# Az Európai Unió L 140/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 140 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. május 4. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 140

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. május 4.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/591 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. április 30.) az egyes sajtok magántárolására vonatkozó ideiglenes rendkívüli támogatási program megnyitásáról és a támogatás összegének előzetes rögzítéséről | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/592 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. április 30.) a Covid19-világjárvány és az azzal kapcsolatos intézkedések által a gyümölcs- és zöldség-, valamint a borágazatban okozott piaci zavarok kezelése érdekében az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseitől eltérő rendkívüli, ideiglenes intézkedésekről | 6 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/593 végrehajtási rendelete (2020. április 30.) a burgonyaágazatban a piac stabilizálására irányuló intézkedésekről szóló megállapodások és határozatok engedélyezéséről | 13 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/594 végrehajtási rendelete (2020. április 30.) az élő fák és egyéb növények, a hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók, valamint a vágott virágok és díszítőlombozat ágazatában a piac stabilizálására irányuló intézkedésekről szóló megállapodások és határozatok engedélyezéséről | 17 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/595 végrehajtási rendelete (2020. április 30.) a juh- és kecskehúsra vonatkozó magántárolási támogatás nyújtásáról és a támogatás összegének előzetes rögzítéséről | 21 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/596 végrehajtási rendelete (2020. április 30.) a legalább nyolc hónapos szarvasmarhafélék friss és hűtött húsára vonatkozó magántárolási támogatás nyújtásáról és a támogatás összegének előzetes rögzítéséről | 26 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/597 végrehajtási rendelete (2020. április 30.) a vajra vonatkozó magántárolási támogatás nyújtásáról és a támogatás összegének előzetes rögzítéséről | 31 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/598 végrehajtási rendelete (2020. április 30.) a sovány tejporra vonatkozó magántárolási támogatás nyújtásáról és a támogatás összegének előzetes rögzítéséről | 34 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/599 végrehajtási rendelete (2020. április 30.) a tej- és tejtermékágazatban a termelési tervekre vonatkozó megállapodások és határozatok engedélyezéséről | 37 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/600 végrehajtási rendelete (2020. április 30.) az (EU) 2017/892, az (EU) 2016/1150, a 615/2014/EU, az (EU) 2015/1368 és az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelettől a COVID-19-világjárvány okozta válság kezelésére irányuló egyes intézkedések tekintetében való eltérésről | 40 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/601 végrehajtási rendelete (2020. április 30.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 62. és 66. cikkétől a szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyek érvényessége és a tervezett újratelepítés esetén történő kivágás tekintetében eltérő szükséghelyzeti intézkedésekről | 46 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2020/591 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. április 30.) az egyes sajtok magántárolására vonatkozó ideiglenes rendkívüli támogatási program megnyitásáról és a támogatás összegének előzetes rögzítéséről

1

*

A Bizottság (EU) 2020/592 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. április 30.) a Covid19-világjárvány és az azzal kapcsolatos intézkedések által a gyümölcs- és zöldség-, valamint a borágazatban okozott piaci zavarok kezelése érdekében az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseitől eltérő rendkívüli, ideiglenes intézkedésekről

6

*

A Bizottság (EU) 2020/593 végrehajtási rendelete (2020. április 30.) a burgonyaágazatban a piac stabilizálására irányuló intézkedésekről szóló megállapodások és határozatok engedélyezéséről

13

*

A Bizottság (EU) 2020/594 végrehajtási rendelete (2020. április 30.) az élő fák és egyéb növények, a hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók, valamint a vágott virágok és díszítőlombozat ágazatában a piac stabilizálására irányuló intézkedésekről szóló megállapodások és határozatok engedélyezéséről

17

*

A Bizottság (EU) 2020/595 végrehajtási rendelete (2020. április 30.) a juh- és kecskehúsra vonatkozó magántárolási támogatás nyújtásáról és a támogatás összegének előzetes rögzítéséről

21

*

A Bizottság (EU) 2020/596 végrehajtási rendelete (2020. április 30.) a legalább nyolc hónapos szarvasmarhafélék friss és hűtött húsára vonatkozó magántárolási támogatás nyújtásáról és a támogatás összegének előzetes rögzítéséről

26

*

A Bizottság (EU) 2020/597 végrehajtási rendelete (2020. április 30.) a vajra vonatkozó magántárolási támogatás nyújtásáról és a támogatás összegének előzetes rögzítéséről

31

*

A Bizottság (EU) 2020/598 végrehajtási rendelete (2020. április 30.) a sovány tejporra vonatkozó magántárolási támogatás nyújtásáról és a támogatás összegének előzetes rögzítéséről

34

*

A Bizottság (EU) 2020/599 végrehajtási rendelete (2020. április 30.) a tej- és tejtermékágazatban a termelési tervekre vonatkozó megállapodások és határozatok engedélyezéséről

37

*

A Bizottság (EU) 2020/600 végrehajtási rendelete (2020. április 30.) az (EU) 2017/892, az (EU) 2016/1150, a 615/2014/EU, az (EU) 2015/1368 és az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelettől a COVID-19-világjárvány okozta válság kezelésére irányuló egyes intézkedések tekintetében való eltérésről

40

*

A Bizottság (EU) 2020/601 végrehajtási rendelete (2020. április 30.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 62. és 66. cikkétől a szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyek érvényessége és a tervezett újratelepítés esetén történő kivágás tekintetében eltérő szükséghelyzeti intézkedésekről

46

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.5.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/591 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2020. április 30.)

az egyes sajtok magántárolására vonatkozó ideiglenes rendkívüli támogatási program megnyitásáról és a támogatás összegének előzetes rögzítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 219. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 228. cikkével,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 62. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | A jelenlegi COVID19-világjárvány és a tagállamokban bevezetett, a szabad mozgást széles körben korlátozó intézkedések miatt a tej- és tejtermékágazatban jelentősen csökkent a kereslet egyes termékek, különösen a sajtok iránt. A betegség terjedése és a bevezetett intézkedések korlátozzák a munkaerő rendelkezésre állását, ami különösen a tejtermelés, -begyűjtés és -feldolgozás szakaszait veszélyezteti. Emellett az üzletek, szabadtéri piacok, éttermek és más vendéglátóipari létesítmények kötelező bezárása megbénította a vendéglátóipar működését, aminek következtében jelentősen megváltozott a tej és a tejtermékek iránti kereslet alakulása. A vendéglátóipar biztosítja az Unió sajt iránti belső keresletének mintegy 15 %-át. Emellett az uniós és világpiaci felvásárlók körében a szerződések felmondása, valamint – további áresésekre számítva – az új szerződések megkötésének elhalasztása jellemző. A harmadik országokba irányuló sajtexport a teljes uniós sajttermelés 8 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(1)

A jelenlegi COVID19-világjárvány és a tagállamokban bevezetett, a szabad mozgást széles körben korlátozó intézkedések miatt a tej- és tejtermékágazatban jelentősen csökkent a kereslet egyes termékek, különösen a sajtok iránt. A betegség terjedése és a bevezetett intézkedések korlátozzák a munkaerő rendelkezésre állását, ami különösen a tejtermelés, -begyűjtés és -feldolgozás szakaszait veszélyezteti. Emellett az üzletek, szabadtéri piacok, éttermek és más vendéglátóipari létesítmények kötelező bezárása megbénította a vendéglátóipar működését, aminek következtében jelentősen megváltozott a tej és a tejtermékek iránti kereslet alakulása. A vendéglátóipar biztosítja az Unió sajt iránti belső keresletének mintegy 15 %-át. Emellett az uniós és világpiaci felvásárlók körében a szerződések felmondása, valamint – további áresésekre számítva – az új szerződések megkötésének elhalasztása jellemző. A harmadik országokba irányuló sajtexport a teljes uniós sajttermelés 8 %-át teszi ki.

| (2) | Ennek következtében a nyerstej-felhasználás részben az ömlesztett, hosszú eltarthatósági idejű, kevésbé munkaigényes, raktározható termékek, például a sovány tejpor és a vaj előállítása felé mozdult el. Számos uniós sajtgyártóüzemnek azonban nincs meg a kapacitása ahhoz, hogy a tejet különböző termékekké dolgozza fel, így továbbra is kénytelen olyan sajtokat előállítani, amelyek iránt rendkívüli módon visszaesett a kereslet. |
| --- | --- |

(2)

Ennek következtében a nyerstej-felhasználás részben az ömlesztett, hosszú eltarthatósági idejű, kevésbé munkaigényes, raktározható termékek, például a sovány tejpor és a vaj előállítása felé mozdult el. Számos uniós sajtgyártóüzemnek azonban nincs meg a kapacitása ahhoz, hogy a tejet különböző termékekké dolgozza fel, így továbbra is kénytelen olyan sajtokat előállítani, amelyek iránt rendkívüli módon visszaesett a kereslet.

| (3) | A sajtágazat emiatt piaci zavarokkal szembesül, amelyeket a kereslet és a kínálat közötti erőteljes egyensúlyhiány okoz. Ennek következtében e piaci zavarokkal szembeni intézkedések nélkül a sajtárak várhatóan csökkenni fognak az Unióban, és huzamosabb ideig fennmaradhat a leszorító hatás. |
| --- | --- |

(3)

A sajtágazat emiatt piaci zavarokkal szembesül, amelyeket a kereslet és a kínálat közötti erőteljes egyensúlyhiány okoz. Ennek következtében e piaci zavarokkal szembeni intézkedések nélkül a sajtárak várhatóan csökkenni fognak az Unióban, és huzamosabb ideig fennmaradhat a leszorító hatás.

| (4) | Az 1308/2013/EU rendelet alapján rendelkezésre álló piaci intervenciós intézkedések, mivel más termékekre – például vajra és sovány tejporra – irányulnak, vagy csak az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, illetve oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajtokra vonatkoznak, nem tűnnek elegendőnek a piaci zavarok kezelésére. |
| --- | --- |

(4)

Az 1308/2013/EU rendelet alapján rendelkezésre álló piaci intervenciós intézkedések, mivel más termékekre – például vajra és sovány tejporra – irányulnak, vagy csak az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, illetve oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajtokra vonatkoznak, nem tűnnek elegendőnek a piaci zavarok kezelésére.

| (5) | A sajtpiacon bekövetkezett zavarokat tárolással lehet orvosolni. Ezért helyénvaló támogatást nyújtani a sajt magántárolásához. |
| --- | --- |

(5)

A sajtpiacon bekövetkezett zavarokat tárolással lehet orvosolni. Ezért helyénvaló támogatást nyújtani a sajt magántárolásához.

| (6) | Az 1308/2013/EU rendelet 17. cikke úgy rendelkezik, hogy csak az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szerinti, oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajt tekintetében nyújtható magántárolási támogatás. Az Unió teljes sajttermelésének azonban csak kis részét teszik ki az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajtok. A végrehajtás és az igazgatás hatékonysága érdekében helyénvaló az összes sajtfélére vonatkozó egyetlen magántárolási támogatási programot létrehozni. |
| --- | --- |

(6)

Az 1308/2013/EU rendelet 17. cikke úgy rendelkezik, hogy csak az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) szerinti, oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajt tekintetében nyújtható magántárolási támogatás. Az Unió teljes sajttermelésének azonban csak kis részét teszik ki az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajtok. A végrehajtás és az igazgatás hatékonysága érdekében helyénvaló az összes sajtfélére vonatkozó egyetlen magántárolási támogatási programot létrehozni.

| (7) | A tárolásra nem alkalmas sajtokat indokolt kizárni a rendelkezés hatálya alól. |
| --- | --- |

(7)

A tárolásra nem alkalmas sajtokat indokolt kizárni a rendelkezés hatálya alól.

| (8) | Indokolt meghatározni a támogatási program hatálya alá tartozó mennyiség felső határát, valamint a teljes mennyiség tagállamonkénti bontását, amelynek alapját az egyes tagállamok sajttermelése képezi. |
| --- | --- |

(8)

Indokolt meghatározni a támogatási program hatálya alá tartozó mennyiség felső határát, valamint a teljes mennyiség tagállamonkénti bontását, amelynek alapját az egyes tagállamok sajttermelése képezi.

| (9) | Az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) és az (EU) 2016/1240 bizottsági végrehajtási rendelet (5) a magántárolási támogatással kapcsolatos szabályokat állapít meg. Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, az e rendelettel létrehozott egységes magántárolási támogatási programra az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelet és az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajtok magántárolására alkalmazandó rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) és az (EU) 2016/1240 bizottsági végrehajtási rendelet (5) a magántárolási támogatással kapcsolatos szabályokat állapít meg. Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, az e rendelettel létrehozott egységes magántárolási támogatási programra az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelet és az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajtok magántárolására alkalmazandó rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni.

| (10) | A rendszer gyors és rugalmas működése érdekében előre meg kell határozni a támogatás összegét. A támogatás összegét a tárolás költségei és egyéb releváns piaci szempontok alapján kell meghatározni. Indokolt megállapítani az érintett termékek be- és kitárolásának rögzített költségeire vonatkozó támogatás összegét, és rögzíteni a tárolás és a finanszírozás költségeire a tárolási napok száma alapján nyújtandó támogatás összegét. |
| --- | --- |

(10)

A rendszer gyors és rugalmas működése érdekében előre meg kell határozni a támogatás összegét. A támogatás összegét a tárolás költségei és egyéb releváns piaci szempontok alapján kell meghatározni. Indokolt megállapítani az érintett termékek be- és kitárolásának rögzített költségeire vonatkozó támogatás összegét, és rögzíteni a tárolás és a finanszírozás költségeire a tárolási napok száma alapján nyújtandó támogatás összegét.

| (11) | Az igazgatás hatékonysága és egyszerűsítése érdekében a kérelmeknek csak a már raktáron lévő sajtokra kell vonatkozniuk, és nem kell biztosítékot előírni. |
| --- | --- |

(11)

Az igazgatás hatékonysága és egyszerűsítése érdekében a kérelmeknek csak a már raktáron lévő sajtokra kell vonatkozniuk, és nem kell biztosítékot előírni.

| (12) | Az igazgatás hatékonysága és egyszerűsítése érdekében meg kell határozni azt a minimális termékmennyiséget, amelyre az egyes kérelmek vonatkozhatnak. |
| --- | --- |

(12)

Az igazgatás hatékonysága és egyszerűsítése érdekében meg kell határozni azt a minimális termékmennyiséget, amelyre az egyes kérelmek vonatkozhatnak.

| (13) | A COVID19-világjárvány kezelésére hozott intézkedések befolyásolhatják a magántárolási támogatással kapcsolatosan az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 60. cikke szerinti helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó követelményeknek való megfelelést. Helyénvaló rugalmasságot biztosítani az említett intézkedések által érintett tagállamok számára annak engedélyezésével, hogy csak reprezentatív statisztikai mintán végezzék el a fizikai ellenőrzéseket, hogy meghosszabbítsák a betárolási ellenőrzések elvégzésére rendelkezésre álló időszakot, vagy más releváns bizonyíték felhasználásával helyettesítsék ezeket az ellenőrzéseket, valamint hogy ne végezzenek előre be nem jelentett ellenőrzéseket. Ezért e rendelet alkalmazásában helyénvaló eltérni az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet egyes rendelkezéseitől. |
| --- | --- |

(13)

A COVID19-világjárvány kezelésére hozott intézkedések befolyásolhatják a magántárolási támogatással kapcsolatosan az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 60. cikke szerinti helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó követelményeknek való megfelelést. Helyénvaló rugalmasságot biztosítani az említett intézkedések által érintett tagállamok számára annak engedélyezésével, hogy csak reprezentatív statisztikai mintán végezzék el a fizikai ellenőrzéseket, hogy meghosszabbítsák a betárolási ellenőrzések elvégzésére rendelkezésre álló időszakot, vagy más releváns bizonyíték felhasználásával helyettesítsék ezeket az ellenőrzéseket, valamint hogy ne végezzenek előre be nem jelentett ellenőrzéseket. Ezért e rendelet alkalmazásában helyénvaló eltérni az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet egyes rendelkezéseitől.

| (14) | A piacra gyakorolt azonnali hatás és az árak stabilizálásához való hozzájárulás érdekében az e rendeletben előírt ideiglenes intézkedésnek a rendelet Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(14)

A piacra gyakorolt azonnali hatás és az árak stabilizálásához való hozzájárulás érdekében az e rendeletben előírt ideiglenes intézkedésnek a rendelet Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet ideiglenes rendkívüli magántárolási támogatási programról rendelkezik a 0406 KN-kód alá tartozó sajtokra vonatkozóan, azon sajtok kivételével, amelyek a 2. cikkben említett érlelési időszakon túl nem alkalmasak további tárolásra.

(2)   Az (1) bekezdésben említett magántárolási támogatási program hatálya alá tartozó termékek tagállamonkénti maximális mennyiségét e rendelet melléklete határozza meg. A tagállamok biztosítják, hogy egy objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokon alapuló rendszer működjön annak érdekében, hogy ne lépjék túl a számukra meghatározott maximális mennyiségeket.

(3)   Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, az (1) bekezdésben említett egységes magántárolási támogatási programra az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelet és az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajtok magántárolására alkalmazandó rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni.

2. cikk

Támogatható termékek

Az 1. cikk (1) bekezdésében említett magántárolási támogatásra (a továbbiakban: támogatás) való jogosultság feltétele, hogy a sajt megbízható, kifogástalan kereskedelmi minőségű legyen, és az Unióból származzon. A sajtnak a tárolási szerződés kezdőnapján el kell érnie azt a minimális érettségi fokot, amely az 1151/2012/EU rendelet szerinti, oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajtok esetében megfelel a termékleírásban szereplő érlelési időszaknak, más sajtok esetében pedig a tagállamok által meghatározott rendes érlelési időszaknak.

3. cikk

A kérelmek benyújtása és elfogadhatósága

(1)   A támogatási kérelmeket 2020. május 7-től lehet benyújtani. A kérelmek benyújtásának határideje: 2020. június 30.

(2)   A támogatási kérelmeknek már betárolt termékekre kell vonatkozniuk.

(3)   A legkisebb mennyiség kérelmenként 0,5 tonna.

4. cikk

A támogatás összege és a tárolás időtartama

(1)   A támogatás összegét a következőképpen kell megállapítani:

| — | a fix tárolási költségekre 15,57 EUR/tárolt tonna, |
| --- | --- |

—

a fix tárolási költségekre 15,57 EUR/tárolt tonna,

| — | a szerződéses tárolás időtartamára 0,40 EUR/tonna/nap. |
| --- | --- |

—

a szerződéses tárolás időtartamára 0,40 EUR/tonna/nap.

(2)   A szerződéses tárolás vége a kitárolás napját megelőző nap.

(3)   Támogatás csak akkor nyújtható, ha a szerződéses tárolási időszak hossza 60 és 180 nap között van.

5. cikk

Ellenőrzések

(1)   Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 60. cikkének (1) és (2) bekezdésétől eltérve, amennyiben a COVID19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett intézkedések (a továbbiakban: intézkedések) miatt a kifizető ügynökség nem tudja kellő időben elvégezni az említett rendelet 60. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett ellenőrzéseket, az érintett tagállam:

| a) | a 60. cikk (1) bekezdésének első albekezdése értelmében az említett ellenőrzések elvégzésére rendelkezésre álló időszakot az intézkedések végét követő legfeljebb 30 nappal meghosszabbítja; vagy |
| --- | --- |

a)

a 60. cikk (1) bekezdésének első albekezdése értelmében az említett ellenőrzések elvégzésére rendelkezésre álló időszakot az intézkedések végét követő legfeljebb 30 nappal meghosszabbítja; vagy

| b) | az intézkedések alkalmazási időszaka alatt az ellenőrzéseket releváns bizonyítékokkal – többek között földrajzi koordinátákkal ellátott fényképekkel vagy egyéb, elektronikus formátumú bizonyítékokkal – helyettesíti. |
| --- | --- |

b)

az intézkedések alkalmazási időszaka alatt az ellenőrzéseket releváns bizonyítékokkal – többek között földrajzi koordinátákkal ellátott fényképekkel vagy egyéb, elektronikus formátumú bizonyítékokkal – helyettesíti.

(2)   Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 60. cikke (2) bekezdésének második albekezdésétől eltérve a szerződéses mennyiség ellenőrzésére szolgáló fizikai ellenőrzéseket a tételek legalább 5 %-át kitevő reprezentatív statisztikai mintán kell elvégezni, amely a teljes betárolt mennyiség legalább 5 %-ának felel meg.

(3)   Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 60. cikke (3) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a kifizető ügynökség, amennyiben az intézkedések miatt nem tudja elvégezni az előre be nem jelentett helyszíni ellenőrzéseket, az intézkedések végrehajtásának időtartama alatt nem köteles előre be nem jelentett ellenőrzéseket végezni.

6. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. április 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1151/2012/EU rendelete (2012. november 21.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről (HL L 343., 2012.12.14., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. május 18.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állami intervenció és a magántárolási támogatás tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 206., 2016.7.30., 15. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelete (2016. május 18.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állami intervenció és a magántárolási támogatás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 206., 2016.7.30., 71. o.).

5

---

MELLÉKLET

| Tagállam | Maximális mennyiség (tonna) |
| --- | --- |
| Belgium | 1 130 |
| Bulgária | 889 |
| Csehország | 1 265 |
| Dánia | 4 373 |
| Németország | 21 726 |
| Észtország | 434 |
| Írország | 2 180 |
| Görögország | 2 121 |
| Spanyolország | 4 592 |
| Franciaország | 18 394 |
| Horvátország | 300 |
| Olaszország | 12 654 |
| Ciprus | 270 |
| Lettország | 459 |
| Litvánia | 978 |
| Luxemburg | 27 |
| Magyarország | 809 |
| Málta | 28 |
| Hollandia | 8 726 |
| Ausztria | 1 959 |
| Lengyelország | 8 277 |
| Portugália | 775 |
| Románia | 931 |
| Szlovénia | 157 |
| Szlovákia | 413 |
| Finnország | 843 |
| Svédország | 792 |
| Egyesült Királyság | 4 499 |

Tagállam

Maximális mennyiség (tonna)

Belgium

1 130

Bulgária

889

Csehország

1 265

Dánia

4 373

Németország

21 726

Észtország

434

Írország

2 180

Görögország

2 121

Spanyolország

4 592

Franciaország

18 394

Horvátország

300

Olaszország

12 654

Ciprus

270

Lettország

459

Litvánia

978

Luxemburg

27

Magyarország

809

Málta

28

Hollandia

8 726

Ausztria

1 959

Lengyelország

8 277

Portugália

775

Románia

931

Szlovénia

157

Szlovákia

413

Finnország

843

Svédország

792

Egyesült Királyság

4 499

---

| 2020.5.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/6

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/592 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2020. április 30.)

a Covid19-világjárvány és az azzal kapcsolatos intézkedések által a gyümölcs- és zöldség-, valamint a borágazatban okozott piaci zavarok kezelése érdekében az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseitől eltérő rendkívüli, ideiglenes intézkedésekről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 219. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 228. cikkével,

mivel:

| (1) | A Covid19-világjárvány Unió-szerte jelentős zavarokat okoz a gyümölcs- és zöldség-, valamint a borpiacokon. A tagállamok által a Covid19-világjárvány kezelése érdekében hozott intézkedések – különösen a szabad mozgás széles körű korlátozása és a közösségi kontaktusok korlátozása – zavart okoztak az ellátási láncokban, ideiglenesen bezárásra kényszerítették mind a gyümölcs- és zöldségágazat, mind a borágazat termékeinek fontos felvevőpiacait nagy- és kiskereskedelmi szinten, illetve az éttermek, étkezdék, bárok és szállodák bezárásával a vendéglátóipari ágazatban is. A Covid19-hez kapcsolódó intézkedések logisztikai problémákat is okoznak, amelyek különösen súlyosan érintik a romlandó gyümölcs- és zöldségtermékeket, valamint a borágazatot. A Covid19-hez kapcsolódó intézkedések nehézségeket okoznak a gyümölcs- és zöldségfélék betakarításában, valamint a bortermeléssel kapcsolatos valamennyi feladat elvégzésében a munkaerőhiány és a termékek fogyasztókhoz való eljuttatásának – az ellátási láncok és a logisztika zavarai, valamint a fontos felvevőpiacok ideiglenes bezárása nyomán kialakuló – nehézségei miatt. Ezek a körülmények jelentős zavarokat okoznak az uniós gyümölcs- és zöldségágazatban, valamint a borágazatban. Ezekben az ágazatokban a termelők pénzügyi nehézségekkel és pénzforgalmi problémákkal küzdenek. |
| --- | --- |

(1)

A Covid19-világjárvány Unió-szerte jelentős zavarokat okoz a gyümölcs- és zöldség-, valamint a borpiacokon. A tagállamok által a Covid19-világjárvány kezelése érdekében hozott intézkedések – különösen a szabad mozgás széles körű korlátozása és a közösségi kontaktusok korlátozása – zavart okoztak az ellátási láncokban, ideiglenesen bezárásra kényszerítették mind a gyümölcs- és zöldségágazat, mind a borágazat termékeinek fontos felvevőpiacait nagy- és kiskereskedelmi szinten, illetve az éttermek, étkezdék, bárok és szállodák bezárásával a vendéglátóipari ágazatban is. A Covid19-hez kapcsolódó intézkedések logisztikai problémákat is okoznak, amelyek különösen súlyosan érintik a romlandó gyümölcs- és zöldségtermékeket, valamint a borágazatot. A Covid19-hez kapcsolódó intézkedések nehézségeket okoznak a gyümölcs- és zöldségfélék betakarításában, valamint a bortermeléssel kapcsolatos valamennyi feladat elvégzésében a munkaerőhiány és a termékek fogyasztókhoz való eljuttatásának – az ellátási láncok és a logisztika zavarai, valamint a fontos felvevőpiacok ideiglenes bezárása nyomán kialakuló – nehézségei miatt. Ezek a körülmények jelentős zavarokat okoznak az uniós gyümölcs- és zöldségágazatban, valamint a borágazatban. Ezekben az ágazatokban a termelők pénzügyi nehézségekkel és pénzforgalmi problémákkal küzdenek.

| (2) | Tekintettel a tagállamok által a Covid19-világjárvány kezelése céljából bevezetett korlátozások időtartamára és azok várható fenntartására, a logisztika és az ellátási láncok hosszú távú zavaraira, valamint a termékek fő felvevőpiacaira a gyümölcs- és zöldségágazat esetében nagy- és kiskereskedelmi szinten is, a borágazat esetében pedig a vendéglátóipar terén gyakorolt súlyos gazdasági hatásokra, vélhetően mindkét piacon továbbra is súlyos zavarokra és azok tartós fennállására, esetleg súlyosbodására lehet számítani. |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel a tagállamok által a Covid19-világjárvány kezelése céljából bevezetett korlátozások időtartamára és azok várható fenntartására, a logisztika és az ellátási láncok hosszú távú zavaraira, valamint a termékek fő felvevőpiacaira a gyümölcs- és zöldségágazat esetében nagy- és kiskereskedelmi szinten is, a borágazat esetében pedig a vendéglátóipar terén gyakorolt súlyos gazdasági hatásokra, vélhetően mindkét piacon továbbra is súlyos zavarokra és azok tartós fennállására, esetleg súlyosbodására lehet számítani.

| (3) | E piaci zavarokra és a körülmények eddig példátlan együttállására tekintettel, a mezőgazdasági termelők valamennyi tagállamban rendkívüli nehézségekkel szembesültek az 1308/2013/EU rendelet 32–38. cikkében a gyümölcs- és zöldségágazatra, valamint ugyanezen rendelet 39–54. cikkében a borágazatra vonatkozóan meghatározott támogatási rendszerek tervezése, végrehajtása és alkalmazása során. E nehézségek enyhítéséhez ezért szükséges eltérni az említett rendelkezések némelyikétől. |
| --- | --- |

(3)

E piaci zavarokra és a körülmények eddig példátlan együttállására tekintettel, a mezőgazdasági termelők valamennyi tagállamban rendkívüli nehézségekkel szembesültek az 1308/2013/EU rendelet 32–38. cikkében a gyümölcs- és zöldségágazatra, valamint ugyanezen rendelet 39–54. cikkében a borágazatra vonatkozóan meghatározott támogatási rendszerek tervezése, végrehajtása és alkalmazása során. E nehézségek enyhítéséhez ezért szükséges eltérni az említett rendelkezések némelyikétől.

| (4) | Az elismert termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai jóváhagyott operatív programjuk részeként olyan válságmegelőzési és -kezelési intézkedéseket hajthatnak végre a gyümölcs- és zöldségágazatban, amelyek célja a piaci zavarokkal szembeni ellenálló képességük növelése. Az 1308/2013/EU rendelet 33. cikke (3) bekezdésének negyedik albekezdése értelmében azonban ezek a válságmegelőzési és -kezelési intézkedések az operatív program kiadásainak legfeljebb egyharmadát tehetik ki. Ahhoz, hogy az említett termelői szervezetek nagyobb rugalmasságot élvezhessenek, és az operatív programok forrásait a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó intézkedések által okozott piaci zavarok kezelésére összpontosíthassák, ezt a szabályt 2020-ban nem kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(4)

Az elismert termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai jóváhagyott operatív programjuk részeként olyan válságmegelőzési és -kezelési intézkedéseket hajthatnak végre a gyümölcs- és zöldségágazatban, amelyek célja a piaci zavarokkal szembeni ellenálló képességük növelése. Az 1308/2013/EU rendelet 33. cikke (3) bekezdésének negyedik albekezdése értelmében azonban ezek a válságmegelőzési és -kezelési intézkedések az operatív program kiadásainak legfeljebb egyharmadát tehetik ki. Ahhoz, hogy az említett termelői szervezetek nagyobb rugalmasságot élvezhessenek, és az operatív programok forrásait a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó intézkedések által okozott piaci zavarok kezelésére összpontosíthassák, ezt a szabályt 2020-ban nem kell alkalmazni.

| (5) | Becslések szerint a szállodák, bárok és éttermek bezárása az Unióban fogyasztott bor mennyiségének 30 %-át érinti közvetlenül, ami az értékük 50 %-ának felel meg. Ugyanakkor az is megfigyelhető, hogy az otthoni borfogyasztás nem ellensúlyozza a házon kívüli fogyasztás csökkenését. Ráadásul a borfogyasztás megszokott színhelyéül szolgáló ünnepségekre és összejövetelekre, például születésnapokra vagy nemzeti ünnepekre sem kerülhet sor. Fennáll a kockázata annak is, hogy a nyári szezonban elmaradnak a turizmussal és a borturizmussal kapcsolatos programok. Emiatt még nagyobb borfeleslegek fognak felhalmozódni a piacon. Emellett a szintén a világjárvány miatti munkaerőhiány és logisztikai nehézségek további nyomást gyakorolnak a bortermelőkre és az egész borágazatra. A bortermelők egyre nagyobb problémákkal szembesülnek a következő szüret tekintetében: alacsony árak, visszaesett fogyasztás, szállítási és értékesítési nehézségek. |
| --- | --- |

(5)

Becslések szerint a szállodák, bárok és éttermek bezárása az Unióban fogyasztott bor mennyiségének 30 %-át érinti közvetlenül, ami az értékük 50 %-ának felel meg. Ugyanakkor az is megfigyelhető, hogy az otthoni borfogyasztás nem ellensúlyozza a házon kívüli fogyasztás csökkenését. Ráadásul a borfogyasztás megszokott színhelyéül szolgáló ünnepségekre és összejövetelekre, például születésnapokra vagy nemzeti ünnepekre sem kerülhet sor. Fennáll a kockázata annak is, hogy a nyári szezonban elmaradnak a turizmussal és a borturizmussal kapcsolatos programok. Emiatt még nagyobb borfeleslegek fognak felhalmozódni a piacon. Emellett a szintén a világjárvány miatti munkaerőhiány és logisztikai nehézségek további nyomást gyakorolnak a bortermelőkre és az egész borágazatra. A bortermelők egyre nagyobb problémákkal szembesülnek a következő szüret tekintetében: alacsony árak, visszaesett fogyasztás, szállítási és értékesítési nehézségek.

| (6) | Ugyanakkor az uniós borpiacot már 2019-ben is sorozatos nehézségek sújtották, és a borkészletek a 2009 óta regisztrált legmagasabb szintre emelkedtek. Ez a fejlemény elsősorban a 2018. évi rekordtermésnek, illetve az uniós borfogyasztás általános visszaesésének tudható be. Ráadásul az Amerikai Egyesült Államok – az uniós borexport legfőbb piaca – által az uniós borokra kivetett kiegészítő importvámok az exportot is kedvezőtlenül érintették. A Covid19-világjárvány – főként a főbb exportpiacok bezárása, valamint a megfelelő korlátozások és lezárások biztosítása érdekében hozott intézkedések, különösen a vendéglátóipari tevékenységek felfüggesztése és a szokásos fogyasztók ellátásának lehetetlensége miatt – egy olyan érzékeny ágazatra mért újabb csapást, amely már nem képes a termékeit hatékonyan piacra juttatni vagy forgalmazni. Ezenkívül a bortermeléshez szükséges alapvető kellékek, például a palackok és a dugók terén felmerülő ellátási nehézségek komoly terheket rónak a borágazatban tevékenykedő gazdasági szereplőkre, mivel megakadályozzák őket abban, hogy értékesítésre kész bort hozzanak forgalomba. |
| --- | --- |

(6)

Ugyanakkor az uniós borpiacot már 2019-ben is sorozatos nehézségek sújtották, és a borkészletek a 2009 óta regisztrált legmagasabb szintre emelkedtek. Ez a fejlemény elsősorban a 2018. évi rekordtermésnek, illetve az uniós borfogyasztás általános visszaesésének tudható be. Ráadásul az Amerikai Egyesült Államok – az uniós borexport legfőbb piaca – által az uniós borokra kivetett kiegészítő importvámok az exportot is kedvezőtlenül érintették. A Covid19-világjárvány – főként a főbb exportpiacok bezárása, valamint a megfelelő korlátozások és lezárások biztosítása érdekében hozott intézkedések, különösen a vendéglátóipari tevékenységek felfüggesztése és a szokásos fogyasztók ellátásának lehetetlensége miatt – egy olyan érzékeny ágazatra mért újabb csapást, amely már nem képes a termékeit hatékonyan piacra juttatni vagy forgalmazni. Ezenkívül a bortermeléshez szükséges alapvető kellékek, például a palackok és a dugók terén felmerülő ellátási nehézségek komoly terheket rónak a borágazatban tevékenykedő gazdasági szereplőkre, mivel megakadályozzák őket abban, hogy értékesítésre kész bort hozzanak forgalomba.

| (7) | A jelenleg nem forgalmazott és nem tárolható bormennyiségek egy részének az uniós piacról való kivonása hozzájárulhat a borágazat súlyos piaci zavarainak kezeléséhez. Ezért a bortermelők gazdasági teljesítményének javítása érdekében a Covid19-világjárvány okozta válsághoz kapcsolódó borlepárlást ideiglenesen fel kell venni a borágazati támogatási programok keretében támogatható intézkedések közé. A versenytorzulás elkerülése érdekében a lepárlásból származó alkohol felhasználását ki kell zárni az élelmiszer- és italgyártásból, és azt ipari, például fertőtlenítési vagy gyógyszerészeti, illetve energetikai célokra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(7)

A jelenleg nem forgalmazott és nem tárolható bormennyiségek egy részének az uniós piacról való kivonása hozzájárulhat a borágazat súlyos piaci zavarainak kezeléséhez. Ezért a bortermelők gazdasági teljesítményének javítása érdekében a Covid19-világjárvány okozta válsághoz kapcsolódó borlepárlást ideiglenesen fel kell venni a borágazati támogatási programok keretében támogatható intézkedések közé. A versenytorzulás elkerülése érdekében a lepárlásból származó alkohol felhasználását ki kell zárni az élelmiszer- és italgyártásból, és azt ipari, például fertőtlenítési vagy gyógyszerészeti, illetve energetikai célokra kell korlátozni.

| (8) | A válsághelyzeti tároláshoz nyújtott támogatás egy másik olyan intézkedés, amelynek célja, hogy bizonyos bormennyiségeket ideiglenesen kivonjon a forgalomból, és elősegítse egy gazdaságilag életképesebb piaci helyzet fokozatos visszaállítását. Ezért a bor válsághelyzeti tárolásához nyújtott támogatást ideiglenesen támogathatóvá kell tenni a borágazati támogatási programok keretében. Ahhoz, hogy a forgalomból kivont ugyanaz a bormennyiség ne részesülhessen kétszeres támogatásban, a válsághelyzeti tárolási támogatás kedvezményezettjei a borágazati támogatási programok keretében nem kaphatnak támogatást a bor válsághelyzetben történő lepárlásához, és nemzeti támogatásban sem részesülhetnek a válsághelyzetben történő borlepárláshoz. |
| --- | --- |

(8)

A válsághelyzeti tároláshoz nyújtott támogatás egy másik olyan intézkedés, amelynek célja, hogy bizonyos bormennyiségeket ideiglenesen kivonjon a forgalomból, és elősegítse egy gazdaságilag életképesebb piaci helyzet fokozatos visszaállítását. Ezért a bor válsághelyzeti tárolásához nyújtott támogatást ideiglenesen támogathatóvá kell tenni a borágazati támogatási programok keretében. Ahhoz, hogy a forgalomból kivont ugyanaz a bormennyiség ne részesülhessen kétszeres támogatásban, a válsághelyzeti tárolási támogatás kedvezményezettjei a borágazati támogatási programok keretében nem kaphatnak támogatást a bor válsághelyzetben történő lepárlásához, és nemzeti támogatásban sem részesülhetnek a válsághelyzetben történő borlepárláshoz.

| (9) | Ahhoz, hogy a gazdasági szereplők könnyebben reagálhassanak a jelenlegi rendkívüli körülményekre, és kezelni tudják ezt a kiszámíthatatlan és bizonytalan helyzetet, helyénvaló nagyobb rugalmasságot biztosítani az 1308/2013/EU rendelet szerinti egyes intézkedések végrehajtása során. |
| --- | --- |

(9)

Ahhoz, hogy a gazdasági szereplők könnyebben reagálhassanak a jelenlegi rendkívüli körülményekre, és kezelni tudják ezt a kiszámíthatatlan és bizonytalan helyzetet, helyénvaló nagyobb rugalmasságot biztosítani az 1308/2013/EU rendelet szerinti egyes intézkedések végrehajtása során.

| (10) | Különösen annak érdekében, hogy a tagállamok támogatni tudják a válság által súlyosan érintett termelőket, el kell térni az 1308/2013/EU rendelet 44. cikkének (2) bekezdésétől az említett rendelet 48. cikkében említett kölcsönös kockázatkezelési alapokkal kapcsolatos intézkedés tekintetében, hogy 2020-ban a negyedik évben végrehajtott műveletekkel kapcsolatos költségek akkor is támogathatók legyenek, ha azok a megfelelő támogatási programtervezet tagállam általi benyújtása előtt merültek fel. Ez lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy a 2020-as pénzügyi év során további 12 hónapig kiegészítő támogatást nyújtsanak a már létrehozott kölcsönös kockázatkezelési alapok adminisztratív költségeihez. A gazdaságilag megfelelő támogatás biztosítása érdekében és a 48. cikk (2) bekezdésétől eltérve a nyújtott támogatásnak nem szabad csökkenő mértékűnek lennie, és az összegének meg kell egyeznie a végrehajtás harmadik évében nyújtott finanszírozással. |
| --- | --- |

(10)

Különösen annak érdekében, hogy a tagállamok támogatni tudják a válság által súlyosan érintett termelőket, el kell térni az 1308/2013/EU rendelet 44. cikkének (2) bekezdésétől az említett rendelet 48. cikkében említett kölcsönös kockázatkezelési alapokkal kapcsolatos intézkedés tekintetében, hogy 2020-ban a negyedik évben végrehajtott műveletekkel kapcsolatos költségek akkor is támogathatók legyenek, ha azok a megfelelő támogatási programtervezet tagállam általi benyújtása előtt merültek fel. Ez lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy a 2020-as pénzügyi év során további 12 hónapig kiegészítő támogatást nyújtsanak a már létrehozott kölcsönös kockázatkezelési alapok adminisztratív költségeihez. A gazdaságilag megfelelő támogatás biztosítása érdekében és a 48. cikk (2) bekezdésétől eltérve a nyújtott támogatásnak nem szabad csökkenő mértékűnek lennie, és az összegének meg kell egyeznie a végrehajtás harmadik évében nyújtott finanszírozással.

| (11) | Továbbá kivételes intézkedésként rendelkezni kell az 1308/2013/EU rendelet 46. cikkének (6) bekezdésétől, 47. cikkének (1) és (3) bekezdésétől, 49. cikkének (2) bekezdésétől és 50. cikkének (4) bekezdésétől való eltérésről, és ideiglenesen növelni kell a „szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállására”, a „zöldszüretre”, a „betakarítási biztosításra” és a „beruházásokra” vonatkozó intézkedésekhez nyújtott uniós hozzájárulás maximális mértékét. Ezekre az ideiglenes intézkedésekre azért van szükség, mert a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó okok miatt a gazdasági szereplőknek most és a továbbiakban is jelentős bevételkiesést és járulékos költségeket kell elkönyvelniük a piacot és saját termelésüket érintő zavarok miatt. A szóban forgó intézkedésekhez nyújtott uniós hozzájárulás növelése és a kedvezményezetti hozzájárulás ebből fakadó csökkenése némi pénzügyi könnyebbséget jelentene a kedvezményezettek számára. |
| --- | --- |

(11)

Továbbá kivételes intézkedésként rendelkezni kell az 1308/2013/EU rendelet 46. cikkének (6) bekezdésétől, 47. cikkének (1) és (3) bekezdésétől, 49. cikkének (2) bekezdésétől és 50. cikkének (4) bekezdésétől való eltérésről, és ideiglenesen növelni kell a „szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállására”, a „zöldszüretre”, a „betakarítási biztosításra” és a „beruházásokra” vonatkozó intézkedésekhez nyújtott uniós hozzájárulás maximális mértékét. Ezekre az ideiglenes intézkedésekre azért van szükség, mert a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó okok miatt a gazdasági szereplőknek most és a továbbiakban is jelentős bevételkiesést és járulékos költségeket kell elkönyvelniük a piacot és saját termelésüket érintő zavarok miatt. A szóban forgó intézkedésekhez nyújtott uniós hozzájárulás növelése és a kedvezményezetti hozzájárulás ebből fakadó csökkenése némi pénzügyi könnyebbséget jelentene a kedvezményezettek számára.

| (12) | Az uniós hozzájárulás növelésével teremtett rugalmasság a pénzügyi támogatás egy formája, ugyanakkor nem igényel uniós többletforrást, mivel a borágazatra vonatkozó nemzeti támogatási programok tekintetében az 1308/2013/EU rendelet VI. mellékletében megállapított költségvetési korlátok továbbra is alkalmazandók maradnak. A tagállamok ezért dönthetnek úgy, hogy a szóban forgó intézkedésekre magasabb összegeket különítenek el, kizárólag az említett mellékletben meghatározott éves költségvetésen belül. A finanszírozási arányok megnövelésének elsődleges célja tehát az, hogy a jelenlegi instabil piaci helyzetben az ágazatot úgy támogassa, hogy ahhoz ne kelljen többletforrásokat mozgósítania. |
| --- | --- |

(12)

Az uniós hozzájárulás növelésével teremtett rugalmasság a pénzügyi támogatás egy formája, ugyanakkor nem igényel uniós többletforrást, mivel a borágazatra vonatkozó nemzeti támogatási programok tekintetében az 1308/2013/EU rendelet VI. mellékletében megállapított költségvetési korlátok továbbra is alkalmazandók maradnak. A tagállamok ezért dönthetnek úgy, hogy a szóban forgó intézkedésekre magasabb összegeket különítenek el, kizárólag az említett mellékletben meghatározott éves költségvetésen belül. A finanszírozási arányok megnövelésének elsődleges célja tehát az, hogy a jelenlegi instabil piaci helyzetben az ágazatot úgy támogassa, hogy ahhoz ne kelljen többletforrásokat mozgósítania.

| (13) | A megelőző célú betakarítási biztosítás a borágazati támogatási programok keretében támogatható, a válsághelyzetek felelősségteljes kezelésének ösztönzése céljából. Az 1308/2013/EU rendelet 49. cikke értelmében a betakarítási biztosítás támogatásának a termelők bevételének biztosításához kell hozzájárulnia olyan esetekben, amikor a termelők természeti katasztrófák, kedvezőtlen időjárási jelenségek, betegségek vagy kártevőfertőzések következtében veszteségeket szenvednek el. Tekintettel arra, hogy a Covid19-világjárvány a bortermelés és -forgalmazás valamennyi szakaszában felmerülő, esetenként leküzdhetetlen nehézségek miatt drámai következményekkel jár a bortermelők bevételeire nézve, helyénvaló olyan esetekben is kiterjeszteni az uniós támogatást a betakarítási biztosításra, amikor a veszteségeket embereket érintő világjárvány okozza. Ilyen esetekben helyénvaló ideiglenesen 60 %-ra emelni az uniós támogatás arányát annak érdekében, hogy a bortermelők számára ez némi pénzügyi könnyebbséget jelentsen. |
| --- | --- |

(13)

A megelőző célú betakarítási biztosítás a borágazati támogatási programok keretében támogatható, a válsághelyzetek felelősségteljes kezelésének ösztönzése céljából. Az 1308/2013/EU rendelet 49. cikke értelmében a betakarítási biztosítás támogatásának a termelők bevételének biztosításához kell hozzájárulnia olyan esetekben, amikor a termelők természeti katasztrófák, kedvezőtlen időjárási jelenségek, betegségek vagy kártevőfertőzések következtében veszteségeket szenvednek el. Tekintettel arra, hogy a Covid19-világjárvány a bortermelés és -forgalmazás valamennyi szakaszában felmerülő, esetenként leküzdhetetlen nehézségek miatt drámai következményekkel jár a bortermelők bevételeire nézve, helyénvaló olyan esetekben is kiterjeszteni az uniós támogatást a betakarítási biztosításra, amikor a veszteségeket embereket érintő világjárvány okozza. Ilyen esetekben helyénvaló ideiglenesen 60 %-ra emelni az uniós támogatás arányát annak érdekében, hogy a bortermelők számára ez némi pénzügyi könnyebbséget jelentsen.

| (14) | Az 1308/2013/EU rendelet 47. cikkében előírt zöldszüretet piacszervezési intézkedésként alkalmazzák, amikor túlzott szőlőtermés várható. Az említett cikk előírja, hogy az uniós támogatás igénybevételéhez a szőlőfürtöket a gazdaság egészében meg kell semmisíteni vagy el kell távolítani. A jelenlegi körülmények között a bortermelők minden eddiginél nehezebben tudják mozgósítani az ilyen, egész területre kiterjedő műveletekhez szükséges munkaerőt. Ezért helyénvaló eltérést biztosítani ettől a kötelezettségtől, és lehetővé tenni az éretlen szőlőfürtöknek a gazdaság egy részén történő megsemmisítését vagy eltávolítását, amennyiben a zöldszüret egész parcellákra kiterjed. |
| --- | --- |

(14)

Az 1308/2013/EU rendelet 47. cikkében előírt zöldszüretet piacszervezési intézkedésként alkalmazzák, amikor túlzott szőlőtermés várható. Az említett cikk előírja, hogy az uniós támogatás igénybevételéhez a szőlőfürtöket a gazdaság egészében meg kell semmisíteni vagy el kell távolítani. A jelenlegi körülmények között a bortermelők minden eddiginél nehezebben tudják mozgósítani az ilyen, egész területre kiterjedő műveletekhez szükséges munkaerőt. Ezért helyénvaló eltérést biztosítani ettől a kötelezettségtől, és lehetővé tenni az éretlen szőlőfürtöknek a gazdaság egy részén történő megsemmisítését vagy eltávolítását, amennyiben a zöldszüret egész parcellákra kiterjed.

| (15) | Rendkívül sürgős esetben – különös tekintettel a jelenlegi piaci zavarokra, a járványnak a gyümölcs- és zöldség-, valamint a borágazatra gyakorolt súlyos hatásaira, tartós fennállására és várható súlyosbodására – azonnali lépéseket kell tenni és sürgősen intézkedéseket kell elfogadni a negatív hatások enyhítése érdekében. E piaci zavarok azonnali fellépés hiányában mindkét ágazatban súlyosbodással fenyegetnének, és mindkét ágazatban károsan hatnának a termelésre és a piaci feltételekre. A fentiekre tekintettel ezt a rendeletet az 1308/2013/EU rendelet 228. cikkében megállapított sürgősségi eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |
| --- | --- |

(15)

Rendkívül sürgős esetben – különös tekintettel a jelenlegi piaci zavarokra, a járványnak a gyümölcs- és zöldség-, valamint a borágazatra gyakorolt súlyos hatásaira, tartós fennállására és várható súlyosbodására – azonnali lépéseket kell tenni és sürgősen intézkedéseket kell elfogadni a negatív hatások enyhítése érdekében. E piaci zavarok azonnali fellépés hiányában mindkét ágazatban súlyosbodással fenyegetnének, és mindkét ágazatban károsan hatnának a termelésre és a piaci feltételekre. A fentiekre tekintettel ezt a rendeletet az 1308/2013/EU rendelet 228. cikkében megállapított sürgősségi eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

| (16) | Az azonnal szükséges lépések megtétele érdekében e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(16)

Az azonnal szükséges lépések megtétele érdekében e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

GYÜMÖLCS- ÉS ZÖLDSÉGFÉLÉK

1. cikk

Ideiglenes eltérés az 1308/2013/EU rendelet 33. cikkének (3) bekezdésétől

Az 1308/2013/EU rendelet 33. cikke (3) bekezdésének negyedik albekezdésétől eltérve 2020-ban nem alkalmazandó a szóban forgó rendelkezés által a válságmegelőzési és -kezelési intézkedésekre vonatkozóan az operatív programok kiadásainak egyharmadában meghatározott plafonérték.

II. FEJEZET

BOR

1. SZAKASZ

A válságkezelést támogató intézkedések

2. cikk

Eltérések az 1308/2013/EU rendelet 43. cikkétől

Az 1308/2013/EU rendelet 43. cikkétől eltérve az e rendelet 3. és 4. cikkében meghatározott intézkedések a 2020-es pénzügyi évben finanszírozhatók a borágazati támogatási programok keretében.

3. cikk

Bor válság esetén történő lepárlása

(1)   Az e cikkben megállapított feltételek teljesülése esetén támogatás nyújtható a bor lepárlására. Az ilyen támogatásnak arányosnak kell lennie.

(2)   Az (1) bekezdésben említett, támogatott lepárlásból származó alkohol – a versenytorzulás elkerülése érdekében – kizárólag ipari, például fertőtlenítési vagy gyógyszerészeti, illetve energetikai célokra használható.

(3)   Az (1) bekezdésben említett támogatás kedvezményezettjei az 1308/2013/EU rendelet VII. mellékletének II. részében említett termékeket előállító vagy forgalmazó borászati vállalkozások, bortermelői szervezetek, két vagy több termelő által létrehozott társulások, szakmaközi szervezetek vagy szőlőből készült termékek lepárlói lehetnek.

(4)   Kizárólag a lepárlók borral való ellátásának és e bor lepárlásának a költségei támogathatók.

(5)   A tagállamok elsőbbségi kritériumokat határozhatnak meg, amelyeket fel kell tüntetniük támogatási programjukban. Ezeknek az elsőbbségi kritériumoknak a támogatási programban meghatározott konkrét stratégián és célkitűzéseken kell alapulniuk, továbbá objektívnek és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük.

(6)   A tagállamok megállapítják az (1) bekezdésben említett támogatás kérelmezési eljárására vonatkozó szabályokat, amelyek a következőkre vonatkoznak:

| a) | a kérelem benyújtására jogosult természetes és jogi személyek; |
| --- | --- |

a)

a kérelem benyújtására jogosult természetes és jogi személyek;

| b) | a kérelmek benyújtása és kiválasztása: legalább a kérelmek benyújtásának, a javasolt fellépések megfelelősége elbírálásának és a gazdasági szereplőknek a kiválasztási eljárás eredményeiről való értesítésének határideje; |
| --- | --- |

b)

a kérelmek benyújtása és kiválasztása: legalább a kérelmek benyújtásának, a javasolt fellépések megfelelősége elbírálásának és a gazdasági szereplőknek a kiválasztási eljárás eredményeiről való értesítésének határideje;

| c) | a támogatható intézkedésekre és az (4) bekezdésben említett költségekre vonatkozó rendelkezéseknek, valamint elsőbbségi kritériumok alkalmazása esetén az elsőbbségi kritériumoknak való megfelelés ellenőrzése; |
| --- | --- |

c)

a támogatható intézkedésekre és az (4) bekezdésben említett költségekre vonatkozó rendelkezéseknek, valamint elsőbbségi kritériumok alkalmazása esetén az elsőbbségi kritériumoknak való megfelelés ellenőrzése;

| d) | a kérelmek kiválasztása: elsőbbségi kritériumok alkalmazása esetén legalább az egyes elsőbbségi kritériumok súlyozása; |
| --- | --- |

d)

a kérelmek kiválasztása: elsőbbségi kritériumok alkalmazása esetén legalább az egyes elsőbbségi kritériumok súlyozása;

| e) | az előlegek fizetésének és a biztosítékok nyújtásának módja. |
| --- | --- |

e)

az előlegek fizetésének és a biztosítékok nyújtásának módja.

(7)   A tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján határozzák meg a kedvezményezetteknek nyújtott támogatás összegét.

(8)   Az 1308/2013/EU rendelet 44. cikkének (3) bekezdésétől eltérve a tagállamok – az állami támogatásokról szóló uniós szabályokkal összhangban – nemzeti támogatást nyújthatnak az e cikkben említett intézkedésekhez.

(9)   Az (EU) 2016/1149 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 1. és 2. cikke, 43. cikke, 48–54. cikke és 56. cikke, valamint az (EU) 2016/1150 bizottsági végrehajtási rendelet (3) 1., 2. és 3. cikke, 19–23. cikke, 25–31. cikke, 32. cikke (1) bekezdésének második albekezdése és 33–40. cikke értelemszerűen alkalmazandó a bor válsághelyzeti tárolásához nyújtott támogatásra.

4. cikk

Válsághelyzeti bortárolási támogatás

(1)   Az e cikkben megállapított feltételekkel összhangban a borra válsághelyzeti tárolási támogatás nyújtható.

(2)   Ahhoz, hogy a forgalomból kivont ugyanaz a bormennyiség ne részesülhessen kétszeres támogatásban, a válsághelyzeti tárolási támogatás kedvezményezettjei nem kaphatnak támogatást e rendelet 3. cikke alapján ugyanazon bormennyiség válsághelyzetben történő lepárlásához, és az 1308/2013/EU rendelet 216. cikke szerinti nemzeti támogatásban sem részesülhetnek válsághelyzetben történő borlepárláshoz.

(3)   Az (1) bekezdésben említett támogatás kedvezményezettjei az 1308/2013/EU rendelet VII. mellékletének II. részében említett termékeket előállító vagy forgalmazó borászati vállalkozások, bortermelői szervezetek, két vagy több termelő által létrehozott társulások vagy szakmaközi szervezetek lehetnek.

(4)   A tagállamok megállapítják az (1) bekezdésben említett támogatás kérelmezési eljárására vonatkozó szabályokat, amelyek egyebek közt a következőkre vonatkoznak:

| a) | a kérelem benyújtására jogosult természetes és jogi személyek; |
| --- | --- |

a)

a kérelem benyújtására jogosult természetes és jogi személyek;

| b) | a kérelmek benyújtása és kiválasztása: legalább a kérelmek benyújtásának, a javasolt fellépések megfelelősége elbírálásának és a gazdasági szereplőknek a kiválasztási eljárás eredményeiről való értesítésének határideje; |
| --- | --- |

b)

a kérelmek benyújtása és kiválasztása: legalább a kérelmek benyújtásának, a javasolt fellépések megfelelősége elbírálásának és a gazdasági szereplőknek a kiválasztási eljárás eredményeiről való értesítésének határideje;

| c) | az e cikkben meghatározott támogatási feltételeknek, valamint elsőbbségi kritériumok alkalmazása esetén az elsőbbségi kritériumoknak való megfelelés ellenőrzése; |
| --- | --- |

c)

az e cikkben meghatározott támogatási feltételeknek, valamint elsőbbségi kritériumok alkalmazása esetén az elsőbbségi kritériumoknak való megfelelés ellenőrzése;

| d) | a kérelmek kiválasztása: elsőbbségi kritériumok alkalmazása esetén legalább az egyes elsőbbségi kritériumok súlyozása; |
| --- | --- |

d)

a kérelmek kiválasztása: elsőbbségi kritériumok alkalmazása esetén legalább az egyes elsőbbségi kritériumok súlyozása;

| e) | az előlegek fizetésének és a biztosítékok nyújtásának módja. |
| --- | --- |

e)

az előlegek fizetésének és a biztosítékok nyújtásának módja.

(5)   A tagállamok elsőbbségi kritériumokat határozhatnak meg annak érdekében, hogy bizonyos kedvezményezetteket előnyben részesítsenek azáltal, hogy feltüntetik őket a támogatási programban. Ezeknek az elsőbbségi kritériumoknak a támogatási programban meghatározott konkrét stratégián és célkitűzéseken kell alapulniuk, továbbá objektívnek és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük.

(6)   A tagállamok a kérelmeket a kérelmező által javasolt intézkedések részletes leírása és a végrehajtásukra javasolt határidők alapján bírálják el.

(7)   Az 1308/2013/EU rendelet 44. cikkének (3) bekezdésétől eltérve a tagállamok – az állami támogatásokról szóló uniós szabályokkal összhangban – nemzeti támogatást nyújthatnak az e cikkben említett intézkedésekhez.

(8)   Az (EU) 2016/1149 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1. és 2. cikke, 43. cikke, 48–54. cikke és 56. cikke, valamint az (EU) 2016/1150 bizottsági végrehajtási rendelet 1., 2. és 3. cikke, 19–23. cikke, 25–31. cikke, 32. cikke (1) bekezdésének második albekezdése és 33–40. cikke értelemszerűen alkalmazandó a bor válsághelyzeti tárolásához nyújtott támogatásra.

2. SZAKASZ

Eltérések a különleges támogatási intézkedésektől

5. cikk

Eltérés az 1308/2013/EU rendelet 44. cikkének (2) bekezdésétől és 48. cikkének (2) bekezdésétől

(1)   Az 1308/2013/EU rendelet 44. cikkének (2) bekezdésétől eltérve a 2020-as pénzügyi évben az említett rendelet 48. cikkében említett kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozására irányuló támogatás olyan költségekre is nyújtható, amelyek a megfelelő támogatási programtervezet benyújtása előtt merültek fel olyan műveletekkel kapcsolatban, amelyek végrehajtásának harmadik éve 2019-ben lezárult.

(2)   Az 1308/2013/EU rendelet 48. cikkének (2) bekezdésétől eltérve a végrehajtásuk harmadik évét 2019-ben lezáró műveletekkel kapcsolatos, kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozására irányuló támogatás az alapok adminisztratív költségeit fedező, nem csökkenő mértékű támogatás formájában nyújtható, amelynek összege megegyezik a végrehajtás harmadik évében nyújtott finanszírozással.

6. cikk

Eltérés az 1308/2013/EU rendelet 46. cikkének (6) bekezdésétől

Az 1308/2013/EU rendelet 46. cikkének (6) bekezdésétől eltérve a szőlőültetvények szerkezetátalakításának és átállításának tényleges költségeihez való uniós hozzájárulás nem haladhatja meg a 60 %-ot. A kevésbé fejlett régiókban a szerkezetátalakítás és átállítás költségeihez nyújtott uniós hozzájárulás mértéke nem haladhatja meg a 80 %-ot.

7. cikk

Eltérés az 1308/2013/EU rendelet 47. cikkének (1) és (3) bekezdésétől

(1)   Az 1308/2013/EU rendelet 47. cikkének (1) bekezdésétől eltérve 2020-ban „zöldszüret” alatt a még éretlen állapotban lévő szőlőfürtöknek a gazdaság egészében vagy – amennyiben a zöldszüretet egész parcellákon végzik, akkor – annak egy részén történő teljes megsemmisítése vagy eltávolítása értendő.

(2)   Az 1308/2013/EU rendelet 47. cikke (3) bekezdésének második mondatától eltérve a zöldszüretre nyújtott támogatás nem lépheti túl a szőlőfürtök közvetlen megsemmisítési vagy eltávolítási költségének és az ilyen megsemmisítéséből vagy eltávolításából adódó bevételkiesés összegének 60 %-át.

8. cikk

Eltérés az 1308/2013/EU rendelet 49. cikkének (2) bekezdésétől

Az 1308/2013/EU rendelet 49. cikke (2) bekezdésének b) pontjától eltérve a betakarítási biztosítás támogatásához nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás mértéke nem haladhatja meg a termelők által a következők ellen fizetett biztosítási díjak költségének 60 %-át:

| a) | az 1308/2013/EU rendelet 49. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett károk és a kedvezőtlen időjárási jelenségek által okozott egyéb károk; |
| --- | --- |

a)

az 1308/2013/EU rendelet 49. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett károk és a kedvezőtlen időjárási jelenségek által okozott egyéb károk;

| b) | állatok, növénybetegségek vagy kártevőfertőzés okozta károk; |
| --- | --- |

b)

állatok, növénybetegségek vagy kártevőfertőzés okozta károk;

| c) | az embereket érintő világjárványok okozta károk. |
| --- | --- |

c)

az embereket érintő világjárványok okozta károk.

9. cikk

Eltérés az 1308/2013/EU rendelet 50. cikkének (4) bekezdésétől

Az 1308/2013/EU rendelet 50. cikkének (4) bekezdésétől eltérve a támogatható beruházási költségekhez nyújtott uniós hozzájárulás maximális mértéke a következő lehet:

| a) | 60 % a kevésbé fejlett régiókban; |
| --- | --- |

a)

60 % a kevésbé fejlett régiókban;

| b) | 50 % a kevésbé fejlett régióktól eltérő régiókban; |
| --- | --- |

b)

50 % a kevésbé fejlett régióktól eltérő régiókban;

| c) | 80 % az EUMSz 349. cikkében említett legkülső régiókban; |
| --- | --- |

c)

80 % az EUMSz 349. cikkében említett legkülső régiókban;

| d) | 75 % a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kisebb égei-tengeri szigeteken. |
| --- | --- |

d)

75 % a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kisebb égei-tengeri szigeteken.

4

10. cikk

Az ideiglenesen megnövelt uniós hozzájárulás alkalmazása

A 6. cikket, a 7. cikk (2) bekezdését, valamint a 8. és 9. cikket a tagállamok illetékes hatóságai által e rendelet hatálybalépésének napjától, de legkésőbb 2020. október 15-től kiválasztott műveletekre kell alkalmazni.

III. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

11. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. április 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2016/1149 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. április 15.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a borágazatban megvalósuló nemzeti támogatási programok tekintetében történő kiegészítéséről és az 555/2008/EK bizottsági rendelet módosításáról (HL L 190., 2016.7.15., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/1150 végrehajtási rendelete (2016. április 15.) a borágazatban megvalósuló nemzeti támogatási programok tekintetében az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazása szabályainak megállapításáról (HL L 190., 2016.7.15., 23. o.).

3

(4)  Az egyedi mezőgazdasági intézkedéseknek a kisebb égei-tengeri szigetek javára történő megállapításáról és az 1405/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. március 13-i 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 78., 2013.3.20., 41. o.).

4

---

| 2020.5.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/13

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/593 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. április 30.)

a burgonyaágazatban a piac stabilizálására irányuló intézkedésekről szóló megállapodások és határozatok engedélyezéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 222. cikkére,

mivel:

| (1) | A burgonyaágazat termékeit a főként otthoni fogyasztásra vásárolt friss burgonyára. valamint az állati takarmányként és feldolgozott élelmiszerként – például fagyasztott burgonyaként (beleértve a fagyasztott burgonyaszirmot), szárított burgonyaként, elkészített vagy tartósított burgonyaként – felhasznált, feldolgozásra szánt burgonyára lehet felosztani |
| --- | --- |

(1)

A burgonyaágazat termékeit a főként otthoni fogyasztásra vásárolt friss burgonyára. valamint az állati takarmányként és feldolgozott élelmiszerként – például fagyasztott burgonyaként (beleértve a fagyasztott burgonyaszirmot), szárított burgonyaként, elkészített vagy tartósított burgonyaként – felhasznált, feldolgozásra szánt burgonyára lehet felosztani

| (2) | Az Unió körülbelül 52 millió tonna burgonyát termel, amelyből 19,5 millió tonnát a feldolgozásra szánt burgonya tesz ki. Az Unióban a legtöbb feldolgozásra szánt burgonyát Belgium, Németország, Franciaország, Olaszország és Hollandia termeli. A fagyasztott burgonyaszirom termelése a becslések szerint a feldolgozásra szánt burgonya termelésének mintegy 41 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió körülbelül 52 millió tonna burgonyát termel, amelyből 19,5 millió tonnát a feldolgozásra szánt burgonya tesz ki. Az Unióban a legtöbb feldolgozásra szánt burgonyát Belgium, Németország, Franciaország, Olaszország és Hollandia termeli. A fagyasztott burgonyaszirom termelése a becslések szerint a feldolgozásra szánt burgonya termelésének mintegy 41 %-át teszi ki.

| (3) | Az Unió a feldolgozott burgonya nettó exportőre. Az elmúlt 5 évben a becslések szerint Belgium, Németország, Franciaország, Olaszország és Hollandia átlagosan legalább 4 millió tonna feldolgozásra szánt burgonyát exportált feldolgozott burgonyatermékek formájában harmadik országokba. A fagyasztott burgonya és különösen a fagyasztott burgonyaszirom exportja a szokásos piaci körülmények között különösen jelentős: globális szinten az exportált fagyasztott burgonya 64 %-a az Unióból származik, és 2019-ben az Unióból harmadik országokba exportált fagyasztott burgonyaszirom értékét 1,85 milliárd EUR-ra becsülték. |
| --- | --- |

(3)

Az Unió a feldolgozott burgonya nettó exportőre. Az elmúlt 5 évben a becslések szerint Belgium, Németország, Franciaország, Olaszország és Hollandia átlagosan legalább 4 millió tonna feldolgozásra szánt burgonyát exportált feldolgozott burgonyatermékek formájában harmadik országokba. A fagyasztott burgonya és különösen a fagyasztott burgonyaszirom exportja a szokásos piaci körülmények között különösen jelentős: globális szinten az exportált fagyasztott burgonya 64 %-a az Unióból származik, és 2019-ben az Unióból harmadik országokba exportált fagyasztott burgonyaszirom értékét 1,85 milliárd EUR-ra becsülték.

| (4) | A jelenlegi COVID-19-világjárvány és a tagállamokban bevezetett széles körű, a személyek mozgását érintő korlátozások pénzügyi nehézségeket és likviditási problémákat eredményező gazdasági zavarokat okoznak a feldolgozásra szánt burgonya termelői számára. |
| --- | --- |

(4)

A jelenlegi COVID-19-világjárvány és a tagállamokban bevezetett széles körű, a személyek mozgását érintő korlátozások pénzügyi nehézségeket és likviditási problémákat eredményező gazdasági zavarokat okoznak a feldolgozásra szánt burgonya termelői számára.

| (5) | A betegség terjedése és a bevezetett intézkedések korlátozzák a munkaerő rendelkezésre állását, ami a feldolgozásra szánt burgonya ágazatának különösen a termelési, feldolgozási és szállítási szakaszait veszélyezteti. |
| --- | --- |

(5)

A betegség terjedése és a bevezetett intézkedések korlátozzák a munkaerő rendelkezésre állását, ami a feldolgozásra szánt burgonya ágazatának különösen a termelési, feldolgozási és szállítási szakaszait veszélyezteti.

| (6) | Az éttermek és más vendéglátóipari létesítmények – például iskolai és munkahelyi étkezdék – kötelező bezárása, valamint a sportesemények és szórakoztató rendezvények – például a kulturális és szabadtéri fesztiválok, sportversenyek – törlése az Unióban és a harmadik országokban a vendéglátóipar működését is megbénította, aminek következtében jelentősen megváltozott a burgonyatermékek iránti kereslet alakulása. Mivel a fogyasztók már nem étkeznek éttermekben vagy vásárolnak jelentős mennyiségű gyorsélelmiszert, a fogyasztói kereslet az otthoni felhasználásra szánt friss burgonya felé tolódott el. Továbbá, bár a fogyasztók bizonyos feldolgozott burgonyatermékekből – például chipsből és szárított püréből – többet fogyasztanak, ez nem tudja ellensúlyozni a vendéglátóiparban bekövetkezett keresletcsökkenést. |
| --- | --- |

(6)

Az éttermek és más vendéglátóipari létesítmények – például iskolai és munkahelyi étkezdék – kötelező bezárása, valamint a sportesemények és szórakoztató rendezvények – például a kulturális és szabadtéri fesztiválok, sportversenyek – törlése az Unióban és a harmadik országokban a vendéglátóipar működését is megbénította, aminek következtében jelentősen megváltozott a burgonyatermékek iránti kereslet alakulása. Mivel a fogyasztók már nem étkeznek éttermekben vagy vásárolnak jelentős mennyiségű gyorsélelmiszert, a fogyasztói kereslet az otthoni felhasználásra szánt friss burgonya felé tolódott el. Továbbá, bár a fogyasztók bizonyos feldolgozott burgonyatermékekből – például chipsből és szárított püréből – többet fogyasztanak, ez nem tudja ellensúlyozni a vendéglátóiparban bekövetkezett keresletcsökkenést.

| (7) | Emellett az uniós és világpiaci felvásárlók körében a szerződések felmondása, valamint – további áresésekre számítva – az új szerződések megkötésének elhalasztása jellemző. A kivitel terén ezenkívül logisztikai kihívásokkal is szembe kell nézni, a COVID-19-világjárvány kitörése ugyanis Kínában és máshol is jelentős kikötői torlódásokhoz vezetett. A hajóstársaságok várhatóan legalább 2020 júniusáig a megszokottnál több kikötőt vagy útvonalat fognak elkerülni („blank sailing”), aminek következtében a konténerek – különösen a friss és fagyasztott áruk konténerei – szűkösebben fognak rendelkezésre állni, az árak jelentősen emelkednek, az exportőrök pedig a szállítmányaik késésére számíthatnak. 2020 márciusának negyedik hete óta a feldolgozásra szánt burgonya uniós termelői arról számoltak be, hogy a tagállamok közötti forgalom 25–47 %-kal, a harmadik országokba irányuló export pedig 30–65 %-kal esett vissza. |
| --- | --- |

(7)

Emellett az uniós és világpiaci felvásárlók körében a szerződések felmondása, valamint – további áresésekre számítva – az új szerződések megkötésének elhalasztása jellemző. A kivitel terén ezenkívül logisztikai kihívásokkal is szembe kell nézni, a COVID-19-világjárvány kitörése ugyanis Kínában és máshol is jelentős kikötői torlódásokhoz vezetett. A hajóstársaságok várhatóan legalább 2020 júniusáig a megszokottnál több kikötőt vagy útvonalat fognak elkerülni („blank sailing”), aminek következtében a konténerek – különösen a friss és fagyasztott áruk konténerei – szűkösebben fognak rendelkezésre állni, az árak jelentősen emelkednek, az exportőrök pedig a szállítmányaik késésére számíthatnak. 2020 márciusának negyedik hete óta a feldolgozásra szánt burgonya uniós termelői arról számoltak be, hogy a tagállamok közötti forgalom 25–47 %-kal, a harmadik országokba irányuló export pedig 30–65 %-kal esett vissza.

| (8) | Ennek eredményeként, bár a friss burgonya iránti kereslet ebben az időszakban megnőtt, a feldolgozásra szánt burgonya iránti kereslet jelentős mértékben csökkent, ami azonnali és súlyos hatást gyakorolt a piacra. A kereslet jelentős visszaesése különösen – de nem kizárólag – az általában gyorséttermekben és éttermekben fogyasztott fagyasztott burgonyaszirom, az egyéb darabolt burgonyatermékek és a vákuumcsomagolt termékek előállításához felhasznált, feldolgozásra szánt burgonyát érinti. A friss burgonya és a feldolgozásra szánt burgonya eltérő jellemzői miatt az átalakításra szánt burgonya nem értékesíthető a friss burgonya piacán. Ennek eredményeként, mivel a feldolgozásra szánt burgonyával nem zajlik kereskedelem, a határidős piacokon az árak jelentősen csökkentek, és a jelentések szerint 2020 áprilisában 90 %-kal alacsonyabbak voltak a 2020 januárjában jegyzett árakhoz képest. A kereskedelem megtorpanása következtében egyes termelő tagállamokban – például Belgiumban és Franciaországban – már nem tesznek árajánlatokat bizonyos feldolgozásra szánt burgonyatermékekre, ami a kereskedelmi ügyletek volumene és értéke jelentős csökkenésének jele. Más tagállamokban – például Németországban és Hollandiában – 90 %-os árcsökkenésről számoltak be a feldolgozásra szánt burgonya esetében. |
| --- | --- |

(8)

Ennek eredményeként, bár a friss burgonya iránti kereslet ebben az időszakban megnőtt, a feldolgozásra szánt burgonya iránti kereslet jelentős mértékben csökkent, ami azonnali és súlyos hatást gyakorolt a piacra. A kereslet jelentős visszaesése különösen – de nem kizárólag – az általában gyorséttermekben és éttermekben fogyasztott fagyasztott burgonyaszirom, az egyéb darabolt burgonyatermékek és a vákuumcsomagolt termékek előállításához felhasznált, feldolgozásra szánt burgonyát érinti. A friss burgonya és a feldolgozásra szánt burgonya eltérő jellemzői miatt az átalakításra szánt burgonya nem értékesíthető a friss burgonya piacán. Ennek eredményeként, mivel a feldolgozásra szánt burgonyával nem zajlik kereskedelem, a határidős piacokon az árak jelentősen csökkentek, és a jelentések szerint 2020 áprilisában 90 %-kal alacsonyabbak voltak a 2020 januárjában jegyzett árakhoz képest. A kereskedelem megtorpanása következtében egyes termelő tagállamokban – például Belgiumban és Franciaországban – már nem tesznek árajánlatokat bizonyos feldolgozásra szánt burgonyatermékekre, ami a kereskedelmi ügyletek volumene és értéke jelentős csökkenésének jele. Más tagállamokban – például Németországban és Hollandiában – 90 %-os árcsökkenésről számoltak be a feldolgozásra szánt burgonya esetében.

| (9) | Emellett jelenleg a raktáron lévő, feldolgozásra szánt burgonya mennyisége is jelentős. A becslések szerint legalább 2 650 000 tonna, a 2019. gazdasági évben termelt, feldolgozásra szánt burgonya (400 millió EUR értékben) a 2020. gazdasági év végére – 2020 júliusában – még mindig raktáron lesz. A 2019 októberében/novemberében betakarított és még raktáron lévő, feldolgozásra szánt burgonya a minőségének romlása miatt hamarosan semmilyen célra sem lesz felhasználható. Annak érdekében, hogy helyet biztosítsanak a 2020. gazdasági évben termelt, feldolgozásra szánt burgonya tárolására, a termelőknek meg kell semmisíteniük a fennmaradó készletek azon részét, amelyet nem lehet időben feldolgozni. Mivel a termés megsemmisítése a termelők számára szállítási és megsemmisítési költségekkel jár, fennáll annak a kockázata, hogy a feldolgozásra szánt burgonyát végső megoldásként a szántóföldeken fogják szétszórni. A feldolgozásra szánt burgonya szántóföldeken való szétszórása potenciálisan hosszú távú környezeti és növényegészségügyi következményekkel jár, mivel a szétszórt burgonya a következő növénykultúrák felett fog csírázni, és olyan betegségek kialakulásához vezethet, amelyek tartós talajszennyeződést okozhatnak, és tartósan veszélyeztethetik az új ültetvényeket. |
| --- | --- |

(9)

Emellett jelenleg a raktáron lévő, feldolgozásra szánt burgonya mennyisége is jelentős. A becslések szerint legalább 2 650 000 tonna, a 2019. gazdasági évben termelt, feldolgozásra szánt burgonya (400 millió EUR értékben) a 2020. gazdasági év végére – 2020 júliusában – még mindig raktáron lesz. A 2019 októberében/novemberében betakarított és még raktáron lévő, feldolgozásra szánt burgonya a minőségének romlása miatt hamarosan semmilyen célra sem lesz felhasználható. Annak érdekében, hogy helyet biztosítsanak a 2020. gazdasági évben termelt, feldolgozásra szánt burgonya tárolására, a termelőknek meg kell semmisíteniük a fennmaradó készletek azon részét, amelyet nem lehet időben feldolgozni. Mivel a termés megsemmisítése a termelők számára szállítási és megsemmisítési költségekkel jár, fennáll annak a kockázata, hogy a feldolgozásra szánt burgonyát végső megoldásként a szántóföldeken fogják szétszórni. A feldolgozásra szánt burgonya szántóföldeken való szétszórása potenciálisan hosszú távú környezeti és növényegészségügyi következményekkel jár, mivel a szétszórt burgonya a következő növénykultúrák felett fog csírázni, és olyan betegségek kialakulásához vezethet, amelyek tartós talajszennyeződést okozhatnak, és tartósan veszélyeztethetik az új ültetvényeket.

| (10) | A fenti körülmények miatt ezen események időtartama súlyos piaci egyensúlyhiány időszakának minősül. |
| --- | --- |

(10)

A fenti körülmények miatt ezen események időtartama súlyos piaci egyensúlyhiány időszakának minősül.

| (11) | Annak érdekében, hogy a burgonyatermelők kilábalhassanak ebből a súlyos piaci egyensúlyhiány jellemezte időszakból, helyénvaló a mezőgazdasági termelők, a mezőgazdasági termelők társulásai, az ilyen társulások társulásai, vagy az elismert termelői szervezetek, az elismert termelői szervezetek társulásai, valamint a feldolgozásra szánt burgonyával foglalkozó szakmaközi szervezetek számára átmenetileg, egy 6 hónapos időszakra engedélyezni a megállapodások megkötését és a határozatok meghozatalát. Ezen intézkedések közé az alábbiak tartoznak: i. a termékek forgalomból történő kivonása vagy ingyenes szétosztása; ii. átalakítás és feldolgozás; iii. tárolás; iv. közös promóció; és v. a termelés ideiglenes tervezése. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy a burgonyatermelők kilábalhassanak ebből a súlyos piaci egyensúlyhiány jellemezte időszakból, helyénvaló a mezőgazdasági termelők, a mezőgazdasági termelők társulásai, az ilyen társulások társulásai, vagy az elismert termelői szervezetek, az elismert termelői szervezetek társulásai, valamint a feldolgozásra szánt burgonyával foglalkozó szakmaközi szervezetek számára átmenetileg, egy 6 hónapos időszakra engedélyezni a megállapodások megkötését és a határozatok meghozatalát. Ezen intézkedések közé az alábbiak tartoznak: i. a termékek forgalomból történő kivonása vagy ingyenes szétosztása; ii. átalakítás és feldolgozás; iii. tárolás; iv. közös promóció; és v. a termelés ideiglenes tervezése.

| (12) | A feldolgozásra szánt burgonyára vonatkozó ilyen megállapodások és határozatok a következőket foglalhatják magukban: i. burgonya kivonása a forgalomból a termék rendezett megsemmisítése, illetve élelmiszerbankok vagy közintézmények részére történő ingyenes szétosztása céljából; ii. burgonya feldolgozása egyéb célokra, például takarmányozásra, valamint burgonyatermelés metanizálásra; iii. tárolási kapacitások létrehozása és felkutatása, valamint a burgonya hosszabb tárolási időszakra való előkészítése; iv. a feldolgozott burgonyatermékek fogyasztásának előmozdítása; és v. a jövőbeli ültetvények volumenének csökkentését célzó tervezési intézkedések, valamint a 2020. gazdasági évben termelt burgonyára vonatkozó meglévő szerződések módosítása. |
| --- | --- |

(12)

A feldolgozásra szánt burgonyára vonatkozó ilyen megállapodások és határozatok a következőket foglalhatják magukban: i. burgonya kivonása a forgalomból a termék rendezett megsemmisítése, illetve élelmiszerbankok vagy közintézmények részére történő ingyenes szétosztása céljából; ii. burgonya feldolgozása egyéb célokra, például takarmányozásra, valamint burgonyatermelés metanizálásra; iii. tárolási kapacitások létrehozása és felkutatása, valamint a burgonya hosszabb tárolási időszakra való előkészítése; iv. a feldolgozott burgonyatermékek fogyasztásának előmozdítása; és v. a jövőbeli ültetvények volumenének csökkentését célzó tervezési intézkedések, valamint a 2020. gazdasági évben termelt burgonyára vonatkozó meglévő szerződések módosítása.

| (13) | A feldolgozásra szánt burgonyára vonatkozó bármilyen megállapodást és határozatot hat hónapra ideiglenesen engedélyezni kell. Mivel ez az az időszak, amikor a 2019. gazdasági évből származó, meglévő burgonyakészleteket kezelni kell, és a 2020. gazdasági évben termelt burgonyát – idén nyártól – be kell takarítani, ebben az időszakban várható, hogy az intézkedések a legjelentősebb hatást fejtik ki. |
| --- | --- |

(13)

A feldolgozásra szánt burgonyára vonatkozó bármilyen megállapodást és határozatot hat hónapra ideiglenesen engedélyezni kell. Mivel ez az az időszak, amikor a 2019. gazdasági évből származó, meglévő burgonyakészleteket kezelni kell, és a 2020. gazdasági évben termelt burgonyát – idén nyártól – be kell takarítani, ebben az időszakban várható, hogy az intézkedések a legjelentősebb hatást fejtik ki.

| (14) | Az 1308/2013/EU rendelet 222. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban az engedélyt meg kell adni, ha az nem ássa alá a belső piac működését, és ha a megállapodások és határozatok kizárólag az ágazat stabilizálását célozzák. Ezek az egyedi feltételek kizárják, hogy olyan megállapodások és határozatok szülessenek, amelyek közvetlenül vagy közvetetten a piacok felosztásához, az állampolgárságon alapuló megkülönböztetéshez vagy az árak rögzítéséhez vezetnek. A megállapodásokra és a határozatokra az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó, amennyiben azok nem, illetve már nem felelnek meg az említett feltételeknek. |
| --- | --- |

(14)

Az 1308/2013/EU rendelet 222. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban az engedélyt meg kell adni, ha az nem ássa alá a belső piac működését, és ha a megállapodások és határozatok kizárólag az ágazat stabilizálását célozzák. Ezek az egyedi feltételek kizárják, hogy olyan megállapodások és határozatok szülessenek, amelyek közvetlenül vagy közvetetten a piacok felosztásához, az állampolgárságon alapuló megkülönböztetéshez vagy az árak rögzítéséhez vezetnek. A megállapodásokra és a határozatokra az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó, amennyiben azok nem, illetve már nem felelnek meg az említett feltételeknek.

| (15) | Az e rendelet szerinti engedélynek az Unió egész területére érvényesnek kell lennie, tekintve, hogy Unió-szerte közös jelenség a piac súlyos egyensúlyhiánya. |
| --- | --- |

(15)

Az e rendelet szerinti engedélynek az Unió egész területére érvényesnek kell lennie, tekintve, hogy Unió-szerte közös jelenség a piac súlyos egyensúlyhiánya.

| (16) | Annak érdekében, hogy a tagállamok értékelni tudják, hogy a feldolgozásra szánt burgonyára vonatkozó megállapodások és a határozatok nem ássák-e alá a belső piac működését, és hogy szigorúan a burgonyaágazat stabilizálását célozzák-e, azon tagállam illetékes hatóságainak – beleértve a tagállami versenyhatóságokat –, amelyet az említett megállapodások vagy határozatok által érintett burgonyatermelés becsült mennyiségének legnagyobb része érint, információt kell kapniuk a megkötött megállapodásokról és az elfogadott határozatokról, valamint azokról a termelt mennyiségekről és időszakokról, amelyekre azok vonatkoznak. |
| --- | --- |

(16)

Annak érdekében, hogy a tagállamok értékelni tudják, hogy a feldolgozásra szánt burgonyára vonatkozó megállapodások és a határozatok nem ássák-e alá a belső piac működését, és hogy szigorúan a burgonyaágazat stabilizálását célozzák-e, azon tagállam illetékes hatóságainak – beleértve a tagállami versenyhatóságokat –, amelyet az említett megállapodások vagy határozatok által érintett burgonyatermelés becsült mennyiségének legnagyobb része érint, információt kell kapniuk a megkötött megállapodásokról és az elfogadott határozatokról, valamint azokról a termelt mennyiségekről és időszakokról, amelyekre azok vonatkoznak.

| (17) | Tekintettel a súlyos piaci egyensúlyhiányra, a fennmaradó burgonyakészlet sürgős kezelésének szükségességére, valamint a burgonya betakarítása, tárolása és feldolgozása szokásos időpontjának közeledtére, e rendeletnek a kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(17)

Tekintettel a súlyos piaci egyensúlyhiányra, a fennmaradó burgonyakészlet sürgős kezelésének szükségességére, valamint a burgonya betakarítása, tárolása és feldolgozása szokásos időpontjának közeledtére, e rendeletnek a kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie.

| (18) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(18)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1308/2013/EU rendelet 152. cikke (1a) bekezdésének, 209. cikke (1) bekezdésének és 210. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül, a mezőgazdasági termelők, a mezőgazdasági termelők társulásai, az ilyen társulások társulásai, az elismert termelői szervezetek, az elismert termelői szervezetek társulásai, valamint az elismert szakmaközi szervezetek számára az e rendelet hatálybalépésétől kezdődő hat hónapos időszakban engedélyezett, hogy megállapodásokat kössenek és közös határozatokat hozzanak a feldolgozásra szánt burgonya tekintetében a termékek forgalomból történő kivonására és ingyenes szétosztására, átalakítására és feldolgozására, tárolására, a közös promóciókra és a termelés ideiglenes tervezésére vonatkozóan.

2. cikk

A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az 1. cikkben említett megállapodások és határozatok ne ássák alá a belső piac megfelelő működését és szigorúan a burgonyaágazat stabilizálását célozzák.

3. cikk

Ennek az engedélynek a földrajzi hatálya az Unió területére terjed ki.

4. cikk

(1)   Amint az 1. cikkben említett megállapodásokat megkötötték és határozatokat meghozták, az érintett mezőgazdasági termelők, mezőgazdasági termelők társulásai, mezőgazdasági termelői társulások társulásai, elismert termelői szervezetek, elismert termelői szervezetek társulásai, valamint elismert szakmaközi szervezetek tájékoztatják e megállapodásokról vagy határozatokról azon tagállam illetékes hatóságait, amelyet az említett megállapodások vagy határozatok által érintett burgonyatermelés becsült mennyiségének legnagyobb része érint, megjelölve a következőket:

| a) | az érintett termelés becsült mennyisége; |
| --- | --- |

a)

az érintett termelés becsült mennyisége;

| b) | a végrehajtás várható időtartama. |
| --- | --- |

b)

a végrehajtás várható időtartama.

(2)   Az 1. cikkben említett hat hónapos időszak végétől számított legfeljebb 25 napon belül az érintett mezőgazdasági termelők, mezőgazdasági termelők társulásai, mezőgazdasági termelői társulások társulásai, elismert termelői szervezetek, elismert termelői szervezetek társulásai, valamint elismert szakmaközi szervezetek tájékoztatják az e cikk (1) bekezdésében említett illetékes hatóságokat a termelt burgonyának a megállapodások vagy határozatok által ténylegesen érintett mennyiségéről.

(3)   Az (EU) 2017/1185 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) összhangban a tagállamok:

| a) | minden egy hónapos időszak vége után legkésőbb öt nappal értesítik a Bizottságot azokról a megállapodásokról és határozatokról, amelyekről az (1) bekezdés értelmében az adott időszak alatt tájékoztatást kaptak; |
| --- | --- |

a)

minden egy hónapos időszak vége után legkésőbb öt nappal értesítik a Bizottságot azokról a megállapodásokról és határozatokról, amelyekről az (1) bekezdés értelmében az adott időszak alatt tájékoztatást kaptak;

| b) | minden, az 1. cikk szerinti hat hónapos időszak vége után legkésőbb 30 nappal áttekintést nyújtanak a Bizottságnak az adott időszak folyamán végrehajtott megállapodásokról és határozatokról. |
| --- | --- |

b)

minden, az 1. cikk szerinti hat hónapos időszak vége után legkésőbb 30 nappal áttekintést nyújtanak a Bizottságnak az adott időszak folyamán végrehajtott megállapodásokról és határozatokról.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. április 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/1185 végrehajtási rendelete (2017. április 20.) az 1307/2013/EU és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a Bizottsághoz eljuttatandó információk és dokumentumok továbbítása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint számos bizottsági rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 171., 2017.7.4., 113. o.).

2

---

| 2020.5.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/17

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/594 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. április 30.)

az élő fák és egyéb növények, a hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók, valamint a vágott virágok és díszítőlombozat ágazatában a piac stabilizálására irányuló intézkedésekről szóló megállapodások és határozatok engedélyezéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 222. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Unió élen jár az élő fák és egyéb növények, a hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók, valamint a vágott virágok és díszítőlombozat (a továbbiakban: élő növények és virágok) termesztésében. 2019-ben a teljes uniós termelés értéke 20 milliárd EUR-t tett ki. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió élen jár az élő fák és egyéb növények, a hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók, valamint a vágott virágok és díszítőlombozat (a továbbiakban: élő növények és virágok) termesztésében. 2019-ben a teljes uniós termelés értéke 20 milliárd EUR-t tett ki.

| (2) | Az Unióban termesztett élő növények és virágok mintegy 85 %-át a belső piacra szánják, míg a fennmaradó 15 %-ot harmadik országokba exportálják. |
| --- | --- |

(2)

Az Unióban termesztett élő növények és virágok mintegy 85 %-át a belső piacra szánják, míg a fennmaradó 15 %-ot harmadik országokba exportálják.

| (3) | Az élő növények és virágok ágazatában szoros a kapcsolat az ellátási lánc egyes szereplői között, és elengedhetetlen, hogy zökkenőmentes és hatékonyan szervezett logisztikai szolgáltatások álljanak rendelkezésére, hiszen csak így biztosítható a nagyrészt romlandó termékekből álló piaci rendszerének működése. |
| --- | --- |

(3)

Az élő növények és virágok ágazatában szoros a kapcsolat az ellátási lánc egyes szereplői között, és elengedhetetlen, hogy zökkenőmentes és hatékonyan szervezett logisztikai szolgáltatások álljanak rendelkezésére, hiszen csak így biztosítható a nagyrészt romlandó termékekből álló piaci rendszerének működése.

| (4) | Ezenkívül az élő növények és virágok termesztését és értékesítését a szezonalitás jellemzi. A legtöbb élő növényt és virágot tavasszal, meghatározott alkalmakra – például anyák napjára vagy húsvétra – termesztik, a szobanövényeket pedig kifejezetten kisebb méretű cserépben termesztik, hogy így alkalmazkodjanak a szezonális kereslethez. A legtöbb értékesítésre általában tavasszal kerül sor. Egyes alágazatok – például az évelő ágyásnövények és a vágott virágok – esetében az értékesítések 40–80 %-a március és június között történik. |
| --- | --- |

(4)

Ezenkívül az élő növények és virágok termesztését és értékesítését a szezonalitás jellemzi. A legtöbb élő növényt és virágot tavasszal, meghatározott alkalmakra – például anyák napjára vagy húsvétra – termesztik, a szobanövényeket pedig kifejezetten kisebb méretű cserépben termesztik, hogy így alkalmazkodjanak a szezonális kereslethez. A legtöbb értékesítésre általában tavasszal kerül sor. Egyes alágazatok – például az évelő ágyásnövények és a vágott virágok – esetében az értékesítések 40–80 %-a március és június között történik.

| (5) | A jelenlegi Covid19-világjárvány és a tagállamokban a személyek mozgására vonatkozóan bevezetett, széles körű korlátozások gazdasági zavarokat okoznak az élő növények és virágok ágazatában, ami pénzügyi nehézségek és likviditási problémák elé állítja a termesztőket. |
| --- | --- |

(5)

A jelenlegi Covid19-világjárvány és a tagállamokban a személyek mozgására vonatkozóan bevezetett, széles körű korlátozások gazdasági zavarokat okoznak az élő növények és virágok ágazatában, ami pénzügyi nehézségek és likviditási problémák elé állítja a termesztőket.

| (6) | A betegség terjedése és a bevezetett intézkedések korlátozzák a munkaerő rendelkezésre állását, különösen a közlekedési ágazatban, ami jelentős mértékben veszélyezteti az élő növények és virágok ágazatában a termesztési, begyűjtési, árverési és értékesítési szakaszokat. |
| --- | --- |

(6)

A betegség terjedése és a bevezetett intézkedések korlátozzák a munkaerő rendelkezésre állását, különösen a közlekedési ágazatban, ami jelentős mértékben veszélyezteti az élő növények és virágok ágazatában a termesztési, begyűjtési, árverési és értékesítési szakaszokat.

| (7) | A szabadtéri piacok, kertészeti központok és szakosodott kiskereskedelmi üzletek kötelező bezárása, továbbá a vendéglátóipari létesítmények bezárása és a rendezvények és ünnepségek lemondása szintén hozzájárult az élő növények és virágok ágazatának leállásához. A kertészeti központok és szakosodott kiskereskedelmi üzletek egyes tagállamokban történő részleges újbóli megnyitása várhatóan nem fog lényegesen változtatni ezen a helyzeten, mivel az ellátási lánc – melynek szereplői között szoros a kapcsolat – függ a logisztikai szolgáltatások működőkésétől, és problémát jelent számára a tárolólétesítmények korlátozott rendelkezésre állása. A közösségi kontaktusok korlátozására vonatkozó intézkedések várhatóan a következő hónapokban is érvényben maradnak, és továbbra is hatással lesznek a szállítási logisztikára és – mivel kevesebb fogyasztó tartózkodhat majd az üzletekben – az értékesítésre is. Ezenkívül amellett, hogy az elkövetkező hónapokra tervezett nagyszabású rendezvényeket, mint például az éves kerti vásárokat, már törölték, más olyan társasági eseményeket – például esküvőket – is lemondtak, amelyek általában virágdíszítést igényelnek. |
| --- | --- |

(7)

A szabadtéri piacok, kertészeti központok és szakosodott kiskereskedelmi üzletek kötelező bezárása, továbbá a vendéglátóipari létesítmények bezárása és a rendezvények és ünnepségek lemondása szintén hozzájárult az élő növények és virágok ágazatának leállásához. A kertészeti központok és szakosodott kiskereskedelmi üzletek egyes tagállamokban történő részleges újbóli megnyitása várhatóan nem fog lényegesen változtatni ezen a helyzeten, mivel az ellátási lánc – melynek szereplői között szoros a kapcsolat – függ a logisztikai szolgáltatások működőkésétől, és problémát jelent számára a tárolólétesítmények korlátozott rendelkezésre állása. A közösségi kontaktusok korlátozására vonatkozó intézkedések várhatóan a következő hónapokban is érvényben maradnak, és továbbra is hatással lesznek a szállítási logisztikára és – mivel kevesebb fogyasztó tartózkodhat majd az üzletekben – az értékesítésre is. Ezenkívül amellett, hogy az elkövetkező hónapokra tervezett nagyszabású rendezvényeket, mint például az éves kerti vásárokat, már törölték, más olyan társasági eseményeket – például esküvőket – is lemondtak, amelyek általában virágdíszítést igényelnek.

| (8) | Emellett az uniós és világpiaci felvásárlók körében a szerződések felmondása, valamint – további áresésekre számítva – az új szerződések megkötésének elhalasztása jellemző. A kivitel terén ezenkívül logisztikai kihívásokkal is szembe kell nézni, a Covid19-világjárvány kitörése ugyanis Kínában és máshol is jelentős kikötői torlódásokhoz vezetett. A hajóstársaságok várhatóan legalább 2020 júniusáig a megszokottnál több kikötőt vagy útvonalat fognak elkerülni („blank sailing”), aminek következtében a konténerek szűkösebben fognak rendelkezésre állni, az árak jelentősen emelkednek, az exportőrök pedig a szállítmányaik késésére számíthatnak. |
| --- | --- |

(8)

Emellett az uniós és világpiaci felvásárlók körében a szerződések felmondása, valamint – további áresésekre számítva – az új szerződések megkötésének elhalasztása jellemző. A kivitel terén ezenkívül logisztikai kihívásokkal is szembe kell nézni, a Covid19-világjárvány kitörése ugyanis Kínában és máshol is jelentős kikötői torlódásokhoz vezetett. A hajóstársaságok várhatóan legalább 2020 júniusáig a megszokottnál több kikötőt vagy útvonalat fognak elkerülni („blank sailing”), aminek következtében a konténerek szűkösebben fognak rendelkezésre állni, az árak jelentősen emelkednek, az exportőrök pedig a szállítmányaik késésére számíthatnak.

| (9) | A kereslet és a kínálat között így kialakult egyensúlyhiány gazdasági zavarokhoz vezet az élő növények és virágok ágazatában. Ezen egyensúlyhiány következtében az élő növények és virágok iránti kereslet jelentősen csökkent, ami azonnali és súlyos hatást gyakorolt a piacra. Az uniós piacon az élő növények és virágtermékek iránti általános kereslet 80 %-kal csökkent. Ez jelentős hatással van az árveréseken bonyolított kereskedelemre. Az összes uniós értékesítés 35 %-át jegyző holland árverési piac 2020. március közepén 85 %-os forgalomcsökkenésről számolt be. Bár a holland árverési piacon azóta történt némi fellendülés, a forgalom még mindig 30 %-kal kevesebb, mint 2019 áprilisa közepén. Más tagállamokban, például Belgiumban és Franciaországban, az árverések és a nagykereskedelmi piacok bezártak. Emellett egyes tagállamok, például Hollandia, a tárolásra nem alkalmas, ágyásnövények, valamint a romlandó és szezonális vágott virágok nagy mennyiségű megsemmisítését jelentették. Ez a holland árveréseken az árak jelentős csökkenéséhez vezetett. A 2020. március 16. és 22. közötti héten, amikor a piac összeomlott, az árak csaknem 60 %-kal alacsonyabbak voltak, mint ugyanezen a héten 2019-ben. Ezenkívül a 2020. március 23. és 29., március 30. és április 5., valamint április 6. és 12. közötti hetekben az árak még mindig 23–36 %-kal alacsonyabbak voltak, mint a 2019. év ugyanezen heteiben. |
| --- | --- |

(9)

A kereslet és a kínálat között így kialakult egyensúlyhiány gazdasági zavarokhoz vezet az élő növények és virágok ágazatában. Ezen egyensúlyhiány következtében az élő növények és virágok iránti kereslet jelentősen csökkent, ami azonnali és súlyos hatást gyakorolt a piacra. Az uniós piacon az élő növények és virágtermékek iránti általános kereslet 80 %-kal csökkent. Ez jelentős hatással van az árveréseken bonyolított kereskedelemre. Az összes uniós értékesítés 35 %-át jegyző holland árverési piac 2020. március közepén 85 %-os forgalomcsökkenésről számolt be. Bár a holland árverési piacon azóta történt némi fellendülés, a forgalom még mindig 30 %-kal kevesebb, mint 2019 áprilisa közepén. Más tagállamokban, például Belgiumban és Franciaországban, az árverések és a nagykereskedelmi piacok bezártak. Emellett egyes tagállamok, például Hollandia, a tárolásra nem alkalmas, ágyásnövények, valamint a romlandó és szezonális vágott virágok nagy mennyiségű megsemmisítését jelentették. Ez a holland árveréseken az árak jelentős csökkenéséhez vezetett. A 2020. március 16. és 22. közötti héten, amikor a piac összeomlott, az árak csaknem 60 %-kal alacsonyabbak voltak, mint ugyanezen a héten 2019-ben. Ezenkívül a 2020. március 23. és 29., március 30. és április 5., valamint április 6. és 12. közötti hetekben az árak még mindig 23–36 %-kal alacsonyabbak voltak, mint a 2019. év ugyanezen heteiben.

| (10) | A fenti körülmények tükrében az említett események időtartama súlyos piaci egyensúlyhiány időszakának minősül. |
| --- | --- |

(10)

A fenti körülmények tükrében az említett események időtartama súlyos piaci egyensúlyhiány időszakának minősül.

| (11) | Annak érdekében, hogy az élő növények és virágok ágazata kilábalhasson ebből a súlyos piaci egyensúlyhiány jellemezte időszakból, helyénvaló a mezőgazdasági termelők, a mezőgazdasági termelők társulásai, az ilyen társulások társulásai, az elismert termelői szervezetek, az elismert termelői szervezetek társulásai, valamint az élő növények és virágok ágazatának elismert szakmaközi szervezeti számára 6 hónapos időszakra engedélyezni a megállapodások megkötését és a határozatok meghozatalát. Ezen intézkedések közé az alábbiak tartoznak: i. termék forgalomból történő kivonása vagy ingyenes szétosztása; ii. közös promóció; és iii. a termelés ideiglenes tervezése. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy az élő növények és virágok ágazata kilábalhasson ebből a súlyos piaci egyensúlyhiány jellemezte időszakból, helyénvaló a mezőgazdasági termelők, a mezőgazdasági termelők társulásai, az ilyen társulások társulásai, az elismert termelői szervezetek, az elismert termelői szervezetek társulásai, valamint az élő növények és virágok ágazatának elismert szakmaközi szervezeti számára 6 hónapos időszakra engedélyezni a megállapodások megkötését és a határozatok meghozatalát. Ezen intézkedések közé az alábbiak tartoznak: i. termék forgalomból történő kivonása vagy ingyenes szétosztása; ii. közös promóció; és iii. a termelés ideiglenes tervezése.

| (12) | Az említett megállapodások és határozatok a következőket foglalhatják magukban: i. az élő növények és virágok kollektív kivonása a forgalomból rendezett megsemmisítés céljából; ii. a fogyasztókat élő növények és virágok vásárlására ösztönző promóciós intézkedések; és iii. az élő növények és virágok ültetésének összehangolására irányuló, a korlátozások jövőbeli feloldását szem előtt tartó, közös termeléstervezés. |
| --- | --- |

(12)

Az említett megállapodások és határozatok a következőket foglalhatják magukban: i. az élő növények és virágok kollektív kivonása a forgalomból rendezett megsemmisítés céljából; ii. a fogyasztókat élő növények és virágok vásárlására ösztönző promóciós intézkedések; és iii. az élő növények és virágok ültetésének összehangolására irányuló, a korlátozások jövőbeli feloldását szem előtt tartó, közös termeléstervezés.

| (13) | A 6 hónapos időszak alatt ideiglenes jelleggel minden megállapodást és határozatot engedélyezni kell. Mivel ez az az időszak, amelyben a legtöbb élő növényt és virágot összegyűjtik és forgalomba hozzák, ebben az időszakban várható, hogy az intézkedések a legjelentősebb hatást fejtik ki. |
| --- | --- |

(13)

A 6 hónapos időszak alatt ideiglenes jelleggel minden megállapodást és határozatot engedélyezni kell. Mivel ez az az időszak, amelyben a legtöbb élő növényt és virágot összegyűjtik és forgalomba hozzák, ebben az időszakban várható, hogy az intézkedések a legjelentősebb hatást fejtik ki.

| (14) | Az 1308/2013/EU rendelet 222. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban az engedélyt meg kell adni, ha az nem ássa alá a belső piac működését, és ha a megállapodások és határozatok kizárólag az ágazat stabilizálását célozzák. Ezek az egyedi feltételek kizárják, hogy olyan megállapodások és határozatok szülessenek, amelyek közvetlenül vagy közvetetten a piacok felosztásához, az állampolgárságon alapuló megkülönböztetéshez vagy az árak rögzítéséhez vezetnek. A megállapodásokra és a határozatokra az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó, amennyiben azok nem, illetve már nem felelnek meg az említett feltételeknek. |
| --- | --- |

(14)

Az 1308/2013/EU rendelet 222. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban az engedélyt meg kell adni, ha az nem ássa alá a belső piac működését, és ha a megállapodások és határozatok kizárólag az ágazat stabilizálását célozzák. Ezek az egyedi feltételek kizárják, hogy olyan megállapodások és határozatok szülessenek, amelyek közvetlenül vagy közvetetten a piacok felosztásához, az állampolgárságon alapuló megkülönböztetéshez vagy az árak rögzítéséhez vezetnek. A megállapodásokra és a határozatokra az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó, amennyiben azok nem, illetve már nem felelnek meg az említett feltételeknek.

| (15) | Az e rendelet szerinti engedélynek az Unió egész területére érvényesnek kell lennie, tekintve, hogy Unió-szerte közös jelenség a piac súlyos egyensúlyhiánya. |
| --- | --- |

(15)

Az e rendelet szerinti engedélynek az Unió egész területére érvényesnek kell lennie, tekintve, hogy Unió-szerte közös jelenség a piac súlyos egyensúlyhiánya.

| (16) | Annak érdekében, hogy a tagállamok értékelni tudják, hogy a megállapodások és a határozatok nem ássák-e alá a belső piac működését, és hogy szigorúan az élő növények és virágok ágazatának stabilizálását célozzák-e, azon tagállam illetékes hatóságainak – beleértve a tagállami versenyhatóságokat –, amelyet az említett megállapodások vagy határozatok által érintett élőnövény- és élővirágtermesztés becsült mennyiségének legnagyobb része érint, információt kell kapniuk a megkötött megállapodásokról és az elfogadott határozatokról, valamint azokról a termelt mennyiségekről és időszakokról, amelyekre azok vonatkoznak. |
| --- | --- |

(16)

Annak érdekében, hogy a tagállamok értékelni tudják, hogy a megállapodások és a határozatok nem ássák-e alá a belső piac működését, és hogy szigorúan az élő növények és virágok ágazatának stabilizálását célozzák-e, azon tagállam illetékes hatóságainak – beleértve a tagállami versenyhatóságokat –, amelyet az említett megállapodások vagy határozatok által érintett élőnövény- és élővirágtermesztés becsült mennyiségének legnagyobb része érint, információt kell kapniuk a megkötött megállapodásokról és az elfogadott határozatokról, valamint azokról a termelt mennyiségekről és időszakokról, amelyekre azok vonatkoznak.

| (17) | Tekintettel arra, hogy a súlyos piaci egyensúlyhiány abban az időszakban jelentkezett, amikor az élő növények és virágok értékesítésének nagy része történik, e rendeletnek a kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(17)

Tekintettel arra, hogy a súlyos piaci egyensúlyhiány abban az időszakban jelentkezett, amikor az élő növények és virágok értékesítésének nagy része történik, e rendeletnek a kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie.

| (18) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(18)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1308/2013/EU rendelet 152. cikke (1a) bekezdésének, 209. cikke (1) bekezdésének és 210. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül, az élő fák és egyéb növények, a hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók, valamint a vágott virágok és díszítőlombozat ágazatában (a továbbiakban: az élő növények és virágok ágazatában) a mezőgazdasági termelők, a mezőgazdasági termelők társulásai, az ilyen társulások társulásai, az elismert termelői szervezetek, az elismert termelői szervezetek társulásai, valamint az elismert szakmaközi szervezetek számára engedélyezett, hogy megállapodásokat kössenek és közös határozatokat hozzanak az e rendelet hatálybalépésétől kezdődő hat hónapos időszakban a termék forgalomból történő kivonására vagy ingyenes szétosztására, a közös promóciókra és a termelés ideiglenes tervezésére vonatkozóan.

2. cikk

A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az 1. cikkben említett megállapodások és határozatok ne ássák alá a belső piac megfelelő működését és szigorúan az élő növények és virágok ágazatának stabilizálására irányuljanak.

3. cikk

Ennek az engedélynek a földrajzi hatálya az Unió területére terjed ki.

4. cikk

(1)   Amint az 1. cikkben említett megállapodásokat megkötötték és határozatokat meghozták, az érintett mezőgazdasági termelők, mezőgazdasági termelők társulásai, mezőgazdasági termelői társulások társulásai, elismert termelői szervezetek, elismert termelői szervezetek társulásai, valamint elismert szakmaközi szervezetek tájékoztatják e megállapodásokról vagy határozatokról azon tagállam illetékes hatóságait, amelyet az említett megállapodások vagy határozatok által érintett élőnövény- és virágtermesztés becsült mennyiségének legnagyobb része érint, megjelölve a következőket:

| a) | az érintett termelés becsült mennyisége; |
| --- | --- |

a)

az érintett termelés becsült mennyisége;

| b) | a végrehajtás várható időtartama. |
| --- | --- |

b)

a végrehajtás várható időtartama.

(2)   Az 1. cikkben említett hat hónapos időszak végétől számított legfeljebb 25 napon belül az érintett mezőgazdasági termelők, mezőgazdasági termelők társulásai, mezőgazdasági termelői társulások társulásai, elismert termelői szervezetek, elismert termelői szervezetek társulásai, valamint elismert szakmaközi szervezetek tájékoztatják az e cikk (1) bekezdésében említett illetékes hatóságokat az élő növényeknek és virágoknak a megállapodások vagy határozatok által ténylegesen érintett termelési mennyiségeiről.

(3)   Az (EU) 2017/1185 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) összhangban a tagállamok:

| a) | minden egy hónapos időszak vége után legkésőbb öt nappal értesítik a Bizottságot azokról a megállapodásokról és határozatokról, amelyekről az (1) bekezdés értelmében az adott időszak alatt tájékoztatást kaptak; |
| --- | --- |

a)

minden egy hónapos időszak vége után legkésőbb öt nappal értesítik a Bizottságot azokról a megállapodásokról és határozatokról, amelyekről az (1) bekezdés értelmében az adott időszak alatt tájékoztatást kaptak;

| b) | minden, az 1. cikk szerinti hat hónapos időszak vége után legkésőbb 30 nappal áttekintést nyújtanak a Bizottságnak az adott időszak folyamán végrehajtott megállapodásokról és határozatokról. |
| --- | --- |

b)

minden, az 1. cikk szerinti hat hónapos időszak vége után legkésőbb 30 nappal áttekintést nyújtanak a Bizottságnak az adott időszak folyamán végrehajtott megállapodásokról és határozatokról.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. április 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/1185 végrehajtási rendelete (2017. április 20.) az 1307/2013/EU és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a Bizottsághoz eljuttatandó információk és dokumentumok továbbítása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint számos bizottsági rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 171., 2017.7.4., 113. o.).

2

---

| 2020.5.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/21

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/595 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. április 30.)

a juh- és kecskehúsra vonatkozó magántárolási támogatás nyújtásáról és a támogatás összegének előzetes rögzítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (2) bekezdésére, valamint 223. cikke (3) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról szóló, 2013. december 16-i 1370/2013/EU tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 62. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | A tagállamokban a COVID-19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett széles körű szállítási korlátozások súlyosan érintik a juh- és kecskehústermékek bizonyos kategóriáinak – például a tizenkét hónaposnál fiatalabb bárányok és kecskék hasított testének – a vendéglátóipari ágazat részére történő értékesítését. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamokban a COVID-19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett széles körű szállítási korlátozások súlyosan érintik a juh- és kecskehústermékek bizonyos kategóriáinak – például a tizenkét hónaposnál fiatalabb bárányok és kecskék hasított testének – a vendéglátóipari ágazat részére történő értékesítését.

| (2) | Ennek következtében egyes juh- és kecskehústermékek iránt jelentősen visszaesett a kereslet. Így a juh- és kecskehúságazat piacán zavarok jelentkeztek a kereslet és a kínálat egyensúlyának megbomlása miatt. Ez jelentős negatív hatással van az ágazatban elérhető árrésekre, és veszélyezteti az uniós mezőgazdasági termelők pénzügyi életképességét. A piaci zavarral szembeni intézkedések elmaradása esetén a juh- és kecskehústermékek ára várhatóan tovább esik az Unióban, és valószínűsíthető, hogy továbbra is leszorító hatás fog érvényesülni. |
| --- | --- |

(2)

Ennek következtében egyes juh- és kecskehústermékek iránt jelentősen visszaesett a kereslet. Így a juh- és kecskehúságazat piacán zavarok jelentkeztek a kereslet és a kínálat egyensúlyának megbomlása miatt. Ez jelentős negatív hatással van az ágazatban elérhető árrésekre, és veszélyezteti az uniós mezőgazdasági termelők pénzügyi életképességét. A piaci zavarral szembeni intézkedések elmaradása esetén a juh- és kecskehústermékek ára várhatóan tovább esik az Unióban, és valószínűsíthető, hogy továbbra is leszorító hatás fog érvényesülni.

| (3) | A juh- és kecskehús piacán a kereslet és a kínálat közötti egyensúlyhiány enyhíthető a tizenkét hónaposnál fiatalabb bárányok és kecskék azon hasított testeinek eltárolásával, amelyek célpiaca túlnyomórészt a vendéglátóipar lett volna. |
| --- | --- |

(3)

A juh- és kecskehús piacán a kereslet és a kínálat közötti egyensúlyhiány enyhíthető a tizenkét hónaposnál fiatalabb bárányok és kecskék azon hasított testeinek eltárolásával, amelyek célpiaca túlnyomórészt a vendéglátóipar lett volna.

| (4) | A tagállamokban a COVID-19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett széles körű kijárási korlátozások miatt a vágóhidakon és az élelmiszer-feldolgozó ágazatban kevesebb munkaerő áll rendelkezésre, továbbá a szállítási és logisztikai kapacitások is csökkentek. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamokban a COVID-19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett széles körű kijárási korlátozások miatt a vágóhidakon és az élelmiszer-feldolgozó ágazatban kevesebb munkaerő áll rendelkezésre, továbbá a szállítási és logisztikai kapacitások is csökkentek.

| (5) | A jelenlegi nehézségek, különösen pedig a kereslet és a kínálat közötti – valamennyi juh- és kecskehústermék árára leszorító hatást kifejtő – egyensúlyhiány csökkentése, illetve e nehéz piaci körülmények enyhítése céljából helyénvaló magántárolási támogatást nyújtani a tizenkét hónaposnál fiatalabb bárányok és kecskék friss vagy hűtött húsára. |
| --- | --- |

(5)

A jelenlegi nehézségek, különösen pedig a kereslet és a kínálat közötti – valamennyi juh- és kecskehústermék árára leszorító hatást kifejtő – egyensúlyhiány csökkentése, illetve e nehéz piaci körülmények enyhítése céljából helyénvaló magántárolási támogatást nyújtani a tizenkét hónaposnál fiatalabb bárányok és kecskék friss vagy hűtött húsára.

| (6) | Az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) és az (EU) 2016/1240 bizottsági végrehajtási rendelet (5) megállapítja a magántárolási támogatás végrehajtására vonatkozó szabályokat. Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, a tizenkét hónaposnál fiatalabb bárányok és kecskék friss vagy hűtött húsára nyújtandó magántárolási támogatásra az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelet és az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) és az (EU) 2016/1240 bizottsági végrehajtási rendelet (5) megállapítja a magántárolási támogatás végrehajtására vonatkozó szabályokat. Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, a tizenkét hónaposnál fiatalabb bárányok és kecskék friss vagy hűtött húsára nyújtandó magántárolási támogatásra az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelet és az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.

| (7) | A rendszer gyors és rugalmas működésének biztosítása érdekében a támogatás összegét előzetesen rögzíteni kell. Az 1370/2013/EU rendelet 4. cikkének megfelelően az előzetesen rögzített magántárolási támogatás összegének a tárolási költségeken és más releváns piaci szempontokon kell alapulnia. Helyénvaló a teljes tárolási időszakra vonatkozó támogatást megállapítani, melynek alapját a betárolási és kitárolási költségek, a hűtőházi tárolás napi költségei, illetve a friss vagy hűtött juh- és kecskehús és a fagyasztott juh- és kecskehús közötti értékvesztés részleges ellentételezése képezi. |
| --- | --- |

(7)

A rendszer gyors és rugalmas működésének biztosítása érdekében a támogatás összegét előzetesen rögzíteni kell. Az 1370/2013/EU rendelet 4. cikkének megfelelően az előzetesen rögzített magántárolási támogatás összegének a tárolási költségeken és más releváns piaci szempontokon kell alapulnia. Helyénvaló a teljes tárolási időszakra vonatkozó támogatást megállapítani, melynek alapját a betárolási és kitárolási költségek, a hűtőházi tárolás napi költségei, illetve a friss vagy hűtött juh- és kecskehús és a fagyasztott juh- és kecskehús közötti értékvesztés részleges ellentételezése képezi.

| (8) | Annak érdekében, hogy a magántárolási támogatás eredményes legyen, és valódi hatást fejtsen ki a piacon, a támogatást csak a még be nem tárolt termékekre szabad odaítélni. Ehhez helyénvaló meghatározni a tárolási időszakot. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy a magántárolási támogatás eredményes legyen, és valódi hatást fejtsen ki a piacon, a támogatást csak a még be nem tárolt termékekre szabad odaítélni. Ehhez helyénvaló meghatározni a tárolási időszakot.

| (9) | Az adminisztratív hatékonyság és az egyszerűsítés érdekében meg kell határozni az egyes kérelmekben feltüntetett termékek minimális mennyiségét. |
| --- | --- |

(9)

Az adminisztratív hatékonyság és az egyszerűsítés érdekében meg kell határozni az egyes kérelmekben feltüntetett termékek minimális mennyiségét.

| (10) | Meg kell állapítani egy biztosítéki kötelezettséget, amely garantálja a kérelem komolyságát és biztosítja az intézkedés kívánt piaci hatását. |
| --- | --- |

(10)

Meg kell állapítani egy biztosítéki kötelezettséget, amely garantálja a kérelem komolyságát és biztosítja az intézkedés kívánt piaci hatását.

| (11) | A COVID-19-világjárvány terjedésének korlátozása érdekében hozott intézkedések megnehezíthetik az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 60. cikkében előírt, a magántárolási támogatás tekintetében végzendő helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó követelményeknek való megfelelést. Ezért helyénvaló rugalmasságot biztosítani az intézkedések által érintett tagállamok számára és meghosszabbítani a betároláskor esedékes ellenőrzések elvégzésére rendelkezésre álló időszakot, vagy lehetővé tenni azok helyett egyéb releváns bizonyítékok felhasználását, illetve az előre be nem jelentett ellenőrzések kötelezettségének megszüntetését. Ezért e rendelet alkalmazásában el kell térni az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet egyes rendelkezéseitől. |
| --- | --- |

(11)

A COVID-19-világjárvány terjedésének korlátozása érdekében hozott intézkedések megnehezíthetik az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 60. cikkében előírt, a magántárolási támogatás tekintetében végzendő helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó követelményeknek való megfelelést. Ezért helyénvaló rugalmasságot biztosítani az intézkedések által érintett tagállamok számára és meghosszabbítani a betároláskor esedékes ellenőrzések elvégzésére rendelkezésre álló időszakot, vagy lehetővé tenni azok helyett egyéb releváns bizonyítékok felhasználását, illetve az előre be nem jelentett ellenőrzések kötelezettségének megszüntetését. Ezért e rendelet alkalmazásában el kell térni az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet egyes rendelkezéseitől.

| (12) | Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 42. cikke (1) bekezdésének b) pontja előírja, hogy a tagállamoknak hetente értesítést kell küldeniük a Bizottságnak az elfogadható kérelmekről. A támogatás céljára rendelkezésre álló összegek átláthatóságának, ellenőrizhetőségének és megfelelő kezelésének biztosítása érdekében gyakoribb értesítéseket célszerű előírni a program hatékony irányításához. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 42. cikke (1) bekezdésének b) pontja előírja, hogy a tagállamoknak hetente értesítést kell küldeniük a Bizottságnak az elfogadható kérelmekről. A támogatás céljára rendelkezésre álló összegek átláthatóságának, ellenőrizhetőségének és megfelelő kezelésének biztosítása érdekében gyakoribb értesítéseket célszerű előírni a program hatékony irányításához.

| (13) | Annak érdekében, hogy az intézkedés azonnali hatást gyakoroljon a piacra és hozzájáruljon az árak stabilizálásához, indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napját követő napon lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(13)

Annak érdekében, hogy az intézkedés azonnali hatást gyakoroljon a piacra és hozzájáruljon az árak stabilizálásához, indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napját követő napon lépjen hatályba,

| (14) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet az 1308/2013/EU rendelet 17. cikke első albekezdésének i) pontja szerinti, a tizenkét hónaposnál fiatalabb juh- és kecskefelék friss vagy hűtött húsához nyújtott magántárolási támogatásról (a továbbiakban: támogatás) rendelkezik.

(2)   Amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelet és az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.

2. cikk

Támogatható termékek

(1)   A támogatásra jogosult termékek jegyzékét a melléklet tartalmazza.

(2)   A támogatásra való jogosultsághoz a húsnak megbízható és kifogástalan kereskedelmi minőségűnek, illetve uniós eredetűnek kell lennie. A terméknek meg kell felelnie az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelet VI. mellékletének III. szakaszában meghatározott követelményeknek.

(3)   Támogatás csak a friss vagy hűtött hús még be nem tárolt tételeire nyújtható.

3. cikk

A kérelmek benyújtása és elfogadhatósága

(1)   A támogatási kérelmeket 2020. május 7-től lehet benyújtani.

(2)   A kérelemben minden esetben hivatkozni kell a mellékletben felsorolt terméktípusokra, feltüntetve a releváns KN-kódot.

(3)   A legkisebb támogatható mennyiség kérelmenként 5 tonna.

4. cikk

A támogatás összege és a tárolási időszak

(1)   A tárolási időszakonkénti vonatkozó támogatási összegeket a melléklet határozza meg.

(2)   A szerződéses tárolás vége a kitárolás napját megelőző nap.

(3)   Támogatás csak 90, 120 vagy 150 napos tárolási időszakra nyújtható.

5. cikk

Garancia

A támogatásra jogosult termékekre vonatkozó támogatási kérelem benyújtásakor az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének b) pontja szerint letétbe helyezendő biztosíték összege tonnánként 100 EUR.

6. cikk

Ellenőrzések

(1)   Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 60. cikkének (1) és (2) bekezdésétől eltérve, amennyiben a COVID-19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett intézkedések (a továbbiakban: intézkedések) miatt a kifizető ügynökség nem tudja kellő időben elvégezni az említett rendelet 60. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett ellenőrzéseket, az érintett tagállam:

| a) | a 60. cikk (1) bekezdésének első albekezdése értelmében az említett ellenőrzések elvégzésére rendelkezésre álló időszakot az intézkedések végét követő legfeljebb 30 nappal meghosszabbítja; vagy |
| --- | --- |

a)

a 60. cikk (1) bekezdésének első albekezdése értelmében az említett ellenőrzések elvégzésére rendelkezésre álló időszakot az intézkedések végét követő legfeljebb 30 nappal meghosszabbítja; vagy

| b) | az intézkedések alkalmazási időszaka alatt az ellenőrzéseket releváns bizonyítékokkal – többek között földrajzi koordinátákkal ellátott fényképekkel vagy egyéb, elektronikus formátumú bizonyítékokkal – helyettesíti. |
| --- | --- |

b)

az intézkedések alkalmazási időszaka alatt az ellenőrzéseket releváns bizonyítékokkal – többek között földrajzi koordinátákkal ellátott fényképekkel vagy egyéb, elektronikus formátumú bizonyítékokkal – helyettesíti.

(2)   Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 60. cikke (3) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a kifizető ügynökség, amennyiben az intézkedések miatt nem tudja elvégezni az előre be nem jelentett helyszíni ellenőrzéseket, az intézkedések végrehajtásának időtartama alatt nem köteles előre be nem jelentett ellenőrzéseket végezni.

7. cikk

Értesítések a kérelmezett mennyiségekről

Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 42. cikke (1) bekezdésének b) pontjától eltérve a tagállamok az alábbiak szerint értesítik a Bizottságot az elfogadható kérelem tárgyát képező termékmennyiségekről és az azokhoz kapcsolódó információkról:

| a) | minden hétfői napon legkésőbb (brüsszeli idő szerint) 12:00 óráig értesítést küldenek az előző hét csütörtöki és pénteki napján benyújtott, elfogadható kérelmek tárgyát képező termékmennyiségekről; |
| --- | --- |

a)

minden hétfői napon legkésőbb (brüsszeli idő szerint) 12:00 óráig értesítést küldenek az előző hét csütörtöki és pénteki napján benyújtott, elfogadható kérelmek tárgyát képező termékmennyiségekről;

| b) | minden csütörtöki napon legkésőbb (brüsszeli idő szerint) 12:00 óráig értesítést küldenek az ugyanazon hét hétfői, keddi és szerdai napján benyújtott, elfogadható kérelmek tárgyát képező termékmennyiségekről. |
| --- | --- |

b)

minden csütörtöki napon legkésőbb (brüsszeli idő szerint) 12:00 óráig értesítést küldenek az ugyanazon hét hétfői, keddi és szerdai napján benyújtott, elfogadható kérelmek tárgyát képező termékmennyiségekről.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. április 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 346., 2013.12.20., 12. o.

2

(3)  
  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

3

(4)  A Bizottság (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. május 18.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állami intervenció és a magántárolási támogatás tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 206., 2016.7.30., 15. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelete (2016. május 18.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állami intervenció és a magántárolási támogatás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 206., 2016.7.30., 71. o.).

5

---

MELLÉKLET

A támogatható termékek 2. cikk (1) bekezdése szerinti jegyzéke és a tárolási időszakonként meghatározott, 4. cikk (1) bekezdése szerinti vonatkozó támogatási összegek

| A termékek vámnómenklatúra szerinti kódja (KN-kód) | Árumegnevezés | A támogatás összege tárolási időszakonként
  (EUR/tonna) |
| --- | --- | --- |
| 90 nap | 120 nap | 150 nap |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| ex 0204 10 00 | Tizenkét hónaposnál fiatalabb bárány hasított teste és hasított félteste frissen vagy hűtve | 866 | 890 | 915 |
| ex 0204 50 11 | Tizenkét hónaposnál fiatalabb kecske hasított teste vagy hasított félteste frissen vagy hűtve |

A termékek vámnómenklatúra szerinti kódja (KN-kód)

Árumegnevezés

A támogatás összege tárolási időszakonként

(EUR/tonna)

90 nap

120 nap

150 nap

1

2

3

4

5

ex 0204 10 00

Tizenkét hónaposnál fiatalabb bárány hasított teste és hasított félteste frissen vagy hűtve

866

890

915

ex 0204 50 11

Tizenkét hónaposnál fiatalabb kecske hasított teste vagy hasított félteste frissen vagy hűtve

---

| 2020.5.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/26

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/596 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. április 30.)

a legalább nyolc hónapos szarvasmarhafélék friss és hűtött húsára vonatkozó magántárolási támogatás nyújtásáról és a támogatás összegének előzetes rögzítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (2) bekezdésére, valamint 223. cikke (3) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról szóló, 2013. december 16-i 1370/2013/EU tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 62. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | A tagállamokban a COVID19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett széles körű szállítási korlátozások súlyosan érintik a marhahústermékek bizonyos kategóriáinak – például a különböző steak szeletek előállítására szánt hátulsó testnegyedeknek – a vendéglátóipari ágazat részére történő értékesítését. A vendéglátóipari ágazat a hátulsó testnegyedekből előállított sütnivaló szeletek iránti belső uniós piaci keresletnek mintegy 70 %-át teszi ki. E helyzetből következően az említett hátulsó testnegyedeket jelenleg más szarvasmarha-hústermékek előállítására használják fel, ami máris árcsökkenést eredményezett. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamokban a COVID19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett széles körű szállítási korlátozások súlyosan érintik a marhahústermékek bizonyos kategóriáinak – például a különböző steak szeletek előállítására szánt hátulsó testnegyedeknek – a vendéglátóipari ágazat részére történő értékesítését. A vendéglátóipari ágazat a hátulsó testnegyedekből előállított sütnivaló szeletek iránti belső uniós piaci keresletnek mintegy 70 %-át teszi ki. E helyzetből következően az említett hátulsó testnegyedeket jelenleg más szarvasmarha-hústermékek előállítására használják fel, ami máris árcsökkenést eredményezett.

| (2) | A marhahús-fogyasztási szerkezet megváltozása következtében egyes marhahústermékek iránt nagy mértékben visszaesett a kereslet. Emiatt a marhahúságazat piacán zavarok jelentkeztek a kereslet és a kínálat egyensúlyának megbomlása miatt. Ez jelentős negatív hatással van az ágazatban elérhető árrésekre, és veszélyezteti az uniós mezőgazdasági termelők pénzügyi életképességét. A piaci zavarral szembeni intézkedések elmaradása esetén a marhahústermékek ára várhatóan tovább esik az Unióban, és valószínűsíthető, hogy továbbra is leszorító hatás fog érvényesülni. |
| --- | --- |

(2)

A marhahús-fogyasztási szerkezet megváltozása következtében egyes marhahústermékek iránt nagy mértékben visszaesett a kereslet. Emiatt a marhahúságazat piacán zavarok jelentkeztek a kereslet és a kínálat egyensúlyának megbomlása miatt. Ez jelentős negatív hatással van az ágazatban elérhető árrésekre, és veszélyezteti az uniós mezőgazdasági termelők pénzügyi életképességét. A piaci zavarral szembeni intézkedések elmaradása esetén a marhahústermékek ára várhatóan tovább esik az Unióban, és valószínűsíthető, hogy továbbra is leszorító hatás fog érvényesülni.

| (3) | A széles körű kijárási korlátozások miatt a vágóhidakon és az élelmiszer-feldolgozó ágazatban kevesebb munkaerő áll rendelkezésre, továbbá a szállítási és logisztikai kapacitások is csökkentek. |
| --- | --- |

(3)

A széles körű kijárási korlátozások miatt a vágóhidakon és az élelmiszer-feldolgozó ágazatban kevesebb munkaerő áll rendelkezésre, továbbá a szállítási és logisztikai kapacitások is csökkentek.

| (4) | A szarvasmarhahús piacán jelenleg mutatkozó nehézségek és különösen a kereslet és a kínálat egyensúlyának felborulása enyhíthető az olyan termékek előállítására szánt hátulsó testnegyedek eltárolásával, amelyek célpiaca túlnyomórészt a vendéglátóipar lett volna. |
| --- | --- |

(4)

A szarvasmarhahús piacán jelenleg mutatkozó nehézségek és különösen a kereslet és a kínálat egyensúlyának felborulása enyhíthető az olyan termékek előállítására szánt hátulsó testnegyedek eltárolásával, amelyek célpiaca túlnyomórészt a vendéglátóipar lett volna.

| (5) | A kereslet és a kínálat közötti jelenlegi – valamennyi marhahústermék árára leszorító hatást kifejtő – egyensúlyhiány csökkentése, illetve e nehéz piaci körülmények enyhítése céljából helyénvaló magántárolási támogatást nyújtani a legalább nyolc hónapos szarvasmarhafélék friss vagy hűtött húsára. |
| --- | --- |

(5)

A kereslet és a kínálat közötti jelenlegi – valamennyi marhahústermék árára leszorító hatást kifejtő – egyensúlyhiány csökkentése, illetve e nehéz piaci körülmények enyhítése céljából helyénvaló magántárolási támogatást nyújtani a legalább nyolc hónapos szarvasmarhafélék friss vagy hűtött húsára.

| (6) | Az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) és az (EU) 2016/1240 bizottsági végrehajtási rendelet (5) megállapítja a magántárolási támogatás végrehajtására vonatkozó szabályokat. Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, a legalább nyolc hónapos szarvasmarhafélék friss vagy hűtött húsára nyújtandó magántárolási támogatásra az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelet és az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) és az (EU) 2016/1240 bizottsági végrehajtási rendelet (5) megállapítja a magántárolási támogatás végrehajtására vonatkozó szabályokat. Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, a legalább nyolc hónapos szarvasmarhafélék friss vagy hűtött húsára nyújtandó magántárolási támogatásra az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelet és az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.

| (7) | A rendszer gyors és rugalmas működésének biztosítása érdekében a támogatás összegét előzetesen rögzíteni kell. Az 1370/2013/EU rendelet 4. cikkének megfelelően az előzetesen rögzített magántárolási támogatás összegének a tárolási költségeken és más releváns piaci szempontokon kell alapulnia. Helyénvaló a teljes tárolási időszakra vonatkozó támogatást megállapítani, melynek alapját a betárolási és kitárolási költségek, a hűtőházi tárolás napi költségei, illetve a friss vagy hűtött marhahús és a fagyasztott marhahús közötti értékvesztés részleges ellentételezése képezi. |
| --- | --- |

(7)

A rendszer gyors és rugalmas működésének biztosítása érdekében a támogatás összegét előzetesen rögzíteni kell. Az 1370/2013/EU rendelet 4. cikkének megfelelően az előzetesen rögzített magántárolási támogatás összegének a tárolási költségeken és más releváns piaci szempontokon kell alapulnia. Helyénvaló a teljes tárolási időszakra vonatkozó támogatást megállapítani, melynek alapját a betárolási és kitárolási költségek, a hűtőházi tárolás napi költségei, illetve a friss vagy hűtött marhahús és a fagyasztott marhahús közötti értékvesztés részleges ellentételezése képezi.

| (8) | Annak érdekében, hogy a magántárolási támogatás eredményes legyen, és valódi hatást fejtsen ki a piacon, a támogatást csak a még be nem tárolt termékekre szabad odaítélni. Ehhez helyénvaló meghatározni a tárolási időszakot. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy a magántárolási támogatás eredményes legyen, és valódi hatást fejtsen ki a piacon, a támogatást csak a még be nem tárolt termékekre szabad odaítélni. Ehhez helyénvaló meghatározni a tárolási időszakot.

| (9) | Az adminisztratív hatékonyság és az egyszerűsítés érdekében meg kell határozni az egyes kérelmekben feltüntetett termékek minimális mennyiségét. |
| --- | --- |

(9)

Az adminisztratív hatékonyság és az egyszerűsítés érdekében meg kell határozni az egyes kérelmekben feltüntetett termékek minimális mennyiségét.

| (10) | Meg kell állapítani egy biztosítéki kötelezettséget, amely garantálja a kérelem komolyságát és biztosítja az intézkedés kívánt piaci hatását. |
| --- | --- |

(10)

Meg kell állapítani egy biztosítéki kötelezettséget, amely garantálja a kérelem komolyságát és biztosítja az intézkedés kívánt piaci hatását.

| (11) | A COVID19-világjárvány terjedésének korlátozása érdekében hozott intézkedések megnehezíthetik az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 60. cikkében előírt, a magántárolási támogatás tekintetében végzendő helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó követelményeknek való megfelelést. Ezért helyénvaló rugalmasságot biztosítani az intézkedések által érintett tagállamok számára és meghosszabbítani a betároláskor esedékes ellenőrzések elvégzésére rendelkezésre álló időszakot, vagy lehetővé tenni azok helyett egyéb releváns bizonyítékok felhasználását, illetve az előre be nem jelentett ellenőrzések kötelezettségének megszüntetését. Ezért e rendelet alkalmazásában el kell térni az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet egyes rendelkezéseitől. |
| --- | --- |

(11)

A COVID19-világjárvány terjedésének korlátozása érdekében hozott intézkedések megnehezíthetik az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 60. cikkében előírt, a magántárolási támogatás tekintetében végzendő helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó követelményeknek való megfelelést. Ezért helyénvaló rugalmasságot biztosítani az intézkedések által érintett tagállamok számára és meghosszabbítani a betároláskor esedékes ellenőrzések elvégzésére rendelkezésre álló időszakot, vagy lehetővé tenni azok helyett egyéb releváns bizonyítékok felhasználását, illetve az előre be nem jelentett ellenőrzések kötelezettségének megszüntetését. Ezért e rendelet alkalmazásában el kell térni az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet egyes rendelkezéseitől.

| (12) | Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 42. cikke (1) bekezdésének b) pontja előírja, hogy a tagállamoknak hetente értesítést kell küldeniük a Bizottságnak az elfogadható kérelmekről. A támogatás céljára rendelkezésre álló összegek átláthatóságának, ellenőrizhetőségének és megfelelő kezelésének biztosítása érdekében gyakoribb értesítéseket célszerű előírni a program hatékony irányításához. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 42. cikke (1) bekezdésének b) pontja előírja, hogy a tagállamoknak hetente értesítést kell küldeniük a Bizottságnak az elfogadható kérelmekről. A támogatás céljára rendelkezésre álló összegek átláthatóságának, ellenőrizhetőségének és megfelelő kezelésének biztosítása érdekében gyakoribb értesítéseket célszerű előírni a program hatékony irányításához.

| (13) | Annak érdekében, hogy az intézkedés azonnali hatást gyakoroljon a piacra és hozzájáruljon az árak stabilizálásához, indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napját követő napon lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(13)

Annak érdekében, hogy az intézkedés azonnali hatást gyakoroljon a piacra és hozzájáruljon az árak stabilizálásához, indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napját követő napon lépjen hatályba,

| (14) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet az 1308/2013/EU rendelet 17. cikke első albekezdésének d) pontja szerinti, a legalább nyolc hónapos szarvasmarhafélék friss vagy hűtött húsához nyújtott magántárolási támogatásról (a továbbiakban: támogatás) rendelkezik.

(2)   Amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelet és az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.

2. cikk

Támogatható termékek

(1)   A támogatásra jogosult termékek jegyzékét a melléklet tartalmazza.

(2)   A támogatásra való jogosultsághoz a húsnak megbízható és kifogástalan kereskedelmi minőségűnek, illetve uniós eredetűnek kell lennie. A terméknek meg kell felelnie az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelet VI. mellékletének III. szakaszában meghatározott követelményeknek.

(3)   Támogatás csak a legalább nyolc hónapos szarvasmarhák friss vagy hűtött húsának még be nem tárolt tételeire nyújtható.

3. cikk

A kérelmek benyújtása és elfogadhatósága

(1)   A támogatási kérelmeket 2020. május 7-től lehet benyújtani.

(2)   A kérelemben minden esetben hivatkozni kell a mellékletben felsorolt terméktípusokra, feltüntetve a releváns húsossági osztályt.

(3)   A legkisebb támogatható mennyiség kérelmenként 10 tonna.

4. cikk

A támogatás összege és a tárolási időszak

(1)   A tárolási időszakonkénti vonatkozó támogatási összegeket a melléklet határozza meg.

(2)   A szerződéses tárolás vége a kitárolás napját megelőző nap.

(3)   Támogatás csak 90, 120 vagy 150 napos tárolási időszakra nyújtható.

5. cikk

Garancia

A támogatásra jogosult termékekre vonatkozó támogatási kérelem benyújtásakor az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének b) pontja szerint letétbe helyezendő biztosíték összege tonnánként 100 EUR.

6. cikk

Ellenőrzések

(1)   Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 60. cikkének (1) és (2) bekezdésétől eltérve, amennyiben a COVID19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett intézkedések (a továbbiakban: intézkedések) miatt a kifizető ügynökség nem tudja kellő időben elvégezni az említett rendelet 60. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett ellenőrzéseket, az érintett tagállam:

| a) | a 60. cikk (1) bekezdésének első albekezdése értelmében az említett ellenőrzések elvégzésére rendelkezésre álló időszakot az intézkedések végét követő legfeljebb 30 nappal meghosszabbítja; vagy |
| --- | --- |

a)

a 60. cikk (1) bekezdésének első albekezdése értelmében az említett ellenőrzések elvégzésére rendelkezésre álló időszakot az intézkedések végét követő legfeljebb 30 nappal meghosszabbítja; vagy

| b) | az intézkedések alkalmazási időszaka alatt az ellenőrzéseket releváns bizonyítékokkal – többek között földrajzi koordinátákkal ellátott fényképekkel vagy egyéb, elektronikus formátumú bizonyítékokkal – helyettesíti. |
| --- | --- |

b)

az intézkedések alkalmazási időszaka alatt az ellenőrzéseket releváns bizonyítékokkal – többek között földrajzi koordinátákkal ellátott fényképekkel vagy egyéb, elektronikus formátumú bizonyítékokkal – helyettesíti.

(2)   Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 60. cikke (3) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a kifizető ügynökség, amennyiben az intézkedések miatt nem tudja elvégezni az előre be nem jelentett helyszíni ellenőrzéseket, az intézkedések végrehajtásának időtartama alatt nem köteles előre be nem jelentett ellenőrzéseket végezni.

7. cikk

Értesítések a kérelmezett mennyiségekről

Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 42. cikke (1) bekezdésének b) pontjától eltérve a tagállamok az alábbiak szerint értesítik a Bizottságot az elfogadható kérelem tárgyát képező termékmennyiségekről és az azokhoz kapcsolódó információkról:

| a) | minden hétfői napon legkésőbb (brüsszeli idő szerint) 12:00 óráig értesítést küldenek az előző hét csütörtöki és pénteki napján benyújtott, elfogadható kérelmek tárgyát képező termékmennyiségekről; |
| --- | --- |

a)

minden hétfői napon legkésőbb (brüsszeli idő szerint) 12:00 óráig értesítést küldenek az előző hét csütörtöki és pénteki napján benyújtott, elfogadható kérelmek tárgyát képező termékmennyiségekről;

| b) | minden csütörtöki napon legkésőbb (brüsszeli idő szerint) 12:00 óráig értesítést küldenek az ugyanazon hét hétfői, keddi és szerdai napján benyújtott, elfogadható kérelmek tárgyát képező termékmennyiségekről. |
| --- | --- |

b)

minden csütörtöki napon legkésőbb (brüsszeli idő szerint) 12:00 óráig értesítést küldenek az ugyanazon hét hétfői, keddi és szerdai napján benyújtott, elfogadható kérelmek tárgyát képező termékmennyiségekről.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. április 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 346., 2013.12.20., 12. o.

2

(3)  
  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

3

(4)  A Bizottság (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. május 18.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állami intervenció és a magántárolási támogatás tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 206., 2016.7.30., 15. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelete (2016. május 18.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állami intervenció és a magántárolási támogatás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 206., 2016.7.30., 71. o.).

5

---

MELLÉKLET

A támogatható termékek 2. cikk (1) bekezdése szerinti jegyzéke és a tárolási időszakonként meghatározott, 4. cikk (1) bekezdése szerinti vonatkozó támogatási összegek

| A termékek vámnómenklatúra szerinti kódja (KN-kód) | Árumegnevezés | A termékek húsossági osztálya az 1308/2013/EU rendelet IV. mellékletének III. szakasza alapján | A támogatás összege egy tárolási időszakra
  (EUR/tonna) |
| --- | --- | --- | --- |
| 90 nap | 120 nap | 150 nap |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| ex 0201 20 50 | Bontott hátulsó testnegyedek: a féltest hátulsó része, amely az összes csontot tartalmazza, a combot és a hátszínt, ideértve a bélszínt is, valamint legalább három teljes vagy részbordát, a lábszárral vagy anélkül, illetve a puha hátszínnel vagy anélkül | S: Kiváló
  E: Kitűnő
  U: Nagyon jó
  R: Jó
  O: Közepes | 1 008 | 1 033 | 1 058 |

A termékek vámnómenklatúra szerinti kódja (KN-kód)

Árumegnevezés

A termékek húsossági osztálya az 1308/2013/EU rendelet IV. mellékletének III. szakasza alapján

A támogatás összege egy tárolási időszakra

(EUR/tonna)

90 nap

120 nap

150 nap

1

2

3

4

5

6

ex 0201 20 50

Bontott hátulsó testnegyedek: a féltest hátulsó része, amely az összes csontot tartalmazza, a combot és a hátszínt, ideértve a bélszínt is, valamint legalább három teljes vagy részbordát, a lábszárral vagy anélkül, illetve a puha hátszínnel vagy anélkül

S: Kiváló

E: Kitűnő

U: Nagyon jó

R: Jó

O: Közepes

1 008

1 033

1 058

---

| 2020.5.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/31

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/597 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. április 30.)

a vajra vonatkozó magántárolási támogatás nyújtásáról és a támogatás összegének előzetes rögzítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról szóló, 2013. december 16-i 1370/2013/EU tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 62. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | A tagállamokban a COVID19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett széles körű szállítási korlátozások miatt a tej- és tejtermékágazatban bizonyos termékek iránt csökkent a kereslet. A betegség terjedése és a bevezetett intézkedések korlátozzák a munkaerő rendelkezésre állását, ami különösen a tejtermelés, -begyűjtés és -feldolgozás szakaszait veszélyezteti. Ezenkívül az üzletek, szabadtéri piacok, éttermek és más vendéglátóipari létesítmények kötelező bezárása megbénította a vendéglátóipar működését, aminek következtében jelentősen megváltozott a tej és a tejtermékek iránti kereslet szerkezete. Terméktől függően hagyományosan a vendéglátóipar részesedése az uniós tej- és tejtermékfogyasztásban körülbelül 10–20 %. Emellett az uniós és világpiaci felvásárlók körében a szerződések felmondása, valamint – további áresésekre számítva – az új szerződések megkötésének elhalasztása jellemző. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamokban a COVID19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett széles körű szállítási korlátozások miatt a tej- és tejtermékágazatban bizonyos termékek iránt csökkent a kereslet. A betegség terjedése és a bevezetett intézkedések korlátozzák a munkaerő rendelkezésre állását, ami különösen a tejtermelés, -begyűjtés és -feldolgozás szakaszait veszélyezteti. Ezenkívül az üzletek, szabadtéri piacok, éttermek és más vendéglátóipari létesítmények kötelező bezárása megbénította a vendéglátóipar működését, aminek következtében jelentősen megváltozott a tej és a tejtermékek iránti kereslet szerkezete. Terméktől függően hagyományosan a vendéglátóipar részesedése az uniós tej- és tejtermékfogyasztásban körülbelül 10–20 %. Emellett az uniós és világpiaci felvásárlók körében a szerződések felmondása, valamint – további áresésekre számítva – az új szerződések megkötésének elhalasztása jellemző.

| (2) | Ennek következtében a nyerstej-feldolgozás a szokásos piaci kereslet kielégítésén felül részben az ömlesztett, hosszú eltarthatósági idejű, kevésbé munkaigényes, raktározható termékek, például a sovány tejpor és a vaj előállítása felé mozdult el. |
| --- | --- |

(2)

Ennek következtében a nyerstej-feldolgozás a szokásos piaci kereslet kielégítésén felül részben az ömlesztett, hosszú eltarthatósági idejű, kevésbé munkaigényes, raktározható termékek, például a sovány tejpor és a vaj előállítása felé mozdult el.

| (3) | A kereslet és a kínálat közötti egyensúlyhiány csökkentése érdekében helyénvaló magántárolási támogatást nyújtani a vajra. |
| --- | --- |

(3)

A kereslet és a kínálat közötti egyensúlyhiány csökkentése érdekében helyénvaló magántárolási támogatást nyújtani a vajra.

| (4) | Az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) és az (EU) 2016/1240 bizottsági végrehajtási rendelet (5) megállapítja a magántárolási támogatás végrehajtására vonatkozó szabályokat. Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, a vajra nyújtandó magántárolási támogatásra az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelet és az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) és az (EU) 2016/1240 bizottsági végrehajtási rendelet (5) megállapítja a magántárolási támogatás végrehajtására vonatkozó szabályokat. Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, a vajra nyújtandó magántárolási támogatásra az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelet és az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.

| (5) | A rendszer gyors és rugalmas működésének biztosítása érdekében a támogatás összegét előzetesen rögzíteni kell. Az 1370/2013/EU rendelet 4. cikkének megfelelően az előzetesen rögzített magántárolási támogatás összegének a tárolási költségeken és más releváns piaci szempontokon kell alapulnia. Indokolt megállapítani az érintett termékek be- és kitárolásának fix költségeire vonatkozó támogatás összegét, és rögzíteni a tárolás és a finanszírozás költségeire a tárolási napok száma alapján nyújtandó támogatás összegét. |
| --- | --- |

(5)

A rendszer gyors és rugalmas működésének biztosítása érdekében a támogatás összegét előzetesen rögzíteni kell. Az 1370/2013/EU rendelet 4. cikkének megfelelően az előzetesen rögzített magántárolási támogatás összegének a tárolási költségeken és más releváns piaci szempontokon kell alapulnia. Indokolt megállapítani az érintett termékek be- és kitárolásának fix költségeire vonatkozó támogatás összegét, és rögzíteni a tárolás és a finanszírozás költségeire a tárolási napok száma alapján nyújtandó támogatás összegét.

| (6) | Az adminisztratív hatékonyság és az egyszerűsítés érdekében indokolt, hogy a kérelmek csak a már betárolt vajra vonatkozzanak, és célszerű eltekinteni a biztosítéki kötelezettségtől. Ehhez helyénvaló meghatározni a tárolási időszakot. |
| --- | --- |

(6)

Az adminisztratív hatékonyság és az egyszerűsítés érdekében indokolt, hogy a kérelmek csak a már betárolt vajra vonatkozzanak, és célszerű eltekinteni a biztosítéki kötelezettségtől. Ehhez helyénvaló meghatározni a tárolási időszakot.

| (7) | Az adminisztratív hatékonyság és az egyszerűsítés érdekében meg kell határozni az egyes kérelmekben feltüntetett termékek minimális mennyiségét. |
| --- | --- |

(7)

Az adminisztratív hatékonyság és az egyszerűsítés érdekében meg kell határozni az egyes kérelmekben feltüntetett termékek minimális mennyiségét.

| (8) | A COVID19-világjárvány terjedésének korlátozása érdekében hozott intézkedések megnehezíthetik az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 60. cikkében előírt, a magántárolási támogatás tekintetében végzendő helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó követelményeknek való megfelelést. Ezért helyénvaló rugalmasságot biztosítani az intézkedések által érintett tagállamok számára és meghosszabbítani a betároláskor esedékes ellenőrzések elvégzésére rendelkezésre álló időszakot, vagy lehetővé tenni azok helyett egyéb releváns bizonyítékok felhasználását, illetve az előre be nem jelentett ellenőrzések kötelezettségének megszüntetését. Ezért e rendelet alkalmazásában el kell térni az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet egyes rendelkezéseitől. |
| --- | --- |

(8)

A COVID19-világjárvány terjedésének korlátozása érdekében hozott intézkedések megnehezíthetik az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 60. cikkében előírt, a magántárolási támogatás tekintetében végzendő helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó követelményeknek való megfelelést. Ezért helyénvaló rugalmasságot biztosítani az intézkedések által érintett tagállamok számára és meghosszabbítani a betároláskor esedékes ellenőrzések elvégzésére rendelkezésre álló időszakot, vagy lehetővé tenni azok helyett egyéb releváns bizonyítékok felhasználását, illetve az előre be nem jelentett ellenőrzések kötelezettségének megszüntetését. Ezért e rendelet alkalmazásában el kell térni az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet egyes rendelkezéseitől.

| (9) | Annak érdekében, hogy az intézkedés azonnali hatást gyakoroljon a piacra és hozzájáruljon az árak stabilizálásához, indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napját követő napon lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(9)

Annak érdekében, hogy az intézkedés azonnali hatást gyakoroljon a piacra és hozzájáruljon az árak stabilizálásához, indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napját követő napon lépjen hatályba,

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet az 1308/2013/EU rendelet 17. cikke első albekezdésének e) pontja szerinti, a vajra nyújtott magántárolási támogatásról (a továbbiakban: támogatás) rendelkezik.

(2)   Amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelet és az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.

2. cikk

Támogatható termékek

A támogatásra való jogosultsághoz a vajnak megbízható és kifogástalan kereskedelmi minőségűnek, illetve uniós eredetűnek kell lennie. A terméknek meg kell felelnie az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelet VI. mellékletének IV. szakaszában meghatározott követelményeknek.

3. cikk

A kérelmek benyújtása és elfogadhatósága

(1)   A támogatási kérelmeket 2020. május 7-től lehet benyújtani. A kérelmek benyújtásának határideje 2020. június 30.

(2)   A kérelmeknek a már betárolt termékekre kell vonatkozniuk.

(3)   A legkisebb mennyiség kérelmenként 10 tonna.

4. cikk

A támogatás összege és a tárolási időszak

(1)   A támogatás összege a következőképpen kerül megállapításra:

| a) | a fix tárolási költségekre 9,83 EUR/tárolt tonna; |
| --- | --- |

a)

a fix tárolási költségekre 9,83 EUR/tárolt tonna;

| b) | a szerződéses tárolási időszakra 0,43 EUR/nap. |
| --- | --- |

b)

a szerződéses tárolási időszakra 0,43 EUR/nap.

(2)   A szerződéses tárolási időszak vége a kitárolás napját megelőző nap.

(3)   Támogatás csak akkor nyújtható, ha a szerződéses tárolási időszak hossza 90 és 180 nap között van.

5. cikk

Ellenőrzések

(1)   Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 60. cikkének (1) és (2) bekezdésétől eltérve, amennyiben a COVID19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett intézkedések (a továbbiakban: intézkedések) miatt a kifizető ügynökség nem tudja kellő időben elvégezni az említett rendelet 60. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett ellenőrzéseket, az érintett tagállam:

| a) | a 60. cikk (1) bekezdésének első albekezdése értelmében az említett ellenőrzések elvégzésére rendelkezésre álló időszakot az intézkedések végét követő legfeljebb 30 nappal meghosszabbítja; vagy |
| --- | --- |

a)

a 60. cikk (1) bekezdésének első albekezdése értelmében az említett ellenőrzések elvégzésére rendelkezésre álló időszakot az intézkedések végét követő legfeljebb 30 nappal meghosszabbítja; vagy

| b) | az intézkedések alkalmazási időszaka alatt az ellenőrzéseket releváns bizonyítékokkal – többek között földrajzi koordinátákkal ellátott fényképekkel vagy egyéb, elektronikus formátumú bizonyítékokkal – helyettesíti. |
| --- | --- |

b)

az intézkedések alkalmazási időszaka alatt az ellenőrzéseket releváns bizonyítékokkal – többek között földrajzi koordinátákkal ellátott fényképekkel vagy egyéb, elektronikus formátumú bizonyítékokkal – helyettesíti.

(2)   Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 60. cikke (3) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a kifizető ügynökség, amennyiben az intézkedések miatt nem tudja elvégezni az előre be nem jelentett helyszíni ellenőrzéseket, az intézkedések végrehajtásának időtartama alatt nem köteles előre be nem jelentett ellenőrzéseket végezni.

6. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. április 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 346., 2013.12.20., 12. o.

2

(3)  
  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

3

(4)  A Bizottság (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. május 18.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állami intervenció és a magántárolási támogatás tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 206., 2016.7.30., 15. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelete (2016. május 18.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állami intervenció és a magántárolási támogatás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 206., 2016.7.30., 71. o.).

5

---

| 2020.5.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/34

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/598 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. április 30.)

a sovány tejporra vonatkozó magántárolási támogatás nyújtásáról és a támogatás összegének előzetes rögzítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról szóló, 2013. december 16-i 1370/2013/EU tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 62. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | A tagállamokban a COVID19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett széles körű szállítási korlátozások miatt a tej- és tejtermékágazatban bizonyos termékek iránt csökkent a kereslet. A betegség terjedése és a bevezetett intézkedések korlátozzák a munkaerő rendelkezésre állását, ami különösen a tejtermelés, -begyűjtés és -feldolgozás szakaszait veszélyezteti. Ezenkívül az üzletek, szabadtéri piacok, éttermek és más vendéglátóipari létesítmények kötelező bezárása megbénította a vendéglátóipar működését, aminek következtében jelentősen megváltozott a tej és a tejtermékek iránti kereslet szerkezete. Terméktől függően hagyományosan a vendéglátóipar részesedése az uniós tej- és tejtermékfogyasztásban körülbelül 10–20 %. Emellett az uniós és világpiaci felvásárlók körében a szerződések felmondása, valamint – további áresésekre számítva – az új szerződések megkötésének elhalasztása jellemző. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamokban a COVID19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett széles körű szállítási korlátozások miatt a tej- és tejtermékágazatban bizonyos termékek iránt csökkent a kereslet. A betegség terjedése és a bevezetett intézkedések korlátozzák a munkaerő rendelkezésre állását, ami különösen a tejtermelés, -begyűjtés és -feldolgozás szakaszait veszélyezteti. Ezenkívül az üzletek, szabadtéri piacok, éttermek és más vendéglátóipari létesítmények kötelező bezárása megbénította a vendéglátóipar működését, aminek következtében jelentősen megváltozott a tej és a tejtermékek iránti kereslet szerkezete. Terméktől függően hagyományosan a vendéglátóipar részesedése az uniós tej- és tejtermékfogyasztásban körülbelül 10–20 %. Emellett az uniós és világpiaci felvásárlók körében a szerződések felmondása, valamint – további áresésekre számítva – az új szerződések megkötésének elhalasztása jellemző.

| (2) | Ennek következtében a nyerstej-feldolgozás a szokásos piaci kereslet kielégítésén felül részben az ömlesztett, hosszú eltarthatósági idejű, kevésbé munkaigényes, raktározható termékek, például a sovány tejpor és a vaj előállítása felé mozdult el. |
| --- | --- |

(2)

Ennek következtében a nyerstej-feldolgozás a szokásos piaci kereslet kielégítésén felül részben az ömlesztett, hosszú eltarthatósági idejű, kevésbé munkaigényes, raktározható termékek, például a sovány tejpor és a vaj előállítása felé mozdult el.

| (3) | A kereslet és a kínálat közötti egyensúlyhiány csökkentése érdekében helyénvaló magántárolási támogatást nyújtani a sovány tejporra. |
| --- | --- |

(3)

A kereslet és a kínálat közötti egyensúlyhiány csökkentése érdekében helyénvaló magántárolási támogatást nyújtani a sovány tejporra.

| (4) | Az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) és az (EU) 2016/1240 bizottsági végrehajtási rendelet (5) megállapítja a magántárolási támogatás végrehajtására vonatkozó szabályokat. Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, a sovány tejporra nyújtandó magántárolási támogatásra az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelet és az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) és az (EU) 2016/1240 bizottsági végrehajtási rendelet (5) megállapítja a magántárolási támogatás végrehajtására vonatkozó szabályokat. Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, a sovány tejporra nyújtandó magántárolási támogatásra az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelet és az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.

| (5) | A rendszer gyors és rugalmas működésének biztosítása érdekében a támogatás összegét előzetesen rögzíteni kell. Az 1370/2013/EU rendelet 4. cikkének megfelelően az előzetesen rögzített magántárolási támogatás összegének a tárolási költségeken és más releváns piaci szempontokon kell alapulnia. Indokolt megállapítani az érintett termékek be- és kitárolásának fix költségeire vonatkozó támogatás összegét, és rögzíteni a tárolás és a finanszírozás költségeire a tárolási napok száma alapján nyújtandó támogatás összegét. |
| --- | --- |

(5)

A rendszer gyors és rugalmas működésének biztosítása érdekében a támogatás összegét előzetesen rögzíteni kell. Az 1370/2013/EU rendelet 4. cikkének megfelelően az előzetesen rögzített magántárolási támogatás összegének a tárolási költségeken és más releváns piaci szempontokon kell alapulnia. Indokolt megállapítani az érintett termékek be- és kitárolásának fix költségeire vonatkozó támogatás összegét, és rögzíteni a tárolás és a finanszírozás költségeire a tárolási napok száma alapján nyújtandó támogatás összegét.

| (6) | Az adminisztratív hatékonyság és az egyszerűsítés érdekében indokolt, hogy a kérelmek csak a már betárolt tejporra vonatkozzanak, és célszerű eltekinteni a biztosítéki kötelezettségtől. Ehhez helyénvaló meghatározni a tárolási időszakot. |
| --- | --- |

(6)

Az adminisztratív hatékonyság és az egyszerűsítés érdekében indokolt, hogy a kérelmek csak a már betárolt tejporra vonatkozzanak, és célszerű eltekinteni a biztosítéki kötelezettségtől. Ehhez helyénvaló meghatározni a tárolási időszakot.

| (7) | Az adminisztratív hatékonyság és az egyszerűsítés érdekében meg kell határozni az egyes kérelmekben feltüntetett termékek minimális mennyiségét. |
| --- | --- |

(7)

Az adminisztratív hatékonyság és az egyszerűsítés érdekében meg kell határozni az egyes kérelmekben feltüntetett termékek minimális mennyiségét.

| (8) | A COVID19-világjárvány terjedésének korlátozása érdekében hozott intézkedések megnehezíthetik az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 60. cikkében előírt, a magántárolási támogatás tekintetében végzendő helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó követelményeknek való megfelelést. Ezért helyénvaló rugalmasságot biztosítani az intézkedések által érintett tagállamok számára és meghosszabbítani a betároláskor esedékes ellenőrzések elvégzésére rendelkezésre álló időszakot, vagy lehetővé tenni azok helyett egyéb releváns bizonyítékok felhasználását, illetve az előre be nem jelentett ellenőrzések kötelezettségének megszüntetését. Ezért e rendelet alkalmazásában el kell térni az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet egyes rendelkezéseitől. |
| --- | --- |

(8)

A COVID19-világjárvány terjedésének korlátozása érdekében hozott intézkedések megnehezíthetik az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 60. cikkében előírt, a magántárolási támogatás tekintetében végzendő helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó követelményeknek való megfelelést. Ezért helyénvaló rugalmasságot biztosítani az intézkedések által érintett tagállamok számára és meghosszabbítani a betároláskor esedékes ellenőrzések elvégzésére rendelkezésre álló időszakot, vagy lehetővé tenni azok helyett egyéb releváns bizonyítékok felhasználását, illetve az előre be nem jelentett ellenőrzések kötelezettségének megszüntetését. Ezért e rendelet alkalmazásában el kell térni az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet egyes rendelkezéseitől.

| (9) | Annak érdekében, hogy az intézkedés azonnali hatást gyakoroljon a piacra és hozzájáruljon az árak stabilizálásához, indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napját követő napon lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(9)

Annak érdekében, hogy az intézkedés azonnali hatást gyakoroljon a piacra és hozzájáruljon az árak stabilizálásához, indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napját követő napon lépjen hatályba,

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet az 1308/2013/EU rendelet 17. cikke első albekezdésének g) pontja szerinti, a sovány tejporra nyújtott magántárolási támogatásról (a továbbiakban: támogatás) rendelkezik.

(2)   Amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelet és az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.

2. cikk

Támogatható termékek

A támogatásra való jogosultsághoz a sovány tejpornak megbízható és kifogástalan kereskedelmi minőségűnek, illetve uniós eredetűnek kell lennie. A terméknek meg kell felelnie az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelet VI. mellékletének VI. szakaszában meghatározott követelményeknek.

3. cikk

A kérelmek benyújtása és elfogadhatósága

(1)   A támogatási kérelmeket 2020. május 7-től lehet benyújtani. A kérelmek benyújtásának határideje 2020. június 30.

(2)   A kérelmeknek a már betárolt termékekre kell vonatkozniuk.

(3)   A legkisebb mennyiség kérelmenként 10 tonna.

4. cikk

A támogatás összege és a tárolási időszak

(1)   A támogatás összege a következőképpen kerül megállapításra:

| a) | a fix tárolási költségekre 5,11 EUR/tárolt tonna; |
| --- | --- |

a)

a fix tárolási költségekre 5,11 EUR/tárolt tonna;

| b) | a szerződéses tárolási időszakra 0,13 EUR/nap. |
| --- | --- |

b)

a szerződéses tárolási időszakra 0,13 EUR/nap.

(2)   A szerződéses tárolási időszak vége a kitárolás napját megelőző nap.

(3)   Támogatás csak akkor nyújtható, ha a szerződéses tárolási időszak hossza 90 és 180 nap között van.

5. cikk

Ellenőrzések

(1)   Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 60. cikkének (1) és (2) bekezdésétől eltérve, amennyiben a COVID19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett intézkedések (a továbbiakban: intézkedések) miatt a kifizető ügynökség nem tudja kellő időben elvégezni az említett rendelet 60. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett ellenőrzéseket, az érintett tagállam:

| a) | a 60. cikk (1) bekezdésének első albekezdése értelmében az említett ellenőrzések elvégzésére rendelkezésre álló időszakot az intézkedések végét követő legfeljebb 30 nappal meghosszabbítja; vagy |
| --- | --- |

a)

a 60. cikk (1) bekezdésének első albekezdése értelmében az említett ellenőrzések elvégzésére rendelkezésre álló időszakot az intézkedések végét követő legfeljebb 30 nappal meghosszabbítja; vagy

| b) | az intézkedések alkalmazási időszaka alatt az ellenőrzéseket releváns bizonyítékokkal – többek között földrajzi koordinátákkal ellátott fényképekkel vagy egyéb, elektronikus formátumú bizonyítékokkal – helyettesíti. |
| --- | --- |

b)

az intézkedések alkalmazási időszaka alatt az ellenőrzéseket releváns bizonyítékokkal – többek között földrajzi koordinátákkal ellátott fényképekkel vagy egyéb, elektronikus formátumú bizonyítékokkal – helyettesíti.

(2)   Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 60. cikke (3) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a kifizető ügynökség, amennyiben az intézkedések miatt nem tudja elvégezni az előre be nem jelentett helyszíni ellenőrzéseket, az intézkedések végrehajtásának időtartama alatt nem köteles előre be nem jelentett ellenőrzéseket végezni.

6. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. április 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 346., 2013.12.20., 12. o.

2

(3)  
  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

3

(4)  A Bizottság (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. május 18.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állami intervenció és a magántárolási támogatás tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 206., 2016.7.30., 15. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelete (2016. május 18.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állami intervenció és a magántárolási támogatás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 206., 2016.7.30., 71. o.).

5

---

| 2020.5.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/37

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/599 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. április 30.)

a tej- és tejtermékágazatban a termelési tervekre vonatkozó megállapodások és határozatok engedélyezéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 222. cikkére,

mivel:

| (1) | A jelenlegi COVID-19-világjárvány és a tagállamokban bevezetett széles körű, a személyek mozgását érintő korlátozások gazdasági zavarokat okoznak a tej- és tejtermékágazatban, ami pénzügyi nehézségek és likviditási problémák elé állítja a mezőgazdasági termelőket. |
| --- | --- |

(1)

A jelenlegi COVID-19-világjárvány és a tagállamokban bevezetett széles körű, a személyek mozgását érintő korlátozások gazdasági zavarokat okoznak a tej- és tejtermékágazatban, ami pénzügyi nehézségek és likviditási problémák elé állítja a mezőgazdasági termelőket.

| (2) | A betegség terjedése és a bevezetett intézkedések korlátozzák a munkaerő rendelkezésre állását, ami különösen a tejtermelés, -begyűjtés és -feldolgozás szakaszait veszélyezteti. Ez tovább súlyosbítja az ágazatban tapasztalható nehézségeket, ugyanis a feldolgozóiparnak alternatív megoldásokat kell találnia a nyers tej begyűjtésére, amelynek termelése tovább folytatódik, miközben az üzemek nehézségekkel szembesülnek. |
| --- | --- |

(2)

A betegség terjedése és a bevezetett intézkedések korlátozzák a munkaerő rendelkezésre állását, ami különösen a tejtermelés, -begyűjtés és -feldolgozás szakaszait veszélyezteti. Ez tovább súlyosbítja az ágazatban tapasztalható nehézségeket, ugyanis a feldolgozóiparnak alternatív megoldásokat kell találnia a nyers tej begyűjtésére, amelynek termelése tovább folytatódik, miközben az üzemek nehézségekkel szembesülnek.

| (3) | Az üzletek, szabadtéri piacok, éttermek és más vendéglátóipari létesítmények kötelező bezárása megbénította továbbá a vendéglátóipar működését, aminek következtében jelentősen megváltozott a tej és a tejtermékek iránti kereslet alakulása. A fogyasztói kereslet az alapvető élelmiszerek felé tolódott el, ami kedvezőtlenül érintette a különleges tejtermékek iránti keresletet. Terméktől függően hagyományosan a vendéglátóipar részesedése az uniós tej- és tejtermékfogyasztásban körülbelül 10–20 %. Ennek következtében visszaesett a kereslet a tej- és tejtermékágazat bizonyos, a vendéglátóipar számára értékesített termékei iránt. Az Unióban előállított mozzarella sajtnak például több mint a felét az étkeztetési ágazatnak történő értékesítésre gyártják. Bizonyos tejtermékek kiskereskedelmi fogyasztása növekedett ugyan, ez azonban nem ellensúlyozta a vendéglátóiparban bekövetkezett keresletcsökkenést. |
| --- | --- |

(3)

Az üzletek, szabadtéri piacok, éttermek és más vendéglátóipari létesítmények kötelező bezárása megbénította továbbá a vendéglátóipar működését, aminek következtében jelentősen megváltozott a tej és a tejtermékek iránti kereslet alakulása. A fogyasztói kereslet az alapvető élelmiszerek felé tolódott el, ami kedvezőtlenül érintette a különleges tejtermékek iránti keresletet. Terméktől függően hagyományosan a vendéglátóipar részesedése az uniós tej- és tejtermékfogyasztásban körülbelül 10–20 %. Ennek következtében visszaesett a kereslet a tej- és tejtermékágazat bizonyos, a vendéglátóipar számára értékesített termékei iránt. Az Unióban előállított mozzarella sajtnak például több mint a felét az étkeztetési ágazatnak történő értékesítésre gyártják. Bizonyos tejtermékek kiskereskedelmi fogyasztása növekedett ugyan, ez azonban nem ellensúlyozta a vendéglátóiparban bekövetkezett keresletcsökkenést.

| (4) | Emellett a tej és a tejtermék uniós és világpiaci felvásárlói körében a szerződések felmondása, valamint – további áresésekre számítva – az új szerződések megkötésének elhalasztása jellemző. A tej és a tejtermékek kivitele terén ezenkívül logisztikai kihívásokkal is szembe kell nézni, a COVID-19-világjárvány kitörése ugyanis Kínában és máshol is jelentős kikötői torlódásokhoz vezetett. Az egyes kikötők és útvonalak hajóstársaságok által történő kihagyásai („blank sailing”) számának megnövekedése várhatóan legalább 2020 júniusáig elhúzódik, aminek következtében a konténerek szűkösebben fognak rendelkezésre állni, az árak jelentősen emelkednek, az exportőrök pedig a szállítmányaik késésére számíthatnak. Az Unióban előállított teljes tej- és tejtermékmennyiség mintegy 15 %-át harmadik országokba történő kivitelre termelik. |
| --- | --- |

(4)

Emellett a tej és a tejtermék uniós és világpiaci felvásárlói körében a szerződések felmondása, valamint – további áresésekre számítva – az új szerződések megkötésének elhalasztása jellemző. A tej és a tejtermékek kivitele terén ezenkívül logisztikai kihívásokkal is szembe kell nézni, a COVID-19-világjárvány kitörése ugyanis Kínában és máshol is jelentős kikötői torlódásokhoz vezetett. Az egyes kikötők és útvonalak hajóstársaságok által történő kihagyásai („blank sailing”) számának megnövekedése várhatóan legalább 2020 júniusáig elhúzódik, aminek következtében a konténerek szűkösebben fognak rendelkezésre állni, az árak jelentősen emelkednek, az exportőrök pedig a szállítmányaik késésére számíthatnak. Az Unióban előállított teljes tej- és tejtermékmennyiség mintegy 15 %-át harmadik országokba történő kivitelre termelik.

| (5) | Ennek következtében a nyerstej-felhasználás a szokásos piaci kereslet kielégítésén felül részben az ömlesztett, hosszú eltarthatósági idejű, kevésbé munkaigényes, raktározható termékek, például a sovány tejpor és a vaj előállítása felé mozdult el. Számos uniós gyártóüzemnek azonban nincs meg a kapacitása ahhoz, hogy a tejet különböző termékekké dolgozza fel, így továbbra is kénytelen olyan tejtermékeket előállítani, amelyek iránt jelentősen visszaesett a kereslet. |
| --- | --- |

(5)

Ennek következtében a nyerstej-felhasználás a szokásos piaci kereslet kielégítésén felül részben az ömlesztett, hosszú eltarthatósági idejű, kevésbé munkaigényes, raktározható termékek, például a sovány tejpor és a vaj előállítása felé mozdult el. Számos uniós gyártóüzemnek azonban nincs meg a kapacitása ahhoz, hogy a tejet különböző termékekké dolgozza fel, így továbbra is kénytelen olyan tejtermékeket előállítani, amelyek iránt jelentősen visszaesett a kereslet.

| (6) | Ez a kereslet és a kínálat közötti egyensúlyhiány gazdasági zavarokhoz vezet a tej- és tejtermékágazatban. Az egyensúlyhiány következtében a tej és a tejtermékek nagykereskedelmi árai jelentősen csökkentek, különösen 2020 márciusának eleje óta: a sovány tejpor ára 19 %-kal, a vajé pedig 14 %-kal mérséklődött. A jelentős áresés a sovány tejpor és a vaj árában mutatkozott meg elsőként, mivel a nyerstej-felesleget e két termékké dolgozzák fel, ha a megtermelt tej mennyisége meghaladja a keresletet. A sovány tejpor és a vaj ára alapján végzett becslések szerint a nyers tejjel egyenértékű termékek nagykereskedelmi ára február eleje és április első hete között 24 %-kal esett vissza. Az idén tavasszal tapasztalt rendkívüli árcsökkenés oka a forgalmi korlátozási intézkedésekkel összefüggő keresletváltozások, valamint a tejtermelés szezonális csúcsidőszakának egybeesése. A tej és a tejtermékek árai várhatóan tovább fognak csökkenni, ugyanis tavasszal és nyáron – ami a tej- és tejtermékágazatban a termelés csúcsidőszaka – emelkedni fog a tejtermelés volumene. |
| --- | --- |

(6)

Ez a kereslet és a kínálat közötti egyensúlyhiány gazdasági zavarokhoz vezet a tej- és tejtermékágazatban. Az egyensúlyhiány következtében a tej és a tejtermékek nagykereskedelmi árai jelentősen csökkentek, különösen 2020 márciusának eleje óta: a sovány tejpor ára 19 %-kal, a vajé pedig 14 %-kal mérséklődött. A jelentős áresés a sovány tejpor és a vaj árában mutatkozott meg elsőként, mivel a nyerstej-felesleget e két termékké dolgozzák fel, ha a megtermelt tej mennyisége meghaladja a keresletet. A sovány tejpor és a vaj ára alapján végzett becslések szerint a nyers tejjel egyenértékű termékek nagykereskedelmi ára február eleje és április első hete között 24 %-kal esett vissza. Az idén tavasszal tapasztalt rendkívüli árcsökkenés oka a forgalmi korlátozási intézkedésekkel összefüggő keresletváltozások, valamint a tejtermelés szezonális csúcsidőszakának egybeesése. A tej és a tejtermékek árai várhatóan tovább fognak csökkenni, ugyanis tavasszal és nyáron – ami a tej- és tejtermékágazatban a termelés csúcsidőszaka – emelkedni fog a tejtermelés volumene.

| (7) | A fenti körülmények miatt ezen események időtartama súlyos piaci egyensúlyhiány időszakának minősül. |
| --- | --- |

(7)

A fenti körülmények miatt ezen események időtartama súlyos piaci egyensúlyhiány időszakának minősül.

| (8) | Annak érdekében, hogy a tej- és tejtermékágazat kilábalhasson ebből a súlyos piaci egyensúlyhiány jellemezte időszakból, helyénvaló lehetővé tenni a mezőgazdasági termelők, a mezőgazdasági termelők társulásai, az ilyen társulások társulásai, az elismert termelői szervezetek, az elismert termelői szervezetek társulásai, valamint az elismert szakmaközi szervezetek számára a megállapodások megkötését és határozatok meghozatalát. Az ilyen megállapodások és határozatok rögzíthetik a piaci szereplők arra irányuló közös erőfeszítését, hogy a nyerstejtermelést a változó keresleti mintáknak megfelelően tervezzék meg. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy a tej- és tejtermékágazat kilábalhasson ebből a súlyos piaci egyensúlyhiány jellemezte időszakból, helyénvaló lehetővé tenni a mezőgazdasági termelők, a mezőgazdasági termelők társulásai, az ilyen társulások társulásai, az elismert termelői szervezetek, az elismert termelői szervezetek társulásai, valamint az elismert szakmaközi szervezetek számára a megállapodások megkötését és határozatok meghozatalát. Az ilyen megállapodások és határozatok rögzíthetik a piaci szereplők arra irányuló közös erőfeszítését, hogy a nyerstejtermelést a változó keresleti mintáknak megfelelően tervezzék meg.

| (9) | A termelés megtervezésére vonatkozó bármilyen megállapodást és határozatot ideiglenesen engedélyezni kell a tavaszt és a nyarat – azaz a tej- és tejtermékágazati termelés csúcsidőszakát – jelentő, és ennek megfelelően a legjelentősebb hatással bíró hat hónapos időtartamra. |
| --- | --- |

(9)

A termelés megtervezésére vonatkozó bármilyen megállapodást és határozatot ideiglenesen engedélyezni kell a tavaszt és a nyarat – azaz a tej- és tejtermékágazati termelés csúcsidőszakát – jelentő, és ennek megfelelően a legjelentősebb hatással bíró hat hónapos időtartamra.

| (10) | Tekintettel arra, hogy a súlyos piaci zavarok 2020. április eleje óta megfigyelhetők, a hat hónapos időtartamot 2020. április 1-jétől kell számítani. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel arra, hogy a súlyos piaci zavarok 2020. április eleje óta megfigyelhetők, a hat hónapos időtartamot 2020. április 1-jétől kell számítani.

| (11) | Az 1308/2013/EU rendelet 222. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban az engedélyt meg kell adni, ha az nem ássa alá a belső piac működését, és ha a megállapodások és határozatok kizárólag az ágazat stabilizálását célozzák. Ezek az egyedi feltételek kizárják, hogy olyan megállapodások és határozatok szülessenek, amelyek közvetlenül vagy közvetetten a piacok felosztásához, az állampolgárságon alapuló megkülönböztetéshez vagy az árak rögzítéséhez vezetnek. A megállapodásokra és a határozatokra az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó, amennyiben azok nem, illetve már nem felelnek meg az említett feltételeknek. |
| --- | --- |

(11)

Az 1308/2013/EU rendelet 222. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban az engedélyt meg kell adni, ha az nem ássa alá a belső piac működését, és ha a megállapodások és határozatok kizárólag az ágazat stabilizálását célozzák. Ezek az egyedi feltételek kizárják, hogy olyan megállapodások és határozatok szülessenek, amelyek közvetlenül vagy közvetetten a piacok felosztásához, az állampolgárságon alapuló megkülönböztetéshez vagy az árak rögzítéséhez vezetnek. A megállapodásokra és a határozatokra az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó, amennyiben azok nem, illetve már nem felelnek meg az említett feltételeknek.

| (12) | Az e rendelet szerinti engedélynek az Unió egész területére érvényesnek kell lennie, tekintve, hogy Unió-szerte közös jelenség a piac súlyos egyensúlyhiánya. |
| --- | --- |

(12)

Az e rendelet szerinti engedélynek az Unió egész területére érvényesnek kell lennie, tekintve, hogy Unió-szerte közös jelenség a piac súlyos egyensúlyhiánya.

| (13) | Annak érdekében, hogy a tagállamok értékelni tudják, hogy a megállapodások és a határozatok nem ássák-e alá a belső piac működését, és hogy szigorúan a tej- és tejtermékágazat stabilizálását célozzák-e, azon tagállam illetékes hatóságainak – beleértve a tagállami versenyhatóságokat –, amelyet az említett megállapodások vagy határozatok által érintett tejtermelés becsült mennyiségének legnagyobb része érint, információt kell kapniuk a megkötött megállapodásokról és az elfogadott határozatokról, valamint azokról a termelt mennyiségekről és időszakokról, amelyekre azok vonatkoznak. |
| --- | --- |

(13)

Annak érdekében, hogy a tagállamok értékelni tudják, hogy a megállapodások és a határozatok nem ássák-e alá a belső piac működését, és hogy szigorúan a tej- és tejtermékágazat stabilizálását célozzák-e, azon tagállam illetékes hatóságainak – beleértve a tagállami versenyhatóságokat –, amelyet az említett megállapodások vagy határozatok által érintett tejtermelés becsült mennyiségének legnagyobb része érint, információt kell kapniuk a megkötött megállapodásokról és az elfogadott határozatokról, valamint azokról a termelt mennyiségekről és időszakokról, amelyekre azok vonatkoznak.

| (14) | A súlyos piaci egyensúlyhiányra és arra való tekintettel, hogy rohamosan közeledik a csúcsidőszak, e rendeletnek a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie. |
| --- | --- |

(14)

A súlyos piaci egyensúlyhiányra és arra való tekintettel, hogy rohamosan közeledik a csúcsidőszak, e rendeletnek a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie.

| (15) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1308/2013/EU rendelet 152. cikke (1a) bekezdésének, 209. cikke (1) bekezdésének és 210. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül, a tej- és tejtermékágazatban a mezőgazdasági termelők, a mezőgazdasági termelők társulásai, az ilyen társulások társulásai, az elismert termelői szervezetek, az elismert termelői szervezetek társulásai, valamint az elismert szakmaközi szervezetek számára engedélyezett, hogy a 2020. április 1-jétől kezdődő hat hónapos időszak alatt megállapodásokat kössenek és közös határozatokat hozzanak a termelendő nyers tej mennyiségének tervezésére vonatkozóan.

2. cikk

A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az 1. cikkben említett megállapodások és határozatok ne ássák alá a belső piac megfelelő működését és szigorúan a tej- és tejtermékágazat stabilizálását célozzák.

3. cikk

Ennek az engedélynek a földrajzi hatálya az Unió területére terjed ki.

4. cikk

(1)   Amint az 1. cikkben említett megállapodásokat megkötötték és határozatokat meghozták, az érintett mezőgazdasági termelők, mezőgazdasági termelők társulásai, mezőgazdasági termelői társulások társulásai, elismert termelői szervezetek, elismert termelői szervezetek társulásai, valamint elismert szakmaközi szervezetek tájékoztatják e megállapodásokról vagy határozatokról azon tagállam illetékes hatóságait, amelyet az említett megállapodások vagy határozatok által érintett tejtermelés becsült mennyiségének legnagyobb része érint, megjelölve a következőket:

| a) | az érintett termelés becsült mennyisége; |
| --- | --- |

a)

az érintett termelés becsült mennyisége;

| b) | a végrehajtás várható időtartama. |
| --- | --- |

b)

a végrehajtás várható időtartama.

(2)   Az 1. cikkben említett hat hónapos időszak végétől számított legfeljebb 25 napon belül az érintett mezőgazdasági termelők, mezőgazdasági termelők társulásai, mezőgazdasági termelői társulások társulásai, elismert termelői szervezetek, elismert termelői szervezetek társulásai, valamint elismert szakmaközi szervezetek tájékoztatják a megállapodások vagy határozatok által ténylegesen érintett termelési mennyiségekről az e cikk (1) bekezdésében említett illetékes hatóságokat.

(3)   Az (EU) 2017/1185 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) összhangban a tagállamok:

| a) | minden egy hónapos időszak vége után legkésőbb öt nappal értesítik a Bizottságot azokról a megállapodásokról és határozatokról, amelyekről az (1) bekezdés értelmében az adott időszak alatt tájékoztatást kaptak; |
| --- | --- |

a)

minden egy hónapos időszak vége után legkésőbb öt nappal értesítik a Bizottságot azokról a megállapodásokról és határozatokról, amelyekről az (1) bekezdés értelmében az adott időszak alatt tájékoztatást kaptak;

| b) | minden, az 1. cikk szerinti hat hónapos időszak vége után legkésőbb 30 nappal áttekintést nyújtanak a Bizottságnak az adott időszak folyamán végrehajtott megállapodásokról és határozatokról. |
| --- | --- |

b)

minden, az 1. cikk szerinti hat hónapos időszak vége után legkésőbb 30 nappal áttekintést nyújtanak a Bizottságnak az adott időszak folyamán végrehajtott megállapodásokról és határozatokról.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. április 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/1185 végrehajtási rendelete (2017. április 20.) az 1307/2013/EU és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a Bizottsághoz eljuttatandó információk és dokumentumok továbbítása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint számos bizottsági rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 171., 2017.7.4., 113. o.).

2

---

| 2020.5.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/40

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/600 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. április 30.)

az (EU) 2017/892, az (EU) 2016/1150, a 615/2014/EU, az (EU) 2015/1368 és az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelettől a COVID-19-világjárvány okozta válság kezelésére irányuló egyes intézkedések tekintetében való eltérésről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25., 31., 38., 54. és 57. cikkére,

mivel:

| (1) | A jelenlegi COVID-19-világjárvány és az annak következtében bevezetett széles körű forgalmi korlátozások miatt a mezőgazdasági termelők, a bortermelők, az olívaolaj-termelők és a méhészek mindegyik tagállamban rendkívüli nehézségekkel szembesülnek. A logisztikai problémák és a munkaerőhiány kiszolgáltatottá tették őket a pandémia okozta gazdasági zavarokkal szemben. Különösen pénzügyi nehézségekkel és likviditási problémákkal kell szembenézniük. Az említett, korábban nem tapasztalt körülmények együttes fennállásának fényében, a közös agrárpolitika keretébe tartozó különböző végrehajtási rendeletek bizonyos rendelkezéseitől való eltérések révén könnyíteni kell a helyzeten. |
| --- | --- |

(1)

A jelenlegi COVID-19-világjárvány és az annak következtében bevezetett széles körű forgalmi korlátozások miatt a mezőgazdasági termelők, a bortermelők, az olívaolaj-termelők és a méhészek mindegyik tagállamban rendkívüli nehézségekkel szembesülnek. A logisztikai problémák és a munkaerőhiány kiszolgáltatottá tették őket a pandémia okozta gazdasági zavarokkal szemben. Különösen pénzügyi nehézségekkel és likviditási problémákkal kell szembenézniük. Az említett, korábban nem tapasztalt körülmények együttes fennállásának fényében, a közös agrárpolitika keretébe tartozó különböző végrehajtási rendeletek bizonyos rendelkezéseitől való eltérések révén könnyíteni kell a helyzeten.

| (2) | Az (EU) 2017/892 bizottsági végrehajtási rendelet (2) 9. cikkének (1) bekezdése értelmében a termelői szervezeteknek minden olyan operatív program tekintetében, amelyre támogatást kérnek, a támogatásra vagy az annak fennmaradó részére vonatkozó kérelmet az azt az évet követő év február 15-ig kell benyújtaniuk a tagállam illetékes hatóságának, amelyre a támogatást igénylik. Az említett rendelet 9. cikkének (3) bekezdése értelmében a támogatási kérelmek tartalmazhatnak tervezett, de fel nem merült kiadásokat, amennyiben bizonyos feltételek teljesülését sikerül bizonyítani. E feltételek között szerepel, hogy a szóban forgó műveleteket az operatív program végrehajtásának évében december 31-ig az érintett termelői szervezet befolyásán kívül eső okok miatt nem lehetett végrehajtani, valamint hogy a szóban forgó műveletek az azt az évet követő év április 30-ig végrehajthatók, amelyre vonatkozóan a támogatást igénylik. Tekintettel a COVID-19-világjárványra, az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelet 9. cikke (3) bekezdésének b) pontjától eltérve elő kell írni, hogy a 2021. február 15-ig benyújtandó támogatási kérelmek a 2020. évre programozott, de 2020. december 31-ig végre nem hajtott műveletekkel kapcsolatos kiadásokra is kiterjedhessenek, amennyiben e műveletek 2021. augusztus 15-ig végrehajthatók. Ugyanezen okból az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelet 9. cikke (3) bekezdésének b) pontjától eltérve elő kell írni továbbá, hogy a 2020. február 15-ig benyújtott támogatási kérelmek kiterjedhessenek a 2019. évre programozott, de 2019. december 31-ig végre nem hajtott műveletekkel kapcsolatos kiadásokra, amennyiben e műveletek 2020. augusztus 15-ig végrehajthatók. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2017/892 bizottsági végrehajtási rendelet (2) 9. cikkének (1) bekezdése értelmében a termelői szervezeteknek minden olyan operatív program tekintetében, amelyre támogatást kérnek, a támogatásra vagy az annak fennmaradó részére vonatkozó kérelmet az azt az évet követő év február 15-ig kell benyújtaniuk a tagállam illetékes hatóságának, amelyre a támogatást igénylik. Az említett rendelet 9. cikkének (3) bekezdése értelmében a támogatási kérelmek tartalmazhatnak tervezett, de fel nem merült kiadásokat, amennyiben bizonyos feltételek teljesülését sikerül bizonyítani. E feltételek között szerepel, hogy a szóban forgó műveleteket az operatív program végrehajtásának évében december 31-ig az érintett termelői szervezet befolyásán kívül eső okok miatt nem lehetett végrehajtani, valamint hogy a szóban forgó műveletek az azt az évet követő év április 30-ig végrehajthatók, amelyre vonatkozóan a támogatást igénylik. Tekintettel a COVID-19-világjárványra, az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelet 9. cikke (3) bekezdésének b) pontjától eltérve elő kell írni, hogy a 2021. február 15-ig benyújtandó támogatási kérelmek a 2020. évre programozott, de 2020. december 31-ig végre nem hajtott műveletekkel kapcsolatos kiadásokra is kiterjedhessenek, amennyiben e műveletek 2021. augusztus 15-ig végrehajthatók. Ugyanezen okból az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelet 9. cikke (3) bekezdésének b) pontjától eltérve elő kell írni továbbá, hogy a 2020. február 15-ig benyújtott támogatási kérelmek kiterjedhessenek a 2019. évre programozott, de 2019. december 31-ig végre nem hajtott műveletekkel kapcsolatos kiadásokra, amennyiben e műveletek 2020. augusztus 15-ig végrehajthatók.

| (3) | Az elmúlt hónapokban a kormányok által a COVID-19-világjárvány okozta válság kezelése érdekében hozott intézkedések – különösen a szállodák, bárok és éttermek bezárása, a személyek és áruk mozgásának az alapvető fontosságúra való korlátozása, valamint az Unión belüli határok némelyikének lezárása – negatív hatást gyakorolnak az uniós borágazatra. Becslések szerint a szállodák, bárok és éttermek bezárása az Unióban elfogyasztott bor mennyiségének 30 %-át érinti közvetlenül, ami értékét tekintve az Unióban elfogyasztott bor 50 %-ának felel meg. Emellett a világjárvány okozta munkaerőhiány és logisztikai nehézségek miatt is nyomás nehezedik a bortermelőkre és a borágazat egészére. A bortermelőknek egyre komolyabb problémákkal – alacsony árakkal, csökkent fogyasztással, szállítási és értékesítési nehézségekkel – kell szembenézniük az idei szürettel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(3)

Az elmúlt hónapokban a kormányok által a COVID-19-világjárvány okozta válság kezelése érdekében hozott intézkedések – különösen a szállodák, bárok és éttermek bezárása, a személyek és áruk mozgásának az alapvető fontosságúra való korlátozása, valamint az Unión belüli határok némelyikének lezárása – negatív hatást gyakorolnak az uniós borágazatra. Becslések szerint a szállodák, bárok és éttermek bezárása az Unióban elfogyasztott bor mennyiségének 30 %-át érinti közvetlenül, ami értékét tekintve az Unióban elfogyasztott bor 50 %-ának felel meg. Emellett a világjárvány okozta munkaerőhiány és logisztikai nehézségek miatt is nyomás nehezedik a bortermelőkre és a borágazat egészére. A bortermelőknek egyre komolyabb problémákkal – alacsony árakkal, csökkent fogyasztással, szállítási és értékesítési nehézségekkel – kell szembenézniük az idei szürettel kapcsolatban.

| (4) | Ezenkívül az uniós borpiacot már 2019 folyamán is sorozatos nehézségek sújtották, és a borkészletek a 2009 óta regisztrált legmagasabb szintre emelkedtek. Ez a fejlemény elsősorban a 2018. évi rekordtermésnek és az uniós borfogyasztás általános csökkenésének tudható be. Ezenkívül a kivitelre hatással voltak az Amerikai Egyesült Államok – az uniós borágazat fő exportpiaca – által az uniós borokra kivetett további importvámok. A COVID-19-világjárvány újabb csapásként érte ezt az érzékeny ágazatot, amely immár nem képes a termékei hatékony forgalmazására, ami elsősorban a főbb exportpiacok bezárásának, valamint a megfelelő kijárási korlátozások és lezárások biztosítása érdekében hozott intézkedéseknek tudható be, és különösen annak, hogy teljes egészében megszakadtak a vendéglátási tevékenységek és lehetetlenné vált a szokásos vásárlók ellátása. Mindez a borágazat valamennyi szereplője esetében bevételkieséshez vezet. A pandémia kezelése érdekében hozott intézkedések időtartamával, valamint az árakra, a fogyasztási szokásokra és a jövedelmekre gyakorolt hatásával kapcsolatos bizonytalanság tovább fokozza az uniós borágazatra nehezedő nyomást. |
| --- | --- |

(4)

Ezenkívül az uniós borpiacot már 2019 folyamán is sorozatos nehézségek sújtották, és a borkészletek a 2009 óta regisztrált legmagasabb szintre emelkedtek. Ez a fejlemény elsősorban a 2018. évi rekordtermésnek és az uniós borfogyasztás általános csökkenésének tudható be. Ezenkívül a kivitelre hatással voltak az Amerikai Egyesült Államok – az uniós borágazat fő exportpiaca – által az uniós borokra kivetett további importvámok. A COVID-19-világjárvány újabb csapásként érte ezt az érzékeny ágazatot, amely immár nem képes a termékei hatékony forgalmazására, ami elsősorban a főbb exportpiacok bezárásának, valamint a megfelelő kijárási korlátozások és lezárások biztosítása érdekében hozott intézkedéseknek tudható be, és különösen annak, hogy teljes egészében megszakadtak a vendéglátási tevékenységek és lehetetlenné vált a szokásos vásárlók ellátása. Mindez a borágazat valamennyi szereplője esetében bevételkieséshez vezet. A pandémia kezelése érdekében hozott intézkedések időtartamával, valamint az árakra, a fogyasztási szokásokra és a jövedelmekre gyakorolt hatásával kapcsolatos bizonytalanság tovább fokozza az uniós borágazatra nehezedő nyomást.

| (5) | Mindezek alapján sürgős intézkedéseket kell hozni a helyzet kezelése érdekében, az (EU) 2016/1150 bizottsági végrehajtási rendelet (3) több rendelkezésétől való eltérés révén nagyobb rugalmasságot biztosítva az 1308/2013/EU rendelet 43. cikke szerinti egyes támogatási intézkedések végrehajtása tekintetében. |
| --- | --- |

(5)

Mindezek alapján sürgős intézkedéseket kell hozni a helyzet kezelése érdekében, az (EU) 2016/1150 bizottsági végrehajtási rendelet (3) több rendelkezésétől való eltérés révén nagyobb rugalmasságot biztosítva az 1308/2013/EU rendelet 43. cikke szerinti egyes támogatási intézkedések végrehajtása tekintetében.

| (6) | Az (EU) 2016/1150 bizottsági végrehajtási rendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében az 1308/2013/EU rendelet 41. cikkének (5) bekezdésében említett alkalmazandó támogatási programok módosításának benyújtására pénzügyi évenként legfeljebb kétszer van lehetőség. Annak érdekében, hogy a tagállamok a COVID-19-világjárvány okozta válsággal összefüggő okokból gyorsan módosíthassák nemzeti támogatási programjaikat, indokolt lehetővé tenni, hogy az ilyen módosításokat pénzügyi évenként kettőnél többször is be lehessen nyújtani, feltéve, hogy azokat 2020. október 15. előtt benyújtják. A tagállamoknak képesnek kell lenniük arra, hogy gyorsan reagáljanak a COVID-19-világjárvány miatti válsághoz kapcsolódó rendkívüli körülményekre, és olyan korán, illetve olyan gyakorisággal nyújtsák be programjuk módosításait, ahogy azt szükségesnek ítélik. Ez a rugalmasság lehetővé tenné számukra, hogy optimalizálják a már bevezetett intézkedéseket, növeljék a beavatkozások számát, illetve a piaci helyzet fényében gyakrabban hajtsanak végre módosításokat. Emellett arra is lehetőséget teremtene, hogy azok a tagállamok, amelyek további intézkedésekkel egészítenék ki nemzeti támogatási programjukat, e rendelet hatálybalépésekor ezt azonnal megtehessék, és ne kelljen megvárniuk vele a módosításokra előírt következő határidőt. E nagyobb rugalmasság révén a gazdasági szereplőknek, köztük a piacra újonnan belépőknek több lehetőségük lenne a támogatási kérelmek benyújtására. Ennek célja, hogy enyhítse a borágazat nehézségeit, és biztosítsa a COVID-19-világjárvány okozta válság következményeinek kezeléséhez szükséges rugalmasságot. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2016/1150 bizottsági végrehajtási rendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében az 1308/2013/EU rendelet 41. cikkének (5) bekezdésében említett alkalmazandó támogatási programok módosításának benyújtására pénzügyi évenként legfeljebb kétszer van lehetőség. Annak érdekében, hogy a tagállamok a COVID-19-világjárvány okozta válsággal összefüggő okokból gyorsan módosíthassák nemzeti támogatási programjaikat, indokolt lehetővé tenni, hogy az ilyen módosításokat pénzügyi évenként kettőnél többször is be lehessen nyújtani, feltéve, hogy azokat 2020. október 15. előtt benyújtják. A tagállamoknak képesnek kell lenniük arra, hogy gyorsan reagáljanak a COVID-19-világjárvány miatti válsághoz kapcsolódó rendkívüli körülményekre, és olyan korán, illetve olyan gyakorisággal nyújtsák be programjuk módosításait, ahogy azt szükségesnek ítélik. Ez a rugalmasság lehetővé tenné számukra, hogy optimalizálják a már bevezetett intézkedéseket, növeljék a beavatkozások számát, illetve a piaci helyzet fényében gyakrabban hajtsanak végre módosításokat. Emellett arra is lehetőséget teremtene, hogy azok a tagállamok, amelyek további intézkedésekkel egészítenék ki nemzeti támogatási programjukat, e rendelet hatálybalépésekor ezt azonnal megtehessék, és ne kelljen megvárniuk vele a módosításokra előírt következő határidőt. E nagyobb rugalmasság révén a gazdasági szereplőknek, köztük a piacra újonnan belépőknek több lehetőségük lenne a támogatási kérelmek benyújtására. Ennek célja, hogy enyhítse a borágazat nehézségeit, és biztosítsa a COVID-19-világjárvány okozta válság következményeinek kezeléséhez szükséges rugalmasságot.

| (7) | Ezért ideiglenes eltérést kell biztosítani az (EU) 2016/1150 végrehajtási rendelet 2. cikkének (1) bekezdésétől annak érdekében, hogy a nemzeti támogatási programokat szükség esetén az 1308/2013/EU rendelet 45. cikke (1) bekezdésének a) pontjában és 46–52. cikkében említett intézkedések tekintetében is módosítani lehessen. Az (EU) 1308/2013 rendelet 45. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett promóciós intézkedés tekintetében az (EU) 2020/133 bizottsági végrehajtási rendelet (4) lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy szükség esetén változtatásokat hajtsanak végre nemzeti támogatási programjaikban. |
| --- | --- |

(7)

Ezért ideiglenes eltérést kell biztosítani az (EU) 2016/1150 végrehajtási rendelet 2. cikkének (1) bekezdésétől annak érdekében, hogy a nemzeti támogatási programokat szükség esetén az 1308/2013/EU rendelet 45. cikke (1) bekezdésének a) pontjában és 46–52. cikkében említett intézkedések tekintetében is módosítani lehessen. Az (EU) 1308/2013 rendelet 45. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett promóciós intézkedés tekintetében az (EU) 2020/133 bizottsági végrehajtási rendelet (4) lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy szükség esetén változtatásokat hajtsanak végre nemzeti támogatási programjaikban.

| (8) | Tekintettel a COVID-19-világjárvány okozta válságra és az ebből eredő humánerőforrás-hiányra, a termelők gyakorlatilag képtelenek elvégezni a zöldszürettel kapcsolatos tervezett műveleteket. Ezért a 2020. évre vonatkozóan helyénvaló meghosszabbítani a zöldszüreti támogatás iránti kérelmek benyújtásának az (EU) 2016/1150 végrehajtási rendelet 8. cikke b) pontjában, valamint az ilyen műveletek végrehajtásának az említett végrehajtási rendelet 8. cikke d) pontjában meghatározott határidejét. Ez további időt biztosít a termelőknek arra, hogy megtervezzék az ilyen műveleteket és felvegyék az elvégzésükhöz szükséges munkaerőt. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel a COVID-19-világjárvány okozta válságra és az ebből eredő humánerőforrás-hiányra, a termelők gyakorlatilag képtelenek elvégezni a zöldszürettel kapcsolatos tervezett műveleteket. Ezért a 2020. évre vonatkozóan helyénvaló meghosszabbítani a zöldszüreti támogatás iránti kérelmek benyújtásának az (EU) 2016/1150 végrehajtási rendelet 8. cikke b) pontjában, valamint az ilyen műveletek végrehajtásának az említett végrehajtási rendelet 8. cikke d) pontjában meghatározott határidejét. Ez további időt biztosít a termelőknek arra, hogy megtervezzék az ilyen műveleteket és felvegyék az elvégzésükhöz szükséges munkaerőt.

| (9) | Tekintettel továbbá a COVID-19-világjárvány okozta válságra és az annak következtében kialakult, egyre növekvő piaci borfeleslegre, okafogyottnak tűnik megkövetelni a tagállamoktól, hogy konkrét indokolást adjanak a zöldszüret alkalmazására. Ezért helyénvaló eltérni az (EU) 2016/1150 végrehajtási rendelet 8. cikkének c) pontjától, és a 2020. évre vonatkozóan ideiglenesen felfüggeszteni azt a követelményt, amely szerint a tagállamoknak meg kell határozniuk a várható piaci helyzetet, amely indokolja, hogy a piaci egyensúly helyreállítása és a válság elkerülése érdekében zöldszüretet kívánnak végezni. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel továbbá a COVID-19-világjárvány okozta válságra és az annak következtében kialakult, egyre növekvő piaci borfeleslegre, okafogyottnak tűnik megkövetelni a tagállamoktól, hogy konkrét indokolást adjanak a zöldszüret alkalmazására. Ezért helyénvaló eltérni az (EU) 2016/1150 végrehajtási rendelet 8. cikkének c) pontjától, és a 2020. évre vonatkozóan ideiglenesen felfüggeszteni azt a követelményt, amely szerint a tagállamoknak meg kell határozniuk a várható piaci helyzetet, amely indokolja, hogy a piaci egyensúly helyreállítása és a válság elkerülése érdekében zöldszüretet kívánnak végezni.

| (10) | Az 1308/2013/EU rendelet 29. cikke megállapítja a termelői szervezetek által az olívaolaj- és az étkezésiolajbogyó-ágazat támogatása céljából kidolgozott hároméves munkaprogramokra vonatkozó szabályokat. A COVID-19-világjárványhoz kapcsolódó jelenlegi válság az olívaolaj- és az étkezésiolajbogyó-ágazat támogatására irányuló hároméves programok végrehajtásának második és harmadik évében tervezett tevékenységek megvalósítása tekintetében rendkívüli és példa nélküli kihívás elé állítja a kedvezményezetteket. Következésképpen a kedvezményezettek számára kivételes jelleggel rugalmasságot kell biztosítani annak lehetővé tétele révén, hogy bizonyos feltételek mellett módosíthassák e tevékenységeket. Ezért e rugalmasság biztosítása érdekében el kell térni a 615/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) egyes rendelkezéseitől, ami azonban nem befolyásolhatja az uniós finanszírozás kifizetésének határidejét. |
| --- | --- |

(10)

Az 1308/2013/EU rendelet 29. cikke megállapítja a termelői szervezetek által az olívaolaj- és az étkezésiolajbogyó-ágazat támogatása céljából kidolgozott hároméves munkaprogramokra vonatkozó szabályokat. A COVID-19-világjárványhoz kapcsolódó jelenlegi válság az olívaolaj- és az étkezésiolajbogyó-ágazat támogatására irányuló hároméves programok végrehajtásának második és harmadik évében tervezett tevékenységek megvalósítása tekintetében rendkívüli és példa nélküli kihívás elé állítja a kedvezményezetteket. Következésképpen a kedvezményezettek számára kivételes jelleggel rugalmasságot kell biztosítani annak lehetővé tétele révén, hogy bizonyos feltételek mellett módosíthassák e tevékenységeket. Ezért e rugalmasság biztosítása érdekében el kell térni a 615/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) egyes rendelkezéseitől, ami azonban nem befolyásolhatja az uniós finanszírozás kifizetésének határidejét.

| (11) | A méhészeti programokra vonatkozó, az ágazatban nyújtott támogatásokkal kapcsolatos szabályokat az (EU) 2015/1368 bizottsági végrehajtási rendelet (6) állapítja meg. Az említett rendelet 2. cikke szerint a méhészeti év az augusztus 1-jétől július 31-ig tartó 12 egymást követő hónapot jelenti. Következésképpen a 2020-as méhészeti év 2019. augusztus 1-jétől 2020. július 31-ig tart. Az említett rendelet 3. cikkével összhangban minden tagállamnak értesítést kell küldenie az ország egész területére vonatkozó egységes méhészeti programra irányuló javaslatáról. A rendelet 6. cikke értelmében a tagállamok a méhészeti év folyamán módosíthatják a méhészeti programjukban foglalt intézkedéseket. Az éves kiadási előirányzatok felső határát azonban nem szabad túllépni. Az (EU) 2015/1368 végrehajtási rendeletet módosítani kell annak érdekében, hogy a tagállamok akár 2020. július 31. után is végrehajthassák a 2020-as méhészeti évre tervezett intézkedéseket. Ez a módosítás nem befolyásolhatja a kifizetési időszakot. Az 1308/2013/EU rendelet 55. cikkének (1) bekezdése értelmében a méhészeti programokat a méhészeti képviseleti szervezetekkel együttműködésben kell kidolgozni. A méhészeti programok módosításának kérelmezése előtt a tagállamoknak konzultálniuk kell az érintett szervezetekkel. |
| --- | --- |

(11)

A méhészeti programokra vonatkozó, az ágazatban nyújtott támogatásokkal kapcsolatos szabályokat az (EU) 2015/1368 bizottsági végrehajtási rendelet (6) állapítja meg. Az említett rendelet 2. cikke szerint a méhészeti év az augusztus 1-jétől július 31-ig tartó 12 egymást követő hónapot jelenti. Következésképpen a 2020-as méhészeti év 2019. augusztus 1-jétől 2020. július 31-ig tart. Az említett rendelet 3. cikkével összhangban minden tagállamnak értesítést kell küldenie az ország egész területére vonatkozó egységes méhészeti programra irányuló javaslatáról. A rendelet 6. cikke értelmében a tagállamok a méhészeti év folyamán módosíthatják a méhészeti programjukban foglalt intézkedéseket. Az éves kiadási előirányzatok felső határát azonban nem szabad túllépni. Az (EU) 2015/1368 végrehajtási rendeletet módosítani kell annak érdekében, hogy a tagállamok akár 2020. július 31. után is végrehajthassák a 2020-as méhészeti évre tervezett intézkedéseket. Ez a módosítás nem befolyásolhatja a kifizetési időszakot. Az 1308/2013/EU rendelet 55. cikkének (1) bekezdése értelmében a méhészeti programokat a méhészeti képviseleti szervezetekkel együttműködésben kell kidolgozni. A méhészeti programok módosításának kérelmezése előtt a tagállamoknak konzultálniuk kell az érintett szervezetekkel.

| (12) | Az (EU) 2017/39 bizottsági végrehajtási rendelet (7) 1. cikkének (2) bekezdése meghatározza az iskolaév fogalmát az 1308/2013/EU rendelet 23. cikkében említett program (az iskolaprogram) alkalmazásában. A tagállamok által a COVID19-pandémia kezelése érdekében bevezetett intézkedések – köztük az oktatási intézmények ideiglenes bezárása – a 2019/2020-as tanévben zavart okoztak az iskolaprogram végrehajtásában. Ezek az intézkedések átmenetileg megakadályozták a gyümölcsök, a zöldségek és a tej oktatási intézményekben történő szétosztását, valamint a kísérő oktatási intézkedések és a népszerűsítéssel, nyomon követéssel, valamint értékeléssel kapcsolatos tevékenységek végrehajtását. Ezért helyénvaló az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésétől eltérve meghosszabbítani a 2019/2020-as tanévet annak érdekében, hogy a tagállamok 2020. szeptember 30-ig folytathassák a szóban forgó tanévre tervezett tevékenységeket. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2017/39 bizottsági végrehajtási rendelet (7) 1. cikkének (2) bekezdése meghatározza az iskolaév fogalmát az 1308/2013/EU rendelet 23. cikkében említett program (az iskolaprogram) alkalmazásában. A tagállamok által a COVID19-pandémia kezelése érdekében bevezetett intézkedések – köztük az oktatási intézmények ideiglenes bezárása – a 2019/2020-as tanévben zavart okoztak az iskolaprogram végrehajtásában. Ezek az intézkedések átmenetileg megakadályozták a gyümölcsök, a zöldségek és a tej oktatási intézményekben történő szétosztását, valamint a kísérő oktatási intézkedések és a népszerűsítéssel, nyomon követéssel, valamint értékeléssel kapcsolatos tevékenységek végrehajtását. Ezért helyénvaló az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésétől eltérve meghosszabbítani a 2019/2020-as tanévet annak érdekében, hogy a tagállamok 2020. szeptember 30-ig folytathassák a szóban forgó tanévre tervezett tevékenységeket.

| (13) | Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 4. cikkének (3), (4) és (5) bekezdése, valamint 5. cikkének (3) bekezdése meghatározza azt az időszakot, amelyre a termékek biztosítására és elosztására, valamint a kísérő oktatási intézkedésekre vonatkozó támogatási kérelmek vonatkozhatnak, továbbá megállapítja a támogatási kérelmek benyújtásának és az iskolaprogram keretében nyújtott támogatás kifizetésének határidejét. Tekintettel a 2019/2020-as tanév időtartamának meghosszabbítására, az iskolaprogram keretében 2020. július 31. után végzett tevékenységekre vonatkozó támogatási kérelmek tekintetében eltérést kell biztosítani az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 4. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésétől, valamint 5. cikkének (3) bekezdésétől annak érdekében, hogy a kérelmek két hétnél rövidebb időszakokra is vonatkozhassanak, valamint meg kell határozni a támogatási kérelmek benyújtásának és a támogatás kifizetésének határidejét. |
| --- | --- |

(13)

Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 4. cikkének (3), (4) és (5) bekezdése, valamint 5. cikkének (3) bekezdése meghatározza azt az időszakot, amelyre a termékek biztosítására és elosztására, valamint a kísérő oktatási intézkedésekre vonatkozó támogatási kérelmek vonatkozhatnak, továbbá megállapítja a támogatási kérelmek benyújtásának és az iskolaprogram keretében nyújtott támogatás kifizetésének határidejét. Tekintettel a 2019/2020-as tanév időtartamának meghosszabbítására, az iskolaprogram keretében 2020. július 31. után végzett tevékenységekre vonatkozó támogatási kérelmek tekintetében eltérést kell biztosítani az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 4. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésétől, valamint 5. cikkének (3) bekezdésétől annak érdekében, hogy a kérelmek két hétnél rövidebb időszakokra is vonatkozhassanak, valamint meg kell határozni a támogatási kérelmek benyújtásának és a támogatás kifizetésének határidejét.

| (14) | Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 7. cikkének (3) bekezdése szabályokat állapít meg az igénybe nem vett uniós támogatásoknak az iskolaprogramban részt vevő azon tagállamok közötti újraelosztására vonatkozóan, amelyek értesítést küldtek arról, hogy készek a részükre megállapított indikatív előirányzatnál magasabb összeget is felhasználni. Az indikatív előirányzatból egy másik tagállam részére újraelosztható összeg az alapján kerül megállapításra, hogy az érintett tagállam az előző tanévben milyen mértékben használta fel az uniós támogatás végleges előirányzatát. A tagállamok által a COVID-19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett, kijárási korlátozásokkal kapcsolatos szabályok – köztük az oktatási intézmények ideiglenes bezárása – a 2019/2020-as tanévben az uniós támogatások felhasználásának visszaeséséhez vezethetnek. Ezért helyénvaló az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 7. cikkének (3) bekezdésétől eltérve arról rendelkezni, hogy az uniós támogatás kérelmekben foglalt összegeken felüli részének a 2021/2022-es tanévben az iskolaprogramban részt vevő tagállamok közötti újraelosztása során a 2019/2020-as tanévben felhasznált uniós támogatás mértéke ne kerüljön figyelembevételre. |
| --- | --- |

(14)

Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 7. cikkének (3) bekezdése szabályokat állapít meg az igénybe nem vett uniós támogatásoknak az iskolaprogramban részt vevő azon tagállamok közötti újraelosztására vonatkozóan, amelyek értesítést küldtek arról, hogy készek a részükre megállapított indikatív előirányzatnál magasabb összeget is felhasználni. Az indikatív előirányzatból egy másik tagállam részére újraelosztható összeg az alapján kerül megállapításra, hogy az érintett tagállam az előző tanévben milyen mértékben használta fel az uniós támogatás végleges előirányzatát. A tagállamok által a COVID-19-világjárvány kezelése érdekében bevezetett, kijárási korlátozásokkal kapcsolatos szabályok – köztük az oktatási intézmények ideiglenes bezárása – a 2019/2020-as tanévben az uniós támogatások felhasználásának visszaeséséhez vezethetnek. Ezért helyénvaló az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 7. cikkének (3) bekezdésétől eltérve arról rendelkezni, hogy az uniós támogatás kérelmekben foglalt összegeken felüli részének a 2021/2022-es tanévben az iskolaprogramban részt vevő tagállamok közötti újraelosztása során a 2019/2020-as tanévben felhasznált uniós támogatás mértéke ne kerüljön figyelembevételre.

| (15) | Tekintettel az azonnali intézkedés szükségességére, indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba. |
| --- | --- |

(15)

Tekintettel az azonnali intézkedés szükségességére, indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba.

| (16) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

GYÜMÖLCS ÉS ZÖLDSÉG

1. cikk

Eltérések az (EU) 2017/892 végrehajtási rendelettől

(1)   A 9. cikk (3) bekezdésének b) pontjától eltérve a 2020. február 15-ig benyújtott támogatási kérelmek kiterjedhetnek a 2019. évre programozott, de 2019. december 31-ig végre nem hajtott műveletekkel kapcsolatos kiadásokra, amennyiben e műveletek 2020. augusztus 15-ig végrehajthatók.

(2)   A 9. cikk (3) bekezdésének b) pontjától eltérve a 2021. február 15-ig benyújtandó támogatási kérelmek kiterjedhetnek a 2020. évre programozott, de 2020. december 31-ig végre nem hajtott műveletekkel kapcsolatos kiadásokra, amennyiben e műveletek 2021. augusztus 15-ig végrehajthatók.

II. CÍM

BOR

2. cikk

Eltérések az (EU) 2016/1150 végrehajtási rendelettől

(1)   Az (EU) 2016/1150 végrehajtási rendelet 2. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a tagállamok az 1308/2013/EU rendelet 45. cikke (1) bekezdésének a) pontjában és 46–52. cikkében említett intézkedésekkel kapcsolatban szükség esetén a 2020-as pénzügyi év során bármikor – de legkésőbb 2020. október 15-ig – változtatásokat hajthatnak végre a borágazatban megvalósuló nemzeti támogatási programjaikban az 1308/2013/EU rendelet 41. cikkének (5) bekezdése szerint.

(2)   Az (EU) 2016/1150 végrehajtási rendelet 8. cikkétől eltérve a 2020-as pénzügyi év során a tagállamok dönthetnek úgy, hogy:

| a) | a szóban forgó cikk b) pontja szerint meghatározzák a zöldszüreti támogatásra vonatkozó kérelmek említett benyújtási határidejét, amelynek április 15. és június 30. közé kell esnie; |
| --- | --- |

a)

a szóban forgó cikk b) pontja szerint meghatározzák a zöldszüreti támogatásra vonatkozó kérelmek említett benyújtási határidejét, amelynek április 15. és június 30. közé kell esnie;

| b) | eltekintenek a szóban forgó cikk c) pontjában említett, a zöldszüret alkalmazását indokló várható piaci helyzet meghatározásától; |
| --- | --- |

b)

eltekintenek a szóban forgó cikk c) pontjában említett, a zöldszüret alkalmazását indokló várható piaci helyzet meghatározásától;

| c) | június 30-ig meghatározzák a zöldszüreti műveletek 1308/2013/EU rendelet 47. cikke (1) bekezdésében meghatározott követelményekkel összhangban történő végrehajtásának határidejét, amelynek a zöldszüreti támogatásra vonatkozó kérelmek e cikk a) pontjában meghatározott benyújtási határidejét követő időpontra kell esnie. Ennek a határidőnek bármely terület esetében meg kell előznie a szüret szokásos idejét (Baggiolini-féle N-szakasz, illetve a BBCH-skála szerinti 89. szakasz). |
| --- | --- |

c)

június 30-ig meghatározzák a zöldszüreti műveletek 1308/2013/EU rendelet 47. cikke (1) bekezdésében meghatározott követelményekkel összhangban történő végrehajtásának határidejét, amelynek a zöldszüreti támogatásra vonatkozó kérelmek e cikk a) pontjában meghatározott benyújtási határidejét követő időpontra kell esnie. Ennek a határidőnek bármely terület esetében meg kell előznie a szüret szokásos idejét (Baggiolini-féle N-szakasz, illetve a BBCH-skála szerinti 89. szakasz).

III. CÍM

OLÍVAOLAJ ÉS ÉTKEZÉSI OLAJBOGYÓ

3. cikk

Eltérések a 615/2014/EU végrehajtási rendelettől

(1)   A 615/2014/EU végrehajtási rendelet 2. cikkének (2) és (4) bekezdésétől eltérve az illetékes hatóság elfogadhatja a munkaprogramok módosításait, amennyiben:

| a) | a javasolt változtatások célja a 2018. április 1-jén kezdődött hároméves munkaprogram végrehajtásának második évéhez tartozó tevékenységek módosítása és 2020. március 31. utánra történő átütemezése; |
| --- | --- |

a)

a javasolt változtatások célja a 2018. április 1-jén kezdődött hároméves munkaprogram végrehajtásának második évéhez tartozó tevékenységek módosítása és 2020. március 31. utánra történő átütemezése;

| b) | az érintett tevékenységekre a COVID-19-világjárvány következtében kialakult akadályok miatt nem került sor kellő időben; |
| --- | --- |

b)

az érintett tevékenységekre a COVID-19-világjárvány következtében kialakult akadályok miatt nem került sor kellő időben;

| c) | a kedvezményezett szervezet 2020. június 30-ig kérelmezi a végrehajtás második évében 2020. április 1. előtt végzett tevékenységeknek megfelelő támogatásnak a 615/2014/EU végrehajtási rendelet 5a. cikkében említett részleges kifizetését; |
| --- | --- |

c)

a kedvezményezett szervezet 2020. június 30-ig kérelmezi a végrehajtás második évében 2020. április 1. előtt végzett tevékenységeknek megfelelő támogatásnak a 615/2014/EU végrehajtási rendelet 5a. cikkében említett részleges kifizetését;

| d) | az érintett tevékenységek uniós finanszírozására a 615/2014/EU végrehajtási rendelet 5. cikkével összhangban a végrehajtás második évében kerül sor. |
| --- | --- |

d)

az érintett tevékenységek uniós finanszírozására a 615/2014/EU végrehajtási rendelet 5. cikkével összhangban a végrehajtás második évében kerül sor.

A 615/2014/EU végrehajtási rendelet 5. cikkének (4) bekezdése nem alkalmazandó az e cikk első albekezdésének d) pontja alapján módosított munkaprogramokra.

(2)   A 615/2014/EU végrehajtási rendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontjától eltérve a munkaprogramok módosításának bejelentésére vonatkozó két hónapos határidő nem alkalmazandó, amennyiben:

| a) | a javasolt változtatások a 2018. április 1-jén kezdődött hároméves munkaprogram végrehajtásának harmadik évéhez tartozó tevékenységekhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

a)

a javasolt változtatások a 2018. április 1-jén kezdődött hároméves munkaprogram végrehajtásának harmadik évéhez tartozó tevékenységekhez kapcsolódnak;

| b) | az eredetileg tervezett tevékenység a COVID-19-világjárvány következtében kialakult akadályok miatt részben vagy teljes egészében nem valósult vagy nem valósítható meg; |
| --- | --- |

b)

az eredetileg tervezett tevékenység a COVID-19-világjárvány következtében kialakult akadályok miatt részben vagy teljes egészében nem valósult vagy nem valósítható meg;

| c) | a módosított tevékenységre annak illetékes hatóság általi elfogadását követően kerül sor. |
| --- | --- |

c)

a módosított tevékenységre annak illetékes hatóság általi elfogadását követően kerül sor.

IV. CÍM

NEMZETI MÉHÉSZETI PROGRAMOK

4. cikk

Eltérések az (EU) 2015/1368 végrehajtási rendelettől

Az (EU) 2015/1368 végrehajtási rendelet 6. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a tagállamok módosíthatják méhészeti programjaikat annak érdekében, hogy a 2020-as méhészeti évre tervezett intézkedéseket 2020. július 31. után, de legkésőbb 2020. szeptember 15-ig lehessen végrehajtani. Ezeket az intézkedéseket úgy kell tekinteni, hogy azokat a 2020-as méhészeti év tekintetében hajtották végre.

Az ilyen módosításokról a tagállamok értesítik a Bizottságot, és azok a Bizottság általi jóváhagyásukat követően hajthatók végre. Az ilyen módosítások iránti kérelmek benyújtásának és jóváhagyásának az említett rendelet 6. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban kell történnie.

V. CÍM

ISKOLAPROGRAM

5. cikk

Eltérések az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelettől

(1)   Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdésétől eltérve a 2019/2020-as tanév időtartama 2020. szeptember 30-ig meghosszabbításra kerül.

(2)   Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 4. cikkének (3) bekezdésétől eltérve a 2019/2020-as tanév 2020. július 31. után megvalósuló tevékenységeihez kapcsolódó támogatási kérelmek két hétnél rövidebb időszakokra is vonatkozhatnak.

(3)   Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdésétől eltérve a 2019/2020-as tanév 2020. július 31. után megvalósuló tevékenységeihez kapcsolódó támogatási kérelmeket 2020. szeptember 30-ig kell benyújtani. E határidő túllépése esetén a támogatás nem kerül kifizetésre.

(4)   Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 5. cikkének (3) bekezdésétől eltérve az illetékes hatóságok 2020. október 15-ig fizetik ki a 2019/2020-as tanév 2020. július 31. után megvalósuló tevékenységeihez kapcsolódó támogatást.

(5)   Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 7. cikke (3) bekezdésének első albekezdésétől eltérve az említett albekezdésben leírt számítás nem alkalmazandó a 2021/2022-es tanévre vonatkozó uniós támogatás végleges előirányzatának kiszámítására.

6. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. április 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/892 végrehajtási rendelete (2017. március 13.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 138., 2017.5.25., 57. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/1150 végrehajtási rendelete (2016. április 15.) a borágazatban megvalósuló nemzeti támogatási programok tekintetében az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazása szabályainak megállapításáról (HL L 190., 2016.7.15., 23. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2020/133 végrehajtási rendelete (2020. január 30.) a borágazatban megvalósuló nemzeti támogatási programok tekintetében az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazása szabályainak megállapításáról szóló (EU) 2016/1150 bizottsági végrehajtási rendelettől való eltérésről (HL L 27., 2020.1.31., 24. o.).

4

(5)  A Bizottság 615/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 6.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek, valamint az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az olívaolaj- és az étkezésiolajbogyó-ágazat támogatásához kapcsolódó munkaprogramok tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 168., 2014.6.7., 95. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2015/1368 végrehajtási rendelete (2015. augusztus 6.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a méhészeti ágazatban nyújtott támogatások tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 211., 2015.8.8., 9. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2017/39 végrehajtási rendelete (2016. november 3.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gyümölcsök és zöldségek, a banán és a tej oktatási intézményekben való biztosításához nyújtott uniós támogatás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályokról (HL L 5., 2017.1.10., 1. o.)

7

---

| 2020.5.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 140/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 140/46

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/601 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. április 30.)

az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 62. és 66. cikkétől a szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyek érvényessége és a tervezett újratelepítés esetén történő kivágás tekintetében eltérő szükséghelyzeti intézkedésekről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 221. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A jelenlegi Covid19-világjárvány és a tagállamokban bevezetett jelentős kijárási korlátozások miatt a szőlőtermelők valamennyi tagállamban rendkívüli nehézségekkel szembesültek. A szőlőtermelők elsősorban logisztikai problémákkal és munkaerőhiánnyal küzdenek, ami komoly hatást gyakorol az olyan munkaigényes kultúrákra, mint a szőlő, ahol a szőlőültetvényeken számos, kézzel végzett műveletre van szükség a teljes vegetációs időszakban, különösen tavasszal, vagyis abban az évszakban, amelyben az új szőlőültetvények telepítésére általában sor kerül. A jelenlegi korlátozások miatt a szőlőtermelők példátlan nehézségekkel állnak szemben a szőlőültetvényeikkel kapcsolatos napi tevékenységekhez szükséges munkaerő mozgósítása terén; ez a helyzet különösen súlyos ott, ahol kiegészítő munkaerőt kell szervezni az új szőlőültetvények telepítéséhez. |
| --- | --- |

(1)

A jelenlegi Covid19-világjárvány és a tagállamokban bevezetett jelentős kijárási korlátozások miatt a szőlőtermelők valamennyi tagállamban rendkívüli nehézségekkel szembesültek. A szőlőtermelők elsősorban logisztikai problémákkal és munkaerőhiánnyal küzdenek, ami komoly hatást gyakorol az olyan munkaigényes kultúrákra, mint a szőlő, ahol a szőlőültetvényeken számos, kézzel végzett műveletre van szükség a teljes vegetációs időszakban, különösen tavasszal, vagyis abban az évszakban, amelyben az új szőlőültetvények telepítésére általában sor kerül. A jelenlegi korlátozások miatt a szőlőtermelők példátlan nehézségekkel állnak szemben a szőlőültetvényeikkel kapcsolatos napi tevékenységekhez szükséges munkaerő mozgósítása terén; ez a helyzet különösen súlyos ott, ahol kiegészítő munkaerőt kell szervezni az új szőlőültetvények telepítéséhez.

| (2) | Az 1308/2013/EU rendelet 62. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a szőlőtelepítési engedélyek a megadásuk időpontjától számított 3 évig érvényesek. Az (EU) 2018/274 bizottsági végrehajtási rendelet (2) 7. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban a tagállamok kötelesek legkésőbb augusztus 1-jén megadni a telepítési engedélyeket a kiválasztott kérelmezőknek. Ez lehetővé teszi a szőlőtermelők számára, hogy ősszel előkészítsék a talajt és beszerezzék az új szőlőt, amely azután jellemzően tavasszal kerül telepítésre. A szőlő telepítésére a tavasz a legalkalmasabb évszak, mivel a hőmérséklet emelkedésével és a nyár beköszöntével a talaj egyre szárazabbá válik, így a nyáron ültetett növények szenvednek, adott esetben meg sem tudnak gyökerezni. |
| --- | --- |

(2)

Az 1308/2013/EU rendelet 62. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a szőlőtelepítési engedélyek a megadásuk időpontjától számított 3 évig érvényesek. Az (EU) 2018/274 bizottsági végrehajtási rendelet (2) 7. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban a tagállamok kötelesek legkésőbb augusztus 1-jén megadni a telepítési engedélyeket a kiválasztott kérelmezőknek. Ez lehetővé teszi a szőlőtermelők számára, hogy ősszel előkészítsék a talajt és beszerezzék az új szőlőt, amely azután jellemzően tavasszal kerül telepítésre. A szőlő telepítésére a tavasz a legalkalmasabb évszak, mivel a hőmérséklet emelkedésével és a nyár beköszöntével a talaj egyre szárazabbá válik, így a nyáron ültetett növények szenvednek, adott esetben meg sem tudnak gyökerezni.

| (3) | A Covid19-pandémia okozta válság miatt a legkésőbb 2020. augusztus 1-jén lejáró telepítési engedéllyel rendelkező szőlőtermelők jelenleg akadályoztatva vannak abban, hogy engedélyüket a terveknek megfelelően az érvényesség utolsó évében felhasználják. A pandémia kezelésére hozott intézkedések időtartamával kapcsolatos bizonytalanság miatt nem garantálható, hogy ezek a szőlőtermelők augusztus 1-je előtt élhetnek szőlőtelepítési engedélyeikkel. Azonban még abban az esetben is, ha a Covid19-világjárvány kedvező fordulatot vesz, és a korlátozásokat még a nyár előtt feloldják, a szőlőtermelőknek a forró szezonban, azaz a termesztési ciklus kevésbé megfelelő pillanatában, nehéz körülmények között, többletköltséggel kellene telepíteniük a szőlőt, ráadásul egy olyan helyzetben, amikor a borágazat már amúgy is szenved a kedvezőtlen piaci feltételektől. |
| --- | --- |

(3)

A Covid19-pandémia okozta válság miatt a legkésőbb 2020. augusztus 1-jén lejáró telepítési engedéllyel rendelkező szőlőtermelők jelenleg akadályoztatva vannak abban, hogy engedélyüket a terveknek megfelelően az érvényesség utolsó évében felhasználják. A pandémia kezelésére hozott intézkedések időtartamával kapcsolatos bizonytalanság miatt nem garantálható, hogy ezek a szőlőtermelők augusztus 1-je előtt élhetnek szőlőtelepítési engedélyeikkel. Azonban még abban az esetben is, ha a Covid19-világjárvány kedvező fordulatot vesz, és a korlátozásokat még a nyár előtt feloldják, a szőlőtermelőknek a forró szezonban, azaz a termesztési ciklus kevésbé megfelelő pillanatában, nehéz körülmények között, többletköltséggel kellene telepíteniük a szőlőt, ráadásul egy olyan helyzetben, amikor a borágazat már amúgy is szenved a kedvezőtlen piaci feltételektől.

| (4) | Ezért, valamint a telepítési engedély elvesztésének és azon feltételek gyors romlásának elkerülése érdekében, amelyek mellett a telepítést végre kellene hajtani, haladéktalanul lehetővé kell tenni a 2020-ban lejáró telepítési engedélyek érvényességének meghosszabbítását. A 2020-ban lejáró engedélyek érvényességét ezért meg kell hosszabbítani az e rendelet hatálybalépésétől számított 12 hónappal annak érdekében, hogy a szőlőtermelők 2021 tavaszán kedvező feltételek mellett telepíthessék a szőlőt. |
| --- | --- |

(4)

Ezért, valamint a telepítési engedély elvesztésének és azon feltételek gyors romlásának elkerülése érdekében, amelyek mellett a telepítést végre kellene hajtani, haladéktalanul lehetővé kell tenni a 2020-ban lejáró telepítési engedélyek érvényességének meghosszabbítását. A 2020-ban lejáró engedélyek érvényességét ezért meg kell hosszabbítani az e rendelet hatálybalépésétől számított 12 hónappal annak érdekében, hogy a szőlőtermelők 2021 tavaszán kedvező feltételek mellett telepíthessék a szőlőt.

| (5) | Tekintettel azokra az előre nem látható gyakorlati és gazdasági nehézségekre, amelyekkel a szőlőtermelők a Covid19-világjárvány miatt szembesülnek, lehetővé kell tenni számukra, hogy az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 89. cikkének (4) bekezdésében említett igazgatási szankció kiszabása nélkül lemondhassanak a 2020-ban lejáró telepítési engedélyükről, amennyiben már nem kívánják bővíteni szőlőterületüket. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel azokra az előre nem látható gyakorlati és gazdasági nehézségekre, amelyekkel a szőlőtermelők a Covid19-világjárvány miatt szembesülnek, lehetővé kell tenni számukra, hogy az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 89. cikkének (4) bekezdésében említett igazgatási szankció kiszabása nélkül lemondhassanak a 2020-ban lejáró telepítési engedélyükről, amennyiben már nem kívánják bővíteni szőlőterületüket.

| (6) | Azon szőlőtermelők tekintetében, akiknek az 1308/2013/EU rendelet 66. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tagállamok a megfelelő nagyságú szőlőterület kivágása következtében újratelepítési engedélyt adtak, az e rendelettel engedélyezett eltérést az új telepítésekre vonatkozó engedéllyel rendelkező termelők esetéhez hasonlóan kell alkalmazni. Ez biztosítaná, hogy a termelők szőlőterülete ne csökkenjen abból adódóan, hogy a Covid19-világjárvány okozta válság miatti kijárási korlátozásokból fakadó előre nem látható körülmények és munkaerőhiány következtében akadályoztatva vannak az általuk kivágott szőlőültetvények területének újratelepítésében. |
| --- | --- |

(6)

Azon szőlőtermelők tekintetében, akiknek az 1308/2013/EU rendelet 66. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tagállamok a megfelelő nagyságú szőlőterület kivágása következtében újratelepítési engedélyt adtak, az e rendelettel engedélyezett eltérést az új telepítésekre vonatkozó engedéllyel rendelkező termelők esetéhez hasonlóan kell alkalmazni. Ez biztosítaná, hogy a termelők szőlőterülete ne csökkenjen abból adódóan, hogy a Covid19-világjárvány okozta válság miatti kijárási korlátozásokból fakadó előre nem látható körülmények és munkaerőhiány következtében akadályoztatva vannak az általuk kivágott szőlőültetvények területének újratelepítésében.

| (7) | Azokban az esetekben, amikor a tagállamok újratelepítési engedélyt adtak azoknak a szőlőtermelőknek, akik vállalták, hogy legkésőbb az új szőlőültetvény telepítésétől számított negyedik év végéig kivágnak egy szőlővel betelepített területet, ezek a termelők 2020-ban egyedi problémákkal szembesülhetnek e vállalásuk teljesítését illetően a kijárási korlátozások és a munkaerőhiány miatt. Ha tehát ezek a termelők igazolni tudják, hogy a kivágás 2020-ban a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó okok miatt lehetetlen volt számukra, lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok több időt biztosítsanak nekik a kivágás végrehajtására azáltal, hogy a határidőt az e rendelet hatálybalépésétől számított legfeljebb 12 hónappal meghosszabbítják. A tagállamoknak a kérelem benyújtásától számított 2 hónapon belül dönteniük kell arról, hogy megadják-e a határidő-hosszabbítást, és ha igen, milyen időtartamra, illetve elutasítás esetén tájékoztatniuk kell a kérelmezőt ennek okairól. Amennyiben a meghosszabbított határidő végéig nem kerül sor a kivágásra, a szőlőtermelőre az (EU) 2018/273 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) 5. cikkének második bekezdése szerinti megfelelő szankció alkalmazandó. |
| --- | --- |

(7)

Azokban az esetekben, amikor a tagállamok újratelepítési engedélyt adtak azoknak a szőlőtermelőknek, akik vállalták, hogy legkésőbb az új szőlőültetvény telepítésétől számított negyedik év végéig kivágnak egy szőlővel betelepített területet, ezek a termelők 2020-ban egyedi problémákkal szembesülhetnek e vállalásuk teljesítését illetően a kijárási korlátozások és a munkaerőhiány miatt. Ha tehát ezek a termelők igazolni tudják, hogy a kivágás 2020-ban a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó okok miatt lehetetlen volt számukra, lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok több időt biztosítsanak nekik a kivágás végrehajtására azáltal, hogy a határidőt az e rendelet hatálybalépésétől számított legfeljebb 12 hónappal meghosszabbítják. A tagállamoknak a kérelem benyújtásától számított 2 hónapon belül dönteniük kell arról, hogy megadják-e a határidő-hosszabbítást, és ha igen, milyen időtartamra, illetve elutasítás esetén tájékoztatniuk kell a kérelmezőt ennek okairól. Amennyiben a meghosszabbított határidő végéig nem kerül sor a kivágásra, a szőlőtermelőre az (EU) 2018/273 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) 5. cikkének második bekezdése szerinti megfelelő szankció alkalmazandó.

| (8) | Amennyiben a tagállamok engedélyezik a szőlőtermelőknek, hogy elhalasszák valamely tervezett újratelepítés által érintett szőlőültetvény kivágását, a kettős finanszírozás elkerülése érdekében nem jogosult zöldszüreti támogatásra sem a kivágásra váró régi szőlőültetvény, sem pedig az újonnan telepített szőlőültetvény. |
| --- | --- |

(8)

Amennyiben a tagállamok engedélyezik a szőlőtermelőknek, hogy elhalasszák valamely tervezett újratelepítés által érintett szőlőültetvény kivágását, a kettős finanszírozás elkerülése érdekében nem jogosult zöldszüreti támogatásra sem a kivágásra váró régi szőlőültetvény, sem pedig az újonnan telepített szőlőültetvény.

| (9) | Az érvényben lévő kijárási korlátozások és az ezekből eredő logisztikai problémák, valamint a szőlőültetvény kézi műveléséhez – különösen a szőlő telepítéséhez és kivágásához – szükséges munkaerő hiánya az 1308/2013/EU rendelet 221. cikke értelmében vett egyedi problémát jelent. Ez az egyedi probléma nem kezelhető az említett rendelet 219. vagy 220. cikke alapján hozott intézkedésekkel. Egyfelől nem köthető semmilyen már meglévő piaci zavarhoz vagy egy kellően konkrét, piaci zavarral fenyegető veszélyhez. Másfelől ez az egyedi probléma nem kapcsolódik állatbetegségek, illetve közegészségügyi, állat- vagy növényegészségügyi veszélyekből eredő fogyasztói bizalomvesztés ellen fellépő, az említett rendelet 220. cikke szerinti intézkedésekhez sem. |
| --- | --- |

(9)

Az érvényben lévő kijárási korlátozások és az ezekből eredő logisztikai problémák, valamint a szőlőültetvény kézi műveléséhez – különösen a szőlő telepítéséhez és kivágásához – szükséges munkaerő hiánya az 1308/2013/EU rendelet 221. cikke értelmében vett egyedi problémát jelent. Ez az egyedi probléma nem kezelhető az említett rendelet 219. vagy 220. cikke alapján hozott intézkedésekkel. Egyfelől nem köthető semmilyen már meglévő piaci zavarhoz vagy egy kellően konkrét, piaci zavarral fenyegető veszélyhez. Másfelől ez az egyedi probléma nem kapcsolódik állatbetegségek, illetve közegészségügyi, állat- vagy növényegészségügyi veszélyekből eredő fogyasztói bizalomvesztés ellen fellépő, az említett rendelet 220. cikke szerinti intézkedésekhez sem.

| (10) | Az intézkedésnek szigorúan a Covid19-pandémia okozta jelenlegi nehézségek kezeléséhez szükséges mértékre kell korlátozódnia, mind alkalmazási köre, mind alkalmazási időszaka tekintetében. |
| --- | --- |

(10)

Az intézkedésnek szigorúan a Covid19-pandémia okozta jelenlegi nehézségek kezeléséhez szükséges mértékre kell korlátozódnia, mind alkalmazási köre, mind alkalmazási időszaka tekintetében.

| (11) | Az intézkedéseket sürgősen meg kell hozni annak elkerülése érdekében, hogy a szőlőtermelők az előre nem látható logisztikai problémák és a munkaerőhiány miatt elessenek telepítési engedélyüktől, vagy szankcionálják őket amiatt, hogy nem tesznek eleget a vállalásuk tárgyát képező terület kivágására vonatkozó kötelezettségüknek. |
| --- | --- |

(11)

Az intézkedéseket sürgősen meg kell hozni annak elkerülése érdekében, hogy a szőlőtermelők az előre nem látható logisztikai problémák és a munkaerőhiány miatt elessenek telepítési engedélyüktől, vagy szankcionálják őket amiatt, hogy nem tesznek eleget a vállalásuk tárgyát képező terület kivágására vonatkozó kötelezettségüknek.

| (12) | Az e rendeletben előírt szükséghelyzeti intézkedések hatályát a rendelet hatálybalépésétől számított legfeljebb 12 hónapos időszakra kell korlátozni. Erre az időszakra azért van szükség, hogy a szőlőtermelők számára elegendő idő álljon rendelkezésre az új szőlőültetvények megfelelő évszakban történő telepítésére, a tagállamok pedig némi rugalmassággal rendelkezhessenek azokban az esetekben, amikor a kivágás a Covid19-világjárvány miatt nem lehetséges. |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt szükséghelyzeti intézkedések hatályát a rendelet hatálybalépésétől számított legfeljebb 12 hónapos időszakra kell korlátozni. Erre az időszakra azért van szükség, hogy a szőlőtermelők számára elegendő idő álljon rendelkezésre az új szőlőültetvények megfelelő évszakban történő telepítésére, a tagállamok pedig némi rugalmassággal rendelkezhessenek azokban az esetekben, amikor a kivágás a Covid19-világjárvány miatt nem lehetséges.

| (13) | A haladéktalan intézkedés érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba. |
| --- | --- |

(13)

A haladéktalan intézkedés érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba.

| (14) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2020-ban lejáró telepítési és újratelepítési engedélyek érvényességének meghosszabbítása

(1)   Az 1308/2013/EU rendelet 62. cikke (3) bekezdésének első mondatától eltérve, a szóban forgó rendelet 62. és 64. cikkével összhangban megadott, 2020-ban lejárt vagy lejáró, új telepítésekre vonatkozó engedélyek érvényessége csak az e rendelet hatálybalépését követő 12 hónap elteltével jár le.

(2)   Az 1308/2013/EU rendelet 62. cikke (3) bekezdésének második mondatától eltérve, a 2020-ban lejárt vagy lejáró telepítési engedéllyel rendelkező szőlőtermelőkre nem vonatkozik az 1306/2013/EU rendelet 89. cikkének (4) bekezdésében említett igazgatási szankció, amennyiben 2020. december 31-ig tájékoztatják az illetékes hatóságokat arról, hogy engedélyükkel nem kívánnak élni, és nem áll szándékukban engedélyük érvényességét az e cikk (1) bekezdésében említettek szerint meghosszabbíttatni.

(3)   Az 1308/2013/EU rendelet 62. cikke (3) bekezdésének első mondatától eltérve, a szóban forgó rendelet 62. cikkével és 66. cikkének (1) bekezdésével összhangban megadott, 2020-ban lejárt vagy lejáró újratelepítési engedélyek érvényessége csak az e rendelet hatálybalépését követő 12 hónap elteltével jár le.

(4)   Az 1308/2013/EU rendelet 62. cikke (3) bekezdésének második mondatától eltérve, a 2020-ban lejárt vagy lejáró telepítési engedéllyel rendelkező szőlőtermelőkre nem vonatkozik az 1306/2013/EU rendelet 89. cikkének (4) bekezdésében említett igazgatási szankció, amennyiben 2020. december 31-ig tájékoztatják az illetékes hatóságokat arról, hogy engedélyükkel nem kívánnak élni, és nem áll szándékukban engedélyük érvényességét az e cikk (3) bekezdésében említettek szerint meghosszabbíttatni.

2. cikk

A kivágás határidejének meghosszabbítása a szőlő tervezett újratelepítése esetén

(1)   Az 1308/2013/EU rendelet 66. cikkének (2) bekezdésétől eltérve, amennyiben a tagállamok engedélyezték a szőlőtermelők számára a tervezett újratelepítést, és a kivágásnak legkésőbb 2020-ban meg kell történnie, a szőlőtermelő kellően indokolt kérelmére a tagállamok e rendelet hatálybalépésétől számított legfeljebb 12 hónappal meghosszabbíthatják a kivágás határidejét azokban az esetekben, amikor a Covid19-pandémia miatt a kivágást lehetetlen volt elvégezni.

(2)   A tagállamok a kivágási határidőnek az (1) bekezdésben említett meghosszabbítása iránti kérelem benyújtásától számított 2 hónapon belül értesítik a kérelmezőt; amennyiben a kérelem elutasításra került, a kérelmezőt tájékoztatni kell ennek okairól is.

(3)   Az (EU) 2018/273 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének második bekezdése alkalmazandó, ha a szőlőtermelő nem végzi el a kivágást az (1) és (2) bekezdés alapján meghosszabbított határidő végéig.

(4)   Az (1) bekezdés szerinti határidő-hosszabbításban részesülő szőlőtermelő sem az újonnan telepített területen, sem a kivágásra váró területen nem jogosult az 1308/2013/EU rendelet 47. cikkében említett zöldszüreti támogatásra.

3. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet a hatálybalépésétől számított 12 hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. április 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2018/274 végrehajtási rendelete (2017. december 11.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer, a tanúsítás, a bevételezési és kiadási nyilvántartás, a kötelező bejelentések és értesítések tekintetében, valamint az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a releváns ellenőrzések tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, továbbá az (EU) 2015/561 bizottsági végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 58., 2018.2.28., 60. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1306/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2018/273 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. december 11.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer, a szőlőkataszter, a kísérőokmányok és a kapcsolódó tanúsítás, a bevételezési és kiadási nyilvántartás, a kötelező bejelentések, az értesítések és a bejelentett információk közzététele tekintetében történő kiegészítéséről, valamint az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a releváns ellenőrzések és szankciók tekintetében történő kiegészítéséről, az 555/2008/EK, a 606/2009/EK és a 607/2009/EK bizottsági rendelet módosításáról, továbbá a 436/2009/EK bizottsági rendelet és az (EU) 2015/560 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 58., 2018.2.28., 1. o.).

4

---