# Eiropas Savienības L 19/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 19 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 24. janvāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 19

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 24. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/103 (2020. gada 17. janvāris), ar ko attiecībā uz darbīgo vielu harmonizēto klasifikāciju groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2020/104 (2020. gada 23. janvāris), ar ko nosaka, ka jāreģistrē konkrētu Ķīnas Tautas Republikas, Taivānas un Indonēzijas izcelsmes karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu imports | 5 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/105 (2020. gada 23. janvāris), ar ko nosaka, ka jāreģistrē konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas izcelsmes karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu imports | 10 |
| | * | Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2020/106 (2020. gada 23. janvāris) par atļauju lietot nātrija formiātu par lopbarības piedevu visu sugu dzīvniekiem (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/107 (2020. gada 23. janvāris) par atļauju lietot kumaču 4R par suņu, kaķu un dekoratīvo zivju barības piedevu (
  1
  ) | 18 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2020/108 (2020. gada 23. janvāris), ar ko groza pielikumu Monetārajam nolīgumam starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku | 23 |
| | * | Komisijas lēmums (ES) 2020/109 (2020. gada 23. janvāris), ar ko groza pielikumu Monetārajam nolīgumam starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti | 36 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 122 – Vienoti tehniskie priekšraksti par M, N un O kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to apsildes sistēmām (2020/110) | 42 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/103 (2020. gada 17. janvāris), ar ko attiecībā uz darbīgo vielu harmonizēto klasifikāciju groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2020/104 (2020. gada 23. janvāris), ar ko nosaka, ka jāreģistrē konkrētu Ķīnas Tautas Republikas, Taivānas un Indonēzijas izcelsmes karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu imports

5

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/105 (2020. gada 23. janvāris), ar ko nosaka, ka jāreģistrē konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas izcelsmes karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu imports

10

*

Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2020/106 (2020. gada 23. janvāris) par atļauju lietot nātrija formiātu par lopbarības piedevu visu sugu dzīvniekiem (
  1
  )

1

15

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/107 (2020. gada 23. janvāris) par atļauju lietot kumaču 4R par suņu, kaķu un dekoratīvo zivju barības piedevu (
  1
  )

1

18

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2020/108 (2020. gada 23. janvāris), ar ko groza pielikumu Monetārajam nolīgumam starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku

23

*

Komisijas lēmums (ES) 2020/109 (2020. gada 23. janvāris), ar ko groza pielikumu Monetārajam nolīgumam starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti

36

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 122 – Vienoti tehniskie priekšraksti par M, N un O kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to apsildes sistēmām (2020/110)

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 24.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 19/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 19/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/103

(2020. gada 17. janvāris),

ar ko attiecībā uz darbīgo vielu harmonizēto klasifikāciju groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 19. pantu un 78. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012 (2) nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012 (2) nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009.

| (2) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1272/2008 (3) 36. panta 2. punktu aktīvām vielām [“darbīgām vielām”] Regulas (EK) Nr. 1107/2009 nozīmē parasti piemēro harmonizētu klasificēšanu un marķēšanu. Tāpēc ir lietderīgi noteikt sīkus procedūras noteikumus par to, kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 1. punktu ziņotāja dalībvalsts darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas laikā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 14. pantu iesniedz priekšlikumus Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūra”). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1272/2008 (3) 36. panta 2. punktu aktīvām vielām [“darbīgām vielām”] Regulas (EK) Nr. 1107/2009 nozīmē parasti piemēro harmonizētu klasificēšanu un marķēšanu. Tāpēc ir lietderīgi noteikt sīkus procedūras noteikumus par to, kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 1. punktu ziņotāja dalībvalsts darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas laikā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 14. pantu iesniedz priekšlikumus Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūra”).

| (3) | Atjaunošanas procedūrā būtu jāatvēl papildu laiks ziņotājai dalībvalstij, lai tā varētu sagatavot atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektu un Aģentūrai iesniedzamo dokumentāciju, un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”), lai tā varētu sagatavot secinājumu. Tāpēc pieteikumu iesniedzēju rīcībā esošais periods no atjaunošanas pieteikuma iesniegšanas līdz papildu dokumentācijas iesniegšanai būtu jāsamazina par trim mēnešiem, un šie trīs mēneši būtu jāpieskaita ziņotājas dalībvalsts un Iestādes rīcībā esošajiem periodiem. |
| --- | --- |

(3)

Atjaunošanas procedūrā būtu jāatvēl papildu laiks ziņotājai dalībvalstij, lai tā varētu sagatavot atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektu un Aģentūrai iesniedzamo dokumentāciju, un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”), lai tā varētu sagatavot secinājumu. Tāpēc pieteikumu iesniedzēju rīcībā esošais periods no atjaunošanas pieteikuma iesniegšanas līdz papildu dokumentācijas iesniegšanai būtu jāsamazina par trim mēnešiem, un šie trīs mēneši būtu jāpieskaita ziņotājas dalībvalsts un Iestādes rīcībā esošajiem periodiem.

| (4) | Ir lietderīgi, ka principā ziņotāja dalībvalsts iesniedz dokumentāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 1. punktu vismaz attiecībā uz tām bīstamības klasēm, kas ir būtiskas, lai noteiktu, vai darbīgo vielu var uzskatīt par darbīgo vielu ar zemu kaitīguma pakāpi [“zema riska darbīgo vielu”] saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 22. pantu, kas lasāms kopā ar minētās regulas II pielikuma 5.1.1. punktu, kur ietilpst arī bīstamības klases, kas ir būtiskas attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.2.–3.6.4. un 3.7. punktā izklāstītajiem izslēgšanas kritērijiem. Ziņotājai dalībvalstij būtu pienācīgi jāpamato, kāpēc harmonizētā klasificēšana un marķēšana nav attaisnojama bīstamības klasēm, kuru gadījumā tā uzskata, ka nav izpildīti Regulas (EK) Nr. 1272/2008 noteiktie harmonizētās klasificēšanas un marķēšanas kritēriji. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi, ka principā ziņotāja dalībvalsts iesniedz dokumentāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 1. punktu vismaz attiecībā uz tām bīstamības klasēm, kas ir būtiskas, lai noteiktu, vai darbīgo vielu var uzskatīt par darbīgo vielu ar zemu kaitīguma pakāpi [“zema riska darbīgo vielu”] saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 22. pantu, kas lasāms kopā ar minētās regulas II pielikuma 5.1.1. punktu, kur ietilpst arī bīstamības klases, kas ir būtiskas attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.2.–3.6.4. un 3.7. punktā izklāstītajiem izslēgšanas kritērijiem. Ziņotājai dalībvalstij būtu pienācīgi jāpamato, kāpēc harmonizētā klasificēšana un marķēšana nav attaisnojama bīstamības klasēm, kuru gadījumā tā uzskata, ka nav izpildīti Regulas (EK) Nr. 1272/2008 noteiktie harmonizētās klasificēšanas un marķēšanas kritēriji.

| (5) | Tomēr, ja Aģentūrai jau ir iesniegts priekšlikums un tiek veikta novērtēšana, ziņotājai dalībvalstij priekšlikums būtu jāattiecina tikai uz kādu no tām bīstamības klasēm, kas nav ietvertas iesniegtajā priekšlikumā, ja vien tā neuzskata, ka ir pieejama jauna informācija, kas iesniegtajā dokumentācijā nav iekļauta. |
| --- | --- |

(5)

Tomēr, ja Aģentūrai jau ir iesniegts priekšlikums un tiek veikta novērtēšana, ziņotājai dalībvalstij priekšlikums būtu jāattiecina tikai uz kādu no tām bīstamības klasēm, kas nav ietvertas iesniegtajā priekšlikumā, ja vien tā neuzskata, ka ir pieejama jauna informācija, kas iesniegtajā dokumentācijā nav iekļauta.

| (6) | Turklāt attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 5.1.1. punktā norādītajām bīstamības klasēm, par kurām jau ir izdots Aģentūras Riska novērtēšanas komitejas atzinums, pietiek ar to, ja ziņotāja dalībvalsts pienācīgi pamato, ka Riska novērtēšanas komitejas atzinums paliek spēkā. Aģentūra var paust viedokli attiecībā uz ziņotājas dalībvalsts iesniegumu. |
| --- | --- |

(6)

Turklāt attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 5.1.1. punktā norādītajām bīstamības klasēm, par kurām jau ir izdots Aģentūras Riska novērtēšanas komitejas atzinums, pietiek ar to, ja ziņotāja dalībvalsts pienācīgi pamato, ka Riska novērtēšanas komitejas atzinums paliek spēkā. Aģentūra var paust viedokli attiecībā uz ziņotājas dalībvalsts iesniegumu.

| (7) | Būtu jānosaka orientējoši termiņi, lai nodrošinātu, ka, pirms Iestāde pieņem secinājumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 844/2012 13. pantu, tās rīcībā ir Aģentūras Riska novērtēšanas komitejas atzinums. |
| --- | --- |

(7)

Būtu jānosaka orientējoši termiņi, lai nodrošinātu, ka, pirms Iestāde pieņem secinājumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 844/2012 13. pantu, tās rīcībā ir Aģentūras Riska novērtēšanas komitejas atzinums.

| (8) | Būtu jādod pārejas laiks, lai pieteikumu iesniedzēji varētu ievērot samazināto dokumentācijas sagatavošanas periodu, kāds atvēlēts no atjaunošanas pieteikuma līdz papildu dokumentācijas iesniegšanai. Nevajadzētu skart procedūras, attiecībā uz kurām papildu dokumentācija jau ir iesniegta. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jādod pārejas laiks, lai pieteikumu iesniedzēji varētu ievērot samazināto dokumentācijas sagatavošanas periodu, kāds atvēlēts no atjaunošanas pieteikuma līdz papildu dokumentācijas iesniegšanai. Nevajadzētu skart procedūras, attiecībā uz kurām papildu dokumentācija jau ir iesniegta.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņa ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņa ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 844/2012 groza šādi:

| 1) | regulas 6. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Papildu dokumentāciju iesniedz ne vēlāk kā 33 mēnešus pirms apstiprinājuma termiņa beigām.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 6. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Papildu dokumentāciju iesniedz ne vēlāk kā 33 mēnešus pirms apstiprinājuma termiņa beigām.”;

| 2) | regulas 7. panta 1. punkta j) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “j) | klasifikācijas priekšlikumu, ja uzskata, ka viela ir jāklasificē vai jāpārklasificē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (*1); |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 7. panta 1. punkta j) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“j)

klasifikācijas priekšlikumu, ja uzskata, ka viela ir jāklasificē vai jāpārklasificē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (*1);

*1

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).”;"

*1

| 3) | regulas 11. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktā “12 mēnešus” aizstāj ar “13 mēnešus”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 11. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktā “12 mēnešus” aizstāj ar “13 mēnešus”;

| b) | panta 2. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “e) | ierosinājumu par darbīgās vielas klasifikāciju (vai attiecīgā gadījumā tās apstiprināšanu) vai pārklasifikāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 kritērijiem, kā norādīts saskaņā ar 9. punktu iesniedzamajā dokumentācijā un atbilstoši tai;”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

ierosinājumu par darbīgās vielas klasifikāciju (vai attiecīgā gadījumā tās apstiprināšanu) vai pārklasifikāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 kritērijiem, kā norādīts saskaņā ar 9. punktu iesniedzamajā dokumentācijā un atbilstoši tai;”;

| c) | panta 5. punkta otrajā teikumā “12 mēnešu” aizstāj ar “13 mēnešu”; |
| --- | --- |

c)

panta 5. punkta otrajā teikumā “12 mēnešu” aizstāj ar “13 mēnešu”;

| d) | panta 6. punkta otrajā teikumā “12 mēnešu” aizstāj ar “13 mēnešu”; |
| --- | --- |

d)

panta 6. punkta otrajā teikumā “12 mēnešu” aizstāj ar “13 mēnešu”;

| e) | pievieno šādu 9. punktu:

  “9.   Ziņotāja dalībvalsts vēlākais atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projekta iesniegšanas laikā Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūra”) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 1. punktu un saskaņā ar Aģentūras prasībām iesniedz priekšlikumu uz to, lai saņemtu atzinumu par darbīgās vielas harmonizētu klasifikāciju vismaz attiecībā uz šādām bīstamības klasēm:






  — | sprādzienbīstami materiāli, |
| --- | --- | --- |

e)

pievieno šādu 9. punktu:

“9.   Ziņotāja dalībvalsts vēlākais atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projekta iesniegšanas laikā Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūra”) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 1. punktu un saskaņā ar Aģentūras prasībām iesniedz priekšlikumu uz to, lai saņemtu atzinumu par darbīgās vielas harmonizētu klasifikāciju vismaz attiecībā uz šādām bīstamības klasēm:

—

sprādzienbīstami materiāli,

| — | akūta toksicitāte, |
| --- | --- |

—

akūta toksicitāte,

| — | ādas korozija [“kodīgs ādai”] / ādas kairinājums, |
| --- | --- |

—

ādas korozija [“kodīgs ādai”] / ādas kairinājums,

| — | nopietni acu bojājumi / acu kairinājums, |
| --- | --- |

—

nopietni acu bojājumi / acu kairinājums,

| — | elpceļu sensibilizācija vai ādas sensibilizācija, |
| --- | --- |

—

elpceļu sensibilizācija vai ādas sensibilizācija,

| — | mutagenitāte dīgļšūnām [“cilmes šūnu mutagenitāte”], |
| --- | --- |

—

mutagenitāte dīgļšūnām [“cilmes šūnu mutagenitāte”],

| — | kancerogenitāte, |
| --- | --- |

—

kancerogenitāte,

| — | reproduktīvā toksicitāte, |
| --- | --- |

—

reproduktīvā toksicitāte,

| — | toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu (vienreizēja ekspozīcija [“iedarbība”]), |
| --- | --- |

—

toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu (vienreizēja ekspozīcija [“iedarbība”]),

| — | toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu (atkārtota ekspozīcija [“iedarbība”]), |
| --- | --- |

—

toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu (atkārtota ekspozīcija [“iedarbība”]),

| — | bīstamība ūdensvidei. |
| --- | --- |

—

bīstamība ūdensvidei.

Ziņotāja dalībvalsts pienācīgi pamato savu viedokli, ka nav izpildīti kritēriji klasificēšanai vienā vai vairākās šajās bīstamības klasēs.

Ja Aģentūrai jau ir iesniegts kādas darbīgās vielas klasificēšanas priekšlikums un tas tiek novērtēts, ziņotāja dalībvalsts iesniedz papildu klasificēšanas priekšlikumu, kurš attiecas tikai uz kādu no tām iepriekš norādītajām bīstamības klasēm, kas nav ietvertas iesniegtajā priekšlikumā, ja vien nav kļuvusi pieejama jauna informācija, kas attiecas uz iepriekš norādītajām bīstamības klasēm un kas iesniegtajā dokumentācijā nav iekļauta.

Attiecībā uz bīstamības klasēm, par kurām jau ir izdots ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 76. panta 1. punkta c) apakšpunktu izveidotās Aģentūras Riska novērtēšanas komitejas atzinums (neatkarīgi no tā, vai uz šā atzinuma pamata ir pieņemts lēmums par vielas harmonizētās klasifikācijas un marķējuma ierakstu Regulas (EK) Nr. 1272/2008 VI pielikumā), pietiek ar to, ja ziņotāja dalībvalsts savā iesniegumā Aģentūrai pienācīgi pamato, ka attiecībā uz pirmajā daļā norādītajām bīstamības klasēm izdotais atzinums vai, ja uz tā pamata jau ir izdots lēmums par iekļaušanu VI pielikumā, – pastāvošā klasifikācija paliek spēkā. Aģentūra var paust viedokli attiecībā uz ziņotājas dalībvalsts iesniegumu.”;

| 4) | aiz 11.a panta iekļauj šādu 11.b pantu:

  “11.b pants

  Riska novērtēšanas komiteja cenšas Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 4. punktā minēto atzinumu pieņemt 13 mēnešu laikā pēc 11. panta 9. punktā minētā iesnieguma.”; |
| --- | --- |

4)

aiz 11.a panta iekļauj šādu 11.b pantu:

“11.b pants

Riska novērtēšanas komiteja cenšas Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 4. punktā minēto atzinumu pieņemt 13 mēnešu laikā pēc 11. panta 9. punktā minētā iesnieguma.”;

| 5) | regulas 12. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Iestāde pārbauda, vai no ziņotājas dalībvalsts saņemtais atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projekts satur visu vajadzīgo informāciju saskaņotajā formā, un to nosūta pieteikuma iesniedzējam un pārējām dalībvalstīm ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tā saņemšanas.”; |
| --- | --- |

5)

regulas 12. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Iestāde pārbauda, vai no ziņotājas dalībvalsts saņemtais atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projekts satur visu vajadzīgo informāciju saskaņotajā formā, un to nosūta pieteikuma iesniedzējam un pārējām dalībvalstīm ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tā saņemšanas.”;

| 6) | regulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

  “Piecu mēnešu laikā pēc 12. panta 3. punktā minētā termiņa beigām vai divu nedēļu laikā pēc tam, kad Aģentūras Riska novērtēšanas komiteja, iespējams, pieņem Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 4. punktā minēto atzinumu, izvēloties vēlāko no abiem termiņiem, Iestāde, ņemot vērā attiecīgā laika zinātnes un tehnikas atziņas, izmantojot papildu dokumentācijas iesniegšanas dienā piemērojamās vadlīnijas un ņemot vērā Riska novērtēšanas komitejas atzinumu, pieņem secinājumu par to, vai ir gaidāms, ka darbīgā viela atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem.”; |
| --- | --- |

6)

regulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“Piecu mēnešu laikā pēc 12. panta 3. punktā minētā termiņa beigām vai divu nedēļu laikā pēc tam, kad Aģentūras Riska novērtēšanas komiteja, iespējams, pieņem Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 4. punktā minēto atzinumu, izvēloties vēlāko no abiem termiņiem, Iestāde, ņemot vērā attiecīgā laika zinātnes un tehnikas atziņas, izmantojot papildu dokumentācijas iesniegšanas dienā piemērojamās vadlīnijas un ņemot vērā Riska novērtēšanas komitejas atzinumu, pieņem secinājumu par to, vai ir gaidāms, ka darbīgā viela atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem.”;

| 7) | regulas 14. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

  “Atjaunošanas ziņojumā un regulas projektā ņem vērā ziņotājas dalībvalsts atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektu, šīs regulas 12. panta 3. punktā minētās piezīmes un Iestādes secinājumu, ja tāds ir iesniegts, un Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 4. punktā minēto Riska novērtēšanas komitejas atzinumu, ja tāds ir izdots.” |
| --- | --- |

7)

regulas 14. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Atjaunošanas ziņojumā un regulas projektā ņem vērā ziņotājas dalībvalsts atjaunošanas novērtējuma ziņojuma projektu, šīs regulas 12. panta 3. punktā minētās piezīmes un Iestādes secinājumu, ja tāds ir iesniegts, un Regulas (EK) Nr. 1272/2008 37. panta 4. punktā minēto Riska novērtēšanas komitejas atzinumu, ja tāds ir izdots.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tā attiecas uz to darbīgo vielu apstiprinājuma atjaunošanas procedūrām, kuru apstiprinājuma periods beidzas 2023. gada 13. maijā vai pēc tam.

Tomēr tā neattiecas uz šādu darbīgo vielu apstiprinājuma atjaunošanas procedūrām, par kurām papildu dokumentācija jau ir iesniegta pirms šīs regulas pieņemšanas datuma.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 17. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2012. gada 18. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012, ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

3

---

| 24.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 19/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 19/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/104

(2020. gada 23. janvāris),

ar ko nosaka, ka jāreģistrē konkrētu Ķīnas Tautas Republikas, Taivānas un Indonēzijas izcelsmes karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu imports

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 14. panta 5. punktu,

pēc dalībvalstu informēšanas,

tā kā:

| (1) | Pēc tam, kad Eurofer, Eiropas Tērauda ražotāju apvienība (“sūdzības iesniedzējs”), 2019. gada 28. jūnijā četru Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv visu Savienības karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu ražošanu, bija iesniegusi sūdzību, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2019. gada 12. augustā, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja, kas tiek sākta antidempinga procedūra (“procedūra”) attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”), Taivānas un Indonēzijas izcelsmes karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu importu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Pēc tam, kad Eurofer, Eiropas Tērauda ražotāju apvienība (“sūdzības iesniedzējs”), 2019. gada 28. jūnijā četru Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv visu Savienības karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu ražošanu, bija iesniegusi sūdzību, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2019. gada 12. augustā, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja, kas tiek sākta antidempinga procedūra (“procedūra”) attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”), Taivānas un Indonēzijas izcelsmes karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu importu Savienībā.

| (2) | Komisija 2019. gada 10. oktobrī paziņoja, ka tiek sākta antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz tā paša ĶTR un Indonēzijas izcelsmes ražojuma importu Savienībā (3) (“paralēlā antisubsidēšanas procedūra”) atbilstoši 10. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulā (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (4) (“antisubsidēšanas pamatregula”). |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2019. gada 10. oktobrī paziņoja, ka tiek sākta antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz tā paša ĶTR un Indonēzijas izcelsmes ražojuma importu Savienībā (3) (“paralēlā antisubsidēšanas procedūra”) atbilstoši 10. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulā (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (4) (“antisubsidēšanas pamatregula”).

1.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (3) | Ražojums, uz kuru attiecināma reģistrācija (“attiecīgais ražojums”), ir plakani nerūsējošā tērauda velmējumi, arī ruļļos (ieskaitot sagarumotus velmējumus un šauras sloksnes), pēc karstās velmēšanas tālāk neapstrādāti, izņemot velmējumus, kas nav ruļļos, ar platumu 600 mm vai vairāk un biezākus par 10 mm. Šos ražojumus patlaban klasificē ar HS kodiem 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 un 7220 12. Šie HS kodi ir norādīti vienīgi informācijai. |
| --- | --- |

(3)

Ražojums, uz kuru attiecināma reģistrācija (“attiecīgais ražojums”), ir plakani nerūsējošā tērauda velmējumi, arī ruļļos (ieskaitot sagarumotus velmējumus un šauras sloksnes), pēc karstās velmēšanas tālāk neapstrādāti, izņemot velmējumus, kas nav ruļļos, ar platumu 600 mm vai vairāk un biezākus par 10 mm. Šos ražojumus patlaban klasificē ar HS kodiem 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 un 7220 12. Šie HS kodi ir norādīti vienīgi informācijai.

2.   PIEPRASĪJUMS

PIEPRASĪJUMS

| (4) | Sūdzības iesniedzējs sūdzībā jau ir pieprasījis reģistrēt importu. Sūdzības iesniedzējs 2019. gada 31. oktobrī, ievērojot pamatregulas 14. panta 5. punktu, iesniedza atsevišķu pieprasījumu reģistrēt importu, uz kuru attiecas šī procedūra. Sūdzības iesniedzējs prasa noteikt, ka attiecīgā ražojuma imports jāreģistrē, lai vēlāk šim importam no reģistrācijas dienas varētu piemērot pasākumus. 2019. gada 22. novembrī un 10. decembrī tika iesniegts papildu paziņojums, kurā atbalstīts minētais pieprasījums. |
| --- | --- |

(4)

Sūdzības iesniedzējs sūdzībā jau ir pieprasījis reģistrēt importu. Sūdzības iesniedzējs 2019. gada 31. oktobrī, ievērojot pamatregulas 14. panta 5. punktu, iesniedza atsevišķu pieprasījumu reģistrēt importu, uz kuru attiecas šī procedūra. Sūdzības iesniedzējs prasa noteikt, ka attiecīgā ražojuma imports jāreģistrē, lai vēlāk šim importam no reģistrācijas dienas varētu piemērot pasākumus. 2019. gada 22. novembrī un 10. decembrī tika iesniegts papildu paziņojums, kurā atbalstīts minētais pieprasījums.

| (5) | 2019. gada 14. novembrīMarcegaglia Specialties (Marcegaglia), attiecīgā ražojuma lietotājs, kas sadarbojas antidempinga procedūrā, iesniedza piezīmes par sūdzības iesniedzēja importa reģistrēšanas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(5)

2019. gada 14. novembrīMarcegaglia Specialties (Marcegaglia), attiecīgā ražojuma lietotājs, kas sadarbojas antidempinga procedūrā, iesniedza piezīmes par sūdzības iesniedzēja importa reģistrēšanas pieprasījumu.

Marcegaglia Specialties

Marcegaglia

3.   REĢISTRĀCIJAS PAMATOJUMS

REĢISTRĀCIJAS PAMATOJUMS

| (6) | Atbilstoši pamatregulas 14. panta 5. punktam Komisija var uzdot muitas dienestiem veikt importa reģistrācijai vajadzīgos pasākumus, lai šim importam vēlāk no reģistrācijas dienas varētu piemērot pasākumus. Importa reģistrēšanu var noteikt, ja pirms tam no Savienības ražošanas nozares saņemts pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem, kas pamato šādu rīcību. |
| --- | --- |

(6)

Atbilstoši pamatregulas 14. panta 5. punktam Komisija var uzdot muitas dienestiem veikt importa reģistrācijai vajadzīgos pasākumus, lai šim importam vēlāk no reģistrācijas dienas varētu piemērot pasākumus. Importa reģistrēšanu var noteikt, ja pirms tam no Savienības ražošanas nozares saņemts pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem, kas pamato šādu rīcību.

| (7) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka reģistrācija ir pamatota, jo ĶTR, Taivānas un Indonēzijas izcelsmes attiecīgais ražojums tiek pārdots par dempinga cenām. Tas apgalvo, ka Savienības ražošanas nozarei tiek nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisa tas, ka pieaug imports par zemām cenām, mazinādams iespējamo galīgo maksājumu korektīvo ietekmi, jo ļauj veidot krājumus. |
| --- | --- |

(7)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka reģistrācija ir pamatota, jo ĶTR, Taivānas un Indonēzijas izcelsmes attiecīgais ražojums tiek pārdots par dempinga cenām. Tas apgalvo, ka Savienības ražošanas nozarei tiek nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisa tas, ka pieaug imports par zemām cenām, mazinādams iespējamo galīgo maksājumu korektīvo ietekmi, jo ļauj veidot krājumus.

| (8) | Komisija izskatīja pieprasījumu, ņemot vērā pamatregulas 10. panta 4. punktu. Komisija pārbaudīja, vai importētāji ir bijuši informēti vai tiem būtu bijis jābūt informētiem par to, ka tie īsteno dempingu saistībā ar dempinga apmēru un iespējamo vai konstatēto kaitējumu. Turklāt Komisija analizēja, vai imports turpina ievērojami pieaugt un vai, ņemot vērā laiku, apjomu un citus apstākļus, tas varētu nopietni mazināt piemērojamā antidempinga maksājuma korektīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(8)

Komisija izskatīja pieprasījumu, ņemot vērā pamatregulas 10. panta 4. punktu. Komisija pārbaudīja, vai importētāji ir bijuši informēti vai tiem būtu bijis jābūt informētiem par to, ka tie īsteno dempingu saistībā ar dempinga apmēru un iespējamo vai konstatēto kaitējumu. Turklāt Komisija analizēja, vai imports turpina ievērojami pieaugt un vai, ņemot vērā laiku, apjomu un citus apstākļus, tas varētu nopietni mazināt piemērojamā antidempinga maksājuma korektīvo ietekmi.

3.1.   Importētāju informētība par dempingu, tā apmēru un iespējamo kaitējumu

Importētāju informētība par dempingu, tā apmēru un iespējamo kaitējumu

| (9) | Paziņojumā par šīs procedūras sākšanu, kas publicēts 2019. gada 12. augustā, norādīts, ka aprēķinātās dempinga starpības visām valstīm ir ievērojamas. Kopumā un ņemot vērā iespējamās dempinga starpības amplitūdu 15,1 %–54,3 %, sūdzībā ietvertie pierādījumi šajā izmeklēšanas posmā pietiekami pierāda, ka ražotāji eksportētāji īsteno dempingu. |
| --- | --- |

(9)

Paziņojumā par šīs procedūras sākšanu, kas publicēts 2019. gada 12. augustā, norādīts, ka aprēķinātās dempinga starpības visām valstīm ir ievērojamas. Kopumā un ņemot vērā iespējamās dempinga starpības amplitūdu 15,1 %–54,3 %, sūdzībā ietvertie pierādījumi šajā izmeklēšanas posmā pietiekami pierāda, ka ražotāji eksportētāji īsteno dempingu.

| (10) | Sūdzībā ir sniegti pietiekami pierādījumi arī par iespējamo kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, arī par tirgus daļas sarukumu un citu Savienības ražošanas nozares galveno darbības rādītāju negatīvo dinamiku. |
| --- | --- |

(10)

Sūdzībā ir sniegti pietiekami pierādījumi arī par iespējamo kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, arī par tirgus daļas sarukumu un citu Savienības ražošanas nozares galveno darbības rādītāju negatīvo dinamiku.

| (11) | Paziņojums par procedūras sākšanu ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, tāpēc tas ir publisks dokuments, kas pieejams visiem importētājiem. Turklāt importētājiem kā izmeklēšanā ieinteresētajām personām ir piekļuve sūdzības nekonfidenciālajai versijai un nekonfidenciālajiem dokumentiem. Tāpēc, pamatojoties minēto, Komisija uzskata, ka importētāji, kas ir pieredzējuši profesionāļi, ir bijuši informēti vai tiem būtu bijis jābūt informētiem par iespējamo dempinga praksi, tās apmēru un iespējamo kaitējumu (5). |
| --- | --- |

(11)

Paziņojums par procedūras sākšanu ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, tāpēc tas ir publisks dokuments, kas pieejams visiem importētājiem. Turklāt importētājiem kā izmeklēšanā ieinteresētajām personām ir piekļuve sūdzības nekonfidenciālajai versijai un nekonfidenciālajiem dokumentiem. Tāpēc, pamatojoties minēto, Komisija uzskata, ka importētāji, kas ir pieredzējuši profesionāļi, ir bijuši informēti vai tiem būtu bijis jābūt informētiem par iespējamo dempinga praksi, tās apmēru un iespējamo kaitējumu (5).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

5

| (12) | Tādējādi tā secina, ka pirmais reģistrācijas kritērijs ir izpildīts. |
| --- | --- |

(12)

Tādējādi tā secina, ka pirmais reģistrācijas kritērijs ir izpildīts.

3.2.   Turpmāks ievērojams importa pieaugums

Turpmāks ievērojams importa pieaugums

| (13) | Ievērojot informāciju, kas savākta par attiecīgo ražojumu, Komisija analizēja šo kritēriju, pamatojoties uz statistikas datiem, kas pieejami datubāzē Surveillance 2. Ja analizē importa apjomus, ņemot vērā reģistrācijas pieprasījumu, pilnīgi statistikas dati ir pieejami par laiku līdz 2019. novembrim (ieskaitot). Komisija uzskata, ka būtu jāņem vērā importa līmenis no 2019. gada augusta – mēneša, kad tika sākta izmeklēšana, – līdz pēdējam laikposmam, t. i., 2019. gada novembrim, un ka šie apjomi būtu jāsalīdzina ar importa apjomiem izmeklēšanas periodā. Tika uzskatīts, ka nav lietderīgi salīdzināt importa līmeni laikposmā no 2019. gada augusta līdz 2019. gada novembrim ar importa līmeni tajos pašos mēnešos iepriekšējā gadā, jo lietas materiālos nebija norāžu par to, ka konkrētu karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu importu ietekmētu sezonālas svārstības. Importam no attiecīgajām valstīm bija šāda dinamika.

  Importa apjomi no attiecīgajām valstīm (t)











  Izcelsmes valsts | Izmeklēšanas periods (IP) | Vidēji mēnesī | Laikposmā pēc procedūras sākšanas (*1) | Vidēji mēnesī | Δ
  IP – laikposmā pēc procedūras sākšanas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | 220 705 | 18 392 | 110 568 | 27 642 | + 50 % |
| Indonēzija | 107 107 | 8 926 | 9 011 | 2 253 | – 75 % |
| Taivāna | 36 542 | 3 045 | 13 932 | 3 483 | + 14 % |
| Attiecīgās valstis | 364 354 | 30 363 | 133 511 | 33 378 | + 10 % |

(13)

Ievērojot informāciju, kas savākta par attiecīgo ražojumu, Komisija analizēja šo kritēriju, pamatojoties uz statistikas datiem, kas pieejami datubāzē Surveillance 2. Ja analizē importa apjomus, ņemot vērā reģistrācijas pieprasījumu, pilnīgi statistikas dati ir pieejami par laiku līdz 2019. novembrim (ieskaitot). Komisija uzskata, ka būtu jāņem vērā importa līmenis no 2019. gada augusta – mēneša, kad tika sākta izmeklēšana, – līdz pēdējam laikposmam, t. i., 2019. gada novembrim, un ka šie apjomi būtu jāsalīdzina ar importa apjomiem izmeklēšanas periodā. Tika uzskatīts, ka nav lietderīgi salīdzināt importa līmeni laikposmā no 2019. gada augusta līdz 2019. gada novembrim ar importa līmeni tajos pašos mēnešos iepriekšējā gadā, jo lietas materiālos nebija norāžu par to, ka konkrētu karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu importu ietekmētu sezonālas svārstības. Importam no attiecīgajām valstīm bija šāda dinamika.

Surveillance 2

Importa apjomi no attiecīgajām valstīm (t)

Importa apjomi no attiecīgajām valstīm (t)

Izcelsmes valsts

Izmeklēšanas periods (IP)

Vidēji mēnesī

Laikposmā pēc procedūras sākšanas (*1)

*1

Vidēji mēnesī

Δ

IP – laikposmā pēc procedūras sākšanas

ĶTR

ĶTR

220 705

18 392

110 568

27 642

- 50 %

Indonēzija

Indonēzija

107 107

8 926

9 011

2 253

– 75 %

Taivāna

Taivāna

36 542

3 045

13 932

3 483

- 14 %

Attiecīgās valstis

Attiecīgās valstis

364 354

30 363

133 511

33 378

- 10 %

| (14) | Pamatojoties uz šiem statistikas datiem, Komisija konstatē, ka konkrētu karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu importa vidējais mēneša apjoms no attiecīgajām valstīm Savienībā laikposmā no 2019. gada septembra līdz novembrim, t. i., pēc lietas ierosināšanas, ir par 10 % pārsniedzis vidējo mēneša importa apjomu Savienībā izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz šiem statistikas datiem, Komisija konstatē, ka konkrētu karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu importa vidējais mēneša apjoms no attiecīgajām valstīm Savienībā laikposmā no 2019. gada septembra līdz novembrim, t. i., pēc lietas ierosināšanas, ir par 10 % pārsniedzis vidējo mēneša importa apjomu Savienībā izmeklēšanas periodā.

| (15) | Izmeklēšanā, kurā iesaistīta vairāk nekā viena attiecīgā valsts, tas, vai imports no šīm valstīm tiks kumulēts iepriekšējos apsvērumos aprakstītās analīzes vajadzībām, būs atkarīgs no tā, vai pamatā esošajā izmeklēšanā Komisija nolems kumulēt šo importu. Komisija norāda arī, ka Vispārējā tiesa spriedumā Stemcor lietā ir lēmusi, ka jautājums, vai “importa apjoms turpina ievērojami pieaugt” pamatregulas 10. panta 4. punkta d) apakšpunkta izpratnē, ir jāvērtē visaptveroši, lai noteiktu, vai viss imports kopumā ir spējīgs “nopietni samazināt” galīgā maksājuma “korektīvo iespaidu” un līdz ar to radīt papildu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, neņemot vērā attiecīgo importētāju individuālo un subjektīvo situāciju (6). Kā redzams iepriekšējā tabulā, nav šaubu par to, vai kumulētais importa apjoms no attiecīgajām valstīm ir turpinājis ievērojami pieaugt. |
| --- | --- |

(15)

Izmeklēšanā, kurā iesaistīta vairāk nekā viena attiecīgā valsts, tas, vai imports no šīm valstīm tiks kumulēts iepriekšējos apsvērumos aprakstītās analīzes vajadzībām, būs atkarīgs no tā, vai pamatā esošajā izmeklēšanā Komisija nolems kumulēt šo importu. Komisija norāda arī, ka Vispārējā tiesa spriedumā Stemcor lietā ir lēmusi, ka jautājums, vai “importa apjoms turpina ievērojami pieaugt” pamatregulas 10. panta 4. punkta d) apakšpunkta izpratnē, ir jāvērtē visaptveroši, lai noteiktu, vai viss imports kopumā ir spējīgs “nopietni samazināt” galīgā maksājuma “korektīvo iespaidu” un līdz ar to radīt papildu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, neņemot vērā attiecīgo importētāju individuālo un subjektīvo situāciju (6). Kā redzams iepriekšējā tabulā, nav šaubu par to, vai kumulētais importa apjoms no attiecīgajām valstīm ir turpinājis ievērojami pieaugt.

Stemcor

6

| (16) | Kā apgalvo Marcegaglia, tas, ka imports turpinājis ievērojami pieaugt, sūdzības iesniedzēja sniegtajā dokumentācijā nav pamatots ar pierādījumiem un pieaugums nevarētu būt noticis tādēļ, ka konkrētiem tērauda ražojumiem (7), kas citustarp ietver attiecīgo ražojumu, tiek piemērotas aizsardzības tarifa kvotas (“kvotas”), kuras katrai no attiecīgajām valstīm ir noteiktas līmenī, kas ir ievērojami zemāks par eksporta apjomiem, kuri konstatēti izmeklēšanas periodā. Daudzumam, kas importēts, pārsniedzot kvotas, piemēro 25 % aizsargmaksājumu. Tāpēc Marcegaglia viedoklis ir tāds, ka attiecīgā ražojuma imports varētu samazināties līdz kvotu noteiktajam līmenim, kas ir par 25 % zemāks nekā izmeklēšanas periodā novērotais importa apjoms. Marcegaglia uzskata arī, ka, lai gan 2019. gada jūlijā un augustā un vispār jebkurā konkrētā mēnesī importa apjoms (varēja) pārsniegt šos mēneša vidējos rādītājus, ar to nevajadzētu pamatot secinājumu par iespējamu importa pieaugumu. |
| --- | --- |

(16)

Kā apgalvo Marcegaglia, tas, ka imports turpinājis ievērojami pieaugt, sūdzības iesniedzēja sniegtajā dokumentācijā nav pamatots ar pierādījumiem un pieaugums nevarētu būt noticis tādēļ, ka konkrētiem tērauda ražojumiem (7), kas citustarp ietver attiecīgo ražojumu, tiek piemērotas aizsardzības tarifa kvotas (“kvotas”), kuras katrai no attiecīgajām valstīm ir noteiktas līmenī, kas ir ievērojami zemāks par eksporta apjomiem, kuri konstatēti izmeklēšanas periodā. Daudzumam, kas importēts, pārsniedzot kvotas, piemēro 25 % aizsargmaksājumu. Tāpēc Marcegaglia viedoklis ir tāds, ka attiecīgā ražojuma imports varētu samazināties līdz kvotu noteiktajam līmenim, kas ir par 25 % zemāks nekā izmeklēšanas periodā novērotais importa apjoms. Marcegaglia uzskata arī, ka, lai gan 2019. gada jūlijā un augustā un vispār jebkurā konkrētā mēnesī importa apjoms (varēja) pārsniegt šos mēneša vidējos rādītājus, ar to nevajadzētu pamatot secinājumu par iespējamu importa pieaugumu.

Marcegaglia

7

Marcegaglia

Marcegaglia

| (17) | Komisija atgādina, ka minētās kvotas ir tarifa kvotas, kas paredz, ka imports, kas veikts, pārsniedzot kvotu noteikto slieksni, nav aizliegts, bet par to maksājams 25 % papildu procentuālais maksājums. Tas nozīmē, ka importētājiem ir atļauts importēt apjomus, kas ievērojami pārsniedz piemērojamos sliekšņus, ja tiek nomaksāts aizsargmaksājums. Katrā ziņā tas, ka attiecīgajam ražojumam piemēro tarifa likmes kvotas, ir saistīts ar nepieciešamību izvairīties no nopietna kaitējuma rašanās Savienības ražošanas nozarei. Šis pats importa pieaugums pēc šīs izmeklēšanas sākšanas, ja tiktu konstatēts būtisks kaitējums, var radīt vajadzību iekasēt eventuālos maksājumus ar atpakaļejošu spēku un vajadzību pēc efektīva aizsardzības instrumenta. Turklāt, ņemot vērā sūdzības iesniedzēja aplēsto dempinga un kaitējuma starpību (sk. 30. apsvērumu), 25 % aizsardzības maksājums var nebūt pietiekams, lai pilnībā koriģētu dempinga un kaitējuma ietekmi. Bez tam 25 % maksājums nebūt neatturēs importētājus no papildu apjomu importēšanas. |
| --- | --- |

(17)

Komisija atgādina, ka minētās kvotas ir tarifa kvotas, kas paredz, ka imports, kas veikts, pārsniedzot kvotu noteikto slieksni, nav aizliegts, bet par to maksājams 25 % papildu procentuālais maksājums. Tas nozīmē, ka importētājiem ir atļauts importēt apjomus, kas ievērojami pārsniedz piemērojamos sliekšņus, ja tiek nomaksāts aizsargmaksājums. Katrā ziņā tas, ka attiecīgajam ražojumam piemēro tarifa likmes kvotas, ir saistīts ar nepieciešamību izvairīties no nopietna kaitējuma rašanās Savienības ražošanas nozarei. Šis pats importa pieaugums pēc šīs izmeklēšanas sākšanas, ja tiktu konstatēts būtisks kaitējums, var radīt vajadzību iekasēt eventuālos maksājumus ar atpakaļejošu spēku un vajadzību pēc efektīva aizsardzības instrumenta. Turklāt, ņemot vērā sūdzības iesniedzēja aplēsto dempinga un kaitējuma starpību (sk. 30. apsvērumu), 25 % aizsardzības maksājums var nebūt pietiekams, lai pilnībā koriģētu dempinga un kaitējuma ietekmi. Bez tam 25 % maksājums nebūt neatturēs importētājus no papildu apjomu importēšanas.

| (18) | Papildus tam, atbildot uz Marcegaglia piezīmēm, Komisija atgādina arī, ka šī regula attiecas uz importa reģistrāciju un neskar galīgo pasākumu posmā pieņemamo lēmumu par to, vai tiks iekasēti antidempinga maksājumi. |
| --- | --- |

(18)

Papildus tam, atbildot uz Marcegaglia piezīmēm, Komisija atgādina arī, ka šī regula attiecas uz importa reģistrāciju un neskar galīgo pasākumu posmā pieņemamo lēmumu par to, vai tiks iekasēti antidempinga maksājumi.

Marcegaglia

| (19) | Tāpēc, ņemot vērā to, ka importa apjoms no attiecīgajām valstīm ir turpinājis ievērojami pieaugt, Komisija secina, ka arī otrais reģistrācijas kritērijs ir izpildīts. |
| --- | --- |

(19)

Tāpēc, ņemot vērā to, ka importa apjoms no attiecīgajām valstīm ir turpinājis ievērojami pieaugt, Komisija secina, ka arī otrais reģistrācijas kritērijs ir izpildīts.

3.3.   Maksājuma korektīvās ietekmes mazināšana

Maksājuma korektīvās ietekmes mazināšana

| (20) | Šajā posmā Komisijas rīcībā ir pietiekami pierādījumi, ka pastāvīgais importa pieaugums par cenām, kas turpina samazināties, jau ir radījis papildu kaitējumu. |
| --- | --- |

(20)

Šajā posmā Komisijas rīcībā ir pietiekami pierādījumi, ka pastāvīgais importa pieaugums par cenām, kas turpina samazināties, jau ir radījis papildu kaitējumu.

| (21) | Kā konstatēts 14. un 15. apsvērumā, ir pietiekami pierādījumi tam, ka attiecīgā ražojuma imports ir būtiski pieaudzis. |
| --- | --- |

(21)

Kā konstatēts 14. un 15. apsvērumā, ir pietiekami pierādījumi tam, ka attiecīgā ražojuma imports ir būtiski pieaudzis.

| (22) | Turklāt lietas materiālos nav pierādījumu, ka importa cenas kopš izmeklēšanas sākšanas būtu paaugstinājušās. Gluži pretēji, publiski pieejamā datubāze Surveillance 2 liecina, ka no attiecīgajām valstīm importētā attiecīgā ražojuma vidējā vienības vērtība laikposmā no 2019. gada augusta līdz novembrim bijusi par 1 % zemāka nekā izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(22)

Turklāt lietas materiālos nav pierādījumu, ka importa cenas kopš izmeklēšanas sākšanas būtu paaugstinājušās. Gluži pretēji, publiski pieejamā datubāze Surveillance 2 liecina, ka no attiecīgajām valstīm importētā attiecīgā ražojuma vidējā vienības vērtība laikposmā no 2019. gada augusta līdz novembrim bijusi par 1 % zemāka nekā izmeklēšanas periodā.

Surveillance 2

| (23) | Turklāt reģistrēšanas pieprasījumā sūdzības iesniedzējs norāda uz faktu, ka sūdzībā aplūkotā situācijas straujā pasliktināšanās 2018. gada otrajā pusē ir turpinājusies 2019. gadā pirmajā pusē, vēl vairāk samazinoties ražošanas līmeņiem un importa cenām kļūstot aizvien zemākām par Savienības ražošanas nozares cenām. Pieprasījumā tas ir sniedzis arī pierādījumus, kas liecina, ka kopš tā laika situācija ir aizvien pasliktinājusies, un citustarp norādījis četru nozīmīgāko Savienības ražotāju kopš 2019. gada jūlija sniegtos paziņojumus par dažādu veidu pārstrukturēšanu, kura ietekmē simtiem darbinieku darbvietas šajos uzņēmumos. |
| --- | --- |

(23)

Turklāt reģistrēšanas pieprasījumā sūdzības iesniedzējs norāda uz faktu, ka sūdzībā aplūkotā situācijas straujā pasliktināšanās 2018. gada otrajā pusē ir turpinājusies 2019. gadā pirmajā pusē, vēl vairāk samazinoties ražošanas līmeņiem un importa cenām kļūstot aizvien zemākām par Savienības ražošanas nozares cenām. Pieprasījumā tas ir sniedzis arī pierādījumus, kas liecina, ka kopš tā laika situācija ir aizvien pasliktinājusies, un citustarp norādījis četru nozīmīgāko Savienības ražotāju kopš 2019. gada jūlija sniegtos paziņojumus par dažādu veidu pārstrukturēšanu, kura ietekmē simtiem darbinieku darbvietas šajos uzņēmumos.

| (24) | Pamatojoties uz minēto, jau tas, ka turpinātu ievērojami pieaugt imports, kā skaidrots 14. un 15. apsvērumā, nopietni apdraud ikviena galīgā maksājuma korektīvo ietekmi, ja vien šāds maksājums netiek piemērots ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(24)

Pamatojoties uz minēto, jau tas, ka turpinātu ievērojami pieaugt imports, kā skaidrots 14. un 15. apsvērumā, nopietni apdraud ikviena galīgā maksājuma korektīvo ietekmi, ja vien šāds maksājums netiek piemērots ar atpakaļejošu spēku.

| (25) | Komisija tāpēc secina, ka attiecībā uz dempinga daļu pieprasījumā ir izpildīts arī trešais reģistrācijas kritērijs. |
| --- | --- |

(25)

Komisija tāpēc secina, ka attiecībā uz dempinga daļu pieprasījumā ir izpildīts arī trešais reģistrācijas kritērijs.

4.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (26) | Tādējādi Komisija secina, ka ir pietiekami pierādījumi, lai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu noteiktu, ka attiecīgā ražojuma imports ir jāreģistrē. |
| --- | --- |

(26)

Tādējādi Komisija secina, ka ir pietiekami pierādījumi, lai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu noteiktu, ka attiecīgā ražojuma imports ir jāreģistrē.

| (27) | Visas ieinteresētās personas ir aicinātas rakstiski izteikt savu viedokli un sniegt pierādījumus, kas to pamato. Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to rakstiski pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(27)

Visas ieinteresētās personas ir aicinātas rakstiski izteikt savu viedokli un sniegt pierādījumus, kas to pamato. Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to rakstiski pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

5.   REĢISTRĒŠANA

REĢISTRĒŠANA

| (28) | Atbilstīgi pamatregulas 14. panta 5. punktam būtu jānosaka, ka attiecīgā ražojuma imports jāreģistrē, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja izmeklēšanā tiktu gūti konstatējumi, kuru dēļ tiktu noteikti antidempinga un/vai kompensācijas maksājumi, šos maksājumus reģistrētajam importam varētu piemērot ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, ja būtu izpildīti vajadzīgie nosacījumi. |
| --- | --- |

(28)

Atbilstīgi pamatregulas 14. panta 5. punktam būtu jānosaka, ka attiecīgā ražojuma imports jāreģistrē, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja izmeklēšanā tiktu gūti konstatējumi, kuru dēļ tiktu noteikti antidempinga un/vai kompensācijas maksājumi, šos maksājumus reģistrētajam importam varētu piemērot ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, ja būtu izpildīti vajadzīgie nosacījumi.

| (29) | Nākotnes saistības būtu atkarīgas no šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Šajā posmā nav iespējams aplēst potenciālās saistības. |
| --- | --- |

(29)

Nākotnes saistības būtu atkarīgas no šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Šajā posmā nav iespējams aplēst potenciālās saistības.

| (30) | Attiecībā uz importu no ĶTR sūdzībā, kurā ietverts pieprasījums sākt antidempinga izmeklēšanu, apgalvots, ka attiecīgajam ražojumam vidējā dempinga starpība lēšama 54,3 % apmērā un vidējā mērķa cenu samazinājuma starpība –29,1 % apmērā. Iespējamo nākotnes saistību apjomu varētu noteikt zemākajā no šiem līmeņiem, proti, 29,1 % apmērā, kā proporcionālu daļu no attiecīgā ražojuma CIF importa vērtības. Tomēr, ja Komisija konstatētu, ka ir izpildīti pamatregulas 7. panta 2.a un 2.b punkta nosacījumi, proti, varētu uzskatīt, ka dempinga starpība atspoguļo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tad saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu iespējamo nākotnes saistību apmēru varētu noteikt 54,3 % dempinga starpības līmenī. Attiecībā uz importu no Indonēzijas sūdzībā, kurā ietverts pieprasījums sākt antidempinga izmeklēšanu, apgalvots, ka attiecīgajam ražojumam vidējā dempinga starpība lēšama 32,2 % apmērā un vidējā mērķa cenu samazinājuma starpība –39,8 % apmērā. Iespējamo nākotnes saistību apjomu varētu noteikt zemākajā no šiem līmeņiem, proti, 32,2 % apmērā kā proporcionālu daļu no attiecīgā ražojuma CIF importa vērtības. Ja Komisija konstatētu, ka ir izpildīti pamatregulas 7. panta 2.a punkta un 2.b punkta nosacījumi, proti, varētu uzskatīt, ka dempinga starpība atspoguļo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tad iespējamo nākotnes saistību apmēru varētu noteikt dempinga starpības līmenī. Attiecībā uz importu no Taivānas sūdzībā, kurā ietverts pieprasījums sākt antidempinga izmeklēšanu, apgalvots, ka attiecīgajam ražojumam vidējā dempinga starpība lēšama 15,1 % apmērā un vidējā mērķa cenu samazinājuma starpība –20,7 % apmērā. Iespējamo nākotnes saistību apjomu varētu noteikt zemākajā no šiem līmeņiem, proti, 15,1 % apmērā kā proporcionālu daļu no attiecīgā ražojuma CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz importu no ĶTR sūdzībā, kurā ietverts pieprasījums sākt antidempinga izmeklēšanu, apgalvots, ka attiecīgajam ražojumam vidējā dempinga starpība lēšama 54,3 % apmērā un vidējā mērķa cenu samazinājuma starpība –29,1 % apmērā. Iespējamo nākotnes saistību apjomu varētu noteikt zemākajā no šiem līmeņiem, proti, 29,1 % apmērā, kā proporcionālu daļu no attiecīgā ražojuma CIF importa vērtības. Tomēr, ja Komisija konstatētu, ka ir izpildīti pamatregulas 7. panta 2.a un 2.b punkta nosacījumi, proti, varētu uzskatīt, ka dempinga starpība atspoguļo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tad saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu iespējamo nākotnes saistību apmēru varētu noteikt 54,3 % dempinga starpības līmenī. Attiecībā uz importu no Indonēzijas sūdzībā, kurā ietverts pieprasījums sākt antidempinga izmeklēšanu, apgalvots, ka attiecīgajam ražojumam vidējā dempinga starpība lēšama 32,2 % apmērā un vidējā mērķa cenu samazinājuma starpība –39,8 % apmērā. Iespējamo nākotnes saistību apjomu varētu noteikt zemākajā no šiem līmeņiem, proti, 32,2 % apmērā kā proporcionālu daļu no attiecīgā ražojuma CIF importa vērtības. Ja Komisija konstatētu, ka ir izpildīti pamatregulas 7. panta 2.a punkta un 2.b punkta nosacījumi, proti, varētu uzskatīt, ka dempinga starpība atspoguļo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tad iespējamo nākotnes saistību apmēru varētu noteikt dempinga starpības līmenī. Attiecībā uz importu no Taivānas sūdzībā, kurā ietverts pieprasījums sākt antidempinga izmeklēšanu, apgalvots, ka attiecīgajam ražojumam vidējā dempinga starpība lēšama 15,1 % apmērā un vidējā mērķa cenu samazinājuma starpība –20,7 % apmērā. Iespējamo nākotnes saistību apjomu varētu noteikt zemākajā no šiem līmeņiem, proti, 15,1 % apmērā kā proporcionālu daļu no attiecīgā ražojuma CIF importa vērtības.

6.   PERSONAS DATU APSTRĀDE

PERSONAS DATU APSTRĀDE

| (31) | Šīs reģistrācijas kontekstā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (8), |
| --- | --- |

(31)

Šīs reģistrācijas kontekstā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (8),

8

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 14. panta 5. punktu muitas dienestiem tiek uzdots veikt attiecīgus pasākumus, lai reģistrētu Savienībā importētus Ķīnas Tautas Republikas, Taivānas un Indonēzijas izcelsmes plakanus nerūsējošā tērauda velmējumus, arī ruļļos (ieskaitot sagarumotus velmējumus un šauras sloksnes), pēc karstās velmēšanas tālāk neapstrādātus, izņemot velmējumus, kas nav ruļļos, ar platumu 600 mm vai vairāk un biezākus par 10 mm, patlaban klasificētus ar HS kodiem 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 un 7220 12.

Reģistrēšanu beidz deviņus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Visas ieinteresētās personas ir aicinātas 21 dienas laikā no šīs regulas publicēšanas dienas rakstiski paziņot viedokli, sniegt pierādījumus, kas to pamato, vai pieprasīt uzklausīšanu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tā uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 23. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas, Taivānas un Indonēzijas izcelsmes karsti velmētu nerūsošā tērauda lokšņu un ruļļu importu (2019/C 269 I/01) (OV C 269 I, 12.8.2019., 1. lpp.).

2

(3)  Paziņojums par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas izcelsmes karsti velmētu nerūsošā tērauda lokšņu un ruļļu importu (2019/C 342/09) (OV C 342, 10.10.2019., 18. lpp.).

3

(4)  
  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

4

(5)  Sk. Vispārējās tiesas (otrā palāta) 2019. gada 8. maija spriedumu lietā T-749/16, Stemcor/Eiropas Komisija, 56. punkts.

5

Stemcor/Eiropas Komisija

(*1)  
  - 2019. gada augustā–novembrī.

*1

*

Avots: datubāze Surveillance 2.

Avots:

Surveillance 2.

(6)  Vispārējās tiesas (otrā palāta) 2019. gada 8. maija spriedums lietā T-749/16, Stemcor/Eiropas Komisija, 86. punkts.

6

Stemcor/Eiropas Komisija

(7)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/159 (2019. gada 31. janvāris), ar ko nosaka galīgos aizsardzības pasākumus pret konkrētu tērauda ražojumu importu (OV L 31, 1.2.2019., 27. lpp.), kas grozīta ar Komisijas 2019. gada 26. septembra Īstenošanas regulu (ES) 2019/1590 (OV L 248, 27.9.2019., 28. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 23. oktobra Regula (ES) 2018/1725 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

8

---

| 24.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 19/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 19/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/105

(2020. gada 23. janvāris),

ar ko nosaka, ka jāreģistrē konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas izcelsmes karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu imports

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 24. panta 5. punktu,

pēc dalībvalstu informēšanas,

tā kā:

| (1) | Pēc tam, kad Eurofer, Eiropas Tērauda ražotāju apvienība (“sūdzības iesniedzējs”), 2019. gada 26. augustā četru Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv visu Savienības karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu ražošanu, bija iesniegusi sūdzību, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2019. gada 10. oktobrī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja, kas tiek sākta antisubsidēšanas procedūra (“procedūra”) attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Indonēzijas izcelsmes karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu importu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Pēc tam, kad Eurofer, Eiropas Tērauda ražotāju apvienība (“sūdzības iesniedzējs”), 2019. gada 26. augustā četru Savienības ražotāju vārdā, kuri pārstāv visu Savienības karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu ražošanu, bija iesniegusi sūdzību, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2019. gada 10. oktobrī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja, kas tiek sākta antisubsidēšanas procedūra (“procedūra”) attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Indonēzijas izcelsmes karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu importu Savienībā.

| (2) | Komisija 2019. gada 12. augustā jau bija paziņojusi, ka tiek sākta antidempinga procedūra attiecībā uz tā paša ĶTR, Taivānas un Indonēzijas izcelsmes ražojuma importu Savienībā (3) (“paralēlā antidempinga procedūra”) atbilstoši 5. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1036 (4) (“antidempinga pamatregula”). |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2019. gada 12. augustā jau bija paziņojusi, ka tiek sākta antidempinga procedūra attiecībā uz tā paša ĶTR, Taivānas un Indonēzijas izcelsmes ražojuma importu Savienībā (3) (“paralēlā antidempinga procedūra”) atbilstoši 5. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1036 (4) (“antidempinga pamatregula”).

1.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (3) | Ražojums, uz kuru attiecināma reģistrācija (“attiecīgais ražojums”), ir plakani nerūsējošā tērauda velmējumi, arī ruļļos (ieskaitot sagarumotus velmējumus un šauras sloksnes), pēc karstās velmēšanas tālāk neapstrādāti, izņemot velmējumus, kas nav ruļļos, ar platumu 600 mm vai vairāk un biezākus par 10 mm. Šos ražojumus patlaban klasificē ar HS kodiem 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 un 7220 12. Šie HS kodi ir norādīti vienīgi informācijai. |
| --- | --- |

(3)

Ražojums, uz kuru attiecināma reģistrācija (“attiecīgais ražojums”), ir plakani nerūsējošā tērauda velmējumi, arī ruļļos (ieskaitot sagarumotus velmējumus un šauras sloksnes), pēc karstās velmēšanas tālāk neapstrādāti, izņemot velmējumus, kas nav ruļļos, ar platumu 600 mm vai vairāk un biezākus par 10 mm. Šos ražojumus patlaban klasificē ar HS kodiem 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 un 7220 12. Šie HS kodi ir norādīti vienīgi informācijai.

2.   PIEPRASĪJUMS

PIEPRASĪJUMS

| (4) | Sūdzības iesniedzējs sūdzībā jau ir pieprasījis reģistrēt importu. Sūdzības iesniedzējs 2019. gada 31. oktobrī, ievērojot pamatregulas 24. panta 5. punktu, iesniedza atsevišķu pieprasījumu reģistrēt importu, uz kuru attiecas šī procedūra. Sūdzības iesniedzējs prasa noteikt, ka attiecīgā ražojuma imports jāreģistrē, lai vēlāk šim importam no reģistrācijas dienas varētu piemērot pasākumus. 2019. gada 22. novembrī un 10. decembrī tika iesniegts papildu paziņojums, kurā atbalstīts minētais pieprasījums. |
| --- | --- |

(4)

Sūdzības iesniedzējs sūdzībā jau ir pieprasījis reģistrēt importu. Sūdzības iesniedzējs 2019. gada 31. oktobrī, ievērojot pamatregulas 24. panta 5. punktu, iesniedza atsevišķu pieprasījumu reģistrēt importu, uz kuru attiecas šī procedūra. Sūdzības iesniedzējs prasa noteikt, ka attiecīgā ražojuma imports jāreģistrē, lai vēlāk šim importam no reģistrācijas dienas varētu piemērot pasākumus. 2019. gada 22. novembrī un 10. decembrī tika iesniegts papildu paziņojums, kurā atbalstīts minētais pieprasījums.

| (5) | 2019. gada 14. novembrīMarcegaglia Specialties (Marcegaglia), attiecīgā ražojuma lietotājs, kas sadarbojas antisubsidēšanas procedūrā, iesniedza piezīmes par sūdzības iesniedzēja importa reģistrēšanas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(5)

2019. gada 14. novembrīMarcegaglia Specialties (Marcegaglia), attiecīgā ražojuma lietotājs, kas sadarbojas antisubsidēšanas procedūrā, iesniedza piezīmes par sūdzības iesniedzēja importa reģistrēšanas pieprasījumu.

Marcegaglia Specialties

Marcegaglia

3.   REĢISTRĀCIJAS PAMATOJUMS

REĢISTRĀCIJAS PAMATOJUMS

| (6) | Atbilstoši pamatregulas 24. panta 5. punktam Komisija var uzdot muitas dienestiem veikt importa reģistrācijai vajadzīgos pasākumus, lai šim importam vēlāk no reģistrācijas dienas varētu piemērot pasākumus. Importa reģistrēšanu var noteikt, ja pirms tam no Savienības ražošanas nozares saņemts pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem, kas pamato šādu rīcību. |
| --- | --- |

(6)

Atbilstoši pamatregulas 24. panta 5. punktam Komisija var uzdot muitas dienestiem veikt importa reģistrācijai vajadzīgos pasākumus, lai šim importam vēlāk no reģistrācijas dienas varētu piemērot pasākumus. Importa reģistrēšanu var noteikt, ja pirms tam no Savienības ražošanas nozares saņemts pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem, kas pamato šādu rīcību.

| (7) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka reģistrācija ir pamatota, jo ĶTR un Indonēzijas izcelsmes attiecīgais ražojums tiek subsidēts. Tas apgalvo, ka Savienības ražošanas nozarei tiek nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisa tas, ka pieaug imports par zemām cenām, mazinādams iespējamo galīgo maksājumu korektīvo ietekmi, jo ļauj veidot krājumus. |
| --- | --- |

(7)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka reģistrācija ir pamatota, jo ĶTR un Indonēzijas izcelsmes attiecīgais ražojums tiek subsidēts. Tas apgalvo, ka Savienības ražošanas nozarei tiek nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisa tas, ka pieaug imports par zemām cenām, mazinādams iespējamo galīgo maksājumu korektīvo ietekmi, jo ļauj veidot krājumus.

| (8) | Komisija izskatīja pieprasījumu, ņemot vērā pamatregulas 16. panta 4. punktu. Attiecībā uz konkrēto subsidēto ražojumu Komisija pārbaudīja, vai pastāv kritiski apstākļi, kuros tad, ja ražojumu, par ko tiek saņemtas kompensējamas subsīdijas, relatīvi īsā laikposmā importētu lielā apjomā, tiktu radīts kaitējums, ko ir grūti labot, un vai būtu uzskatāms, ka šādam importam varētu noteikt kompensācijas maksājumus ar atpakaļejošu spēku, lai nepieļautu šāda kaitējuma atkārtošanos. |
| --- | --- |

(8)

Komisija izskatīja pieprasījumu, ņemot vērā pamatregulas 16. panta 4. punktu. Attiecībā uz konkrēto subsidēto ražojumu Komisija pārbaudīja, vai pastāv kritiski apstākļi, kuros tad, ja ražojumu, par ko tiek saņemtas kompensējamas subsīdijas, relatīvi īsā laikposmā importētu lielā apjomā, tiktu radīts kaitējums, ko ir grūti labot, un vai būtu uzskatāms, ka šādam importam varētu noteikt kompensācijas maksājumus ar atpakaļejošu spēku, lai nepieļautu šāda kaitējuma atkārtošanos.

3.1.   Attiecīgā ražojuma subsidēšana

Attiecīgā ražojuma subsidēšana

| (9) | Komisijas rīcībā ir pietiekami pierādījumi par to, ka attiecīgā ražojuma imports no ĶTR un Indonēzijas tiek subsidēts. |
| --- | --- |

(9)

Komisijas rīcībā ir pietiekami pierādījumi par to, ka attiecīgā ražojuma imports no ĶTR un Indonēzijas tiek subsidēts.

| (10) | Attiecībā uz ĶTR iespējamā subsidēšanas prakse konkrēti ietver tiešu naudas līdzekļu nodošanu, nesaņemtus vai neiekasētus valdības ieņēmumus un valdības nodrošinātas preces vai pakalpojumus par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Tā ietver, piemēram, preferenciālus aizdevumus un kredītlīniju nodrošināšanu, ko veic valstij piederošas bankas, eksporta kredītu subsīdiju programmas, eksporta garantijas un apdrošināšanas un dotāciju programmas; nodokļu samazinājumus augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem, nodokļu kompensācijas pētniecībai un izstrādei, tādu iekārtu paātrinātu nolietojumu, kuras izmanto augsto tehnoloģiju uzņēmumi augsto tehnoloģiju izstrādes un ražošanas jomā, dividenžu atbrīvojumu kvalificētiem rezidentuzņēmumiem, ieturamā nodokļa samazinājumu dividendēm, ko Ķīnas uzņēmumi, kuros ieguldīti ārvalstu līdzekļi, maksā saviem mātesuzņēmumiem, kas nav Ķīnas uzņēmumi, zemes izmantošanas nodokļa atbrīvojumus un eksporta nodokļa atlaides; valdības nodrošinātu zemi un enerģiju par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz ĶTR iespējamā subsidēšanas prakse konkrēti ietver tiešu naudas līdzekļu nodošanu, nesaņemtus vai neiekasētus valdības ieņēmumus un valdības nodrošinātas preces vai pakalpojumus par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Tā ietver, piemēram, preferenciālus aizdevumus un kredītlīniju nodrošināšanu, ko veic valstij piederošas bankas, eksporta kredītu subsīdiju programmas, eksporta garantijas un apdrošināšanas un dotāciju programmas; nodokļu samazinājumus augsto un jauno tehnoloģiju uzņēmumiem, nodokļu kompensācijas pētniecībai un izstrādei, tādu iekārtu paātrinātu nolietojumu, kuras izmanto augsto tehnoloģiju uzņēmumi augsto tehnoloģiju izstrādes un ražošanas jomā, dividenžu atbrīvojumu kvalificētiem rezidentuzņēmumiem, ieturamā nodokļa samazinājumu dividendēm, ko Ķīnas uzņēmumi, kuros ieguldīti ārvalstu līdzekļi, maksā saviem mātesuzņēmumiem, kas nav Ķīnas uzņēmumi, zemes izmantošanas nodokļa atbrīvojumus un eksporta nodokļa atlaides; valdības nodrošinātu zemi un enerģiju par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo.

| (11) | Attiecībā uz Indonēziju iespējamā subsidēšanas prakse konkrēti ietver tiešu naudas līdzekļu nodošanu, nesaņemtus vai neiekasētus valdības ieņēmumus un valdības nodrošinātas preces vai pakalpojumus par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Tā ietver, piemēram, Indonēzijas tiesību aktos noteiktus preferenciālus stratēģiskus aizdevumus un nodokļu atvieglojumus un izejvielu un ražošanas iekārtu importa atbrīvojumu no ievedmuitas. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz Indonēziju iespējamā subsidēšanas prakse konkrēti ietver tiešu naudas līdzekļu nodošanu, nesaņemtus vai neiekasētus valdības ieņēmumus un valdības nodrošinātas preces vai pakalpojumus par atlīdzību, kas ir mazāka par atbilstīgo. Tā ietver, piemēram, Indonēzijas tiesību aktos noteiktus preferenciālus stratēģiskus aizdevumus un nodokļu atvieglojumus un izejvielu un ražošanas iekārtu importa atbrīvojumu no ievedmuitas.

| (12) | Tiek apgalvots, ka minētie pasākumi ir subsīdijas, jo tie ietver ĶTR valdības, Indonēzijas valdības vai citu reģionālo vai vietējo varas iestāžu (arī valsts iestāžu) finansiālu ieguldījumu un piešķir ieguvumu attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem. Tiek apgalvots, ka subsīdijas ir atkarīgas no eksporta rādītājiem un/vai no iekšzemē ražoto preču izmantošanas pārsvara pār importētām precēm un/vai tiek piešķirtas tikai konkrētām nozarēm un/vai uzņēmumu veidiem, un/vai noteiktām atrašanās vietām, tāpēc tās ir īpašas un kompensējamas. |
| --- | --- |

(12)

Tiek apgalvots, ka minētie pasākumi ir subsīdijas, jo tie ietver ĶTR valdības, Indonēzijas valdības vai citu reģionālo vai vietējo varas iestāžu (arī valsts iestāžu) finansiālu ieguldījumu un piešķir ieguvumu attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem. Tiek apgalvots, ka subsīdijas ir atkarīgas no eksporta rādītājiem un/vai no iekšzemē ražoto preču izmantošanas pārsvara pār importētām precēm un/vai tiek piešķirtas tikai konkrētām nozarēm un/vai uzņēmumu veidiem, un/vai noteiktām atrašanās vietām, tāpēc tās ir īpašas un kompensējamas.

| (13) | Pierādījumi par subsidēšanu tika darīti pieejami sūdzības atklātajā versijā un sīkāk analizēti ziņojumā par pierādījumu pietiekamību. |
| --- | --- |

(13)

Pierādījumi par subsidēšanu tika darīti pieejami sūdzības atklātajā versijā un sīkāk analizēti ziņojumā par pierādījumu pietiekamību.

| (14) | Tādējādi patlaban ir pieejami pierādījumi, kas varētu norādīt uz to, ka par attiecīgā ražojuma eksportu tiek saņemtas kompensējamas subsīdijas. |
| --- | --- |

(14)

Tādējādi patlaban ir pieejami pierādījumi, kas varētu norādīt uz to, ka par attiecīgā ražojuma eksportu tiek saņemtas kompensējamas subsīdijas.

3.2.   Liela apjoma importa pastāvēšana relatīvi īsā laikposmā

Liela apjoma importa pastāvēšana relatīvi īsā laikposmā

| (15) | Sūdzībā un vēlāk iesniegtajos dokumentos, kas attiecās uz reģistrēšanas pieprasījumu, pierādījumi par importa apjomu liecina, ka laikposmā no 2015. gada līdz 2019. gada jūnijam ir bijis liels importa pieaugums absolūtos skaitļos un tirgus daļas izteiksmē. Konkrētāk, sūdzībā sniegtie pierādījumi liecina, ka Ķīnas un Indonēzijas eksportētāji ir ļoti ievērojami palielinājuši attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomu uz Savienību, rezultātā 2018. gada otrajā pusē tā tirgus daļa krasi palielinājās līdz 28,7 %. |
| --- | --- |

(15)

Sūdzībā un vēlāk iesniegtajos dokumentos, kas attiecās uz reģistrēšanas pieprasījumu, pierādījumi par importa apjomu liecina, ka laikposmā no 2015. gada līdz 2019. gada jūnijam ir bijis liels importa pieaugums absolūtos skaitļos un tirgus daļas izteiksmē. Konkrētāk, sūdzībā sniegtie pierādījumi liecina, ka Ķīnas un Indonēzijas eksportētāji ir ļoti ievērojami palielinājuši attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomu uz Savienību, rezultātā 2018. gada otrajā pusē tā tirgus daļa krasi palielinājās līdz 28,7 %.

| (16) | Analizējot importa dinamiku visā attiecīgajā periodā un laikposmā pēc procedūras sākšanas, proti, sūdzībā sniegtos datus papildinot ar Surveillance 2 datiem par attiecīgo ražojumu, nešķiet, ka importa apjoma lielais pieaugums būtu apstājies.

  Importa apjomi no attiecīgajām valstīm (t)












  Izcelsmes valsts | 2016 | 2017 | 2018 | Izmeklēšanas periods (IP) | Vidēji mēnesī IP | Vidēji mēnesī laikposmā pēc procedūras sākšanas  (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | 194 963 | 263 858 | 250 626 | 220 705 | 18 392 | 26 338 |
| Indonēzija | 105 | 17 | 44 863 | 107 107 | 8 926 | 4 270 |
| Attiecīgās valstis | 195 068 | 263 874 | 263 874 | 327 812 | 27 318 | 30 607 |
| Avots:







  — | par 2016.–2018. gadu – sūdzība; |

(16)

Analizējot importa dinamiku visā attiecīgajā periodā un laikposmā pēc procedūras sākšanas, proti, sūdzībā sniegtos datus papildinot ar Surveillance 2 datiem par attiecīgo ražojumu, nešķiet, ka importa apjoma lielais pieaugums būtu apstājies.

Surveillance 2

Importa apjomi no attiecīgajām valstīm (t)

Importa apjomi no attiecīgajām valstīm (t)

Izcelsmes valsts

2016

2017

2018

Izmeklēšanas periods (IP)

Vidēji mēnesī IP

Vidēji mēnesī laikposmā pēc procedūras sākšanas  (5)

5

ĶTR

194 963

263 858

250 626

220 705

18 392

26 338

Indonēzija

105

17

44 863

107 107

8 926

4 270

Attiecīgās valstis

195 068

263 874

263 874

327 812

27 318

30 607

Avots:

Avots:

—

par 2016.–2018. gadu – sūdzība;

| — | par IP un pēc IP – datubāze Surveillance 2. |
| --- | --- |

—

par IP un pēc IP – datubāze Surveillance 2.

Surveillance 2

| (17) | Pamatojoties uz šiem statistikas datiem, Komisija konstatē, ka lielais importa apjoms no attiecīgajām valstīm apstiprinās jau divos mēnešos pēc izmeklēšanas sākšanas, t. i., 2019. gada oktobrī un novembrī, un mēneša vidējais importa apjoms šajos mēnešos ir par 12 % pārsniedzis augsto līmeni, kas ir novērots izmeklēšanas periodā. Statistikas dati, kas Komisijai bija pieejami pēc izmeklēšanas sākšanas, liecina, ka importa apjomiem no attiecīgajām valstīm ir tendence pieaugt. Šis pieaugums kopā ar abu eksportētājvalstu attiecīgo tirgus daļu visā attiecīgajā periodā atbilst liela apjoma importam relatīvi īsā laikposmā pamatregulas 16. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(17)

Pamatojoties uz šiem statistikas datiem, Komisija konstatē, ka lielais importa apjoms no attiecīgajām valstīm apstiprinās jau divos mēnešos pēc izmeklēšanas sākšanas, t. i., 2019. gada oktobrī un novembrī, un mēneša vidējais importa apjoms šajos mēnešos ir par 12 % pārsniedzis augsto līmeni, kas ir novērots izmeklēšanas periodā. Statistikas dati, kas Komisijai bija pieejami pēc izmeklēšanas sākšanas, liecina, ka importa apjomiem no attiecīgajām valstīm ir tendence pieaugt. Šis pieaugums kopā ar abu eksportētājvalstu attiecīgo tirgus daļu visā attiecīgajā periodā atbilst liela apjoma importam relatīvi īsā laikposmā pamatregulas 16. panta 4. punkta nozīmē.

3.3.   Šis imports rada kaitējumu, ko ir grūti labot

Šis imports rada kaitējumu, ko ir grūti labot

| (18) | Turklāt Komisijas rīcībā ir pietiekami pierādījumi, ka eksportētāju subsidēšanas prakse rada būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Attiecīgā ražojuma importa apjoms un cenas ir negatīvi ietekmējuši pārdotos daudzumus un cenu līmeni Savienības tirgū un Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Tādējādi ir būtiski un nelabvēlīgi ietekmēta Savienības ražošanas nozares vispārējā darbība un finanšu stāvoklis. Pierādījumi par pamatregulas 8. panta 4. punktā izklāstītajiem kaitējuma faktoriem ir sūdzībā un vēlāk iesniegtajos dokumentos par reģistrāciju ietvertie dati, un tos pamato publiski pieejami Eurostat dati. Sūdzībā citustarp norādīts, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītām personām laikposmā no 2015. līdz 2018. gadam ir samazinājies par 6 %, proti, tās tirgus daļa minētajā laikposmā ir sarukusi par 4,3 %, un 2018. gadā tās rentabilitāte bija zema – tā nebija ne puse no 2017. gada rentabilitātes. Turklāt 2018. gadā rentabilitāte krasi samazinājās un gada otrajā pusē bija tikai 2,2 %. Sūdzībā arī norādīts, ka nodarbinātība kopš 2015. gada ir samazinājusies par 3 %. |
| --- | --- |

(18)

Turklāt Komisijas rīcībā ir pietiekami pierādījumi, ka eksportētāju subsidēšanas prakse rada būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Attiecīgā ražojuma importa apjoms un cenas ir negatīvi ietekmējuši pārdotos daudzumus un cenu līmeni Savienības tirgū un Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Tādējādi ir būtiski un nelabvēlīgi ietekmēta Savienības ražošanas nozares vispārējā darbība un finanšu stāvoklis. Pierādījumi par pamatregulas 8. panta 4. punktā izklāstītajiem kaitējuma faktoriem ir sūdzībā un vēlāk iesniegtajos dokumentos par reģistrāciju ietvertie dati, un tos pamato publiski pieejami Eurostat dati. Sūdzībā citustarp norādīts, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītām personām laikposmā no 2015. līdz 2018. gadam ir samazinājies par 6 %, proti, tās tirgus daļa minētajā laikposmā ir sarukusi par 4,3 %, un 2018. gadā tās rentabilitāte bija zema – tā nebija ne puse no 2017. gada rentabilitātes. Turklāt 2018. gadā rentabilitāte krasi samazinājās un gada otrajā pusē bija tikai 2,2 %. Sūdzībā arī norādīts, ka nodarbinātība kopš 2015. gada ir samazinājusies par 3 %.

Eurostat

| (19) | Turklāt reģistrēšanas pieprasījumā sūdzības iesniedzējs norāda uz faktu, ka sūdzībā aplūkotā situācijas straujā pasliktināšanās 2018. gada otrajā pusē ir turpinājusies 2019. gadā pirmajā pusē, vēl vairāk samazinoties ražošanas līmeņiem un importa cenām kļūstot aizvien zemākām par Savienības ražošanas nozares cenām. Reģistrēšanas pieprasījumā sūdzības iesniedzējs ir sniedzis arī pierādījumus, kas liecina, ka kopš tā laika situācija ir turpinājusi pasliktināties, un citustarp norādījis četru nozīmīgāko Savienības ražotāju kopš 2019. gada jūlija sniegtos paziņojumus par dažādu veidu pārstrukturēšanu, kura ietekmē simtiem darbinieku darbvietas šajos uzņēmumos. Divi no šiem paziņojumiem sniegti pavisam nesen – 2019. gada oktobrī. |
| --- | --- |

(19)

Turklāt reģistrēšanas pieprasījumā sūdzības iesniedzējs norāda uz faktu, ka sūdzībā aplūkotā situācijas straujā pasliktināšanās 2018. gada otrajā pusē ir turpinājusies 2019. gadā pirmajā pusē, vēl vairāk samazinoties ražošanas līmeņiem un importa cenām kļūstot aizvien zemākām par Savienības ražošanas nozares cenām. Reģistrēšanas pieprasījumā sūdzības iesniedzējs ir sniedzis arī pierādījumus, kas liecina, ka kopš tā laika situācija ir turpinājusi pasliktināties, un citustarp norādījis četru nozīmīgāko Savienības ražotāju kopš 2019. gada jūlija sniegtos paziņojumus par dažādu veidu pārstrukturēšanu, kura ietekmē simtiem darbinieku darbvietas šajos uzņēmumos. Divi no šiem paziņojumiem sniegti pavisam nesen – 2019. gada oktobrī.

| (20) | Šajā posmā Komisija turklāt vērtēja, vai radīto kaitējumu būs grūti labot. Ja Ķīnas un Indonēzijas piegādātāji tiktu integrēti Savienības ražošanas nozares pircēju piegādes ķēdē, šie pircēji varētu nevēlēties par piegādātājiem atkal izvēlēties Savienības ražotājus. Turklāt maz ticams, ka Savienības ražošanas nozares pircēji pieņemtu augstākas Savienības ražošanas nozares cenas pat tad, ja Komisija nākotnē hipotētiski noteiktu kompensācijas pasākumus bez atpakaļejoša spēka. Šādi draudi pavisam zaudēt tirgus daļu vai gūt mazākus ienākumus rada grūti labojamu kaitējumu. |
| --- | --- |

(20)

Šajā posmā Komisija turklāt vērtēja, vai radīto kaitējumu būs grūti labot. Ja Ķīnas un Indonēzijas piegādātāji tiktu integrēti Savienības ražošanas nozares pircēju piegādes ķēdē, šie pircēji varētu nevēlēties par piegādātājiem atkal izvēlēties Savienības ražotājus. Turklāt maz ticams, ka Savienības ražošanas nozares pircēji pieņemtu augstākas Savienības ražošanas nozares cenas pat tad, ja Komisija nākotnē hipotētiski noteiktu kompensācijas pasākumus bez atpakaļejoša spēka. Šādi draudi pavisam zaudēt tirgus daļu vai gūt mazākus ienākumus rada grūti labojamu kaitējumu.

3.4.   Kaitējuma atkārtošanās izslēgšana

Kaitējuma atkārtošanās izslēgšana

| (21) | Visbeidzot, ņemot vērā 3.3. iedaļā sniegtos datus un izklāstīto pamatojumu, Komisija uzskata, ka ir nepieciešams sagatavoties iespējamai pasākumu noteikšanai ar atpakaļejošu spēku, nosakot reģistrāciju, lai šāda kaitējuma atkārtošanās nebūtu iespējama. Tirgus apstākļi pēc IP faktiski liek apstiprināt to, ka situācija iekšzemes ražošanas nozarē pasliktinās, tāpēc, ka ievērojami pieaudzis subsidēts imports par zemām cenām. |
| --- | --- |

(21)

Visbeidzot, ņemot vērā 3.3. iedaļā sniegtos datus un izklāstīto pamatojumu, Komisija uzskata, ka ir nepieciešams sagatavoties iespējamai pasākumu noteikšanai ar atpakaļejošu spēku, nosakot reģistrāciju, lai šāda kaitējuma atkārtošanās nebūtu iespējama. Tirgus apstākļi pēc IP faktiski liek apstiprināt to, ka situācija iekšzemes ražošanas nozarē pasliktinās, tāpēc, ka ievērojami pieaudzis subsidēts imports par zemām cenām.

4.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (22) | Tādējādi Komisija secina, ka ir pietiekami pierādījumi, lai saskaņā ar pamatregulas 24. panta 5. punktu noteiktu, ka attiecīgā ražojuma imports ir jāreģistrē. |
| --- | --- |

(22)

Tādējādi Komisija secina, ka ir pietiekami pierādījumi, lai saskaņā ar pamatregulas 24. panta 5. punktu noteiktu, ka attiecīgā ražojuma imports ir jāreģistrē.

| (23) | Visas ieinteresētās personas ir aicinātas rakstiski izteikt savu viedokli un sniegt pierādījumus, kas to pamato. Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to rakstiski pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(23)

Visas ieinteresētās personas ir aicinātas rakstiski izteikt savu viedokli un sniegt pierādījumus, kas to pamato. Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to rakstiski pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

5.   REĢISTRĒŠANA

REĢISTRĒŠANA

| (24) | Atbilstīgi pamatregulas 24. panta 5. punktam būtu jānosaka, ka attiecīgā ražojuma imports jāreģistrē, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja izmeklēšanā tiktu gūti konstatējumi, kuru dēļ tiktu noteikti kompensācijas maksājumi, šos maksājumus reģistrētajam importam varētu piemērot ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, ja būtu izpildīti vajadzīgie nosacījumi. |
| --- | --- |

(24)

Atbilstīgi pamatregulas 24. panta 5. punktam būtu jānosaka, ka attiecīgā ražojuma imports jāreģistrē, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja izmeklēšanā tiktu gūti konstatējumi, kuru dēļ tiktu noteikti kompensācijas maksājumi, šos maksājumus reģistrētajam importam varētu piemērot ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, ja būtu izpildīti vajadzīgie nosacījumi.

| (25) | Visi iespējamie maksājumi ir atkarīgi no antisubsidēšanas izmeklēšanas konstatējumiem. |
| --- | --- |

(25)

Visi iespējamie maksājumi ir atkarīgi no antisubsidēšanas izmeklēšanas konstatējumiem.

| (26) | Šajā izmeklēšanas posmā vēl nav iespējams aplēst subsidēšanas apjomu ĶTR un Indonēzijā. Sūdzībā nav precīzi aplēsts subsidēšanas apjoms, kas parasti būtu jāizmanto par pamatu kompensācijas maksājumu noteikšanai. Sūdzībā ir aplēsts tikai kaitējuma novēršanas līmenis –29,1 % ĶTR un 39,8 % Indonēzijai. Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punkta ceturto daļu šī aplēstā saistību summa būtu svarīga tikai tad, ja maksājums, kura pamatā ir kompensējamo subsīdiju apjoms, būtu lielāks, un Komisija skaidri secina, ka šā lielākā maksājuma noteikšana nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(26)

Šajā izmeklēšanas posmā vēl nav iespējams aplēst subsidēšanas apjomu ĶTR un Indonēzijā. Sūdzībā nav precīzi aplēsts subsidēšanas apjoms, kas parasti būtu jāizmanto par pamatu kompensācijas maksājumu noteikšanai. Sūdzībā ir aplēsts tikai kaitējuma novēršanas līmenis –29,1 % ĶTR un 39,8 % Indonēzijai. Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punkta ceturto daļu šī aplēstā saistību summa būtu svarīga tikai tad, ja maksājums, kura pamatā ir kompensējamo subsīdiju apjoms, būtu lielāks, un Komisija skaidri secina, ka šā lielākā maksājuma noteikšana nav Savienības interesēs.

6.   PERSONAS DATU APSTRĀDE

PERSONAS DATU APSTRĀDE

| (27) | Šīs reģistrācijas kontekstā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (6), |
| --- | --- |

(27)

Šīs reģistrācijas kontekstā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (6),

6

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1037 24. panta 5. punktu muitas dienestiem tiek uzdots veikt attiecīgus pasākumus, lai reģistrētu Savienībā importētus Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas izcelsmes plakanus nerūsējošā tērauda velmējumus, arī ruļļos (ieskaitot sagarumotus velmējumus un šauras sloksnes), pēc karstās velmēšanas tālāk neapstrādātus, izņemot velmējumus, kas nav ruļļos, ar platumu 600 mm vai vairāk un biezākus par 10 mm, patlaban klasificētus ar HS kodiem 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 un 7220 12.

Reģistrēšanu beidz deviņus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Visas ieinteresētās personas ir aicinātas 21 dienas laikā no šīs regulas publicēšanas dienas rakstiski paziņot viedokli, sniegt pierādījumus, kas to pamato, vai pieprasīt uzklausīšanu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 23. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

1

(2)  Paziņojums par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas izcelsmes karsti velmētu nerūsošā tērauda lokšņu un ruļļu importu (2019/C 342/09) (OV C 342, 10.10.2019., 18. lpp.).

2

(3)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas, Taivānas un Indonēzijas izcelsmes karsti velmētu nerūsošā tērauda lokšņu un ruļļu importu (2019/C 269 I/01) (OV C 269, 12.8.2019., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regula (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.).

4

(5)  2019. gada oktobrī–novembrī.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 23. oktobra Regula (ES) 2018/1725 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

6

---

| 24.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 19/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 19/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/106

(2020. gada 23. janvāris)

par atļauju lietot nātrija formiātu par lopbarības piedevu visu sugu dzīvniekiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju nātrija formiāta lietošanai. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju nātrija formiāta lietošanai. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Pieteikums attiecas uz atļauju nātrija formiātu lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem, un to prasīts klasificēt kategorijā “tehnoloģiskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums attiecas uz atļauju nātrija formiātu lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem, un to prasīts klasificēt kategorijā “tehnoloģiskās piedevas”.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2015. gada 30. aprīļa (2) un 2019. gada 26. februāra (3) atzinumos secināja, ka ierosinātajos lietošanas apstākļos nātrija formiātam nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, patērētāju drošību vai vidi. Tā secināja arī, ka šī viela viegli kairina acis un ir ādas sensibilizators. Turklāt, ņemot vērā to, ka tiek uzskatīts, ka eksponētība nātrija formiātam (ja to ieelpo) rada risku personām, kas bez aizsargmaskas rīkojas ar piedevu, būtu saprātīgi to uzskatīt par elpceļu kairinājuma izraisītāju. Tāpēc Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību, jo īpaši attiecībā uz piedevas lietotājiem. Iestāde arī secināja, ka nātrija formiāta šķidrums var būt iedarbīgs higiēnas stāvokļa uzlabotājs barībā. Iestāde uzskata, ka attiecībā uz uzraudzību pēc laišanas tirgū nekādas īpašas prasības nav vajadzīgas. Tā arī verificēja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodēm. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2015. gada 30. aprīļa (2) un 2019. gada 26. februāra (3) atzinumos secināja, ka ierosinātajos lietošanas apstākļos nātrija formiātam nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, patērētāju drošību vai vidi. Tā secināja arī, ka šī viela viegli kairina acis un ir ādas sensibilizators. Turklāt, ņemot vērā to, ka tiek uzskatīts, ka eksponētība nātrija formiātam (ja to ieelpo) rada risku personām, kas bez aizsargmaskas rīkojas ar piedevu, būtu saprātīgi to uzskatīt par elpceļu kairinājuma izraisītāju. Tāpēc Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību, jo īpaši attiecībā uz piedevas lietotājiem. Iestāde arī secināja, ka nātrija formiāta šķidrums var būt iedarbīgs higiēnas stāvokļa uzlabotājs barībā. Iestāde uzskata, ka attiecībā uz uzraudzību pēc laišanas tirgū nekādas īpašas prasības nav vajadzīgas. Tā arī verificēja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodēm.

| (5) | Nātrija formiāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc nātrija formiāts būtu jāļauj izmantot, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Nātrija formiāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc nātrija formiāts būtu jāļauj izmantot, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atļaujas piešķiršana

Pielikumā specificēto vielu, kas pieder pie piedevu kategorijas “tehnoloģiskās piedevas” un funkcionālās grupas “higiēnas stāvokļa uzlabotāji”, ar pielikumā noteiktajiem nosacījumiem ir atļauts izmantot par dzīvnieku barības piedevu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 23. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal, 2015; 13(5): 4113.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal, 2019; 17(3): 5645.

3

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Piedeva | Ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metodes | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas beigu termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg skudrskābes uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Tehnoloģiskās piedevas: higiēnas stāvokļa uzlabotāji |
| 1k237 | Nātrija formiāts | Piedevas sastāvs

  šķidrā veidā
  ≥ 15 % nātrija formiāta
  ≤ 75 % skudrskābes
  ≤ 25 % ūdens | Visu sugu dzīvnieki, izņemot cūkas | — | — | 10 000
  (skudrskābes ekvivalents) | 1. | Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus. |

Piedevas identifikācijas numurs

Piedeva

Ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metodes

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas beigu termiņš

mg skudrskābes uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Tehnoloģiskās piedevas: higiēnas stāvokļa uzlabotāji

1k237

Nātrija formiāts

Piedevas sastāvs

šķidrā veidā

≥ 15 % nātrija formiāta

≤ 75 % skudrskābes

≤ 25 % ūdens

Visu sugu dzīvnieki, izņemot cūkas

—

—

10 000

(skudrskābes ekvivalents)

1.

Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus.

| 2. | Dažādu skudrskābes avotu maisījums nedrīkst pārsniegt maksimālo pieļaujamo saturu kompleksā barībā. |
| --- | --- |

2.

Dažādu skudrskābes avotu maisījums nedrīkst pārsniegt maksimālo pieļaujamo saturu kompleksā barībā.

| 3. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu iespējamos riskus, kas izriet no to lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, piedevu un premiksus lieto, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp elpceļu aizsarglīdzekļus, aizsargbrilles un cimdus. |
| --- | --- |

3.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi jāveic piedevas un premiksu lietotājiem, lai novērstu iespējamos riskus, kas izriet no to lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, piedevu un premiksus lieto, izmantojot individuālos aizsarglīdzekļus, tostarp elpceļu aizsarglīdzekļus, aizsargbrilles un cimdus.

2030. gada 13. februāris

Aktīvās vielas raksturojums

Nātrija formiāts ≥ 15 % (šķidrā veidā) Skudrskābe ≤ 75 %

Ražots ķīmiskā sintēzē

Cūkas

—

—

12 000

(skudrskābes ekvivalents)

Analītiskā metode  (1)

Nātrija noteikšana barības piedevās: EN ISO 6869: atomabsorbcijas spektrometrija (AAS) vai EN 15510: induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija (ICP-AES).

Kopējā formiātu satura noteikšana barības piedevās: EN 15909: apgrieztās fāzes HPLC ar UV detektoru (RP-HPLC-UV).

Kopējā formiātu satura noteikšana premiksos un barībā: jonu eksklūzijas augsti efektīvā šķidrumhromatogrāfija ar UV vai refrakcijas koeficienta detektoru (HPLC-UV/RI) vai jonu hromatogrāfijas metode ar elektrovadītspējas detektoru (IC-ECD).

---

(1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama šajā references laboratorijas vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 24.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 19/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 19/18

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/107

(2020. gada 23. janvāris)

par atļauju lietot kumaču 4R par suņu, kaķu un dekoratīvo zivju barības piedevu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 1831/2003 nosaka, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredz šādas atļaujas piešķiršanas pamatojumu un kārtību. Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punkts paredz, ka piedevas, kuru lietošana atļauta saskaņā ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK (2), jāizvērtē atkārtoti. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 1831/2003 nosaka, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredz šādas atļaujas piešķiršanas pamatojumu un kārtību. Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punkts paredz, ka piedevas, kuru lietošana atļauta saskaņā ar Padomes Direktīvu 70/524/EEK (2), jāizvērtē atkārtoti.

| (2) | Kumaču 4R saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK tika atļauts bez laika ierobežojuma lietot par dekoratīvo zivju barības piedevu, iekļaujot to grupā “Krāsvielas, ieskaitot pigmentus”, sadaļā “Citas krāsvielas”. To tika atļauts bez laika ierobežojuma lietot arī par suņu un kaķu barības piedevu, iekļaujot to grupā “Krāsvielas, ieskaitot pigmentus”, sadaļā “Krāsvielas, ko Kopienas noteikumi atļauj izmantot par pārtikas krāsvielām”. Vēlāk saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu minētā piedeva kā esošs barības līdzeklis tika iekļauta Lopbarības piedevu reģistrā. |
| --- | --- |

(2)

Kumaču 4R saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK tika atļauts bez laika ierobežojuma lietot par dekoratīvo zivju barības piedevu, iekļaujot to grupā “Krāsvielas, ieskaitot pigmentus”, sadaļā “Citas krāsvielas”. To tika atļauts bez laika ierobežojuma lietot arī par suņu un kaķu barības piedevu, iekļaujot to grupā “Krāsvielas, ieskaitot pigmentus”, sadaļā “Krāsvielas, ko Kopienas noteikumi atļauj izmantot par pārtikas krāsvielām”. Vēlāk saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu minētā piedeva kā esošs barības līdzeklis tika iekļauta Lopbarības piedevu reģistrā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu, kas jālasa kopā ar tās 7. pantu, tika iesniegts pieteikums uz kumača 4R kā dekoratīvo zivju un suņu un kaķu barības piedevas atkārtotu izvērtēšanu. Pieteikuma iesniedzējs lūdza minēto piedevu klasificēt piedevu kategorijā “Organoleptiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “Krāsvielas”. Pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu, kas jālasa kopā ar tās 7. pantu, tika iesniegts pieteikums uz kumača 4R kā dekoratīvo zivju un suņu un kaķu barības piedevas atkārtotu izvērtēšanu. Pieteikuma iesniedzējs lūdza minēto piedevu klasificēt piedevu kategorijā “Organoleptiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “Krāsvielas”. Pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2018. gada 6. marta atzinumā (3) secināja, ka kumačam 4R nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, ja tas tiek lietots, ievērojot ierosinātos lietošanas nosacījumus. Tā arī secināja, ka piedevas ieelpošana tiek uzskatīta par bīstamu lietotājam un ka nevar izdarīt secinājumu par ādas vai acu kairināmības potenciālu un par ādas sensibilizāciju. Tāpēc Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka, jo īpaši uz piedevas lietotāju, veselību. Saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 429/2008 (4) vides riska novērtējuma I fāzē tika konstatēts, ka kumačs 4R kā neproduktīvajiem dzīvniekiem paredzēta piedeva ir atbrīvots no turpmākas novērtēšanas, jo tas nevar būtiski ietekmēt vidi – Iestāde savā iepriekš minētajā secinājumā zinātniski pamatotas bažas nav konstatējusi. Iestāde arī norādīja, ka šai piedevai, kuru ir atļauts izmantot arī pārtikā, papildu pierādījumi par iedarbīgumu varētu nebūt vajadzīgi, ja tās funkcija pārtikā ir tāda pati kā barībā. Ņemot vērā barības dažādību, Iestāde tomēr pieprasīja papildu pierādījumus. Pieteikuma iesniedzējs iedarbīgumu pierādīja tipiskā barības matricā 50 mg/kg, bet arī norādīja, ka citām matricām (lolojumdzīvnieku barībā krāsu gamma var būt no gandrīz baltas līdz tumši brūnai) var izmantot mazāku devu, it sevišķi gaišas krāsas matricās (pieteikuma iesniedzējs dokumentācijā sniedza dažus pierādījumus, kas pamato mazākas devas). Tā kā šīs piedevas ieteicamā maksimālā deva, ko Iestāde ierosinājusi, ir līdzīga devām, kādās šo piedevu atļauts lietot dažāda veida pārtikas produktos, Komisija uzskatīja, ka ir pietiekami pierādījumi par šīs vielas iedarbīgumu. Iestāde uzskata, ka īpašas prasības uzraudzībai pēc laišanas tirgū noteikt nav vajadzīgs. Tā ir arī verificējusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2018. gada 6. marta atzinumā (3) secināja, ka kumačam 4R nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, ja tas tiek lietots, ievērojot ierosinātos lietošanas nosacījumus. Tā arī secināja, ka piedevas ieelpošana tiek uzskatīta par bīstamu lietotājam un ka nevar izdarīt secinājumu par ādas vai acu kairināmības potenciālu un par ādas sensibilizāciju. Tāpēc Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka, jo īpaši uz piedevas lietotāju, veselību. Saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 429/2008 (4) vides riska novērtējuma I fāzē tika konstatēts, ka kumačs 4R kā neproduktīvajiem dzīvniekiem paredzēta piedeva ir atbrīvots no turpmākas novērtēšanas, jo tas nevar būtiski ietekmēt vidi – Iestāde savā iepriekš minētajā secinājumā zinātniski pamatotas bažas nav konstatējusi. Iestāde arī norādīja, ka šai piedevai, kuru ir atļauts izmantot arī pārtikā, papildu pierādījumi par iedarbīgumu varētu nebūt vajadzīgi, ja tās funkcija pārtikā ir tāda pati kā barībā. Ņemot vērā barības dažādību, Iestāde tomēr pieprasīja papildu pierādījumus. Pieteikuma iesniedzējs iedarbīgumu pierādīja tipiskā barības matricā 50 mg/kg, bet arī norādīja, ka citām matricām (lolojumdzīvnieku barībā krāsu gamma var būt no gandrīz baltas līdz tumši brūnai) var izmantot mazāku devu, it sevišķi gaišas krāsas matricās (pieteikuma iesniedzējs dokumentācijā sniedza dažus pierādījumus, kas pamato mazākas devas). Tā kā šīs piedevas ieteicamā maksimālā deva, ko Iestāde ierosinājusi, ir līdzīga devām, kādās šo piedevu atļauts lietot dažāda veida pārtikas produktos, Komisija uzskatīja, ka ir pietiekami pierādījumi par šīs vielas iedarbīgumu. Iestāde uzskata, ka īpašas prasības uzraudzībai pēc laišanas tirgū noteikt nav vajadzīgs. Tā ir arī verificējusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

| (5) | Kumača 4R novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minēto piedevu būtu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Kumača 4R novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minēto piedevu būtu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (6) | Nav tādu nekaitīguma apsvērumu, kuru dēļ attiecīgās vielas atļaujas nosacījumu grozījumi būtu jāpiemēro nekavējoties, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas izrietošo jauno prasību izpildei. |
| --- | --- |

(6)

Nav tādu nekaitīguma apsvērumu, kuru dēļ attiecīgās vielas atļaujas nosacījumu grozījumi būtu jāpiemēro nekavējoties, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas izrietošo jauno prasību izpildei.

| (7) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atļauju piešķiršana

Pielikumā specificēto vielu, kas iekļauta piedevu kategorijā “Organoleptiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “Krāsvielas”, ir atļauts lietot par dzīvnieku barības piedevu, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.

2. pants

Pārejas pasākumi

1.   Pielikumā specificēto vielu un šo vielu saturošus premiksus, kas ražoti un marķēti pirms 2020. gada 13. augusta saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2020. gada 13. februāra, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.

2.   Pielikumā specificēto vielu saturošas barības sastāvdaļas un barības maisījumus, kuri ražoti un marķēti pirms 2022. gada 13. februāra saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2020. gada 13. februāra, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 23. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Padomes 1970. gada 23. novembra Direktīva 70/524/EEK par barības piedevām (OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp.).

2

(3)  
  EFSA Journal 2018; 16(3):5222.

3

EFSA Journal

(4)  Komisijas 2008. gada 25. aprīļa Regula (EK) Nr. 429/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 attiecībā uz pieteikumu sagatavošanu un noformēšanu un barības piedevu novērtēšanu un apstiprināšanu (OV L 133, 22.5.2008., 1. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktīvās vielas/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Kategorija: organoleptiskās piedevas. Funkcionālā grupa: krāsvielas. i) vielas, kas barībai piedod krāsu vai to atjauno |
| 2a124 | Kumačs 4R | Piedevas sastāvs

  Galvenā sastāvdaļa ir kumačs 4R, kas aprakstīts kā nātrija sāls.
  Cietā veidā (pulverī vai granulās) | Kaķi | — | — | 31 | 1. | Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret termisku apstrādi. |

Piedevas identifikācijas numurs

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

mg aktīvās vielas/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Kategorija: organoleptiskās piedevas. Funkcionālā grupa: krāsvielas. i) vielas, kas barībai piedod krāsu vai to atjauno

2a124

Kumačs 4R

Piedevas sastāvs

Galvenā sastāvdaļa ir kumačs 4R, kas aprakstīts kā nātrija sāls.

Cietā veidā (pulverī vai granulās)

Kaķi

—

—

31

1.

Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret termisku apstrādi.

| 2. | Piedevas un premiksu lietotājiem barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka tādas darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu iespējamos riskus, ko rada to lietošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus, arī acu, ādas un elpceļu aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

2.

Piedevas un premiksu lietotājiem barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka tādas darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu iespējamos riskus, ko rada to lietošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus, arī acu, ādas un elpceļu aizsarglīdzekļus.

2030. gada 13. februāris

Nātrija sāls kā aktīvās vielas raksturojums

Kumačs 4R sastāv galvenokārt no trinātrija 2-hidroksi-1-(4-sulfonato-1-naftilazo) naftalēna-6,8-disulfonāta un papildu krāsvielām kopā ar nātrija hlorīdu un/vai nātrija sulfātu kā galvenajiem bezkrāsas komponentiem.

Atļauts arī kalcija sāls un kālija sāls.

Ķīmiskā formula C20H11N2O10S3Na3

Cietā veidā (pulverī vai granulās), iegūta ķīmiskajā sintēzē

CAS Nr.: 2611-82-7

Tīrības kritēriji

| — | Kā nātrija sāls aprēķināto krāsvielu kopējais saturs ≥ 80 % (pamatvielā) |
| --- | --- |

—

Kā nātrija sāls aprēķināto krāsvielu kopējais saturs ≥ 80 % (pamatvielā)

| — | Papildu krāsvielas ≤ 1 %, |
| --- | --- |

—

Papildu krāsvielas ≤ 1 %,

| — | Organiskie savienojumi, kas nav krāsvielas, ≤ 0,5 % |
| --- | --- |

—

Organiskie savienojumi, kas nav krāsvielas, ≤ 0,5 %

| — | Nesulfurēti pirmējie aromātiskie amīni (aprēķināti kā anilīns) ≤ 0,01 %. |
| --- | --- |

—

Nesulfurēti pirmējie aromātiskie amīni (aprēķināti kā anilīns) ≤ 0,01 %.

Analītiskā metode
   (1)

Kumača 4R krāsvielu kopējā satura kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā:

spektrofotometrija pie 505 nm un titrēšana ar titāna hlorīdu, kā aprakstīts Komisijas Regulā (ES) Nr. 231/2012, atsaucoties uz FAO JECFA “Combined Compendium for Food Additive Specifications” (Analytical methods Vol. 4) un Monograph No. 11 (2011) “Ponceau 4R”.

Kumača 4R kvantitatīvai noteikšanai barībā:

Augstas izšķirtspējas šķidrumhromatogrāfija ar tandēma masspektrometriju (LC-MS/MS)

Suņi

—

—

37

Kategorija: organoleptiskās piedevas. Funkcionālā grupa: krāsvielas. iii) vielas, kas labvēlīgi ietekmē dekoratīvo zivju un putnu krāsu

2a124

Kumačs 4R

Piedevas sastāvs

Galvenā sastāvdaļa ir kumačs 4R, kas aprakstīts kā nātrija sāls.

Cietā veidā (pulverī vai granulās)

Dekoratīvās zivis

—

—

137

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret termisku apstrādi. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus un noturību pret termisku apstrādi.

| 2. | Piedevas un premiksu lietotājiem barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka tādas darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu iespējamos riskus, ko rada to lietošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus, arī acu, ādas un elpceļu aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

2.

Piedevas un premiksu lietotājiem barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka tādas darbības procedūras un organizatoriskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu iespējamos riskus, ko rada to lietošana. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem minētos riskus novērst vai līdz minimumam samazināt nav iespējams, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot individuālos aizsardzības līdzekļus, arī acu, ādas un elpceļu aizsarglīdzekļus.

2030. gada 13. februāris

Nātrija sāls kā aktīvās vielas raksturojums

Kumačs 4R sastāv galvenokārt no trinātrija 2-hidroksi-1-(4-sulfonato-1-naftilazo) naftalēna-6,8-disulfonāta un papildu krāsvielām kopā ar nātrija hlorīdu un/vai nātrija sulfātu kā galvenajiem bezkrāsas komponentiem

Atļauts arī kalcija sāls un kālija sāls.

Ķīmiskā formula C20H11N2O10S3Na3

Cietā veidā (pulverī vai granulās), iegūta ķīmiskajā sintēzē

CAS Nr.: 2611-82-7

Tīrības kritēriji

| — | Kā nātrija sāls aprēķināto krāsvielu kopējais saturs ≥ 80 % (pamatvielā) |
| --- | --- |

—

Kā nātrija sāls aprēķināto krāsvielu kopējais saturs ≥ 80 % (pamatvielā)

| — | Papildu krāsvielas ≤ 1 % |
| --- | --- |

—

Papildu krāsvielas ≤ 1 %

| — | Organiskie savienojumi, kas nav krāsvielas, ≤ 0,5 % |
| --- | --- |

—

Organiskie savienojumi, kas nav krāsvielas, ≤ 0,5 %

| — | Nesulfurēti pirmējie aromātiskie amīni (aprēķināti kā anilīns) ≤ 0,01 % |
| --- | --- |

—

Nesulfurēti pirmējie aromātiskie amīni (aprēķināti kā anilīns) ≤ 0,01 %

Analītiskā metode
   (1)

Kumača 4R krāsvielu kopējā satura kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā:

spektrofotometrija pie 505 nm un titrēšana ar titāna hlorīdu, kā aprakstīts Komisijas Regulā (ES) Nr. 231/2012, atsaucoties uz FAO JECFA “Combined Compendium for Food Additive Specifications” (Analytical methods Vol. 4) un Monograph No. 11 (2011) “Ponceau 4R”.

Kumača 4R kvantitatīvai noteikšanai barībā:

augstas izšķirtspējas šķidrumhromatogrāfija ar tandēma masspektrometriju (LC-MS/MS)

---

(1)  (1) Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama šajā references laboratorijas vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

LĒMUMI

| 24.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 19/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 19/23

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2020/108

(2020. gada 23. janvāris),

ar ko groza pielikumu Monetārajam nolīgumam starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā 2012. gada 27. marta Monetāro nolīgumu starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku (1) un jo īpaši tā 8. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku (turpmāk “Monetārais nolīgums”) 8. pants paredz, ka Sanmarīno Republika īsteno Savienības tiesību aktus un noteikumus saistībā ar euro banknotēm un monētām, banku nozares un finanšu nozares tiesību aktiem, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, krāpšanas un skaidras naudas un bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļu, medaļu un žetonu viltošanas novēršanu un statistikas pārskatu prasībām. Šie tiesību akti un noteikumi norādīti Monetārā nolīguma pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku (turpmāk “Monetārais nolīgums”) 8. pants paredz, ka Sanmarīno Republika īsteno Savienības tiesību aktus un noteikumus saistībā ar euro banknotēm un monētām, banku nozares un finanšu nozares tiesību aktiem, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, krāpšanas un skaidras naudas un bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļu, medaļu un žetonu viltošanas novēršanu un statistikas pārskatu prasībām. Šie tiesību akti un noteikumi norādīti Monetārā nolīguma pielikumā.

| (2) | Komisijai Monetārā nolīguma pielikums jāgroza reizi gadā vai vajadzības gadījumā biežāk, lai ņemtu vērā jaunos attiecīgos Savienības tiesību aktus un noteikumus un spēkā esošo tiesību aktu un noteikumu grozījumus. |
| --- | --- |

(2)

Komisijai Monetārā nolīguma pielikums jāgroza reizi gadā vai vajadzības gadījumā biežāk, lai ņemtu vērā jaunos attiecīgos Savienības tiesību aktus un noteikumus un spēkā esošo tiesību aktu un noteikumu grozījumus.

| (3) | Daži Savienības tiesību akti un noteikumi ir zaudējuši nozīmi, tādējādi tie būtu jāsvītro no pielikuma, savukārt pielikumam jāpievieno daži jauni pieņemtie attiecīgo jomu Savienības tiesību akti un noteikumi un spēkā esošo tiesību aktu grozījumi. |
| --- | --- |

(3)

Daži Savienības tiesību akti un noteikumi ir zaudējuši nozīmi, tādējādi tie būtu jāsvītro no pielikuma, savukārt pielikumam jāpievieno daži jauni pieņemtie attiecīgo jomu Savienības tiesību akti un noteikumi un spēkā esošo tiesību aktu grozījumi.

| (4) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Monetārā nolīguma pielikums, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Monetārā nolīguma pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 23. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV C 121, 26.4.2012., 5. lpp.

1

---

PIELIKUMS

„PIELIKUMS

| | Īstenojamās tiesību normas | Īstenošanas termiņš |
| --- | --- | --- |
| | Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršana | |
| 1 | Padomes Lēmums 2000/642/TI (2000. gada 17. oktobris) par sadarbības pasākumiem starp dalībvalstu finanšu ziņu vākšanas vienībām attiecībā uz informācijas apmaiņu (OV L 271, 24.10.2000., 4. lpp.). | 2013. gada 1. septembris |
| 2 | Padomes Pamatlēmums 2001/500/TI (2001. gada 26. jūnijs) par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju (OV L 182, 5.7.2001., 1. lpp.). | |
| 3 | Padomes Pamatlēmums 2005/212/TI (2005. gada 24. februāris) par noziedzīgi iegūtu līdzekļu, nozieguma rīku un īpašuma konfiskāciju (OV L 68, 15.3.2005., 49. lpp.). | 2014. gada 1. oktobris (1) |
| 4 | Padomes Lēmums 2007/845/TI (2007. gada 6. decembris) attiecībā uz sadarbību starp dalībvalstu līdzekļu atguves dienestiem noziedzīgi iegūtu līdzekļu vai citu īpašumu meklēšanas un identificēšanas jomā (OV L 332, 18.12.2007., 103. lpp.). | |
| 5 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/42/ES (2014. gada 3. aprīlis) par nozieguma rīku un noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (OV L 127, 29.4.2014., 39. lpp.). | 2016. gada 1. novembris (2) |
| 6 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/847 (2015. gada 20. maijs) par līdzekļu pārvedumiem pievienoto informāciju un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1781/2006 (OV L 141, 5.6.2015., 1. lpp.). | 2017. gada 1. oktobris (3) |
| 7 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.). | 2017. gada 1. oktobris (3) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 8 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/843 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (OV L 156, 19.6.2018., 43. lpp.). | 2020. gada 31. decembris (6) |
| | Papildinājumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 9 | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/1675 (2016. gada 14. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, norādot augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības (OV L 254, 20.9.2016., 1. lpp.). | 2017. gada 1. oktobris (5) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 10 | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/105 (2017. gada 27. oktobris), ar ko Deleģēto regulu (ES) 2016/1675 groza attiecībā uz Etiopijas iekļaušanu augsta riska trešo valstu sarakstā pielikuma I punkta tabulā (OV L 19, 24.1.2018., 1. lpp.). | 2019. gada 31. marts (6) |
| 11 | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/212 (2017. gada 13. decembris), ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, groza attiecībā uz Šrilankas, Trinidādas un Tobāgo un Tunisijas iekļaušanu pielikuma I punkta tabulā (OV L 41, 14.2.2018., 4. lpp.). | 2019. gada 31. marts (6) |
| 12 | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/1108 (2018. gada 7. maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 papildina ar regulatīvajiem tehniskajiem standartiem attiecībā uz kritērijiem centrālo kontaktpunktu iecelšanai elektroniskās naudas emitentiem un maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un ar noteikumiem attiecībā uz šo kontaktpunktu funkcijām (OV L 203, 10.8.2018., 2. lpp.). | 2020. gada 31. decembris (7) |
| 13 | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/1467 (2018. gada 27. jūlijs), ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, groza attiecībā uz Pakistānas iekļaušanu pielikuma I punkta tabulā (OV L 246, 2.10.2018., 1. lpp.). | 2019. gada 31. decembris (7) |
| 14 | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/758 (2019. gada 31. janvāris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem minimuma darbībām un papildu pasākumu veidiem, kuri kredītiestādēm un finanšu iestādēm jāveic nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas risku mazināšanai konkrētās trešās valstīs (OV L 125, 14.5.2019., 4. lpp.). | 2020. gada 31. decembris (7) |
| 15 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1672 (2018. gada 23. oktobris) par Savienības teritorijā ievestās skaidras naudas vai no tās izvestās skaidras naudas kontroli un par Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšanu (OV L 284, 12.11.2018., 6. lpp.). | 2021. gada 31. decembris (7) |
| 16 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1673 (2018. gada 23. oktobris) par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu ar krimināltiesībām (OV L 284, 12.11.2018., 22. lpp.). | 2021. gada 31. decembris (7) |
| | Krāpšanas un viltošanas novēršana | |
| 17 | Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2001 (2001. gada 28. jūnijs), ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.) | 2013. gada 1. septembris |
| Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 18 | Padomes Regula (EK) Nr. 44/2009 (2008. gada 18. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 17, 22.1.2009., 1. lpp.). | |
| 19 | Padomes Lēmums 2001/887/TI (2001. gada 6. decembris) par euro aizsardzību pret viltošanu (OV L 329, 14.12.2001., 1. lpp.). | 2013. gada 1. septembris |
| 20 | Padomes Lēmums 2003/861/EK (2003. gada 8. decembris) par analīzi un sadarbību attiecībā uz viltotām euro monētām (OV L 325, 12.12.2003., 44. lpp.). | 2013. gada 1. septembris |
| 21 | Padomes Regula (EK) Nr. 2182/2004 (2004. gada 6. decembris) par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 373, 21.12.2004., 1. lpp.). | 2013. gada 1. septembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 22 | Padomes Regula (EK) Nr. 46/2009 (2008. gada 18. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 17, 22.1.2009., 5. lpp.). | |
| 23 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/62/ES (2014. gada 15. maijs) par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI (OV L 151, 21.5.2014., 1. lpp.). | 2016. gada 1. jūlijs (2) |
| 24 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/713 (2019. gada 17. aprīlis) par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/413/TI (OV L 123, 10.5.2019., 18. lpp.). | 2021. gada 31. decembris (7) |
| | Noteikumi par euro banknotēm un monētām | |
| 25 | Padomes Regula (EK) Nr. 2532/98 (1998. gada 23. novembris) par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (OV L 318, 27.11.1998., 4. lpp.). | 2013. gada 1. septembris |
| 26 | Padomes Secinājumi (1999. gada 10. maijs) par euro monētu kvalitātes vadības sistēmu | 2013. gada 1. septembris |
| 27 | Komisijas Paziņojums 2001/C 318/03 (2001. gada 22. oktobris) par euro monētu vienādās puses noformējuma autortiesību aizsardzību (C(2001) 600 galīgā redakcija), (OV C 318, 13.11.2001., 3. lpp.). | 2013. gada 1. septembris |
| 28 | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2003/5 (2003. gada 20. marts) par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 78, 25.3.2003., 20. lpp.) | 2013. gada 1. septembris |
| Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 29 | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2013/11 (2013. gada 19. aprīlis), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2003/5 par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 43. lpp.). | 2013. gada 1. oktobris (1) |
| 30 | Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2010/14 (2010. gada 16. septembris) par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (OV L 267, 9.10.2010.,1. lpp.) | 2013. gada 1. septembris |
| Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 31 | Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2012/19 (2012. gada 7. septembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (2012/507/ES) (OV L 253, 20.9.2012., 19. lpp.). | 2013. gada 1. oktobris (1) |
| 32 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1210/2010 (2010. gada 15. decembris) par euro monētu autentiskuma noteikšanu un rīkošanos ar apgrozībai nederīgām euro monētām (OV L 339, 22.12.2010., 1. lpp.). | 2013. gada 1. septembris |
| 33 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1214/2011 (2011. gada 16. novembris) par euro skaidras naudas profesionāliem pārrobežu autopārvadājumiem starp eurozonas dalībvalstīm (OV L 316, 29.11.2011., 1. lpp.) | 2014. gada 1. oktobris (1) |
| 34 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 651/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par euro monētu emisiju (OV L 201, 27.7.2012., 135. lpp.). | 2013. gada 1. oktobris (1) |
| 35 | Lēmums ECB/2013/10 par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (ECB/2013/10) (OV L 118, 30.4.2013., 37. lpp.). | 2013. gada 1. oktobris (1) |
| Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/669 (2019. gada 4. aprīlis), ar ko groza Lēmumu ECB/2013/10 par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 113, 29.4.2019., 6. lpp.). | 2020. gada 31. decembris (7) |
| 36 | Padomes Regula (ES) Nr. 729/2014 (2014. gada 24. jūnijs) par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem (OV L 194, 2.7.2014., 1. lpp.). | 2013. gada 1. oktobris (1) |
| | Tiesību akti banku un finanšu jomā | |
| 37 | Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.). | 2016. gada 1. septembris |
| Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 38 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/65/EK (2001. gada 27. septembris), ar ko Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK un 86/635/EEK groza attiecībā uz novērtēšanas noteikumiem, ko piemēro noteiktu veidu sabiedrību, kā arī banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.). | |
| 39 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/51/EK (2003. gada 18. jūnijs), ar ko attiecībā uz noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem groza Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK, 86/635/EEK un 91/674/EEK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.). | |
| 40 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/46/EK (2006. gada 14. jūnijs), ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem, 83/349/EEK attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem, 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem un 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.). | |
| 41 | Padomes Direktīva 89/117/EEK (1989. gada 13. februāris) par pienākumiem saistībā ar gada pārskata dokumentu publicēšanu, kas attiecas uz tādu kredītiestāžu un finanšu iestāžu kādā dalībvalstī reģistrētām filiālēm, kuru galvenais birojs nav minētajā dalībvalstī (OV L 44, 16.2.1989., 40. lpp.). | 2018. gada 1. septembris |
| 42 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/9/EK (1997. gada 3. marts) par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (OV L 84, 26.3.1997., 22. lpp.). | 2018. gada 1. septembris |
| 43 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/26/EK (1998. gada 19. maijs) par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.). | 2018. gada 1. septembris |
| Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 44 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/44/EK (2009. gada 6. maijs), ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.). | |
| 45 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/78/ES (2010. gada 24. novembris), ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.). | |
| 46 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.). | 2019. gada 30. septembris (3) |
| 47 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.). | 2018. gada 1. septembris |
| 48 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/24/EK (2001. gada 4. aprīlis) par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (OV L 125, 5.5.2001., 15. lpp.) | 2018. gada 1. septembris |
| Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 49 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.). | |
| 50 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/47/EK (2002. gada 6. jūnijs) par finanšu nodrošinājuma līgumiem (OV L 168, 27.6.2002., 43. lpp.). | 2018. gada 1. septembris |
| Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 51 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/44/EK (2009. gada 6. maijs), ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.). | |
| 52 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.). | 2018. gada 1. septembris (2) |
| 53 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK (OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.) un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2018. gada 1. septembris |
| Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 54 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/1/EK (2005. gada 9. marts), ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.). | |
| 55 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/25/EK (2008. gada 11. marts), ar ko Direktīvu 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 81, 20.3.2008., 40. lpp.). | |
| 56 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/78/ES (2010. gada 24. novembris), ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.). | |
| 57 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/89/ES (2011. gada 16. novembris), ar ko attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu sabiedrību papildu uzraudzību groza Direktīvu 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK un 2009/138/EK (OV L 326, 8.12.2011., 113. lpp.). | |
| 58 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.). | |
| 59 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2018. gada 1. septembris |
| Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 60 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/31/EK (2006. gada 5. aprīlis), ar kuru attiecībā uz dažiem termiņiem groza Direktīvu 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (OV L 114, 27.4.2006., 60. lpp.). | |
| 61 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/44/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu izvērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē (OV L 247, 21.9.2007., 1. lpp.). | |
| 62 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/10/EK (2008. gada 11. marts), ar kuru Direktīvu 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 76, 19.3.2008., 33. lpp.). | |
| 63 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/78/ES (2010. gada 24. novembris), ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.). | |
| 64 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 924/2009 (2009. gada 16. septembris) par pārrobežu maksājumiem Kopienā, ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 2560/2001 (OV L 266, 9.10.2009., 11. lpp.). | 2018. gada 1. septembris |
| Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 65 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 260/2012 (2012. gada 14. marts), ar ko nosaka tehniskās un darbības prasības kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 (OV L 94, 30.3.2012., 22. lpp.). | 2018. gada 1. septembris (1) |
| 66 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/110/EK (2009. gada 16. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.). | 2016. gada 1. septembris |
| Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 67 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.). | 2017. gada 1. septembris (3) |
| 68 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.). | 2018. gada 30. septembris (4) |
| 69 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.). | 2016. gada 1. septembris |
| Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 70 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1022/2013 (2013. gada 22. oktobris), ar kuru Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza attiecībā uz īpašu uzdevumu uzticēšanu Eiropas Centrālajai bankai, ievērojot Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (OV L 287, 29.10.2013., 5. lpp.). | |
| 71 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.). | |
| 72 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.). | 2018. gada 1. septembris (3) |
| 73 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.). | 2018. gada 30. septembris (4) |
| 74 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.). | 2016. gada 1. septembris |
| Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 75 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.). | |
| 76 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 258/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko izveido Savienības programmu, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 716/2009/EK (OV L 105, 8.4.2014., 1. lpp.). | |
| 77 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/51/ES (2014. gada 16. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 2003/71/EK un Direktīvu 2009/138/EK un Regulas (EK) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 153, 22.5.2014., 1. lpp.). | |
| 78 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 260/2012 (2012. gada 14. marts), ar ko nosaka tehniskās un darbības prasības kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 (OV L 94, 30.3.2012., 22. lpp.). | 2018. gada 1. aprīlis (2) |
| Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 79 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 248/2014 (2014. gada 26. februāris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 260/2012 attiecībā uz migrāciju uz Savienības mēroga kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem (OV L 84, 20.3.2014., 1. lpp.). | |
| 80 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.) un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2019. gada 30. septembris (3) |
| Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 81 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.). | |
| 82 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.). | |
| 83 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.). | 2020. gada 31. decembris (3) |
| 84 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.). | |
| 85 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2365 (2015. gada 25. novembris) par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.). | 2019. gada 30. septembris (4) |
| 86 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.) un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2017. gada 1. septembris (1) |
| Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 87 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2395 (2017. gada 12. decembris), ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz pārejas kārtību tam, lai mazinātu 9. SFPS ieviešanas ietekmi uz pašu kapitālu, un lielo riska darījumu regulējumam noteiktiem publiskā sektora riska darījumiem, kuri denominēti jebkuras dalībvalsts vietējā valūtā (OV L 345, 27.12.2017., 27. lpp.). | 2019. gada 30. jūnijs (6) |
| 88 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2401 (2017. gada 12. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (OV L 347, 28.12.2017., 1. lpp.). | 2020. gada 31. marts (6) |
| 89 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/630 (2019. gada 17. aprīlis), ar ko attiecībā uz zaudējumu seguma minimumu ienākumus nenesošiem riska darījumiem groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 111, 25.4.2019., 4. lpp.). | 2020. gada 31. decembris (7) |
| 90 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2017. gada 1. septembris (1) |
| Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 91 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.). | 2018. gada 1. septembris (3) |
| 92 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2018. gada 30. septembris (4) |
| Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 93 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.). | 2020. gada 1. marts (6) |
| 94 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1033 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.). | 2018. gada 30. septembris (5) |
| 95 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.). | 2016. gada 1. septembris (2) |
| 96 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/57/ES (2014. gada 16. aprīlis) par kriminālsodiem par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīva) (OV L 173, 12.6.2014., 179. lpp.). | 2018. gada 30. septembris (4) |
| 97 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2018. gada 1. septembris (2) |
| Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 98 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2399 (2017. gada 12. decembris), ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz nenodrošinātu parāda instrumentu prioritāti maksātnespējas hierarhijā (OV L 345, 27.12.2017., 96. lpp.). | 2019. gada 31. oktobris (6) |
| 99 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar kuru groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.) un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2020. gada 31. decembris (3) |
| Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 100 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.). | 2020. gada 31. decembris (4) |
| 101 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1034 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem (OV L 175, 30.6.2016., 8. lpp.). | 2021. gada 31. decembris (5) |
| 102 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.) un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2020. gada 31. decembris (3) |
| Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 103 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1033 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.). | 2020. gada 31. decembris (5) |
| 104 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.). | 2020. gada 31. decembris (4) |
| Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 105 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1033 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.). | 2020. gada 31. decembris (6) |
| 106 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2365 (2015. gada 25. novembris) par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.). | 2019. gada 30. septembris (4) |
| 107 | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2018. gada 30. septembris (4) |
| 108 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.). | 2020. gada 1. marts (6) |
| Tiesību akti par statistikas informācijas vākšanu
   (*1) | |
| 109 | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2013/24 (2013. gada 25. jūlijs) par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (OV L 2, 7.1.2014., 34. lpp.). | 2016. gada 1. septembris (2) |
| Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 110 | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/66 (2015. gada 26. novembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/24 par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (ECB/2015/40) (OV L 14, 21.1.2016., 36. lpp.). | 2017. gada 31. marts (4) |
| 111 | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1071/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (OV L 297, 7.11.2013., 1. lpp.). | 2016. gada 1. septembris (2) |
| Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 112 | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1375/2014 (2014. gada 10. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (ECB/2014/51) (OV L 366, 20.12.2014., 77. lpp.). | |
| 113 | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1072/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (ECB/2013/34) (OV L 297, 7.11.2013., 51. lpp.). | 2016. gada 1. septembris (2) |
| Grozījumi izdarīti ar šādu aktu: | |
| 114 | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 756/2014 (2014. gada 8. jūlijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (ECB/2014/30) (OV L 205, 12.7.2014., 14. lpp.). | |
| 115 | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2014/15 (2014. gada 4. aprīlis) par monetāro un finanšu statistiku (OV L 340, 26.11.2014., 1. lpp.). | 2016. gada 1. septembris (2) |
| Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 116 | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/571 (2014. gada 6. novembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2014/15 par monetāro un finanšu statistiku (ECB/2014/43) (OV L 93, 9.4.2015., 82. lpp.). | |
| 117 | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/450 (2015. gada 4. decembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2014/15 par monetāro un finanšu statistiku (ECB/2015/44) (OV L 86, 1.4.2016., 42. lpp.). | 2017. gada 31. marts (4) |
| 118 | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2017/148 (2016. gada 16. decembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2014/15 par monetāro un finanšu statistiku (ECB/2016/45) (OV L 26, 31.1.2017., 1. lpp.). | 2017. gada 1. novembris (5) |
| 119 | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2018/877 (2018. gada 1. jūnijs), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2018/15 par monetāro un finanšu statistiku (ECB/2018/17) (OV L 154, 18.6.2018., 22. lpp.). | 2019. gada 1. oktobris (6) |

Īstenojamās tiesību normas

Īstenošanas termiņš

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršana

1

Padomes Lēmums 2000/642/TI (2000. gada 17. oktobris) par sadarbības pasākumiem starp dalībvalstu finanšu ziņu vākšanas vienībām attiecībā uz informācijas apmaiņu (OV L 271, 24.10.2000., 4. lpp.).

2013. gada 1. septembris

2

Padomes Pamatlēmums 2001/500/TI (2001. gada 26. jūnijs) par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju (OV L 182, 5.7.2001., 1. lpp.).

3

Padomes Pamatlēmums 2005/212/TI (2005. gada 24. februāris) par noziedzīgi iegūtu līdzekļu, nozieguma rīku un īpašuma konfiskāciju (OV L 68, 15.3.2005., 49. lpp.).

2014. gada 1. oktobris (1)

4

Padomes Lēmums 2007/845/TI (2007. gada 6. decembris) attiecībā uz sadarbību starp dalībvalstu līdzekļu atguves dienestiem noziedzīgi iegūtu līdzekļu vai citu īpašumu meklēšanas un identificēšanas jomā (OV L 332, 18.12.2007., 103. lpp.).

5

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/42/ES (2014. gada 3. aprīlis) par nozieguma rīku un noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (OV L 127, 29.4.2014., 39. lpp.).

2016. gada 1. novembris (2)

6

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/847 (2015. gada 20. maijs) par līdzekļu pārvedumiem pievienoto informāciju un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1781/2006 (OV L 141, 5.6.2015., 1. lpp.).

2017. gada 1. oktobris (3)

7

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

2017. gada 1. oktobris (3)

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

8

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/843 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (OV L 156, 19.6.2018., 43. lpp.).

2020. gada 31. decembris (6)

Papildinājumi izdarīti ar šādu aktu:

9

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/1675 (2016. gada 14. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, norādot augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības (OV L 254, 20.9.2016., 1. lpp.).

2017. gada 1. oktobris (5)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

10

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/105 (2017. gada 27. oktobris), ar ko Deleģēto regulu (ES) 2016/1675 groza attiecībā uz Etiopijas iekļaušanu augsta riska trešo valstu sarakstā pielikuma I punkta tabulā (OV L 19, 24.1.2018., 1. lpp.).

2019. gada 31. marts (6)

11

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/212 (2017. gada 13. decembris), ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, groza attiecībā uz Šrilankas, Trinidādas un Tobāgo un Tunisijas iekļaušanu pielikuma I punkta tabulā (OV L 41, 14.2.2018., 4. lpp.).

2019. gada 31. marts (6)

12

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/1108 (2018. gada 7. maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 papildina ar regulatīvajiem tehniskajiem standartiem attiecībā uz kritērijiem centrālo kontaktpunktu iecelšanai elektroniskās naudas emitentiem un maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un ar noteikumiem attiecībā uz šo kontaktpunktu funkcijām (OV L 203, 10.8.2018., 2. lpp.).

2020. gada 31. decembris (7)

13

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/1467 (2018. gada 27. jūlijs), ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, groza attiecībā uz Pakistānas iekļaušanu pielikuma I punkta tabulā (OV L 246, 2.10.2018., 1. lpp.).

2019. gada 31. decembris (7)

14

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/758 (2019. gada 31. janvāris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem minimuma darbībām un papildu pasākumu veidiem, kuri kredītiestādēm un finanšu iestādēm jāveic nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas risku mazināšanai konkrētās trešās valstīs (OV L 125, 14.5.2019., 4. lpp.).

2020. gada 31. decembris (7)

15

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1672 (2018. gada 23. oktobris) par Savienības teritorijā ievestās skaidras naudas vai no tās izvestās skaidras naudas kontroli un par Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšanu (OV L 284, 12.11.2018., 6. lpp.).

2021. gada 31. decembris (7)

16

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1673 (2018. gada 23. oktobris) par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu ar krimināltiesībām (OV L 284, 12.11.2018., 22. lpp.).

2021. gada 31. decembris (7)

Krāpšanas un viltošanas novēršana

17

Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2001 (2001. gada 28. jūnijs), ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.)

2013. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

18

Padomes Regula (EK) Nr. 44/2009 (2008. gada 18. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 17, 22.1.2009., 1. lpp.).

19

Padomes Lēmums 2001/887/TI (2001. gada 6. decembris) par euro aizsardzību pret viltošanu (OV L 329, 14.12.2001., 1. lpp.).

2013. gada 1. septembris

20

Padomes Lēmums 2003/861/EK (2003. gada 8. decembris) par analīzi un sadarbību attiecībā uz viltotām euro monētām (OV L 325, 12.12.2003., 44. lpp.).

2013. gada 1. septembris

21

Padomes Regula (EK) Nr. 2182/2004 (2004. gada 6. decembris) par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 373, 21.12.2004., 1. lpp.).

2013. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

22

Padomes Regula (EK) Nr. 46/2009 (2008. gada 18. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 17, 22.1.2009., 5. lpp.).

23

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/62/ES (2014. gada 15. maijs) par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI (OV L 151, 21.5.2014., 1. lpp.).

2016. gada 1. jūlijs (2)

24

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/713 (2019. gada 17. aprīlis) par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/413/TI (OV L 123, 10.5.2019., 18. lpp.).

2021. gada 31. decembris (7)

Noteikumi par euro banknotēm un monētām

25

Padomes Regula (EK) Nr. 2532/98 (1998. gada 23. novembris) par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (OV L 318, 27.11.1998., 4. lpp.).

2013. gada 1. septembris

26

Padomes Secinājumi (1999. gada 10. maijs) par euro monētu kvalitātes vadības sistēmu

2013. gada 1. septembris

27

Komisijas Paziņojums 2001/C 318/03 (2001. gada 22. oktobris) par euro monētu vienādās puses noformējuma autortiesību aizsardzību (C(2001) 600 galīgā redakcija), (OV C 318, 13.11.2001., 3. lpp.).

2013. gada 1. septembris

28

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2003/5 (2003. gada 20. marts) par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 78, 25.3.2003., 20. lpp.)

2013. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

29

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2013/11 (2013. gada 19. aprīlis), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2003/5 par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 43. lpp.).

2013. gada 1. oktobris (1)

30

Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2010/14 (2010. gada 16. septembris) par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (OV L 267, 9.10.2010.,1. lpp.)

2013. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

31

Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2012/19 (2012. gada 7. septembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (2012/507/ES) (OV L 253, 20.9.2012., 19. lpp.).

2013. gada 1. oktobris (1)

32

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1210/2010 (2010. gada 15. decembris) par euro monētu autentiskuma noteikšanu un rīkošanos ar apgrozībai nederīgām euro monētām (OV L 339, 22.12.2010., 1. lpp.).

2013. gada 1. septembris

33

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1214/2011 (2011. gada 16. novembris) par euro skaidras naudas profesionāliem pārrobežu autopārvadājumiem starp eurozonas dalībvalstīm (OV L 316, 29.11.2011., 1. lpp.)

2014. gada 1. oktobris (1)

34

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 651/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par euro monētu emisiju (OV L 201, 27.7.2012., 135. lpp.).

2013. gada 1. oktobris (1)

35

Lēmums ECB/2013/10 par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (ECB/2013/10) (OV L 118, 30.4.2013., 37. lpp.).

2013. gada 1. oktobris (1)

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/669 (2019. gada 4. aprīlis), ar ko groza Lēmumu ECB/2013/10 par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 113, 29.4.2019., 6. lpp.).

2020. gada 31. decembris (7)

36

Padomes Regula (ES) Nr. 729/2014 (2014. gada 24. jūnijs) par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem (OV L 194, 2.7.2014., 1. lpp.).

2013. gada 1. oktobris (1)

Tiesību akti banku un finanšu jomā

37

Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.).

2016. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

38

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/65/EK (2001. gada 27. septembris), ar ko Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK un 86/635/EEK groza attiecībā uz novērtēšanas noteikumiem, ko piemēro noteiktu veidu sabiedrību, kā arī banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.).

39

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/51/EK (2003. gada 18. jūnijs), ar ko attiecībā uz noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem groza Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK, 86/635/EEK un 91/674/EEK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.).

40

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/46/EK (2006. gada 14. jūnijs), ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem, 83/349/EEK attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem, 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem un 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.).

41

Padomes Direktīva 89/117/EEK (1989. gada 13. februāris) par pienākumiem saistībā ar gada pārskata dokumentu publicēšanu, kas attiecas uz tādu kredītiestāžu un finanšu iestāžu kādā dalībvalstī reģistrētām filiālēm, kuru galvenais birojs nav minētajā dalībvalstī (OV L 44, 16.2.1989., 40. lpp.).

2018. gada 1. septembris

42

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/9/EK (1997. gada 3. marts) par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (OV L 84, 26.3.1997., 22. lpp.).

2018. gada 1. septembris

43

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/26/EK (1998. gada 19. maijs) par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.).

2018. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

44

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/44/EK (2009. gada 6. maijs), ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.).

45

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/78/ES (2010. gada 24. novembris), ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.).

46

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

2019. gada 30. septembris (3)

47

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).

2018. gada 1. septembris

48

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/24/EK (2001. gada 4. aprīlis) par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (OV L 125, 5.5.2001., 15. lpp.)

2018. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

49

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

50

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/47/EK (2002. gada 6. jūnijs) par finanšu nodrošinājuma līgumiem (OV L 168, 27.6.2002., 43. lpp.).

2018. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

51

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/44/EK (2009. gada 6. maijs), ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.).

52

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

2018. gada 1. septembris (2)

53

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK (OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.) un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2018. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

54

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/1/EK (2005. gada 9. marts), ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.).

55

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/25/EK (2008. gada 11. marts), ar ko Direktīvu 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 81, 20.3.2008., 40. lpp.).

56

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/78/ES (2010. gada 24. novembris), ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.).

57

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/89/ES (2011. gada 16. novembris), ar ko attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu sabiedrību papildu uzraudzību groza Direktīvu 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK un 2009/138/EK (OV L 326, 8.12.2011., 113. lpp.).

58

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

59

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2018. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

60

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/31/EK (2006. gada 5. aprīlis), ar kuru attiecībā uz dažiem termiņiem groza Direktīvu 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (OV L 114, 27.4.2006., 60. lpp.).

61

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/44/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu izvērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē (OV L 247, 21.9.2007., 1. lpp.).

62

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/10/EK (2008. gada 11. marts), ar kuru Direktīvu 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 76, 19.3.2008., 33. lpp.).

63

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/78/ES (2010. gada 24. novembris), ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.).

64

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 924/2009 (2009. gada 16. septembris) par pārrobežu maksājumiem Kopienā, ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 2560/2001 (OV L 266, 9.10.2009., 11. lpp.).

2018. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

65

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 260/2012 (2012. gada 14. marts), ar ko nosaka tehniskās un darbības prasības kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 (OV L 94, 30.3.2012., 22. lpp.).

2018. gada 1. septembris (1)

66

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/110/EK (2009. gada 16. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.).

2016. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

67

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

2017. gada 1. septembris (3)

68

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.).

2018. gada 30. septembris (4)

69

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

2016. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

70

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1022/2013 (2013. gada 22. oktobris), ar kuru Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza attiecībā uz īpašu uzdevumu uzticēšanu Eiropas Centrālajai bankai, ievērojot Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (OV L 287, 29.10.2013., 5. lpp.).

71

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.).

72

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

2018. gada 1. septembris (3)

73

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.).

2018. gada 30. septembris (4)

74

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

2016. gada 1. septembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

75

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

76

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 258/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko izveido Savienības programmu, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 716/2009/EK (OV L 105, 8.4.2014., 1. lpp.).

77

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/51/ES (2014. gada 16. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 2003/71/EK un Direktīvu 2009/138/EK un Regulas (EK) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 153, 22.5.2014., 1. lpp.).

78

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 260/2012 (2012. gada 14. marts), ar ko nosaka tehniskās un darbības prasības kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 (OV L 94, 30.3.2012., 22. lpp.).

2018. gada 1. aprīlis (2)

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

79

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 248/2014 (2014. gada 26. februāris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 260/2012 attiecībā uz migrāciju uz Savienības mēroga kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem (OV L 84, 20.3.2014., 1. lpp.).

80

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.) un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2019. gada 30. septembris (3)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

81

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

82

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

83

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

2020. gada 31. decembris (3)

84

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

85

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2365 (2015. gada 25. novembris) par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.).

2019. gada 30. septembris (4)

86

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.) un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2017. gada 1. septembris (1)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

87

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2395 (2017. gada 12. decembris), ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz pārejas kārtību tam, lai mazinātu 9. SFPS ieviešanas ietekmi uz pašu kapitālu, un lielo riska darījumu regulējumam noteiktiem publiskā sektora riska darījumiem, kuri denominēti jebkuras dalībvalsts vietējā valūtā (OV L 345, 27.12.2017., 27. lpp.).

2019. gada 30. jūnijs (6)

88

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2401 (2017. gada 12. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (OV L 347, 28.12.2017., 1. lpp.).

2020. gada 31. marts (6)

89

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/630 (2019. gada 17. aprīlis), ar ko attiecībā uz zaudējumu seguma minimumu ienākumus nenesošiem riska darījumiem groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 111, 25.4.2019., 4. lpp.).

2020. gada 31. decembris (7)

90

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2017. gada 1. septembris (1)

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

91

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

2018. gada 1. septembris (3)

92

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2018. gada 30. septembris (4)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

93

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.).

2020. gada 1. marts (6)

94

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1033 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.).

2018. gada 30. septembris (5)

95

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.).

2016. gada 1. septembris (2)

96

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/57/ES (2014. gada 16. aprīlis) par kriminālsodiem par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīva) (OV L 173, 12.6.2014., 179. lpp.).

2018. gada 30. septembris (4)

97

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2018. gada 1. septembris (2)

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

98

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2399 (2017. gada 12. decembris), ar ko groza Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz nenodrošinātu parāda instrumentu prioritāti maksātnespējas hierarhijā (OV L 345, 27.12.2017., 96. lpp.).

2019. gada 31. oktobris (6)

99

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar kuru groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.) un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2020. gada 31. decembris (3)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

100

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).

2020. gada 31. decembris (4)

101

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1034 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem (OV L 175, 30.6.2016., 8. lpp.).

2021. gada 31. decembris (5)

102

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.) un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2020. gada 31. decembris (3)

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

103

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1033 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.).

2020. gada 31. decembris (5)

104

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).

2020. gada 31. decembris (4)

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

105

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1033 (2016. gada 23. jūnijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.).

2020. gada 31. decembris (6)

106

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2365 (2015. gada 25. novembris) par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.).

2019. gada 30. septembris (4)

107

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2018. gada 30. septembris (4)

108

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.).

2020. gada 1. marts (6)

Tiesību akti par statistikas informācijas vākšanu
   (*1)

109

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2013/24 (2013. gada 25. jūlijs) par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (OV L 2, 7.1.2014., 34. lpp.).

2016. gada 1. septembris (2)

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

110

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/66 (2015. gada 26. novembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/24 par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (ECB/2015/40) (OV L 14, 21.1.2016., 36. lpp.).

2017. gada 31. marts (4)

111

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1071/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (OV L 297, 7.11.2013., 1. lpp.).

2016. gada 1. septembris (2)

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

112

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1375/2014 (2014. gada 10. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (ECB/2014/51) (OV L 366, 20.12.2014., 77. lpp.).

113

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1072/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (ECB/2013/34) (OV L 297, 7.11.2013., 51. lpp.).

2016. gada 1. septembris (2)

Grozījumi izdarīti ar šādu aktu:

114

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 756/2014 (2014. gada 8. jūlijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (ECB/2014/30) (OV L 205, 12.7.2014., 14. lpp.).

115

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2014/15 (2014. gada 4. aprīlis) par monetāro un finanšu statistiku (OV L 340, 26.11.2014., 1. lpp.).

2016. gada 1. septembris (2)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

116

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/571 (2014. gada 6. novembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2014/15 par monetāro un finanšu statistiku (ECB/2014/43) (OV L 93, 9.4.2015., 82. lpp.).

117

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/450 (2015. gada 4. decembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2014/15 par monetāro un finanšu statistiku (ECB/2015/44) (OV L 86, 1.4.2016., 42. lpp.).

2017. gada 31. marts (4)

118

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2017/148 (2016. gada 16. decembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2014/15 par monetāro un finanšu statistiku (ECB/2016/45) (OV L 26, 31.1.2017., 1. lpp.).

2017. gada 1. novembris (5)

119

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2018/877 (2018. gada 1. jūnijs), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2018/15 par monetāro un finanšu statistiku (ECB/2018/17) (OV L 154, 18.6.2018., 22. lpp.).

2019. gada 1. oktobris (6)

---

(1)  2013. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2012. gada 27. marta Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku 8. panta 5. punktu.

1

(2)  2014. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2012. gada 27. marta Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku 8. panta 5. punktu.

2

(3)  2015. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2012. gada 27. marta Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku 8. panta 5. punktu.

3

(4)  2016. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2012. gada 27. marta Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku 8. panta 5. punktu.

4

(5)  2017. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2012. gada 27. marta Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku 8. panta 5. punktu.

5

(6)  2018. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2012. gada 27. marta Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku 8. panta 5. punktu.

6

(7)  2019. gada apvienotā komiteja vienojās par šiem termiņiem saskaņā ar 2012. gada 27. marta Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku 8. panta 4. punktu.

7

(*1)  Kā tas atrunāts veidnē par vienkāršotu statistikas pārskatu.

*1

---

| 24.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 19/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 19/36

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2020/109

(2020. gada 23. janvāris),

ar ko groza pielikumu Monetārajam nolīgumam starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā 2009. gada 17. decembra Monetāro nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti (1) un jo īpaši tā 8. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti (“Monetārais nolīgums”) 8. panta 1. punktu Vatikāna Pilsētvalstij ir pienākums īstenot Savienības tiesību aktus un noteikumus, kas attiecas uz euro banknotēm un monētām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, krāpšanas un skaidras naudas un bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļu viltošanas novēršanu, medaļām un žetoniem un statistikas pārskatu prasībām. Šie tiesību akti un noteikumi norādīti Monetārā nolīguma pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti (“Monetārais nolīgums”) 8. panta 1. punktu Vatikāna Pilsētvalstij ir pienākums īstenot Savienības tiesību aktus un noteikumus, kas attiecas uz euro banknotēm un monētām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, krāpšanas un skaidras naudas un bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļu viltošanas novēršanu, medaļām un žetoniem un statistikas pārskatu prasībām. Šie tiesību akti un noteikumi norādīti Monetārā nolīguma pielikumā.

| (2) | Komisijai katru gadu jāgroza Monetārā nolīguma pielikums, lai ņemtu vērā jaunos attiecīgos Savienības tiesību aktus un noteikumus un spēkā esošo tiesību aktu un noteikumu grozījumus. |
| --- | --- |

(2)

Komisijai katru gadu jāgroza Monetārā nolīguma pielikums, lai ņemtu vērā jaunos attiecīgos Savienības tiesību aktus un noteikumus un spēkā esošo tiesību aktu un noteikumu grozījumus.

| (3) | Daži Savienības tiesību akti un noteikumi ir zaudējuši nozīmi, tādējādi tie būtu jāsvītro no pielikuma, savukārt pielikumam jāpievieno daži jauni pieņemtie attiecīgo jomu Savienības tiesību akti un noteikumi un spēkā esošo tiesību aktu grozījumi. |
| --- | --- |

(3)

Daži Savienības tiesību akti un noteikumi ir zaudējuši nozīmi, tādējādi tie būtu jāsvītro no pielikuma, savukārt pielikumam jāpievieno daži jauni pieņemtie attiecīgo jomu Savienības tiesību akti un noteikumi un spēkā esošo tiesību aktu grozījumi.

| (4) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza monetārā nolīguma pielikums, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza monetārā nolīguma pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 23. janvārī

Komisijas vārdā –

Priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV C 28, 4.2.2010., 13. lpp.

1

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

| | Īstenojamās tiesību normas | Īstenošanas termiņš |
| --- | --- | --- |
| | Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana | |
| 1. | Padomes Pamatlēmums 2001/500/TI (2001. gada 26. jūnijs) par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju (OV L 182, 5.7.2001., 1. lpp.) | |
| 2. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/42/ES (2014. gada 3. aprīlis) par nozieguma rīku un noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (OV L 127, 29.4.2014., 39. lpp.) | 2016. gada 31. decembris (2) |
| 3. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/847 (2015. gada 20. maijs) par līdzekļu pārvedumiem pievienoto informāciju un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1781/2006 (OV L 141, 5.6.2015., 1. lpp.) | 2017. gada 31. decembris (3) |
| 4. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.) | 2017. gada 31. decembris (3) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 5. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/843 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (OV L 156, 19.6.2018., 43. lpp.) | 2020. gada 31. marts (6) |
| | Papildinājumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 6. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/1675 (2016. gada 14. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, norādot augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības (OV L 254, 20.9.2016., 1. lpp.) | 2017. gada 31. decembris (5) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 7. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/105 (2017. gada 27. oktobris), ar ko Deleģēto regulu (ES) 2016/1675 groza attiecībā uz Etiopijas iekļaušanu augsta riska trešo valstu sarakstā pielikuma I punkta tabulā (OV L 19, 24.1.2018., 1. lpp.) | 2019. gada 31. marts (6) |
| 8. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/212 (2017. gada 13. decembris), ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, groza attiecībā uz Šrilankas, Trinidādas un Tobāgo un Tunisijas iekļaušanu pielikuma I punkta tabulā (OV L 41, 14.2.2018., 4. lpp.) | 2019. gada 31. marts (6) |
| 9. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/1108 (2018. gada 7. maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 papildina ar regulatīvajiem tehniskajiem standartiem attiecībā uz kritērijiem centrālo kontaktpunktu iecelšanai elektroniskās naudas emitentiem un maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un ar noteikumiem attiecībā uz šo kontaktpunktu funkcijām (OV L 203, 10.8.2018., 2. lpp.) | 2020. gada 31. decembris (7) |
| 10. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/1467 (2018. gada 27. jūlijs), ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, groza attiecībā uz Pakistānas iekļaušanu pielikuma I punkta tabulā (OV L 246, 2.10.2018., 1. lpp.) | 2019. gada 31. decembris (7) |
| 11. | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/758 (2019. gada 31. janvāris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem minimuma darbībām un papildu pasākumu veidiem, kuri kredītiestādēm un finanšu iestādēm jāveic nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas risku mazināšanai konkrētās trešās valstīs (OV L 125, 14.5.2019., 4. lpp.) | 2020. gada 31. decembris (7) |
| 12. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1672 (2018. gada 23. oktobris) par Savienības teritorijā ievestās skaidras naudas vai no tās izvestās skaidras naudas kontroli un par Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšanu (OV L 284, 12.11.2018., 6. lpp.) | 2021. gada 31. decembris (7) |
| 13. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1673 (2018. gada 23. oktobris) par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu ar krimināltiesībām (OV L 284, 12.11.2018., 22. lpp.) | 2021. gada 31. decembris (7) |
| | Krāpšanas un viltošanas novēršana | |
| 14. | Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2001 (2001. gada 28. jūnijs), ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi eiro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.) | 2010. gada 31. decembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 15. | Padomes Regula (EK) Nr. 44/2009 (2008. gada 18. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 17, 22.1.2009., 1. lpp.) | |
| 16. | Padomes Regula (EK) Nr. 2182/2004 (2004. gada 6. decembris) par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 373, 21.12.2004., 1. lpp.) | 2010. gada 31. decembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 17. | Padomes Regula (EK) Nr. 46/2009 (2008. gada 18. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 17, 22.1.2009., 5. lpp.) | |
| 18. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/62/ES (2014. gada 15. maijs) par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI (OV L 151, 21.5.2014., 1. lpp.) | 2016. gada 31. decembris (2) |
| 19. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/713 (2019. gada 17. aprīlis) par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/413/TI (OV L 123, 10.5.2019., 18. lpp.) | 2021. gada 31. decembris (7) |
| | Noteikumi par euro banknotēm un monētām | |
| 20. | Padomes 1999. gada 10. maija secinājumi par euro monētu kvalitātes vadības sistēmu | 2010. gada 31. decembris |
| 21. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2003/5 (2003. gada 20. marts) par pasākumu īstenošanu, lai novērstu eiro banknošu neatļautu atveidošanu, un par eiro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 78, 25.3.2003., 20. lpp.) | 2010. gada 31. decembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 22. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2013/11 (2013. gada 19. aprīlis), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2003/5 par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 43. lpp.) | 2014. gada 31. decembris (1) |
| 23. | Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2010/14 (2010. gada 16. septembris) par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (OV L 267, 9.10.2010.,1. lpp.) | 2012. gada 31. decembris |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 24. | Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2012/19 (2012. gada 7. septembris) (OV L 253, 20.9.2012.,19. lpp.) | 2013. gada 31. decembris (1) |
| 25. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1210/2010 (2010. gada 15. decembris) par euro monētu autentiskuma noteikšanu un rīkošanos ar apgrozībai nederīgām euro monētām (OV L 339, 22.12.2010., 1. lpp.) | 2012. gada 31. decembris |
| 26. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 651/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par euro monētu emisiju (OV L 201, 27.7.2012., 135. lpp.) | 2013. gada 31. decembris (1) |
| 27. | Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2013/10 (2013. gada 19. aprīlis) par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 37. lpp.) | 2014. gada 31. decembris (1) |
| 28. | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/669 (2019. gada 4. aprīlis), ar ko groza Lēmumu ECB/2013/10 par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 113, 29.4.2019., 6. lpp.) | 2020. gada 31. decembris (7) |
| 29. | Padomes Regula (ES) Nr. 729/2014 (2014. gada 24. jūnijs) par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem (OV L 194, 2.7.2014., 1. lpp.) | 2013. gada 31. decembris (2) |

Īstenojamās tiesību normas

Īstenošanas termiņš

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana

1.

Padomes Pamatlēmums 2001/500/TI (2001. gada 26. jūnijs) par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju (OV L 182, 5.7.2001., 1. lpp.)

2.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/42/ES (2014. gada 3. aprīlis) par nozieguma rīku un noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (OV L 127, 29.4.2014., 39. lpp.)

2016. gada 31. decembris (2)

3.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/847 (2015. gada 20. maijs) par līdzekļu pārvedumiem pievienoto informāciju un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1781/2006 (OV L 141, 5.6.2015., 1. lpp.)

2017. gada 31. decembris (3)

4.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.)

2017. gada 31. decembris (3)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

5.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/843 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (OV L 156, 19.6.2018., 43. lpp.)

2020. gada 31. marts (6)

Papildinājumi izdarīti ar šādiem aktiem:

6.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/1675 (2016. gada 14. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, norādot augsta riska trešās valstis, kurās ir stratēģiskas nepilnības (OV L 254, 20.9.2016., 1. lpp.)

2017. gada 31. decembris (5)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

7.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/105 (2017. gada 27. oktobris), ar ko Deleģēto regulu (ES) 2016/1675 groza attiecībā uz Etiopijas iekļaušanu augsta riska trešo valstu sarakstā pielikuma I punkta tabulā (OV L 19, 24.1.2018., 1. lpp.)

2019. gada 31. marts (6)

8.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/212 (2017. gada 13. decembris), ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, groza attiecībā uz Šrilankas, Trinidādas un Tobāgo un Tunisijas iekļaušanu pielikuma I punkta tabulā (OV L 41, 14.2.2018., 4. lpp.)

2019. gada 31. marts (6)

9.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/1108 (2018. gada 7. maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 papildina ar regulatīvajiem tehniskajiem standartiem attiecībā uz kritērijiem centrālo kontaktpunktu iecelšanai elektroniskās naudas emitentiem un maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un ar noteikumiem attiecībā uz šo kontaktpunktu funkcijām (OV L 203, 10.8.2018., 2. lpp.)

2020. gada 31. decembris (7)

10.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/1467 (2018. gada 27. jūlijs), ar kuru Deleģēto regulu (ES) 2016/1675, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849, groza attiecībā uz Pakistānas iekļaušanu pielikuma I punkta tabulā (OV L 246, 2.10.2018., 1. lpp.)

2019. gada 31. decembris (7)

11.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/758 (2019. gada 31. janvāris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem minimuma darbībām un papildu pasākumu veidiem, kuri kredītiestādēm un finanšu iestādēm jāveic nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas risku mazināšanai konkrētās trešās valstīs (OV L 125, 14.5.2019., 4. lpp.)

2020. gada 31. decembris (7)

12.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1672 (2018. gada 23. oktobris) par Savienības teritorijā ievestās skaidras naudas vai no tās izvestās skaidras naudas kontroli un par Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšanu (OV L 284, 12.11.2018., 6. lpp.)

2021. gada 31. decembris (7)

13.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1673 (2018. gada 23. oktobris) par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu ar krimināltiesībām (OV L 284, 12.11.2018., 22. lpp.)

2021. gada 31. decembris (7)

Krāpšanas un viltošanas novēršana

14.

Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2001 (2001. gada 28. jūnijs), ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi eiro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.)

2010. gada 31. decembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

15.

Padomes Regula (EK) Nr. 44/2009 (2008. gada 18. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 17, 22.1.2009., 1. lpp.)

16.

Padomes Regula (EK) Nr. 2182/2004 (2004. gada 6. decembris) par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 373, 21.12.2004., 1. lpp.)

2010. gada 31. decembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

17.

Padomes Regula (EK) Nr. 46/2009 (2008. gada 18. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 17, 22.1.2009., 5. lpp.)

18.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/62/ES (2014. gada 15. maijs) par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI (OV L 151, 21.5.2014., 1. lpp.)

2016. gada 31. decembris (2)

19.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/713 (2019. gada 17. aprīlis) par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/413/TI (OV L 123, 10.5.2019., 18. lpp.)

2021. gada 31. decembris (7)

Noteikumi par euro banknotēm un monētām

20.

Padomes 1999. gada 10. maija secinājumi par euro monētu kvalitātes vadības sistēmu

2010. gada 31. decembris

21.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2003/5 (2003. gada 20. marts) par pasākumu īstenošanu, lai novērstu eiro banknošu neatļautu atveidošanu, un par eiro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 78, 25.3.2003., 20. lpp.)

2010. gada 31. decembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

22.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2013/11 (2013. gada 19. aprīlis), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2003/5 par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 43. lpp.)

2014. gada 31. decembris (1)

23.

Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2010/14 (2010. gada 16. septembris) par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (OV L 267, 9.10.2010.,1. lpp.)

2012. gada 31. decembris

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

24.

Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2012/19 (2012. gada 7. septembris) (OV L 253, 20.9.2012.,19. lpp.)

2013. gada 31. decembris (1)

25.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1210/2010 (2010. gada 15. decembris) par euro monētu autentiskuma noteikšanu un rīkošanos ar apgrozībai nederīgām euro monētām (OV L 339, 22.12.2010., 1. lpp.)

2012. gada 31. decembris

26.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 651/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par euro monētu emisiju (OV L 201, 27.7.2012., 135. lpp.)

2013. gada 31. decembris (1)

27.

Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2013/10 (2013. gada 19. aprīlis) par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 37. lpp.)

2014. gada 31. decembris (1)

28.

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/669 (2019. gada 4. aprīlis), ar ko groza Lēmumu ECB/2013/10 par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 113, 29.4.2019., 6. lpp.)

2020. gada 31. decembris (7)

29.

Padomes Regula (ES) Nr. 729/2014 (2014. gada 24. jūnijs) par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem (OV L 194, 2.7.2014., 1. lpp.)

2013. gada 31. decembris (2)

Monetārā nolīguma pielikuma iedaļa saskaņā ar Apvienotās komitejas ad hoc nolīgumu pēc Svētā Krēsla (Vatikāna Pilsētvalsts) lūguma iekļaut atbilstīgus noteikumus, kas piemērojami vienībām, kas veic profesionālas finanšu darbības

| | Turpmāk uzskaitīto tiesību aktu attiecīgās daļas | Īstenošanas termiņš |
| --- | --- | --- |
| 30. | Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.) | 2016. gada 31. decembris (2) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 31. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/65/EK (2001. gada 27. septembris) (OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.) | |
| 32. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/51/EK (2003. gada 18. jūnijs) (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.) | |
| 33. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/46/EK (2006. gada 14. jūnijs) (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.) | |
| 34. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.) | 2017. gada 31. decembris (2) |
| 35. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2017. gada 31. decembris (2) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 36. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2395 (2017. gada 12. decembris), ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz pārejas kārtību tam, lai mazinātu 9. SFPS ieviešanas ietekmi uz pašu kapitālu, un lielo riska darījumu regulējumam noteiktiem publiskā sektora riska darījumiem, kuri denominēti jebkuras dalībvalsts vietējā valūtā (OV L 345, 27.12.2017., 27. lpp.) | 2019. gada 30. jūnijs (6) |
| 37. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2401 (2017. gada 12. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (OV L 347, 28.12.2017., 1. lpp.) | 2020. gada 31. marts (6) |
| 38. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/630 (2019. gada 17. aprīlis), ar ko attiecībā uz zaudējumu seguma minimumu ienākumus nenesošiem riska darījumiem groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 111, 25.4.2019., 4. lpp.) | 2020. gada 31. decembris (7) |
| 39. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi | 2018. gada 30. septembris (4) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 40. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 23. jūnija Regula (ES) 2016/1033, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.) | 2018. gada 30. septembris (5) |
| 41. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/57/ES (2014. gada 16. aprīlis) par kriminālsodiem par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīva) (OV L 173, 12.6.2014., 179. lpp.) | 2018. gada 30. septembris (4) |
| | Tiesību akti par statistikas informācijas vākšanu (*1) | |
| 42. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2013/24 (2013. gada 25. jūlijs) par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (OV L 2, 7.1.2014., 34. lpp.) | 2016. gada 31. decembris (2) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 43. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/66 (2015. gada 26. novembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/24 par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (ECB/2015/40) (OV L 14, 21.1.2016., 36. lpp.) | 2017. gada 31. marts (4) |
| 44. | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1071/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (OV L 297, 7.11.2013., 1. lpp.) | 2016. gada 31. decembris (2) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 45. | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1375/2014 (2014. gada 10. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (ECB/2013/33) (ECB/2014/51) (OV L 366, 20.12.2014., 77. lpp.) | |
| 46. | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1072/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (ECB/2013/34) (OV L 297, 7.11.2013., 51. lpp.) | 2016. gada 31. decembris (2) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 47. | Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 756/2014 (2014. gada 8. jūlijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (ECB/2014/30) (OV L 205, 12.7.2014., 14. lpp.) | |
| 48. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2014/15 (2014. gada 4. aprīlis) par monetāro un finanšu statistiku (OV L 340, 26.11.2014., 1. lpp.) | 2016. gada 31. decembris (2) |
| | Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem: | |
| 49. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/571 (2014. gada 6. novembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2014/15 par monetāro un finanšu statistiku (ECB/2014/43) (OV L 93, 9.4.2015., 82. lpp.) | |
| 50. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/450 (2015. gada 4. decembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2014/15 par monetāro un finanšu statistiku (ECB/2015/44) (OV L 86, 1.4.2016., 42. lpp.) | 2017. gada 31. marts (4) |
| 51. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2017/148 (2016. gada 16. decembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2014/15 par monetāro un finanšu statistiku (ECB/2016/45) (OV L 26, 31.1.2017., 1. lpp.) | 2017. gada 1. novembris (5) |
| 52. | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2018/877 (2018. gada 1. jūnijs), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2014/15 par monetāro un finanšu statistiku (ECB/2018/17) (OV L 154, 18.6.2018., 22. lpp.) | 2019. gada 1. oktobris (6) |

Turpmāk uzskaitīto tiesību aktu attiecīgās daļas

Īstenošanas termiņš

30.

Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.)

2016. gada 31. decembris (2)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

31.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/65/EK (2001. gada 27. septembris) (OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.)

32.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/51/EK (2003. gada 18. jūnijs) (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.)

33.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/46/EK (2006. gada 14. jūnijs) (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.)

34.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.)

2017. gada 31. decembris (2)

35.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2017. gada 31. decembris (2)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

36.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2395 (2017. gada 12. decembris), ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz pārejas kārtību tam, lai mazinātu 9. SFPS ieviešanas ietekmi uz pašu kapitālu, un lielo riska darījumu regulējumam noteiktiem publiskā sektora riska darījumiem, kuri denominēti jebkuras dalībvalsts vietējā valūtā (OV L 345, 27.12.2017., 27. lpp.)

2019. gada 30. jūnijs (6)

37.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2401 (2017. gada 12. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (OV L 347, 28.12.2017., 1. lpp.)

2020. gada 31. marts (6)

38.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/630 (2019. gada 17. aprīlis), ar ko attiecībā uz zaudējumu seguma minimumu ienākumus nenesošiem riska darījumiem groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 111, 25.4.2019., 4. lpp.)

2020. gada 31. decembris (7)

39.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.), un attiecīgā gadījumā saistītie 2. līmeņa pasākumi

2018. gada 30. septembris (4)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

40.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 23. jūnija Regula (ES) 2016/1033, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (OV L 175, 30.6.2016., 1. lpp.)

2018. gada 30. septembris (5)

41.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/57/ES (2014. gada 16. aprīlis) par kriminālsodiem par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīva) (OV L 173, 12.6.2014., 179. lpp.)

2018. gada 30. septembris (4)

Tiesību akti par statistikas informācijas vākšanu (*1)

42.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2013/24 (2013. gada 25. jūlijs) par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (OV L 2, 7.1.2014., 34. lpp.)

2016. gada 31. decembris (2)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

43.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/66 (2015. gada 26. novembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/24 par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (ECB/2015/40) (OV L 14, 21.1.2016., 36. lpp.)

2017. gada 31. marts (4)

44.

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1071/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (OV L 297, 7.11.2013., 1. lpp.)

2016. gada 31. decembris (2)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

45.

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1375/2014 (2014. gada 10. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (ECB/2013/33) (ECB/2014/51) (OV L 366, 20.12.2014., 77. lpp.)

46.

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1072/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (ECB/2013/34) (OV L 297, 7.11.2013., 51. lpp.)

2016. gada 31. decembris (2)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

47.

Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 756/2014 (2014. gada 8. jūlijs), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (ECB/2014/30) (OV L 205, 12.7.2014., 14. lpp.)

48.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2014/15 (2014. gada 4. aprīlis) par monetāro un finanšu statistiku (OV L 340, 26.11.2014., 1. lpp.)

2016. gada 31. decembris (2)

Grozījumi izdarīti ar šādiem aktiem:

49.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/571 (2014. gada 6. novembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2014/15 par monetāro un finanšu statistiku (ECB/2014/43) (OV L 93, 9.4.2015., 82. lpp.)

50.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2016/450 (2015. gada 4. decembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2014/15 par monetāro un finanšu statistiku (ECB/2015/44) (OV L 86, 1.4.2016., 42. lpp.)

2017. gada 31. marts (4)

51.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2017/148 (2016. gada 16. decembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2014/15 par monetāro un finanšu statistiku (ECB/2016/45) (OV L 26, 31.1.2017., 1. lpp.)

2017. gada 1. novembris (5)

52.

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2018/877 (2018. gada 1. jūnijs), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2014/15 par monetāro un finanšu statistiku (ECB/2018/17) (OV L 154, 18.6.2018., 22. lpp.)

2019. gada 1. oktobris (6)

---

(1)  Par šiem termiņiem apvienotā komiteja vienojās 2013. gada sanāksmē.

1

(2)  Par šiem termiņiem apvienotā komiteja vienojās 2014. gada sanāksmē.

2

(3)  Par šiem termiņiem apvienotā komiteja vienojās 2015. gada sanāksmē.

3

(4)  Par šiem termiņiem apvienotā komiteja vienojās 2016. gada sanāksmē.

4

(5)  Par šiem termiņiem apvienotā komiteja vienojās 2017. gada sanāksmē.

5

(6)  Par šiem termiņiem apvienotā komiteja vienojās 2018. gada sanāksmē.

6

(7)  Par šiem termiņiem apvienotā komiteja vienojās 2019. gada sanāksmē.

7

(*1)  Kā tas atrunāts veidnē par vienkāršotu statistikas pārskatu.

*1

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 24.1.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 19/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 19/42

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums būtu jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 122 – Vienoti tehniskie priekšraksti par M, N un O kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to apsildes sistēmām (2020/110)

| | noteikumu sākotnējās redakcijas 5. papildinājumam – spēkā stāšanās datums: 2019. gada 15. oktobris |
| --- | --- |

noteikumu sākotnējās redakcijas 5. papildinājumam – spēkā stāšanās datums: 2019. gada 15. oktobris

SATURA RĀDĪTĀJS

NOTEIKUMI

1.   Darbības joma

2.   Definīcijas Vispārīgi

3.   Apstiprinājuma pieteikums

4.   Apstiprinājums

5.   I daļa. Transportlīdzekļa tipa apstiprināšana attiecībā uz tā apsildes sistēmu

6.   II daļa. Apsildes sistēmas apstiprināšana attiecībā uz tās darbības drošību

7.   Pārveidojums un transportlīdzekļa vai sastāvdaļas tipa apstiprinājuma paplašinājums

8.   Ražošanas atbilstība

9.   Sankcijas par ražošanas neatbilstību

10.   Ražošanas pilnīga izbeigšana

11.   Apstiprināšanas testus veicošo tehnisko dienestu un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses

PIELIKUMI

1. pielikums.   Informācijas dokumenti un paziņojumu veidlapas

2. pielikums.   Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojums

3. pielikums.   Prasības siltumu rekuperējošām apsildes sistēmām – gaisa

4. pielikums.   Gaisa kvalitātes testa procedūra

5. pielikums.   Temperatūras testa procedūra

6. pielikums.   Iekšdedzes sildītāju izplūdes emisijas testa procedūra

7. pielikums.   Papildu prasības iekšdedzes sildītājiem

8. pielikums.   Drošības prasības LPG iekšdedzes sildītājiem un LPG apsildes sistēmām

LPG

LPG

9. pielikums.   Papildu noteikumi atsevišķiem transportlīdzekļiem, kā noteikts ADR

ADR

1.   DARBĪBAS JOMA

| 1.1. | Šos noteikumus piemēro visiem M, N un O (1) kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar apsildes sistēmu. |
| --- | --- |

1.1.

Šos noteikumus piemēro visiem M, N un O (1

Tipa apstiprinājumus piešķir šādi:

| 1.2. | I daļa. Transportlīdzekļa tipa apstiprināšana attiecībā uz tā apsildes sistēmu. |
| --- | --- |

1.2.

I daļa. Transportlīdzekļa tipa apstiprināšana attiecībā uz tā apsildes sistēmu.

| 1.3. | II daļa. Apsildes sistēmas apstiprināšana attiecībā uz tās darbības drošību. |
| --- | --- |

1.3.

II daļa. Apsildes sistēmas apstiprināšana attiecībā uz tās darbības drošību.

2.   DEFINĪCIJAS: VISPĀRĪGI

Šajos noteikumos:

| 2.1. | “transportlīdzeklis” ir M, N vai O kategorijas1/transportlīdzeklis, kas aprīkots ar apsildes sistēmu; |
| --- | --- |

2.1.

“transportlīdzeklis” ir M, N vai O kategorijas1

| 2.2. | “ražotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas apstiprinātājai iestādei atbild par visiem tipa apstiprināšanas procesa aspektiem un ražošanas atbilstības nodrošināšanu. Nav būtiski, vai šī fiziskā vai juridiskā persona ir tieši iesaistīta visos apstiprināšanas procesam pakļautā transportlīdzekļa vai sastāvdaļas izgatavošanas posmos; |
| --- | --- |

2.2.

“ražotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas apstiprinātājai iestādei atbild par visiem tipa apstiprināšanas procesa aspektiem un ražošanas atbilstības nodrošināšanu. Nav būtiski, vai šī fiziskā vai juridiskā persona ir tieši iesaistīta visos apstiprināšanas procesam pakļautā transportlīdzekļa vai sastāvdaļas izgatavošanas posmos;

| 2.3. | “iekšiene” ir transportlīdzekļa slēgtas daļas, kurās atrodas transportlīdzekļa braucēji un/vai krava; |
| --- | --- |

2.3.

“iekšiene” ir transportlīdzekļa slēgtas daļas, kurās atrodas transportlīdzekļa braucēji un/vai krava;

| 2.4. | “pasažieru nodalījuma apsildes sistēma” ir jebkāda veida ierīce, kas konstruēta temperatūras palielināšanai pasažieru nodalījumā; |
| --- | --- |

2.4.

“pasažieru nodalījuma apsildes sistēma” ir jebkāda veida ierīce, kas konstruēta temperatūras palielināšanai pasažieru nodalījumā;

| 2.5. | “kravas zonas apsildes sistēma” ir jebkāda veida ierīce, kas konstruēta temperatūras palielināšanai kravas zonā; |
| --- | --- |

2.5.

“kravas zonas apsildes sistēma” ir jebkāda veida ierīce, kas konstruēta temperatūras palielināšanai kravas zonā;

| 2.6. | “kravas zona” ir transportlīdzekļa iekšienes daļa, kur atrodas krava, kas nav pasažieri; |
| --- | --- |

2.6.

“kravas zona” ir transportlīdzekļa iekšienes daļa, kur atrodas krava, kas nav pasažieri;

| 2.7. | “pasažieru nodalījums” ir transportlīdzekļa iekšienes daļa, kur atrodas vadītājs un pasažieri; |
| --- | --- |

2.7.

“pasažieru nodalījums” ir transportlīdzekļa iekšienes daļa, kur atrodas vadītājs un pasažieri;

| 2.8. | “gāzveida degviela” ir degvielas, kas pie normālas temperatūras un spiediena (288,2 K un 101,33 kPa) ir gāzveida stāvoklī, tādas kā sašķidrinātā naftas gāze (LPG) un saspiestā dabasgāze (CNG); |
| --- | --- |

2.8.

“gāzveida degviela” ir degvielas, kas pie normālas temperatūras un spiediena (288,2 K un 101,33 kPa) ir gāzveida stāvoklī, tādas kā sašķidrinātā naftas gāze (LPG

CNG

| 2.9. | “pārkaršana” ir stāvoklis, kas pastāv, kad apsildes gaisa ievads iekšdedzes sildītājā pilnīgi bloķēts. |
| --- | --- |

2.9.

“pārkaršana” ir stāvoklis, kas pastāv, kad apsildes gaisa ievads iekšdedzes sildītājā pilnīgi bloķēts.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma attiecībā uz tā apsildes sistēmu pieteikums

| 3.1.1. | Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma attiecībā uz tā apsildes sistēmu pieteikumu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.1.

Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma attiecībā uz tā apsildes sistēmu pieteikumu iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.1.2. | Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trīs eksemplāros un šādu informāciju: |
| --- | --- |

3.1.2.

Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trīs eksemplāros un šādu informāciju:

| 3.1.2.1. | transportlīdzekļa tipa detalizētu aprakstu attiecībā uz tā struktūru, izmēriem, konfigurāciju un materiāliem; |
| --- | --- |

3.1.2.1.

transportlīdzekļa tipa detalizētu aprakstu attiecībā uz tā struktūru, izmēriem, konfigurāciju un materiāliem;

| 3.1.2.2. | apsildes sistēmas un tās vispārīgā izvietojuma rasējumus. |
| --- | --- |

3.1.2.2.

apsildes sistēmas un tās vispārīgā izvietojuma rasējumus.

| 3.1.3. | Informācijas dokumenta paraugs ir dots 1. pielikuma 1. daļas 1. papildinājumā. |
| --- | --- |

3.1.3.

Informācijas dokumenta paraugs ir dots 1. pielikuma 1. daļas 1. papildinājumā.

| 3.1.4. | Tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par tipa apstiprināšanas testu veikšanu, iesniedz apstiprināmo transportlīdzekļa tipu reprezentējošu transportlīdzekli. |
| --- | --- |

3.1.4.

Tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par tipa apstiprināšanas testu veikšanu, iesniedz apstiprināmo transportlīdzekļa tipu reprezentējošu transportlīdzekli.

| 3.1.5. | Ja apstiprināmais transportlīdzeklis ir aprīkots ar sildītāju, kam ir EEK tipa apstiprinājums, transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumā norāda tipa apstiprinājuma numuru un šā tipa sildītājam ražotāja piešķirtos tipa apzīmējumus. |
| --- | --- |

3.1.5.

Ja apstiprināmais transportlīdzeklis ir aprīkots ar sildītāju, kam ir EEK tipa apstiprinājums, transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumā norāda tipa apstiprinājuma numuru un šā tipa sildītājam ražotāja piešķirtos tipa apzīmējumus.

| 3.1.6. | Ja apstiprināmais transportlīdzeklis ir aprīkots ar sildītāju, kam nav EEK tipa apstiprinājuma, tehniskajam dienestam iesniedz vienu apstiprināmo tipu reprezentējošu paraugu. |
| --- | --- |

3.1.6.

Ja apstiprināmais transportlīdzeklis ir aprīkots ar sildītāju, kam nav EEK tipa apstiprinājuma, tehniskajam dienestam iesniedz vienu apstiprināmo tipu reprezentējošu paraugu.

3.2.   Sildītāja tipa apstiprinājuma pieteikums

| 3.2.1. | Sildītāja tipa kā sastāvdaļas apstiprinājuma pieteikumu iesniedz apsildes sistēmas ražotājs. |
| --- | --- |

3.2.1.

Sildītāja tipa kā sastāvdaļas apstiprinājuma pieteikumu iesniedz apsildes sistēmas ražotājs.

| 3.2.2. | Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trīs eksemplāros un šādu informāciju: |
| --- | --- |

3.2.2.

Tam pievieno turpmāk minētos dokumentus trīs eksemplāros un šādu informāciju:

| 3.2.2.1. | apsildes sistēmas tipa detalizētu aprakstu par tās struktūru, izmēriem, konfigurāciju un materiāliem; |
| --- | --- |

3.2.2.1.

apsildes sistēmas tipa detalizētu aprakstu par tās struktūru, izmēriem, konfigurāciju un materiāliem;

| 3.2.2.2. | apsildes sistēmas un tās vispārīgā izvietojuma rasējumus. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

apsildes sistēmas un tās vispārīgā izvietojuma rasējumus.

| 3.2.3. | Informācijas dokumenta paraugs ir dots 1. pielikuma 1. daļas 2. papildinājumā. |
| --- | --- |

3.2.3.

Informācijas dokumenta paraugs ir dots 1. pielikuma 1. daļas 2. papildinājumā.

| 3.2.4. | Tehniskajam dienestam iesniedz apstiprināmo tipu reprezentējoša sildītāja vienu paraugu. |
| --- | --- |

3.2.4.

Tehniskajam dienestam iesniedz apstiprināmo tipu reprezentējoša sildītāja vienu paraugu.

| 3.2.5. | Paraugu skaidri un neizdzēšami marķē ar pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi un tipa apzīmējumu. |
| --- | --- |

3.2.5.

Paraugu skaidri un neizdzēšami marķē ar pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi un tipa apzīmējumu.

4.   APSTIPRINĀJUMS

| 4.1. | Ja apstiprināšanai atbilstīgi šiem noteikumiem iesniegtais tips atbilst šo noteikumu attiecīgās(-o) daļas(-u) prasībām, piešķir šī tipa apstiprinājumu. |
| --- | --- |

4.1.

Ja apstiprināšanai atbilstīgi šiem noteikumiem iesniegtais tips atbilst šo noteikumu attiecīgās(-o) daļas(-u) prasībām, piešķir šī tipa apstiprinājumu.

| 4.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 00 atbilstoši šo noteikumu sākotnējai redakcijai) norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izdošanas laikā. Viena un tā pati Nolīguma puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam transportlīdzekļa vai apsildes sistēmas tipam, kā noteikts šajos noteikumos. |
| --- | --- |

4.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 00 atbilstoši šo noteikumu sākotnējai redakcijai) norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izdošanas laikā. Viena un tā pati Nolīguma puse nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam transportlīdzekļa vai apsildes sistēmas tipam, kā noteikts šajos noteikumos.

| 4.3. | Paziņojumu par apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm, izmantojot attiecīgā gadījumā šo noteikumu 1. pielikuma 2. daļā dotajiem paraugiem atbilstošu veidlapu. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņojumu par apstiprinājumu vai apstiprinājuma paplašinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem nosūta šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm, izmantojot attiecīgā gadījumā šo noteikumu 1. pielikuma 2. daļā dotajiem paraugiem atbilstošu veidlapu.

| 4.4. | Uz katra transportlīdzekļa, kas atbilst tipam, kurš apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem, un uz katras atsevišķi piegādātas sastāvdaļas, kas atbilst tipam, kurš apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kura norādīta apstiprinājuma veidlapā, liek aplī ietvertu burtu “E”, aiz kura norādīts tās dalībvalsts pazīšanas numurs, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu (2). |
| --- | --- |

4.4.

Uz katra transportlīdzekļa, kas atbilst tipam, kurš apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem, un uz katras atsevišķi piegādātas sastāvdaļas, kas atbilst tipam, kurš apstiprināts atbilstīgi šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kura norādīta apstiprinājuma veidlapā, liek aplī ietvertu burtu “E”, aiz kura norādīts tās dalībvalsts pazīšanas numurs, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu (2

| 4.5. | Sastāvdaļas tipa apstiprinājuma gadījumā – šo noteikumu numuru, aiz kura ir burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs saskaņā ar 4.2. punktu. |
| --- | --- |

4.5.

Sastāvdaļas tipa apstiprinājuma gadījumā – šo noteikumu numuru, aiz kura ir burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs saskaņā ar 4.2. punktu.

| 4.6. | Ja tips atbilst tipam, kurš apstiprināts atbilstīgi vieniem vai vairāk noteikumiem, kas pievienoti Nolīgumam, valstī, kura ir piešķīrusi apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, 4.2. punktā noteiktais simbols nav jāatkārto; šādā gadījumā noteikumus, saskaņā ar kuriem valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.2. punktā noteiktā simbola. |
| --- | --- |

4.6.

Ja tips atbilst tipam, kurš apstiprināts atbilstīgi vieniem vai vairāk noteikumiem, kas pievienoti Nolīgumam, valstī, kura ir piešķīrusi apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, 4.2. punktā noteiktais simbols nav jāatkārto; šādā gadījumā noteikumus, saskaņā ar kuriem valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.2. punktā noteiktā simbola.

| 4.7. | Apstiprinājuma marķējuma zīmei jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai. |
| --- | --- |

4.7.

Apstiprinājuma marķējuma zīmei jābūt skaidri salasāmai un neizdzēšamai.

| 4.8. | Transportlīdzekļa gadījumā apstiprinājuma marķējuma zīmi novieto ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās. |
| --- | --- |

4.8.

Transportlīdzekļa gadījumā apstiprinājuma marķējuma zīmi novieto ražotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes tuvumā vai uz tās.

| 4.9. | Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojuma piemēri doti šo noteikumu 2. pielikumā. |
| --- | --- |

4.9.

Apstiprinājuma marķējuma zīmju izkārtojuma piemēri doti šo noteikumu 2. pielikumā.

5.   I DAĻA. TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA APSTIPRINĀŠANA ATTIECĪBĀ UZ TĀ APSILDES SISTĒMU

5.1.   Definīcija

Šo noteikumu I daļā:

| 5.1.1. | “transportlīdzekļa tips attiecībā uz apsildes sistēmu” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā apsildes sistēmas funkcionēšanas princips(-i). |
| --- | --- |

5.1.1.

“transportlīdzekļa tips attiecībā uz apsildes sistēmu” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā apsildes sistēmas funkcionēšanas princips(-i).

5.2.   Specifikācijas

| 5.2.1. | Katra transportlīdzekļa pasažieru nodalījumu aprīko ar apsildes sistēmu. Ja transportlīdzeklī ir kravas zonas apsildes sistēma, tai ir jāatbilst šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

5.2.1.

Katra transportlīdzekļa pasažieru nodalījumu aprīko ar apsildes sistēmu. Ja transportlīdzeklī ir kravas zonas apsildes sistēma, tai ir jāatbilst šiem noteikumiem.

| 5.2.2. | Apstiprināmā transportlīdzekļa tipa apsildes sistēmai ir jāatbilst šo noteikumu II daļas tehniskajām prasībām. |
| --- | --- |

5.2.2.

Apstiprināmā transportlīdzekļa tipa apsildes sistēmai ir jāatbilst šo noteikumu II daļas tehniskajām prasībām.

5.3.   Prasības iekšdedzes sildītāju, elektrisko sildītāju un siltumsūkņa apsildes sistēmas uzstādīšanai

5.3.1.   Darbības joma

| 5.3.1.1. | Saskaņā ar 5.3.1.2. punktu sildītājus uzstāda atbilstoši 5.3. punkta prasībām. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Saskaņā ar 5.3.1.2. punktu sildītājus uzstāda atbilstoši 5.3. punkta prasībām.

| 5.3.1.2. | O kategorijas transportlīdzekļus, kuriem ir ar šķidru degvielu darbināmi sildītāji, uzskata par atbilstošiem 5.3. punkta prasībām. |
| --- | --- |

5.3.1.2.

O kategorijas transportlīdzekļus, kuriem ir ar šķidru degvielu darbināmi sildītāji, uzskata par atbilstošiem 5.3. punkta prasībām.

5.3.2.   Sildītāja novietojums

| 5.3.2.1. | Virsbūves sekcijām un citām sastāvdaļām sildītāja tuvumā ir jābūt aizsargātām no pārmērīga karstuma un degvielas vai eļļas kontaminācijas. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Virsbūves sekcijām un citām sastāvdaļām sildītāja tuvumā ir jābūt aizsargātām no pārmērīga karstuma un degvielas vai eļļas kontaminācijas.

| 5.3.2.2. | Sildītājs nedrīkst radīt ugunsgrēka risku pat pārkaršanas gadījumā. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja uzstādīšana nodrošina pienācīgu attālumu līdz visām daļām un piemērotu ventilāciju, izmantojot ugunsdrošus materiālus vai siltumekrānus. |
| --- | --- |

5.3.2.2.

Sildītājs nedrīkst radīt ugunsgrēka risku pat pārkaršanas gadījumā. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja uzstādīšana nodrošina pienācīgu attālumu līdz visām daļām un piemērotu ventilāciju, izmantojot ugunsdrošus materiālus vai siltumekrānus.

| 5.3.2.3. | M2 un M3 transportlīdzekļu gadījumā iekšdedzes sildītājs nedrīkst atrasties pasažieru nodalījumā. Taču ir atļauta tāda uzstādīšana, kas ietver efektīvi noslēgtu apvalku, kas atbilst arī 5.3.2.2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

5.3.2.3.

M2 un M3 transportlīdzekļu gadījumā iekšdedzes sildītājs nedrīkst atrasties pasažieru nodalījumā. Taču ir atļauta tāda uzstādīšana, kas ietver efektīvi noslēgtu apvalku, kas atbilst arī 5.3.2.2. punkta prasībām.

| 5.3.2.4. | Marķējums, kas minēts 7. pielikuma 4. punktā, vai tā dublikāts ir jānovieto tā, lai tas būtu viegli izlasāms, kad iekšdedzes sildītājs ir uzstādīts transportlīdzeklī. |
| --- | --- |

5.3.2.4.

Marķējums, kas minēts 7. pielikuma 4. punktā, vai tā dublikāts ir jānovieto tā, lai tas būtu viegli izlasāms, kad iekšdedzes sildītājs ir uzstādīts transportlīdzeklī.

| 5.3.2.5. | Attiecībā uz sildītāja novietojumu būtu jāveic visi iespējamie piesardzības pasākumi, lai mazinātu traumu un personīgā īpašuma bojājuma risku. |
| --- | --- |

5.3.2.5.

Attiecībā uz sildītāja novietojumu būtu jāveic visi iespējamie piesardzības pasākumi, lai mazinātu traumu un personīgā īpašuma bojājuma risku.

5.3.3.   Iekšdedzes sildītāju barošana

| 5.3.3.1. | Degvielas uzpildes atvere nedrīkst atrasties pasažieru nodalījumā, un tai ir jābūt ar efektīvu vāciņu degvielas noplūdes nepieļaušanai. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Degvielas uzpildes atvere nedrīkst atrasties pasažieru nodalījumā, un tai ir jābūt ar efektīvu vāciņu degvielas noplūdes nepieļaušanai.

| 5.3.3.2. | Ar šķidru degvielu darbināmiem sildītājiem, kuriem ir no transportlīdzekļa neatkarīga barošana, skaidri norāda degvielas veidu un uzpildes vietu. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

Ar šķidru degvielu darbināmiem sildītājiem, kuriem ir no transportlīdzekļa neatkarīga barošana, skaidri norāda degvielas veidu un uzpildes vietu.

| 5.3.3.3. | Degvielas uzpildes vietā ir jābūt norādei, ka sildītājs pirms degvielas uzpildes ir jāizslēdz. Turklāt pienācīga instrukcija ir jāiekļauj ražotāja sniegtajā lietošanas rokasgrāmatā. |
| --- | --- |

5.3.3.3.

Degvielas uzpildes vietā ir jābūt norādei, ka sildītājs pirms degvielas uzpildes ir jāizslēdz. Turklāt pienācīga instrukcija ir jāiekļauj ražotāja sniegtajā lietošanas rokasgrāmatā.

5.3.4.   Iekšdedzes sildītāju izplūdes sistēma

| 5.3.4.1. | Izplūdes atverei ir jābūt novietotai tā, lai nepieļautu izplūdes gāzu nonākšanu transportlīdzeklī caur ventilācijas sistēmu, siltā gaisa ieplūdes atverēm vai atvērtiem logiem. |
| --- | --- |

5.3.4.1.

Izplūdes atverei ir jābūt novietotai tā, lai nepieļautu izplūdes gāzu nonākšanu transportlīdzeklī caur ventilācijas sistēmu, siltā gaisa ieplūdes atverēm vai atvērtiem logiem.

5.3.5.   Iekšdedzes sildītāju dedzes gaisa ievads

| 5.3.5.1. | Gaisu iekšdedzes sildītāja degkamerai nedrīkst ņemt no transportlīdzekļa pasažieru nodalījuma. |
| --- | --- |

5.3.5.1.

Gaisu iekšdedzes sildītāja degkamerai nedrīkst ņemt no transportlīdzekļa pasažieru nodalījuma.

| 5.3.5.2. | Gaisa ievada atverei ir jābūt novietotai vai aizsargātai tā, lai aizsprostošana ar atkritumiem vai bagāžu būtu mazticama. |
| --- | --- |

5.3.5.2.

Gaisa ievada atverei ir jābūt novietotai vai aizsargātai tā, lai aizsprostošana ar atkritumiem vai bagāžu būtu mazticama.

5.3.6.   Apsildes gaisa ievads

| 5.3.6.1. | Apsildes gaisa padevē drīkst būt svaigs vai recirkulēts gaiss, kam jānāk no tīras zonas, kuras piesārņojums ar izplūdes gāzēm vai nu no spēkiekārtas motora, vai iekšdedzes sildītāja, vai cita avota transportlīdzeklī ir mazticams. |
| --- | --- |

5.3.6.1.

Apsildes gaisa padevē drīkst būt svaigs vai recirkulēts gaiss, kam jānāk no tīras zonas, kuras piesārņojums ar izplūdes gāzēm vai nu no spēkiekārtas motora, vai iekšdedzes sildītāja, vai cita avota transportlīdzeklī ir mazticams.

| 5.3.6.2. | Ievada kanālu aizsargā ar sietu vai citiem piemērotiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

5.3.6.2.

Ievada kanālu aizsargā ar sietu vai citiem piemērotiem līdzekļiem.

5.3.7.   Apsildes gaisa izvads

| 5.3.7.1. | Jebkādam kanālam karsta gaisa virzīšanai cauri transportlīdzeklim ir jābūt novietotam vai aizsargātam tā, lai nerastos traumas vai bojājumi, tam pieskaroties. |
| --- | --- |

5.3.7.1.

Jebkādam kanālam karsta gaisa virzīšanai cauri transportlīdzeklim ir jābūt novietotam vai aizsargātam tā, lai nerastos traumas vai bojājumi, tam pieskaroties.

| 5.3.7.2. | Gaisa izvadam ir jābūt novietotam vai aizsargātai tā, lai aizsprostošana ar atkritumiem vai bagāžu būtu mazticama. |
| --- | --- |

5.3.7.2.

Gaisa izvadam ir jābūt novietotam vai aizsargātai tā, lai aizsprostošana ar atkritumiem vai bagāžu būtu mazticama.

5.3.8.   Iekšdedzes apsildes sistēmas automātiska vadība

| 5.3.8.1. | Transportlīdzekļa motoram pārstājot darboties, apsildes sistēmai ir automātiski jāizslēdzas un degvielas padevei ir jāizbeidzas piecu sekunžu laikā. Ja ir jau aktivēta manuāla vadības ierīce, apsildes sistēma var turpināt darboties. |
| --- | --- |

5.3.8.1.

Transportlīdzekļa motoram pārstājot darboties, apsildes sistēmai ir automātiski jāizslēdzas un degvielas padevei ir jāizbeidzas piecu sekunžu laikā. Ja ir jau aktivēta manuāla vadības ierīce, apsildes sistēma var turpināt darboties.

6.   II DAĻA. APSILDES SISTĒMAS APSTIPRINĀŠANA ATTIECĪBĀ UZ TĀS DARBĪBAS DROŠĪBU

6.1.   Definīcijas

Šo noteikumu II daļā:

| 6.1.1. | “apsildes sistēma” ir jebkāda veida ierīce, kura konstruēta temperatūras paaugstināšanai transportlīdzekļa iekšienē, tostarp kravas zonā. |
| --- | --- |

6.1.1.

“apsildes sistēma” ir jebkāda veida ierīce, kura konstruēta temperatūras paaugstināšanai transportlīdzekļa iekšienē, tostarp kravas zonā.

| 6.1.2. | “iekšdedzes sildītājs” ir ierīce, kas nepastarpināti izmanto šķidru vai gāzveida degvielu un neveic transportlīdzekļa spēkiekārtas motora siltuma rekuperāciju; |
| --- | --- |

6.1.2.

“iekšdedzes sildītājs” ir ierīce, kas nepastarpināti izmanto šķidru vai gāzveida degvielu un neveic transportlīdzekļa spēkiekārtas motora siltuma rekuperāciju;

| 6.1.3. | “apsildes sistēmu tips” ir ierīces, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos: |
| --- | --- |

6.1.3.

“apsildes sistēmu tips” ir ierīces, kas neatšķiras šādos būtiskos aspektos:

| — | barošanas enerģija (piem., šķidra degviela vai elektrība), |
| --- | --- |

—

barošanas enerģija (piem., šķidra degviela vai elektrība),

| — | siltumnesējs (piem., gaiss vai ūdens), |
| --- | --- |

—

siltumnesējs (piem., gaiss vai ūdens),

| — | atrašanās vieta transportlīdzeklī (piem., pasažieru nodalījums vai kravas zona). |
| --- | --- |

—

atrašanās vieta transportlīdzeklī (piem., pasažieru nodalījums vai kravas zona).

| 6.1.4. | “motora siltumu rekuperējoša apsildes sistēma” ir jebkāda veida ierīce, kas veic transportlīdzekļa spēkiekārtas motora radītā siltuma rekuperāciju, lai paaugstinātu temperatūru transportlīdzekļa iekšienē, par siltumnesēju izmantojot ūdeni, eļļu vai gaisu; |
| --- | --- |

6.1.4.

“motora siltumu rekuperējoša apsildes sistēma” ir jebkāda veida ierīce, kas veic transportlīdzekļa spēkiekārtas motora radītā siltuma rekuperāciju, lai paaugstinātu temperatūru transportlīdzekļa iekšienē, par siltumnesēju izmantojot ūdeni, eļļu vai gaisu;

| 6.1.5. | “elektrisks sildītājs” ir ierīce, kas izmanto elektroenerģiju no avota, kas atrodas transportlīdzeklī vai ārpus tā, lai paaugstinātu temperatūru transportlīdzekļa iekšienē. Elektriskas ierīces, kuras ir uzstādītas papildus galvenajai apsildes sistēmai un kuru galvenā funkcija nav apsildīt transportlīdzekļa iekšieni, neuzskata par elektriskajiem sildītājiem saskaņā ar šiem noteikumiem. Piemēram, elektriskas ierīces, kuras uzstādītas sastāvdaļās tikai ar nolūku apsildīt šīs sastāvdaļas, neuzskata par elektriskajiem sildītājiem saskaņā ar šiem noteikumiem; |
| --- | --- |

6.1.5.

“elektrisks sildītājs” ir ierīce, kas izmanto elektroenerģiju no avota, kas atrodas transportlīdzeklī vai ārpus tā, lai paaugstinātu temperatūru transportlīdzekļa iekšienē. Elektriskas ierīces, kuras ir uzstādītas papildus galvenajai apsildes sistēmai un kuru galvenā funkcija nav apsildīt transportlīdzekļa iekšieni, neuzskata par elektriskajiem sildītājiem saskaņā ar šiem noteikumiem. Piemēram, elektriskas ierīces, kuras uzstādītas sastāvdaļās tikai ar nolūku apsildīt šīs sastāvdaļas, neuzskata par elektriskajiem sildītājiem saskaņā ar šiem noteikumiem;

| 6.1.6. | “siltumsūkņa apsildes sistēma” ir jebkāda veida termodinamiskas apsildes ierīce, kas iecerēta atjaunojamas enerģijas izmantošanai, uzņemot kalorijas no vienas vides (gaisa vai ūdens) to pārnešanai uz citu, lai paaugstinātu temperatūru transportlīdzekļa iekšienē. Siltumsūkņa apsildes sistēmas, kas uzstādītas papildus galvenajai apsildes sistēmai un kuru galvenā funkcija nav apsildīt transportlīdzekļa iekšieni, neuzskata par siltumsūkņa apsildes sistēmām saskaņā ar šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

6.1.6.

“siltumsūkņa apsildes sistēma” ir jebkāda veida termodinamiskas apsildes ierīce, kas iecerēta atjaunojamas enerģijas izmantošanai, uzņemot kalorijas no vienas vides (gaisa vai ūdens) to pārnešanai uz citu, lai paaugstinātu temperatūru transportlīdzekļa iekšienē. Siltumsūkņa apsildes sistēmas, kas uzstādītas papildus galvenajai apsildes sistēmai un kuru galvenā funkcija nav apsildīt transportlīdzekļa iekšieni, neuzskata par siltumsūkņa apsildes sistēmām saskaņā ar šiem noteikumiem.

6.2.   Specifikācijas Vispārīgi

Prasības apsildes sistēmām ir šādas:

| — | pasažieru nodalījumā ieplūstošais uzsildītais gaiss nedrīkst būt piesārņotāks par gaisu tā ieejas vietā transportlīdzeklī, |
| --- | --- |

—

pasažieru nodalījumā ieplūstošais uzsildītais gaiss nedrīkst būt piesārņotāks par gaisu tā ieejas vietā transportlīdzeklī,

| — | vadītājam un pasažieriem braukšanas laikā nav iespējas saskarties ar transportlīdzekļa daļām vai uzsildīto gaisu, kas varētu radīt apdegumus, |
| --- | --- |

—

vadītājam un pasažieriem braukšanas laikā nav iespējas saskarties ar transportlīdzekļa daļām vai uzsildīto gaisu, kas varētu radīt apdegumus,

| — | izplūdes emisijas no iekšdedzes sildītājiem ir pieņemamās robežās. |
| --- | --- |

—

izplūdes emisijas no iekšdedzes sildītājiem ir pieņemamās robežās.

Testēšanas procedūras, ar kurām verificē atbilstību katrai minētajai prasībai, ir noteiktas 4., 5. un 6. pielikumā.

| 6.2.1. | Šajā tabulā ir norādīts, kuru pielikumu piemēro katram apsildes sistēmas tipam katrā transportlīdzekļu kategorijā: |
| --- | --- |

6.2.1.

Šajā tabulā ir norādīts, kuru pielikumu piemēro katram apsildes sistēmas tipam katrā transportlīdzekļu kategorijā:

| Apsildes sistēma | Transportlīdzekļa kategorija | 4. pielikums


  Gaisa kvalitāte | 5. pielikums


  Temperatūra | 6. pielikums


  Izplūde | 8. pielikums


  LPG drošība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rekuperēts motora siltums – ūdens | M | | | | |
| N | | | | |
| O | | | | |
| Rekuperēts motora siltums – gaiss
  Skatīt 1. piezīmi | M | Jā | Jā | | |
| N | Jā | Jā | | |
| O | | | | |
| Rekuperēts motora siltums – eļļa | M | Jā | Jā | | |
| N | Jā | Jā | | |
| O | | | | |
| Ar gāzveida degvielu darbināms sildītājs
  Skatīt 2. piezīmi | M | Jā | Jā | Jā | Jā |
| N | Jā | Jā | Jā | Jā |
| O | Jā | Jā | Jā | Jā |
| Ar šķidru degvielu darbināms sildītājs
  Skatīt 2. piezīmi | M | Jā | Jā | Jā | |
| N | Jā | Jā | Jā | |
| O | Jā | Jā | Jā | |
| Elektrisks sildītājs
  Skatīt 2. piezīmi | M | | Jā | | |
| N | | Jā | | |
| O | | Jā | | |
| Siltumsūknis | M | Jā | Jā | | |
| | N | Jā | Jā | | |
| | O | Jā | Jā | | |
| 1. piezīme Apsildes sistēmām, kas atbilst 3. pielikuma prasībām, ir atbrīvotas no šīm testa prasībām.

  2. piezīme. Ārpus pasažieru nodalījuma novietotus sildītājus, kuros par siltumnesēju izmanto ūdeni, uzskata par atbilstošiem 4. un 5. pielikumam. |

Apsildes sistēma

Apsildes sistēma

Transportlīdzekļa kategorija

Transportlīdzekļa kategorija

4. pielikums

4. pielikums

Gaisa kvalitāte

Gaisa kvalitāte

5. pielikums

5. pielikums

Temperatūra

Temperatūra

6. pielikums

6. pielikums

Izplūde

Izplūde

8. pielikums

8. pielikums

LPG drošība

LPG drošība

Rekuperēts motora siltums – ūdens

M

N

O

Rekuperēts motora siltums – gaiss

Skatīt 1. piezīmi

1. piezīmi

M

Jā

Jā

N

Jā

Jā

O

Rekuperēts motora siltums – eļļa

M

Jā

Jā

N

Jā

Jā

O

Ar gāzveida degvielu darbināms sildītājs

Skatīt 2. piezīmi

2. piezīmi

M

Jā

Jā

Jā

Jā

N

Jā

Jā

Jā

Jā

O

Jā

Jā

Jā

Jā

Ar šķidru degvielu darbināms sildītājs

Skatīt 2. piezīmi

2. piezīmi

M

Jā

Jā

Jā

N

Jā

Jā

Jā

O

Jā

Jā

Jā

Elektrisks sildītājs

Skatīt 2. piezīmi

2. piezīmi

M

Jā

N

Jā

O

Jā

Siltumsūknis

M

Jā

Jā

N

Jā

Jā

O

Jā

Jā

1. piezīme Apsildes sistēmām, kas atbilst 3. pielikuma prasībām, ir atbrīvotas no šīm testa prasībām.

1. piezīme

2. piezīme. Ārpus pasažieru nodalījuma novietotus sildītājus, kuros par siltumnesēju izmanto ūdeni, uzskata par atbilstošiem 4. un 5. pielikumam.

2. piezīme.

6.3.   Specifikācijas. Iekšdedzes sildītāji

Papildu prasības iekšdedzes sildītājiem noteiktas 7. pielikumā.

7.   PĀRVEIDOJUMS UN TRANSPORTLĪDZEKĻA VAI SASTĀVDAĻAS TIPA APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS

| 7.1. | Par katru apstiprinātā tipa pārveidojumu paziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas tipu apstiprinājusi. Šī iestāde tad drīkst vai nu: |
| --- | --- |

7.1.

Par katru apstiprinātā tipa pārveidojumu paziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kas tipu apstiprinājusi. Šī iestāde tad drīkst vai nu:

| 7.1.1. | uzskatīt, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis vai sastāvdaļa jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām, vai |
| --- | --- |

7.1.1.

uzskatīt, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt vērā ņemamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis vai sastāvdaļa jebkurā gadījumā joprojām atbilst prasībām, vai

| 7.1.2. | pieprasīt par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam jaunu testa ziņojumu. |
| --- | --- |

7.1.2.

pieprasīt par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam jaunu testa ziņojumu.

| 7.2. | Par apstiprinājuma apstiprināšanu vai atteikumu, norādot pārveidojumus, paziņo šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm saskaņā ar 4.3. punktā norādīto procedūru. |
| --- | --- |

7.2.

Par apstiprinājuma apstiprināšanu vai atteikumu, norādot pārveidojumus, paziņo šos noteikumus piemērojošajām Nolīguma pusēm saskaņā ar 4.3. punktā norādīto procedūru.

| 7.3. | Kompetentā iestāde, kas piešķir apstiprinājuma paplašinājumu, šādam paplašinājumam piešķir sērijas numuru un informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot attiecīgā gadījumā šo noteikumu 1. pielikuma 2. daļas 1. vai 2. papildinājumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

7.3.

Kompetentā iestāde, kas piešķir apstiprinājuma paplašinājumu, šādam paplašinājumam piešķir sērijas numuru un informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot attiecīgā gadījumā šo noteikumu 1. pielikuma 2. daļas 1. vai 2. papildinājumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības procedūrām ir jāatbilst Nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) noteiktajām, ievērojot šādas prasības.

| 8.1. | Transportlīdzekļiem un sastāvdaļām, kas apstiprinātas atbilstīgi šiem noteikumiem, jābūt ražotām tā, lai tās atbilstu apstiprinātajam tipam, izpildot 5. un 6. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

8.1.

Transportlīdzekļiem un sastāvdaļām, kas apstiprinātas atbilstīgi šiem noteikumiem, jābūt ražotām tā, lai tās atbilstu apstiprinātajam tipam, izpildot 5. un 6. punktā noteiktās prasības.

| 8.2. | Kompetentā iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā drīkst verificēt katrā ražotnē piemērojamās atbilstības kontroles metodes. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize divos gados. |
| --- | --- |

8.2.

Kompetentā iestāde, kas ir piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā drīkst verificēt katrā ražotnē piemērojamās atbilstības kontroles metodes. Šādu verifikāciju normāls biežums ir reize divos gados.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 9.1. | Atbilstīgi šiem noteikumiem transportlīdzekļa tipam piešķirtu apstiprinājumu drīkst anulēt, ja netiek izpildītas 5. un 6. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

9.1.

Atbilstīgi šiem noteikumiem transportlīdzekļa tipam piešķirtu apstiprinājumu drīkst anulēt, ja netiek izpildītas 5. un 6. punktā noteiktās prasības.

| 9.2. | Ja šos noteikumus piemērojoša Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikuma 2. daļas 1. vai 2. papildinājumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu. |
| --- | --- |

9.2.

Ja šos noteikumus piemērojoša Nolīguma puse anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā nekavējoties informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikuma 2. daļas 1. vai 2. papildinājumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

10.   RAŽOŠANAS PILNĪGA IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz atbilstīgi šiem noteikumiem apstiprināta transportlīdzekļa vai sastāvdaļas tipa ražošanu, tas par to informē iestādi, kas šo apstiprinājumu piešķīrusi. Saņēmusi attiecīgo paziņojumu, šī iestāde informē par to pārējās šos noteikumus piemērojošās 1958. gada Nolīguma puses, izmantojot šo noteikumu 1. pielikuma 2. daļas 1. vai 2. papildinājumā dotajam paraugam atbilstošu paziņojuma veidlapu.

11.   TIPA APSTIPRINĀŠANAS TESTUS VEICOŠO TEHNISKO DIENESTU UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Šos noteikumus piemērojošās Nolīguma puses paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariātam par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu nosaukumus un adreses un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumus un adreses, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu vai tā paplašinājumu, vai atteikumu, vai anulēšanu.

---

(1)  Kā definēts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. punktā –

1

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  1958. gada Nolīguma pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, 3. pielikums –

2

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

1. PIELIKUMS

1. DAĻA

1. PAPILDINĀJUMS

INFORMĀCIJAS DOKUMENTA PARAUGS

(attiecībā uz transportlīdzekļa tipu saskaņā ar noteikumu 4.3. punktu saistībā ar apsildes sistēmas EEK tipa apstiprinājumu un ar transportlīdzekli attiecībā uz tā apsildes sistēmu)

Ja apsildes sistēmai vai tās sastāvdaļām ir elektroniskas vadības ierīces, ir jāsniedz informācija par to veiktspēju.

0.   VISPĀRĪGI

| 0.1. | Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums):... |
| --- | --- |

0.1.

| 0.2. | Tips un vispārīgs komercapraksts(-i):... |
| --- | --- |

0.2.

| 0.3. | Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķēti uz transportlīdzekļa:... |
| --- | --- |

0.3.

| 0.4. | Šī marķējuma atrašanās vieta:... |
| --- | --- |

0.4.

| 0.5. | Transportlīdzekļa kategorija (1):... |
| --- | --- |

0.5.

| 0.6. | Ražotāja nosaukums un adrese:... |
| --- | --- |

0.6.

| 0.7. | Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):... |
| --- | --- |

0.7.

1.   TRANSPORTLĪDZEKĻA KONSTRUKCIJAS VISPĀRĪGS RAKSTUROJUMS

| 1.1. | Reprezentatīva transportlīdzekļa fotoattēli un/vai rasējumi: |
| --- | --- |

1.1.

2.   SPĒKIEKĀRTA

| 2.1. | Ražotāja piešķirtais motora kods:...
  (kā marķēts uz motora vai citi identifikācijas līdzekļi) |
| --- | --- |

2.1.

(kā marķēts uz motora vai citi identifikācijas līdzekļi)

| 2.2. | Darbības princips: dzirksteļaizdedze/kompresijaizdedze, četrtaktu/divtaktu (2) |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cilindru skaits un izkārtojums:... |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Maksimālā lietderīgā jauda: ...kW pie...min-1

  (ražotāja deklarētā vērtība) |
| --- | --- |

2.4.

(ražotāja deklarētā vērtība)

| 2.5. | Dzeses sistēma (šķidruma/gaisa) (2) |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Motora temperatūras vadības mehānisma nominālais iestatījums:... |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Spiediena pūte: Ir/Nav (2) |
| --- | --- |

2.7.

| 2.7.1. | Tips(-i)... |
| --- | --- |

2.7.1.

| 2.7.2. | Sistēmas apraksts (piem., maksimālais pūtes spiediens:... kPa, pārplūdes aizvars, ja attiecināms) |
| --- | --- |

2.7.2.

3.   VIRSBŪVE

| 3.1. | Īss transportlīdzekļa apraksts attiecībā uz apsildes sistēmu, ja apsildes sistēma izmanto motora dzeses šķidruma siltumu... |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Īss transportlīdzekļa tipa apraksts attiecībā uz apsildes sistēmu, ja par siltuma avotu izmanto motora dzeses gaisu vai izplūdes gāzes, tostarp:... |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | apsildes sistēmas shēma, parādot tās novietojumu transportlīdzeklī:... |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | siltummaiņa izvietojuma shēma apsildes sistēmām, kur apsildei izmanto izplūdes gāzes, vai to daļu, kur notiek siltuma apmaiņa (apsildīšanas sistēmām, kur apsildei izmanto motora dzesēšanas gaisu):... |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Attiecīgi siltummaiņa vai to daļu, kur notiek siltuma apmaiņa, šķērsgriezuma rasējums, norādot sienas biezumu, izmantotos materiālus un virsmas raksturlielumus:... |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Norāda citu būtisku apsildes sistēmas sastāvdaļu specifikācijas, piem., dzesēšanas ventilatoram, attiecībā uz to izgatavošanas metodi un tehniskajiem datiem... |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | Īss transportlīdzekļa tipa apraksts attiecībā uz iekšdedzes apsildes sistēmu un automātisko vadību:... |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | iekšdedzes sildītāja, gaisa ievades sistēmas, izplūdes sistēmas, degvielas tvertnes, barošanas sistēmas (ieskaitot vārstus) un elektrisko savienojumu izvietojuma shēma, norādot to atrašanās vietas transportlīdzeklī. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.4. | Maksimālais elektroenerģijas patēriņš:...kW |
| --- | --- |

3.4.

2. PAPILDINĀJUMS

INFORMĀCIJAS DOKUMENTA PARAUGS

(attiecībā uz apsildes sistēmas tipu saskaņā ar šo noteikumu 4.3. punktu saistībā ar apsildes sistēmas EEK tipa apstiprinājumu attiecībā uz tās darbības drošību)

Ja apsildes sistēmai vai tās sastāvdaļām ir elektroniskas vadības ierīces, ir jāsniedz informācija par to veiktspēju.

1.   VISPĀRĪGI

| 1.1. | Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums):... |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tips un vispārīgs komercapraksts(-i):... |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ražotāja nosaukums un adrese:... |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Sastāvdaļu gadījumā – EEK apstiprinājuma marķējuma zīmes atrašanās vieta un likšanas metode:... |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):... |
| --- | --- |

1.5.

2.   IEKŠDEDZES SILDĪTĀJS (JA IR)

| 2.1. | Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ... |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tips un vispārīgs komercapraksts(-i):... |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tipa identifikācijas veids, ja marķēts uz apsildes sistēmas: ... |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Šī marķējuma atrašanās vieta: ... |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ražotāja nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ... |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pārbaudes spiediens (ja degvielas sildītāju darbina ar sašķidrināto naftas gāzi vai tamlīdzīgu degvielu, spiedienu pievadot sildītāja gāzes ievada savienojumam): ... |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Iekšdedzes sildītāja un visu tā sastāvdaļu detalizēts apraksts, izvietojuma shēma un uzstādīšanas apraksts: ... |
| --- | --- |

2.8.

2. DAĻA

2. DAĻA

1. PAPILDINĀJUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

| (3) | Izdevējs: | Iestādes nosaukums:
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 1

Izdevējs:

Iestādes nosaukums:

...

...

| par (4): | apstiprinājuma piešķiršanu, |
| --- | --- |
| | apstiprinājuma aplašināšanu, |
| | apstiprinājuma atteikšanu, |
| | apstiprinājums anulēšanu, |
| | ražošanas pilnīgu zbeigšanu |

par (4):

apstiprinājuma piešķiršanu,

apstiprinājuma aplašināšanu,

apstiprinājuma atteikšanu,

apstiprinājums anulēšanu,

ražošanas pilnīgu zbeigšanu

attiecībā uz transportlīdzekļa tipu atbilstīgi Noteikumiem Nr. 122

| Apstiprinājums Nr ... | Paplašinājuma Nr ... |
| --- | --- |

Apstiprinājums Nr ...

Paplašinājuma Nr ...

Paplašinājuma pamatojums: ...

I IEDAĻA

VISPĀRĪGI

| 1.1. | Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ... |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tips: ... |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķēts uz transportlīdzekļa/sastāvdaļas/atsevišķas tehniskas vienības (4) (5): ... |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Šī marķējuma atrašanās vieta: ... |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.4. | Transportlīdzekļa kategorija (6): ... |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ražotāja nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EEK apstiprinājuma marķējuma zīmes atrašanās vieta: ... |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ... |
| --- | --- |

1.7.

II IEDAĻA

| 1. | Papildu informācija (ja attiecināms) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: |
| --- | --- |

2.

| 3. | Testa ziņojuma datums: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Testa ziņojuma numurs: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Piezīmes (ja ir): ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vieta: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Datums: ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Paraksts: ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Apstiprinātājai iestādei iesniegtās informācijas paketes, kuru var saņemt pēc pieprasījuma, satura rādītājs dots pielikumā. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Transportlīdzeklis ir apstiprināts saskaņā ar 9. pielikuma (ADR) prasībām: Jā/Nē (4). |
| --- | --- |

10.

2. PAPILDINĀJUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

| (7) | Izdevējs: | Iestādes nosaukums:
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 2

Izdevējs:

Iestādes nosaukums:

...

...

| par (8): | apstiprinājuma piešķiršanu, |
| --- | --- |
| | apstiprinājuma paplašināšanu, |
| | apstiprinājuma atteikšanu, |
| | apstiprinājums anulēšanu, |
| | ražošanas pilnīgu izbeigšanu |

par (8):

apstiprinājuma piešķiršanu,

apstiprinājuma paplašināšanu,

apstiprinājuma atteikšanu,

apstiprinājums anulēšanu,

ražošanas pilnīgu izbeigšanu

attiecībā uz sastāvdaļas tipu atbilstīgi Noteikumiem Nr. 122

| Apstiprinājuma Nr ... | Paplašinājuma Nr ... |
| --- | --- |

Apstiprinājuma Nr ...

Paplašinājuma Nr ...

Paplašinājuma pamatojums: ...

I IEDAĻA

VISPĀRĪGI

| 1.1. | Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ... |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tips: ... |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķēts uz ierīces (9): ... |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Šī marķējuma atrašanās vieta: ... |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.4. | Ražotāja nosaukums un adrese: ... |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EEK apstiprinājuma marķējuma zīmes atrašanās vieta: ... |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ... |
| --- | --- |

1.6.

II IEDAĻA

| 1. | Papildu informācija (kad attiecināms) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests: ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Testa ziņojuma datums: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Testa ziņojuma numurs: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Piezīmes (ja ir): ... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vieta: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Datums: ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Paraksts: ... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Apstiprinātājai iestādei iesniegtās informācijas paketes, kuru var saņemt pēc pieprasījuma, satura rādītājs dots pielikumā. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Kā definēts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu uzbūvi (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. punktā.

1

(2)  Lieko svītrot.

2

(3)  Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi, paplašinājusi, atteikusi vai anulējusi apstiprinājumu (apstiprināšanas prasības skatīt noteikumos).

3

(4)  Lieko svītrot.

4

(5)  Ja tipa identifikācijas līdzeklis satur rakstzīmes, kas neattiecas uz šī informācijas dokumenta aptveroša transportlīdzekļa, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskās vienības tipa aprakstīšanu, šādas rakstzīmes dokumentā attēlo ar simbolu “?” (piem.. ABC??123??).

5

(6)  Kā definēts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2. punktā

6

(7)  Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi, paplašinājusi, atteikusi vai anulējusi apstiprinājumu (apstiprināšanas prasības skatīt noteikumos).

7

(8)  Lieko svītrot.

8

(9)  Ja tipa identifikācijas līdzeklis satur rakstzīmes, kas neattiecas uz šī informācijas dokumenta aptveroša transportlīdzekļa, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskās vienības tipa aprakstīšanu, šādas rakstzīmes dokumentā attēlo ar simbolu “?” (piem.. ABC??123??).

9

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA ZĪMJU IZKĀRTOJUMS

A PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.5. punktu)

Image 3

a = min. 8 mm

Dotā apstiprinājuma marķējuma zīme uz apsildes sistēmas norāda, ka konkrētais sastāvdaļas tips attiecībā uz tā konstrukcijas īpašībām ir apstiprināts Nīderlandē (E 4) atbilstīgi Noteikumiem Nr. 122 ar apstiprinājuma numuru 002439. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumu Nr. 122 prasībām to sākotnējā redakcijā.

B PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.4. punktu)

Image 4

a = min. 8 mm

Dotā apstiprinājuma marķējuma zīme uz transportlīdzekļa norāda, ka konkrētais transportlīdzekļa tips attiecībā uz tā apsildes sistēmu(-ām) apstiprināts Nīderlandē (E 4) atbilstīgi noteikumiem Nr. 122 kā III klases. Numurs 00 norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumu Nr. 122 prasībām to sākotnējā redakcijā.

C PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.6. punktu)

Image 5

a = min. 8 mm

Dotā apstiprinājuma marķējuma zīme uz transportlīdzekļa norāda, ka konkrētais transportlīdzekļa tips apstiprināts Nīderlandē (E 4) atbilstīgi Noteikumiem Nr. 122 un Nr. 33 (*1). Numuri 00 norāda, ka šo apstiprinājumu piešķiršanas datumos abi noteikumi bija to sākotnējā redakcijā.

---

(*1)  Šis numurs ir dots tikai kā piemērs.

---

3. PIELIKUMS

PRASĪBAS SILTUMU REKUPERĒJOŠĀM APSILDES SISTĒMĀM – GAISA

1.

Šo noteikumu 6.2. punktā noteiktās prasības uzskata par izpildītām attiecībā uz apsildes sistēmām, kas satur siltummaini, pa kura primāro kontūru plūst izplūdes gāzes vai piesārņots gaiss ar nosacījumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:

2.

siltummaiņa primārā kontūra sienām ir jābūt nodrošinātām pret noplūdi pie jebkāda spiediena līdz 2 bāriem;

3.

siltummaiņa primārā kontūra sienas nedrīkst saturēt nekādu noņemamu sastāvdaļu;

4.

siltummaiņa sienai, pie kuras notiek siltuma apmaiņa, ir jābūt vismaz 2 mm biezai, ja tā ir izgatavota no neleģētiem tēraudiem;

4.1.

ja izmantoti citi materiāli (tostarp kompozītmateriāli vai materiāli ar pārklājumu), sienas biezumam ir jābūt tādam, lai nodrošinātu tādu pašu siltummaiņa kalpošanas laiku, kā 4. punktā minētajā gadījumā;

4.2.

ja siltummaiņa siena, pie kuras notiek siltuma apmaiņa, ir emaljēta, sienai vietā, kur uzklāta emalja, ir jābūt vismaz 1 mm biezai, un šai emaljai ir jābūt izturīgai, drošai pret noplūdi, un tā nedrīkst būt poraina;

5.

izplūdes gāzes pārvadošajā caurulē ir jābūt vismaz 30 mm garai korozijas testa zonai, kas atrodas tieši lejpus siltummaiņa, ir atklāta un viegli pieejama;

5.1.

šīs korozijas testa zonas siena nedrīkst būt biezāka par to izplūdes gāzu cauruļu sienu, kuras atrodas siltummainī, un šīs sekcijas materiāliem un virsmas īpašībām ir jābūt salīdzināmām ar cauruļu materiāliem un virsmas īpašībām;

5.2.

ja siltummainis un transportlīdzekļa izplūdes klusinātājs veido vienu vienību, klusinātāja ārējā siena ir jāuzskata par zonu, kura atbilst 5.1. punkta prasībām un kur notiek jebkāda korozija.

6.

Siltumu rekuperējošu apsildes sistēmu gadījumā, kad apsildīšanas nolūkā izmanto motora dzeses gaisu, šo noteikumu 6.2. punkta prasības uzskata par izpildītām bez siltummaiņa izmantošanas ar nosacījumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:

6.1.

apsildīšanas nolūkā izmantojamais dzeses gaiss saskaras tikai ar tām motora virsmām, kuras nesatur nekādu noņemamu daļu, un

6.2.

Šie nosacījumi uzskatāmi par izpildītiem, ja, piemēram:

| — | aizsargapvalks ap katru aizdedzes sveci aizvada jebkādu gāzu noplūdi ārpus apsildes gaisa kontūra, |
| --- | --- |

—

aizsargapvalks ap katru aizdedzes sveci aizvada jebkādu gāzu noplūdi ārpus apsildes gaisa kontūra,

| — | savienojums starp cilindra galvu un izplūdes kolektoru atrodas ārpus apsildes gaisa kontūra, |
| --- | --- |

—

savienojums starp cilindra galvu un izplūdes kolektoru atrodas ārpus apsildes gaisa kontūra,

| — | starp cilindra galvu un cilindru ir divkārša aizsardzība pret noplūdi, un jebkādas noplūdes no pirmā savienojuma ir aizvadītas ārpus apsildes gaisa kontūra, vai aizsardzība pret noplūdi starp cilindra galvu un cilindru darbojas arī tad, ja aukstus cilindra galvas uzgriežņus pievelk ar vienu trešdaļu no ražotāja noteiktā nominālā griezes momenta, vai |
| --- | --- |

—

starp cilindra galvu un cilindru ir divkārša aizsardzība pret noplūdi, un jebkādas noplūdes no pirmā savienojuma ir aizvadītas ārpus apsildes gaisa kontūra, vai aizsardzība pret noplūdi starp cilindra galvu un cilindru darbojas arī tad, ja aukstus cilindra galvas uzgriežņus pievelk ar vienu trešdaļu no ražotāja noteiktā nominālā griezes momenta, vai

| — | zona, kur cilindra galva savienojas ar cilindru, atrodas ārpus apsildes gaisa kontūra. |
| --- | --- |

—

zona, kur cilindra galva savienojas ar cilindru, atrodas ārpus apsildes gaisa kontūra.

---

4. PIELIKUMS

GAISA KVALITĀTES TESTA PROCEDŪRA

1.

Transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas gadījumā veic šādu testu.

1.1.

Sildītāju darbina vienu stundu ar pilnu jaudu nekustīga gaisa apstākļos (vēja ātrums ≤ 2 m/s), visiem logiem esot aizvērtiem, un iekšdedzes sildītāja gadījumā – spēkiekārtas motoram esot izslēgtam. Ja pēc maksimālās jaudas iestatīšanas sildītājs tomēr automātiski izslēdzas ātrāk nekā stundas laikā, mērījumus drīkst veikt pirms izslēgšanās.

1.2.

CO daļu apkārtējā gaisā mēra, ņemot paraugus:

1.2.1.

vietā ārpus transportlīdzekļa, iespējami tuvu apsildes gaisa ievada atverei un

1.2.2.

vietā transportlīdzekļa iekšpusē, kas atrodas mazāk nekā 1 m no apsildes gaisa izplūdes atveres.

1.3.

Rādījumus nolasa 10 minūšu ilgā, reprezentatīvā laikposmā.

1.4.

Nolasījumam 1.2.2. punktā aprakstītajā vietā jābūt par mazāk nekā 20 ppm CO lielākam nekā 1.2.1. punktā aprakstītajā vietā.

2.

Ja sildītāja tipa apstiprināšanu veic kā sastāvdaļai, turpmāk aprakstīto testu veic pēc 5. un 6. pielikumā un 7. pielikuma 1.3. punktā noteikto testu veikšanas.

2.1.

Siltummaiņa primāro kontūru pakļauj noplūdes testam, lai nodrošinātu, ka piesārņotais gaiss nevar nonākt apsildes gaisā, kas ir paredzēts pasažieru nodalījumam.

2.2.

Šo prasību uzskata par izpildītu, ja pie manometriskā spiediena 0,5 hPa noplūdes daudzums no siltummaiņa ir 30 dm3/h vai mazāks.

---

5. PIELIKUMS

TEMPERATŪRAS TESTA PROCEDŪRA

1.

Sildītāju darbina vienu stundu ar pilnu jaudu nekustīga gaisa apstākļos (vēja ātrums ≤ 2 m/s), visiem logiem esot aizvērtiem. Ja pēc maksimālās jaudas iestatīšanas sildītājs tomēr automātiski izslēdzas ātrāk nekā stundas laikā, mērījumus drīkst veikt agrāk. Ja apsildes gaisu ņem ārpus transportlīdzekļa, testu veic pie apkārtējās temperatūras, kas nav zemāka kā 15 °C.

2.

Virsmas temperatūru apsildes sistēmas jebkādas daļai, ar kuru varētu saskarties jebkurš transportlīdzekļa vadītājs normālas izmantošanas laikā uz ceļa, mēra ar kontakttermometru. Nevienas(-u) šādas(-u) daļas vai daļu temperatūra nedrīkst pārsniegt 70 °C attiecībā uz metālu bez pārklājuma vai 80 °C attiecībā uz citiem materiāliem.

2.1.

Apsildes sistēmas daļas vai daļu gadījumā, kuras atrodas aiz vadītāja sēdekļa, un pārkaršanas gadījumā temperatūra nedrīkst pārsniegt 110 °C.

2.2.

M1 un N kategorijas transportlīdzekļu gadījumā temperatūra sistēmas nevienā daļā, izņemot izplūdes atveres režģi, ar kuru pasažieri varētu saskarties normālas izmantošanas laikā uz ceļa, nedrīkst pārsniegt 110 °C.

2.3.

M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļu gadījumā temperatūra sistēmas nevienā daļā, ar kuru pasažieri varētu saskarties normālas izmantošanas laikā uz ceļa, nedrīkst pārsniegt 70 °C temperatūru attiecībā uz metālu bez pārklājuma vai 80 °C temperatūru attiecībā uz citiem materiāliem.

3.

Pasažieru nodalījumā ienākošā gaisa temperatūra nedrīkst pārsniegt 150 °C, mērot izplūdes atveres centrā.

---

6. PIELIKUMS

IEKŠDEDZES SILDĪTĀJU IZPLŪDES EMISIJU TESTA PROCEDŪRA

1.

Sildītāju darbina vienu stundu ar pilnu jaudu nekustīga gaisa apstākļos (vēja ātrums ≤ 2 m/s) pie apkārtējās temperatūras 20 ± 10 °C. Ja pēc maksimālās jaudas iestatīšanas sildītājs tomēr automātiski izslēdzas ātrāk nekā stundas laikā, mērījumus drīkst veikt pirms izslēgšanās.

2.

| Parametrs | Sildītāji, kuros izmanto gāzveida degvielas | Sildītāji, kuros izmanto šķidru degvielu |
| --- | --- | --- |
| CO | 0,1 tilp. % | 0,1 tilp. % |
| NOx | 200 ppm | 200 ppm |
| HC | 100 ppm | 100 ppm |
| Baharaha atsauces vienība  (1) | 1 | 4 |

Parametrs

Sildītāji, kuros izmanto gāzveida degvielas

Sildītāji, kuros izmanto šķidru degvielu

CO

0,1 tilp. %

0,1 tilp. %

NOx

200 ppm

200 ppm

HC

100 ppm

100 ppm

Baharaha atsauces vienība  (1)

1

4

3.

Testu atkārto apstākļos, kas ekvivalenti apstākļiem, kad transportlīdzekļa ātrums ir 100 km/h (vai transportlīdzekļa maksimālais projektētais ātrums, ja maksimālais ātrums ir mazāks nekā 100 km/h). Šādos apstākļos CO vērtība nedrīkst pārsniegt 0,2 tilp. %. Ja tests veikts sildītājam kā sastāvdaļai, tad tas nav obligāti jāatkārto transportlīdzekļa tāda tipa gadījumā, kurā sildītājs uzstādīts.

---

(1)  Lieto ASTM D 2156 “Baharaha” atsauces vienību.

1

---

7. PIELIKUMS

PAPILDU PRASĪBAS IEKŠDEDZES SILDĪTĀJIEM

1.

Katram sildītājam pievieno lietošanas un uzturēšanas instrukcijas un sildītājiem, kas paredzēti sekundārajam tirgum – arī uzstādīšanas instrukcijas.

2.

Ir jāuzstāda drošības iekārta (vai nu kā iekšdedzes sildītāja, vai kā transportlīdzekļa daļa), lai vadītu katra iekšdedzes sildītāja darbību ārkārtas gadījumā. Tai ir jābūt konstruētai tā, lai tad, kad nav liesmas iedarbinot vai kad liesma nodziest darbības laikā, degvielas padeves aizdedzes un ieslēgšanās laiki nepārsniegtu četras minūtes ar šķidru degvielu darbināmu sildītāju gadījumā vai ar gāzveida degvielu darbināmu sildītāju gadījumā – vienu minūti, ja liesmas uzraudzības ierīce ir termoelektriska, vai 10 sekundes, ja tā ir automātiska.

3.

Degkamerai un siltummainim sildītājos, kuros par siltumnesēju izmanto ūdeni, jāspēj izturēt spiedienu, kas divkārt pārsniedz normālo darba spiedienu vai 2 bar (manometrisko), vadoties pēc lielākās vērtības. Pārbaudes spiedienu norāda informācijas dokumentā.

4.

Uz sildītāja jābūt ražotāja marķējumam, kas norāda ražotāja nosaukumu, modeļa numuru un tipu, kā arī nominālo izejas jaudu kilovatos. Jābūt norādītam arī degvielas veidam un attiecīgā gadījumā arī darba spriegumam un gāzes spiedienam.

5.

Dedzes gaisa pūtēju aizkavēta izslēgšanās

5.1.

Ja ir uzstādīts dedzes gaisa pūtējs, ir jānodrošina aizkavēta izslēgšanās pat pārkaršanas un degvielas padeves pārtraukuma gadījumā.

5.2.

Drīkst piemērot citus līdzekļus apdegšanas un izplūdes radītu korozijas bojājumu nepieļaušanai, ja ražotājs apstiprinātājai iestādei pierāda to ekvivalenci.

6.

Prasības elektroenerģijas padevei

6.1.

Visām tehniskajām prasībām, ko ietekmē spriegums, ir jābūt izpildītām ± 16 procentu diapazonā attiecībā pret nominālo spriegumu. Tomēr, ja ir nodrošināta aizsardzība pret nepietiekamu spriegumu un/vai pārspriegumu, prasības izpilda pie nominālā sprieguma un atslēgšanās punktu tiešā tuvumā.

7.

Brīdinājuma gaismas signāls

7.1.

Skaidri saskatāmam signalizatoram operatora skata laukā ir jānorāda, kad iekšdedzes sildītājs ir ieslēgts vai izslēgts.

---

8. PIELIKUMS

DROŠĪBAS PRASĪBAS LPG IEKŠDEDZES SILDĪTĀJIEM UN LPG APSILDES SISTĒMĀM

1.   LPG APSILDES SISTĒMAS IZMANTOŠANAI MEHĀNISKAJOS TRANSPORTLĪDZEKĻOS UN TO PIEKABĒS KUSTĪBAS LAIKĀ UZ CEĻA

| 1.1. | Ja mehāniskā transportlīdzekļa vai tā piekabes LPG apsildes sistēmu var izmantot arī kustībā esošā transportlīdzeklī, LPG iekšdedzes sildītājam un tā barošanas sistēmai jāatbilst šādām prasībām. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | LPG iekšdedzes sildītājs atbilst harmonizētā standarta EN 624:2011 (Specifikācijas īpašām LPG ierīcēm. LPG telpas apsildes iekārta, kuras dedzes kontūrs ir nošķirts no transportlīdzekļa iekšienes un kura paredzēta uzstādīšanai transportlīdzekļos un peldlīdzekļos) prasībām. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Pastāvīgi uzstādītas LPG tvertnes gadījumā visām sistēmas sastāvdaļām, kuras saskaras ar LPG šķidruma fāzē (visas sastāvdaļas no uzpildes bloka līdz iztvaicētājam/spiediena regulatoram) un ar to saistītajiem uzstādīšanas mezgliem šķidruma fāzei ir jāatbilst Noteikumu Nr. 67 I un II daļas un 3. līdz 10., 13. un 15. līdz 17. pielikuma tehniskajām prasībām. Tomēr LPG tvertnes uzstādīšanai O kategorijas transportlīdzekļos ir jāatbilst harmonizētā standarta EN 1949:2011 tehniskajām prasībām. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | LPG apsildes sistēmas mezgliem gāzes fāzei, uzstādot sistēmu transportlīdzeklī, ir jāatbilst harmonizētā standarta EN 1949: 20111 prasībām. (Specifikācijas LPG sistēmu uzstādīšanai apdzīvojamās telpās atpūtas dzīvojamajos transportlīdzekļos un citos transportlīdzekļos). |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | LPG barošanas sistēmai ir jābūt konstruētai tā, lai LPG nonāktu uzstādītajā LPG iekšdedzes sildītājā prasītajā spiedienā un pareizā fāzē. Ir atļauts ņemt LPG no pastāvīgi uzstādītas LPG tvertnes vienlaicīgi tikai gāzes vai šķidrajā fāzē. Gāzes iekārtā nedrīkst būt savienojums starp mehānisko transportlīdzekli un piekabi. |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Pastāvīgi uzstādītas LPG tvertnes šķidruma izvadu padevei uz LPG sildītāju aprīko ar attālināti vadāmu apkopes vārstu ar pārplūdes vārstu, kā prasīts Noteikumu Nr. 67 17.6.1.1. punktā. Attālināti vadāmajam apkopes vārstam ar pārplūdes vārstu jābūt vadītam tā, ka tas automātiski noslēdzas piecu sekunžu laikā pēc transportlīdzekļa motora darbības apstāšanās neatkarīgi no aizdedzes slēdža stāvokļa. Ja šo piecu sekunžu laikā aktivē sildītāja ieslēgšanas slēdzi vai LPG barošanas sistēmu, apsildes sistēma drīkst turpināt darboties. Apsildi vienmēr drīkst atsākt. Šo punktu nepiemēro piekabēm. Uzpildes vietas tuvumā uz piekabēm ir jābūt marķējumam, kurā norādīts, ka sildītājs jāizslēdz, kamēr notiek pastāvīgi uzstādītās LPG tvertnes atkārtota uzpilde. |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Ja LPG no pastāvīgi uzstādītas LPG tvertnes vai atsevišķa(-iem) portatīva(-iem) LPG balona(-iem) pievada gāzes fāzē, veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka: |
| --- | --- |

1.1.6.

| 1.1.6.1. | šķidra LPG nevar nonākt spiediena regulatorā vai LPG iekšdedzes sildītājā. Drīkst lietot separatoru; un |
| --- | --- |

1.1.6.1.

| 1.1.6.2. | nevar notikt nevadāma noplūde nejaušas atvienošanās dēļ. Jānodrošina līdzekļi LPG plūsmas apturēšanai, uzstādot ierīci tūlīt pēc regulatora vai regulatorā, kurš uzstādīts balonā vai tvertnē. Ja regulators ir uzstādīts atstatu no balona vai tvertnes, ierīci uzstāda tieši pirms šļūtenes vai cauruļvada, kas ved no balona vai tvertnes (augstspiediena aizsardzība), un papildu ierīci uzstāda regulatorā vai pēc tā, ja tas vajadzīgs iekārtas zemspiediena daļas aizsardzībai (zemspiediena aizsardzība). |
| --- | --- |

1.1.6.2.

| 1.1.7. | Ja LPG pievada šķidruma fāzē, iztvaicētāja un spiediena regulatora mezglu pienācīgi silda ar piemērotu siltuma avotu. |
| --- | --- |

1.1.7.

| 1.1.8. | Mehāniskajos transportlīdzekļos, kur LPG izmanto spēkiekārtas sistēmā, LPG sildītāju drīkst savienot ar to pašu pastāvīgi uzstādīto LPG tvertni, no kuras LPG pievada motoram ar nosacījumu, ka tiek ievērotas spēkiekārtas sistēmai noteiktās drošības prasības. Ja apsildei izmanto atsevišķu LPG tvertni, šo tvertni aprīko ar savu uzpildes bloku. |
| --- | --- |

1.1.8.

2.   LPG APSILDES SISTĒMAS IZMANTOŠANAI NEKUSTĪGOS MEHĀNISKAJOS TRANSPORTLĪDZEKĻOS UN TO PIEKABĒS

| 2.1. | LPG iekšdedzes sildītājam un tā barošanas sistēmai LPG apsildes sistēmā, kura paredzēta izmantošanai tikai tad, kad transportlīdzeklis nav kustībā, jāatbilst šādām prasībām. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Portatīvo LPG balonu uzglabāšanas nodalījumā un apsildes sistēmas vadības ierīces tiešā tuvumā piestiprina nenoņemamas etiķetes ar instrukcijām, ka LPG sildītājs nedrīkst darboties un portatīvā LPG balona vārstam jābūt noslēgtam, kad transportlīdzeklis atrodas kustībā. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | LPG iekšdedzes sildītājam jāatbilst 1.1.1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | LPG apsildes sistēmas gāzes fāzes iekārtai jāatbilst 1.1.3. punkta prasībām. |
| --- | --- |

2.1.3.

---

9. PIELIKUMS

PAPILDU NOTEIKUMI ATSEVIŠĶIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM, KĀ NOTEIKTS ADR

1.   DARBĪBAS JOMA

Šo pielikumu piemēro atsevišķiem transportlīdzekļiem, kuriem Eiropas valstu Nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskiem pārvadājumiem ar autotransportu (ADR) noteiktas specifiskas prasības attiecībā uz iekšdedzes sildītājiem un to uzstādīšanu.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajā pielikumā transportlīdzekļa apzīmējumi EX/II, EX/III, AT, FL, OX un MEMU ir tādi, kā definēts ADR 9.1. nodaļā.

Transportlīdzekļus, kas apstiprināti kā atbilstoši EX/III transportlīdzekļiem piemērojamām prasībām, šajā pielikumā uzskata par atbilstīgiem prasībām, ko piemēro MEMU transportlīdzekļiem.

3.   TEHNISKIE NOSACĪJUMI

3.1.   Vispārīgi (EX/II, EX/III, AT, FL, OX un MEMU transportlīdzekļi)

| 3.1.1. (1) | Iekšdedzes sildītājus un to izplūdes gāzu novadīšanu konstruē, izvieto, aizsargā vai pārsedz tā, lai nepieļautu jebkādu nepieņemamu kravas sakaršanas vai aizdegšanās risku. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja iekārtas degvielas tvertne un izplūdes sistēma atbilst šādiem nosacījumiem:






  — | Jebkādām tvertnēm iekārtas barošanai ir jāatbilst šādām prasībām:





  a) | jebkādas noplūdes gadījumā degvielai jānotek uz zemes, nesaskaroties ar transportlīdzekļa vai kravas karstām daļām. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1. (1)

—

a)

jebkādas noplūdes gadījumā degvielai jānotek uz zemes, nesaskaroties ar transportlīdzekļa vai kravas karstām daļām.

| b) | Benzīnu saturošām degvielas tvertnēm jābūt aprīkotām ar efektīvu liesmu slāpētāju pie uzpildes atveres vai ar slēgelementu, kas spēj hermētiski noslēgt atveri. |
| --- | --- |

b)

Benzīnu saturošām degvielas tvertnēm jābūt aprīkotām ar efektīvu liesmu slāpētāju pie uzpildes atveres vai ar slēgelementu, kas spēj hermētiski noslēgt atveri.

| — | Izplūdes sistēmai, kā arī izplūdes caurulēm ir jābūt vērstām vai aizsargātām tā, lai karstums vai uzliesmojums neapdraudētu kravu. Izplūdes sistēmas daļām, kas atrodas tieši zem degvielas tvertnes (dīzeļdegvielai), ir jābūt vismaz 100 mm attālumā vai aizsargātām ar termovairogu. |
| --- | --- |

—

Izplūdes sistēmai, kā arī izplūdes caurulēm ir jābūt vērstām vai aizsargātām tā, lai karstums vai uzliesmojums neapdraudētu kravu. Izplūdes sistēmas daļām, kas atrodas tieši zem degvielas tvertnes (dīzeļdegvielai), ir jābūt vismaz 100 mm attālumā vai aizsargātām ar termovairogu.

| 3.1.2. | Iekšdedzes sildītājam jābūt ieslēdzamam manuāli. Programmējamas ierīces ir aizliegtas. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   EX/II, EX/III un MEMU transportlīdzekļi

Ar gāzveida degvielu darbināmi iekšdedzes sildītāji nav atļauti.

3.3.   FL transportlīdzekļi

| 3.3.1. | Iekšdedzes sildītājiem jābūt izslēdzamiem, izmantojot vismaz šādas metodes:






  a) | apzināta, manuāla izslēgšana no vadītāja kabīnes; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

a)

apzināta, manuāla izslēgšana no vadītāja kabīnes;

| b) | transportlīdzekļa motora izslēgšana; šādā gadījumā vadītājs sildierīci drīkst no jauna iedarbināt manuāli; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa motora izslēgšana; šādā gadījumā vadītājs sildierīci drīkst no jauna iedarbināt manuāli;

| c) | mehāniskajā transportlīdzeklī uzstādīta barošanas sūkņa iedarbināšana pārvadājamo bīstamo kravu vajadzībām. |
| --- | --- |

c)

mehāniskajā transportlīdzeklī uzstādīta barošanas sūkņa iedarbināšana pārvadājamo bīstamo kravu vajadzībām.

| 3.3.2. | Pēc iekšdedzes sildītāju izslēgšanas pieļaujama to darbība inerces režīmā. Attiecībā uz 3.3.1. punkta b) un c) apakšpunkta metodēm dedzes gaisa padevei jābūt pārtrauktai, izmantojot piemērotus pasākumus, pēc ne vairāk kā 40 sekundes ilgas darbības inerces režīmā. Izmanto tikai tādus sildītājus, attiecībā uz kuriem ir pierādīts, ka siltummainis normālas izmantošanas laikā iztur samazinātu, 40 sekundes ilgu darbības ciklu inerces režīmā. |
| --- | --- |

3.3.2.

---

(1)  Atbilstību šim punktam verificē vairākos posmos pabeigtam transportlīdzeklim.

---