# Diario Oficial C 187/2010

| | ISSN 1725-244X
  doi:10.3000/1725244X.C_2010.187.spa |
| --- | --- |
| Diario Oficial
  de la Unión Europea | C 187 |
| | |
| Edición en lengua española | Comunicaciones e informaciones | 53o año10 de julio de 2010 |

ISSN 1725-244X

doi:10.3000/1725244X.C_2010.187.spa

Diario Oficial

de la Unión Europea

C 187

Edición en lengua española

Comunicaciones e informaciones

53o año10 de julio de 2010

---

| Número de información | Sumario | Página |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicaciones |
| | COMUNICACIONES PROCEDENTES DE LAS INSTITUCIONES, ÓRGANOS Y ORGANISMOS DE LA UNIÓN EUROPEA |
| | Comisión Europea |
| 2010/C 187/01 | Comunicación de la Comisión relativa a la cantidad disponible en el subperíodo de septiembre de 2010 en el marco de determinados contingentes de productos del sector del arroz abiertos por la Unión Europea | 1 |
| 2010/C 187/02 | No oposición a una concentración notificada (Asunto COMP/M.5789 — Geely/Daqing/Volvo Cars) (
  1
  ) | 3 |

Número de información

Sumario

Página

II   Comunicaciones

COMUNICACIONES PROCEDENTES DE LAS INSTITUCIONES, ÓRGANOS Y ORGANISMOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión Europea

2010/C 187/01

Comunicación de la Comisión relativa a la cantidad disponible en el subperíodo de septiembre de 2010 en el marco de determinados contingentes de productos del sector del arroz abiertos por la Unión Europea

1

2010/C 187/02

No oposición a una concentración notificada (Asunto COMP/M.5789 — Geely/Daqing/Volvo Cars) (
  1
  )

1

3

| | IV   Información |
| --- | --- |
| | INFORMACIÓN PROCEDENTE DE LAS INSTITUCIONES, ÓRGANOS Y ORGANISMOS DE LA UNIÓN EUROPEA |
| | Comisión Europea |
| 2010/C 187/03 | Tipo de cambio del euro | 4 |
| | Comisión Administrativa de Coordinación de los Sistemas de Seguridad Social |
| 2010/C 187/04 | Decisión no E2, de 3 de marzo de 2010, relativa a la instauración de un procedimiento de gestión de los cambios introducidos en los datos de los organismos definidos en el artículo 1 del Reglamento (CE) no 883/2004 del Parlamento Europeo y del Consejo que se enumeran en el directorio electrónico que forma parte integrante de EESSI (
  2
  ) | 5 |

IV   Información

INFORMACIÓN PROCEDENTE DE LAS INSTITUCIONES, ÓRGANOS Y ORGANISMOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión Europea

2010/C 187/03

Tipo de cambio del euro

4

Comisión Administrativa de Coordinación de los Sistemas de Seguridad Social

2010/C 187/04

Decisión no E2, de 3 de marzo de 2010, relativa a la instauración de un procedimiento de gestión de los cambios introducidos en los datos de los organismos definidos en el artículo 1 del Reglamento (CE) no 883/2004 del Parlamento Europeo y del Consejo que se enumeran en el directorio electrónico que forma parte integrante de EESSI (
  2
  )

o

o

2

5

| | V   Anuncios |
| --- | --- |
| | PROCEDIMIENTOS RELATIVOS A LA APLICACIÓN DE LA POLÍTICA DE COMPETENCIA |
| | Comisión Europea |
| 2010/C 187/05 | Ayuda estatal — Bulgaria — Ayuda estatal C 12/10 (ex N 389/09) — Aplazamiento y escalonamiento de las deudas contraídas por Ruse Industry — Invitación a presentar observaciones en aplicación del artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea (
  1
  ) | 7 |
| 2010/C 187/06 | Notificación previa de una operación de concentración (Asunto COMP/M.5901 — Montagu/GIP/Greenstar) (
  1
  ) | 14 |
| 2010/C 187/07 | Notificación previa de una operación de concentración (Asunto COMP/M.5826 — Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts) (
  1
  ) | 15 |
| | OTROS ACTOS |
| | Comisión Europea |
| 2010/C 187/08 | Publicación de una solicitud con arreglo al artículo 6, apartado 2, del Reglamento (CE) no 510/2006 del Consejo sobre la protección de las indicaciones geográficas y de las denominaciones de origen de los productos agrícolas y alimenticios | 16 |

V   Anuncios

PROCEDIMIENTOS RELATIVOS A LA APLICACIÓN DE LA POLÍTICA DE COMPETENCIA

Comisión Europea

2010/C 187/05

Ayuda estatal — Bulgaria — Ayuda estatal C 12/10 (ex N 389/09) — Aplazamiento y escalonamiento de las deudas contraídas por Ruse Industry — Invitación a presentar observaciones en aplicación del artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea (
  1
  )

1

7

2010/C 187/06

Notificación previa de una operación de concentración (Asunto COMP/M.5901 — Montagu/GIP/Greenstar) (
  1
  )

1

14

2010/C 187/07

Notificación previa de una operación de concentración (Asunto COMP/M.5826 — Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts) (
  1
  )

1

15

OTROS ACTOS

Comisión Europea

2010/C 187/08

Publicación de una solicitud con arreglo al artículo 6, apartado 2, del Reglamento (CE) no 510/2006 del Consejo sobre la protección de las indicaciones geográficas y de las denominaciones de origen de los productos agrícolas y alimenticios

o

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Texto pertinente a efectos del EEE |
| | (2)   Texto pertinente a efectos del EEE y del Acuerdo UE/Suiza |

---

(1)   Texto pertinente a efectos del EEE

1

(2)   Texto pertinente a efectos del EEE y del Acuerdo UE/Suiza

2

| ES | |
| --- | --- |

ES

---

II Comunicaciones

COMUNICACIONES PROCEDENTES DE LAS INSTITUCIONES, ÓRGANOS Y ORGANISMOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión Europea

| 10.7.2010 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 187/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 187/1

---

Comunicación de la Comisión relativa a la cantidad disponible en el subperíodo de septiembre de 2010 en el marco de determinados contingentes de productos del sector del arroz abiertos por la Unión Europea

2010/C 187/01

El Reglamento (UE) no 1274/2009 de la Comisión (1) abrió contingentes arancelarios de importación de arroz originario de los países y territorios de ultramar (PTU). No se han presentado solicitudes de certificados de importación durante los primeros siete días de mayo de 2010 al amparo de los contingentes con los números de orden 09.4189 y 09.4190.

De conformidad con el artículo 7, apartado 4, segunda frase, del Reglamento (CE) no 1301/2006 de la Comisión (2), las cantidades por las que no se hayan presentado solicitudes se añadirán al subperíodo siguiente.

De conformidad con el artículo 1, apartado 5, párrafo segundo, del Reglamento (UE) no 1274/2009, las cantidades disponibles en el subperíodo siguiente serán comunicadas por la Comisión antes del vigésimo quinto día del último mes de un subperíodo dado.

En consecuencia, la cantidad disponible total para el subperíodo de septiembre de 2010 al amparo de los contingentes con los números de orden 09.4189 y 09.4190 a que se refiere el Reglamento (UE) no 1274/2009 figuran en el anexo de la presente Comunicación.

---

(1)  DO L 344 de 23.12.2009, p. 3.

(2)  DO L 238 de 1.9.2006, p. 13.

---

ANEXO

Cantidades disponibles para el subperíodo siguiente de conformidad con el Reglamento (UE) no 1274/2009

| Origen | Número de orden | Solicitudes de certificado de importación presentadas para el subperíodo de mayo de 2010 | Cantidad total disponible para el subperíodo de septiembre de 2010 (en kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Antillas Neerlandesas y Aruba | 09.4189 | (1) | 24 815 000 |
| PTU menos desarrollados | 09.4190 | (1) | 10 000 000 |

Origen

Número de orden

Solicitudes de certificado de importación presentadas para el subperíodo de mayo de 2010

Cantidad total disponible para el subperíodo de septiembre de 2010 (en kg)

Antillas Neerlandesas y Aruba

09.4189

(1)

24 815 000

PTU menos desarrollados

09.4190

(1)

10 000 000

---

(1)  No se aplica ningún coeficiente de asignación para este subperíodo: la Comisión no tiene constancia de ninguna solicitud de certificado.

---

| 10.7.2010 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 187/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 187/3

---

No oposición a una concentración notificada

(Asunto COMP/M.5789 — Geely/Daqing/Volvo Cars)

(Texto pertinente a efectos del EEE)

2010/C 187/02

El 6 de julio de 2010, la Comisión decidió no oponerse a la concentración notificada que se cita en el encabezamiento y declararla compatible con el mercado común. Esta decisión se basa en el artículo 6, apartado 1, letra b) del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo. El texto íntegro de la decisión solo está disponible en inglés y se hará público una vez que se elimine cualquier secreto comercial que pueda contener. Estará disponible:

| — | en la sección de concentraciones del sitio web de competencia de la Comisión (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Este sitio web permite localizar las decisiones sobre concentraciones mediante criterios de búsqueda tales como el nombre de la empresa, el número de asunto, la fecha o el sector de actividad, |
| --- | --- |

—

en la sección de concentraciones del sitio web de competencia de la Comisión (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Este sitio web permite localizar las decisiones sobre concentraciones mediante criterios de búsqueda tales como el nombre de la empresa, el número de asunto, la fecha o el sector de actividad,

| — | en formato electrónico en el sitio web EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) con el número de documento 32010M5789. EUR-Lex da acceso al Derecho comunitario en línea. |
| --- | --- |

—

en formato electrónico en el sitio web EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) con el número de documento 32010M5789. EUR-Lex da acceso al Derecho comunitario en línea.

---

IV Información

INFORMACIÓN PROCEDENTE DE LAS INSTITUCIONES, ÓRGANOS Y ORGANISMOS DE LA UNIÓN EUROPEA

Comisión Europea

| 10.7.2010 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 187/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 187/4

---

Tipo de cambio del euro (1)

9 de julio de 2010

2010/C 187/03

1 euro =

| | Moneda | Tipo de cambio |
| --- | --- | --- |
| USD | dólar estadounidense | 1,2637 |
| JPY | yen japonés | 111,85 |
| DKK | corona danesa | 7,4553 |
| GBP | libra esterlina | 0,83600 |
| SEK | corona sueca | 9,4767 |
| CHF | franco suizo | 1,3331 |
| ISK | corona islandesa | |
| NOK | corona noruega | 8,0420 |
| BGN | lev búlgaro | 1,9558 |
| CZK | corona checa | 25,360 |
| EEK | corona estonia | 15,6466 |
| HUF | forint húngaro | 280,24 |
| LTL | litas lituana | 3,4528 |
| LVL | lats letón | 0,7088 |
| PLN | zloty polaco | 4,0699 |
| RON | leu rumano | 4,2373 |
| TRY | lira turca | 1,9628 |
| AUD | dólar australiano | 1,4452 |
| CAD | dólar canadiense | 1,3072 |
| HKD | dólar de Hong Kong | 9,8283 |
| NZD | dólar neozelandés | 1,7854 |
| SGD | dólar de Singapur | 1,7449 |
| KRW | won de Corea del Sur | 1 513,12 |
| ZAR | rand sudafricano | 9,5681 |
| CNY | yuan renminbi | 8,5597 |
| HRK | kuna croata | 7,2056 |
| IDR | rupia indonesia | 11 429,32 |
| MYR | ringgit malayo | 4,0382 |
| PHP | peso filipino | 58,359 |
| RUB | rublo ruso | 39,0275 |
| THB | baht tailandés | 40,868 |
| BRL | real brasileño | 2,2266 |
| MXN | peso mexicano | 16,1465 |
| INR | rupia india | 58,9710 |

Moneda

Tipo de cambio

USD

dólar estadounidense

1,2637

JPY

yen japonés

111,85

DKK

corona danesa

7,4553

GBP

libra esterlina

0,83600

SEK

corona sueca

9,4767

CHF

franco suizo

1,3331

ISK

corona islandesa

NOK

corona noruega

8,0420

BGN

lev búlgaro

1,9558

CZK

corona checa

25,360

EEK

corona estonia

15,6466

HUF

forint húngaro

280,24

LTL

litas lituana

3,4528

LVL

lats letón

0,7088

PLN

zloty polaco

4,0699

RON

leu rumano

4,2373

TRY

lira turca

1,9628

AUD

dólar australiano

1,4452

CAD

dólar canadiense

1,3072

HKD

dólar de Hong Kong

9,8283

NZD

dólar neozelandés

1,7854

SGD

dólar de Singapur

1,7449

KRW

won de Corea del Sur

1 513,12

ZAR

rand sudafricano

9,5681

CNY

yuan renminbi

8,5597

HRK

kuna croata

7,2056

IDR

rupia indonesia

11 429,32

MYR

ringgit malayo

4,0382

PHP

peso filipino

58,359

RUB

rublo ruso

39,0275

THB

baht tailandés

40,868

BRL

real brasileño

2,2266

MXN

peso mexicano

16,1465

INR

rupia india

58,9710

---

(1)  Fuente: tipo de cambio de referencia publicado por el Banco Central Europeo.

---

Comisión Administrativa de Coordinación de los Sistemas de Seguridad Social

| 10.7.2010 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 187/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 187/5

---

DECISIÓN No E2

de 3 de marzo de 2010

relativa a la instauración de un procedimiento de gestión de los cambios introducidos en los datos de los organismos definidos en el artículo 1 del Reglamento (CE) no 883/2004 del Parlamento Europeo y del Consejo que se enumeran en el directorio electrónico que forma parte integrante de EESSI

(Texto pertinente a efectos del EEE y del Acuerdo UE/Suiza)

2010/C 187/04

LA COMISIÓN ADMINISTRATIVA DE COORDINACIÓN DE LOS SISTEMAS DE SEGURIDAD SOCIAL,

Visto el artículo 72, letra d), del Reglamento (CE) no 883/2004 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 29 de abril de 2004, sobre la coordinación de los sistemas de seguridad social (1), con arreglo al cual la Comisión Administrativa se encargará de adoptar las normas comunes de estructura para los servicios de tratamiento de datos y establecerá las modalidades de funcionamiento de la parte común de dichos servicios,

Visto el artículo 88 del Reglamento (CE) no 987/2009 del Parlamento Europeo y del Consejo (2) (en lo sucesivo, «el Reglamento de aplicación»),

De conformidad con las condiciones que establece el artículo 71, apartado 2, del Reglamento (CE) no 883/2004,

Considerando lo siguiente:

| (1) | Uno de los elementos para modernizar el sistema de coordinación entre los sistemas nacionales de seguridad social es la creación de un directorio electrónico donde aparezcan los datos de los organismos nacionales involucrados en la aplicación de los Reglamentos (CE) no 883/2004 y (CE) no 987/2009. |
| --- | --- |

(1)

Uno de los elementos para modernizar el sistema de coordinación entre los sistemas nacionales de seguridad social es la creación de un directorio electrónico donde aparezcan los datos de los organismos nacionales involucrados en la aplicación de los Reglamentos (CE) no 883/2004 y (CE) no 987/2009.

| (2) | Corresponde a los Estados miembros introducir en ese directorio electrónico su propia información de contacto nacional y mantenerla actualizada. |
| --- | --- |

(2)

Corresponde a los Estados miembros introducir en ese directorio electrónico su propia información de contacto nacional y mantenerla actualizada.

| (3) | Los Estados miembros deben garantizar que los datos que aparecen en sus copias locales del directorio electrónico se sincronicen diariamente con los datos que figuran en la copia maestra de la misma, gestionada por la Comisión Europea. |
| --- | --- |

(3)

Los Estados miembros deben garantizar que los datos que aparecen en sus copias locales del directorio electrónico se sincronicen diariamente con los datos que figuran en la copia maestra de la misma, gestionada por la Comisión Europea.

| (4) | Es necesario establecer un procedimiento de gestión de los cambios que garantice que los cambios introducidos en los datos que aparecen en este directorio electrónico se traten de manera estructurada, coherente, comprobable y a su debido tiempo. |
| --- | --- |

(4)

Es necesario establecer un procedimiento de gestión de los cambios que garantice que los cambios introducidos en los datos que aparecen en este directorio electrónico se traten de manera estructurada, coherente, comprobable y a su debido tiempo.

HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:

| 1. | La presente Decisión establece las normas relativas a un procedimiento de gestión de los cambios introducidos en los datos de las autoridades competentes, las instituciones nacionales, los organismos de enlace y los puntos de acceso, según las definiciones del artículo 1, letras m), q) y r), del Reglamento (CE) no 883/2004 y del artículo 1, apartado 2, letras a) y b), del Reglamento de aplicación. |
| --- | --- |

1.

La presente Decisión establece las normas relativas a un procedimiento de gestión de los cambios introducidos en los datos de las autoridades competentes, las instituciones nacionales, los organismos de enlace y los puntos de acceso, según las definiciones del artículo 1, letras m), q) y r), del Reglamento (CE) no 883/2004 y del artículo 1, apartado 2, letras a) y b), del Reglamento de aplicación.

| 2. | El procedimiento de gestión de los cambios se aplica a los datos que figuran en el directorio principal del directorio electrónico, gestionado por la Comisión Europea, y a las copias locales, que se encuentran en los Estados miembros. |
| --- | --- |

2.

El procedimiento de gestión de los cambios se aplica a los datos que figuran en el directorio principal del directorio electrónico, gestionado por la Comisión Europea, y a las copias locales, que se encuentran en los Estados miembros.

| 3. | Cada Estado miembro nombrará a una persona, que se ocupará de introducir los cambios en la copia maestra del directorio electrónico y de mantener actualizadas las copias locales. |
| --- | --- |

3.

Cada Estado miembro nombrará a una persona, que se ocupará de introducir los cambios en la copia maestra del directorio electrónico y de mantener actualizadas las copias locales.

| 4. | Cada Estado miembro designará asimismo un punto central de contacto para EESSI por cada punto de acceso (punto único de contacto). Este será el primer punto de contacto para las instituciones y organismos asociados a dicho punto de acceso. |
| --- | --- |

4.

Cada Estado miembro designará asimismo un punto central de contacto para EESSI por cada punto de acceso (punto único de contacto). Este será el primer punto de contacto para las instituciones y organismos asociados a dicho punto de acceso.

| 5. | Cada Estado miembro notificará a la Comisión Administrativa los cambios sustanciales producidos en los datos relativos a las autoridades competentes, las instituciones nacionales, los organismos de enlace o los puntos de acceso, a través de la Secretaría, al menos un mes natural antes de que el cambio entre en vigor. La notificación podrá remitirse a la Secretaría. Los cambios de menor importancia se podrán introducir en el directorio principal del directorio electrónico sin necesidad de notificarlos previamente. |
| --- | --- |

5.

Cada Estado miembro notificará a la Comisión Administrativa los cambios sustanciales producidos en los datos relativos a las autoridades competentes, las instituciones nacionales, los organismos de enlace o los puntos de acceso, a través de la Secretaría, al menos un mes natural antes de que el cambio entre en vigor. La notificación podrá remitirse a la Secretaría. Los cambios de menor importancia se podrán introducir en el directorio principal del directorio electrónico sin necesidad de notificarlos previamente.

| 6. | A efectos de este procedimiento, se entenderá por «cambio sustancial» todo cambio que afecte negativamente a la aplicación de los Reglamentos y, por consiguiente, a la coordinación, en la medida en que pueda obstaculizar el envío o el encaminamiento de documentos electrónicos estructurados a la institución u organismo de que se trate.
  Entre los cambios sustanciales podemos citar, por ejemplo:






  a) | los cambios relativos al código de identificación, la función o las competencias de un organismo, institución o punto de acceso; |
| --- | --- | --- |

6.

A efectos de este procedimiento, se entenderá por «cambio sustancial» todo cambio que afecte negativamente a la aplicación de los Reglamentos y, por consiguiente, a la coordinación, en la medida en que pueda obstaculizar el envío o el encaminamiento de documentos electrónicos estructurados a la institución u organismo de que se trate.

Entre los cambios sustanciales podemos citar, por ejemplo:

a)

los cambios relativos al código de identificación, la función o las competencias de un organismo, institución o punto de acceso;

| b) | el cese de actividad de un organismo, institución o punto de acceso; |
| --- | --- |

b)

el cese de actividad de un organismo, institución o punto de acceso;

| c) | la fusión de organismos, instituciones o puntos de acceso. |
| --- | --- |

c)

la fusión de organismos, instituciones o puntos de acceso.

| 7. | Cuando un cambio sustancial tenga que ver con uno de los cambios enumerados en las letras a), b) o c), el Estado miembro indicará el organismo, institución o punto de acceso que se hará cargo de las funciones o competencias en cuestión en la fecha en que entre en vigor el cambio. |
| --- | --- |

7.

Cuando un cambio sustancial tenga que ver con uno de los cambios enumerados en las letras a), b) o c), el Estado miembro indicará el organismo, institución o punto de acceso que se hará cargo de las funciones o competencias en cuestión en la fecha en que entre en vigor el cambio.

| 8. | Una vez recibida la notificación del cambio sustancial, la Secretaría informará a la Comisión Administrativa y a los puntos únicos de contacto del punto de acceso sobre el cambio y el momento en que entrará en vigor. |
| --- | --- |

8.

Una vez recibida la notificación del cambio sustancial, la Secretaría informará a la Comisión Administrativa y a los puntos únicos de contacto del punto de acceso sobre el cambio y el momento en que entrará en vigor.

| 9. | De conformidad con el artículo 9 del reglamento interno de la Comisión Administrativa, sus miembros tienen la posibilidad de manifestar su oposición al cambio o abstenerse de votar. En caso de objeción, el cambio se debatirá en la próxima reunión que celebre la Comisión Administrativa. |
| --- | --- |

9.

De conformidad con el artículo 9 del reglamento interno de la Comisión Administrativa, sus miembros tienen la posibilidad de manifestar su oposición al cambio o abstenerse de votar. En caso de objeción, el cambio se debatirá en la próxima reunión que celebre la Comisión Administrativa.

| 10. | Los Estados miembros garantizarán que las copias locales de los servicios del directorio se sincronizan diariamente con la copia maestra del directorio electrónico. La sincronización de las copias locales se llevará a cabo entre la una y las tres de la mañana CET. |
| --- | --- |

10.

Los Estados miembros garantizarán que las copias locales de los servicios del directorio se sincronizan diariamente con la copia maestra del directorio electrónico. La sincronización de las copias locales se llevará a cabo entre la una y las tres de la mañana CET.

| 11. | En un plazo de un año a partir de la publicación de la Decisión en el Diario Oficial, la Comisión Administrativa evaluará las experiencias de los Estados miembros en la aplicación de la presente Decisión. |
| --- | --- |

11.

En un plazo de un año a partir de la publicación de la Decisión en el Diario Oficial, la Comisión Administrativa evaluará las experiencias de los Estados miembros en la aplicación de la presente Decisión.

| 12. | La presente Decisión se publicará en el Diario Oficial de la Unión Europea. Será aplicable a partir del primer día del segundo mes siguiente al de su publicación. |
| --- | --- |

12.

La presente Decisión se publicará en el Diario Oficial de la Unión Europea. Será aplicable a partir del primer día del segundo mes siguiente al de su publicación.

El Presidente de la Comisión Administrativa

José María MARCO GARCÍA

---

(1)  DO L 166 de 30.4.2004, p. 1.

1

(2)  DO L 284 de 30.10.2009, p. 1.

2

---

V Anuncios

PROCEDIMIENTOS RELATIVOS A LA APLICACIÓN DE LA POLÍTICA DE COMPETENCIA

Comisión Europea

| 10.7.2010 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 187/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 187/7

---

AYUDA ESTATAL — BULGARIA

Ayuda estatal C 12/10 (ex N 389/09) — Aplazamiento y escalonamiento de las deudas contraídas por Ruse Industry

Invitación a presentar observaciones en aplicación del artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea

(Texto pertinente a efectos del EEE)

2010/C 187/05

Por carta de 14 de mayo de 2010, reproducida en la versión lingüística auténtica en las páginas siguientes al presente resumen, la Comisión notificó a Bulgaria su decisión de incoar el procedimiento previsto en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea en relación con la medida antes citada.

Los interesados podrán presentar sus observaciones sobre las medidas respecto de las cuales la Comisión ha incoado el procedimiento en un plazo de un mes a partir de la fecha de publicación del presente resumen y de la carta siguiente, enviándolas a:

| Comisión Europea |
| --- |
| Dirección General de Competencia |
| Registro de Ayudas Estatales |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Comisión Europea

Dirección General de Competencia

Registro de Ayudas Estatales

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Dichas observaciones se comunicarán a Bulgaria. Los interesados que presenten observaciones podrán solicitar por escrito, exponiendo los motivos de su solicitud, que su identidad sea tratada de forma confidencial.

TEXTO DEL RESUMEN

1.   PROCEDIMIENTO

El 30 de junio de 2009, las autoridades búlgaras notificaron una medida de reestructuración en favor de Ruse Industry AD, en forma de aplazamiento y reprogramación de deuda pública por un importe de 9,85 millones EUR. En opinión de las autoridades búlgaras, la medida prevista es compatible con el mercado interior de acuerdo con las Directrices de salvamento y reestructuración al tratarse de una ayuda de reestructuración.

2.   DESCRIPCIÓN

Ruse Industry se dedica a la fabricación y reparación de estructuras y elementos metálicos, así como a la fabricación de grúas y equipamiento para buques de navegación marítima. En 2009 tenía una plantilla de 196 personas. La deuda que se planea reprogramar tiene su origen en contratos de préstamo que se remontan a 1996. El principal ya se reprogramó en 1999 y 2001.

3.   EVALUACIÓN

En esta fase de la evaluación, la Comisión no está convencida de que la empresa pueda optar a la ayuda de reestructuración, ya que parece haberse infringido el principio de «ayuda única» debido a que la deuda ya fue reprogramada con anterioridad. Además, las autoridades búlgaras no han explicado la situación del grupo al que pertenece Ruse Industry. Tampoco se ha demostrado que se cumplan las condiciones para poder optar a las ayudas de reestructuración. Sobre la base del plan presentado por la empresa es dudoso que ésta pueda recuperar su viabilidad a largo plazo y también existen dudas en cuanto a que la aportación propia alcance el umbral del 50 % exigido por las Directrices de salvamento y reestructuración. Por añadidura, Bulgaria no ha propuesto hasta la fecha ninguna medida compensatoria concreta.

Por último, la reprogramación de la deuda pública de la que se ha beneficiado Ruse Industry desde 2001 no solo plantea dudas sobre si se ha infringido el principio de «ayuda única», sino también sobre si Ruse Industry se ha beneficiado de una ayuda incompatible desde el 1 de enero de 2007, fecha de la adhesión de Bulgaria a la Unión Europea, es decir con anterioridad a la medida de reestructuración notificada.

4.   CONCLUSIÓN

A la vista de las consideraciones precedentes, la Comisión ha decidido incoar el procedimiento de investigación formal establecido en al artículo 108, apartado 2, del TFUE en relación con las medidas descritas.

TEXTO DE LA CARTA

«Европейската комисия желае да уведоми България, че след като разгледа информацията, предоставена от българските органи относно горепосочената мярка, за която България е подала уведомление съгласно член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“) (1), реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС.

I.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | На 30 юни 2009 г. българските органи уведомиха за мярка за преструктуриране в полза на „Русе индъстри“ АД (по-нататък „РИ“) под формата на разсрочване и отсрочване на публично задължение в размер на 9,85 млн. EUR. |
| --- | --- |

(1)

На 30 юни 2009 г. българските органи уведомиха за мярка за преструктуриране в полза на „Русе индъстри“ АД (по-нататък „РИ“) под формата на разсрочване и отсрочване на публично задължение в размер на 9,85 млн. EUR.

| (2) | Тъй като уведомлението не съдържаше съществена информация за оценка на мярката, на 28 юли 2009 г. до българските органи беше изпратен подробен въпросник. На 24 август 2009 г. България отговори частично и в същото писмо поиска удължаване на срока, което беше разрешено с писмо от 28 август 2009 г. На 30 септември 2009 г. България предостави още информация. На 27 ноември 2009 г. Комисията поиска още пояснения, които България предостави на 15 декември 2009 г. На 20 декември 2009 г. още веднъж беше разрешено удължаване на срока за попълване на липсващата информация. На 17 февруари 2010 г. България предостави още информация. |
| --- | --- |

(2)

Тъй като уведомлението не съдържаше съществена информация за оценка на мярката, на 28 юли 2009 г. до българските органи беше изпратен подробен въпросник. На 24 август 2009 г. България отговори частично и в същото писмо поиска удължаване на срока, което беше разрешено с писмо от 28 август 2009 г. На 30 септември 2009 г. България предостави още информация. На 27 ноември 2009 г. Комисията поиска още пояснения, които България предостави на 15 декември 2009 г. На 20 декември 2009 г. още веднъж беше разрешено удължаване на срока за попълване на липсващата информация. На 17 февруари 2010 г. България предостави още информация.

II.   ОПИСАНИЕ

II.1.   Получателят

| (3) | Получател на планираната помощ е РИ — предприятие, създадено през 1991 г. със седалище в град Русе (2), България. То е активно в производството и ремонта на метални структури и елементи, както и в производството на кранове и съоръжения за морски съдове. Предприятието е приватизирано през април 1999 г., като 80 % от неговите акции са продадени на Rousse (3) Beteiligungsgesellschaft mbH (по-нататък „R GmbH“), Rostock, Германия. |
| --- | --- |

(3)

Получател на планираната помощ е РИ — предприятие, създадено през 1991 г. със седалище в град Русе (2), България. То е активно в производството и ремонта на метални структури и елементи, както и в производството на кранове и съоръжения за морски съдове. Предприятието е приватизирано през април 1999 г., като 80 % от неговите акции са продадени на Rousse (3) Beteiligungsgesellschaft mbH (по-нататък „R GmbH“), Rostock, Германия.

| (4) | Според българските органи РИ е предприятие наследник (4) на бившето „Русенска корабостроителница“ АД (по-нататък „РК“). Според годишния доклад за 2008 г., предоставен от българските органи, дяловата структура на РК е следната:

  Таблица 1:   Структура на собствеността в РК според годишния доклад за 2008 г.







  Alpha GmbH | 49,025 % |
| --- | --- | --- |
| Omega GmbH | 49,025 % |
| Dic Consult OOD | 1,440 % |
| Физически лица | 0,510 % |

(4)

Според българските органи РИ е предприятие наследник (4) на бившето „Русенска корабостроителница“ АД (по-нататък „РК“). Според годишния доклад за 2008 г., предоставен от българските органи, дяловата структура на РК е следната:

Таблица 1:   Структура на собствеността в РК според годишния доклад за 2008 г.

Alpha GmbH

49,025 %

Omega GmbH

49,025 %

Dic Consult OOD

1,440 %

Физически лица

0,510 %

| (5) | Българските органи изтъкнаха, че РИ има две дъщерни дружества: изцяло притежаваното H + S TP — търговско представителство в Германия, и RSR OOD (Ruse Shipyard Repair Ltd.) — предприятие за ремонт на кораби, от което РИ притежава 51 %. |
| --- | --- |

(5)

Българските органи изтъкнаха, че РИ има две дъщерни дружества: изцяло притежаваното H + S TP — търговско представителство в Германия, и RSR OOD (Ruse Shipyard Repair Ltd.) — предприятие за ремонт на кораби, от което РИ притежава 51 %.

| (6) | Понастоящем съществува също и предприятие, наречено „Корабостроителница Русе“ АД, но според българските органи то няма правна връзка с получателя и двете предприятия са в търговски взаимоотношения; поне това е информацията, която българските органи са предоставили на 15 декември 2009 г. В по-ранно писмо (от 30 септември 2009 г.) обаче българските органи споменават, че „Корабостроителница Русе“ АД е 100 % дъщерно дружество на РИ. Освен това в годишния доклад от 2008 г. ясно е посочено, че „Корабостроителница Русе“ ЕАД е създадено от и учредено като предприятие отделно от РК. |
| --- | --- |

(6)

Понастоящем съществува също и предприятие, наречено „Корабостроителница Русе“ АД, но според българските органи то няма правна връзка с получателя и двете предприятия са в търговски взаимоотношения; поне това е информацията, която българските органи са предоставили на 15 декември 2009 г. В по-ранно писмо (от 30 септември 2009 г.) обаче българските органи споменават, че „Корабостроителница Русе“ АД е 100 % дъщерно дружество на РИ. Освен това в годишния доклад от 2008 г. ясно е посочено, че „Корабостроителница Русе“ ЕАД е създадено от и учредено като предприятие отделно от РК.

| (7) | Годишният доклад от 2008 г. изброява следните дъщерни дружества.

  Таблица 2:   Дъщерни дружества на РК според годишния доклад за 2008 г.







  H + S TP | 100 % |
| --- | --- | --- |
| „Корабостроителница Русе“ АД | 100 % |
| „ИВЕЛ“ ООД | 100 % |
| „РСР“ ООД | 51 % |

(7)

Годишният доклад от 2008 г. изброява следните дъщерни дружества.

Таблица 2:   Дъщерни дружества на РК според годишния доклад за 2008 г.

H + S TP

100 %

„Корабостроителница Русе“ АД

100 %

„ИВЕЛ“ ООД

100 %

„РСР“ ООД

51 %

II.2.   История на публичното задължение

| (8) | Понастоящем, според информацията на българските органи, РИ дължи на държавата сумата от 9,85 млн. EUR. |
| --- | --- |

(8)

Понастоящем, според информацията на българските органи, РИ дължи на държавата сумата от 9,85 млн. EUR.

| (9) | Дългът произлиза от споразумения (5) за заеми, датиращи от 1996 г. и 1997 г., между Държавен фонд за реконструкция и развитие (по-нататък „ДФРР“) и РК относно главница, която по онова време е възлизала на 8,45 млн. USD. |
| --- | --- |

(9)

Дългът произлиза от споразумения (5) за заеми, датиращи от 1996 г. и 1997 г., между Държавен фонд за реконструкция и развитие (по-нататък „ДФРР“) и РК относно главница, която по онова време е възлизала на 8,45 млн. USD.

| (10) | През април 1999 г. е сключено споразумение („Разсрочване 1999 г.“) между Министерството на финансите (6) (по-нататък „МФ“) и R GmbH, съгласно което 8 млн. USD от гореописания дълг плюс натрупаната лихва се превалутират (7) в евро и R GmbH се задължава да погаси вземането при условията на разсрочено плащане за срок от 1 декември 2000 г. до 30 юни 2015 г. |
| --- | --- |

(10)

През април 1999 г. е сключено споразумение („Разсрочване 1999 г.“) между Министерството на финансите (6) (по-нататък „МФ“) и R GmbH, съгласно което 8 млн. USD от гореописания дълг плюс натрупаната лихва се превалутират (7) в евро и R GmbH се задължава да погаси вземането при условията на разсрочено плащане за срок от 1 декември 2000 г. до 30 юни 2015 г.

| (11) | На 21 май 2001 г. МФ и РК сключват друго споразумение („Разсрочване 2001 г.“), с което са предоговорени задълженията на получателя към държавата (8), включително лихвите, до 30 септември 2015 г. с гратисен период до 30 септември 2005 г. |
| --- | --- |

(11)

На 21 май 2001 г. МФ и РК сключват друго споразумение („Разсрочване 2001 г.“), с което са предоговорени задълженията на получателя към държавата (8), включително лихвите, до 30 септември 2015 г. с гратисен период до 30 септември 2005 г.

| (12) | Според споразумението от 2001 г. цялото задължение се преизчислява (9): главницата става 7,97 млн. EUR, а лихвата (натрупана до 1 април 1999 г.) става 2 млн. EUR. Според това споразумение по задължението се начислява лихва от 1 % годишно, а върху просрочените суми се начислява наказателна лихва от 3 %. |
| --- | --- |

(12)

Според споразумението от 2001 г. цялото задължение се преизчислява (9): главницата става 7,97 млн. EUR, а лихвата (натрупана до 1 април 1999 г.) става 2 млн. EUR. Според това споразумение по задължението се начислява лихва от 1 % годишно, а върху просрочените суми се начислява наказателна лихва от 3 %.

| (13) | През септември 2005 г. точно преди края на гратисния период получателят иска от Агенцията за държавни вземания (10) ново предоговаряне на задълженията си във връзка със споразумението от 2001 г. През декември 2006 г. българската Комисия за защита на конкуренцията (11) намира искането на РК за неоснователно съгласно българския закон за държавните помощи (12). РК обжалва решението на Комисията за защита на конкуренцията пред Върховния административен съд, който отхвърля жалбата с решение от юли 2007 г. Следващо обжалване на това решение също е отхвърлено. |
| --- | --- |

(13)

През септември 2005 г. точно преди края на гратисния период получателят иска от Агенцията за държавни вземания (10) ново предоговаряне на задълженията си във връзка със споразумението от 2001 г. През декември 2006 г. българската Комисия за защита на конкуренцията (11) намира искането на РК за неоснователно съгласно българския закон за държавните помощи (12). РК обжалва решението на Комисията за защита на конкуренцията пред Върховния административен съд, който отхвърля жалбата с решение от юли 2007 г. Следващо обжалване на това решение също е отхвърлено.

| (14) | Според българските органи Агенцията за държавни вземания се е въздържала да изиска по законов път дължимите суми, които не са били плащани в съответствие с предоговарянето от 2001 г., защото през юли 2008 г. получателят е предложил да плати доброволно част (1 млн. EUR) от просрочените суми на два транша, първият от които в размер на 500 000 EUR е обещал да плати през октомври 2008 г. Когато обаче РК не е платило сумата, Агенцията за държавни вземания е удължила срока до декември 2008 г. След като към началото на януари 2009 г. не са осъществени плащания, през февруари 2009 г. Агенцията за държавни вземания изпраща напомняне за плащане. |
| --- | --- |

(14)

Според българските органи Агенцията за държавни вземания се е въздържала да изиска по законов път дължимите суми, които не са били плащани в съответствие с предоговарянето от 2001 г., защото през юли 2008 г. получателят е предложил да плати доброволно част (1 млн. EUR) от просрочените суми на два транша, първият от които в размер на 500 000 EUR е обещал да плати през октомври 2008 г. Когато обаче РК не е платило сумата, Агенцията за държавни вземания е удължила срока до декември 2008 г. След като към началото на януари 2009 г. не са осъществени плащания, през февруари 2009 г. Агенцията за държавни вземания изпраща напомняне за плащане.

| (15) | На този етап все още не е ясно до каква степен РК е изпълнило задълженията си за плащане съгласно различните споразумения за разсрочване. В частност изглежда, че от главницата в размер на 7,97 млн. EUR, предоговорени през 2001 г., към момента все още са дължими 7,7 млн. EUR. |
| --- | --- |

(15)

На този етап все още не е ясно до каква степен РК е изпълнило задълженията си за плащане съгласно различните споразумения за разсрочване. В частност изглежда, че от главницата в размер на 7,97 млн. EUR, предоговорени през 2001 г., към момента все още са дължими 7,7 млн. EUR.

II.3.   Мярка за преструктуриране, за която е подадено уведомление

| (16) | През юни 2009 г. получателят подава второ искане до Агенцията за държавни вземания за разсрочване на оставащия дълг съгласно споразумението от 2001 г. Тази молба е мярката, за която до Европейската комисия е подадено уведомление като помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(16)

През юни 2009 г. получателят подава второ искане до Агенцията за държавни вземания за разсрочване на оставащия дълг съгласно споразумението от 2001 г. Тази молба е мярката, за която до Европейската комисия е подадено уведомление като помощ за преструктуриране.

| (17) | Според предложението на българските органи новото споразумение ще предвиди изплащане на задълженията за период от 10 години (т.е. до 2019 г.) с гратисен период до 30 юни 2012 г. |
| --- | --- |

(17)

Според предложението на българските органи новото споразумение ще предвиди изплащане на задълженията за период от 10 години (т.е. до 2019 г.) с гратисен период до 30 юни 2012 г.

| (18) | Цялото задължение, което следва да бъде разсрочено, възлиза на 9,8 млн. EUR, включително (според българските органи) следните части (13):






  а) | 1,8 млн. EUR просрочени задължения; |
| --- | --- | --- |

(18)

Цялото задължение, което следва да бъде разсрочено, възлиза на 9,8 млн. EUR, включително (според българските органи) следните части (13):

а)

1,8 млн. EUR просрочени задължения;

| б) | 5,9 млн. EUR от главницата, недължими към момента (съгласно предоговарянето от 2001 г.), |
| --- | --- |

б)

5,9 млн. EUR от главницата, недължими към момента (съгласно предоговарянето от 2001 г.),

| в) | просрочени лихви, дължими към 1 април 1999 г. в размер на 2 млн. EUR, предоговорени за плащане на два транша през 2015 г. съгласно споразумението от 2001 г.; |
| --- | --- |

в)

просрочени лихви, дължими към 1 април 1999 г. в размер на 2 млн. EUR, предоговорени за плащане на два транша през 2015 г. съгласно споразумението от 2001 г.;

| г) | натрупани обикновени и наказателни лихви до 10 юни 2006 г. (14) в размер на 101 878 EUR. |
| --- | --- |

г)

натрупани обикновени и наказателни лихви до 10 юни 2006 г. (14) в размер на 101 878 EUR.

| (19) | България е на мнение, че планираната мярка е съвместима с вътрешния пазар въз основа на Насоките на общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (по-нататък „Насоките за О и П“) (15) като мярка за преструктуриране. |
| --- | --- |

(19)

България е на мнение, че планираната мярка е съвместима с вътрешния пазар въз основа на Насоките на общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (по-нататък „Насоките за О и П“) (15) като мярка за преструктуриране.

III.   ОЦЕНКА НА НАЛИЧИЕТО НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ

| (20) | Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да е форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставянето в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(20)

Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да е форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставянето в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.

| (21) | По-надолу Комисията ще оцени дали помощта, за която е подадено уведомление, предствавлява държавна помощ. Освен това Комисията ще оцени дали въздържането от изискване по законов път на спазването на споразумението от 2001 г. и неприлагането на лихва от 1 януари 2007 г. представляват допълнителна държавна помощ, която следва да се вземе предвид при изчисляването на елемента на помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(21)

По-надолу Комисията ще оцени дали помощта, за която е подадено уведомление, предствавлява държавна помощ. Освен това Комисията ще оцени дали въздържането от изискване по законов път на спазването на споразумението от 2001 г. и неприлагането на лихва от 1 януари 2007 г. представляват допълнителна държавна помощ, която следва да се вземе предвид при изчисляването на елемента на помощ за преструктуриране.

| (22) | И двете мерки включват държавни средства, тъй като е налице загуба на средства, които е следвало да се влеят в държавния бюджет. Те са предоставени от МФ и следователно от държавата. |
| --- | --- |

(22)

И двете мерки включват държавни средства, тъй като е налице загуба на средства, които е следвало да се влеят в държавния бюджет. Те са предоставени от МФ и следователно от държавата.

| (23) | Както разсрочването и отсрочването на задълженията, за които е подадено уведомление, така и въздържането от изискване по законов път на задълженията от момента на присъединяването се отнасят индивидуално до РИ и поради това са селективни. |
| --- | --- |

(23)

Както разсрочването и отсрочването на задълженията, за които е подадено уведомление, така и въздържането от изискване по законов път на задълженията от момента на присъединяването се отнасят индивидуално до РИ и поради това са селективни.

| (24) | В допълнение мерките са предоставили предимство на предприятието, което не би било постигнато по друг начин на частния пазар, тъй като мерките не издържат теста на кредитора в пазарни условия (16). |
| --- | --- |

(24)

В допълнение мерките са предоставили предимство на предприятието, което не би било постигнато по друг начин на частния пазар, тъй като мерките не издържат теста на кредитора в пазарни условия (16).

| (25) | По отношение на помощта, за която е получено уведомление, Комисията се съмнява, че частен кредитор наистина би разсрочил дълга вместо да изиска незабавно изплащане на цялата сума от задължения, особено предвид наличието на две предишни разсрочвания през 1999 г. и 2001 г. Освен това Комисията отбелязва, че според българските органи предприятието е в затруднение. |
| --- | --- |

(25)

По отношение на помощта, за която е получено уведомление, Комисията се съмнява, че частен кредитор наистина би разсрочил дълга вместо да изиска незабавно изплащане на цялата сума от задължения, особено предвид наличието на две предишни разсрочвания през 1999 г. и 2001 г. Освен това Комисията отбелязва, че според българските органи предприятието е в затруднение.

| (26) | Относно въздържането от изискване по законов път на спазването на споразумението от 2001 г. Комисията също се съмнява, че това поведение съответства на поведението на частен кредитор. Както се споменава в параграфи (10)—(15) по-горе, предприятието не е извършило плащанията, предвидени в предоговарянето от 2001 г., а България не е показала, че нейните органи са положили сериозни усилия да съберат дължимото задължение. Освен това от документацията не се вижда дали наказателната лихва от 3 %, определена в споразумението от 2001 г., наистина е била начислена и/или платена (17). |
| --- | --- |

(26)

Относно въздържането от изискване по законов път на спазването на споразумението от 2001 г. Комисията също се съмнява, че това поведение съответства на поведението на частен кредитор. Както се споменава в параграфи (10)—(15) по-горе, предприятието не е извършило плащанията, предвидени в предоговарянето от 2001 г., а България не е показала, че нейните органи са положили сериозни усилия да съберат дължимото задължение. Освен това от документацията не се вижда дали наказателната лихва от 3 %, определена в споразумението от 2001 г., наистина е била начислена и/или платена (17).

| (27) | Комисията отбелязва в допълнение, че мярката, за която не е изпратено уведомление, изглежда не представлява съществуваща помощ от 1 януари 2007 г., тъй като не е обхваната от приложение V.2.1 към Договора за присъединяване на България (18). В частност тя а) нито е влязла в сила преди 31 декември 1994 г., б) нито е изброена в допълнението към приложение V, в) нито е обхваната от временен механизъм. |
| --- | --- |

(27)

Комисията отбелязва в допълнение, че мярката, за която не е изпратено уведомление, изглежда не представлява съществуваща помощ от 1 януари 2007 г., тъй като не е обхваната от приложение V.2.1 към Договора за присъединяване на България (18). В частност тя а) нито е влязла в сила преди 31 декември 1994 г., б) нито е изброена в допълнението към приложение V, в) нито е обхваната от временен механизъм.

| (28) | РИ е предприятие, произвеждащо стоки, които се търгуват свободно в рамките на Съюза. Затова Комисията счита, че условието за засягане на конкуренцията и търговията в Съюза е изпълнено. |
| --- | --- |

(28)

РИ е предприятие, произвеждащо стоки, които се търгуват свободно в рамките на Съюза. Затова Комисията счита, че условието за засягане на конкуренцията и търговията в Съюза е изпълнено.

| (29) | Поради това Комисията счита, че горепосочените мерки са държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Следва да се отбележи, че България не оспорва характера на държавна помощ на мярката, за която е подала уведомление. |
| --- | --- |

(29)

Поради това Комисията счита, че горепосочените мерки са държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Следва да се отбележи, че България не оспорва характера на държавна помощ на мярката, за която е подала уведомление.

IV.   ОЦЕНКА НА СЪВМЕСТИМОСТТА

| (30) | От изключенията, предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС, само изключението, предвидено в член 107, параграф 3, буква в) би могло да бъде приложимо, тъй като основната цел на помощта се отнася до възстановяване на дългосрочната жизненост на предприятие в затруднение. Съгласно тази разпоредба държавна помощ, предоставена за насърчаване развитието на някои икономически дейности може да бъде разрешена, „доколкото не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес“. Затова помощта може да се счита за съвместима въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, при условие че са налице условията, посочени в Насоките за О и П. |
| --- | --- |

(30)

От изключенията, предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС, само изключението, предвидено в член 107, параграф 3, буква в) би могло да бъде приложимо, тъй като основната цел на помощта се отнася до възстановяване на дългосрочната жизненост на предприятие в затруднение. Съгласно тази разпоредба държавна помощ, предоставена за насърчаване развитието на някои икономически дейности може да бъде разрешена, „доколкото не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес“. Затова помощта може да се счита за съвместима въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, при условие че са налице условията, посочени в Насоките за О и П.

IV.1.   Помощта отговаря ли на условията за помощ за преструктуриране?

IV.1.1.   Предприятие в затруднение

| (31) | За да отговаря на условията за помощ за преструктуриране, получателят следва да бъде, съгласно точка 33, предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за О и П. |
| --- | --- |

(31)

За да отговаря на условията за помощ за преструктуриране, получателят следва да бъде, съгласно точка 33, предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за О и П.

| (32) | В своето уведомление българските органи твърдят, че РИ е предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква в) от Насоките, тъй като то отговаря на критериите на вътрешното законодателство като обект на процедура по колективна несъстоятелност. В частност предприятието отговаря на условията за започване на процедура по несъстоятелност съгласно член 608 от българския търговски закон (19) поради своите задължения към държавата. |
| --- | --- |

(32)

В своето уведомление българските органи твърдят, че РИ е предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква в) от Насоките, тъй като то отговаря на критериите на вътрешното законодателство като обект на процедура по колективна несъстоятелност. В частност предприятието отговаря на условията за започване на процедура по несъстоятелност съгласно член 608 от българския търговски закон (19) поради своите задължения към държавата.

| (33) | Комисията също отбелязва финансовите резултати на предприятието, които показват постоянен спад в оборота му, както и нарастващи загуби, както се вижда от долната таблица. Също така следва да се посочи, че през 2008 г. предприятието произвежда отрицателна оперативна печалба и отрицателен паричен поток. Така РИ изглежда изпълнява условията на точка 11 от Насоките за О и П и следва да се разглежда като предприятие в затруднение.

  Таблица 3:   Годишен оборот и печалба на Русе индъстри АД










  в млн. BGN (20) | 2005 г. | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Годишен оборот | 76 239 | 65 086 | 17 963 | 7 035 |
| Печалба/загуба преди данъчно облагане | 2 091 | 1 977 | 827 | 3 924 |

(33)

Комисията също отбелязва финансовите резултати на предприятието, които показват постоянен спад в оборота му, както и нарастващи загуби, както се вижда от долната таблица. Също така следва да се посочи, че през 2008 г. предприятието произвежда отрицателна оперативна печалба и отрицателен паричен поток. Така РИ изглежда изпълнява условията на точка 11 от Насоките за О и П и следва да се разглежда като предприятие в затруднение.

Таблица 3:   Годишен оборот и печалба на Русе индъстри АД

в млн. BGN (20)

2005 г.

2006 г.

2007 г.

2008 г.

Годишен оборот

76 239

65 086

17 963

7 035

Печалба/загуба преди данъчно облагане

2 091

1 977

827

3 924

| (34) | За да отговаря на условията за помощ за преструктуриране съгласно точка 13 от Насоките за О и П, следва да се докаже, че затрудненията на дружеството са присъщи за него и не са резултат от произволно разпределение на разходите в рамките на групата, както и че трудностите са прекалено сериозни, за да може групата сама да се справи с тях. |
| --- | --- |

(34)

За да отговаря на условията за помощ за преструктуриране съгласно точка 13 от Насоките за О и П, следва да се докаже, че затрудненията на дружеството са присъщи за него и не са резултат от произволно разпределение на разходите в рамките на групата, както и че трудностите са прекалено сериозни, за да може групата сама да се справи с тях.

| (35) | Към момента както е описано по-горе в параграфи 5—6, структурата на групата, към която РИ принадлежи, все още е неясна. |
| --- | --- |

(35)

Към момента както е описано по-горе в параграфи 5—6, структурата на групата, към която РИ принадлежи, все още е неясна.

| (36) | България твърди, че не знае откъде произлизат затрудненията на получателя и дали групата сама би могла да се справи с трудностите. |
| --- | --- |

(36)

България твърди, че не знае откъде произлизат затрудненията на получателя и дали групата сама би могла да се справи с трудностите.

| (37) | Съответно Комисията се съмнява дали получателят отговаря на условията за помощ за преструктуриране в съответствие с точка 13 от Насоките за О и П. |
| --- | --- |

(37)

Съответно Комисията се съмнява дали получателят отговаря на условията за помощ за преструктуриране в съответствие с точка 13 от Насоките за О и П.

IV.1.2.   Принципът на еднократна помощ

| (38) | Съгласно Насоките помощ за преструктуриране следва да се предоставя само веднъж. Към момента изглежда, че този принцип на еднократна помош, както е посочен в точка 3.3 от Насоките за О и П, е нарушен. |
| --- | --- |

(38)

Съгласно Насоките помощ за преструктуриране следва да се предоставя само веднъж. Към момента изглежда, че този принцип на еднократна помош, както е посочен в точка 3.3 от Насоките за О и П, е нарушен.

| (39) | В частност изглежда, че дори споразумението от 2001 г. за предоговаряне на дълга на РИ може да представлява държавна помощ. Досега българските органи не са изтъкнали аргументи, които да показват, че предоговарянето от 2001 г. е в съответствие с принципа на кредитора в условията на пазарна икономика (по-нататък „ПКУПИ“). Към момента е под съмнение дали държавата е действала подобно на частен кредитор, когато е сключила споразумението, особено предвид факта, че е имало и предишно разсрочване на дълга в контекста на приватизацията (т.е. предоговарянето от 1999 г.). Във всеки случай, дори да се приеме, че сключването на споразумението от 2001 г. е било в съответствие с ПКУПИ, българските органи не са изискали по законен път плащането на дълга (21) в съответствие с него. |
| --- | --- |

(39)

В частност изглежда, че дори споразумението от 2001 г. за предоговаряне на дълга на РИ може да представлява държавна помощ. Досега българските органи не са изтъкнали аргументи, които да показват, че предоговарянето от 2001 г. е в съответствие с принципа на кредитора в условията на пазарна икономика (по-нататък „ПКУПИ“). Към момента е под съмнение дали държавата е действала подобно на частен кредитор, когато е сключила споразумението, особено предвид факта, че е имало и предишно разсрочване на дълга в контекста на приватизацията (т.е. предоговарянето от 1999 г.). Във всеки случай, дори да се приеме, че сключването на споразумението от 2001 г. е било в съответствие с ПКУПИ, българските органи не са изискали по законен път плащането на дълга (21) в съответствие с него.

| (40) | Следва да се подчертае, че дори и Комисията да не е компетентна да оцени (22) съвместимостта на държавната помощ, предоставена на РК преди 1 януари 2007 г., датата на присъединяване на България към ЕС, това не я възпрепятства да оцени фактите по делото за целите на оценката на принципа на еднократна помощ. |
| --- | --- |

(40)

Следва да се подчертае, че дори и Комисията да не е компетентна да оцени (22) съвместимостта на държавната помощ, предоставена на РК преди 1 януари 2007 г., датата на присъединяване на България към ЕС, това не я възпрепятства да оцени фактите по делото за целите на оценката на принципа на еднократна помощ.

IV.1.3.   Заключение относно съответствието с условията

| (41) | Въз основа на горните съображения Комисията се съмнява дали РИ отговаря на условията за помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(41)

Въз основа на горните съображения Комисията се съмнява дали РИ отговаря на условията за помощ за преструктуриране.

IV.2.   Съвместимост с Насоките за О и П

IV.2.1.   Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност

| (42) | Съгласно точка 34 от Насоките за О и П, предоставянето на помощ за преструктуриране трябва да става, при условие че съществува план за преструктуриране, който трябва да е одобрен от Комисията. Освен това съгласно точка 35 от Насоките, планът за преструктуриране трябва да възстановява дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на един разумен срок, въз основа на реалистични предположения за бъдещите условия за дейност. |
| --- | --- |

(42)

Съгласно точка 34 от Насоките за О и П, предоставянето на помощ за преструктуриране трябва да става, при условие че съществува план за преструктуриране, който трябва да е одобрен от Комисията. Освен това съгласно точка 35 от Насоките, планът за преструктуриране трябва да възстановява дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на един разумен срок, въз основа на реалистични предположения за бъдещите условия за дейност.

| (43) | На този етап Комисията се съмнява, че представеният план ще позволи на предприятието да се върне към дългосрочна жизненоспособност. В частност той не дава съществени доказателства за своите хипотези, както и конкретни цифри. Планът не съдържа достатъчно детайли, за да покаже как ще се постигне намаляване на разходите и как ще се възстанови жизнеспособността. Липсват обяснения за това как очакваните приходи ще бъдат реализирани. Въпреки че българските органи представиха пазарно проучване на продуктите върху които възнамеряват да наблегнат, този анализ не гледа към бъдещето, а е само описание на настоящето положение. |
| --- | --- |

(43)

На този етап Комисията се съмнява, че представеният план ще позволи на предприятието да се върне към дългосрочна жизненоспособност. В частност той не дава съществени доказателства за своите хипотези, както и конкретни цифри. Планът не съдържа достатъчно детайли, за да покаже как ще се постигне намаляване на разходите и как ще се възстанови жизнеспособността. Липсват обяснения за това как очакваните приходи ще бъдат реализирани. Въпреки че българските органи представиха пазарно проучване на продуктите върху които възнамеряват да наблегнат, този анализ не гледа към бъдещето, а е само описание на настоящето положение.

IV.2.2.   Избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията

| (44) | Съгласно точки 38—42 от Насоките следва да се вземат мерки за смекчаване, доколкото е възможно, на отрицателните въздействия на помощта върху конкурентите. Помощта не трябва да нарушава неправомерно конкуренцията. Обикновено това означава ограничаване на присъствието на предприятието на пазарите в края на периода на преструктуриране. Принудителното ограничаване или намаляне на присъствието на съответните пазари, на които оперира предприятието, представлява компенсация за конкурентите. |
| --- | --- |

(44)

Съгласно точки 38—42 от Насоките следва да се вземат мерки за смекчаване, доколкото е възможно, на отрицателните въздействия на помощта върху конкурентите. Помощта не трябва да нарушава неправомерно конкуренцията. Обикновено това означава ограничаване на присъствието на предприятието на пазарите в края на периода на преструктуриране. Принудителното ограничаване или намаляне на присъствието на съответните пазари, на които оперира предприятието, представлява компенсация за конкурентите.

| (45) | Досега българските органи не са предложили конкретни компенсаторни мерки. |
| --- | --- |

(45)

Досега българските органи не са предложили конкретни компенсаторни мерки.

IV.2.3.   Помощ, ограничена до минимум: действителен принос, несвързан с помощта

| (46) | Съгласно точка 43 от Насоките размерът и интензитетът на помощта трябва да бъдат сведени до минимума на разходите по преструктурирането, необходими за неговото осъществяване, като се вземат предвид съществуващите финансови ресурси на дружеството. Получателите на помощта трябва да направят съществен принос към плана за преструктуриране чрез собствените си ресурси, т.е. чрез продажба на активи, които не са от определящо значение за оцеляването на предприятието, или посредством външно финансиране при пазарни условия. |
| --- | --- |

(46)

Съгласно точка 43 от Насоките размерът и интензитетът на помощта трябва да бъдат сведени до минимума на разходите по преструктурирането, необходими за неговото осъществяване, като се вземат предвид съществуващите финансови ресурси на дружеството. Получателите на помощта трябва да направят съществен принос към плана за преструктуриране чрез собствените си ресурси, т.е. чрез продажба на активи, които не са от определящо значение за оцеляването на предприятието, или посредством външно финансиране при пазарни условия.

| (47) | Приносът на предприятието към плана за преструктуриране по принцип трябва да е поне 50 % от общите разходи за плана, съгласно точка 44 от Насоките (23). На този етап България не е показала, че преструктурирането ще бъде финансирано с поне 50 % от собствени средства на получателя. Въпреки че българските органи обясняват, че преструктурирането ще бъде частично финансирано от продажбата на някои активи (т.е. земя, излишни машинни съоръжения), липсва конкретна информация за характера и очакваната продажна стойност на тези активи. Българските органи също твърдят, че няма да има външно финансиране (т.е. от кредитори, банки или акционери) на преструктурирането. |
| --- | --- |

(47)

Приносът на предприятието към плана за преструктуриране по принцип трябва да е поне 50 % от общите разходи за плана, съгласно точка 44 от Насоките (23). На този етап България не е показала, че преструктурирането ще бъде финансирано с поне 50 % от собствени средства на получателя. Въпреки че българските органи обясняват, че преструктурирането ще бъде частично финансирано от продажбата на някои активи (т.е. земя, излишни машинни съоръжения), липсва конкретна информация за характера и очакваната продажна стойност на тези активи. Българските органи също твърдят, че няма да има външно финансиране (т.е. от кредитори, банки или акционери) на преструктурирането.

IV.2.4.   Заключения за съвместимостта

| (48) | На този етап Комисията има сериозни съмнения дали мярката, за която е подадено уведомление, отговаря на съответните разпоредби от Насоките за О и П като помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(48)

На този етап Комисията има сериозни съмнения дали мярката, за която е подадено уведомление, отговаря на съответните разпоредби от Насоките за О и П като помощ за преструктуриране.

| (49) | Освен това Комисията се съмнява дали въздържането от изискване по законов път на плащането на дълга след 1 януари 2007 г. е съвместимо с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(49)

Освен това Комисията се съмнява дали въздържането от изискване по законов път на плащането на дълга след 1 януари 2007 г. е съвместимо с вътрешния пазар.

V.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| (50) | На този етап Комисията се съмнява, че мярката за преструктуриране, за която е подадено уведомление, отговаря на условията от Насоките за О и П. Затова е под въпрос дали тя може да се счита за съвместима с вътрешния пазар. Освен това е под съмнение дали въздържането от изискване по законов път на плащането на дълга след 1 януари 2007 г., датата на присъединяване на България към ЕС, представлява допълнителна помощ и дали такава помощ е съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(50)

На този етап Комисията се съмнява, че мярката за преструктуриране, за която е подадено уведомление, отговаря на условията от Насоките за О и П. Затова е под въпрос дали тя може да се счита за съвместима с вътрешния пазар. Освен това е под съмнение дали въздържането от изискване по законов път на плащането на дълга след 1 януари 2007 г., датата на присъединяване на България към ЕС, представлява допълнителна помощ и дали такава помощ е съвместима с вътрешния пазар.

| (51) | Затова Комисията реши да открие официалната процедура по разследване, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС във връзка с горепосочените мерки. |
| --- | --- |

(51)

Затова Комисията реши да открие официалната процедура по разследване, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС във връзка с горепосочените мерки.

РЕШЕНИЕ

| 1. | Предвид горепосоченото Комисията реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на мерките за помощ, описани по-горе, в полза на „Русе индъстри“ АД. |
| --- | --- |

1.

Предвид горепосоченото Комисията реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на мерките за помощ, описани по-горе, в полза на „Русе индъстри“ АД.

| 2. | С оглед на изложените по-горе съображения Комисията, действаща съгласно процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, изисква от България да представи своите коментари и да предостави всякаква информация, която би била от полза при оценката на помощта в срок от един месец от датата на получаване на това писмо. Наред с другото информацията следва да съдържа:






  — | данни за всички акционери на Русе индъстри, както е изброено в годишния доклад от 2008 г. (точка 20, страница 28), копия от техните последни финансови отчети и извлечения от търговския регистър, |
| --- | --- | --- |

2.

С оглед на изложените по-горе съображения Комисията, действаща съгласно процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, изисква от България да представи своите коментари и да предостави всякаква информация, която би била от полза при оценката на помощта в срок от един месец от датата на получаване на това писмо. Наред с другото информацията следва да съдържа:

—

данни за всички акционери на Русе индъстри, както е изброено в годишния доклад от 2008 г. (точка 20, страница 28), копия от техните последни финансови отчети и извлечения от търговския регистър,

| — | обяснение за това как Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH е свързано с настоящите акционери на Русе индъстри и кога собствеността на Русе индъстри е прехвърлена на Alpha and Omega GmbH. Моля, представете също копия от последните финансови отчети на Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH и извлечението за него от търговския регистър, |
| --- | --- |

—

обяснение за това как Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH е свързано с настоящите акционери на Русе индъстри и кога собствеността на Русе индъстри е прехвърлена на Alpha and Omega GmbH. Моля, представете също копия от последните финансови отчети на Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH и извлечението за него от търговския регистър,

| — | информация за всички дъщерни дружества на Русе индъстри, както е изброено в годишния доклад от 2008 г. (точка 28, страница 34), копия от техните последни финансови отчети и извлечения от търговския регистър, |
| --- | --- |

—

информация за всички дъщерни дружества на Русе индъстри, както е изброено в годишния доклад от 2008 г. (точка 28, страница 34), копия от техните последни финансови отчети и извлечения от търговския регистър,

| — | одитираните финансови отчети за 2009 г. на Русе индъстри, |
| --- | --- |

—

одитираните финансови отчети за 2009 г. на Русе индъстри,

| — | плана за преструктуриране от 6 ноември 2006 г., както е посочено в годишния доклад от 2008 г. (точка 1, страница 7), |
| --- | --- |

—

плана за преструктуриране от 6 ноември 2006 г., както е посочено в годишния доклад от 2008 г. (точка 1, страница 7),

| — | подробна информация за историята на обслужването на дълга към Агенцията за държавни вземания от 2001 г. насам. Тази информация следва да съдържа следните данни за всеки период на плащане в съответствие със споразумението за разсрочване от 2001 г. (т.е. 31 март и 30 декември), разбити на главница + лихва и сравнени с предвидения график на плащанията:






  — | общо задължение към Агенцията в началото на периода, |
| --- | --- | --- |

—

подробна информация за историята на обслужването на дълга към Агенцията за държавни вземания от 2001 г. насам. Тази информация следва да съдържа следните данни за всеки период на плащане в съответствие със споразумението за разсрочване от 2001 г. (т.е. 31 март и 30 декември), разбити на главница + лихва и сравнени с предвидения график на плащанията:

—

общо задължение към Агенцията в началото на периода,

| — | общо плащания, осъществени за периода, |
| --- | --- |

—

общо плащания, осъществени за периода,

| — | общо задължение в края на периода, |
| --- | --- |

—

общо задължение в края на периода,

| — | начислена наказателна лихва. |
| --- | --- |

—

начислена наказателна лихва.

| 3. | Комисията изисква от България незабавно да препрати копие от настоящото писмо до „Русе индъстри“ АД. |
| --- | --- |

3.

Комисията изисква от България незабавно да препрати копие от настоящото писмо до „Русе индъстри“ АД.

| 4. | Комисията напомня на България, че член 108, параграф 3 от ДФЕС има суспензивно действие и насочва вниманието към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, съгласно който от получателя може да се изиска възстановяване на всяка неправомерно предоставената помощ. |
| --- | --- |

4.

Комисията напомня на България, че член 108, параграф 3 от ДФЕС има суспензивно действие и насочва вниманието към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, съгласно който от получателя може да се изиска възстановяване на всяка неправомерно предоставената помощ.

| 5. | Комисията предупреждава България, че ще уведоми заинтересованите страни чрез публикуване на това писмо и на резюме от него в Официален вестник на Европейския съюз. Тя ще информира и заинтересованите страни в държави от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, чрез публикуване на известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, както и Надзорния орган на ЕАСТ, като им изпрати копие от това писмо. Всички посочени по-горе заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуване.» |
| --- | --- |

5.

Комисията предупреждава България, че ще уведоми заинтересованите страни чрез публикуване на това писмо и на резюме от него в Официален вестник на Европейския съюз. Тя ще информира и заинтересованите страни в държави от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, чрез публикуване на известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, както и Надзорния орган на ЕАСТ, като им изпрати копие от това писмо. Всички посочени по-горе заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуване.»

---

(1)  Считано от 1 декември 2009 г. членове 87 и 88 от Договора за ЕО стават съответно членове 107 и 108 от ДФЕС. Двете групи от разпоредби са по същество идентични. За целите на настоящото решение позоваванията на членове 107 и 108 от ДФЕС следва да се разбират като позовавания на съответно членове 87 и 88 от Договора за ЕО, когато е уместно.

1

(2)  Регион, отговарящ на условията за помощ, съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС въз основа на Решение на Комисията от 24 януари 2007 г., ОВ C 73, 30.3.2007 г., стр. 16.

2

(3)  Френско изписване на наименованието „Русе“.

3

(4)  Името РК е променено на РИ на 4 март 2009 г. Името на предприятието ще се използва в съответствие с това.

4

(5)  Договор от 15 ноември 1996 г. за заем в чуждестранна валута в размер на 1 402 341,08 USD; договор от 22 ноември 1996 г. за сумата от 450 131,17 USD; и договор от 27 януари 1997 г. за изплащане на предишно задължение на предприятието в размер на 6 597 658,92 USD (главница) и 365 575,86 USD (дължима лихва към 1 ноември 1996 г.). Тези заеми са прехвърлени към ДФРР от Стопанска банка (фалирала държавна банка).

5

(6)  Законен правоприемник като кредитор по дългове, дължими на ДФРР.

6

(7)  Българските органи не посочват обменния курс на тази транзакция.

7

(8)  Т.е. цялото задължение, първоначално възлизащо на 8 450 131,17 USD, от което 8 млн. USD вече са били превалутирани/разсрочени на 8 април 1999 г.

8

(9)  Чрез използване на обменния курс EUR/USD от приватизацията, т.е. 29 април 1999 г.

9

(10)  Агенция за държавни вземания.

10

(11)  Комисия за защита на конкуренцията.

11

(12)  Член 1, параграф 3 и член 3, параграф 2 от Закона за държавните помощи.

12

(13)  a + b (т.е. 7,7 млн. EUR) отговаря на неплатената главница, разсрочена съгласно споразумението от 2001 г. За сравнение главницата, разсрочена съгласно споразумението от 2001 г., е 7,97 млн. EUR.

13

(14)  От предоставената информация не става ясно дали лихви са били начислявани и/или изисквани по законов път след 10 юни 2006 г.

14

(15)  ОВ C 244, 1.10.2004 г., стр. 2.

15

(16)  Вж.: T-152/99 HAMSA [2002] ECR II-3049 at para 167.

16

HAMSA

2002

II-3049

(17)  Поне не след 10 юни 2006 г.

17

(18)  ОВ L 157, 21.6.2005 г., стр. 93.

18

(19)  „Търговски закон“.

19

(20)  1,9558 EUR/BGN към 2 март 2010 г.

20

(21)  Най-малко 1,8 млн. EUR са дължими понастоящем и българските органи не са предприели сериозни опити за събиране на дълга.

21

(22)  Това е установена практика на Комисията, вж. например решенията за откриване по дела C 40/08 Помощ за преструктуриране за PZL-Hydral и C 49/08 Помощ за преструктуриране за PZL Debica.

22

(23)  Ако приемем, че РИ може да се счита за голямо предприятие. Това е посочено от българските органи в точка 4.3 от тяхното уведомление от 30 юни 2009 г. Въпреки това на този етап от оценката структурата на групата все още е неясна, както е посочено в параграфи (5)—(6).

23

---

| 10.7.2010 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 187/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 187/14

---

Notificación previa de una operación de concentración

(Asunto COMP/M.5901 — Montagu/GIP/Greenstar)

(Texto pertinente a efectos del EEE)

2010/C 187/06

| 1. | El 30 de junio de 2010, la Comisión recibió la notificación, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo (1), de un proyecto de concentración por el cual las empresas Montagu Private Equity LLP («Montagu», Reino Unido) y Global Infrastructure Partners («GIP», EE.UU.), bajo el control conjunto de General Electric Company («GE», USA), Credit Suisse Groupe («CSG», Suiza) y Global Infrastructure Management Participation LLC («GIMP», EE.UU.) adquieren el control conjunto, a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 1, letra b), del Reglamento comunitario de concentraciones, de Greenstar Holdings Ltd y sus filiales («Greenstar», Reino Unido y Gales), pertenecientes a NTR («NTR», Irlanda) mediante adquisición de acciones. |
| --- | --- |

1.

El 30 de junio de 2010, la Comisión recibió la notificación, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo (1), de un proyecto de concentración por el cual las empresas Montagu Private Equity LLP («Montagu», Reino Unido) y Global Infrastructure Partners («GIP», EE.UU.), bajo el control conjunto de General Electric Company («GE», USA), Credit Suisse Groupe («CSG», Suiza) y Global Infrastructure Management Participation LLC («GIMP», EE.UU.) adquieren el control conjunto, a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 1, letra b), del Reglamento comunitario de concentraciones, de Greenstar Holdings Ltd y sus filiales («Greenstar», Reino Unido y Gales), pertenecientes a NTR («NTR», Irlanda) mediante adquisición de acciones.

| 2. | Las actividades comerciales de las empresas en cuestión son las siguientes:






  — | Montagu: inversiones de capital riesgo, |
| --- | --- | --- |

2.

Las actividades comerciales de las empresas en cuestión son las siguientes:

—

Montagu: inversiones de capital riesgo,

| — | GIP: inversiones en infraestructura, |
| --- | --- |

—

GIP: inversiones en infraestructura,

| — | GE: tecnología y servicios diversificados, |
| --- | --- |

—

GE: tecnología y servicios diversificados,

| — | CSG: banca de inversiones, banca privada, gestión de activos y otros servicios financieros, |
| --- | --- |

—

CSG: banca de inversiones, banca privada, gestión de activos y otros servicios financieros,

| — | GIMP: sociedad de cartera relacionada con la prestación de servicios de gestión de activos, |
| --- | --- |

—

GIMP: sociedad de cartera relacionada con la prestación de servicios de gestión de activos,

| — | Greenstar: gestión de residuos, |
| --- | --- |

—

Greenstar: gestión de residuos,

| — | NTR: grupo internacional de energías renovables. |
| --- | --- |

—

NTR: grupo internacional de energías renovables.

| 3. | Tras un examen preliminar, la Comisión considera que la operación notificada podría entrar en el ámbito de aplicación del Reglamento comunitario de concentraciones. No obstante, se reserva su decisión definitiva al respecto. |
| --- | --- |

3.

Tras un examen preliminar, la Comisión considera que la operación notificada podría entrar en el ámbito de aplicación del Reglamento comunitario de concentraciones. No obstante, se reserva su decisión definitiva al respecto.

| 4. | La Comisión invita a los interesados a que le presenten sus posibles observaciones sobre la propuesta de concentración.
  Las observaciones deberán obrar en poder de la Comisión en un plazo máximo de diez días a partir de la fecha de la presente publicación. Podrán enviarse por fax (+32 22964301), por correo electrónico a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu o por correo, con indicación del número de referencia COMP/M.5901 — Montagu/GIP/Greenstar, a la siguiente dirección:





  Comisión Europea |
| --- | --- |
| Dirección General de Competencia |
| Registro de Concentraciones |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

La Comisión invita a los interesados a que le presenten sus posibles observaciones sobre la propuesta de concentración.

Las observaciones deberán obrar en poder de la Comisión en un plazo máximo de diez días a partir de la fecha de la presente publicación. Podrán enviarse por fax (+32 22964301), por correo electrónico a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu o por correo, con indicación del número de referencia COMP/M.5901 — Montagu/GIP/Greenstar, a la siguiente dirección:

Comisión Europea

Dirección General de Competencia

Registro de Concentraciones

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  DO L 24 de 29.1.2004, p. 1 («Reglamento comunitario de concentraciones»).

---

| 10.7.2010 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 187/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 187/15

---

Notificación previa de una operación de concentración

(Asunto COMP/M.5826 — Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts)

(Texto pertinente a efectos del EEE)

2010/C 187/07

| 1. | El 2 de julio de 2010, la Comisión recibió la notificación, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo (1), de un proyecto de concentración por el cual las empresas Anglo Irish Bank Corporation Limited («Anglo Irish Bank», Irlanda) y The Royal Bank of Scotland Group plc («RBS», Reino Unido) adquieren el control conjunto, a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 1, letra b), del Reglamento comunitario de concentraciones, de la empresa Arnotts Holdings Limited («Arnotts», Irlanda) sobre una base contractual. |
| --- | --- |

1.

El 2 de julio de 2010, la Comisión recibió la notificación, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo (1), de un proyecto de concentración por el cual las empresas Anglo Irish Bank Corporation Limited («Anglo Irish Bank», Irlanda) y The Royal Bank of Scotland Group plc («RBS», Reino Unido) adquieren el control conjunto, a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 1, letra b), del Reglamento comunitario de concentraciones, de la empresa Arnotts Holdings Limited («Arnotts», Irlanda) sobre una base contractual.

| 2. | Las actividades comerciales de las empresas en cuestión son las siguientes:






  — | Anglo Irish Bank: servicios bancarios, finanzas comerciales e inmobiliarias, |
| --- | --- | --- |

2.

Las actividades comerciales de las empresas en cuestión son las siguientes:

—

Anglo Irish Bank: servicios bancarios, finanzas comerciales e inmobiliarias,

| — | RBS: servicios bancarios y financieros, |
| --- | --- |

—

RBS: servicios bancarios y financieros,

| — | Arnotts: comercios minoristas no especializados en Irlanda. |
| --- | --- |

—

Arnotts: comercios minoristas no especializados en Irlanda.

| 3. | Tras un examen preliminar, la Comisión considera que la operación notificada podría entrar en el ámbito de aplicación del Reglamento comunitario de concentraciones. No obstante, se reserva su decisión definitiva al respecto. |
| --- | --- |

3.

Tras un examen preliminar, la Comisión considera que la operación notificada podría entrar en el ámbito de aplicación del Reglamento comunitario de concentraciones. No obstante, se reserva su decisión definitiva al respecto.

| 4. | La Comisión invita a los interesados a que le presenten sus posibles observaciones sobre la propuesta de concentración.
  Las observaciones deberán obrar en poder de la Comisión en un plazo máximo de diez días a partir de la fecha de la presente publicación. Podrán enviarse por fax (+32 22964301), por correo electrónico a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu o por correo, con indicación del número de referencia COMP/M.5826 — Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts, a la siguiente dirección:





  Comisión Europea |
| --- | --- |
| Dirección General de Competencia |
| Registro de Concentraciones |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

La Comisión invita a los interesados a que le presenten sus posibles observaciones sobre la propuesta de concentración.

Las observaciones deberán obrar en poder de la Comisión en un plazo máximo de diez días a partir de la fecha de la presente publicación. Podrán enviarse por fax (+32 22964301), por correo electrónico a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu o por correo, con indicación del número de referencia COMP/M.5826 — Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts, a la siguiente dirección:

Comisión Europea

Dirección General de Competencia

Registro de Concentraciones

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  DO L 24 de 29.1.2004, p. 1 («Reglamento comunitario de concentraciones»).

---

OTROS ACTOS

Comisión Europea

| 10.7.2010 | ES | Diario Oficial de la Unión Europea | C 187/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

ES

Diario Oficial de la Unión Europea

C 187/16

---

Publicación de una solicitud con arreglo al artículo 6, apartado 2, del Reglamento (CE) no 510/2006 del Consejo sobre la protección de las indicaciones geográficas y de las denominaciones de origen de los productos agrícolas y alimenticios

2010/C 187/08

La presente publicación otorga un derecho de oposición, de conformidad con el artículo 7 del Reglamento (CE) no 510/2006 del Consejo (1). Las declaraciones de oposición deben llegar a la Comisión en un plazo de seis meses a partir de la presente publicación.

DOCUMENTO ÚNICO

REGLAMENTO (CE) No 510/2006 DEL CONSEJO

«CHLEB PRĄDNICKI»

No CE: PL-PGI-0005-0694-23.04.2008

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denominación:

«Chleb prądnicki»

2.   Estado miembro o tercer país:

Polonia

3.   Descripción del producto agrícola o alimenticio:

3.1.   Tipo de producto:

| Clase 2.4 — | Productos de panadería, pastelería, repostería o galletería |
| --- | --- |

Clase 2.4 —

Productos de panadería, pastelería, repostería o galletería

3.2.   Descripción del producto que se designa con la denominación indicada en el punto 1:

El «Chleb prądnicki» es un pan moreno elaborado con levadura de centeno.

Forma

El «Chleb prądnicki» puede cocerse en dos formas diferentes: oval y redonda.

Los panes ovalados se presentan con dos pesos distintos:

| 1) | 14 kg: con una longitud de 950 a 1 000 mm, un espesor de 120 mm a 150 mm y una anchura en el centro de 450 a 500 mm. |
| --- | --- |

1)

14 kg: con una longitud de 950 a 1 000 mm, un espesor de 120 mm a 150 mm y una anchura en el centro de 450 a 500 mm.

| 2) | 4,5 kg: con una longitud de 600 a 650 mm, un espesor de 120 mm a 150 mm y una anchura en el centro de 300 a 350 mm. |
| --- | --- |

2)

4,5 kg: con una longitud de 600 a 650 mm, un espesor de 120 mm a 150 mm y una anchura en el centro de 300 a 350 mm.

La anchura de los panes ovalados (de ambos pesos) disminuye gradualmente hasta los picos del pan.

Los panes redondos solo se presentan con un peso de 4,5 kg y un diámetro de 450 a 500 mm.

Corteza

Independientemente de la forma de los panes, el espesor de la corteza varía entre 4 y 6 mm, es de color marrón a marrón oscuro, su superficie es uniforme o agrietada y está recubierta de una fina capa de salvado de centeno.

Miga

Al corte, el pan presenta un color claro y es uniformemente poroso. Cuando se ejerce una ligera presión sobre la miga, esta debe recobrar su estado original, sin sufrir daños en la estructura. El pan tiene el sabor y el olor característicos de los panes elaborados con levadura de centeno.

Características físicas y químicas

Humedad: ocho horas después de la cocción, igual o inferior al 50 %.

Volumen: igual o superior a 200 cm3 por 100 gramos de pan.

Acidez: igual o inferior a 10 pH.

3.3.   Materias primas (únicamente en el caso de los productos transformados):

| — | harina de centeno y harina de trigo de alta calidad utilizadas en la industria alimentaria; |
| --- | --- |

—

harina de centeno y harina de trigo de alta calidad utilizadas en la industria alimentaria;

| — | patatas cocidas o copos de patata (utilizados temporalmente en primavera y a principios del verano); |
| --- | --- |

—

patatas cocidas o copos de patata (utilizados temporalmente en primavera y a principios del verano);

| — | salvado de centeno; |
| --- | --- |

—

salvado de centeno;

| — | sal; |
| --- | --- |

—

sal;

| — | agua potable; |
| --- | --- |

—

agua potable;

| — | levadura fresca; |
| --- | --- |

—

levadura fresca;

| — | alcaravea. |
| --- | --- |

—

alcaravea.

3.4.   Piensos (únicamente en el caso de los productos de origen animal):

—

3.5.   Fases específicas de la producción que deben llevarse a cabo en la zona geográfica definida:

Todas las fases de producción deben llevarse a cabo en la zona geográfica definida:

| — | la masa a base de levadura se confecciona utilizando un método tradicional que prevé cinco fases: |
| --- | --- |

—

la masa a base de levadura se confecciona utilizando un método tradicional que prevé cinco fases:

| — | la masa se divide en trozos y se le da forma manualmente; |
| --- | --- |

—

la masa se divide en trozos y se le da forma manualmente;

| — | leudación final de las piezas ya moldeadas en cestas; |
| --- | --- |

—

leudación final de las piezas ya moldeadas en cestas;

| — | antes de ser horneadas, las piezas se humedecen con agua y se rocían con salvado de centeno; |
| --- | --- |

—

antes de ser horneadas, las piezas se humedecen con agua y se rocían con salvado de centeno;

| — | horneado de las piezas; |
| --- | --- |

—

horneado de las piezas;

| — | enfriamiento del pan horneado. |
| --- | --- |

—

enfriamiento del pan horneado.

3.6.   Normas especiales sobre el corte en lonchas, el rallado, el envasado, etc.:

Cuando el pan se vende en trozos, no puede cortarse hasta que se haya enfriado, es decir, al menos cuatro horas después del horneado.

3.7.   Normas especiales sobre el etiquetado:

El «Chleb prądnicki» puede venderse sin embalaje. Cada pan de 4,5 kg vendido entero lleva alrededor una banda con la información impresa exigida en virtud de las disposiciones legales relativas al etiquetado de productos alimenticios en el mercado. En caso de que el pan se venda en partes (mitades o cuartos) se envasa en bolsas de plástico o de papel en las que figura una etiqueta con un diseño gráfico similar a la banda. En la etiqueta también debe figurar el símbolo de la indicación geográfica protegida e incluir las palabras «Chronione Oznaczenie Geograficzne» (indicación geográfica protegida). El pan de tamaño no comercial, es decir, con un peso superior a 4,5 kg, que se cuece en la panadería para ocasiones especiales, cuenta con una banda similar a la utilizada en el caso de los panes de 4,5 kg pero adaptada a las dimensiones de ese pan específico. Piekarnia B.A. Madej distribuye las etiquetas y las bandas a todos los productores de «Chleb prądnicki». Las normas para la distribución de etiquetas no pueden discriminar a ningún productor de «Chleb prądnicki» que lo fabrique de conformidad con el pliego de condiciones.

4.   Descripción sucinta de la zona geográfica:

Dentro de los límites administrativos de la ciudad de Cracovia.

5.   Vínculo con la zona geográfica:

5.1.   Carácter específico de la zona geográfica:

La denominación «Chleb prądnicki» procede de los nombres de localidades situadas a orillas del arroyo Prądnik. Las más importantes eran Prądnik Czerwony y Prądnik Biały, donde había muchos molinos. Las primeras referencias indirectas a los panaderos de Prądnik se remontan al siglo XIV. Los vecinos de Prądnik Czerwony eran famosos, sobre todo, por hornear enormes panes «Chleb prądnicki».

El 1 de abril de 1910, las localidades de Prądnik Czerwony y Prądnik Biały pasaron a formar parte del distrito de Cracovia. Aunque ahora son parte del distrito de la localidad de Krowodrza, sus nombres aún se utilizan comúnmente.

A lo largo de muchos años, generaciones de panaderos han ido perfeccionando el «Chleb prądnicki» y su método de fabricación. Sus rasgos característicos están relacionados con factores humanos: las aptitudes y la habilidad de los panaderos, que lo hornean de acuerdo con métodos tradicionales, utilizando sólo las materias primas indicadas.

5.2.   Carácter específico del producto:

Las características especiales más distintivas del «Chleb prądnicki» con relación a otros productos son su tamaño, su corteza gruesa y su capacidad para mantenerse fresco durante mucho tiempo. El pan estándar es horneado en piezas de 4,5 kg y para ocasiones especiales se hornean panes de 14 kg. Cada pan tiene una forma ligeramente diferente. Además, almacenado en condiciones normales, el «Chleb prądnicki» se mantiene fresco durante siete días.

Otra característica distintiva es que se trata de un producto horneado que «madura» después de la cocción: adquiere la plenitud de sabor y aroma dos días después de la cocción.

5.3.   Relación causal entre la zona geográfica y la calidad o las características del producto (en el caso de las DOP) o una cualidad específica, la reputación u otras características del producto (en el caso de las IGP):

La solicitud se basa en la cualidad específica del «Chleb prądnicki», tal como se especifica en el punto 5.2, y en su reputación.

El carácter excepcional del producto se debe esencialmente al resultado del saber hacer artesano, sobre todo en el momento de amasar y moldear la masa, dándole a cada pan una forma ligeramente diferente, y en la aplicación del adecuado proceso de tratamiento térmico para que el «Chleb prądnicki» obtenga el grosor, la textura superficial y la corteza adecuados. La inclusión de patatas o copos de patata en la receta garantiza una frescura de larga duración.

Historia, tradición de horneado y reputación del «Chleb prądnicki»:

| | Los primeros datos sobre el «Chleb prądnicki» aparecen en 1421, cuando Albert, obispo de Cracovia, concedió a su cocinero Świętosław Skowronek dos zhrebie (unidad de medida de superficie) de tierra en Prądnik. Los habitantes de esta tierra estaban obligados a fabricar pan para el obispo. |
| --- | --- |

Los primeros datos sobre el «Chleb prądnicki» aparecen en 1421, cuando Albert, obispo de Cracovia, concedió a su cocinero Świętosław Skowronek dos zhrebie (unidad de medida de superficie) de tierra en Prądnik. Los habitantes de esta tierra estaban obligados a fabricar pan para el obispo.

| | El 26 de mayo de 1496, el rey Jan Olbracht concedió un privilegio por el que se permitía a los fabricantes de pan de centeno de varias localidades, entre las que se incluía Prądnik, mantener la antigua costumbre de venderlo en Cracovia una vez a la semana en el mercado que se celebraba los martes. Este privilegio permitió a los gremios de panaderos situados dentro de las murallas de la ciudad hornear y vender sin restricciones pan blanco y pan de centeno. La venta de pan de centeno cocido fuera de las murallas de la ciudad (los panaderos radicados fuera de las murallas de la ciudad no tenían autorización para elaborar productos de panadería blancos) estaba estrictamente limitada. Hubo que esperar al 1 de julio de 1785 para que los panaderos fueran autorizados a vender sin restricciones «Chleb prądnicki» en Cracovia. |
| --- | --- |

El 26 de mayo de 1496, el rey Jan Olbracht concedió un privilegio por el que se permitía a los fabricantes de pan de centeno de varias localidades, entre las que se incluía Prądnik, mantener la antigua costumbre de venderlo en Cracovia una vez a la semana en el mercado que se celebraba los martes. Este privilegio permitió a los gremios de panaderos situados dentro de las murallas de la ciudad hornear y vender sin restricciones pan blanco y pan de centeno. La venta de pan de centeno cocido fuera de las murallas de la ciudad (los panaderos radicados fuera de las murallas de la ciudad no tenían autorización para elaborar productos de panadería blancos) estaba estrictamente limitada. Hubo que esperar al 1 de julio de 1785 para que los panaderos fueran autorizados a vender sin restricciones «Chleb prądnicki» en Cracovia.

| | Documentos originales de los siglos XVIII y XIX, conservados por el Gremio de Panaderos de Cracovia, muestran que en aquel momento se establecieron las normas para la venta de pan y su precio, sobre la base de una lista de precios estándar. Lo más probable es que los clientes continuaran disfrutando del sabor del «Chleb prądnicki» hasta finales de la década de 1920/principios de la década de 1930, pero en algún momento de la década de 1930 la producción cesó. Sin embargo, el «Chleb prądnicki» no cayó irremediablemente en el olvido. Según el presidente de la empresa Stary Kleparz, en el período de posguerra (1945-1998), el «Chleb prądnicki» volvió a ser vendido en el mercado Stary Kleparz en Cracovia, el mercado más antiguo aún en funcionamiento y hasta hoy uno de los más activos. |
| --- | --- |

Documentos originales de los siglos XVIII y XIX, conservados por el Gremio de Panaderos de Cracovia, muestran que en aquel momento se establecieron las normas para la venta de pan y su precio, sobre la base de una lista de precios estándar. Lo más probable es que los clientes continuaran disfrutando del sabor del «Chleb prądnicki» hasta finales de la década de 1920/principios de la década de 1930, pero en algún momento de la década de 1930 la producción cesó. Sin embargo, el «Chleb prądnicki» no cayó irremediablemente en el olvido. Según el presidente de la empresa Stary Kleparz, en el período de posguerra (1945-1998), el «Chleb prądnicki» volvió a ser vendido en el mercado Stary Kleparz en Cracovia, el mercado más antiguo aún en funcionamiento y hasta hoy uno de los más activos.

Las obras literarias y las publicaciones de prensa de los siglos XIX y XX dan muestra de la popularidad y de la reputación del «Chleb prądnicki»:

| — | el poema «Obrazek» de Wincenty Pol (siglo XIX); |
| --- | --- |

—

el poema «Obrazek» de Wincenty Pol (siglo XIX);

| — | el fragmento de un poema sin título de Wincenty Pol conservado en la colección de Ambroży Grabowski (siglo XIX); |
| --- | --- |

—

el fragmento de un poema sin título de Wincenty Pol conservado en la colección de Ambroży Grabowski (siglo XIX);

| — | la obra «Wspomnienia» de Ambroży Grabowski (siglo XIX); |
| --- | --- |

—

la obra «Wspomnienia» de Ambroży Grabowski (siglo XIX);

| — | el «Kodeks dyplomatyczny Katedry Krakowskiej Św. Wacława» de Franciszek Piekosiński, 1883; |
| --- | --- |

—

el «Kodeks dyplomatyczny Katedry Krakowskiej Św. Wacława» de Franciszek Piekosiński, 1883;

| — | «Włościanie z okolic Krakowa» de Józef Mączyński, 1858, el periódico «Przyjaciel Ludu», 1846; |
| --- | --- |

—

«Włościanie z okolic Krakowa» de Józef Mączyński, 1858, el periódico «Przyjaciel Ludu», 1846;

| — | el semanario ilustrado «Tygodnik Ilustrowany», 1862; |
| --- | --- |

—

el semanario ilustrado «Tygodnik Ilustrowany», 1862;

| — | la «Encyklopedia Powszechna», 1865; |
| --- | --- |

—

la «Encyklopedia Powszechna», 1865;

| — | la obra «Wspomnienia» de Maria Estreicherówna (siglo XX). |
| --- | --- |

—

la obra «Wspomnienia» de Maria Estreicherówna (siglo XX).

El «Chleb prądnicki» también aparece representado en cuadros del siglo XIX:

| — | el cuadro «Z promnickim chlebem w Krakowie» de Kajetan Wincenty Kielisiński, 1847; |
| --- | --- |

—

el cuadro «Z promnickim chlebem w Krakowie» de Kajetan Wincenty Kielisiński, 1847;

| — | el cuadro «Prądniczanin» de Jan Kanty Wojnarowski; |
| --- | --- |

—

el cuadro «Prądniczanin» de Jan Kanty Wojnarowski;

| — | el cuadro «Piekarz chleba prądnickiego» de Jan Kanty Wojnarowski. |
| --- | --- |

—

el cuadro «Piekarz chleba prądnickiego» de Jan Kanty Wojnarowski.

La presencia de «Chleb prądnicki» en concursos, ferias internacionales y campañas de promoción de Cracovia es una muestra de su reputación actual entre los consumidores.

En 2004, el «Chleb prądnicki» fue galardonado con un premio en el concurso Małopolski Smak por su calidad ejemplar y su gusto extraordinario. Y en 2005 la producción de «Chleb prądnicki» fue nominada para el título de «Producto alimenticio polaco de 2005» por el Mariscal de la región de Małopolskie. La reputación del pan también se manifiesta en su participación en exposiciones internacionales, por ejemplo, en París (2005) en el Salón Internacional de la Alimentación. También se ha incluido información sobre el «Chleb prądnicki» en «Terra Madre: 1 600 Food Communities» publicado por la organización Slow Food.

A menudo se utiliza una imagen del pan para la promoción de Cracovia: por ejemplo, el «Chleb prądnicki» fue uno de los símbolos utilizados para representar a Cracovia durante las festividades para conmemorar el 750 aniversario de la concesión de derechos de Magdeburgo a la ciudad. En los folletos promocionales de la ciudad también aparecen imágenes del «Chleb prądnicki». La reputación contemporánea del pan se basa en su fama histórica que evolucionó a través de la popularización inherente al renombre del producto respaldado por un sabor único, una calidad excepcional y un largo período de conservación. En la actualidad, el «Chleb prądnicki» se vende en tiendas de delicatessen en toda Polonia donde pueden encontrarse los mejores productos alimenticios del mundo. Otro testimonio de la reputación del pan se ve confirmado por el hecho de que los consumidores están dispuestos a pagar un precio de mercado cinco veces mayor que el del pan producido de forma industrial. El «Chleb prądnicki» es enormemente popular durante el festival anual del pan (Święto Chleba). En cada día del festival, se hornea una cantidad de pan cuatro veces superior a la habitual.

En numerosas publicaciones contemporáneas puede encontrarse información sobre el «Chleb prądnicki», incluido el libro de cocina «Produkt tradycyjny na małopolskim stole», la publicación «Stół pięknie nakryty» y el folleto «Małopolska – Palce lizać. Przewodnik kulinary po regionie». También pueden encontrarse informes sobre el «Chleb prądnicki» en los periódicos de Cracovia «Dziennik Polski» y «Gazeta Krakowska» y en la prensa nacional especializada (los boletines de panadería y productos de confitería «Przegląd Piekarniczy i Cukierniczy» y «Cukiernictwo i Piekarstwo»). También aparecieron artículos relativos al «Chleb prądnicki» el 25 de agosto de 2008 en el diario «Polska Głos Wielkopolski», y el 10 de agosto 2008 en el «Tęczy» y en el semanario «Niedziela».

Referencia a la publicación del pliego de condiciones:

[Artículo 5, apartado 7, del Reglamento (CE) no 510/2006 del Consejo].

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)  DO L 93 de 31.3.2006, p. 12.

---