādātas, pamatojoties uz alus darītāju paaudzēs gūto profesionālo pieredzi un praksi, kas tiek tālāk attīstīta saskaņā ar mūsdienu zināšanām alus darīšanas jomā. Sākumā alus darīšana bija nedaudzu atsevišķu cilvēku amats, bet vēlāk sāka veidoties rūpnieciski alus brūži, alus ražošanai koncentrējoties České Budějovice pilsētā un izveidojot tajā České Budějovice alus darītavas. Šī alus ražošanas tradīcija ir saglabājusies līdz mūsu dienām.

5.3.   Saikne:

Vēstures gaitā gūtā popularitāte un kvalitāte ir ļāvusi Českobudějovické pivo alum arī mūsdienās nostiprināties ārzemju tirgū vairāk nekā 50 pasaules valstīs. Savas popularitātes dēļ tas ir ierindojies starp pasaules vadošajām alus markām.

Českobudějovické pivo garšas īpašības pirmām kārtām nosaka vietējā avota ūdenī esošās minerālvielas, kā arī pamatizejvielu īpašību kopums, izlietotā alus rauga celms, ražošanas tehnoloģijā izmantoto trauku ģeometriskā forma un galveno tehnoloģisko procesu ilgums.

Českobudějovické pivo ražošana ir nozīmīgs faktors České Budějovice pilsētas dzīvē. Lielākā daļa vietējo un ārzemju enciklopēdiju České Budějovice pilsētu saista ar Českobudějovické pivo alus ražošanu.

No patērētāju viedokļa viens no galvenajiem kvalitātes standartiem ir tradīcija. Tradīcija nozīmē noteiktu pievienotu vērtību – kvalitātes garantiju. Šā alus ģeogrāfiskā izcelsme České Budějovice pilsētā nosaka patērētāju attieksmi pret to – tie sagaida, ka tam būs tādas īpašības, kādas raksturīgas šajā reģionā ražotam alum.

Patērētāju apziņā České Budějovice alus vienmēr ir labas kvalitātes alus, kurš ar savām garšas īpašībām atšķiras no citos apgabalos ražota alus.

5.4.   Pārbaudes struktūra:

| Nosaukums: | Státní zemědělská a potravinářská inspekce, inspektorát v Táboře |
| --- | --- |
| Adrese: | Purkyňova 2533 |
| 390 02 Tábor |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Nosaukums:

Státní zemědělská a potravinářská inspekce, inspektorát v Táboře

Adrese:

Purkyňova 2533

390 02 Tábor

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel.

+420 381257111

Fakss

—

E-pasts:

—

5.5.   Marķējums:

“Českobudějovické pivo” marķē saskaņā ar spēkā esošajiem vispārēji piemērojamiem noteikumiem par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un konkrētiem noteikumiem par Kopienas simboliku aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kā arī saskaņā ar spēkā esošajām ES prasībām marķēšanas jomā. Marķēšanā jāievēro arī Pievienošanās līgumā uzskaitītie noteikumi.

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---

| 24.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 202/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 202/8

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 202/05

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“TEKOVSKÝ SALÁMOVÝ SYR”

EK Nr.: SK-PGI-0005-0693-14.04.2008

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums:

“Tekovský salámový syr”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Slovākijas Republika

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids (kā II pielikumā):

| 1.3. grupa. | Siers |
| --- | --- |

1.3. grupa.

Siers

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Tekovský salámový syr” ir dabīgs, pusciets, nobriedināts, trekns siers, kūpināts vai nekūpināts, cilindriskas formas, 30–32 cm garš, ar diametru 9–9,5 cm. To ražo, sarecinot termiski apstrādātu svaigpienu un tad piešķirot siera receklim tradicionālo cilindrisko formu. Pēc presēšanas cilindrus atdala citu no cita, apstrādā un pārbauda ar roku. Lai iegūtu kūpinātu sieru, sieru pēc sālīšanas un apžāvēšanas kūpina.

Siers iegūst raksturīgās organoleptiskās īpašības no cilindriskās formas, kas atgādina salami un kas tiek izmantota produkta nosaukumā; sieram ir mīksta, plastiska, elastīga konsistence, kurā nav caurumu vai arī ir mazi caurumiņi, kas redzami, kad sieru sagriež. Samērā īsais nogatavināšanas laiks piešķir sieram piena produktiem raksturīgo viegli skābeno garšu.

“Tekovský salámový syr” tirgo iepakotu pārtikas plēvē, katra iepakojuma svars nedaudz atšķiras.

Īpašības

| Krāsa | : | no krēmkrāsas līdz bāli dzeltenai, kūpinātā siera krāsa ir zeltaini dzeltena |
| --- | --- | --- |
| Konsistence | : | mīksta, plastiska un elastīga, siera masu pārgriežot, tā virsma ir blīva, bez caurumiem vai ar maziem caurumiņiem |
| Smarža un garša | : | skābena, piena, viegli aromātiska, nedaudz sāļa un – kūpinātajam sieram – tipiski dūmaina |
| Sastāvs | : | Sausna | : | 53,5–58,5 % |
| tauku saturs sausnā | : | 43,0–47,5 % |
| pārtikas sāls | : | maksimāli 2,5 % |

Krāsa

:

no krēmkrāsas līdz bāli dzeltenai, kūpinātā siera krāsa ir zeltaini dzeltena

Konsistence

:

mīksta, plastiska un elastīga, siera masu pārgriežot, tā virsma ir blīva, bez caurumiem vai ar maziem caurumiņiem

Smarža un garša

:

skābena, piena, viegli aromātiska, nedaudz sāļa un – kūpinātajam sieram – tipiski dūmaina

Sastāvs

:

Sausna

:

53,5–58,5 %

tauku saturs sausnā

:

43,0–47,5 %

pārtikas sāls

:

maksimāli 2,5 %

Mikrobioloģiskās īpašības

:

“Tekovský salámový syr” ir gatavots no pasterizēta piena, tam pievienojot tīras pienskābes kultūras – genera Lactococcus vai Streptococcus.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

“Tekovský salámový syr” ir ražots no pasterizēta govs piena, tam pievienojot pienskābes kultūru. Piena kvalitāti regulāri pārbauda un reģistrē piena pārstrādes vietā, kontrolējot šādus parametrus: inhibējošas vielas, temperatūra, skābuma pakāpe, treknums, īpatsvars un beztauku sausna.

Mikroorganismu kopējo skaitu un somatisko šūnu skaitu nosaka akreditētas laboratorijas.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Produkta kvalitāte nav atkarīga no piena izcelsmes.

Viss ražošanas process noris noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, un īpašais ražošanas posms ir 4. posms.

Ražošanas process

| 1. posms. | Govs svaigpiens tiek pasterizēts līdz 73–79 °C temperatūrai. |
| --- | --- |
| 2. posms. | Standarta process dabīga, puscieta siera ražošanai ietver piena sarecināšanu, siera recekļa griešanu, konsistences blīvēšanu un siera graudu sagatavošanu. |
| 3. posms. | Sūkalu un siera graudu maisījumu ievieto sagatavotās veidnēs un presē, līdz tiek sasniegts vajadzīgais blīvums; presēšanas laiks ir aptuveni 80 minūtes. |
| 4. posms. | Turpmākā presētā siera apstrāde tiek veikta ar rokām, lai nodrošinātu labāku siera kvalitātes un formas veidošanas procesu, kas ietver:






  a) | griešanu un salami formā izveidoto sieru atdalīšanu citu no cita; |

1. posms.

Govs svaigpiens tiek pasterizēts līdz 73–79 °C temperatūrai.

2. posms.

Standarta process dabīga, puscieta siera ražošanai ietver piena sarecināšanu, siera recekļa griešanu, konsistences blīvēšanu un siera graudu sagatavošanu.

3. posms.

Sūkalu un siera graudu maisījumu ievieto sagatavotās veidnēs un presē, līdz tiek sasniegts vajadzīgais blīvums; presēšanas laiks ir aptuveni 80 minūtes.

4. posms.

Turpmākā presētā siera apstrāde tiek veikta ar rokām, lai nodrošinātu labāku siera kvalitātes un formas veidošanas procesu, kas ietver:

a)

griešanu un salami formā izveidoto sieru atdalīšanu citu no cita;

| b) | sieru izņemšanu no veidnēm un neregulāro gabaliņu un strēmeļu atdalīšanu no siera gabalu galiem; |
| --- | --- |

b)

sieru izņemšanu no veidnēm un neregulāro gabaliņu un strēmeļu atdalīšanu no siera gabalu galiem;

| c) | kondicionētā un pārbaudītā siera novietošanu uz sālīšanas plauktiem. |
| --- | --- |

c)

kondicionētā un pārbaudītā siera novietošanu uz sālīšanas plauktiem.

5. posms.

Sālīšana: sierus sāla, iemērcot tos uz 24 stundām sālījumā, kura koncentrācija ir 16–18 °Be NaCl; skābums: pH 4,6–5,3; temperatūra – 12–18 °C.

6. posms.

Siera apžāvēšana aptuveni 13 °C temperatūrā aptuveni 24 stundas.

7. posms.

Kūpināta siera ražošanai

Kūpināšana: sieru kūpina tiešos, aukstos zāģu skaidu dūmos aptuveni 30–35 °C temperatūrā, kūpināšanas kambarī cirkulējot saspiestam gaisam, līdz siers iegūst zeltaini dzeltenu krāsu.

8. posms.

Nogatavināšana: sieru nogatavina uz plauktiem 8–12 °C temperatūrā pie relatīvā gaisa mitruma augstākais 90 %, vismaz divas nedēļas.

9. posms.

Iepakošana: sierus iepako pārtikas plēvē. Paciņu marķē ar krāsainu etiķeti, uz kuras ir produkta nosaukums “Tekovský salámový syr” vai kūpināta siera gadījumā – “Tekovský salámový syr údený”.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Ikvienam ražotājam, kas ražo “Tekovský salámový syr” saskaņā ar šo specifikāciju, marķējot, reklamējot vai tirgojot šo produktu, ir jālieto nosaukums “Tekovský salámový syr”.

Uz etiķetēm, kas pievienotas produktam, ir jānorāda šādi parametri:

| — | nosaukums “Tekovský salámový syr” redzamā vietā, |
| --- | --- |

—

nosaukums “Tekovský salámový syr” redzamā vietā,

| — | vārdi “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” vai saīsināti “AĢIN” un ar to saistītais ES simbols. |
| --- | --- |

—

vārdi “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” vai saīsināti “AĢIN” un ar to saistītais ES simbols.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Tekov ir vēsturisks nosaukums reģionam, kas atrodas uz robežas starp pašreizējiem Nitras un Banska Bistricas administratīvajiem reģioniem.

“Tekovský salámový syr” ražo Tekov reģionā, kas stiepjas pāri dienvidrietumu Slovākijas plašajai, auglīgajai zemienei no Jur nad Hronom, Dolná Seč un Žemliare pašvaldībām līdz Štiavnica kalnu pakājei ziemeļos. Austrumu robežu veido virkne pašvaldību no Uhliská līdz Demandice un no Jabloňovce līdz Krškany.

Tekov ir līdzenumu apgabals, kurā ir maz rūpniecības uzņēmumu, bet kurā ir augsti attīstīta piena ražošana, ko pārstrādā salami formas sierā. Reģiona nosaukumu iekļāva siera nosaukumā – “Tekovský salámový syr”. Šā produkta ražošana kļuva jo īpaši svarīga pēc Otrā pasaules kara, jo tā nodrošināja ar darbu sievietes un kļuva par pamatu iztikas līdzekļiem reģionā. Tirdzniecībā un sarunvalodā šis produkta nosaukums ir saglabājies līdz šai dienai. Šodien nosaukumu Tekov attiecībā uz šo reģionu lieto tikai neoficiāli, bet tas vēl arvien tiek vispārēji lietots, un visi šo nosaukumu labi zina.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Tekov ir galvenokārt līdzenumu apgabals ar kalnainu ziemeļu daļu. Šo apgabalu labi pazīst ne tikai kā vīnkopības reģionu, bet arī kā reģionu ar labi attīstītu liellopu audzēšanu; tas ir viens no lielākajiem Slovākijas apgabaliem, kas ražo pienu siera pagatavošanai.

Piena pārstrāde sierā šajā apgabalā sākās 1905. gadā, kad Bátovce pilsētā tika nodibināta viena no pirmajām pienotavām Slovākijā.

Tomēr puscietā salami formas siera ražošana sākās mazliet vēlāk, 1949. gadā, Tekovské Lužany pienotavā. Pēc šīs pienotavas slēgšanas šā siera ražošanu turpināja Šahy pienotava un vēlāk pienotava Levices pilsētā, kur to ražo vēl šodien. “Tekovský salámový syr” ražošana notika un vēl šodien noris noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā un ir atkarīga no ražotāju īpašajām, unikālajām iemaņām. Ražošanas process un produkta īpašā forma un kvalitāte ir saglabājušās, pateicoties iemaņām, pieredzei un īpašajām zināšanām un tehnoloģijai, kas pārmantotas no iepriekšējām paaudzēm.

5.2.   Produkta specifika:

“Tekovský salámový syr” ir īpašs tā formas dēļ, kas ir neparasta sieram. Ražošanas process daļēji atbilst puscieto sieru standarta ražošanas procesam (siera graudu sagatavošana un presēšana), bet pārējo procesu veic, izmantojot īpašas ražotāju iemaņas. Pēc presēšanas sieru vēl siltu ar rokām uzmanīgi izņem no veidnes, pārlokot to pāri apakšdelma iekšpusei, lai netiktu sabojāta siera forma; vienlaikus tiek vizuāli pārbaudīta siera forma un ar rokām izlaboti presēšanas defekti, lai saglabātu regulāro apaļo formu. Tad to uzmanīgi ar rokām novieto uz sālīšanas plauktiem.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes pieteikums pamatojas uz “Tekovský salámový syr” īpašo formu, t. i., salami formu, no kuras tas ieguvis savu nosaukumu un kura ir neparasta sieram, kā arī uz tā reputāciju un kvalitāti.

Tekov atrodas pārsvarā līdzenumu apgabalā Slovākijas dienvidrietumos. Šo apgabalu labi pazīst kā augsti attīstītu govs piena ražošanas apgabalu. Daudz no šā piena pašlaik pārstrādā dabīgā puscietā sierā “Tekovský salámový syr”.

“Salami sieru kā īpašu produktu izstrādāja Jozef Sotz, piena produktu un siera ražotņu īpašnieks Dobrá Niva ciematā, kopā ar siera meistariem Rudo Pudelka un Štefan Slančík. Koka veidnes izgatavoja Štefan Ľupták ratnīcā. Šajā ratnīcā izgatavoja arī dižskābarža cilindrus salami sieru nogatavināšanai. Preses un metāla darbarīkus izgatavoja atslēdznieka Karol Mozol darbnīcā, kas atradās blakus Jozef Soc piena produktu un siera ražotnēm. Salami siera ražošanas procesu izgudroja 1921. gadā.” (Ján Keresteš, Ján Selecký et al. – Mliekarstvo a syrárstvo na strednom Slovensku (Piena produktu un siera rūpniecība Vidusslovākijā), 2003, 87. lpp.).

Otrā pasaules kara laikā piena produktu un siera ražotnes Dobrá Niva ciematā pilnīgi iznīcināja, un tās neatsāka ražošanu. Pēc 1948. gada, kad privātie un kooperatīvie uzņēmumi tika privatizēti Čehoslovākijas Sociālistiskajā Republikā, tika nodibināti jauni piena produktu uzņēmumi, no kuriem katrs specializējās konkrēta produktu klāsta ražošanā. Saskaņā ar šo sistēmu salami siera ražošanu pārcēla uz Tekovské Lužany.

“Puscietā salami siera ražošanu sāka pēc Otrā pasaules kara 1949. gadā Tekovské Lužany pienotavā”, 2008. gada 23. jūnijā ziņoja laikraksts Hospodárske noviny rakstu virknē par oriģināliem Slovākijas produktiem.

Vēsturiski pieraksti rāda, ka salami formas sieru šajā apgabalā pirmo reizi izgatavoja Tekovské Lužany pienotavā starp 1949. un 1953. gadu, pirms ražošanu pārcēla uz tuvējo Šahy pienotavu, kur to ražoja līdz 1996. gadam. Pēc siernīcas slēgšanas Šahy salami formas siera ražošanu pārcēla uz Levické mliekarne piena produktu ražotni Levices pilsētā, kur to sāka ražot divos veidos – kūpinātu un nekūpinātu. Ražošanas pārcelšanai nebija negatīvas ietekmes uz siera kvalitāti, siera izcilo kvalitāti saglabāja, par ko liecina pirmā vieta kā gada izcilākajam piena produktam valsts mēroga konkursā 1996. gadā.

Šo produktu nepārtraukti ražo tikai noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Visas trīs pienotavas – Tekovské Lužany, Šahy un Levické mliekarne – atrodas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā Tekov reģionā. Siera ražošana pašlaik aprobežojas tikai ar Levické mliekarne piena produktu ražotni Levices pilsētā.

Svarīgi ir tas, ka par spīti vairākām ražošanas vietas un ēku maiņām tradicionālais ražošanas process ar nelielām pārmaiņām ir saglabāts līdz šai dienai. “Tekovský salámový syr” ir saglabājis arī savu kvalitāti, par ko liecina piešķirtās godalgas sieru kategorijā valsts mēroga Gada piena produkta konkursos (Mliekarenský výrobok roka) 2003. un 2006. gadā.

Tekov reģions ir saglabājis vadošo pozīciju piena produktu ražošanā un piena kvalitātē Slovākijā. Ražotāji cenšas uzturēt savu produktu augsto kvalitāti. Raksti presē arī liecina par “Tekovský salámový syr” reputāciju un tradīcijām.

“To par izcilu atzīst patērētāji ne tikai Slovākijā, bet arī Čehijas Republikā un pat Briselē (...) šis izsmalcinātais siers ir palīdzējis padarīt Slovākiju un Tekov reģionu plaši pazīstamu ārvalstīs ...”, laikraksts Nitrianske noviny ziņoja 2007. gada 21. maijā.

“Tekovský salámový syr” ir izcila reputācija gan Slovākijā, gan ārvalstīs, kā rāda prestižās godalgas, ko tas ieguvis. Šis siers ir piedalījies svarīgos reģionālos un valsts mēroga pasākumos (piemēram, Pasaules Piena dienas svinībās un Pohronské dni), īpašos starptautiskos pasākumos, kas saistīti ar Starptautisko piena vadības forumu (IMFM) 2006. gadā, kā arī dažādās pieņemšanās un izstādēs Slovākijā un ārvalstīs (Poznaņā, Maskavā un Londonā).

“Viena no šā siera unikālajām īpašībām ir tā, ka tas gadiem ir ticis izgatavots vienā un tajā pašā veidā. To apstrādā ar rokām saskaņā ar ražošanas tradīcijām, kuras iedibināja Levické mliekarne pienotava” (Nitrianske noviny, 2007. gada 21. maijā).

“Tekovský salámový syr” unikālu padara tā forma, kas ir neparasta sieram, kā arī tas, ka to vēl arvien izgatavo pēc tradicionālās ražošanas metodes, kas ietver ārkārtīgi rūpīgu apstrādi un pārbaudi ar rokām, veidojot šā siera formu.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006) 5. panta 7. punkts)

http://www.upv.sk/pdf/speciftekov_ek2.pdf

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---