# Europos Sąjungos C 212E/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.CE2010.212.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 212E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. rugpjūčio 5d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.CE2010.212.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 212E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. rugpjūčio 5d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas2009–2010 m. SESIJA2009 m. gegužės 5–7 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 263 E, 2009 11 5.PRIIMTI TEKSTAI |
| | 2009 m. gegužės 5 d., antradienis |
| 2010/C 212E/01 | Rekomendacija Komisijai dėl skundo 185/2005/ELB2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ombudsmeno specialiojo pranešimo Europos Parlamentui remiantis rekomendacijos Europos Komisijai projektu dėl skundo 185/2005/ELB (2009/2016(INI)) | 1 |
| | 2009 m. gegužės 6 d., trečiadienis |
| 2010/C 212E/02 | 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo pakeitimas2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo daugiametės finansinės programos (2007–2013 m.) atžvilgiu (COM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI)) | 3 |
| PRIEDAS | 4 |
| 2010/C 212E/03 | Energijos sunaudojimo ženklinimas ant televizorių2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos direktyvos, kuria įgyvendinama ir iš dalies keičiama Tarybos direktyva 92/75/EEB dėl energijos sunaudojimo ženklinimo ant televizorių projekto | 6 |
| 2010/C 212E/04 | Nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo vystymosi procese2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos sprendimo, kuriuo nustatoma 2009 m. metinė veiklos programa dėl nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmens vystymosi procese (II dalis. Tiksliniai projektai), projekto | 8 |
| 2010/C 212E/05 | Atnaujinta socialinė darbotvarkė2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės (2008/2330(INI)) | 11 |
| 2010/C 212E/06 | Iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvi įtrauktis2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (2008/2335(INI)) | 23 |
| | 2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienis |
| 2010/C 212E/07 | Moterų ir vyrų lyčių lygybės aspekto integravimas ES išorės santykiuose2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių lygybės aspekto integravimo į ES išorinius santykius ir taikos (tautos) kūrimo procesą (2008/2198(INI)) | 32 |
| 2010/C 212E/08 | Parlamento naujas vaidmuo ir atsakomybė įgyvendinant Lisabonos sutartį2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Parlamento naujo vaidmens ir atsakomybės įgyvendinant Lisabonos sutartį (2008/2063(INI)) | 37 |
| 2010/C 212E/09 | Lisabonos sutarties finansiniai aspektai2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Lisabonos sutarties finansinių aspektų (2008/2054(INI)) | 46 |
| 2010/C 212E/10 | Situacija Moldovos Respublikoje2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl situacijos Moldovos Respublikoje | 54 |
| 2010/C 212E/11 | Žmogaus teisių padėtis pasaulyje 2008 m. ir Europos Sąjungos politika šioje srityje2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje 2008 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (2008/2336(INI)) | 60 |
| 2010/C 212E/12 | Europos Sąjungos institucijų tarpusavio pusiausvyra2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Lisabonos sutarties poveikio Europos Sąjungos institucijų tarpusavio pusiausvyros vystymuisi (2008/2073(INI)) | 82 |
| 2010/C 212E/13 | Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų santykiai pagal Lisabonos sutartį2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų santykių plėtojimo pagal Lisabonos sutartį (2008/2120(INI)) | 94 |
| 2010/C 212E/14 | Piliečių iniciatyvos įgyvendinimas2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija, kuria Komisijos prašoma pateikti pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl piliečių iniciatyvos įgyvendinimo (2008/2169(INI)) | 99 |
| PRIEDAS | 103 |
| 2010/C 212E/15 | Komisijos reglamento dėl REACH projektas, susijęs su XVII priedu2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos reglamento, iš dalies keičiančio Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XVII priedą, projekto | 106 |
| 2010/C 212E/16 | Iranas, Roksanos Saberi atvejis2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Irano. Roksanos Saberi atvejis | 109 |
| 2010/C 212E/17 | Madagaskaras2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Madagaskare | 111 |
| 2010/C 212E/18 | Manuelio Rosaleso atvejis Venesueloje2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Manuelio Rosaleso atvejo Venesueloje | 113 |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| 2010/C 212E/19 | ES baudžiamojo teisingumo erdvės raida2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl ES baudžiamojo teisingumo erdvės raidos (2009/2012(INI)) | 116 |
| | NUOMONĖS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2009 m. gegužės 5 d., antradienis |
| 2010/C 212E/20 | Europos Sąjungos parama specialiosioms olimpinėms žaidynėmsEuropos Parlamento pareiškimas dėl Europos Sąjungos paramos specialiosioms olimpinėms žaidynėms | 123 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas2009–2010 m. SESIJA2009 m. gegužės 5–7 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 263 E, 2009 11 5.PRIIMTI TEKSTAI

2009 m. gegužės 5 d., antradienis

2010/C 212E/01

Rekomendacija Komisijai dėl skundo 185/2005/ELB2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ombudsmeno specialiojo pranešimo Europos Parlamentui remiantis rekomendacijos Europos Komisijai projektu dėl skundo 185/2005/ELB (2009/2016(INI))

1

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienis

2010/C 212E/02

2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo pakeitimas2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo daugiametės finansinės programos (2007–2013 m.) atžvilgiu (COM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI))

3

PRIEDAS

4

2010/C 212E/03

Energijos sunaudojimo ženklinimas ant televizorių2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos direktyvos, kuria įgyvendinama ir iš dalies keičiama Tarybos direktyva 92/75/EEB dėl energijos sunaudojimo ženklinimo ant televizorių projekto

6

2010/C 212E/04

Nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo vystymosi procese2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos sprendimo, kuriuo nustatoma 2009 m. metinė veiklos programa dėl nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmens vystymosi procese (II dalis. Tiksliniai projektai), projekto

8

2010/C 212E/05

Atnaujinta socialinė darbotvarkė2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės (2008/2330(INI))

11

2010/C 212E/06

Iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvi įtrauktis2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (2008/2335(INI))

23

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienis

2010/C 212E/07

Moterų ir vyrų lyčių lygybės aspekto integravimas ES išorės santykiuose2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių lygybės aspekto integravimo į ES išorinius santykius ir taikos (tautos) kūrimo procesą (2008/2198(INI))

32

2010/C 212E/08

Parlamento naujas vaidmuo ir atsakomybė įgyvendinant Lisabonos sutartį2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Parlamento naujo vaidmens ir atsakomybės įgyvendinant Lisabonos sutartį (2008/2063(INI))

37

2010/C 212E/09

Lisabonos sutarties finansiniai aspektai2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Lisabonos sutarties finansinių aspektų (2008/2054(INI))

46

2010/C 212E/10

Situacija Moldovos Respublikoje2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl situacijos Moldovos Respublikoje

54

2010/C 212E/11

Žmogaus teisių padėtis pasaulyje 2008 m. ir Europos Sąjungos politika šioje srityje2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje 2008 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (2008/2336(INI))

60

2010/C 212E/12

Europos Sąjungos institucijų tarpusavio pusiausvyra2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Lisabonos sutarties poveikio Europos Sąjungos institucijų tarpusavio pusiausvyros vystymuisi (2008/2073(INI))

82

2010/C 212E/13

Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų santykiai pagal Lisabonos sutartį2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų santykių plėtojimo pagal Lisabonos sutartį (2008/2120(INI))

94

2010/C 212E/14

Piliečių iniciatyvos įgyvendinimas2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija, kuria Komisijos prašoma pateikti pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl piliečių iniciatyvos įgyvendinimo (2008/2169(INI))

99

PRIEDAS

103

2010/C 212E/15

Komisijos reglamento dėl REACH projektas, susijęs su XVII priedu2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos reglamento, iš dalies keičiančio Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XVII priedą, projekto

106

2010/C 212E/16

Iranas, Roksanos Saberi atvejis2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Irano. Roksanos Saberi atvejis

109

2010/C 212E/17

Madagaskaras2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Madagaskare

111

2010/C 212E/18

Manuelio Rosaleso atvejis Venesueloje2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Manuelio Rosaleso atvejo Venesueloje

113

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2010/C 212E/19

ES baudžiamojo teisingumo erdvės raida2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl ES baudžiamojo teisingumo erdvės raidos (2009/2012(INI))

116

NUOMONĖS

Europos Parlamentas

2009 m. gegužės 5 d., antradienis

2010/C 212E/20

Europos Sąjungos parama specialiosioms olimpinėms žaidynėmsEuropos Parlamento pareiškimas dėl Europos Sąjungos paramos specialiosioms olimpinėms žaidynėms

123

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2009 m. gegužės 5 d., antradienis |
| 2010/C 212E/21 | Prašymas ginti Aldo Patriciello imunitetą ir privilegijas2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Aldo Patriciello imunitetą ir privilegijas (2009/2021(IMM)) | 124 |
| 2010/C 212E/22 | Prašymas ginti Umberto Bossi imunitetą ir privilegijas2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Umberto Bossi imunitetą ir privilegijas (2009/2020(IMM)) | 125 |
| | 2009 m. gegužės 6 d., trečiadienis |
| 2010/C 212E/23 | Nuolatinių komitetų įgaliojimai ir veiklos kryptys2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl nuolatinių komitetų įgaliojimų ir veiklos krypčių | 126 |
| 2010/C 212E/24 | Tarpparlamentinės delegacijos, delegacijos jungtiniuose parlamentiniuose komitetuose, parlamentinio bendradarbiavimo komitetuose ir daugiašalės parlamentinės asamblėjos2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl tarpparlamentinių delegacijų, delegacijų jungtiniuose parlamentiniuose, parlamentinio bendradarbiavimo komitetuose ir dėl daugiašalių parlamentinių asamblėjų skaičiaus | 136 |
| 2010/C 212E/25 | Darbo tvarkos taisyklių straipsnių dėl peticijų peržiūra2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Darbo tvarkos taisyklių straipsnių dėl peticijų peržiūros (2006/2209(REG)) | 140 |
| 2010/C 212E/26 | Parlamento darbo tvarkos taisyklių bendra peržiūra2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl bendros Parlamento darbo tvarkos taisyklių peržiūros (2007/2124(REG)) | 145 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2009 m. gegužės 5 d., antradienis

2010/C 212E/21

Prašymas ginti Aldo Patriciello imunitetą ir privilegijas2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Aldo Patriciello imunitetą ir privilegijas (2009/2021(IMM))

124

2010/C 212E/22

Prašymas ginti Umberto Bossi imunitetą ir privilegijas2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Umberto Bossi imunitetą ir privilegijas (2009/2020(IMM))

125

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienis

2010/C 212E/23

Nuolatinių komitetų įgaliojimai ir veiklos kryptys2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl nuolatinių komitetų įgaliojimų ir veiklos krypčių

126

2010/C 212E/24

Tarpparlamentinės delegacijos, delegacijos jungtiniuose parlamentiniuose komitetuose, parlamentinio bendradarbiavimo komitetuose ir daugiašalės parlamentinės asamblėjos2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl tarpparlamentinių delegacijų, delegacijų jungtiniuose parlamentiniuose, parlamentinio bendradarbiavimo komitetuose ir dėl daugiašalių parlamentinių asamblėjų skaičiaus

136

2010/C 212E/25

Darbo tvarkos taisyklių straipsnių dėl peticijų peržiūra2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Darbo tvarkos taisyklių straipsnių dėl peticijų peržiūros (2006/2209(REG))

140

2010/C 212E/26

Parlamento darbo tvarkos taisyklių bendra peržiūra2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl bendros Parlamento darbo tvarkos taisyklių peržiūros (2007/2124(REG))

145

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2009 m. gegužės 5 d., antradienis |
| 2010/C 212E/27 | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007, nustatančio bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą, dėl tam tikrų prekybos paukštiena standartų pakeitimas *2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą, dėl tam tikrų prekybos paukštiena standartų (COM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS)) | 162 |
| 2010/C 212E/28 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI)) | 165 |
| PRIEDAS | 166 |
| 2010/C 212E/29 | Benzino garų grąžinimas degalinėse variklinių transporto priemonių bakus pildant degalų ***I2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl II pakopos benzino garų grąžinimo degalinėse keleivinių automobilių bakus pildant degalų (COM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD)) | 168 |
| P6_TC1-COD(2008)0229Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 5 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl II pakopos benzino garų grąžinimo degalinėse variklinių transporto priemonių bakus pildant degalų | 168 |
| 2010/C 212E/30 | Prekyba produktais iš ruonių ***I2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl prekybos produktais iš ruonių (COM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD)) | 169 |
| P6_TC1-COD(2008)0160Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 5 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl prekybos produktais iš ruonių | 169 |
| 2010/C 212E/31 | Mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsauga ***I2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos (COM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD)) | 170 |
| P6_TC1-COD(2008)0211Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 5 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos | 170 |
| I PRIEDAS | 201 |
| II PRIEDAS | 202 |
| III PRIEDAS | 202 |
| IV PRIEDAS | 203 |
| V PRIEDAS | 219 |
| VI PRIEDAS | 219 |
| VII PRIEDAS | 226 |
| VIII PRIEDAS | 226 |
| IX PRIEDAS | 227 |
| 2010/C 212E/32 | Tarša iš laivų ir sankcijos už pažeidimus ***I2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo (COM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD)) | 228 |
| P6_TC1-COD(2008)0055Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 5 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo | 229 |
| 2010/C 212E/33 | Energiją naudojančių gaminių ženklinimas ir apie juos pateikiama standartinė informacija (nauja redakcija) ***I2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl su energija susijusių gaminių sunaudojamos energijos ir kitų išteklių nurodymo ženklinant gaminį ir apie jį pateikiant standartinę informaciją (nauja redakcija) (COM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD)) | 229 |
| P6_TC1-COD(2008)0222Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 5 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl su energija susijusių gaminių sunaudojamos energijos ir kitų išteklių nurodymo ženklinant gaminį ir apie jį pateikiant standartinę informaciją (nauja redakcija) | 230 |
| I PRIEDAS | 242 |
| II PRIEDAS | 243 |
| 2010/C 212E/34 | Europos Parlamento 2010 finansinių metų sąmata2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento 2010 finansinių metų įplaukų ir išlaidų sąmatos (2009/2006(BUD)) | 244 |
| | 2009 m. gegužės 6 d., trečiadienis |
| 2010/C 212E/35 | Direktyvos ir vienuolikos nebeaktualių bendrosios žuvininkystės politikos srities sprendimų panaikinimas *2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo panaikinama Direktyva 83/515/EEB ir 11 nebeaktualių bendrosios žuvininkystės politikos srities sprendimų (COM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS)) | 249 |
| 2010/C 212E/36 | 14 nebeaktualių bendrosios žuvininkystės politikos srities reglamentų panaikinimas *2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo panaikinama 14 nebeaktualių bendrosios žuvininkystės politikos srities reglamentų (COM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS)) | 249 |
| 2010/C 212E/37 | Parama kaimo plėtrai naudojant Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP) *2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (COM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS)) | 250 |
| 2010/C 212E/38 | Taisomojo biudžeto Nr. 4/2009 projektas2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 4/2009 projekto, III skirsnis – Komisija (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD)) | 258 |
| 2010/C 212E/39 | Taisomojo biudžeto Nr. 5/2009 projektas2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 5/2009 projekto, III skirsnis – Komisija (9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD)) | 259 |
| 2010/C 212E/40 | Elektroninių ryšių tinklas ir paslaugos, privataus gyvenimo ir vartotojų apsauga **II2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos priimtos bendrosios pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD)) | 260 |
| P6_TC2-COD(2007)0248Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo | 261 |
| PRIEDAS | 261 |
| 2010/C 212E/41 | Elektroninių ryšių tinklas ir paslaugos ***II2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD)) | 262 |
| P6_TC2-COD(2007)0247Europos Parlamento pozicija priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo | 263 |
| PRIEDAS | 307 |
| 2010/C 212E/42 | Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (EERRI) ir Biuras ***II2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos telekomunikacijų reguliuotojų grupės (GERT) įsteigimo (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD)) | 309 |
| P6_TC2-COD(2007)0249Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (EERRI) ir Biuro įsteigimo | 309 |
| 2010/C 212E/43 | Dažnių juostos judriajam ryšiui ***I2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 87/372/EEB dėl dažnių juostų, kurios turi būti paliktos viešajam paneuropiniam koriniam skaitmeniniam antžeminiam judriajam ryšiui suderintai diegti Bendrijoje (COM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD)) | 310 |
| P6_TC1-COD(2008)0214Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 87/372/EEB dėl dažnių juostų, kurios turi būti paliktos viešajam paneuropiniam koriniam skaitmeniniam antžeminiam judriajam ryšiui suderintai diegti Bendrijoje | 310 |
| 2010/C 212E/44 | Vienodas požiūris į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris ***I2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo ir Direktyvos 86/613/EEB panaikinimo (COM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD)) | 311 |
| P6_TC1-COD(2008)0192Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo ir Tarybos direktyvos 86/613/EEB panaikinimo | 312 |
| 2010/C 212E/45 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas ***I2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (COM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD)) | 320 |
| P6_TC1-COD(2008)0267Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą | 320 |
| 2010/C 212E/46 | Programa skirta ekonomikos gaivinimui teikiant Bendrijos finansinę paramą energetikos srities projektams ***I2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ekonomikos gaivinimo teikiant Bendrijos finansinę paramą energetikos srities projektams programos sukūrimo (COM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD)) | 321 |
| P6_TC1-COD(2009)0010Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl ekonomikos gaivinimo, teikiant Bendrijos finansinę paramą energetikos srities projektams, programos sukūrimo | 322 |
| PRIEDAS | 322 |
| 2010/C 212E/47 | Kapitalo reikalavimų direktyvos ***I2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB nuostatas dėl centrinių įstaigų kontroliuojamų bankų, tam tikrų nuosavų lėšų straipsnių, didelių pozicijų, priežiūros priemonių ir krizių valdymo (COM(2008)0602 – C6-0339/2008 – 2008/0191(COD)) | 323 |
| P6_TC1-COD(2008)0191Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą Nr. 2009/.../EB, iš dalies keičiančią direktyvų 2006/48/EB, 2006/49/EB ir 2007/64/EB nuostatas dėl centrinių įstaigų kontroliuojamų bankų, tam tikrų nuosavų lėšų straipsnių, didelių pozicijų, priežiūros priemonių ir krizių valdymo | 323 |
| 2010/C 212E/48 | Bendrijos finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito programa ***I2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa (COM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD)) | 324 |
| P6_TC1-COD(2009)0001Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2009/EB, kuriuo nustatoma Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa | 325 |
| PRIEDAS | 325 |
| 2010/C 212E/49 | Gyvūnų apsauga juos žudant *2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl gyvūnų apsaugos juos žudant (COM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS)) | 326 |
| | 2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienis |
| 2010/C 212E/50 | Europos pabėgėlių fondas 2008–2013 m. laikotarpiui ***I2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio Sprendimo Nr. 573/2007/EB dėl Europos pabėgėlių fondo 2008–2013 m. laikotarpiui įsteigimo nuostatas dėl tam tikrų Bendrijos veiksmų finansavimo nutraukimo ir tokių veiksmų finansavimo ribos pakeitimo (COM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD)) | 347 |
| 2010/C 212E/51 | Minimalios normos dėl prieglobsčio prašytojų priėmimo (nauja redakcija) ***I2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomos minimalios normos dėl prieglobsčio prašytojų priėmimo (nauja redakcija) (COM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD)) | 348 |
| P6_TC1-COD(2008)0244Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 7 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, kuria nustatomos minimalios normos dėl prieglobsčio prašytojų priėmimo (nauja redakcija) | 349 |
| I PRIEDAS | 365 |
| II PRIEDAS | 366 |
| III PRIEDAS | 367 |
| 2010/C 212E/52 | Trečiosios šalies piliečio arba pilietybės neturinčio asmens vienoje iš valstybių narių pateiktas tarptautinės apsaugos prašymas (nauja redakcija) ***I2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriame išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (nauja redakcija) (COM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD)) | 370 |
| P6_TC1-COD(2008)0243Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 7 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, kuriuo patvirtinami valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (nauja redakcija) | 371 |
| I PRIEDAS | 401 |
| II PRIEDAS | 401 |
| 2010/C 212E/53 | Sistemos Eurodac sukūrimas siekiant palyginti pirštų atspaudus (nauja redakcija) ***I2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sistemos EURODAC sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (EB) Nr. [.../...] [kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] (nauja redakcija) (COM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD)) | 404 |
| P6_TC1-COD(2008)0242Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 7 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl Eurodac sistemos sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (EB) Nr. [.../...], [kuriuo patvirtinami valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto prašymo suteikti tarptautinę apsaugą nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] (nauja redakcija) | 405 |
| I PRIEDAS | 426 |
| II PRIEDAS | 426 |
| III PRIEDAS | 426 |
| 2010/C 212E/54 | Europos prieglobsčio paramos biuro įsteigimas ***I2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos prieglobsčio paramos biuro įsteigimo (COM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD)) | 428 |
| P6_TC1-COD(2009)0027Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 7 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl Europos prieglobsčio paramos biuro įsteigimo | 429 |
| 2010/C 212E/55 | Dvišaliai valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimai dėl sektorių klausimų ir dėl sutartinėms ir nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės ***I2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma derybų dėl valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišalių susitarimų dėl sektorių klausimų ir dėl sutartinėms ir nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės bei tokių susitarimų sudarymo procedūra (COM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD)) | 453 |
| P6_TC1-COD(2008)0259Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 7 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, kuriuo nustatoma derybų dėl valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimų dėl tam tikrų klausimų, susijusių su sutartinėms ir nesutartinėms prievolėms taikytina teise bei tokių susitarimų sudarymo procedūra | 453 |
| 2010/C 212E/56 | Bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programa MEDIA Mundus ***I2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos MEDIA Mundus sukūrimo (COM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD)) | 454 |
| P6_TC1-COD(2008)0258Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 7 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 2009/.../EB dėl bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos MEDIA Mundus sukūrimo | 454 |
| 2010/C 212E/57 | Laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrosios taisyklės ***I2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių (COM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD)) | 455 |
| P6_TC1-COD(2009)0042Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 7 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių | 455 |
| 2010/C 212E/58 | Valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliai susitarimai dėl teismo sprendimų ir nutarčių, susijusių su santuoka, tėvų atsakomybe ir išlaikymo prievolėmis *2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma derybų dėl valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišalių susitarimų dėl sektorių klausimų ir dėl jurisdikcijos, teismo sprendimų ir nutarčių, susijusių su santuoka, tėvų atsakomybe ir išlaikymo prievolėmis, pripažinimo bei vykdymo ir išlaikymo prievolėms taikytinos teisės bei tokių susitarimų sudarymo procedūra (COM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS)) | 456 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2009 m. gegužės 5 d., antradienis

2010/C 212E/27

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007, nustatančio bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą, dėl tam tikrų prekybos paukštiena standartų pakeitimas *2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą, dėl tam tikrų prekybos paukštiena standartų (COM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS))

162

2010/C 212E/28

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI))

165

PRIEDAS

166

2010/C 212E/29

Benzino garų grąžinimas degalinėse variklinių transporto priemonių bakus pildant degalų ***I2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl II pakopos benzino garų grąžinimo degalinėse keleivinių automobilių bakus pildant degalų (COM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD))

168

P6_TC1-COD(2008)0229Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 5 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl II pakopos benzino garų grąžinimo degalinėse variklinių transporto priemonių bakus pildant degalų

168

2010/C 212E/30

Prekyba produktais iš ruonių ***I2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl prekybos produktais iš ruonių (COM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD))

169

P6_TC1-COD(2008)0160Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 5 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl prekybos produktais iš ruonių

169

2010/C 212E/31

Mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsauga ***I2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos (COM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD))

170

P6_TC1-COD(2008)0211Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 5 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos

170

I PRIEDAS

201

II PRIEDAS

202

III PRIEDAS

202

IV PRIEDAS

203

V PRIEDAS

V PRIEDAS

219

VI PRIEDAS

VI PRIEDAS

219

VII PRIEDAS

VII PRIEDAS

226

VIII PRIEDAS

VIII PRIEDAS

226

IX PRIEDAS

227

2010/C 212E/32

Tarša iš laivų ir sankcijos už pažeidimus ***I2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo (COM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD))

228

P6_TC1-COD(2008)0055Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 5 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo

229

2010/C 212E/33

Energiją naudojančių gaminių ženklinimas ir apie juos pateikiama standartinė informacija (nauja redakcija) ***I2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl su energija susijusių gaminių sunaudojamos energijos ir kitų išteklių nurodymo ženklinant gaminį ir apie jį pateikiant standartinę informaciją (nauja redakcija) (COM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD))

229

P6_TC1-COD(2008)0222Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 5 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl su energija susijusių gaminių sunaudojamos energijos ir kitų išteklių nurodymo ženklinant gaminį ir apie jį pateikiant standartinę informaciją (nauja redakcija)

230

I PRIEDAS

242

II PRIEDAS

243

2010/C 212E/34

Europos Parlamento 2010 finansinių metų sąmata2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento 2010 finansinių metų įplaukų ir išlaidų sąmatos (2009/2006(BUD))

244

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienis

2010/C 212E/35

Direktyvos ir vienuolikos nebeaktualių bendrosios žuvininkystės politikos srities sprendimų panaikinimas *2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo panaikinama Direktyva 83/515/EEB ir 11 nebeaktualių bendrosios žuvininkystės politikos srities sprendimų (COM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS))

249

2010/C 212E/36

14 nebeaktualių bendrosios žuvininkystės politikos srities reglamentų panaikinimas *2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo panaikinama 14 nebeaktualių bendrosios žuvininkystės politikos srities reglamentų (COM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS))

249

2010/C 212E/37

Parama kaimo plėtrai naudojant Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP) *2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (COM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS))

250

2010/C 212E/38

Taisomojo biudžeto Nr. 4/2009 projektas2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 4/2009 projekto, III skirsnis – Komisija (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD))

258

2010/C 212E/39

Taisomojo biudžeto Nr. 5/2009 projektas2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 5/2009 projekto, III skirsnis – Komisija (9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD))

259

2010/C 212E/40

Elektroninių ryšių tinklas ir paslaugos, privataus gyvenimo ir vartotojų apsauga **II2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos priimtos bendrosios pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD))

260

P6_TC2-COD(2007)0248Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo

261

PRIEDAS

261

2010/C 212E/41

Elektroninių ryšių tinklas ir paslaugos ***II2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD))

262

P6_TC2-COD(2007)0247Europos Parlamento pozicija priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo

263

PRIEDAS

307

2010/C 212E/42

Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (EERRI) ir Biuras ***II2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos telekomunikacijų reguliuotojų grupės (GERT) įsteigimo (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD))

309

P6_TC2-COD(2007)0249Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (EERRI) ir Biuro įsteigimo

309

2010/C 212E/43

Dažnių juostos judriajam ryšiui ***I2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 87/372/EEB dėl dažnių juostų, kurios turi būti paliktos viešajam paneuropiniam koriniam skaitmeniniam antžeminiam judriajam ryšiui suderintai diegti Bendrijoje (COM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD))

310

P6_TC1-COD(2008)0214Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 87/372/EEB dėl dažnių juostų, kurios turi būti paliktos viešajam paneuropiniam koriniam skaitmeniniam antžeminiam judriajam ryšiui suderintai diegti Bendrijoje

310

2010/C 212E/44

Vienodas požiūris į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris ***I2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo ir Direktyvos 86/613/EEB panaikinimo (COM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD))

311

P6_TC1-COD(2008)0192Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo ir Tarybos direktyvos 86/613/EEB panaikinimo

312

2010/C 212E/45

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas ***I2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (COM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD))

320

P6_TC1-COD(2008)0267Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą

320

2010/C 212E/46

Programa skirta ekonomikos gaivinimui teikiant Bendrijos finansinę paramą energetikos srities projektams ***I2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ekonomikos gaivinimo teikiant Bendrijos finansinę paramą energetikos srities projektams programos sukūrimo (COM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD))

321

P6_TC1-COD(2009)0010Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl ekonomikos gaivinimo, teikiant Bendrijos finansinę paramą energetikos srities projektams, programos sukūrimo

322

PRIEDAS

322

2010/C 212E/47

Kapitalo reikalavimų direktyvos ***I2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB nuostatas dėl centrinių įstaigų kontroliuojamų bankų, tam tikrų nuosavų lėšų straipsnių, didelių pozicijų, priežiūros priemonių ir krizių valdymo (COM(2008)0602 – C6-0339/2008 – 2008/0191(COD))

323

P6_TC1-COD(2008)0191Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą Nr. 2009/.../EB, iš dalies keičiančią direktyvų 2006/48/EB, 2006/49/EB ir 2007/64/EB nuostatas dėl centrinių įstaigų kontroliuojamų bankų, tam tikrų nuosavų lėšų straipsnių, didelių pozicijų, priežiūros priemonių ir krizių valdymo

323

2010/C 212E/48

Bendrijos finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito programa ***I2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa (COM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD))

324

P6_TC1-COD(2009)0001Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2009/EB, kuriuo nustatoma Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa

325

PRIEDAS

325

2010/C 212E/49

Gyvūnų apsauga juos žudant *2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl gyvūnų apsaugos juos žudant (COM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS))

326

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienis

2010/C 212E/50

Europos pabėgėlių fondas 2008–2013 m. laikotarpiui ***I2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio Sprendimo Nr. 573/2007/EB dėl Europos pabėgėlių fondo 2008–2013 m. laikotarpiui įsteigimo nuostatas dėl tam tikrų Bendrijos veiksmų finansavimo nutraukimo ir tokių veiksmų finansavimo ribos pakeitimo (COM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD))

347

2010/C 212E/51

Minimalios normos dėl prieglobsčio prašytojų priėmimo (nauja redakcija) ***I2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomos minimalios normos dėl prieglobsčio prašytojų priėmimo (nauja redakcija) (COM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD))

348

P6_TC1-COD(2008)0244Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 7 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, kuria nustatomos minimalios normos dėl prieglobsčio prašytojų priėmimo (nauja redakcija)

2009/.../EB

(nauja redakcija)

349

I PRIEDAS

365

II PRIEDAS

366

III PRIEDAS

367

2010/C 212E/52

Trečiosios šalies piliečio arba pilietybės neturinčio asmens vienoje iš valstybių narių pateiktas tarptautinės apsaugos prašymas (nauja redakcija) ***I2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriame išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (nauja redakcija) (COM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD))

370

P6_TC1-COD(2008)0243Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 7 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, kuriuo patvirtinami valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (nauja redakcija)

371

I PRIEDAS

401

II PRIEDAS

401

2010/C 212E/53

Sistemos Eurodac sukūrimas siekiant palyginti pirštų atspaudus (nauja redakcija) ***I2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sistemos EURODAC sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (EB) Nr. [.../...] [kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] (nauja redakcija) (COM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD))

404

P6_TC1-COD(2008)0242Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 7 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl Eurodac sistemos sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (EB) Nr. [.../...], [kuriuo patvirtinami valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto prašymo suteikti tarptautinę apsaugą nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] (nauja redakcija)

(EB) Nr. .../2009

Eurodac sistemos

[

]

[

patvirtinami

prašymo suteikti tarptautinę apsaugą

] (nauja redakcija)

405

I PRIEDAS

426

II PRIEDAS

426

III PRIEDAS

426

2010/C 212E/54

Europos prieglobsčio paramos biuro įsteigimas ***I2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos prieglobsčio paramos biuro įsteigimo (COM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD))

428

P6_TC1-COD(2009)0027Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 7 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl Europos prieglobsčio paramos biuro įsteigimo

429

2010/C 212E/55

Dvišaliai valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimai dėl sektorių klausimų ir dėl sutartinėms ir nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės ***I2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma derybų dėl valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišalių susitarimų dėl sektorių klausimų ir dėl sutartinėms ir nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės bei tokių susitarimų sudarymo procedūra (COM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD))

453

P6_TC1-COD(2008)0259Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 7 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, kuriuo nustatoma derybų dėl valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimų dėl tam tikrų klausimų, susijusių su sutartinėms ir nesutartinėms prievolėms taikytina teise bei tokių susitarimų sudarymo procedūra

453

2010/C 212E/56

Bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programa MEDIA Mundus ***I2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos MEDIA Mundus sukūrimo (COM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD))

454

P6_TC1-COD(2008)0258Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 7 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 2009/.../EB dėl bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos MEDIA Mundus sukūrimo

454

2010/C 212E/57

Laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrosios taisyklės ***I2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių (COM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD))

455

P6_TC1-COD(2009)0042Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 7 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių

455

2010/C 212E/58

Valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliai susitarimai dėl teismo sprendimų ir nutarčių, susijusių su santuoka, tėvų atsakomybe ir išlaikymo prievolėmis *2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma derybų dėl valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišalių susitarimų dėl sektorių klausimų ir dėl jurisdikcijos, teismo sprendimų ir nutarčių, susijusių su santuoka, tėvų atsakomybe ir išlaikymo prievolėmis, pripažinimo bei vykdymo ir išlaikymo prievolėms taikytinos teisės bei tokių susitarimų sudarymo procedūra (COM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS))

456

| Simbolių paaiškinimai






  - | Bendradarbiavimo procedūra |
| --- | --- |
| **I | Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| **II | Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Bendradarbiavimo procedūra

**I

Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas

**II

Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas

***

Pritarimo procedūra

***I

Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas

***III

Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra priklauso nuo Komisijos siūlomo teisinio pagrindo)

Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

Atitinkamų tarnybų techniniai pataisymai ir pritaikymai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ║.

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas 2009–2010 m. SESIJA 2009 m. gegužės 5–7 d. posėdžiai Posedžiu protokolai paskelbti OL C 263 E, 2009 11 5. PRIIMTI TEKSTAI

2009 m. gegužės 5 d., antradienis

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/1

---

2009 m. gegužės 5 d., antradienisRekomendacija Komisijai dėl skundo 185/2005/ELB

P6_TA(2009)0340

2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ombudsmeno specialiojo pranešimo Europos Parlamentui remiantis rekomendacijos Europos Komisijai projektu dėl skundo 185/2005/ELB (2009/2016(INI))

2010/C 212 E/01

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į specialųjį Europos ombudsmeno pranešimą Europos Parlamentui,

atsižvelgdamas į EB sutarties 195 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą,

atsižvelgdamas į 1994 m. kovo 9 d. Europos Parlamento sprendimą 94/262/EAPB (EB, Euratomas) dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų (1), ypač į jo 3 straipsnio 7 dalį,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač jos 21 straipsnį,

atsižvelgdamas į Europos geros administracinės elgsenos kodeksą, ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 195 straipsnio 2 dalies pirmąjį sakinį,

atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą (A6–0201/2009),

| A. | kadangi, Europos Teisingumo Teismo manymu, nediskriminavimo dėl amžiaus principas, nustatytas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnyje, yra bendrasis Bendrijos teisės principas, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Teisingumo Teismo manymu, nediskriminavimo dėl amžiaus principas, nustatytas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnyje, yra bendrasis Bendrijos teisės principas,

| B. | kadangi nevienodas požiūris dėl amžiaus yra diskriminavimas dėl šios priežasties, išskyrus atvejus, kai nevienodas požiūris yra objektyviai pateisinamas ir jo siekiama tinkamomis ir būtinomis priemonėmis, |
| --- | --- |

B.

kadangi nevienodas požiūris dėl amžiaus yra diskriminavimas dėl šios priežasties, išskyrus atvejus, kai nevienodas požiūris yra objektyviai pateisinamas ir jo siekiama tinkamomis ir būtinomis priemonėmis,

| C. | kadangi, remiantis Ombudsmenu, Komisija tinkamai nepagrindė taikyto požiūrio į vyresnius kaip 65 metų laisvai samdomus pagalbinius vertėjus žodžiu (angl. ACIs) ir tebesilaiko dabartinės laisvai samdomų pagalbinių vertėjų žodžiu įdarbinimo politikos, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis Ombudsmenu, Komisija tinkamai nepagrindė taikyto požiūrio į vyresnius kaip 65 metų laisvai samdomus pagalbinius vertėjus žodžiu (angl. ACIs) ir tebesilaiko dabartinės laisvai samdomų pagalbinių vertėjų žodžiu įdarbinimo politikos,

| D. | kadangi Ombudsmenas mano, kad tai yra netinkamo administravimo atvejis, |
| --- | --- |

D.

kadangi Ombudsmenas mano, kad tai yra netinkamo administravimo atvejis,

| E. | kadangi Parlamentas, vienintelė renkama Europos Sąjungos institucija, privalo apsaugoti ir ginti Europos ombudsmeno nepriklausomumą jam vykdant pareigas Europos piliečiams ir stebėti, kaip įgyvendinamos jo rekomendacijos, |
| --- | --- |

E.

kadangi Parlamentas, vienintelė renkama Europos Sąjungos institucija, privalo apsaugoti ir ginti Europos ombudsmeno nepriklausomumą jam vykdant pareigas Europos piliečiams ir stebėti, kaip įgyvendinamos jo rekomendacijos,

| 1. | pritaria Europos ombudsmeno kritinėms pastaboms ir jo rekomendacijai dėl Komisijos politikos įdarbinant vyresnius kaip 65 metų laisvai samdomus pagalbinius vertėjus žodžiu; |
| --- | --- |

1.

pritaria Europos ombudsmeno kritinėms pastaboms ir jo rekomendacijai dėl Komisijos politikos įdarbinant vyresnius kaip 65 metų laisvai samdomus pagalbinius vertėjus žodžiu;

| 2. | ragina Komisiją keisti dabartinę politiką, pagal kurią draudžiama įdarbinti vyresnius kaip 65 metų laisvai samdomus pagalbinius vertėjus žodžiu; nemano, kad, atsižvelgus į šio atvejo aplinkybes, kompensacija yra pagrįsta; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją keisti dabartinę politiką, pagal kurią draudžiama įdarbinti vyresnius kaip 65 metų laisvai samdomus pagalbinius vertėjus žodžiu; nemano, kad, atsižvelgus į šio atvejo aplinkybes, kompensacija yra pagrįsta;

| 3. | pažymi, kad iš Ombudsmeno gavęs panašaus pobūdžio rekomendacijos projektą, Parlamentas nedelsdamas pakeitė vyresnių kaip 65 metų laisvai samdomų pagalbinių vertėjų žodžiu įdarbinimo praktiką ir taikomas įdarbinimo taisykles išaiškino kaip nediskriminuojančias; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad iš Ombudsmeno gavęs panašaus pobūdžio rekomendacijos projektą, Parlamentas nedelsdamas pakeitė vyresnių kaip 65 metų laisvai samdomų pagalbinių vertėjų žodžiu įdarbinimo praktiką ir taikomas įdarbinimo taisykles išaiškino kaip nediskriminuojančias;

| 4. | mano, kad pakeitus įdarbinimo procesui taikomas taisykles ir panaikinus diskriminaciją dėl amžiaus, Europos institucijos neįpareigojamos įdarbinti vyresnių kaip 65 metų laisvai samdomų pagalbinių vertėjų žodžiu, tačiau, įgyvendinus tokį pakeitimą Komisijos taisyklės būtų suderintos su bendruoju Bendrijos teisės principu; be to, mano, kad atsižvelgiant į tam tikrų oficialiųjų ES kalbų vertėjų žodžiu trūkumą, padidėtų institucijos galimybės užtikrinti geriausias įmanomas paslaugas, kaip tą įrodo Parlamento atvejis; |
| --- | --- |

4.

mano, kad pakeitus įdarbinimo procesui taikomas taisykles ir panaikinus diskriminaciją dėl amžiaus, Europos institucijos neįpareigojamos įdarbinti vyresnių kaip 65 metų laisvai samdomų pagalbinių vertėjų žodžiu, tačiau, įgyvendinus tokį pakeitimą Komisijos taisyklės būtų suderintos su bendruoju Bendrijos teisės principu; be to, mano, kad atsižvelgiant į tam tikrų oficialiųjų ES kalbų vertėjų žodžiu trūkumą, padidėtų institucijos galimybės užtikrinti geriausias įmanomas paslaugas, kaip tą įrodo Parlamento atvejis;

| 5. | ragina Komisiją dirbti kartu su Parlamentu peržiūrint laisvai samdomų pagalbinių vertėjų žodžiu ir kitų darbuotojų įdarbinimo taisykles siekiant užtikrinti, kad būtų išvengta bet kokios diskriminacijos; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją dirbti kartu su Parlamentu peržiūrint laisvai samdomų pagalbinių vertėjų žodžiu ir kitų darbuotojų įdarbinimo taisykles siekiant užtikrinti, kad būtų išvengta bet kokios diskriminacijos;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai ir Europos ombudsmenui. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai ir Europos ombudsmenui.

---

(1)  OL L 113, 1994 5 4, p. 15.

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienis

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/3

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienis2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo pakeitimas

P6_TA(2009)0354

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo daugiametės finansinės programos (2007–2013 m.) atžvilgiu (COM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI))

2010/C 212 E/02

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0171),

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 21, 22 ir 23 punktus,

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl 2007–2013 m. finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūros (2) ir 2009 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl 2010 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių (3),

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 2 d. surengto trišalio susitikimo rezultatus,

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A6–0278/2009),

| 1. | pritaria 2009 m. balandžio 2 d. trišalio susitikimo rezultatams; |
| --- | --- |

1.

pritaria 2009 m. balandžio 2 d. trišalio susitikimo rezultatams;

| 2. | pabrėžia, kad susitarimas dėl daugiametės finansinės programos peržiūros yra sėkmingo tarpinstitucinio bendradarbiavimo, kurį vykdant reaguojama į ES valstybių narių patiriamą finansų ir ekonomikos krizę, skatinamas solidarumas energijos išteklių srityje, skatinama diegti plačiajuostį ryšį kaimo vietovėse ir remiamas žemės ūkio sektorius, rezultatas; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad susitarimas dėl daugiametės finansinės programos peržiūros yra sėkmingo tarpinstitucinio bendradarbiavimo, kurį vykdant reaguojama į ES valstybių narių patiriamą finansų ir ekonomikos krizę, skatinamas solidarumas energijos išteklių srityje, skatinama diegti plačiajuostį ryšį kaimo vietovėse ir remiamas žemės ūkio sektorius, rezultatas;

| 3. | primena, kad pagal šį susitarimą Parlamentas, vykdydamas dvi funkcijas: teisėkūros ir biudžeto valdymo institucijos, apgynė dabartinius savo prioritetus, kaip ir per 2008 m. biudžeto sudarymo procedūrą, kai buvo pasiektas susitarimas dėl programos „Galileo“ finansavimo; |
| --- | --- |

3.

primena, kad pagal šį susitarimą Parlamentas, vykdydamas dvi funkcijas: teisėkūros ir biudžeto valdymo institucijos, apgynė dabartinius savo prioritetus, kaip ir per 2008 m. biudžeto sudarymo procedūrą, kai buvo pasiektas susitarimas dėl programos „Galileo“ finansavimo;

| 4. | pritaria tam, kad pasiektas politinis kompromisas, pagal kurį numatomas kompensavimo mechanizmas, kurį planuojama taikyti sudarant 2010 m. biudžetą, ir, jei bus būtina, sudarant 2011 m. biudžetą; primena, kad, kaip teigiama 2009 m. balandžio 2 d. trišaliame susitikime priimtoje bendroje Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracijoje, kompensavimo mechanizmas bus taikomas nepažeidžiant bendru sprendimu priimamų programų finansinių paketų ir metinės biudžeto sudarymo procedūros, taip pat bus finansuojamas naudojant visas biudžeto sudarymo procedūrą reglamentuojančiuose teisės aktuose turimas biudžeto priemones; |
| --- | --- |

4.

pritaria tam, kad pasiektas politinis kompromisas, pagal kurį numatomas kompensavimo mechanizmas, kurį planuojama taikyti sudarant 2010 m. biudžetą, ir, jei bus būtina, sudarant 2011 m. biudžetą; primena, kad, kaip teigiama 2009 m. balandžio 2 d. trišaliame susitikime priimtoje bendroje Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracijoje, kompensavimo mechanizmas bus taikomas nepažeidžiant bendru sprendimu priimamų programų finansinių paketų ir metinės biudžeto sudarymo procedūros, taip pat bus finansuojamas naudojant visas biudžeto sudarymo procedūrą reglamentuojančiuose teisės aktuose turimas biudžeto priemones;

| 5. | pakartoja, kad baigus derybas dėl 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo, neišspręsti deficito ir likučių klausimai, ir kad šie deficito klausimai turėtų būti sprendžiami atliekant 2008–2009 m. laikotarpio vidurio peržiūrą, kaip nurodyta 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo 3 deklaracijoje, taip pat vykstant metinėms biudžeto sudarymo procedūroms, jei įmanoma, užtikrinant didesnį lankstumą ir bet kuriuo atveju taikyti visas 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatytas priemones; primena, kaip teigiama 2009 m. balandžio 2 d. trišaliame susitikime priimtoje vienašalėje Parlamento deklaracijoje, kad Komisija, atlikdama laikotarpio vidurio peržiūrą, turėtų atsižvelgti į savo 2009 m. kovo 25 d. priimtoje rezoliucijoje pateiktus principus; |
| --- | --- |

5.

pakartoja, kad baigus derybas dėl 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo, neišspręsti deficito ir likučių klausimai, ir kad šie deficito klausimai turėtų būti sprendžiami atliekant 2008–2009 m. laikotarpio vidurio peržiūrą, kaip nurodyta 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo 3 deklaracijoje, taip pat vykstant metinėms biudžeto sudarymo procedūroms, jei įmanoma, užtikrinant didesnį lankstumą ir bet kuriuo atveju taikyti visas 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatytas priemones; primena, kaip teigiama 2009 m. balandžio 2 d. trišaliame susitikime priimtoje vienašalėje Parlamento deklaracijoje, kad Komisija, atlikdama laikotarpio vidurio peržiūrą, turėtų atsižvelgti į savo 2009 m. kovo 25 d. priimtoje rezoliucijoje pateiktus principus;

| 6. | ragina elgtis apdairiai, kalbant apie nuolatinį 2 išlaidų kategorijos rezervo naudojimą kitiems veiksmams finansuoti pagal kitas išlaidų kategorijas, nes netikėtai sumažėjus rinkos kainoms, galėtų kilti grėsmė žemės ūkio sektoriaus poreikiams; |
| --- | --- |

6.

ragina elgtis apdairiai, kalbant apie nuolatinį 2 išlaidų kategorijos rezervo naudojimą kitiems veiksmams finansuoti pagal kitas išlaidų kategorijas, nes netikėtai sumažėjus rinkos kainoms, galėtų kilti grėsmė žemės ūkio sektoriaus poreikiams;

| 7. | apgailestauja, kad susitarimas su Taryba pasiektas tik likus dviem mėnesiams iki Parlamento kadencijos pabaigos ir palikta mažiau galimybių derėtis, dėl to institucijoms buvo daromas spaudimas, nors jos, kaip paprastai, jos lojaliai bendradarbiavo; |
| --- | --- |

7.

apgailestauja, kad susitarimas su Taryba pasiektas tik likus dviem mėnesiams iki Parlamento kadencijos pabaigos ir palikta mažiau galimybių derėtis, dėl to institucijoms buvo daromas spaudimas, nors jos, kaip paprastai, jos lojaliai bendradarbiavo;

| 8. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

8.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 9. | paveda Pirmininkui pasirašyti sprendimą su Tarybos Pirmininku ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui pasirašyti sprendimą su Tarybos Pirmininku ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006.6.14, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0174.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0095 ir 0096.

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisPRIEDAS

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

2009 m. gegužės 6 d.

iš dalies keičiantis 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo daugiametės finansinės programos (2007–2013 m.) atžvilgiu

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 21 punktą, 22 punkto pirmą ir antrą pastraipas ir 23 punktą,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2009 m. balandžio 2 d. trišaliame susitikime Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija susitarė dėl energetikos srities projektų ir plačiajuosčio interneto, taip pat aktyvesnio operacijų, susijusių su naujais uždaviniais, kurie nustatyti vertinant Bendrosios žemės ūkio politikos 2003 m. vidutinės trukmės reformą (atliekant padėties patikrinimą), vykdymo finansavimo vadovaujantis Europos ekonomikos atkūrimo planu, skirtu infrastruktūroms modernizuoti ir solidarumui energetikos srityje stiprinti. Siekiant suteikti finansavimą, pirmiausia reikia peržiūrėti 2007–2013 m. daugiametę finansinę programą vadovaujantis Tarpinstitucinio susitarimo 21, 22 ir 23 punktais, kad 2009 m. 1a išlaidų kategorijos įsipareigojimų asignavimų viršutinė riba būtų padidinta 2 000 mln. EUR dabartinėmis kainomis. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. balandžio 2 d. trišaliame susitikime Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija susitarė dėl energetikos srities projektų ir plačiajuosčio interneto, taip pat aktyvesnio operacijų, susijusių su naujais uždaviniais, kurie nustatyti vertinant Bendrosios žemės ūkio politikos 2003 m. vidutinės trukmės reformą (atliekant padėties patikrinimą), vykdymo finansavimo vadovaujantis Europos ekonomikos atkūrimo planu, skirtu infrastruktūroms modernizuoti ir solidarumui energetikos srityje stiprinti. Siekiant suteikti finansavimą, pirmiausia reikia peržiūrėti 2007–2013 m. daugiametę finansinę programą vadovaujantis Tarpinstitucinio susitarimo 21, 22 ir 23 punktais, kad 2009 m. 1a išlaidų kategorijos įsipareigojimų asignavimų viršutinė riba būtų padidinta 2 000 mln. EUR dabartinėmis kainomis.

| (2) | 1a išlaidų kategorijos viršutinės ribos padidinimas bus visiškai kompensuotas 2009 m. 2 išlaidų kategorijos viršutinę įsipareigojimų asignavimų ribą sumažinus 2 000 mln. EUR. |
| --- | --- |

(2)

1a išlaidų kategorijos viršutinės ribos padidinimas bus visiškai kompensuotas 2009 m. 2 išlaidų kategorijos viršutinę įsipareigojimų asignavimų ribą sumažinus 2 000 mln. EUR.

| (3) | Siekiant išlaikyti atitinkamą įsipareigojimų ir mokėjimų santykį, bus patikslintos metinės mokėjimų asignavimų viršutinės ribos. Patikslinimas bus neutralus. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant išlaikyti atitinkamą įsipareigojimų ir mokėjimų santykį, bus patikslintos metinės mokėjimų asignavimų viršutinės ribos. Patikslinimas bus neutralus.

| (4) | Todėl atitinkamai turėtų būti iš dalies pakeistas Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo I priedas (2), |
| --- | --- |

(4)

Todėl atitinkamai turėtų būti iš dalies pakeistas Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo I priedas (2),

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo I priedas pakeičiamas šio sprendimo priedu.

Priimta Strasbūre, 2009 m. gegužės 6 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisPRIEDAS

2007–2013 M. FINANSINĖ PROGRAMA, PERŽIŪRĖTA ATSIŽVELGIANT Į EUROPOS EKONOMIKOS ATKŪRIMO PLANĄ (2004 M. PASTOVIOS KAINOS)

| (mln. EUR, 2004 m. pastovios kainos) |
| --- |
| ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMAI | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Iš viso


  2007-2013 m. |
| 1. | Tvarusis augimas |

(mln. EUR, 2004 m. pastovios kainos)

ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMAI

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Iš viso

2007-2013 m.

1.

50 865

53 262

55 883

54 860

55 400

56 866

58 256

385 392

| 1a | Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti |
| --- | --- |

1a

Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

8 404

9 595

12 021

11 000

11 306

12 122

12 914

77 362

| 1b | Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti |
| --- | --- |

1b

Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti

42 461

43 667

43 862

43 860

44 094

44 744

45 342

308 030

| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2.

51 962

54 685

52 205

53 379

52 528

51 901

51 284

367 944

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

43 120

42 697

42 279

41 864

41 453

41 047

40 645

293 105

| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3.

1 199

1 258

1 380

1 503

1 645

1 797

1 988

10 770

| 3a | Laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3a

Laisvė, saugumas ir teisingumas

600

690

790

910

1 050

1 200

1 390

6 630

| 3b | Pilietybė |
| --- | --- |

3b

Pilietybė

599

568

590

593

595

597

598

4 140

| 4. | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4.

6 199

6 469

6 739

7 009

7 339

7 679

8 029

49 463

| 5. | Administravimas
   (3) |
| --- | --- |

5.

6 633

6 818

6 973

7 111

7 255

7 400

7 610

49 800

| 6. | Kompensacijos |
| --- | --- |

6.

419

191

190

800

IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ

117 277

122 683

123 370

123 862

124 167

125 643

127 167

864 169

kaip BNP procentinės dalies

1,08 %

1,09 %

1,07 %

1,05 %

1,03 %

1,02 %

1,01 %

1,048 %

IŠ VISO MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ

115 142

119 805

110 439

119 126

116 552

120 145

119 391

820 600

kaip BNP procentinės dalies

1,06 %

1,06 %

0,96 %

1,01 %

0,97 %

0,98 %

0,95 %

1,00 %

Galima marža

0,18 %

0,18 %

0,28 %

0,23 %

0,27 %

0,26 %

0,29 %

0,24 %

Nuosavųjų išteklių viršutinė riba kaip BNP procentinė dalis

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

1

(2)  Šiuo tikslu šiame susitarime nurodyti skaičiai perskaičiuojami 2004 m. kainomis.

2

(3)  2007–2013 m. išlaidos pensijoms, įtrauktos į šiai išlaidų kategorijai skirtą didžiausią sumą, apskaičiuojamos neįskaitant darbuotojų įnašų į atitinkamą sistemą, sudaro ne daugiau kaip 500 mln. EUR 2004 m. kainomis

3

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/6

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisEnergijos sunaudojimo ženklinimas ant televizorių

P6_TA(2009)0357

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos direktyvos, kuria įgyvendinama ir iš dalies keičiama Tarybos direktyva 92/75/EEB dėl energijos sunaudojimo ženklinimo ant televizorių projekto

2010/C 212 E/03

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 1992 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyvą 92/75/EEB dėl buitinių prietaisų energijos ir kitų išteklių suvartojimo parodymo ženklinant gaminį bei pateikiant standartinę informaciją apie gaminį (1), ypač į jos 9 ir 12 straipsnius,

atsižvelgdamas į Komisijos direktyvos, kuria įgyvendinama ir iš dalies keičiama Tarybos direktyva 92/75/EEB dėl energijos sunaudojimo ženklinimo ant televizorių, projektą,

atsižvelgdamas į Direktyvos 92/75/EEB 10 straipsnyje nurodyto 2009 m. kovo 30 d. komiteto pateiktą nuomonę,

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą „Efektyvus energijos vartojimo veiksmų planas: išnaudoti potencialą“ (COM(2006)0545),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 13 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl su energija susijusių gaminių sunaudojamos energijos ir kitų išteklių nurodymo ženklinant gaminį ir apie jį pateikiant standartinę informaciją (COM(2008)0778),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 5 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl su energija susijusių gaminių sunaudojamos energijos ir kitų išteklių nurodymo ženklinant gaminį ir apie jį pateikiant standartinę informaciją (nauja redakcija) (2),

atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais vykdomaisiais įgaliojimais tvarką (3), 5a straipsnio 3 dalies b punktą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnio 2 dalį ir 4 dalies b punktą,

| A. | kadangi pagrindinis Direktyvos 92/75/EECB (Pagrindų direktyva) tikslas, kaip nurodyta jos 1 straipsnyje, – „suvienodinti su skelbiama informacija susijusias nacionalines priemones, ypač ženklinant ir pateikiant informaciją apie gaminį, energijos ir kitų svarbių išteklių sunaudojimą bei papildomą informaciją apie tam tikrus buitinių prietaisų tipus suteikiant vartotojams galimybę pasirinkti energijos naudojimo požiūriu efektyviausius prietaisus“, |
| --- | --- |

A.

kadangi pagrindinis Direktyvos 92/75/EECB (Pagrindų direktyva) tikslas, kaip nurodyta jos 1 straipsnyje, – „suvienodinti su skelbiama informacija susijusias nacionalines priemones, ypač ženklinant ir pateikiant informaciją apie gaminį, energijos ir kitų svarbių išteklių sunaudojimą bei papildomą informaciją apie tam tikrus buitinių prietaisų tipus suteikiant vartotojams galimybę pasirinkti energijos naudojimo požiūriu efektyviausius prietaisus“,

| B. | kadangi Pagrindų direktyvoje taip pat nurodyta, kad „tikslios, svarbios ir lygintinos informacijos apie konkrečių buitinių prietaisų energijos sunaudojimą teikimas gali daryti įtaką visuomenei pasirenkant prietaisus, kurie sunaudoja mažiau energijos“, |
| --- | --- |

B.

kadangi Pagrindų direktyvoje taip pat nurodyta, kad „tikslios, svarbios ir lygintinos informacijos apie konkrečių buitinių prietaisų energijos sunaudojimą teikimas gali daryti įtaką visuomenei pasirenkant prietaisus, kurie sunaudoja mažiau energijos“,

| C. | kadangi kaip nurodyta Komisijos poveikio vertinime, pridėtame prie pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl su energija susijusių gaminių sunaudojamos energijos ir kitų išteklių nurodymo ženklinant gaminį ir apie jį pateikiant standartinę informaciją (SEC(2008)2862), originalią ir sėkmingą etiketę A–G skirtingos pasaulio šalys, pvz., Brazilija, Kinija, Argentina, Čilė, Iranas, Izraelis ir Pietų Afrika, naudoja kaip modelį, |
| --- | --- |

C.

kadangi kaip nurodyta Komisijos poveikio vertinime, pridėtame prie pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl su energija susijusių gaminių sunaudojamos energijos ir kitų išteklių nurodymo ženklinant gaminį ir apie jį pateikiant standartinę informaciją (SEC(2008)2862), originalią ir sėkmingą etiketę A–G skirtingos pasaulio šalys, pvz., Brazilija, Kinija, Argentina, Čilė, Iranas, Izraelis ir Pietų Afrika, naudoja kaip modelį,

| D. | kadangi televizoriai yra daug energijos naudojantys prietaisai, todėl yra galimybės sutaupyti energiją padidėja įtraukus šią produktų kategoriją į energijos sunaudojimo ženklinimo sistemą pagal Pagrindų direktyvos 1 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

D.

kadangi televizoriai yra daug energijos naudojantys prietaisai, todėl yra galimybės sutaupyti energiją padidėja įtraukus šią produktų kategoriją į energijos sunaudojimo ženklinimo sistemą pagal Pagrindų direktyvos 1 straipsnio 2 dalį,

| E. | kadangi energijos sunaudojimo ženklinimas ant televizorių turi kiek įmanoma atitikti kitiems buitiniams prietaisams nustatytas energijos sunaudojimo ženklinimo sistemas, |
| --- | --- |

E.

kadangi energijos sunaudojimo ženklinimas ant televizorių turi kiek įmanoma atitikti kitiems buitiniams prietaisams nustatytas energijos sunaudojimo ženklinimo sistemas,

| F. | kadangi kaip nurodyta minėtame Komisijos komunikate, kad „galiojanti ženklinimo klasifikacija bus atnaujinama ir pergrupuojama kas penkerius metus arba kada to reikės dėl technologijų raidos, remiantis ekologinio projektavimo tyrimais, siekiant išsaugoti A ženklo statusą 10–20 % efektyviausiai energiją naudojančios įrangos“, |
| --- | --- |

F.

kadangi kaip nurodyta minėtame Komisijos komunikate, kad „galiojanti ženklinimo klasifikacija bus atnaujinama ir pergrupuojama kas penkerius metus arba kada to reikės dėl technologijų raidos, remiantis ekologinio projektavimo tyrimais, siekiant išsaugoti A ženklo statusą 10–20 % efektyviausiai energiją naudojančios įrangos“,

| G. | kadangi siekiant toliau sėkmingai įgyvendinti energijos sunaudojimo ženklinimo sistemą svarbu priimti priemones, kuriomis vartotojams būtų pateikta aiški, išsami, palyginama ir lengvai suprantama informacija apie buitinių prietaisų energijos sunaudojimą, |
| --- | --- |

G.

kadangi siekiant toliau sėkmingai įgyvendinti energijos sunaudojimo ženklinimo sistemą svarbu priimti priemones, kuriomis vartotojams būtų pateikta aiški, išsami, palyginama ir lengvai suprantama informacija apie buitinių prietaisų energijos sunaudojimą,

| H. | kadangi vartotojams vietoj energijos požiūriu mažiau efektyvių prietaisų įsigijus daugiau efektyvių prietaisų padidėtų prietaisų gamintojų pajamos, |
| --- | --- |

H.

kadangi vartotojams vietoj energijos požiūriu mažiau efektyvių prietaisų įsigijus daugiau efektyvių prietaisų padidėtų prietaisų gamintojų pajamos,

| I. | kadangi Komisijos direktyvos projekte, ypač etikečių dizaino ir energijos naudojimo veiksmingumo kategorijų klausimu, padaryti pakeitimai pridedant naujas A klases (pavyzdžiui, A – 20 %, A – 40 %, A – 60 %), gali dar labiau suklaidinti vartotojus, apsunkinti energijos sunaudojimo ženklinimo sistemos suvokimą bei sumažinti jų galimybes pasirinkti energijos požiūriu efektyviausius prietaisus, |
| --- | --- |

I.

kadangi Komisijos direktyvos projekte, ypač etikečių dizaino ir energijos naudojimo veiksmingumo kategorijų klausimu, padaryti pakeitimai pridedant naujas A klases (pavyzdžiui, A – 20 %, A – 40 %, A – 60 %), gali dar labiau suklaidinti vartotojus, apsunkinti energijos sunaudojimo ženklinimo sistemos suvokimą bei sumažinti jų galimybes pasirinkti energijos požiūriu efektyviausius prietaisus,

| J. | kadangi atlikus nedidelius techninius etikečių pataisymus galima jas patobulinti taip, kad jos būtų daug aiškesnės ir labiau suprantamos vartotojui, |
| --- | --- |

J.

kadangi atlikus nedidelius techninius etikečių pataisymus galima jas patobulinti taip, kad jos būtų daug aiškesnės ir labiau suprantamos vartotojui,

| K. | kadangi įrodyta, kad nors vartotojams skalė nuo A iki G yra aiški, tačiau Komisija nepadarė jokio poveikio vertinimo, iš kurio būtų aišku, ar A – 20 %, A – 40 %, A – 60 % kartu su „tuščiomis“ žemesnėmis klasėmis klaidina vartotojus, ar jiems padeda, |
| --- | --- |

K.

kadangi įrodyta, kad nors vartotojams skalė nuo A iki G yra aiški, tačiau Komisija nepadarė jokio poveikio vertinimo, iš kurio būtų aišku, ar A – 20 %, A – 40 %, A – 60 % kartu su „tuščiomis“ žemesnėmis klasėmis klaidina vartotojus, ar jiems padeda,

| L. | kadangi produktų pergrupavimas į uždarą A–G skalę visų pirma galėtų užkirsti kelią sukurti „tuščias“ žemesnes klases, kurios gali klaidinti vartotojus, |
| --- | --- |

L.

kadangi produktų pergrupavimas į uždarą A–G skalę visų pirma galėtų užkirsti kelią sukurti „tuščias“ žemesnes klases, kurios gali klaidinti vartotojus,

| M. | kadangi įdiegus šias papildomas efektyvumo klases jau esančiose A–G etiketėse, įskaitant ir kitiems produktams, kiltų dar didesnė painiava dėl to, ar A klasės produktas yra energijos požiūriu efektyvus ar neefektyvus, |
| --- | --- |

M.

kadangi įdiegus šias papildomas efektyvumo klases jau esančiose A–G etiketėse, įskaitant ir kitiems produktams, kiltų dar didesnė painiava dėl to, ar A klasės produktas yra energijos požiūriu efektyvus ar neefektyvus,

| N. | kadangi ši priemonė nepadeda siekti pagrindinės priemonės tikslo - suteikti vartotojams tikslią, svarbią ir palyginamą informaciją, |
| --- | --- |

N.

kadangi ši priemonė nepadeda siekti pagrindinės priemonės tikslo - suteikti vartotojams tikslią, svarbią ir palyginamą informaciją,

| O. | kadangi Komisija pateikė pasiūlymą dėl naujos Pagrindų direktyvos redakcijos, kurioje būtų pateikti ir kiti pakeitimai, turintys įtakos siūlomoms įgyvendinimo priemonėms, |
| --- | --- |

O.

kadangi Komisija pateikė pasiūlymą dėl naujos Pagrindų direktyvos redakcijos, kurioje būtų pateikti ir kiti pakeitimai, turintys įtakos siūlomoms įgyvendinimo priemonėms,

| 1. | nepritaria Komisijos direktyvos, kuria įgyvendinama ir iš dalies keičiama Tarybos direktyva 92/75/EEB dėl energijos sunaudojimo ženklinimo ant televizorių, projekto patvirtinimui; |
| --- | --- |

1.

nepritaria Komisijos direktyvos, kuria įgyvendinama ir iš dalies keičiama Tarybos direktyva 92/75/EEB dėl energijos sunaudojimo ženklinimo ant televizorių, projekto patvirtinimui;

| 2. | mano, kad Komisijos direktyvos projektas nesuderinamas su pagrindinės priemonės tikslu; |
| --- | --- |

2.

mano, kad Komisijos direktyvos projektas nesuderinamas su pagrindinės priemonės tikslu;

| 3. | raginą Komisiją atsiimti direktyvos projektą ir, kaip galima greičiau, ir ne vėliau kaip iki 2009 m. rugsėjo 30 d., Direktyvos 92/75/EEB 10 straipsnyje nurodytam komitetui pateikti naują projektą, pagrįsta uždara A–G skale; |
| --- | --- |

3.

raginą Komisiją atsiimti direktyvos projektą ir, kaip galima greičiau, ir ne vėliau kaip iki 2009 m. rugsėjo 30 d., Direktyvos 92/75/EEB 10 straipsnyje nurodytam komitetui pateikti naują projektą, pagrįsta uždara A–G skale;

| 4. | mano, kad informacijos pateikimas etiketėse yra pagrindinė energijos sunaudojimo ženklinimo direktyvos dalis, kuri turėtų būti peržiūrėta ir parengta nauja redakcija taikant bendro sprendimo procedūrą; |
| --- | --- |

4.

mano, kad informacijos pateikimas etiketėse yra pagrindinė energijos sunaudojimo ženklinimo direktyvos dalis, kuri turėtų būti peržiūrėta ir parengta nauja redakcija taikant bendro sprendimo procedūrą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, taip pat valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, taip pat valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 297, 1992 10 13, p. 16.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0345.

(3)  OL L 184, 1999.7.17, p. 23.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/8

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisNevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo vystymosi procese

P6_TA(2009)0358

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos sprendimo, kuriuo nustatoma 2009 m. metinė veiklos programa dėl nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmens vystymosi procese (II dalis. Tiksliniai projektai), projekto

2010/C 212 E/04

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (1), ypač į jo 14 straipsnio 1 dalies b punktą,

atsižvelgdamas į Komisijos sprendimo, kuriuo nustatoma 2009 m. metinė veiklos programa dėl nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmens vystymosi procese (II dalis. Tiksliniai projektai), projektą (CMTD(2009)0387 - D004766/01),

atsižvelgdamas į nuomonę, kurią 2009 m. balandžio 15 d. pateikė Reglamento (EB) 1905/2006 35 straipsnio 1 dalyje nurodytas komitetas (Vystomojo bendradarbiavimo finansinės priemonės (VBFP) valdymo komitetas),

atsižvelgdamas į dokumentą „Bendras veiksmų, kuriais siekiama didinti visuomenės sąmoningumą vystymosi klausimais Europoje, įvertinimas. Švietimas vystymosi klausimais“ (EB dokumentas Nr. 2007/146962. Galutinė ataskaita),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl ES vystomojo bendradarbiavimo politikos iššūkių naujosiose valstybėse narėse (2),

atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 dienos Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (3), 8 straipsnį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį,

| A. | kadangi 2009 m. balandžio 15 d. VBFP valdymo komitetas, balsuodamas pagal rašytinę procedūrą, pritarė 2009 m. metinės programos dėl nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmens vystymosi procese (II dalis. Tiksliniai projektai) projektui (CMTD(2009)0387 - D004766/01), |
| --- | --- |

A.

kadangi 2009 m. balandžio 15 d. VBFP valdymo komitetas, balsuodamas pagal rašytinę procedūrą, pritarė 2009 m. metinės programos dėl nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmens vystymosi procese (II dalis. Tiksliniai projektai) projektui (CMTD(2009)0387 - D004766/01),

| B. | kadangi pagal Sprendimo 1999/468/EB 7 straipsnio 3 dalį ir 2008 m. birželio 3 d. Europos Parlamento ir Komisijos susitarimo dėl Tarybos sprendimo 1999/468/EB įgyvendinimo tvarkos 1 straipsnį Europos Parlamentas gavo įgyvendinimo priemonių projektą, kuris buvo pateiktas VBFP valdymo komitetui, ir balsavimo rezultatus, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Sprendimo 1999/468/EB 7 straipsnio 3 dalį ir 2008 m. birželio 3 d. Europos Parlamento ir Komisijos susitarimo dėl Tarybos sprendimo 1999/468/EB įgyvendinimo tvarkos 1 straipsnį Europos Parlamentas gavo įgyvendinimo priemonių projektą, kuris buvo pateiktas VBFP valdymo komitetui, ir balsavimo rezultatus,

| C. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1905/2006 14 straipsnio 1 dalies b punkte numatyta, kad vienas iš teminės programos, susijusios su nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmeniu vystymosi procese, tikslų yra „didinti Europos piliečių sąmoningumą vystymosi klausimais ir Bendrijoje bei stojančiosiose šalyse sutelkti aktyvią visuomenės paramą šalių partnerių skurdo mažinimo ir tvaraus vystymosi strategijoms“, |
| --- | --- |

C.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1905/2006 14 straipsnio 1 dalies b punkte numatyta, kad vienas iš teminės programos, susijusios su nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmeniu vystymosi procese, tikslų yra „didinti Europos piliečių sąmoningumą vystymosi klausimais ir Bendrijoje bei stojančiosiose šalyse sutelkti aktyvią visuomenės paramą šalių partnerių skurdo mažinimo ir tvaraus vystymosi strategijoms“,

| D. | kadangi 11 valstybių narių Komisijai 2009 m. kovo 19 d. atsiųstame „Valstybių narių bendrame pareiškime dėl vystomojo bendradarbiavimo srities nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų“ išreiškė susirūpinimą dėl Komisijos ketinimo nutraukti tiesioginį projektų TRIALOG ir DEEEP (4) finansavimą (vadinamoji tikslinių projektų procedūra), kuris buvo teikiamas atitinkamai nuo 1998 ir 2003 m., ir numatyti, kad siekiant šių projektų finansavimo turi būti dalyvaujama konkursuose, |
| --- | --- |

D.

kadangi 11 valstybių narių Komisijai 2009 m. kovo 19 d. atsiųstame „Valstybių narių bendrame pareiškime dėl vystomojo bendradarbiavimo srities nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų“ išreiškė susirūpinimą dėl Komisijos ketinimo nutraukti tiesioginį projektų TRIALOG ir DEEEP (4) finansavimą (vadinamoji tikslinių projektų procedūra), kuris buvo teikiamas atitinkamai nuo 1998 ir 2003 m., ir numatyti, kad siekiant šių projektų finansavimo turi būti dalyvaujama konkursuose,

| E. | kadangi 11 valstybių narių, įskaitant 9 naujas valstybes nares, bendrame pareiškime įspėjamos dėl to, kad Komisijos ketinimas nebeteikti tiesioginės paramos projektams TRIALOG ir DEEEP itin nepriimtinas, atsižvelgiant į dabartinę daugelio naujų valstybių narių finansinę padėtį ir į daromą poveikį NVO galimybėms vykdyti ir plėsti savo veiklą, taip pat išreiškia susirūpinimą dėl to, kad galimos finansavimo spragos gali pakenkti šių projektų įgyvendinimui, nes bus prarasti kvalifikuoti darbuotojai, sukauptos žinios ir jau sukurti tinklai, |
| --- | --- |

E.

kadangi 11 valstybių narių, įskaitant 9 naujas valstybes nares, bendrame pareiškime įspėjamos dėl to, kad Komisijos ketinimas nebeteikti tiesioginės paramos projektams TRIALOG ir DEEEP itin nepriimtinas, atsižvelgiant į dabartinę daugelio naujų valstybių narių finansinę padėtį ir į daromą poveikį NVO galimybėms vykdyti ir plėsti savo veiklą, taip pat išreiškia susirūpinimą dėl to, kad galimos finansavimo spragos gali pakenkti šių projektų įgyvendinimui, nes bus prarasti kvalifikuoti darbuotojai, sukauptos žinios ir jau sukurti tinklai,

| F. | kadangi Vystymosi komiteto pirmininkas savo 2009 m. kovo 19 d. laiške išreiškė panašias abejones, pabrėždamas, kad informacija ir pajėgumų didinimas vystomojo bendradarbiavimo srityje naujose valstybėse narėse ir Europos visuomenės švietimas vystymosi klausimais visuomet buvo komiteto prioritetai, ir prašė, kad Komisija nurodytų Parlamentui objektyvius ir skaidrius kriterijus, kuriais remdamasi ji nusprendžia, kokiai veiklai ir projektams bus teikiamas tiesioginis finansavimas, taip pat prašė, kad siūlomos priemonės įgyvendinimas būtų atidėtas bent vieniems metams, siekiant išvengti galimų finansavimo spragų ir kad nekiltų pavojaus šių labai naudingų projektų gyvavimui, |
| --- | --- |

F.

kadangi Vystymosi komiteto pirmininkas savo 2009 m. kovo 19 d. laiške išreiškė panašias abejones, pabrėždamas, kad informacija ir pajėgumų didinimas vystomojo bendradarbiavimo srityje naujose valstybėse narėse ir Europos visuomenės švietimas vystymosi klausimais visuomet buvo komiteto prioritetai, ir prašė, kad Komisija nurodytų Parlamentui objektyvius ir skaidrius kriterijus, kuriais remdamasi ji nusprendžia, kokiai veiklai ir projektams bus teikiamas tiesioginis finansavimas, taip pat prašė, kad siūlomos priemonės įgyvendinimas būtų atidėtas bent vieniems metams, siekiant išvengti galimų finansavimo spragų ir kad nekiltų pavojaus šių labai naudingų projektų gyvavimui,

| G. | kadangi minėtajame dokumente „Bendras veiksmų, kuriais siekiama didinti visuomenės sąmoningumą vystymosi klausimais Europoje, įvertinimas. Švietimas vystymosi klausimais“ pateikiama išvada, kad strategiškai panaudojus tikslinius projektus pavyko pasiekti programos, pagal kurią numatytas bendras finansavimas su Europoje veikiančiomis vystymosi srities NVO, tikslus ir kad projektas DEEEP buvo svarbi koordinavimo priemonė siekiant skatinti ES lygmens, taip pat nacionalinių platformų ir ES dialogą, pažangiosios patirties mainus, tinklų ir partnerystės ryšių kūrimą, taip pat tai, kad vykdant projektą TRIALOG buvo veiksmingai prisidedama prie dialogo skatinimo ir pajėgumų kūrimo naujose valstybėse narėse ir stojančiosiose šalyse, |
| --- | --- |

G.

kadangi minėtajame dokumente „Bendras veiksmų, kuriais siekiama didinti visuomenės sąmoningumą vystymosi klausimais Europoje, įvertinimas. Švietimas vystymosi klausimais“ pateikiama išvada, kad strategiškai panaudojus tikslinius projektus pavyko pasiekti programos, pagal kurią numatytas bendras finansavimas su Europoje veikiančiomis vystymosi srities NVO, tikslus ir kad projektas DEEEP buvo svarbi koordinavimo priemonė siekiant skatinti ES lygmens, taip pat nacionalinių platformų ir ES dialogą, pažangiosios patirties mainus, tinklų ir partnerystės ryšių kūrimą, taip pat tai, kad vykdant projektą TRIALOG buvo veiksmingai prisidedama prie dialogo skatinimo ir pajėgumų kūrimo naujose valstybėse narėse ir stojančiosiose šalyse,

| H. | kadangi įgyvendinant programą TRIALOG prisidedama prie Parlamento 2008 m. kovo 13 d. rezoliucijoje dėl ES vystomojo bendradarbiavimo politikos iššūkių naujosiose valstybėse narėse nurodyto tikslo, t. y. parengti bendrą komunikacijos ir švietimo strategiją siekiant panaikinti trūkumą, susijusį su tuo, kad naujosiose valstybėse narėse vystomojo bendradarbiavimo prioritetai nėra pripažinti visuomenės, ir kadangi programa DEEEP atitinka šioje rezoliucijoje pateikiamus raginimus skatinti švietimą vystymosi klausimais ir didinti sąmoningumą rengiant Europos švietimo programas, |
| --- | --- |

H.

kadangi įgyvendinant programą TRIALOG prisidedama prie Parlamento 2008 m. kovo 13 d. rezoliucijoje dėl ES vystomojo bendradarbiavimo politikos iššūkių naujosiose valstybėse narėse nurodyto tikslo, t. y. parengti bendrą komunikacijos ir švietimo strategiją siekiant panaikinti trūkumą, susijusį su tuo, kad naujosiose valstybėse narėse vystomojo bendradarbiavimo prioritetai nėra pripažinti visuomenės, ir kadangi programa DEEEP atitinka šioje rezoliucijoje pateikiamus raginimus skatinti švietimą vystymosi klausimais ir didinti sąmoningumą rengiant Europos švietimo programas,

| I. | kadangi minėtojoje 2009 m. metinėje veiklos programoje Komisija taip pat siūlo tiesiogiai subsidijuoti projektą, pagal kurį siekiama didinti valdymo pajėgumus Kuboje ir kurį turėtų įgyvendinti Europos valdymo pajėgumų plėtros fondas; kadangi pagal Vystomojo bendradarbiavimo priemonės teminę programą dėl nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmens vystymosi procese vadinamoji tikslinių projektų procedūra iki šiol niekada nebuvo taikyta veiklai šalyse partnerėse finansuoti, |
| --- | --- |

I.

kadangi minėtojoje 2009 m. metinėje veiklos programoje Komisija taip pat siūlo tiesiogiai subsidijuoti projektą, pagal kurį siekiama didinti valdymo pajėgumus Kuboje ir kurį turėtų įgyvendinti Europos valdymo pajėgumų plėtros fondas; kadangi pagal Vystomojo bendradarbiavimo priemonės teminę programą dėl nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmens vystymosi procese vadinamoji tikslinių projektų procedūra iki šiol niekada nebuvo taikyta veiklai šalyse partnerėse finansuoti,

| J. | kadangi Komisija vėliau paskelbė VBFP nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų valdymo komitetui skirtą aiškinamąjį raštą, kuriame paaiškinami tikslinių veiksmų atrankos kriterijai (5), nurodoma, kad šie kriterijai grindžiami Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklių 168 straipsniu (6) ir kad subsidijos gali būti skiriamos institucijoms, turinčioms de jure arba de facto monopoliją, ir ypatingo pobūdžio veiksmams, kuriuos turi vykdyti konkretaus tipo institucija, turinti atitinkamą techninę kompetenciją, aukštą specializacijos laipsnį arba administracines galias, |
| --- | --- |

J.

kadangi Komisija vėliau paskelbė VBFP nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų valdymo komitetui skirtą aiškinamąjį raštą, kuriame paaiškinami tikslinių veiksmų atrankos kriterijai (5), nurodoma, kad šie kriterijai grindžiami Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklių 168 straipsniu (6) ir kad subsidijos gali būti skiriamos institucijoms, turinčioms de jure arba de facto monopoliją, ir ypatingo pobūdžio veiksmams, kuriuos turi vykdyti konkretaus tipo institucija, turinti atitinkamą techninę kompetenciją, aukštą specializacijos laipsnį arba administracines galias,

| 1. | prieštarauja tam, kad Komisijos sprendimo, kuriuo nustatoma 2009 m. metinė veiklos programa dėl nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmens vystymosi procese (II dalis. Tiksliniai projektai), projektas (CMTD(2009)0387 - D004766/01) būtų patvirtintas toks, koks yra dabar; |
| --- | --- |

1.

prieštarauja tam, kad Komisijos sprendimo, kuriuo nustatoma 2009 m. metinė veiklos programa dėl nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmens vystymosi procese (II dalis. Tiksliniai projektai), projektas (CMTD(2009)0387 - D004766/01) būtų patvirtintas toks, koks yra dabar;

| 2. | prašo Komisijos išsamiau paaiškinti kriterijus, kuriais remiantis nustatoma de jure arba monopolija, atsižvelgiant į tai, jog 11 valstybių narių savo bendrame pareiškime paminėjo, kad naujose valstybėse narėse vis dar egzistuojade facto monopolija pagal programas TRIALOG ir DEEEP vykdomos Europos lygmens veiklos srityse; |
| --- | --- |

2.

prašo Komisijos išsamiau paaiškinti kriterijus, kuriais remiantis nustatoma de jure arba monopolija, atsižvelgiant į tai, jog 11 valstybių narių savo bendrame pareiškime paminėjo, kad naujose valstybėse narėse vis dar egzistuojade facto monopolija pagal programas TRIALOG ir DEEEP vykdomos Europos lygmens veiklos srityse;

| 3. | primygtinai reikalauja, kad kriterijai, kuriais vadovaujamasi skiriant tiesiogines subsidijas, būtų taikomi laikantis atvirumo, skaidrumo ir horizontaliojo taikymo principų siekiant užtikrinti vienodas visų veikėjų galimybes; atsižvelgdamas į tai, primygtinai reikalauja, kad TRIALOG, DEEEP ir valdymo pajėgumų Kuboje didinimo programoms būtų taikomi tie patys kriterijai; |
| --- | --- |

3.

primygtinai reikalauja, kad kriterijai, kuriais vadovaujamasi skiriant tiesiogines subsidijas, būtų taikomi laikantis atvirumo, skaidrumo ir horizontaliojo taikymo principų siekiant užtikrinti vienodas visų veikėjų galimybes; atsižvelgdamas į tai, primygtinai reikalauja, kad TRIALOG, DEEEP ir valdymo pajėgumų Kuboje didinimo programoms būtų taikomi tie patys kriterijai;

| 4. | primygtinai reikalauja, kad vykdant strategines Europos lygmens programas būtų užtikrintas tęstinis naudingos veiklos, kuria siekiama skatinti ES lygmens, taip pat nacionalinių platformų ir ES pažangiosios patirties mainus, tinklų ir partnerystės ryšių kūrimą, taip pat skatinti dialogą ir kurti pajėgumus bendradarbiaujant su naujomis valstybėmis narėmis ir stojančiosiomis šalimis, finansavimas; |
| --- | --- |

4.

primygtinai reikalauja, kad vykdant strategines Europos lygmens programas būtų užtikrintas tęstinis naudingos veiklos, kuria siekiama skatinti ES lygmens, taip pat nacionalinių platformų ir ES pažangiosios patirties mainus, tinklų ir partnerystės ryšių kūrimą, taip pat skatinti dialogą ir kurti pajėgumus bendradarbiaujant su naujomis valstybėmis narėmis ir stojančiosiomis šalimis, finansavimas;

| 5. | ragina Komisiją pradėti dialogą su Parlamentu, atsižvelgiant į būsimą konkursų, susijusių su teminėmis programomis, sistemos peržiūrą (7); mano, kad netinkama iš anksto pateikti rekomendacijas, susijusias su galimais sistemos pakeitimais arba patobulinimais atlikus peržiūrą; atsižvelgdamas į tai, ragina 12 mėn. laikotarpiui palikti galioti nepakeistas dabartines taisykles, susijusias su tiesiogiai finansuojamais veiksmais, ir atliekant bet kokius pakeitimus ateityje atsižvelgti į peržiūros proceso rezultatus bei užtikrinti ilgalaikę, numatomą ir tvarią veiklą vystomojo bendradarbiavimo srityje; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją pradėti dialogą su Parlamentu, atsižvelgiant į būsimą konkursų, susijusių su teminėmis programomis, sistemos peržiūrą (7); mano, kad netinkama iš anksto pateikti rekomendacijas, susijusias su galimais sistemos pakeitimais arba patobulinimais atlikus peržiūrą; atsižvelgdamas į tai, ragina 12 mėn. laikotarpiui palikti galioti nepakeistas dabartines taisykles, susijusias su tiesiogiai finansuojamais veiksmais, ir atliekant bet kokius pakeitimus ateityje atsižvelgti į peržiūros proceso rezultatus bei užtikrinti ilgalaikę, numatomą ir tvarią veiklą vystomojo bendradarbiavimo srityje;

| 6. | ragina Komisiją atitinkamai pataisyti savo sprendimo, kuriuo nustatoma 2009 m. metinė veiklos programa dėl nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmens vystymosi procese (II dalis. Tiksliniai projektai) projektą (CMTD(2009)0387 - D004766/01), t. y. įtraukti ES lygmens projektus, pagal kuriuos siekiama didinti sąmoningumą vystymosi klausimais išsiplėtusioje ES ir keistis švietimo vystymosi klausimais patirtimi Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją atitinkamai pataisyti savo sprendimo, kuriuo nustatoma 2009 m. metinė veiklos programa dėl nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų vaidmens vystymosi procese (II dalis. Tiksliniai projektai) projektą (CMTD(2009)0387 - D004766/01), t. y. įtraukti ES lygmens projektus, pagal kuriuos siekiama didinti sąmoningumą vystymosi klausimais išsiplėtusioje ES ir keistis švietimo vystymosi klausimais patirtimi Europos Sąjungoje;

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui perduoti rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms.

---

(1)  OL L 378, 2006 12 27, p. 41.

(2)  Priimti tekstai, 2008 1 15, P6_TA(2008)0097.

(3)  OL L 184, 1999.7.17, p. 23.

(4)  DEEEP: „Keitimasis švietimo patirtimi vystymosi klausimais Europoje“, http://www.deeep.org/.

TRIALOG: „Išsiplėtusioje Europoje vystymosi srityje veikiančios NVO“, http://www.trialog.or.at/start.asp?ID=96.

(5)  2009 4 6 AIDCO/F1/NC D(2009) (D004766-01-EN-02).

(6)  2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (OL L 357, 2002.12.31, p. 1).

(7)  Palermo II procesas.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/11

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisAtnaujinta socialinė darbotvarkė

P6_TA(2009)0370

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės (2008/2330(INI))

2010/C 212 E/05

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą „Atnaujinta socialinė darbotvarkė: galimybės, prieinamumas ir solidarumas Europoje XXI amžiuje“ (COM(2008)0412) (Komunikatas dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 18 d. Parlamento rezoliuciją su rekomendacijomis Tarybai dėl vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymo (1),

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 22 d. Parlamento rezoliuciją dėl kolektyvinių susitarimų problemų ES (2),

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą „Atnaujintas įsipareigojimas kurti socialinę Europą. Atvirojo koordinavimo metodo stiprinimas socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties srityje“ (COM(2008)0418),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 3 d. rezoliuciją dėl nediskriminavimo dėl lyties ir kartų solidarumo (3),

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą „Nediskriminavimas ir lygios galimybės: atnaujintas įsipareigojimas“ (COM(2008)0420),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą „Europos ekonomikos atkūrimo planas“ (COM(2008)0800),

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „Geresnė darbo ir gyvenimo pusiausvyra: didesnė parama siekiant profesinio, asmeninio ir šeimos gyvenimo suderinimo“ (COM(2008)0635),

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikatą „Ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas ES“ (COM(2006)0574) ir į 2008 m. lapkričio 20 d. Parlamento rezoliuciją dėl socialinės apsaugos sistemų ir pensijų ateities, jų finansavimo ir individualizacijos tendencijos (4),

atsižvelgdamas į Komisijos 2007 m. spalio 17 d. komunikatą „Socialinės apsaugos modernizavimas siekiant didesnio socialinio teisingumo ir ekonominės sanglaudos: mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų aktyvios integracijos skatinimas“ (COM(2007)0620) ir į 2008 m. spalio 9 d. Parlamento rezoliuciją dėl socialinės įtraukties skatinimo ir kovos su skurdu, įskaitant vaikų skurdą, Europos Sąjungoje (5),

atsižvelgdamas į 1992 m. birželio 24 d. Tarybos rekomendaciją 92/441/EEB dėl pakankamų išteklių ir socialinės paramos socialinės apsaugos sistemose (6),

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 27 d. Komisijos komunikatą „Siekiant bendrų lankstumo ir užimtumo garantijų principų: derinant lankstumo ir užimtumo garantijas kurti daugiau ir geresnių darbo vietų“ (COM(2007)0359) ir į 2007 m. lapkričio 29 d. Parlamento rezoliuciją dėl bendrųjų lankstumo ir užimtumo garantijų principų (7),

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 25 d. Komisijos komunikatą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“ Europos iniciatyva „Small Business Act“ (COM(2008)0394),

atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 26 d. Komisijos komunikatą „Socialinės tikrovės apžvalga. Tarpinė ataskaita 2007 m. pavasario Europos Vadovų Tarybai“ (COM(2007)0063 ir į 2007 m. lapkričio 15 d. Parlamento rezoliuciją dėl socialinės tikrovės apžvalgos (8),

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 24 d. Komisijos komunikatą „Skatinti padorų darbą visiems. Europos Sąjungos indėlis įgyvendinant padoraus darbo pasaulyje darbotvarkę“ (COM(2006)0249) ir į 2007 m. gegužės 23 d. Parlamento rezoliuciją dėl deramo darbo visiems skatinimo (9),

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 13 d. Parlamento rezoliuciją dėl moterų ir skurdo Europos Sąjungoje ir joje pateiktą skurdo apibrėžtį (10),

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Parlamento poziciją dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) pasiūlymo (11),

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir ypač į jos su socialinėmis teisėmis susijusias nuostatas, taip pat į EB sutarties 136 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 22 d. Komisijos žaliąją knygą „Darbo teisės modernizavimas įgyvendinant 21-ojo amžiaus uždavinius“ (COM(2006)0708),

atsižvelgdamas į 2001 m. liepos 18 d. Komisijos žaliąją knygą „Europos sistemos dėl įmonių socialinės atsakomybės skatinimas“ (COM(2001)0366), į 2006 m. kovo 22 d. Komisijos komunikatą „Augimo ir užimtumo partnerystės įgyvendinimas – paversti Europą įmonių socialinės atsakomybės pavyzdžiu“ (COM(2006)0136) ir į 2007 m. kovo 13 d. Parlamento rezoliuciją „Įmonių socialinė atsakomybės: nauja partnerystė“ (12),

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 22 d. Parlamento pareiškimą dėl gatvės benamių klausimo sprendimo (13),

atsižvelgdamas į 1966 m. JT Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A6–0241/2009),

| A. | kadangi dabartinės finansinės ir ekonominės krizės didžiausia neigiama pasekmė, kurią patirs Europos Sąjunga, bus žymiai išaugęs nedarbas, kuris labiausiai palies labiausiai pažeidžiamas socialines grupes; kadangi didesnis nedarbo lygis yra susijęs su skurdo, sveikatos apsaugos nelygybės, atskirties, nusikalstamumo, nesaugumo ir nepasitikėjimo didėjimu, |
| --- | --- |

A.

kadangi dabartinės finansinės ir ekonominės krizės didžiausia neigiama pasekmė, kurią patirs Europos Sąjunga, bus žymiai išaugęs nedarbas, kuris labiausiai palies labiausiai pažeidžiamas socialines grupes; kadangi didesnis nedarbo lygis yra susijęs su skurdo, sveikatos apsaugos nelygybės, atskirties, nusikalstamumo, nesaugumo ir nepasitikėjimo didėjimu,

| B. | kadangi nepaisant dabartinės krizės Europos Sąjungai jau teko susidurti su sunkumais, kurie atsirado dėl lėto ekonomikos augimo, didelių demografinių pokyčių ir sudėtingų gyvenimo sąlygų esant vis labiau globalizuotai pasaulio ekonomikai, |
| --- | --- |

B.

kadangi nepaisant dabartinės krizės Europos Sąjungai jau teko susidurti su sunkumais, kurie atsirado dėl lėto ekonomikos augimo, didelių demografinių pokyčių ir sudėtingų gyvenimo sąlygų esant vis labiau globalizuotai pasaulio ekonomikai,

| C. | kadangi 2007 m. 15,2 proc. 18–24 m. amžiaus Sąjungos piliečių buvo nebaigę mokyklos, |
| --- | --- |

C.

kadangi 2007 m. 15,2 proc. 18–24 m. amžiaus Sąjungos piliečių buvo nebaigę mokyklos,

| D. | kadangi užimtumas dar nėra daugelio žmonių išsigelbėjimo nuo skurdo garantas Europos Sąjungoje, nes 2006 m. 8 proc. dirbančių asmenų grėsė skurdas, |
| --- | --- |

D.

kadangi užimtumas dar nėra daugelio žmonių išsigelbėjimo nuo skurdo garantas Europos Sąjungoje, nes 2006 m. 8 proc. dirbančių asmenų grėsė skurdas,

| E. | kadangi 2006 m. 16 proc. Europos piliečių grėsė skurdas; kadangi skurdas ypač gresia vaikams, daugiavaikėms šeimoms, vienišiems tėvams, bedarbiams, žmonėms su negalia, jaunimui, pagyvenusiems žmonėms, etninėms mažumoms ir migrantams, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2006 m. 16 proc. Europos piliečių grėsė skurdas; kadangi skurdas ypač gresia vaikams, daugiavaikėms šeimoms, vienišiems tėvams, bedarbiams, žmonėms su negalia, jaunimui, pagyvenusiems žmonėms, etninėms mažumoms ir migrantams,

| F. | kadangi moterims vis dar gresia didesnis nei vyrams skurdo pavojus dėl tokių priežasčių, kaip moterų ekonominė priklausomybė, moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumas ir dėl to, kad daugiau moterų dirba mažai apmokamus darbus; kadangi ši padėtis kelia grėsmę, kad skurdas bus perduodamas ateinančioms kartoms, |
| --- | --- |

F.

kadangi moterims vis dar gresia didesnis nei vyrams skurdo pavojus dėl tokių priežasčių, kaip moterų ekonominė priklausomybė, moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumas ir dėl to, kad daugiau moterų dirba mažai apmokamus darbus; kadangi ši padėtis kelia grėsmę, kad skurdas bus perduodamas ateinančioms kartoms,

| G. | kadangi pastaraisiais metais pakilusios kainos padarė didelę įtaką namų ūkių biudžetams ir neproporcingai stipriai paveikė pažeidžiamas socialines grupes, |
| --- | --- |

G.

kadangi pastaraisiais metais pakilusios kainos padarė didelę įtaką namų ūkių biudžetams ir neproporcingai stipriai paveikė pažeidžiamas socialines grupes,

| H. | kadangi remiantis įvairių tyrimų (tokių kaip Russello Sage fondo mokslinio tyrimo apie darbo ateitį) rezultatais vienas iš keturių žmonių, dirbančių labiausiai išsivysčiusioje valstybėse, gali greitai tapti mažą darbo užmokestį gaunančiu darbuotoju ir susidurti su skurdu; kadangi labai panašios mažai apmokamų darbo vietų sąlygos, nes jos dažnai yra pagrįstos nestandartiniais darbo santykiais, o mažiau kvalifikuoti darbuotojai, puse etato dirbantys darbuotojai, moterys, imigrantai ir jauni darbuotojai susiduria su didesniu pavojumi; kadangi polinkis į mažai apmokamą darbą perduodamas iš kartos į kartą ir kadangi mažai apmokamas darbas riboja galimybę gauti gerą išsilavinimą, gerą sveikatos apsaugą ir turėti kitas pagrindines gyvenimo sąlygas, |
| --- | --- |

H.

kadangi remiantis įvairių tyrimų (tokių kaip Russello Sage fondo mokslinio tyrimo apie darbo ateitį) rezultatais vienas iš keturių žmonių, dirbančių labiausiai išsivysčiusioje valstybėse, gali greitai tapti mažą darbo užmokestį gaunančiu darbuotoju ir susidurti su skurdu; kadangi labai panašios mažai apmokamų darbo vietų sąlygos, nes jos dažnai yra pagrįstos nestandartiniais darbo santykiais, o mažiau kvalifikuoti darbuotojai, puse etato dirbantys darbuotojai, moterys, imigrantai ir jauni darbuotojai susiduria su didesniu pavojumi; kadangi polinkis į mažai apmokamą darbą perduodamas iš kartos į kartą ir kadangi mažai apmokamas darbas riboja galimybę gauti gerą išsilavinimą, gerą sveikatos apsaugą ir turėti kitas pagrindines gyvenimo sąlygas,

| I. | kadangi EB sutarties 2 straipsnyje numatyta, kad moterų ir vyrų lygybė yra viena iš pagrindinių Europos Sąjungos principų, |
| --- | --- |

I.

kadangi EB sutarties 2 straipsnyje numatyta, kad moterų ir vyrų lygybė yra viena iš pagrindinių Europos Sąjungos principų,

| J. | kadangi Europos Sąjungoje vyksta demografiniai pokyčiai, kurių pagrindiniai bruožai yra gyvenimo trukmės ilgėjimas ir gimstamumo rodiklių mažėjimas, nors kai kuriose valstybėse gimstamumo rodikliai didėja, |
| --- | --- |

J.

kadangi Europos Sąjungoje vyksta demografiniai pokyčiai, kurių pagrindiniai bruožai yra gyvenimo trukmės ilgėjimas ir gimstamumo rodiklių mažėjimas, nors kai kuriose valstybėse gimstamumo rodikliai didėja,

| K. | kadangi manoma, kad dėl demografinių pokyčių iki 2050 m. senėjimo indeksas bus dvigubai didesnis, tai ypač turės pasekmių gyventojų fizinei ir psichinei sveikatai, |
| --- | --- |

K.

kadangi manoma, kad dėl demografinių pokyčių iki 2050 m. senėjimo indeksas bus dvigubai didesnis, tai ypač turės pasekmių gyventojų fizinei ir psichinei sveikatai,

| L. | kadangi Komisijos 2008 m. pranešime apie demografiją „Socialinių poreikių tenkinimas senstančioje visuomenėje“ (SEC(2008)2911), kuriame pripažįstama neoficialių globėjų visuomenėje atliekama esminė funkcija, Komisija raginama apsvarstyti tvirtus socialinius argumentus už globėjų įtraukimą formuojant ateities politiką, |
| --- | --- |

L.

kadangi Komisijos 2008 m. pranešime apie demografiją „Socialinių poreikių tenkinimas senstančioje visuomenėje“ (SEC(2008)2911), kuriame pripažįstama neoficialių globėjų visuomenėje atliekama esminė funkcija, Komisija raginama apsvarstyti tvirtus socialinius argumentus už globėjų įtraukimą formuojant ateities politiką,

| M. | kadangi nėra visiškai žinoma, kokie bus finansų krizės padariniai realiajai ekonomikai, bet bus neįmanoma pasiekti tikslo ES 2008–2009 m. sukurti 5 milijonus darbo vietų; kadangi ekonomikos nuosmukis lems didesnį nedarbą ir tikrai daugiau skurdo ir apsunkins Europos socialinių modelių įgyvendinimą, |
| --- | --- |

M.

kadangi nėra visiškai žinoma, kokie bus finansų krizės padariniai realiajai ekonomikai, bet bus neįmanoma pasiekti tikslo ES 2008–2009 m. sukurti 5 milijonus darbo vietų; kadangi ekonomikos nuosmukis lems didesnį nedarbą ir tikrai daugiau skurdo ir apsunkins Europos socialinių modelių įgyvendinimą,

| N. | kadangi dėl didėjančios finansų ir ekonomikos krizės didėja nedarbas ir nesaugumas, dėl kurių socialinė sanglauda Europos Sąjungoje patiria didelę įtampą ir daugelyje valstybių narių vyksta socialiniai lūžiai, |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl didėjančios finansų ir ekonomikos krizės didėja nedarbas ir nesaugumas, dėl kurių socialinė sanglauda Europos Sąjungoje patiria didelę įtampą ir daugelyje valstybių narių vyksta socialiniai lūžiai,

| O. | kadangi ES įsipareigojo siekti socialiniu ir aplinkos požiūriu tvaraus vystymosi ir kadangi reikėtų visapusiškai išnaudoti galimybes sukurti darbo vietų, kurių gali atsirasti dėl šio įsipareigojimo, |
| --- | --- |

O.

kadangi ES įsipareigojo siekti socialiniu ir aplinkos požiūriu tvaraus vystymosi ir kadangi reikėtų visapusiškai išnaudoti galimybes sukurti darbo vietų, kurių gali atsirasti dėl šio įsipareigojimo,

| P. | kadangi socialinis dialogas gali būti svarbi priemonė siekiant išspręsti pasitikėjimo krizę, kurią pagilino ekonomikos krizė: daugelis žmonių mūsų visuomenėje bijo ateities, kadangi tokia pat pirmenybė turi būti suteikta tiems, kurie jau yra atskirti ir tiems, kurių dabartinė padėtis esant šiai krizei blogėja, |
| --- | --- |

P.

kadangi socialinis dialogas gali būti svarbi priemonė siekiant išspręsti pasitikėjimo krizę, kurią pagilino ekonomikos krizė: daugelis žmonių mūsų visuomenėje bijo ateities, kadangi tokia pat pirmenybė turi būti suteikta tiems, kurie jau yra atskirti ir tiems, kurių dabartinė padėtis esant šiai krizei blogėja,

| Q. | kadangi Europos Sąjungos intervenciniai institucijų susitarimai, kuriems būdingas tam tikras pajamų perskirstymo lygis ir bendra Europos socialinio modelio sąvoka, daro teigiamą įtaką milijonų vyrų ir moterų, kurie priklauso nepalankesnėje padėtyje esančiai mūsų darbo rinkos daliai, su darbu susijusio gyvenimo kokybei, |
| --- | --- |

Q.

kadangi Europos Sąjungos intervenciniai institucijų susitarimai, kuriems būdingas tam tikras pajamų perskirstymo lygis ir bendra Europos socialinio modelio sąvoka, daro teigiamą įtaką milijonų vyrų ir moterų, kurie priklauso nepalankesnėje padėtyje esančiai mūsų darbo rinkos daliai, su darbu susijusio gyvenimo kokybei,

| R. | kadangi pagarba nacionalinei teisinei ir sutartinei sistemoms, apibrėžtai derinant darbo teisę ir tokius modelius reguliuojančias kolektyvines sutartis, yra suderintų vertybių esant sistemų įvairovei būtina sąlyga, |
| --- | --- |

R.

kadangi pagarba nacionalinei teisinei ir sutartinei sistemoms, apibrėžtai derinant darbo teisę ir tokius modelius reguliuojančias kolektyvines sutartis, yra suderintų vertybių esant sistemų įvairovei būtina sąlyga,

| S. | kadangi esant nestandartiniams darbo santykiams partnerių apibrėžta darbo tvarka kolektyvinėse derybose nebegalioja, |
| --- | --- |

S.

kadangi esant nestandartiniams darbo santykiams partnerių apibrėžta darbo tvarka kolektyvinėse derybose nebegalioja,

| T. | kadangi atnaujinta socialinė darbotvarkė turėtų būti grindžiama principu, kad veiksminga ir rezultatyvi socialinė politika prisideda prie ekonomikos augimo ir klestėjimo, ir kadangi tai taip pat gali padėti atgauti mažėjančią piliečių paramą ES, |
| --- | --- |

T.

kadangi atnaujinta socialinė darbotvarkė turėtų būti grindžiama principu, kad veiksminga ir rezultatyvi socialinė politika prisideda prie ekonomikos augimo ir klestėjimo, ir kadangi tai taip pat gali padėti atgauti mažėjančią piliečių paramą ES,

| U. | apgailestauja, kad atnaujintoje socialinės politikos darbotvarkėje nesvarstomas visuotinės svarbos paslaugų teisinio apibrėžtumo klausimas, |
| --- | --- |

U.

apgailestauja, kad atnaujintoje socialinės politikos darbotvarkėje nesvarstomas visuotinės svarbos paslaugų teisinio apibrėžtumo klausimas,

| V. | kadangi buvo išreikštas didelis susirūpinimas dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės vaidmens ir aiškumo, įskaitant neaiškų jos tikslą ar tai, kaip jos bus laikomasi, bei socialiniam atvirojo koordinavimo metodui (AKM) suteikiamą mažesnę svarbą, |
| --- | --- |

V.

kadangi buvo išreikštas didelis susirūpinimas dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės vaidmens ir aiškumo, įskaitant neaiškų jos tikslą ar tai, kaip jos bus laikomasi, bei socialiniam atvirojo koordinavimo metodui (AKM) suteikiamą mažesnę svarbą,

| W. | kadangi Europos socialiniai modeliai – tai bendros vertybės skirtingose sistemose ir jie apskritai priklauso valstybių narių kompetencijos sričiai; kadangi būtina pabrėžti EB sutartyje, Pagrindinių teisių chartijoje ir Lisabonos sutartyje nustatytus socialinės Europos tikslus kaip visai Europos Sąjungai rūpintį siekį, jei jais ketinama atitikti ES piliečių lūkesčius ir sumažinti baimes; kadangi vienas po kito vykusiuose pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikimuose buvo pakartotas tikslas panaikinti skurdą ir socialinę atskirtį bei būtinybė sustiprinti socialinį matmenį Lisabonos strategijoje; kadangi sėkminga ar nesėkminga nacionalinė socialinė ir užimtumo politika tai pat turi įtakos kitoms valstybėms narėms, todėl diskusijos dėl Europos socialinio modelio reformos turi sudaryti ES ir valstybių narių sąveikos branduolį, |
| --- | --- |

W.

kadangi Europos socialiniai modeliai – tai bendros vertybės skirtingose sistemose ir jie apskritai priklauso valstybių narių kompetencijos sričiai; kadangi būtina pabrėžti EB sutartyje, Pagrindinių teisių chartijoje ir Lisabonos sutartyje nustatytus socialinės Europos tikslus kaip visai Europos Sąjungai rūpintį siekį, jei jais ketinama atitikti ES piliečių lūkesčius ir sumažinti baimes; kadangi vienas po kito vykusiuose pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikimuose buvo pakartotas tikslas panaikinti skurdą ir socialinę atskirtį bei būtinybė sustiprinti socialinį matmenį Lisabonos strategijoje; kadangi sėkminga ar nesėkminga nacionalinė socialinė ir užimtumo politika tai pat turi įtakos kitoms valstybėms narėms, todėl diskusijos dėl Europos socialinio modelio reformos turi sudaryti ES ir valstybių narių sąveikos branduolį,

| X. | kadangi Lisabonos strategijai nepavyko sumažinti skurdo – gyvenančių skurde ES žmonių skaičius dabar siekia 78 000 000, todėl pagrindinis dėmesys turi būti skirtas augančiai nelygybei; kadangi Europos Sąjunga turi pasiekti pažangą plėtojant ir vykdant Europos Sąjungos ir nacionalinius tikslus sumažinti skurdą ir socialinę atskirtį pagrindinėse srityse, apie kurias yra duomenų, jei ketinama įtikinti žmones, kad Europos Sąjunga siekia pirmiausia tarnauti žmonėms, o tik paskui verslui ir bankams, |
| --- | --- |

X.

kadangi Lisabonos strategijai nepavyko sumažinti skurdo – gyvenančių skurde ES žmonių skaičius dabar siekia 78 000 000, todėl pagrindinis dėmesys turi būti skirtas augančiai nelygybei; kadangi Europos Sąjunga turi pasiekti pažangą plėtojant ir vykdant Europos Sąjungos ir nacionalinius tikslus sumažinti skurdą ir socialinę atskirtį pagrindinėse srityse, apie kurias yra duomenų, jei ketinama įtikinti žmones, kad Europos Sąjunga siekia pirmiausia tarnauti žmonėms, o tik paskui verslui ir bankams,

| Y. | kadangi keliose Europos Bendrijų Teisingumo Teismo bylose vartojant sąvoką „politinės, socialinės ir ekonominės tvarkos apsaugai labai svarbios nuostatos“ nebuvo paaiškinta, kas šiuo atžvilgiu gali nuspręsti, kurios nuostatos yra labai svarbios bendros viešosios politikos nuostatų apsaugai valstybėje narėje, |
| --- | --- |

Y.

kadangi keliose Europos Bendrijų Teisingumo Teismo bylose vartojant sąvoką „politinės, socialinės ir ekonominės tvarkos apsaugai labai svarbios nuostatos“ nebuvo paaiškinta, kas šiuo atžvilgiu gali nuspręsti, kurios nuostatos yra labai svarbios bendros viešosios politikos nuostatų apsaugai valstybėje narėje,

| Z. | kadangi Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad valstybės narės negali vienašališkai apibrėžti viešosios politikos sąvokos ar vienašališkai nenustatyti visų savo darbo teisės privalomų nuostatų dėl kitoje valstybėje narėje įsisteigusių paslaugų teikėjų ir kadangi neaišku, kam ta kompetencija priklauso, jei ne valstybėms narėms, |
| --- | --- |

Z.

kadangi Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad valstybės narės negali vienašališkai apibrėžti viešosios politikos sąvokos ar vienašališkai nenustatyti visų savo darbo teisės privalomų nuostatų dėl kitoje valstybėje narėje įsisteigusių paslaugų teikėjų ir kadangi neaišku, kam ta kompetencija priklauso, jei ne valstybėms narėms,

| AA. | kadangi nėra aiškaus skirtumo tarp pagal subrangovo sutartį atliekamo darbo ir abejotinos prekybos ir paslaugų teikimo pagal teisėtas sutartis su iš tiesų savarankiškai dirbančiais asmenimis; kadangi reikėtų atkreipti dėmesį į nesąžiningos veiklos ir išties pilietinio bei komercinio verslo skirtumą, |
| --- | --- |

AA.

kadangi nėra aiškaus skirtumo tarp pagal subrangovo sutartį atliekamo darbo ir abejotinos prekybos ir paslaugų teikimo pagal teisėtas sutartis su iš tiesų savarankiškai dirbančiais asmenimis; kadangi reikėtų atkreipti dėmesį į nesąžiningos veiklos ir išties pilietinio bei komercinio verslo skirtumą,

Prioritetiniai veiksmai

Europos socialiniai modeliai

| 1. | atsižvelgdamas į ekonomikos nuosmukį, ragina Tarybą ir Komisiją dar kartą patvirtinti stiprios socialinės Europos svarbą, įtraukiant tvarią, veiksmingą ir rezultatyvią socialinę ir užimtumo politiką; ragina Komisiją parengti plataus užmojo socialinės politikos darbotvarkę 2010–2015 m.; |
| --- | --- |

1.

atsižvelgdamas į ekonomikos nuosmukį, ragina Tarybą ir Komisiją dar kartą patvirtinti stiprios socialinės Europos svarbą, įtraukiant tvarią, veiksmingą ir rezultatyvią socialinę ir užimtumo politiką; ragina Komisiją parengti plataus užmojo socialinės politikos darbotvarkę 2010–2015 m.;

| 2. | ragina Komisiją pateikti nuoseklų politikos planą dėl tinkamo darbo vadovaujantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pateikti nuoseklų politikos planą dėl tinkamo darbo vadovaujantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija;

| 3. | pabrėžia, kad šiais sunkiais laikais svarbu, kad socialinės darbotvarkės priekyje atsidurtų darbo vietų kūrimas ir skatinimas; mano, kad dabar kaip niekad svarbus didesnis lankstumas darbo vietų atžvilgiu; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad šiais sunkiais laikais svarbu, kad socialinės darbotvarkės priekyje atsidurtų darbo vietų kūrimas ir skatinimas; mano, kad dabar kaip niekad svarbus didesnis lankstumas darbo vietų atžvilgiu;

| 4. | ragina Komisiją atnaujintą socialinę darbotvarkę derinti su kitomis iniciatyvomis, pvz., Europos lyčių lygybės paktu, Europos jaunimo paktu ir Europos aljansu už šeimą, siekiant socialiai pažeidžiamoms grupėms suteikti geresnių galimybių gauti socialinių išmokų; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją atnaujintą socialinę darbotvarkę derinti su kitomis iniciatyvomis, pvz., Europos lyčių lygybės paktu, Europos jaunimo paktu ir Europos aljansu už šeimą, siekiant socialiai pažeidžiamoms grupėms suteikti geresnių galimybių gauti socialinių išmokų;

| 5. | yra susirūpinęs, kad Komisijos komunikate dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės pasiūlytos priemonės nėra pakankamai susijusios su dabartiniam skurdo lygiui ir atskirčiai Europos Sąjungoje daromu poveikiu bei nėra pajėgios kovoti su socialinei sanglaudai kilusiais sunkumais; |
| --- | --- |

5.

yra susirūpinęs, kad Komisijos komunikate dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės pasiūlytos priemonės nėra pakankamai susijusios su dabartiniam skurdo lygiui ir atskirčiai Europos Sąjungoje daromu poveikiu bei nėra pajėgios kovoti su socialinei sanglaudai kilusiais sunkumais;

| 6. | ypač apgailestauja, kad Komisijos komunikate dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės nėra pasiūlymų dėl šių klausimų, kurie yra ypač svarbūs norint užtikrinti ekonomikos laisvių ir socialinių teisių pusiausvyrą:






  — | direktyvos, kuri nustatytų pagrindines darbo teises visiems darbuotojams nepaisant užimtumo statuso, siekiant apsaugoti netipinius darbuotojus, kurių skaičius nuolat didėja, |
| --- | --- | --- |

6.

ypač apgailestauja, kad Komisijos komunikate dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės nėra pasiūlymų dėl šių klausimų, kurie yra ypač svarbūs norint užtikrinti ekonomikos laisvių ir socialinių teisių pusiausvyrą:

—

direktyvos, kuri nustatytų pagrindines darbo teises visiems darbuotojams nepaisant užimtumo statuso, siekiant apsaugoti netipinius darbuotojus, kurių skaičius nuolat didėja,

| — | 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (14) peržiūros bei į lytį neatsižvelgiančios darbo vertinimo sistemos siekiant sumažinti moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumus ekonomikos sektorių viduje ir tarp jų, ir |
| --- | --- |

—

2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (14) peržiūros bei į lytį neatsižvelgiančios darbo vertinimo sistemos siekiant sumažinti moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumus ekonomikos sektorių viduje ir tarp jų, ir

| — | direktyvos dėl tarpvalstybinių kolektyvinių derybų remiantis tarpvalstybinės verslo veiklos realybe; |
| --- | --- |

—

direktyvos dėl tarpvalstybinių kolektyvinių derybų remiantis tarpvalstybinės verslo veiklos realybe;

| 7. | pabrėžia, kad būtina toliau dirbti nustatant būtiniausius darbo teisių standartus; suvokia, kad nei ekonominės laisvės, nei konkurencijos taisyklės nėra svarbesnės nei pagrindinės socialinės teisės; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad būtina toliau dirbti nustatant būtiniausius darbo teisių standartus; suvokia, kad nei ekonominės laisvės, nei konkurencijos taisyklės nėra svarbesnės nei pagrindinės socialinės teisės;

| 8. | pažymi, kad socialinė politika turėtų apimti pagrindinius veiksmus, kaip antai geresnis tvirtesnių socialinių teisių ir laisvių subalansavimas, kova su diskriminacija bei lygybės skatinimas ir Europos socialinių modelių atnaujinimas ir reformavimas taip pat stiprinant ir jų vertybes; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad socialinė politika turėtų apimti pagrindinius veiksmus, kaip antai geresnis tvirtesnių socialinių teisių ir laisvių subalansavimas, kova su diskriminacija bei lygybės skatinimas ir Europos socialinių modelių atnaujinimas ir reformavimas taip pat stiprinant ir jų vertybes;

| 9. | pažymi, kad to, kas sudaro valstybės narės politinės, socialinės ir ekonominės tvarkos apsaugai labai svarbias nuostatas, apibrėžtis yra politinis klausimas ir ji turėtų būti nustatyta pagal demokratiškai įteisintą tvarką; todėl ragina Komisiją pradėti atvirą dialogą norint išaiškinti, kas sudaro tas bendros viešosios politikos nuostatas ir, jei reikia, pasiūlyti teisės aktus; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad to, kas sudaro valstybės narės politinės, socialinės ir ekonominės tvarkos apsaugai labai svarbias nuostatas, apibrėžtis yra politinis klausimas ir ji turėtų būti nustatyta pagal demokratiškai įteisintą tvarką; todėl ragina Komisiją pradėti atvirą dialogą norint išaiškinti, kas sudaro tas bendros viešosios politikos nuostatas ir, jei reikia, pasiūlyti teisės aktus;

| 10. | mano, kad dabar netinkamas laikas mažinti socialines išlaidas, bet derėtų stiprinti struktūrines reformas; be to, mano, kad ES turėtų remti valstybių narių socialinių modelių infrastruktūras, įskaitant visuotinės svarbos socialines paslaugas, dar kartą patvirtindama jų visuotinės prieigos, kokybės ir tvarumo svarbą; |
| --- | --- |

10.

mano, kad dabar netinkamas laikas mažinti socialines išlaidas, bet derėtų stiprinti struktūrines reformas; be to, mano, kad ES turėtų remti valstybių narių socialinių modelių infrastruktūras, įskaitant visuotinės svarbos socialines paslaugas, dar kartą patvirtindama jų visuotinės prieigos, kokybės ir tvarumo svarbą;

| 11. | apgailestauja, kad, nors iš finansų krizės matyti, kokia svarbi viešoji veikla išsaugant ekonominę veiklą ir stiprinant socialinę sanglaudą, Komisija neužtikrina saugios viešųjų paslaugų ateities ir esminio vaidmens ES, nes nepateikia pasiūlymo dėl pagrindų direktyvos dėl visuotinės svarbos paslaugų; |
| --- | --- |

11.

apgailestauja, kad, nors iš finansų krizės matyti, kokia svarbi viešoji veikla išsaugant ekonominę veiklą ir stiprinant socialinę sanglaudą, Komisija neužtikrina saugios viešųjų paslaugų ateities ir esminio vaidmens ES, nes nepateikia pasiūlymo dėl pagrindų direktyvos dėl visuotinės svarbos paslaugų;

| 12. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, siekiant užtikrinti visuotinės svarbos socialinių paslaugų teisinį apibrėžtumą; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, siekiant užtikrinti visuotinės svarbos socialinių paslaugų teisinį apibrėžtumą;

| 13. | pabrėžia, kad reikia rasti būdų, kaip atnaujinti ir reformuoti nacionalines apsaugos sistemas skurdui panaikinti, ypač susijusias su tinkamomis minimaliomis pajamomis, pensijomis ir sveikatos apsaugos paslaugomis; pažymi, kad minimalaus darbo užmokesčio ir pensijų sistemų finansinį tvarumą ir sveikatos apsaugos paslaugų kokybę bei veiksmingumą galima padidinti tobulinant jų organizavimą ir prieigą prie jų, gerinant viešojo ir privataus sektoriaus partnerystę, laikantis subsidiarumo principo ir remiant padidintas pastangas nustatyti nelygybę galinčias sumažinti progresyvinių mokesčių sistemas; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad reikia rasti būdų, kaip atnaujinti ir reformuoti nacionalines apsaugos sistemas skurdui panaikinti, ypač susijusias su tinkamomis minimaliomis pajamomis, pensijomis ir sveikatos apsaugos paslaugomis; pažymi, kad minimalaus darbo užmokesčio ir pensijų sistemų finansinį tvarumą ir sveikatos apsaugos paslaugų kokybę bei veiksmingumą galima padidinti tobulinant jų organizavimą ir prieigą prie jų, gerinant viešojo ir privataus sektoriaus partnerystę, laikantis subsidiarumo principo ir remiant padidintas pastangas nustatyti nelygybę galinčias sumažinti progresyvinių mokesčių sistemas;

| 14. | pažymi, kad kai kurios valstybės narės įvedė minimalaus atlyginimo koncepciją; siūlo, kad ir kitos valstybės narės išnagrinėtų šią patirtį ir ja pasinaudotų; ragina valstybes nares visiems sudaryti sąlygas dalyvauti socialiniame ir ekonominiame gyvenime, ypač kai tai susiję su teisės aktais, kuriuose nustatomas minimalus atlyginimas, arba bet kokiais kitais teisiškai įpareigojančiais ir bendrai privalomais susitarimais, arba kolektyviniais susitarimais, priimtais vadovaujantis nacionalinėmis tradicijomis, kuriuos taikant būtų užtikrinama, kad visą dieną dirbantys asmenys galėtų pragyventi iš gaunamų pajamų; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad kai kurios valstybės narės įvedė minimalaus atlyginimo koncepciją; siūlo, kad ir kitos valstybės narės išnagrinėtų šią patirtį ir ja pasinaudotų; ragina valstybes nares visiems sudaryti sąlygas dalyvauti socialiniame ir ekonominiame gyvenime, ypač kai tai susiję su teisės aktais, kuriuose nustatomas minimalus atlyginimas, arba bet kokiais kitais teisiškai įpareigojančiais ir bendrai privalomais susitarimais, arba kolektyviniais susitarimais, priimtais vadovaujantis nacionalinėmis tradicijomis, kuriuos taikant būtų užtikrinama, kad visą dieną dirbantys asmenys galėtų pragyventi iš gaunamų pajamų;

| 15. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visi piliečiai turėtų prieigą prie pagrindinių banko paslaugų; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visi piliečiai turėtų prieigą prie pagrindinių banko paslaugų;

| 16. | laikosi nuomonės, kad sportas ir kultūrinė veikla yra pagrindinės socialinės įtraukties priemonės, be to, skatina asmeninį tobulėjimą, visuomenės gėrį ir ugdo talentus; |
| --- | --- |

16.

laikosi nuomonės, kad sportas ir kultūrinė veikla yra pagrindinės socialinės įtraukties priemonės, be to, skatina asmeninį tobulėjimą, visuomenės gėrį ir ugdo talentus;

| 17. | prašo Komisijos užtikrinti, kad, pagal EB sutarties nuostatas, į Europos Sąjungos politiką greitai būtų įtraukti aplinkos ir sveikatos klausimai, siekiant užtikrinti aukštą sveikatos apsaugos ir aplinkos apsaugos lygį; |
| --- | --- |

17.

prašo Komisijos užtikrinti, kad, pagal EB sutarties nuostatas, į Europos Sąjungos politiką greitai būtų įtraukti aplinkos ir sveikatos klausimai, siekiant užtikrinti aukštą sveikatos apsaugos ir aplinkos apsaugos lygį;

| 18. | pritaria Komisijos norui į socialinę darbotvarkę įtraukti naujas sritis; apgailestauja, kad aplinkos klausimai per dažnai svarstomi tik klimato kaitos aspektu; pritaria atnaujintiems Komisijos pareiškimams, kuriuose ji palaiko mažai CO2 išmetančią tvarią ekonomiką, bet apgailestauja dėl to, kad Komisijos pasiūlyme nepateikta jokių konkrečių priemonių, kuriose būtų atsižvelgiama į aplinkosaugos ir klimato krizės socialines pasekmes ir pasekmes sveikatai; |
| --- | --- |

18.

pritaria Komisijos norui į socialinę darbotvarkę įtraukti naujas sritis; apgailestauja, kad aplinkos klausimai per dažnai svarstomi tik klimato kaitos aspektu; pritaria atnaujintiems Komisijos pareiškimams, kuriuose ji palaiko mažai CO2 išmetančią tvarią ekonomiką, bet apgailestauja dėl to, kad Komisijos pasiūlyme nepateikta jokių konkrečių priemonių, kuriose būtų atsižvelgiama į aplinkosaugos ir klimato krizės socialines pasekmes ir pasekmes sveikatai;

| 19. | pabrėžia, kad didelio skurdo ir su juo susijusios socialinės atskirties negalima suvokti tik kaip skaičiais grindžiamų ekonomikos terminų, bet juos reikia taip pat vertinti žmogaus teisių ir pilietiškumo požiūriu; pripažįsta, kad laisvo kapitalo ir prekių judėjimo principas savaime nepadeda panaikinti skurdo ir ypač nuolatinio skurdo ir kad dėl didelio skurdo netenkama galimybių ir jis trukdo iš tikrųjų dalyvauti bendruomenės gyvenime, taigi skurstantys asmenys tampa abejingi savo aplinkai; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad didelio skurdo ir su juo susijusios socialinės atskirties negalima suvokti tik kaip skaičiais grindžiamų ekonomikos terminų, bet juos reikia taip pat vertinti žmogaus teisių ir pilietiškumo požiūriu; pripažįsta, kad laisvo kapitalo ir prekių judėjimo principas savaime nepadeda panaikinti skurdo ir ypač nuolatinio skurdo ir kad dėl didelio skurdo netenkama galimybių ir jis trukdo iš tikrųjų dalyvauti bendruomenės gyvenime, taigi skurstantys asmenys tampa abejingi savo aplinkai;

Socialinė ir užimtumo politika

| 20. | palankiai vertina 2008 m. pabaigoje Komisijos pateiktose profesinio ir šeiminio gyvenimo derinimo normose esančius pasiūlymus; ragina Komisiją pateikti rekomendacijas valstybėms narėms, kurios aiškiai atsilieka įgyvendindamos 2002 m. Barselonoje vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime nustatytus tikslus dėl vaikų priežiūros 2010 m.; ragina Komisiją toliau skatinti darbdavių atvirumą dėl lanksčios darbo tvarkos optimizuojant informacinių ir ryšių technologijų (IRT) žinias ir optimaliai išnaudojant IRT bei naujus darbo organizavimo būdus ir taip skatinant darbo tvarkaraščių lankstumą ir atitiktį verslo sektoriaus, administracijos ir mokyklų darbo laikui; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina 2008 m. pabaigoje Komisijos pateiktose profesinio ir šeiminio gyvenimo derinimo normose esančius pasiūlymus; ragina Komisiją pateikti rekomendacijas valstybėms narėms, kurios aiškiai atsilieka įgyvendindamos 2002 m. Barselonoje vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime nustatytus tikslus dėl vaikų priežiūros 2010 m.; ragina Komisiją toliau skatinti darbdavių atvirumą dėl lanksčios darbo tvarkos optimizuojant informacinių ir ryšių technologijų (IRT) žinias ir optimaliai išnaudojant IRT bei naujus darbo organizavimo būdus ir taip skatinant darbo tvarkaraščių lankstumą ir atitiktį verslo sektoriaus, administracijos ir mokyklų darbo laikui;

| 21. | ragina Komisiją parengti pasiūlymą dėl asmeninio, šeimos ir profesinio gyvenimo geresnio suderinimo, optimizuojant IRT žinias ir optimaliai išnaudojant IRT bei naujus darbo organizavimo būdus atsižvelgiant į vaikų poreikius ir gerovę tuo pačiu skatinant veiksmingesnę užimtumo apsaugą, kuri sustiprina tėvų ir globėjų teisę į lanksčius darbo modelius, atitinkančius jų poreikius ir ypač atsižvelgiančius į mažas pajamas gaunančių ir nestabilias ar žemos kokybės darbo vietas užimančių asmenų galimybę jais pasinaudoti; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją parengti pasiūlymą dėl asmeninio, šeimos ir profesinio gyvenimo geresnio suderinimo, optimizuojant IRT žinias ir optimaliai išnaudojant IRT bei naujus darbo organizavimo būdus atsižvelgiant į vaikų poreikius ir gerovę tuo pačiu skatinant veiksmingesnę užimtumo apsaugą, kuri sustiprina tėvų ir globėjų teisę į lanksčius darbo modelius, atitinkančius jų poreikius ir ypač atsižvelgiančius į mažas pajamas gaunančių ir nestabilias ar žemos kokybės darbo vietas užimančių asmenų galimybę jais pasinaudoti;

| 22. | smerkia Europos Sąjungos ir valstybių narių politikos krypčių trūkumus didėjant skurdui, ypač vaikų skurdui; |
| --- | --- |

22.

smerkia Europos Sąjungos ir valstybių narių politikos krypčių trūkumus didėjant skurdui, ypač vaikų skurdui;

| 23. | ragina valstybes nares užtikrinti minimalių pajamų sistemas, skirtas socialinei įtraukčiai skatinti, vadovaujantis subsidiarumo ir proporcingumo principais; |
| --- | --- |

23.

ragina valstybes nares užtikrinti minimalių pajamų sistemas, skirtas socialinei įtraukčiai skatinti, vadovaujantis subsidiarumo ir proporcingumo principais;

| 24. | pabrėžia, kad naujus demografinius sunkumus galima įveikti sprendžiant skurdžiai gyvenančių moterų, kurios neturi lygių ir tinkamų galimybių maitintis, turėti gyvenamąjį būstą, mokytis, gauti atlyginimą ir negali derinti profesinio, šeiminio ir privataus gyvenimo, problemas; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad naujus demografinius sunkumus galima įveikti sprendžiant skurdžiai gyvenančių moterų, kurios neturi lygių ir tinkamų galimybių maitintis, turėti gyvenamąjį būstą, mokytis, gauti atlyginimą ir negali derinti profesinio, šeiminio ir privataus gyvenimo, problemas;

| 25. | ragina užtikrinti veiksmingesnę mokyklos nebaigimo prevenciją ir veiksmingiau su juo kovoti vadovaujantis devizu „mokyklą baigti verta“; ragina, kad būtų veiksmingai organizuojamos švietimo sistemos ir kad mokyklų programos būtų pritaikytos prie būsimos darbo rinkos, kurią veikia socialiniai poreikiai ir technologiniai pokyčiai; ragina toliau remti vadinamųjų antrojo šanso mokyklų idėją ir neformalųjį mokymąsi bei savišvietą ir teikti pagalbą, nes visa tai, kaip paaiškėjo, lėmė didesnį jaunimo ir suaugusiųjų mokymąsi negu tradicinės mokyklos, taigi ES sumažėjo asmenų, kurie nebaigė mokyklos, skaičius; tuo tikslu ragina pagaliau panaikinti bet kokią bet kurio asmens atžvilgiu esančią nelygybę, susijusią su galimybėmis ES švietimo sistemose, ypač panaikinti žemo lygio segreguotą švietimą, darantį negrįžtamą neigiamą poveikį atstumtoms grupėms, ypač romams; |
| --- | --- |

25.

ragina užtikrinti veiksmingesnę mokyklos nebaigimo prevenciją ir veiksmingiau su juo kovoti vadovaujantis devizu „mokyklą baigti verta“; ragina, kad būtų veiksmingai organizuojamos švietimo sistemos ir kad mokyklų programos būtų pritaikytos prie būsimos darbo rinkos, kurią veikia socialiniai poreikiai ir technologiniai pokyčiai; ragina toliau remti vadinamųjų antrojo šanso mokyklų idėją ir neformalųjį mokymąsi bei savišvietą ir teikti pagalbą, nes visa tai, kaip paaiškėjo, lėmė didesnį jaunimo ir suaugusiųjų mokymąsi negu tradicinės mokyklos, taigi ES sumažėjo asmenų, kurie nebaigė mokyklos, skaičius; tuo tikslu ragina pagaliau panaikinti bet kokią bet kurio asmens atžvilgiu esančią nelygybę, susijusią su galimybėmis ES švietimo sistemose, ypač panaikinti žemo lygio segreguotą švietimą, darantį negrįžtamą neigiamą poveikį atstumtoms grupėms, ypač romams;

| 26. | pabrėžia, kad reikia veiksmingiau įgyvendinti mokymosi visą gyvenimą ir lavinimosi veiksmus, siekiant piliečiams, ypač mažiau kvalifikuotiems, sudaryti geresnes sąlygas (iš naujo) sklandžiai ir nepatiriant diskriminacijos patekti į darbo rinką ir prisidėti prie socialinių naujovių; siūlo didelį dėmesį skirti verslumo, pirmiausia moterų ir jaunų žmonių verslumo, įgūdžiams, IRT ir bendravimo gebėjimams, finansiniam raštingumui ir kalbų žinioms; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad reikia veiksmingiau įgyvendinti mokymosi visą gyvenimą ir lavinimosi veiksmus, siekiant piliečiams, ypač mažiau kvalifikuotiems, sudaryti geresnes sąlygas (iš naujo) sklandžiai ir nepatiriant diskriminacijos patekti į darbo rinką ir prisidėti prie socialinių naujovių; siūlo didelį dėmesį skirti verslumo, pirmiausia moterų ir jaunų žmonių verslumo, įgūdžiams, IRT ir bendravimo gebėjimams, finansiniam raštingumui ir kalbų žinioms;

| 27. | pabrėžia, kad būtina gerinti švietimą ES mobilizuojant valstybių narių švietimo sistemų suderinamumo ir palyginamumo procesą siekiant palengvinti abipusį profesinės kvalifikacijos ir standartų pripažinimą; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad būtina gerinti švietimą ES mobilizuojant valstybių narių švietimo sistemų suderinamumo ir palyginamumo procesą siekiant palengvinti abipusį profesinės kvalifikacijos ir standartų pripažinimą;

| 28. | mano, kad aktyvios socialinės įtraukties politikos kryptys turi daryti lemiamą įtaką tiek asmenų, kurie turi apmokamą darbą („skurstantys dirbantieji“), tiek asmenų, kurie neturi apmokamo darbo, skurdo ir socialinės atskirties panaikinimui; |
| --- | --- |

28.

mano, kad aktyvios socialinės įtraukties politikos kryptys turi daryti lemiamą įtaką tiek asmenų, kurie turi apmokamą darbą („skurstantys dirbantieji“), tiek asmenų, kurie neturi apmokamo darbo, skurdo ir socialinės atskirties panaikinimui;

| 29. | pabrėžia, kad būtina skatinti bendradarbiauti universitetus ir verslo įmones, nes reikia užtikrinti, kad šie partneriai bendradarbiautų ir remtų vienas kitą savo pačių organizacijų, jų personalo ir studentų labui; mano, kad reikėtų suderinti universitetų programas ir įmonių praktiką, ir kad verslo įmonės turėtų galimybę, inter alia, papildyti studijų programas, siūlyti stažuotes, atvirų durų dienas studentams ir t. t.; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad būtina skatinti bendradarbiauti universitetus ir verslo įmones, nes reikia užtikrinti, kad šie partneriai bendradarbiautų ir remtų vienas kitą savo pačių organizacijų, jų personalo ir studentų labui; mano, kad reikėtų suderinti universitetų programas ir įmonių praktiką, ir kad verslo įmonės turėtų galimybę, inter alia, papildyti studijų programas, siūlyti stažuotes, atvirų durų dienas studentams ir t. t.;

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia laikytis geriau suderinto požiūrio į lankstumą, saugumą ir poreikį užtikrinti gerą uždarbį, kuriuo vadovaujantis būtų siekiama įtraukti į darbo rinką jaunimą, pagyvenusius žmones, moteris, ilgai nedirbusius žmones ir žmones, kurių padėtis nepalanki; siūlo valstybėms narėms įgyvendinant nacionalines strategijas dėl bendrųjų lankstumo ir užimtumo garantijų atsižvelgti į 2007 m. lapkričio 29 d. Parlamento rezoliuciją dėl bendrųjų lankstumo ir užimtumo garantijų principų; |
| --- | --- |

30.

atkreipia dėmesį į tai, kad reikia laikytis geriau suderinto požiūrio į lankstumą, saugumą ir poreikį užtikrinti gerą uždarbį, kuriuo vadovaujantis būtų siekiama įtraukti į darbo rinką jaunimą, pagyvenusius žmones, moteris, ilgai nedirbusius žmones ir žmones, kurių padėtis nepalanki; siūlo valstybėms narėms įgyvendinant nacionalines strategijas dėl bendrųjų lankstumo ir užimtumo garantijų atsižvelgti į 2007 m. lapkričio 29 d. Parlamento rezoliuciją dėl bendrųjų lankstumo ir užimtumo garantijų principų;

| 31. | mano, kad kilus finansų ir ekonomikos krizei, dėl kurios dažnai atleidžiami darbuotojai ir vykdoma struktūrinė pertvarka, ypač svarbus darbuotojų dalyvavimas bendrovėse vykstančiose sprendimo priėmimo procedūrose, kurios daro įtaką jų darbo vietai ir pragyvenimo šaltiniui; pritaria naujausiai 1994 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyvos 94/45/EB dėl Europos darbų tarybos steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo (15) peržiūrai (16); pakartoja savo raginimą toliau stiprinti Europos darbo tarybų veiklą, kaip nustatyta Parlamento 2001 m. rugsėjo 4 d. rezoliucijoje dėl Direktyvos 94/45/EB taikymo (17); |
| --- | --- |

31.

mano, kad kilus finansų ir ekonomikos krizei, dėl kurios dažnai atleidžiami darbuotojai ir vykdoma struktūrinė pertvarka, ypač svarbus darbuotojų dalyvavimas bendrovėse vykstančiose sprendimo priėmimo procedūrose, kurios daro įtaką jų darbo vietai ir pragyvenimo šaltiniui; pritaria naujausiai 1994 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyvos 94/45/EB dėl Europos darbų tarybos steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo (15) peržiūrai (16); pakartoja savo raginimą toliau stiprinti Europos darbo tarybų veiklą, kaip nustatyta Parlamento 2001 m. rugsėjo 4 d. rezoliucijoje dėl Direktyvos 94/45/EB taikymo (17);

| 32. | pabrėžia, kad socialinė ir užimtumo politikos kryptys turėtų skatinti darbo vietų kūrimą ir turėtų būti skubiai pradėtos vykdyti dėl prasidėjusios ekonomikos krizė, taigi suteiktų naujas įdarbinimo ir švietimo galimybes, taip pat sušvelnintų pajamų netekimo poveikį; mano, kad pagal šias politikos kryptis žmonės turėtų būti aktyviai motyvuojami ieškoti naujų darbo galimybių arba pradėti savo verslą; taigi mano, kad tuo tikslu valstybės narės turėtų numatyti galimybes pasinaudoti prieinamais finansavimo šaltiniais, pavyzdžiui, kredito garantijomis, sumažintomis palūkanų normomis arba išmokant visą nedarbo pašalpą, taip pat švelninant pajamų netekimo poveikį ir teikiant švietimo galimybes, kadangi tai padėtų bedarbiams ieškoti naujo darbo; primena Komisijos holistinį požiūrį į aktyvią įtrauktį, kuri apima paramą tinkamoms pajamoms, galimybę naudotis visą apimančiomis darbo rinkomis ir aukštos kokybės socialines paslaugas; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad socialinė ir užimtumo politikos kryptys turėtų skatinti darbo vietų kūrimą ir turėtų būti skubiai pradėtos vykdyti dėl prasidėjusios ekonomikos krizė, taigi suteiktų naujas įdarbinimo ir švietimo galimybes, taip pat sušvelnintų pajamų netekimo poveikį; mano, kad pagal šias politikos kryptis žmonės turėtų būti aktyviai motyvuojami ieškoti naujų darbo galimybių arba pradėti savo verslą; taigi mano, kad tuo tikslu valstybės narės turėtų numatyti galimybes pasinaudoti prieinamais finansavimo šaltiniais, pavyzdžiui, kredito garantijomis, sumažintomis palūkanų normomis arba išmokant visą nedarbo pašalpą, taip pat švelninant pajamų netekimo poveikį ir teikiant švietimo galimybes, kadangi tai padėtų bedarbiams ieškoti naujo darbo; primena Komisijos holistinį požiūrį į aktyvią įtrauktį, kuri apima paramą tinkamoms pajamoms, galimybę naudotis visą apimančiomis darbo rinkomis ir aukštos kokybės socialines paslaugas;

| 33. | ragina Komisiją imtis iniciatyvų, kurios leis aiškiai atskirti darbdavius, iš tikrųjų savarankiškai dirbančius ir smulkius verslininkus nuo darbuotojų; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją imtis iniciatyvų, kurios leis aiškiai atskirti darbdavius, iš tikrųjų savarankiškai dirbančius ir smulkius verslininkus nuo darbuotojų;

| 34. | pabrėžia ypač svarbią būtinybę remti motinas skiriant šeimos išmokas kūdikiams, kuriant tinkamą joms į darbo rinką grįžti padėsiančią sistemą, ypatingą dėmesį skiriant vienišoms motinoms atsižvelgiant į jų pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia ypač svarbią būtinybę remti motinas skiriant šeimos išmokas kūdikiams, kuriant tinkamą joms į darbo rinką grįžti padėsiančią sistemą, ypatingą dėmesį skiriant vienišoms motinoms atsižvelgiant į jų pažeidžiamumą;

| 35. | pažymi, kad socialinė ekonomika, kaip dar viena verslumo forma, atlieka esminį vaidmenį kuriant tvarią Europos ekonomiką ir verslumą derinant su solidarumu; taip pat pažymi, kad socialinės ekonomikos įmonėms reikia saugios tesinės sistemos; pažymi svarbų savanorių darbo indėlį socialinėje srityje, ypač kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi ir teikiant paramą labiausiai pažeidžiamoms visuomenės grupėms; |
| --- | --- |

35.

pažymi, kad socialinė ekonomika, kaip dar viena verslumo forma, atlieka esminį vaidmenį kuriant tvarią Europos ekonomiką ir verslumą derinant su solidarumu; taip pat pažymi, kad socialinės ekonomikos įmonėms reikia saugios tesinės sistemos; pažymi svarbų savanorių darbo indėlį socialinėje srityje, ypač kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi ir teikiant paramą labiausiai pažeidžiamoms visuomenės grupėms;

| 36. | pabrėžia, kad ne visi žmonės gali dirbti, ne visiems dabar užtenka darbo vietų ir dar kartą patvirtina, kad svarbu vykdyti 2008 m. gruodžio 11–12 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime patvirtintą Rekomendaciją 92/441/EEB „dėl pakankamų išteklių ir socialinės paramos, kad asmuo galėtų gyventi žmogaus orumo nemenkinantį gyvenimą“ imant taikyti minimalių pajamų sistemas visose valstybėse narėse ir didinant lygius norint užtikrinti prieinamumą ir tinkamumą; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad ne visi žmonės gali dirbti, ne visiems dabar užtenka darbo vietų ir dar kartą patvirtina, kad svarbu vykdyti 2008 m. gruodžio 11–12 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime patvirtintą Rekomendaciją 92/441/EEB „dėl pakankamų išteklių ir socialinės paramos, kad asmuo galėtų gyventi žmogaus orumo nemenkinantį gyvenimą“ imant taikyti minimalių pajamų sistemas visose valstybėse narėse ir didinant lygius norint užtikrinti prieinamumą ir tinkamumą;

| 37. | yra įsitikinęs, kad mikrokreditų plėtojimas gali atlikti svarbų vaidmenį skatinant (ilgai) nedirbusius asmenis pradėti savarankišką veiklą; atkreipia dėmesį į tai, kad mikrokreditai jau padėjo daugelyje tokių situacijų žmonėms sugrįžtant į darbinį gyvenimą ir tai yra suderinama su Lisabonos strategija; ragina Komisiją pagerinti informacijos apie galimybes gauti mikrokreditus ir jų prieinamumą teikimą norint pasiekti tas visuomenės grupes, kurioms labiausiai reikia mikrokreditų ir kurios galėtų iš jų gauti didžiausią naudą; |
| --- | --- |

37.

yra įsitikinęs, kad mikrokreditų plėtojimas gali atlikti svarbų vaidmenį skatinant (ilgai) nedirbusius asmenis pradėti savarankišką veiklą; atkreipia dėmesį į tai, kad mikrokreditai jau padėjo daugelyje tokių situacijų žmonėms sugrįžtant į darbinį gyvenimą ir tai yra suderinama su Lisabonos strategija; ragina Komisiją pagerinti informacijos apie galimybes gauti mikrokreditus ir jų prieinamumą teikimą norint pasiekti tas visuomenės grupes, kurioms labiausiai reikia mikrokreditų ir kurios galėtų iš jų gauti didžiausią naudą;

| 38. | ragina skatinti glaudesnę lankstumo ir užimtumo garantijų įgyvendinimo ir socialinio dialogo stiprinimo sąsają, gerbiant nacionalinius papročius ir praktiką; |
| --- | --- |

38.

ragina skatinti glaudesnę lankstumo ir užimtumo garantijų įgyvendinimo ir socialinio dialogo stiprinimo sąsają, gerbiant nacionalinius papročius ir praktiką;

| 39. | reikalauja, kad būtų pašalintos biurokratinės kliūtys mažosioms ir vidutinio dydžio įmonėms; ragina toliau įgyvendinti principus, pasiūlytus Komisijos komunikate dėl smulkiojo verslo akto Europai; |
| --- | --- |

39.

reikalauja, kad būtų pašalintos biurokratinės kliūtys mažosioms ir vidutinio dydžio įmonėms; ragina toliau įgyvendinti principus, pasiūlytus Komisijos komunikate dėl smulkiojo verslo akto Europai;

| 40. | visiškai pripažindamas, kad valstybės narės yra kompetentingos darbo užmokesčio politikos srityje, siūlo socialiniams partneriams nacionaliniu lygiu aptarti naujas darbo užmokesčio politikos metodikas, kurios galėtų atstatyti dabartinį mažėjantį procentine dalimi išreikštą atlyginimų ir pelno santykį ir pagal kurias į darbuotojų uždarbį galėtų būti įtraukta didesnė įmonių pajamų dalis naudojant infliacijos poveikio švelninimo sistemas; mano, kad pagal šias sistemas galėtų būti sudarytos sąlygos nukreipti papildomą darbuotojų uždarbį į specialius įmonių įsteigtus kapitalo fondus; ragina surengti diskusijas dėl priemonių skatinti įmones, kad šios taikytų minėtąsias metodikas, be to, ragina surengti diskusijas dėl teisinės sistemos, kuri reglamentuotų darbuotojų galimybę praėjus tam tikram laiko tarpui palaipsniui pradėti naudotis šiais fondais; nurodo socialiniams partneriams, kad labai svarbus atnaujintas įsipareigojimas dėl „tinkamo darbo užmokesčio“, kuris garantuoja, kad minimalus darbo užmokestis bus žymiai didesnis nei atitinkama pajamų norma, siekiant sudaryti galimybę žmonėms išsivaduoti iš skurdo ir pasinaudoti darbo teikiamu pranašumu; |
| --- | --- |

40.

visiškai pripažindamas, kad valstybės narės yra kompetentingos darbo užmokesčio politikos srityje, siūlo socialiniams partneriams nacionaliniu lygiu aptarti naujas darbo užmokesčio politikos metodikas, kurios galėtų atstatyti dabartinį mažėjantį procentine dalimi išreikštą atlyginimų ir pelno santykį ir pagal kurias į darbuotojų uždarbį galėtų būti įtraukta didesnė įmonių pajamų dalis naudojant infliacijos poveikio švelninimo sistemas; mano, kad pagal šias sistemas galėtų būti sudarytos sąlygos nukreipti papildomą darbuotojų uždarbį į specialius įmonių įsteigtus kapitalo fondus; ragina surengti diskusijas dėl priemonių skatinti įmones, kad šios taikytų minėtąsias metodikas, be to, ragina surengti diskusijas dėl teisinės sistemos, kuri reglamentuotų darbuotojų galimybę praėjus tam tikram laiko tarpui palaipsniui pradėti naudotis šiais fondais; nurodo socialiniams partneriams, kad labai svarbus atnaujintas įsipareigojimas dėl „tinkamo darbo užmokesčio“, kuris garantuoja, kad minimalus darbo užmokestis bus žymiai didesnis nei atitinkama pajamų norma, siekiant sudaryti galimybę žmonėms išsivaduoti iš skurdo ir pasinaudoti darbo teikiamu pranašumu;

| 41. | primygtinai reikalauja, kad pažanga nediskriminavimo ir lygių galimybių srityje remtųsi tvirtu teisėkūros pagrindu ir politikos priemonių rinkiniu, o nediskriminavimo ir lygių galimybių principas turi būti įtrauktas į visas atnaujintos socialinės darbotvarkės apimamas sritis; |
| --- | --- |

41.

primygtinai reikalauja, kad pažanga nediskriminavimo ir lygių galimybių srityje remtųsi tvirtu teisėkūros pagrindu ir politikos priemonių rinkiniu, o nediskriminavimo ir lygių galimybių principas turi būti įtrauktas į visas atnaujintos socialinės darbotvarkės apimamas sritis;

| 42. | prašo, kad Komisija atliktų žinių mobilumo vidutinės trukmės ir ilgalaikio poveikio tyrimus norint pasinaudoti rezultatais rengiant priemones neigiamam poveikiui sušvelninti; |
| --- | --- |

42.

prašo, kad Komisija atliktų žinių mobilumo vidutinės trukmės ir ilgalaikio poveikio tyrimus norint pasinaudoti rezultatais rengiant priemones neigiamam poveikiui sušvelninti;

Imigracija

| 43. | atkreipia dėmesį į neigiamą poveikį (galimą protų nutekėjimą), kurį gali turėti imigracija kilmės šalių vystymosi procesams, įskaitant šeimos ryšius, sveikatą, švietimą ir mokslinius tyrimus; taip pat primena ekonomikos krizės poveikį priimančiosioms šalims darbo rinkos pusiausvyros trūkumo požiūriu; |
| --- | --- |

43.

atkreipia dėmesį į neigiamą poveikį (galimą protų nutekėjimą), kurį gali turėti imigracija kilmės šalių vystymosi procesams, įskaitant šeimos ryšius, sveikatą, švietimą ir mokslinius tyrimus; taip pat primena ekonomikos krizės poveikį priimančiosioms šalims darbo rinkos pusiausvyros trūkumo požiūriu;

| 44. | pabrėžia asmenų iš trečiųjų šalių etiško įdarbinimo svarbą, ypač sveikatos priežiūros specialistų įdarbinimo svarbą, ir ragina parengti Tarptautinio įdarbinimo praktikos kodeksą tas valstybes nares, kurios to dar nepadarė; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia asmenų iš trečiųjų šalių etiško įdarbinimo svarbą, ypač sveikatos priežiūros specialistų įdarbinimo svarbą, ir ragina parengti Tarptautinio įdarbinimo praktikos kodeksą tas valstybes nares, kurios to dar nepadarė;

| 45. | pabrėžia, kad neaiškus ilgalaikis imigracijos poveikis demografiniams pokyčiams, nes jis priklauso nuo migracijos srautų kitimo, šeimų susijungimo ir gimstamumo rodiklių; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad neaiškus ilgalaikis imigracijos poveikis demografiniams pokyčiams, nes jis priklauso nuo migracijos srautų kitimo, šeimų susijungimo ir gimstamumo rodiklių;

| 46. | mano, kad legaliai dirbantys imigrantai gali prisidėti prie tvaraus socialinės apsaugos sistemų vystymosi ir užsitikrinti savo pačių teises į pensiją ir socialines teises; |
| --- | --- |

46.

mano, kad legaliai dirbantys imigrantai gali prisidėti prie tvaraus socialinės apsaugos sistemų vystymosi ir užsitikrinti savo pačių teises į pensiją ir socialines teises;

| 47. | pažymi, kad sėkminga žmogaus teisėmis pagrįsta imigracijos politika turėtų skatinti nuoseklią ir veiksmingą migrantų integracijos strategiją remiantis lygių galimybių principu, kuri garantuotų jų pagrindines teises ir užtikrintų teisių ir įsipareigojimų pusiausvyrą; |
| --- | --- |

47.

pažymi, kad sėkminga žmogaus teisėmis pagrįsta imigracijos politika turėtų skatinti nuoseklią ir veiksmingą migrantų integracijos strategiją remiantis lygių galimybių principu, kuri garantuotų jų pagrindines teises ir užtikrintų teisių ir įsipareigojimų pusiausvyrą;

| 48. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą nustatyti sankcijas darbdaviams, kurie įdarbina šalyje nelegaliai esančius trečiųjų šalių piliečius; pabrėžia, kad svarbu kovoti su nelegaliai šalyje esančių trečiųjų šalių piliečių išnaudojimu, bet reikia gerbti nepalankioje padėtyje atsidūrusių asmenų teises; esant tokioms aplinkybėms ragina Komisiją remti teisėtai šalyje esančių trečiųjų šalių piliečių galimybę teisėtai įsidarbinti; |
| --- | --- |

48.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą nustatyti sankcijas darbdaviams, kurie įdarbina šalyje nelegaliai esančius trečiųjų šalių piliečius; pabrėžia, kad svarbu kovoti su nelegaliai šalyje esančių trečiųjų šalių piliečių išnaudojimu, bet reikia gerbti nepalankioje padėtyje atsidūrusių asmenų teises; esant tokioms aplinkybėms ragina Komisiją remti teisėtai šalyje esančių trečiųjų šalių piliečių galimybę teisėtai įsidarbinti;

| 49. | palankiai vertina direktyvos dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo pasiūlymą (COM(2008)0414); tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad direktyva neturi labiau diskriminuoti Sąjungos piliečių dėl jų ekonominės padėties; |
| --- | --- |

49.

palankiai vertina direktyvos dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo pasiūlymą (COM(2008)0414); tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad direktyva neturi labiau diskriminuoti Sąjungos piliečių dėl jų ekonominės padėties;

| 50. | mano, kad Europos Sąjungos institucijų ir valstybių narių prioritetu turi tapti esamų darbo teisės aktų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo stiprinimas pagal nacionalinę ir Bendrijos teisę ir pagal Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas; |
| --- | --- |

50.

mano, kad Europos Sąjungos institucijų ir valstybių narių prioritetu turi tapti esamų darbo teisės aktų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo stiprinimas pagal nacionalinę ir Bendrijos teisę ir pagal Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas;

| 51. | pabrėžia būtinybę toliau stiprinti kovai su diskriminacija skirtus teisės aktus Europos Sąjungoje; ragina Komisiją skatinti valstybes nares keistis geriausia patirtimi norint toliau skatinti sėkmingą migrantų integraciją; pažymi, kad ypač esant ekonominiams sunkumams neproporcingai žalingą poveikį patiria pažeidžiamiausios visuomenės grupės, kurioms dažnai priklauso migrantai; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia būtinybę toliau stiprinti kovai su diskriminacija skirtus teisės aktus Europos Sąjungoje; ragina Komisiją skatinti valstybes nares keistis geriausia patirtimi norint toliau skatinti sėkmingą migrantų integraciją; pažymi, kad ypač esant ekonominiams sunkumams neproporcingai žalingą poveikį patiria pažeidžiamiausios visuomenės grupės, kurioms dažnai priklauso migrantai;

ES išorės santykiai

| 52. | yra įsitikinęs, kad plėtodama išorės santykius ES galėtų imtis aktyvesnio vaidmens skatindama pagrindinius socialinius ir aplinkos apsaugos standartus; mano, kad reikia dėti daugiau pastangų prevencijos priemonių, priežiūros ir sankcijų už pažeidimus srityje; |
| --- | --- |

52.

yra įsitikinęs, kad plėtodama išorės santykius ES galėtų imtis aktyvesnio vaidmens skatindama pagrindinius socialinius ir aplinkos apsaugos standartus; mano, kad reikia dėti daugiau pastangų prevencijos priemonių, priežiūros ir sankcijų už pažeidimus srityje;

| 53. | mano, kad ES galėtų labiau paveikti tarptautinę darbotvarkę, susijusią su tinkamo darbo darbotvarke, ir aktyviai skatinti laikytis TDO konvencijų, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, ir kad tai galėtų padėti pasiekti taiką pasaulyje, be to, padėti apsaugoti ES interesus ir vertybes; |
| --- | --- |

53.

mano, kad ES galėtų labiau paveikti tarptautinę darbotvarkę, susijusią su tinkamo darbo darbotvarke, ir aktyviai skatinti laikytis TDO konvencijų, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, ir kad tai galėtų padėti pasiekti taiką pasaulyje, be to, padėti apsaugoti ES interesus ir vertybes;

| 54. | pabrėžia tai, kad Bendrijos teisinės sistemos vystymas tiek pirminės, tiek antrinės teisės pagalba negali prieštarauti tarptautiniams įsipareigojimams pagal TDO konvencijas; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia tai, kad Bendrijos teisinės sistemos vystymas tiek pirminės, tiek antrinės teisės pagalba negali prieštarauti tarptautiniams įsipareigojimams pagal TDO konvencijas;

| 55. | pažymi, kad ES turėtų siekti, kad globalizacijos procesui būtų būdinga didesnė socialinė įtrauktis ir ekonomikos bei aplinkos tvarumas; pažymi, kad tai, kaip korporacijos užsiima verslu ne tik daro didelį ekonominį poveikį, bet ir akivaizdų socialinį poveikį Europos Sąjungoje bei trečiosiose šalyse, ypač besivystančiose šalyse; todėl ragina Komisiją aktyviai remti įmonių socialinės atsakomybės idėją palaikant privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus arba, jei reikia, teikiant teisės aktų pasiūlymus; |
| --- | --- |

55.

pažymi, kad ES turėtų siekti, kad globalizacijos procesui būtų būdinga didesnė socialinė įtrauktis ir ekonomikos bei aplinkos tvarumas; pažymi, kad tai, kaip korporacijos užsiima verslu ne tik daro didelį ekonominį poveikį, bet ir akivaizdų socialinį poveikį Europos Sąjungoje bei trečiosiose šalyse, ypač besivystančiose šalyse; todėl ragina Komisiją aktyviai remti įmonių socialinės atsakomybės idėją palaikant privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus arba, jei reikia, teikiant teisės aktų pasiūlymus;

Struktūriniai fondai

| 56. | siūlo sustiprinti struktūrinių fondų potencialą vykdant supaprastinamo, lankstumo ir tobulinimo procedūras ir socialinės integracijos dimensiją, siekiant padėti valstybėms narėms pasiekti kuo geresnių socialinės ir užimtumo politikos rezultatų; ragina valstybes nares ir regionus leisti partneriams visapusiškai dalyvauti remiantis reglamento, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų (18), 16 straipsniu; primygtinai rekomenduoja partneriams suteikti prieigą prie Europos socialinio fondo (ESF) gebėjimams stiprinti; |
| --- | --- |

56.

siūlo sustiprinti struktūrinių fondų potencialą vykdant supaprastinamo, lankstumo ir tobulinimo procedūras ir socialinės integracijos dimensiją, siekiant padėti valstybėms narėms pasiekti kuo geresnių socialinės ir užimtumo politikos rezultatų; ragina valstybes nares ir regionus leisti partneriams visapusiškai dalyvauti remiantis reglamento, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų (18), 16 straipsniu; primygtinai rekomenduoja partneriams suteikti prieigą prie Europos socialinio fondo (ESF) gebėjimams stiprinti;

| 57. | pabrėžia, kad atnaujintoje socialinėje darbotvarkėje turi būti numatytas aiškus įsipareigojimas, kad Europos Sąjungos struktūriniai ir sanglaudos fondai padės įgyvendinti jos tikslus; todėl prašo valstybes nares naudotis ESF ir visais kitais struktūriniais fondais ne tik tam, kad būtų pagerintas žmonių darbingumas, bet kad būtų pagerinta ir socialinė infrastruktūra; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad atnaujintoje socialinėje darbotvarkėje turi būti numatytas aiškus įsipareigojimas, kad Europos Sąjungos struktūriniai ir sanglaudos fondai padės įgyvendinti jos tikslus; todėl prašo valstybes nares naudotis ESF ir visais kitais struktūriniais fondais ne tik tam, kad būtų pagerintas žmonių darbingumas, bet kad būtų pagerinta ir socialinė infrastruktūra;

| 58. | pripažįsta, kad struktūriniai fondai dažniausiai lieka pagrindine finansavimo priemone įgyvendinant socialinius tikslus; prašo Komisijos ir valstybių narių skatinti sąveiką su kitomis programomis ir remti daugiamečių bendrųjų programų, pavyzdžiui, Daphne, Progress, visuomenės sveikatos programos ir programos „Europa piliečiams“, darną; |
| --- | --- |

58.

pripažįsta, kad struktūriniai fondai dažniausiai lieka pagrindine finansavimo priemone įgyvendinant socialinius tikslus; prašo Komisijos ir valstybių narių skatinti sąveiką su kitomis programomis ir remti daugiamečių bendrųjų programų, pavyzdžiui, Daphne, Progress, visuomenės sveikatos programos ir programos „Europa piliečiams“, darną;

| 59. | ragina ypatingą dėmesį kreipti į labiausiai globalizacijos veikiamus regionus ir į naujųjų valstybių narių regionus, kuriuose vyksta socialinė konvergencija; |
| --- | --- |

59.

ragina ypatingą dėmesį kreipti į labiausiai globalizacijos veikiamus regionus ir į naujųjų valstybių narių regionus, kuriuose vyksta socialinė konvergencija;

| 60. | mano, kad programa Progress, vykdant bandomųjų projektų vertinimą, galėtų padėti geriau įvertinti Europos socialinių modelių modernizavimą; |
| --- | --- |

60.

mano, kad programa Progress, vykdant bandomųjų projektų vertinimą, galėtų padėti geriau įvertinti Europos socialinių modelių modernizavimą;

| 61. | mano, kad dėl laisvo asmenų judėjimo vidaus rinkoje kai kuriose ES dalyse ir ypač didesniuose miestuose kyla naujos problemos dėl socialinės apsaugos įvykus nelaimei užtikrinimo savęs išlaikyti nepajėgiems žmonėms, kurios kelia papildomą įtampą pagalbą įvykus nelaimei teikiančioms (labdaros) privačioms ir viešosioms tarnyboms, pavyzdžiui, padedančioms benamiams arba visuomenės atstumtoms žmonių grupėms; |
| --- | --- |

61.

mano, kad dėl laisvo asmenų judėjimo vidaus rinkoje kai kuriose ES dalyse ir ypač didesniuose miestuose kyla naujos problemos dėl socialinės apsaugos įvykus nelaimei užtikrinimo savęs išlaikyti nepajėgiems žmonėms, kurios kelia papildomą įtampą pagalbą įvykus nelaimei teikiančioms (labdaros) privačioms ir viešosioms tarnyboms, pavyzdžiui, padedančioms benamiams arba visuomenės atstumtoms žmonių grupėms;

Tikslų siekimo priemonės

Socialinis ir pilietinis dialogas

| 62. | pabrėžia, kad piliečiai galės tapti lankstesni ir geriau priimti pokyčius, jei pasitikės vieni kitais, o jų tarpusavio pasitikėjimą galima sustiprinti plėtojant veiksmingesnį ir skaidresnį socialinį dialogą bei užtikrinant veiksmingesnę kolektyvinę demokratiją politikos kūrimo ir pateikimo procese; |
| --- | --- |

62.

pabrėžia, kad piliečiai galės tapti lankstesni ir geriau priimti pokyčius, jei pasitikės vieni kitais, o jų tarpusavio pasitikėjimą galima sustiprinti plėtojant veiksmingesnį ir skaidresnį socialinį dialogą bei užtikrinant veiksmingesnę kolektyvinę demokratiją politikos kūrimo ir pateikimo procese;

| 63. | mano, kad ypač svarbu, jog socialinis dialogas prisidėtų prie sveikatos ir saugumo darbe politikos krypčių tobulinimo ir bendrai skatintų gyvenimo kokybės darbe gerinimą; prašo Komisijos pradėti svarstymus, kaip nepastovų darbą dirbančius asmenis (laikinus darbuotojus, nepilną darbo dieną dirbančius darbuotojus, pagal terminuotas darbo sutartis dirbančius darbuotojus) įtraukti į socialinį dialogą; |
| --- | --- |

63.

mano, kad ypač svarbu, jog socialinis dialogas prisidėtų prie sveikatos ir saugumo darbe politikos krypčių tobulinimo ir bendrai skatintų gyvenimo kokybės darbe gerinimą; prašo Komisijos pradėti svarstymus, kaip nepastovų darbą dirbančius asmenis (laikinus darbuotojus, nepilną darbo dieną dirbančius darbuotojus, pagal terminuotas darbo sutartis dirbančius darbuotojus) įtraukti į socialinį dialogą;

| 64. | kadangi apie Europos socialinių partnerių derybų rezultatus nedaug žinoma ar informuojama, ragina skleisti žinias apie socialinio dialogo rezultatus siekiant, kad jo poveikis būtų didesnis ir kad jis vyktų toliau; |
| --- | --- |

64.

kadangi apie Europos socialinių partnerių derybų rezultatus nedaug žinoma ar informuojama, ragina skleisti žinias apie socialinio dialogo rezultatus siekiant, kad jo poveikis būtų didesnis ir kad jis vyktų toliau;

| 65. | mano, kad bendradarbiavimo kultūra, keičianti darbo rinkoje esančią konfliktu pagrįstą kultūrą, ir toliau turėtų būti remiama skatinant socialinį dialogą; |
| --- | --- |

65.

mano, kad bendradarbiavimo kultūra, keičianti darbo rinkoje esančią konfliktu pagrįstą kultūrą, ir toliau turėtų būti remiama skatinant socialinį dialogą;

| 66. | mano, kad pilietinės visuomenės organizacijos ir skurdą bei socialinę atskirtį patiriantys žmonės turi būti vienodai labiau tiesiogiai įtraukiami į debatus dėl ekonomikos ir socialinio modelio; |
| --- | --- |

66.

mano, kad pilietinės visuomenės organizacijos ir skurdą bei socialinę atskirtį patiriantys žmonės turi būti vienodai labiau tiesiogiai įtraukiami į debatus dėl ekonomikos ir socialinio modelio;

| 67. | pažymi, jog siekiant, kad strategija būtų ilgalaikė ir tvari, socialiniai partneriai turėtų pasistengti dirbti laikydamiesi daugiamečių planų, kuriuose būtų nustatyti konkretūs grafikai ir terminai; |
| --- | --- |

67.

pažymi, jog siekiant, kad strategija būtų ilgalaikė ir tvari, socialiniai partneriai turėtų pasistengti dirbti laikydamiesi daugiamečių planų, kuriuose būtų nustatyti konkretūs grafikai ir terminai;

| 68. | ragina, surengti Europos suinteresuotųjų šalių, nacionalinių valdžios institucijų, darbdavių ir darbuotojų bei pilietinės visuomenės organizacijų išsamias diskusijas dėl socialinės darbotvarkės laikotarpiui po 2010 m.; |
| --- | --- |

68.

ragina, surengti Europos suinteresuotųjų šalių, nacionalinių valdžios institucijų, darbdavių ir darbuotojų bei pilietinės visuomenės organizacijų išsamias diskusijas dėl socialinės darbotvarkės laikotarpiui po 2010 m.;

| 69. | pažymi, kad valstybės narės turėtų pritarti naujiems išmatuojamiems, privalomiems ir kiekybiniams socialiniams tikslams ir rodikliams, nustatytiems Lisabonos strategijai laikotarpiui po 2010 m., įskaitant įsipareigojimus imtis veiksmų skurdui ir socialinei atskirčiai panaikinti bei rengti naują socialinės pažangos paktą, kuris nustatytų naujos socialiai tvarios ir absoliučiai teisingos ES tikslus ir struktūrą ir kuris turėtų nustatyti ir stiprinti socialinį AKM kaip pagrindinį ramstį; |
| --- | --- |

69.

pažymi, kad valstybės narės turėtų pritarti naujiems išmatuojamiems, privalomiems ir kiekybiniams socialiniams tikslams ir rodikliams, nustatytiems Lisabonos strategijai laikotarpiui po 2010 m., įskaitant įsipareigojimus imtis veiksmų skurdui ir socialinei atskirčiai panaikinti bei rengti naują socialinės pažangos paktą, kuris nustatytų naujos socialiai tvarios ir absoliučiai teisingos ES tikslus ir struktūrą ir kuris turėtų nustatyti ir stiprinti socialinį AKM kaip pagrindinį ramstį;

| 70. | pažymi, kad įmonės ES atlieka svarbų vaidmenį ne tik ekonominiu, bet ir socialiniu aspektu; todėl atkreipia dėmesį į įmonių socialinės atsakomybės skatinimą ir būtinybę pasiekti neatidėliotiną pažangą aukštos kokybės darbo atžvilgiu, įskaitant tinkamą darbo užmokestį, palaikyti socialinį modelį ir užkirsti kelią socialiniam dempingui; |
| --- | --- |

70.

pažymi, kad įmonės ES atlieka svarbų vaidmenį ne tik ekonominiu, bet ir socialiniu aspektu; todėl atkreipia dėmesį į įmonių socialinės atsakomybės skatinimą ir būtinybę pasiekti neatidėliotiną pažangą aukštos kokybės darbo atžvilgiu, įskaitant tinkamą darbo užmokestį, palaikyti socialinį modelį ir užkirsti kelią socialiniam dempingui;

| 71. | pritaria veiksmingam Parlamento ir pilietinės visuomenės organizacijų dialogui; mano, kad toks dialogas turi vykti ir valstybių narių viduje centriniu, regionų ir vietos lygmenimis; |
| --- | --- |

71.

pritaria veiksmingam Parlamento ir pilietinės visuomenės organizacijų dialogui; mano, kad toks dialogas turi vykti ir valstybių narių viduje centriniu, regionų ir vietos lygmenimis;

| 72. | pažymi, kad paskelbti Europos savanoriškumo metai būtų puiki galimybė Europos Sąjungai priartėti prie pilietinės visuomenės organizacijų; ragina Komisiją pasirengti paskelbti 2011 m. Europos savanoriškumo metais kuo skubiau pateikiant atitinkamą teisėkūros pasiūlymą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

72.

pažymi, kad paskelbti Europos savanoriškumo metai būtų puiki galimybė Europos Sąjungai priartėti prie pilietinės visuomenės organizacijų; ragina Komisiją pasirengti paskelbti 2011 m. Europos savanoriškumo metais kuo skubiau pateikiant atitinkamą teisėkūros pasiūlymą šiuo klausimu;

| 73. | mano, kad pilietinės visuomenės organizacijos turėtų dalyvauti nuo sprendimų priėmimo procesų pradžios ir kad informacija turėtų būti viešai prieinama, grįžtamasis ryšys – abipusis ir dalyviams turėtų būti aiškiai nurodyta, koks galimas pokyčių mastas; |
| --- | --- |

73.

mano, kad pilietinės visuomenės organizacijos turėtų dalyvauti nuo sprendimų priėmimo procesų pradžios ir kad informacija turėtų būti viešai prieinama, grįžtamasis ryšys – abipusis ir dalyviams turėtų būti aiškiai nurodyta, koks galimas pokyčių mastas;

| 74. | pabrėžia konsultavimosi kaip veiksmingos priemonės, kuri suteikia teises piliečiams ir leidžia jiems tiesiogiai prisidėti formuojant politiką Europos Sąjungos lygiu, svarbą ir vertę; ragina Komisiją imtis papildomų veiksmų žiniasklaidos pagalba informuojant apie būsimas Europos Sąjungos konsultavimosi procedūras ir kitus atitinkamus forumus nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis; |
| --- | --- |

74.

pabrėžia konsultavimosi kaip veiksmingos priemonės, kuri suteikia teises piliečiams ir leidžia jiems tiesiogiai prisidėti formuojant politiką Europos Sąjungos lygiu, svarbą ir vertę; ragina Komisiją imtis papildomų veiksmų žiniasklaidos pagalba informuojant apie būsimas Europos Sąjungos konsultavimosi procedūras ir kitus atitinkamus forumus nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis;

| 75. | mano, kad skubiai būtina Europos institucijoms, socialiniams partneriams nacionaliniu lygmeniu ir pilietinės visuomenės organizacijoms parengti vadinamąjį socialinį paktą, kuriame socialiniai veiksmai būtų susieti su realiais privalomais tikslais ir rodikliais; |
| --- | --- |

75.

mano, kad skubiai būtina Europos institucijoms, socialiniams partneriams nacionaliniu lygmeniu ir pilietinės visuomenės organizacijoms parengti vadinamąjį socialinį paktą, kuriame socialiniai veiksmai būtų susieti su realiais privalomais tikslais ir rodikliais;

| 76. | pažymi, kad piliečių dalyvavimas prasideda vaikystėje ir ragina skatinti ir remti vaikų ir jaunimo dalyvavimui skirtas struktūras ir iniciatyvas vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

76.

pažymi, kad piliečių dalyvavimas prasideda vaikystėje ir ragina skatinti ir remti vaikų ir jaunimo dalyvavimui skirtas struktūras ir iniciatyvas vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis;

ES teisė

| 77. | pabrėžia, kad reikia sparčiau daryti pažangą ir baigti rengti reglamentą dėl socialinės apsaugos sistemų derinimo ir direktyvą dėl teisių į pensiją perkeliamumo ir direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba lytinės orientacijos, principas, pasiūlymą; |
| --- | --- |

77.

pabrėžia, kad reikia sparčiau daryti pažangą ir baigti rengti reglamentą dėl socialinės apsaugos sistemų derinimo ir direktyvą dėl teisių į pensiją perkeliamumo ir direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba lytinės orientacijos, principas, pasiūlymą;

| 78. | ragina patobulinti ES lygmens teisėkūros procesą, aiškiai nurodant, kodėl reikalingi tokio lygmens veiksmai, užtikrinant turinio kokybę ir pateikiant svarų ir nepriklausomą poveikio vertinimą, susijusį su socialiniu poveikiu bei poveikiu aplinkai ir ekonomikai; ragina visų pirma veiksmingai įgyvendinti 2003 m. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (19); |
| --- | --- |

78.

ragina patobulinti ES lygmens teisėkūros procesą, aiškiai nurodant, kodėl reikalingi tokio lygmens veiksmai, užtikrinant turinio kokybę ir pateikiant svarų ir nepriklausomą poveikio vertinimą, susijusį su socialiniu poveikiu bei poveikiu aplinkai ir ekonomikai; ragina visų pirma veiksmingai įgyvendinti 2003 m. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (19);

| 79. | pabrėžia, kad pirmenybė turėtų būti teikiama veiksmingam valstybių narių bendradarbiavimui ir veiksmingai ES teisės perkėlimo stebėsenai; |
| --- | --- |

79.

pabrėžia, kad pirmenybė turėtų būti teikiama veiksmingam valstybių narių bendradarbiavimui ir veiksmingai ES teisės perkėlimo stebėsenai;

| 80. | mano, kad vykdant geresnę ES teisėkūros procedūrą turėtų būti veiksmingai siekiama įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas ir turėtų būti atsižvelgiama į piliečių rūpesčius, taip priartinant juos prie ES; |
| --- | --- |

80.

mano, kad vykdant geresnę ES teisėkūros procedūrą turėtų būti veiksmingai siekiama įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas ir turėtų būti atsižvelgiama į piliečių rūpesčius, taip priartinant juos prie ES;

AKM

| 81. | mano, kad ES mastu turėtų būti geriau susieta ekonomikos, aplinkosaugos ir socialinė politika dar kartą patvirtinant pirminius Lisabonos strategijos tikslus ir būtinybę užtikrinti, kad ekonomikos ir užimtumo politikos kryptys veiksmingai prisidės naikinant skurdą ir socialinę atskirtį; |
| --- | --- |

81.

mano, kad ES mastu turėtų būti geriau susieta ekonomikos, aplinkosaugos ir socialinė politika dar kartą patvirtinant pirminius Lisabonos strategijos tikslus ir būtinybę užtikrinti, kad ekonomikos ir užimtumo politikos kryptys veiksmingai prisidės naikinant skurdą ir socialinę atskirtį;

| 82. | pabrėžia būtinybę priimti teisiškai saistančią Pagrindinių socialinių teisių chartiją; |
| --- | --- |

82.

pabrėžia būtinybę priimti teisiškai saistančią Pagrindinių socialinių teisių chartiją;

| 83. | pažymi, jog Lisabonos sutartyje nustatyta, kad apibrėžiant ir įgyvendinant ES politiką turėtų būti atsižvelgiama į labai svarbius socialinės politikos aspektus; |
| --- | --- |

83.

pažymi, jog Lisabonos sutartyje nustatyta, kad apibrėžiant ir įgyvendinant ES politiką turėtų būti atsižvelgiama į labai svarbius socialinės politikos aspektus;

| 84. | mano, kad Lisabonos strategija laikotarpiu po 2010 m. turėtų apimti sustiprintą AKM, ir ragina Komisiją toliau skatinti valstybes nares apibrėžti nacionalinius skaičiais išreikštus tikslus, visų pirma dėl skurdo mažinimo ir socialinės įtraukties gerinimo, kuriuos ypač pagrindžia nauji išmatuojami ir skaičiais išreikšti rodikliai; |
| --- | --- |

84.

mano, kad Lisabonos strategija laikotarpiu po 2010 m. turėtų apimti sustiprintą AKM, ir ragina Komisiją toliau skatinti valstybes nares apibrėžti nacionalinius skaičiais išreikštus tikslus, visų pirma dėl skurdo mažinimo ir socialinės įtraukties gerinimo, kuriuos ypač pagrindžia nauji išmatuojami ir skaičiais išreikšti rodikliai;

| 85. | ragina Tarybą ir Komisiją sudaryti sąlygas Parlamentui iš tiesų dalyvauti įgyvendinant Lisabonos strategiją po 2010 m.; |
| --- | --- |

85.

ragina Tarybą ir Komisiją sudaryti sąlygas Parlamentui iš tiesų dalyvauti įgyvendinant Lisabonos strategiją po 2010 m.;

*

* *

| 86. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

86.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0544.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0513.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0039.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0556.

(5)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0467.

(6)  OL L 245, 1992 8 26, p. 46.

(7)  OL C 297 E, 2008 11 20, p. 174.

(8)  OL C 282 E, 2008 11 6, p. 463.

(9)  OL C 102 E, 2008 4 24, p. 321.

(10)  OL C 233, 2006 9 28, p. 130.

(11)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0286.

(12)  OL C 301 E, 2007 12 13, p. 45.

(13)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0163.

(14)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(15)  OL L 254, 1994 9 30, p. 64.

(16)  Direktyva 2009/38/EB (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

(17)  OL C 72 E, 2002 3 21, p. 68.

(18)  2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006, nustatantis bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (OL L 210, 2006 7 31, p. 25).

(19)  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/23

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisIš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvi įtrauktis

P6_TA(2009)0371

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (2008/2335(INI))

2010/C 212 E/06

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą dėl Komisijos rekomendacijos dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (COM(2008)0639),

atsižvelgdamas į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 99, 137 ir 141 straipsnius,

atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. spalio 3 d. rekomendaciją 2008/867/EB dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (1),

atsižvelgdamas į Tarybos 1992 m. birželio 24 d. rekomendaciją 92/441/EEB dėl pakankamų išteklių ir socialinės paramos socialinės apsaugos sistemose (2);

atsižvelgdamas į Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės išvadas, padarytas po 2008 m. gruodžio 11–12 d. Briuselyje vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo,

atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 13 d. Komisijos „komunikatą dėl 2009 m. bendrosios socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties ataskaitos pasiūlymo“ (COM(2009)0058) ir į 2009 m. vasario 24 d. Komisijos „tarnybų darbo dokumentą dėl 2008 m. bendrosios ataskaitos apie socialinę įtrauktį; į duomenis apie šalis“, SEC(2009)0255,

atsižvelgdamas į savo 2006 m. lapkričio 30 d. rezoliuciją dėl neįgaliųjų padėties išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: 2006–2007 m. Europos veiksmų planą (3),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. rugsėjo 6 d. rezoliuciją dėl gyventojų psichikos sveikatos gerinimo. Europos Sąjungos psichikos sveikatos strategijos kūrimas (4),

atsižvelgdamas į pažangą, kurią ES padarė lygių galimybių ir nediskriminavimo srityse perkeldama direktyvas 2000/43/EB ir 2000/78/EB į nacionalinę teisę,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją dėl pabėgėlių statuso,

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl kovos su prekyba žmonėmis,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Neįgaliųjų teisių konvenciją,

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (5),

atsižvelgdamas į Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės išvadas, padarytas po 2002 m. kovo 15–16 d. Barselonoje vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo,

atsižvelgdamas į Komisijos 2007 m. spalio 17 d. komunikatą „Socialinės apsaugos modernizavimas siekiant didesnio socialinio teisingumo ir ekonominės sanglaudos: mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų aktyvios integracijos skatinimas“ (COM(2007)0620) ir į Parlamento 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl socialinės įtraukties skatinimo ir kovos su skurdu, įskaitant vaikų skurdą, ES (6),

atsižvelgdamas į Europos socialinių partnerių rekomendacijas, pateiktas 2007 m. spalio 18 d. ataskaitoje „Pagrindiniai iššūkiai, su kuriais susiduria Europos darbo rinkos. Bendra Europos socialinių partnerių analizė“,

atsižvelgdamas į Komisijos 2007 m. vasario 26 d. komunikatą „Socialinės tikrovės apžvalga. Tarpinė ataskaita 2007 m. pavasario Europos Vadovų Tarybai“ (COM(2007)0063) ir į Parlamento 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją šiuo klausimu (7),

atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. liepos 2 d. komunikatą „Atnaujinta socialinė darbotvarkė: galimybės, prieinamumas ir solidarumas Europoje XXI amžiuje“ (COM(2008)0412) ir į Europos Parlamento 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją šiuo klausimu (8),

atsižvelgdamas į Komisijos 2006 m. spalio 12 d. komunikatą dėl ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo ES (COM(2006)0574) ir į Parlamento 2008 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl socialinės apsaugos sistemų ir pensijų ateities, jų finansavimo ir individualizacijos tendencijos (9),

atsižvelgdamas į Parlamento 2008 m. balandžio 22 d. deklaraciją dėl benamių klausimo sprendimo (10),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl deramo darbo visiems skatinimo (11),

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1098/2008/EB dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (12),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (13),

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją Nr. 2006/962/EB dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų (14),

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1720/2006/EB, nustatantį veiksmų programą mokymosi visą gyvenimą srityje (15),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl suaugusiųjų mokymosi. mokytis niekada nevėlu (16),

atsižvelgdamas į Lisabonos sutarties protokolą dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų (17),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A6–0263/2009),

| A. | kadangi aktyvi įtrauktis neturi pakeisti socialinės įtraukties, nes pažeidžiamos grupės, negalinčios dalyvauti darbo rinkoje, turi teisę į orų gyvenimą ir visavertį dalyvavimą visuomenės veikloje, taigi ir į minimalias pajamas bei prieinamas ir įperkamas kokybiškas socialines paslaugas, nepaisant asmens gebėjimo dalyvauti darbo rinkoje, |
| --- | --- |

A.

kadangi aktyvi įtrauktis neturi pakeisti socialinės įtraukties, nes pažeidžiamos grupės, negalinčios dalyvauti darbo rinkoje, turi teisę į orų gyvenimą ir visavertį dalyvavimą visuomenės veikloje, taigi ir į minimalias pajamas bei prieinamas ir įperkamas kokybiškas socialines paslaugas, nepaisant asmens gebėjimo dalyvauti darbo rinkoje,

| B. | kadangi aktyvi įtrauktis susijusi ne tik su asmens gebėjimais, bet ir su visuomenės organizacija; kadangi dėl to reikia spręsti ir struktūrinių atskirties priežasčių, įskaitant diskriminaciją ir nepakankamą paslaugų teikimą, klausimus, |
| --- | --- |

B.

kadangi aktyvi įtrauktis susijusi ne tik su asmens gebėjimais, bet ir su visuomenės organizacija; kadangi dėl to reikia spręsti ir struktūrinių atskirties priežasčių, įskaitant diskriminaciją ir nepakankamą paslaugų teikimą, klausimus,

| C. | kadangi išstūmimą iš darbo rinkos gali nulemti galimybių tinkamai įsidarbinti trūkumas, o ne nepakankamos asmeninės pastangos, |
| --- | --- |

C.

kadangi išstūmimą iš darbo rinkos gali nulemti galimybių tinkamai įsidarbinti trūkumas, o ne nepakankamos asmeninės pastangos,

| D. | kadangi integracija į darbo rinką neturi būti būtina teisės į minimalias pajamas bei į kokybiškas socialines paslaugas sąlyga; kadangi minimalios pajamos bei kokybiškų socialinių paslaugų prieinamumas yra būtinos integracijos į darbo rinką sąlygos, |
| --- | --- |

D.

kadangi integracija į darbo rinką neturi būti būtina teisės į minimalias pajamas bei į kokybiškas socialines paslaugas sąlyga; kadangi minimalios pajamos bei kokybiškų socialinių paslaugų prieinamumas yra būtinos integracijos į darbo rinką sąlygos,

| E. | kadangi labiausiai nuo darbo rinkos nutolę asmenys dažnai yra žmonės, turintys įvairių ir sudėtingų poreikių, sunkumų ar trūkumų, pavyzdžiui, ilgalaikis priklausymas nuo mažų ar nepakankamų pajamų, ilgalaikis nedarbas, žemas išsilavinimo ir raštingumo lygis, augimas pažeidžiamose šeimose, negalia, prasta sveikata, gyvenimas vietovėse, kuriose yra įvairių sunkumų, pavojingos gyvenimo sąlygos ir namų neturėjimas, rasizmas bei diskriminacija, ir todėl įtraukties strategijos turi atspindėti atskirtį patiriančių asmenų įvairovę, |
| --- | --- |

E.

kadangi labiausiai nuo darbo rinkos nutolę asmenys dažnai yra žmonės, turintys įvairių ir sudėtingų poreikių, sunkumų ar trūkumų, pavyzdžiui, ilgalaikis priklausymas nuo mažų ar nepakankamų pajamų, ilgalaikis nedarbas, žemas išsilavinimo ir raštingumo lygis, augimas pažeidžiamose šeimose, negalia, prasta sveikata, gyvenimas vietovėse, kuriose yra įvairių sunkumų, pavojingos gyvenimo sąlygos ir namų neturėjimas, rasizmas bei diskriminacija, ir todėl įtraukties strategijos turi atspindėti atskirtį patiriančių asmenų įvairovę,

| F. | kadangi socialinė atskirtis ir išstūmimas iš darbo rinkos turi didžiulį poveikį paveiktų žmonių psichinei sveikatai ir kadangi žmonės dėl ilgalaikio nedarbo patiria didesnę riziką susirgti depresija ir kitomis psichinės sveikatos ligomis, |
| --- | --- |

F.

kadangi socialinė atskirtis ir išstūmimas iš darbo rinkos turi didžiulį poveikį paveiktų žmonių psichinei sveikatai ir kadangi žmonės dėl ilgalaikio nedarbo patiria didesnę riziką susirgti depresija ir kitomis psichinės sveikatos ligomis,

| G. | kadangi išstumtiems iš darbo rinkos labai reikia profesinio mokymo, nes jų mokyklinio išsilavinimo nepakanka, arba dėl to, kad jie ilgą laiką nebuvo darbo rinkoje ir nebegali veiksmingai pasinaudoti savo išsilavinimu, |
| --- | --- |

G.

kadangi išstumtiems iš darbo rinkos labai reikia profesinio mokymo, nes jų mokyklinio išsilavinimo nepakanka, arba dėl to, kad jie ilgą laiką nebuvo darbo rinkoje ir nebegali veiksmingai pasinaudoti savo išsilavinimu,

| H. | kadangi pažeidžiamiausius žmones dažnai veikia aktyvinimo politikos sąlygos ir kadangi tokį poveikį reikia stebėti, o neigiamo poveikio pažeidžiamoms grupėms reikia vengti, |
| --- | --- |

H.

kadangi pažeidžiamiausius žmones dažnai veikia aktyvinimo politikos sąlygos ir kadangi tokį poveikį reikia stebėti, o neigiamo poveikio pažeidžiamoms grupėms reikia vengti,

| I. | kadangi aktyvios įtraukties priemonės turi taip pat atitikti ES ir nacionalinių tikslų, susijusių su kova su skurdu ir socialine atskirtimi, raidą, |
| --- | --- |

I.

kadangi aktyvios įtraukties priemonės turi taip pat atitikti ES ir nacionalinių tikslų, susijusių su kova su skurdu ir socialine atskirtimi, raidą,

| J. | kadangi už namų ūkį dažniausiai yra atsakingos moterys, dauguma vienišų tėvų ir dauguma globėjų yra moterys; kadangi dėl šios priežasties aktyvios įtraukties politika turi apimti visą apimančias priemones, kurios suteiktų galimybę moterims, labiausiai nutolusioms nuo darbo rinkos, turėti praktinės naudos iš aktyvios įtraukties strategijų; kadangi moterų padėtis darbo rinkoje yra tiesiogiai susijusi su skurdu senatvėje, kurį daugiausia patiria moterys, |
| --- | --- |

J.

kadangi už namų ūkį dažniausiai yra atsakingos moterys, dauguma vienišų tėvų ir dauguma globėjų yra moterys; kadangi dėl šios priežasties aktyvios įtraukties politika turi apimti visą apimančias priemones, kurios suteiktų galimybę moterims, labiausiai nutolusioms nuo darbo rinkos, turėti praktinės naudos iš aktyvios įtraukties strategijų; kadangi moterų padėtis darbo rinkoje yra tiesiogiai susijusi su skurdu senatvėje, kurį daugiausia patiria moterys,

| K. | kadangi ekonomikos nuosmukio ir didėjančio nedarbo laikotarpiu yra rizika, kad vėl nemažai žmonių taps nereikalingi ir papildys atskirtį darbo rinkoje patiriančiųjų, ypač pažeidžiamiausių socialinių grupių, kaip antai moterų, vyresnių žmonių, žmonių su negalia, gretas; kadangi labai svarbu, kad socialinės įtraukties būtų siekiama ir atitinkama rinkos politika būtų vykdoma integruotai ir atitiktų Europos ekonomikos atkūrimo planą; kadangi dalis viešųjų lėšų turėtų būti naudojama siekiant išsaugoti ir pagerinti investicijas į socialinę sritį, sveikatos apsaugą ir švietimą bei kitas svarbias socialines paslaugas, taip pat į visuotinės svarbos paslaugas, |
| --- | --- |

K.

kadangi ekonomikos nuosmukio ir didėjančio nedarbo laikotarpiu yra rizika, kad vėl nemažai žmonių taps nereikalingi ir papildys atskirtį darbo rinkoje patiriančiųjų, ypač pažeidžiamiausių socialinių grupių, kaip antai moterų, vyresnių žmonių, žmonių su negalia, gretas; kadangi labai svarbu, kad socialinės įtraukties būtų siekiama ir atitinkama rinkos politika būtų vykdoma integruotai ir atitiktų Europos ekonomikos atkūrimo planą; kadangi dalis viešųjų lėšų turėtų būti naudojama siekiant išsaugoti ir pagerinti investicijas į socialinę sritį, sveikatos apsaugą ir švietimą bei kitas svarbias socialines paslaugas, taip pat į visuotinės svarbos paslaugas,

| L. | kadangi požiūris, kad geriausias būdas įveikti atskirtį yra darbas, yra teisingas tik tuomet, kai darbas yra tvarus, kokybiškas ir tinkamai apmokamas; kadangi vienodo atlyginimo už vienodą darbą principas vis dar nepakankamai įgyvendintas, |
| --- | --- |

L.

kadangi požiūris, kad geriausias būdas įveikti atskirtį yra darbas, yra teisingas tik tuomet, kai darbas yra tvarus, kokybiškas ir tinkamai apmokamas; kadangi vienodo atlyginimo už vienodą darbą principas vis dar nepakankamai įgyvendintas,

| M. | kadangi šeimos globėjai teikia pagrindines priežiūros, ugdymo ir paramos paslaugas, neįeinančias į įdarbinimo sistemą, už kurias jie negauna pajamų ar socialinių teisių ir neturi teisės grįžti į darbo rinką nei teisės į tai, kad būtų pripažinti jų įgūdžiai, įgyti tuo metu, kai jie globojo šeimą, |
| --- | --- |

M.

kadangi šeimos globėjai teikia pagrindines priežiūros, ugdymo ir paramos paslaugas, neįeinančias į įdarbinimo sistemą, už kurias jie negauna pajamų ar socialinių teisių ir neturi teisės grįžti į darbo rinką nei teisės į tai, kad būtų pripažinti jų įgūdžiai, įgyti tuo metu, kai jie globojo šeimą,

| 1. | teigiamai vertina tai, kad Komisija savo Rekomendaciją 2008/867/EB grindžia Rekomendacija 92/441/EEB, kurioje pripažįstama pagrindinė asmens teisė į pakankamus išteklius ir teisė gauti paramą, kad galėtų gyventi žmogaus orumo nemenkinantį gyvenimą, ir apibrėžiami bendrieji šios teisės įgyvendinimo principai; remia bendruosius principus ir praktines gaires, numatytus Rekomendacijoje 2008/867/EB dėl aktyvios įtraukties strategijos, pagrįstos trimis ramsčiais, t. y. tinkamu pajamų rėmimu, įtraukiąja darbo rinka ir galimybėmis naudotis kokybiškomis paslaugomis; ypač pažymi, kad visos aktyvios įtraukties strategijos turi būti pagrįstos asmens teisių, pagarbos žmogaus orumui bei nediskriminavimo, lygių galimybių ir lyčių lygybės principais, integracijos į darbo rinką visapusiškai dalyvaujant visuomenės gyvenime skatinimu, lygybės, tinkamumo ir prieinamumo principų įgyvendinimu visų trijų ramsčių srityse; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina tai, kad Komisija savo Rekomendaciją 2008/867/EB grindžia Rekomendacija 92/441/EEB, kurioje pripažįstama pagrindinė asmens teisė į pakankamus išteklius ir teisė gauti paramą, kad galėtų gyventi žmogaus orumo nemenkinantį gyvenimą, ir apibrėžiami bendrieji šios teisės įgyvendinimo principai; remia bendruosius principus ir praktines gaires, numatytus Rekomendacijoje 2008/867/EB dėl aktyvios įtraukties strategijos, pagrįstos trimis ramsčiais, t. y. tinkamu pajamų rėmimu, įtraukiąja darbo rinka ir galimybėmis naudotis kokybiškomis paslaugomis; ypač pažymi, kad visos aktyvios įtraukties strategijos turi būti pagrįstos asmens teisių, pagarbos žmogaus orumui bei nediskriminavimo, lygių galimybių ir lyčių lygybės principais, integracijos į darbo rinką visapusiškai dalyvaujant visuomenės gyvenime skatinimu, lygybės, tinkamumo ir prieinamumo principų įgyvendinimu visų trijų ramsčių srityse;

| 2. | pritaria Tarybai, kad Rekomendacijos 92/441/EEB įgyvendinimą reikia gerinti minimalių pajamų ir socialinių išmokų srityse, kad socialinė parama turėtų suteikti deramas minimalias pajamas užtikrinti oriam gyvenimui, bent tokio lygio, kuris būtų aukštesnis už skurdo ribą, ir būti pakankama, kad žmones išlaisvintų iš skurdo, ir kad reikėtų pagerinti išmokų panaudojimą; |
| --- | --- |

2.

pritaria Tarybai, kad Rekomendacijos 92/441/EEB įgyvendinimą reikia gerinti minimalių pajamų ir socialinių išmokų srityse, kad socialinė parama turėtų suteikti deramas minimalias pajamas užtikrinti oriam gyvenimui, bent tokio lygio, kuris būtų aukštesnis už skurdo ribą, ir būti pakankama, kad žmones išlaisvintų iš skurdo, ir kad reikėtų pagerinti išmokų panaudojimą;

| 3. | teigiamai vertina Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 2008 m. liepos 17 d. bylos C-303/06 dėl globėjų, patiriančių diskriminaciją dėl žmonių su negalia priežiūros, sprendimą; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tinkamų priemonių vertinant darbo rinką ir siekiant užtikrinti, kad globėjai būtų nuo šios diskriminacijos apsaugoti, ir skatina valstybes nares imtis reikiamų veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Teismo sprendimo; |
| --- | --- |

3.

teigiamai vertina Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 2008 m. liepos 17 d. bylos C-303/06 dėl globėjų, patiriančių diskriminaciją dėl žmonių su negalia priežiūros, sprendimą; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tinkamų priemonių vertinant darbo rinką ir siekiant užtikrinti, kad globėjai būtų nuo šios diskriminacijos apsaugoti, ir skatina valstybes nares imtis reikiamų veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Teismo sprendimo;

| 4. | ragina valstybes nares įgyvendinti tinkamą pajamų rėmimo politiką siekiant įveikti skurdą ir socialinę atskirtį; pabrėžia būtinybę nustatyti tinkamo dydžio minimalias pajamas, remiantis rekomendacijomis 92/441/EEB ir 2008/867/EB, kurios turi būti skaidrios, visiems prieinamos ir tvarios ilgą laiką; |
| --- | --- |

4.

ragina valstybes nares įgyvendinti tinkamą pajamų rėmimo politiką siekiant įveikti skurdą ir socialinę atskirtį; pabrėžia būtinybę nustatyti tinkamo dydžio minimalias pajamas, remiantis rekomendacijomis 92/441/EEB ir 2008/867/EB, kurios turi būti skaidrios, visiems prieinamos ir tvarios ilgą laiką;

| 5. | mano, kad Komisija ir valstybės narės privalo veiksmingai įgyvendinti Direktyvą 2000/78/EB, kurioje nustatomi vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendrieji pagrindai, siekiant kovoti šioje srityje su diskriminacija dėl religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos; |
| --- | --- |

5.

mano, kad Komisija ir valstybės narės privalo veiksmingai įgyvendinti Direktyvą 2000/78/EB, kurioje nustatomi vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendrieji pagrindai, siekiant kovoti šioje srityje su diskriminacija dėl religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos;

| 6. | atkreipia dėmesį į savo prašymą Tarybai pritarti ES tikslui dėl minimalių pajamų sistemų ir įmokinės kompensuojamųjų pajamų sistemos teikiant finansinę paramą, prilygstančią bent jau 60 proc. vidutinių nacionalinių pajamų, taip pat susitarti dėl grafiko, kada šį tikslą turėtų pasiekti visos valstybės narės; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į savo prašymą Tarybai pritarti ES tikslui dėl minimalių pajamų sistemų ir įmokinės kompensuojamųjų pajamų sistemos teikiant finansinę paramą, prilygstančią bent jau 60 proc. vidutinių nacionalinių pajamų, taip pat susitarti dėl grafiko, kada šį tikslą turėtų pasiekti visos valstybės narės;

| 7. | pripažįsta, kad socialinės paramos ir veiklos darbo rinkoje sąveika yra sudėtingas dalykas, ypač kai siūlomas trumpalaikis, sezoninis, pavojingas darbas ar darbas ne visą darbo dieną, nustatytos sąlygos ir socialinės apsaugos sistemos arba ribinės mokesčių normos neskatina imtis apmokamo darbo, o socialinės paramos sistema pernelyg nelanksti, kad į tai būtų atsižvelgiama; taigi ragina kurti tokias sistemas, kurias taikant asmenys ir toliau būtų veiksmingai remiami pereinamuoju laikotarpiu, o ne baudžiami ar neskatinami, arba netenka paramos iš karto, kai tik pradeda dirbti; |
| --- | --- |

7.

pripažįsta, kad socialinės paramos ir veiklos darbo rinkoje sąveika yra sudėtingas dalykas, ypač kai siūlomas trumpalaikis, sezoninis, pavojingas darbas ar darbas ne visą darbo dieną, nustatytos sąlygos ir socialinės apsaugos sistemos arba ribinės mokesčių normos neskatina imtis apmokamo darbo, o socialinės paramos sistema pernelyg nelanksti, kad į tai būtų atsižvelgiama; taigi ragina kurti tokias sistemas, kurias taikant asmenys ir toliau būtų veiksmingai remiami pereinamuoju laikotarpiu, o ne baudžiami ar neskatinami, arba netenka paramos iš karto, kai tik pradeda dirbti;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu numatyti socialines išmokas asmenims, pažeidžiamiems darbo rinkos aspektu; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad pagal subsidiarumo principą šias išmokas turi nustatyti valstybės narės; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu numatyti socialines išmokas asmenims, pažeidžiamiems darbo rinkos aspektu; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad pagal subsidiarumo principą šias išmokas turi nustatyti valstybės narės;

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad tinkamos pajamų paramos gavėjai ir jų šeimos nariai turės galimybę išvengti skurdo grėsmės ir tapti aktyviais piliečiais, dalyvaujančiais socialiniame ir ekonominiame gyvenime, taip pat prisidėti prie tarpusavio solidarumo; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į tai, kad tinkamos pajamų paramos gavėjai ir jų šeimos nariai turės galimybę išvengti skurdo grėsmės ir tapti aktyviais piliečiais, dalyvaujančiais socialiniame ir ekonominiame gyvenime, taip pat prisidėti prie tarpusavio solidarumo;

| 10. | pataria valstybėms narėms aktyviai nagrinėti minimaliojo darbo užmokesčio politiką siekiant spręsti vis didėjančio skurstančių dirbančiųjų skaičiaus problemą, kad darbas nutolusiems nuo darbo rinkos asmenims būtų viliojanti perspektyva; |
| --- | --- |

10.

pataria valstybėms narėms aktyviai nagrinėti minimaliojo darbo užmokesčio politiką siekiant spręsti vis didėjančio skurstančių dirbančiųjų skaičiaus problemą, kad darbas nutolusiems nuo darbo rinkos asmenims būtų viliojanti perspektyva;

| 11. | mano, kad siekiant aktyvios įtraukties reikia sumažinti Bendrijos regionų ir sričių nelygybę ir spartinti ekonominės krizės paveiktų sričių atgaivinimą ir kaimo vietovių raidą; |
| --- | --- |

11.

mano, kad siekiant aktyvios įtraukties reikia sumažinti Bendrijos regionų ir sričių nelygybę ir spartinti ekonominės krizės paveiktų sričių atgaivinimą ir kaimo vietovių raidą;

| 12. | ragina valstybes nares imtis veiksmų kovojant su nelegaliu darbu arba juodąja darbo rinka, dėl kurių ten dirbantys asmenys netenka tam tikrų socialinių priemonių ir paslaugų; |
| --- | --- |

12.

ragina valstybes nares imtis veiksmų kovojant su nelegaliu darbu arba juodąja darbo rinka, dėl kurių ten dirbantys asmenys netenka tam tikrų socialinių priemonių ir paslaugų;

| 13. | reikalauja, kad aktyvios įtraukties politika:






  — | būtų suderinama su visą gyvenimą trunkančiu švietimu, visą gyvenimą trunkančiu mokymusi, socialine ir užimtumo politika; |
| --- | --- | --- |

13.

reikalauja, kad aktyvios įtraukties politika:

—

būtų suderinama su visą gyvenimą trunkančiu švietimu, visą gyvenimą trunkančiu mokymusi, socialine ir užimtumo politika;

| — | būtų individualiai pritaikyta, kryptinga ir orientuota į tikslus; |
| --- | --- |

—

būtų individualiai pritaikyta, kryptinga ir orientuota į tikslus;

| — | remtųsi integruotu požiūriu ir būtų kolektyvinio pobūdžio; bei |
| --- | --- |

—

remtųsi integruotu požiūriu ir būtų kolektyvinio pobūdžio; bei

| — | laikytųsi būtinų išankstinių sąlygų, sudarančių dalyvavimo galimybes, nesukuriant sąlygų, keliančių grėsmę minimalioms pragyvenimo pajamoms; |
| --- | --- |

—

laikytųsi būtinų išankstinių sąlygų, sudarančių dalyvavimo galimybes, nesukuriant sąlygų, keliančių grėsmę minimalioms pragyvenimo pajamoms;

| 14. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę aktyvios ir socialinės įtraukties srityje naudoti visomis išlaidomis pagrįstą apskaitą, kadangi patirtis rodo, jog ankstyva investicija ir prevenciniai veiksmai gali sumažinti bendras visuomenės išlaidas ilgalaikėje perspektyvoje; teigiamai vertina tai, kad Rekomendacijoje 2008/867/EB siūloma atitinkamai didinti investicijas į socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją apsvarstyti galimybę aktyvios ir socialinės įtraukties srityje naudoti visomis išlaidomis pagrįstą apskaitą, kadangi patirtis rodo, jog ankstyva investicija ir prevenciniai veiksmai gali sumažinti bendras visuomenės išlaidas ilgalaikėje perspektyvoje; teigiamai vertina tai, kad Rekomendacijoje 2008/867/EB siūloma atitinkamai didinti investicijas į socialinę įtrauktį;

| 15. | mano, kad valstybės narės turėtų teikti tikslines papildomas pašalpas nepalankioje padėtyje esančioms grupėms (pvz., žmonėms su negalia, lėtinėmis ligomis sergantiems asmenims, vienišiems tėvams arba daugiavaikėms šeimoms), kurios būtų skirtos papildomoms išlaidoms, inter alia, asmeninės paramos, specialių priemonių, medicininės ir socialinės slaugos išlaidoms, kompensuoti, taip pat turėtų būti nustatytos priimtinos vaistų kainos nepalankesnėje padėtyje esančioms socialinėms grupėms; pabrėžia poreikį užtikrinti tinkamą negalios ir senatvės pensijų lygį; |
| --- | --- |

15.

mano, kad valstybės narės turėtų teikti tikslines papildomas pašalpas nepalankioje padėtyje esančioms grupėms (pvz., žmonėms su negalia, lėtinėmis ligomis sergantiems asmenims, vienišiems tėvams arba daugiavaikėms šeimoms), kurios būtų skirtos papildomoms išlaidoms, inter alia, asmeninės paramos, specialių priemonių, medicininės ir socialinės slaugos išlaidoms, kompensuoti, taip pat turėtų būti nustatytos priimtinos vaistų kainos nepalankesnėje padėtyje esančioms socialinėms grupėms; pabrėžia poreikį užtikrinti tinkamą negalios ir senatvės pensijų lygį;

| 16. | pritaria, ypač atsižvelgdamas į dažnai sudėtingus žmonių poreikius, kad reikia parengti ir įgyvendinti individualiai pritaikytas aktyvios įtraukties priemones, apimančias minimalias pajamas, įtrauktį į darbo rinką ir socialines paslaugas, kad reikia sutelkti dėmesį į ankstyvą nustatymą bei prevencinius veiksmus ir kad pirmiausia reikėtų dėmesį skirti pažeidžiamiausiems asmenims; |
| --- | --- |

16.

pritaria, ypač atsižvelgdamas į dažnai sudėtingus žmonių poreikius, kad reikia parengti ir įgyvendinti individualiai pritaikytas aktyvios įtraukties priemones, apimančias minimalias pajamas, įtrauktį į darbo rinką ir socialines paslaugas, kad reikia sutelkti dėmesį į ankstyvą nustatymą bei prevencinius veiksmus ir kad pirmiausia reikėtų dėmesį skirti pažeidžiamiausiems asmenims;

| 17. | mano, kad rengiant ir įgyvendinant tokias priemones reikėtų atsižvelgti į tų žmonių, kuriems jos skirtos, nuomonę; ragina valstybes nares skatinti suteikti galių socialinėms nevyriausybinėms organizacijoms siekiant, kad joms būtų lengviau dalyvauti formuojant ir įgyvendinant įtraukties politiką; |
| --- | --- |

17.

mano, kad rengiant ir įgyvendinant tokias priemones reikėtų atsižvelgti į tų žmonių, kuriems jos skirtos, nuomonę; ragina valstybes nares skatinti suteikti galių socialinėms nevyriausybinėms organizacijoms siekiant, kad joms būtų lengviau dalyvauti formuojant ir įgyvendinant įtraukties politiką;

| 18. | ragina valstybes nares parengti konstruktyvesnę kovos su narkotikais politiką, pabrėžiant prevenciją, švietimą žalingų įpročių ir jų gydymo klausimais, o ne baudžiamąsias sankcijas; |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes nares parengti konstruktyvesnę kovos su narkotikais politiką, pabrėžiant prevenciją, švietimą žalingų įpročių ir jų gydymo klausimais, o ne baudžiamąsias sankcijas;

| 19. | ragina atsisakyti stereotipų, susijusių su psichikos sveikatos ir mokymosi sutrikimų turinčiais asmenimis, skatinti psichikos sveikatą ir gerą savijautą, užkirsti kelią psichikos sutrikimams ir didinti gydymo ir slaugos išteklius; |
| --- | --- |

19.

ragina atsisakyti stereotipų, susijusių su psichikos sveikatos ir mokymosi sutrikimų turinčiais asmenimis, skatinti psichikos sveikatą ir gerą savijautą, užkirsti kelią psichikos sutrikimams ir didinti gydymo ir slaugos išteklius;

| 20. | kadangi su atskirtimi susijusios problemos dažnai reiškiasi nuo pirmųjų gyvenimo metų, mano, kad labai svarbu imtis prevencinių veiksmų nuo ankstyvo amžiaus, nustatant didžiausią riziką patiriančius vaikus ir jaunuolius, prieš šiems iškrentant iš švietimo ir mokymo sistemų; pažymi, kad mokyklos nelankantys jaunuoliai labiau linkę į asocialų ir nusikalstamą elgesį, dar labiau apsunkinantį jų galimybes įsilieti į darbo rinką ateityje; mano, kad platus suinteresuotųjų šalių dialogas ir parama prevenciniams veiksmams bei socialinėms paslaugoms, siekiant padidinti pažeidžiamų vaikų ir jaunų suaugusiųjų galimybes, yra esminė atskirties politikos sėkmės sąlyga; taip pat pabrėžia, kad labai svarbios atskirties problemos, su kuriomis susiduria netekę darbo ir negalintys vėl įsilieti į darbo rinką vyresni žmonės; |
| --- | --- |

20.

kadangi su atskirtimi susijusios problemos dažnai reiškiasi nuo pirmųjų gyvenimo metų, mano, kad labai svarbu imtis prevencinių veiksmų nuo ankstyvo amžiaus, nustatant didžiausią riziką patiriančius vaikus ir jaunuolius, prieš šiems iškrentant iš švietimo ir mokymo sistemų; pažymi, kad mokyklos nelankantys jaunuoliai labiau linkę į asocialų ir nusikalstamą elgesį, dar labiau apsunkinantį jų galimybes įsilieti į darbo rinką ateityje; mano, kad platus suinteresuotųjų šalių dialogas ir parama prevenciniams veiksmams bei socialinėms paslaugoms, siekiant padidinti pažeidžiamų vaikų ir jaunų suaugusiųjų galimybes, yra esminė atskirties politikos sėkmės sąlyga; taip pat pabrėžia, kad labai svarbios atskirties problemos, su kuriomis susiduria netekę darbo ir negalintys vėl įsilieti į darbo rinką vyresni žmonės;

| 21. | mano, kad reikia rimtai atsižvelgti į jaunų pirmo darbo ieškančių žmonių poreikius ir kad nacionaliniu lygmeniu reikėtų laikytis politikos ir priimti priemones, kurios padėtų nuo mokymosi pereiti į darbo rinką; be to, mano, kad struktūrinis dialogas su jaunimo organizacijomis turėtų nuolat būti susijęs su ES institucijų ir valstybių narių darbu; |
| --- | --- |

21.

mano, kad reikia rimtai atsižvelgti į jaunų pirmo darbo ieškančių žmonių poreikius ir kad nacionaliniu lygmeniu reikėtų laikytis politikos ir priimti priemones, kurios padėtų nuo mokymosi pereiti į darbo rinką; be to, mano, kad struktūrinis dialogas su jaunimo organizacijomis turėtų nuolat būti susijęs su ES institucijų ir valstybių narių darbu;

| 22. | ragina valstybes nares spręsti problemas, su kuriomis susiduria globėjai, įskaitant jų teisę nevaržomai rinktis, ar jie norėtų dirbti šį darbą, ir tai, kaip jie norėtų teikti šias paslaugas, galimybę derinti globą ir mokamą darbą bei užimtumą, naudotis socialinės apsaugos programomis, gauti pensiją ir išvengti skurdo, kurio pavojus priešingu atveju kiltų dėl specialaus jų darbo pobūdžio; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares spręsti problemas, su kuriomis susiduria globėjai, įskaitant jų teisę nevaržomai rinktis, ar jie norėtų dirbti šį darbą, ir tai, kaip jie norėtų teikti šias paslaugas, galimybę derinti globą ir mokamą darbą bei užimtumą, naudotis socialinės apsaugos programomis, gauti pensiją ir išvengti skurdo, kurio pavojus priešingu atveju kiltų dėl specialaus jų darbo pobūdžio;

| 23. | palankiai vertina tai, kad pagrindine žmogaus teise ir viena iš pagrindinių Europos socialinio modelio dalių pripažintas visuotinai prieinamų ir kokybiškų socialinių paslaugų poreikis siekiant žmones išlaikyti darbe, taip pat Rekomendacijoje 2008/867/EB išdėstyti principai; mano, kad tokios socialinės paslaugos apima užtikrintą aprūpinimą įperkamu būstu, prieinamą viešąjį transportą, pagrindinį profesinį mokymą ir sveikatos apsaugą, taip pat galimybę naudotis įperkamomis energijos ir kitų tinklų paslaugomis; pažymi, kad reikėtų labiau pasistengti užtikrinti įpareigojimo teikti universaliąsias paslaugas visuotinės svarbos paslaugų srityje vykdymą, mano, kad reikia parengti veiksmų planą, pagal kurį būtų priimama ES pagrindų direktyva dėl visuotinės svarbos paslaugų, užtikrinanti šias pareigas; pažymi, kad pažanga siekiant Barselonos tikslų – įperkamos ir kokybiškos vaikų priežiūros – nepakankama ir kad reikėtų dėti daugiau pastangų ir apimti visus pradinių klasių moksleivius; be to, pažymi, kad kitų išlaikomų asmenų priežiūros poreikiai taip pat nėra tinkamai patenkinti, todėl ir čia reikėtų taikyti panašius procesus; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina tai, kad pagrindine žmogaus teise ir viena iš pagrindinių Europos socialinio modelio dalių pripažintas visuotinai prieinamų ir kokybiškų socialinių paslaugų poreikis siekiant žmones išlaikyti darbe, taip pat Rekomendacijoje 2008/867/EB išdėstyti principai; mano, kad tokios socialinės paslaugos apima užtikrintą aprūpinimą įperkamu būstu, prieinamą viešąjį transportą, pagrindinį profesinį mokymą ir sveikatos apsaugą, taip pat galimybę naudotis įperkamomis energijos ir kitų tinklų paslaugomis; pažymi, kad reikėtų labiau pasistengti užtikrinti įpareigojimo teikti universaliąsias paslaugas visuotinės svarbos paslaugų srityje vykdymą, mano, kad reikia parengti veiksmų planą, pagal kurį būtų priimama ES pagrindų direktyva dėl visuotinės svarbos paslaugų, užtikrinanti šias pareigas; pažymi, kad pažanga siekiant Barselonos tikslų – įperkamos ir kokybiškos vaikų priežiūros – nepakankama ir kad reikėtų dėti daugiau pastangų ir apimti visus pradinių klasių moksleivius; be to, pažymi, kad kitų išlaikomų asmenų priežiūros poreikiai taip pat nėra tinkamai patenkinti, todėl ir čia reikėtų taikyti panašius procesus;

| 24. | mano, kad kova su diskriminacija, su kuria susiduria žmonės siekdami prieigos prie prekių, paslaugų ir priemonių, labai svarbi siekiant įtraukties, taigi džiaugiasi išsamiu direktyvos, skirtos kovai su diskriminacija, kuri patiriama neturint darbo, dėl amžiaus, negalios, seksualinės orientacijos ir religijos ar įsitikinimų; |
| --- | --- |

24.

mano, kad kova su diskriminacija, su kuria susiduria žmonės siekdami prieigos prie prekių, paslaugų ir priemonių, labai svarbi siekiant įtraukties, taigi džiaugiasi išsamiu direktyvos, skirtos kovai su diskriminacija, kuri patiriama neturint darbo, dėl amžiaus, negalios, seksualinės orientacijos ir religijos ar įsitikinimų;

| 25. | skatina valstybes nares apsvarstyti mokesčių nuolaidas pažeidžiamoms asmenų grupėms, pavyzdžiui, energetikos ir viešojo transporto srityse, ir sudaryti sąlygas gauti mikrokreditus, kad būtų skatinama aktyvi integracija, taip pat skatinama užtikrinti nemokamą sveikatos priežiūrą ir švietimą asmenims, susiduriantiems su materialiniais sunkumais; |
| --- | --- |

25.

skatina valstybes nares apsvarstyti mokesčių nuolaidas pažeidžiamoms asmenų grupėms, pavyzdžiui, energetikos ir viešojo transporto srityse, ir sudaryti sąlygas gauti mikrokreditus, kad būtų skatinama aktyvi integracija, taip pat skatinama užtikrinti nemokamą sveikatos priežiūrą ir švietimą asmenims, susiduriantiems su materialiniais sunkumais;

| 26. | ragina valstybes nares skatinti kredito unijų vaidmenį, siekiant padėti fiziniams asmenims užtikrinti saugią ir reglamentuojamą aplinką, kuri padėtų taupyti pinigus, jų skolintis ir atsikratyti vis didėjančių asmeninių skolų; ragina valstybes nares užtikrinti asmenims teises atsidaryti banko sąskaitas už prieinamą kainą, kadangi tai itin svarbi dalyvavimo ir ekonominėje, ir socialinėje veikloje priemonė; |
| --- | --- |

26.

ragina valstybes nares skatinti kredito unijų vaidmenį, siekiant padėti fiziniams asmenims užtikrinti saugią ir reglamentuojamą aplinką, kuri padėtų taupyti pinigus, jų skolintis ir atsikratyti vis didėjančių asmeninių skolų; ragina valstybes nares užtikrinti asmenims teises atsidaryti banko sąskaitas už prieinamą kainą, kadangi tai itin svarbi dalyvavimo ir ekonominėje, ir socialinėje veikloje priemonė;

| 27. | ragina valstybes nares dar labiau remti žmones su negalia jiems bandant patekti į darbo rinką ir jau dirbant; ragina valstybes nares, kurios to dar nepadarė, pasirašyti ir ratifikuoti Jungtinių Tautų konvenciją dėl žmonių su negalia teisių ir jos fakultatyvinį protokolą; pažymi, kad valstybės narės turėtų nustatyti tinkamą tvarką ir sistemą, kad jų teritorijoje ta konvencija galėtų būti veiksmingai įgyvendinama; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares dar labiau remti žmones su negalia jiems bandant patekti į darbo rinką ir jau dirbant; ragina valstybes nares, kurios to dar nepadarė, pasirašyti ir ratifikuoti Jungtinių Tautų konvenciją dėl žmonių su negalia teisių ir jos fakultatyvinį protokolą; pažymi, kad valstybės narės turėtų nustatyti tinkamą tvarką ir sistemą, kad jų teritorijoje ta konvencija galėtų būti veiksmingai įgyvendinama;

| 28. | mano, kad jaunimas susiduria su specifinėmis aktyvios įtraukties kliūtimis, įskaitant nepateisinamą su amžiumi susijusią diskriminaciją ir sunkumus gauti įperkamą profesinį mokymą; |
| --- | --- |

28.

mano, kad jaunimas susiduria su specifinėmis aktyvios įtraukties kliūtimis, įskaitant nepateisinamą su amžiumi susijusią diskriminaciją ir sunkumus gauti įperkamą profesinį mokymą;

| 29. | palankiai vertina tai, kad atsisakoma žmonių su negalia priežiūros specialiose įstaigose praktikos, tačiau pažymi, kad tokiu atveju būtina veiksminga bendruomeninių paslaugų teikimo sistema, kuria naudodamiesi žmonės su negalia būtų skatinami gyventi savarankiškai, taip pat užsitikrintų teisę gauti asmeninę pagalbą ir ugdyti ekonominį savarankiškumą bei visapusiškai dalyvauti valstybių narių visuomeniniame gyvenime; |
| --- | --- |

29.

palankiai vertina tai, kad atsisakoma žmonių su negalia priežiūros specialiose įstaigose praktikos, tačiau pažymi, kad tokiu atveju būtina veiksminga bendruomeninių paslaugų teikimo sistema, kuria naudodamiesi žmonės su negalia būtų skatinami gyventi savarankiškai, taip pat užsitikrintų teisę gauti asmeninę pagalbą ir ugdyti ekonominį savarankiškumą bei visapusiškai dalyvauti valstybių narių visuomeniniame gyvenime;

| 30. | ragina Komisiją ir valstybes nares rasti pakankamai išteklių patogesnei prieigai prie mokymosi visą gyvenimą programų užtikrinti, nes, be kita ko, taip būtų ribojama vyresnio amžiaus asmenų atskirtis užimtumo požiūriu, ir pakankamai išteklių juos skatinti toliau dalyvauti socialiniame, kultūriniame ir pilietiniame gyvenime; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją ir valstybes nares rasti pakankamai išteklių patogesnei prieigai prie mokymosi visą gyvenimą programų užtikrinti, nes, be kita ko, taip būtų ribojama vyresnio amžiaus asmenų atskirtis užimtumo požiūriu, ir pakankamai išteklių juos skatinti toliau dalyvauti socialiniame, kultūriniame ir pilietiniame gyvenime;

| 31. | mano, kad turėtų būti aktyviau kovojama su smurtu šeimoje, taip pat smurtu prieš vaikus ir vyresnio amžiaus asmenis; |
| --- | --- |

31.

mano, kad turėtų būti aktyviau kovojama su smurtu šeimoje, taip pat smurtu prieš vaikus ir vyresnio amžiaus asmenis;

| 32. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad galiojantys Bendrijos teisės aktai lyčių lygybės, bendros lygybės ir nediskriminavimo srityse būtų visaverčiai, išsamiai ir veiksmingai įgyvendinami; ragina juos išplėtoti ir įgyvendinti siekiant pašalinti struktūrines užimtumo ir profesinio lavinimo ir mokymo kliūtis; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad galiojantys Bendrijos teisės aktai lyčių lygybės, bendros lygybės ir nediskriminavimo srityse būtų visaverčiai, išsamiai ir veiksmingai įgyvendinami; ragina juos išplėtoti ir įgyvendinti siekiant pašalinti struktūrines užimtumo ir profesinio lavinimo ir mokymo kliūtis;

| 33. | mano, kad kokybiškas lavinimas yra būtina sėkmingo ateities darbo ir integracijos prielaida; ragina valstybes nares išplėsti teisės aktus, kad jie apimtų viešąjį mokslą, siekiant pašalinti visas ir bet kokias kliūtis siekti mokslo, užtikrinant integruotą mokymąsi ir prieigą visiems; mano, kad tie, kurie buvo išstumti iš darbo rinkos ilgą laiką, turi turėti didesnes galimybes gauti mokymosi visą gyvenimą finansavimą, ypač tais atvejais, kai kalbama apie pagrindinius gebėjimus; |
| --- | --- |

33.

mano, kad kokybiškas lavinimas yra būtina sėkmingo ateities darbo ir integracijos prielaida; ragina valstybes nares išplėsti teisės aktus, kad jie apimtų viešąjį mokslą, siekiant pašalinti visas ir bet kokias kliūtis siekti mokslo, užtikrinant integruotą mokymąsi ir prieigą visiems; mano, kad tie, kurie buvo išstumti iš darbo rinkos ilgą laiką, turi turėti didesnes galimybes gauti mokymosi visą gyvenimą finansavimą, ypač tais atvejais, kai kalbama apie pagrindinius gebėjimus;

| 34. | ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti lyčių lygybės aspekto principą visoje aktyvios įtraukties strategijoje; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti lyčių lygybės aspekto principą visoje aktyvios įtraukties strategijoje;

| 35. | mano, kad teikiant mokymo paslaugas reikėtų atsižvelgti į atitinkamų asmenų poreikius ir jas jiems pritaikyti; ragina parengti tikslinį mokymą, o ne standartinį mokymą bei integracijos priemones, kurie dažnai neatsižvelgia į žmonių su negalia, žmonių, kuriems tenka rūpintis kitais, bei sveikatos problemų turinčių žmonių poreikius; atkreipia dėmesį į Europos socialinio fondo (ESF) bei „Equal“ pažangiąją patirtį labiausiai nuo darbo rinkos nutolusių žmonių tikslinio ir poreikiais grįsto mokymo srityje, pripažįstant dokumentais nepatvirtintus įgūdžius ir neformaliojo mokymo metu įgytus įgūdžius; |
| --- | --- |

35.

mano, kad teikiant mokymo paslaugas reikėtų atsižvelgti į atitinkamų asmenų poreikius ir jas jiems pritaikyti; ragina parengti tikslinį mokymą, o ne standartinį mokymą bei integracijos priemones, kurie dažnai neatsižvelgia į žmonių su negalia, žmonių, kuriems tenka rūpintis kitais, bei sveikatos problemų turinčių žmonių poreikius; atkreipia dėmesį į Europos socialinio fondo (ESF) bei „Equal“ pažangiąją patirtį labiausiai nuo darbo rinkos nutolusių žmonių tikslinio ir poreikiais grįsto mokymo srityje, pripažįstant dokumentais nepatvirtintus įgūdžius ir neformaliojo mokymo metu įgytus įgūdžius;

| 36. | rekomenduoja pagerinti mokymo kokybę ir integruoti švietimo sistemas į darbo rinką ir į socialinės įtraukties rodiklius, taip pat sumažinti nelygybę siekiant visų formų mokymo ir siūlomo mokymo kokybės; |
| --- | --- |

36.

rekomenduoja pagerinti mokymo kokybę ir integruoti švietimo sistemas į darbo rinką ir į socialinės įtraukties rodiklius, taip pat sumažinti nelygybę siekiant visų formų mokymo ir siūlomo mokymo kokybės;

| 37. | mano, kad vykstant mokymams taip pat turėtų būti užtikrinama, kad asmenys būtų informuojami apie savo teises ir pareigas darbe, įskaitant tinkamą parengimą sveikatos bei saugos srityje ir teisę stoti į profesines sąjungas, taip pat jų teisę gauti informaciją ir konsultacijas, ir visą gyvenimą trunkantį mokymąsi bei ugdymą; |
| --- | --- |

37.

mano, kad vykstant mokymams taip pat turėtų būti užtikrinama, kad asmenys būtų informuojami apie savo teises ir pareigas darbe, įskaitant tinkamą parengimą sveikatos bei saugos srityje ir teisę stoti į profesines sąjungas, taip pat jų teisę gauti informaciją ir konsultacijas, ir visą gyvenimą trunkantį mokymąsi bei ugdymą;

| 38. | pažymi, kad esama rizikos, kad kūrybingesniems labiausiai nuo darbo rinkos nutolusių asmenų parengimo darbo rinkai metodams finansavimas gali būti neteikiamas, vietoj jų pasirenkant siauresnį požiūrį, paremtą lengviau apskaičiuojamais rezultatais; todėl ragina Komisiją geriau finansuoti vadinamuoju iš apačios į viršų principu pagrįstus metodus iš struktūrinių fondų, ypač ESF, ir parengti rodiklius, kuriais būtų matuojama socialinės ir aktyvios įtraukties pažanga, taip remiant naujoviškas iš paprastų piliečių kylančias iniciatyvas, skirtas skatinti aktyvią įtrauktį, kuri yra viena iš socialinės įtraukties tikslų, nurodytų siekiant Lisabonos uždavinių panaudojant struktūrinių fondų lėšas, taip pat iš numatytų socialinių inovacijų finansavimo lėšų bei panaudojant kitus finansavimo šaltinius; |
| --- | --- |

38.

pažymi, kad esama rizikos, kad kūrybingesniems labiausiai nuo darbo rinkos nutolusių asmenų parengimo darbo rinkai metodams finansavimas gali būti neteikiamas, vietoj jų pasirenkant siauresnį požiūrį, paremtą lengviau apskaičiuojamais rezultatais; todėl ragina Komisiją geriau finansuoti vadinamuoju iš apačios į viršų principu pagrįstus metodus iš struktūrinių fondų, ypač ESF, ir parengti rodiklius, kuriais būtų matuojama socialinės ir aktyvios įtraukties pažanga, taip remiant naujoviškas iš paprastų piliečių kylančias iniciatyvas, skirtas skatinti aktyvią įtrauktį, kuri yra viena iš socialinės įtraukties tikslų, nurodytų siekiant Lisabonos uždavinių panaudojant struktūrinių fondų lėšas, taip pat iš numatytų socialinių inovacijų finansavimo lėšų bei panaudojant kitus finansavimo šaltinius;

| 39. | pažymi, kad dėl kintančios demografinės padėties numatoma, kad iki 2030 m. aktyvių ir neaktyvių žmonių santykis bus 2 su 1; ragina Komisiją ir valstybes nares numatyti aktyvios įtraukties politiką siekiant užtikrinti, kad globėjams, kurių daugeliui dėl slaugos įsipareigojimų tenka pasitraukti iš darbo rinkos, ji nedarytų neigiamo poveikio vėlesniais metais; |
| --- | --- |

39.

pažymi, kad dėl kintančios demografinės padėties numatoma, kad iki 2030 m. aktyvių ir neaktyvių žmonių santykis bus 2 su 1; ragina Komisiją ir valstybes nares numatyti aktyvios įtraukties politiką siekiant užtikrinti, kad globėjams, kurių daugeliui dėl slaugos įsipareigojimų tenka pasitraukti iš darbo rinkos, ji nedarytų neigiamo poveikio vėlesniais metais;

| 40. | pažymi, kad reikia sukurti įtraukią darbo rinką, kuri yra kiekvienos aktyvios įtraukties strategijos ašis, darbo rinką, kurioje būtų užtikrinamos tinkamos darbo sąlygos ir darbo įvairovė visiems darbuotojams, atsižvelgiant į skirtingus darbo vietų poreikius, indvidualius darbuotojų reikalavimus, darbo ir laiko modelius, skirtingus įgūdžių lygius ir į skirtingus šeiminio, asmeninio ir profesinio darbo suderinimo poreikius; pažymi, kad skatinant išsaugoti darbą būtina kokybiškai įdarbinti; |
| --- | --- |

40.

pažymi, kad reikia sukurti įtraukią darbo rinką, kuri yra kiekvienos aktyvios įtraukties strategijos ašis, darbo rinką, kurioje būtų užtikrinamos tinkamos darbo sąlygos ir darbo įvairovė visiems darbuotojams, atsižvelgiant į skirtingus darbo vietų poreikius, indvidualius darbuotojų reikalavimus, darbo ir laiko modelius, skirtingus įgūdžių lygius ir į skirtingus šeiminio, asmeninio ir profesinio darbo suderinimo poreikius; pažymi, kad skatinant išsaugoti darbą būtina kokybiškai įdarbinti;

| 41. | ragina valstybes nares skatinti konkurencingą darbo rinką, pagrįstomis sąnaudomis plėtojant viešąją ir privačią socialinės apsaugos sistemas ir sudarant galimybę susijusiems asmenims, įskaitant etninių mažumų narius, sumažinti pavojų būti išstumtiems iš darbo rinkos; |
| --- | --- |

41.

ragina valstybes nares skatinti konkurencingą darbo rinką, pagrįstomis sąnaudomis plėtojant viešąją ir privačią socialinės apsaugos sistemas ir sudarant galimybę susijusiems asmenims, įskaitant etninių mažumų narius, sumažinti pavojų būti išstumtiems iš darbo rinkos;

| 42. | ragina valstybes nares imtis priemonių skatinti visus rinkos dalyvius kurti įtraukią darbo rinką ir gerinti labiausiai nuo jos nutolusių asmenų dalyvavimą; atkreipia dėmesį į priemones, pagrįstas socialiniu vietos dialogu, finansines paskatas, mokesčių lengvatas bei socialinės ekonomikos plėtrą; džiaugiasi Komisijos rekomendacija remti socialinę ekonomiką, nes tai yra pagrindinis nepalankioje padėtyje esančių asmenų darbo garantijos šaltinis; |
| --- | --- |

42.

ragina valstybes nares imtis priemonių skatinti visus rinkos dalyvius kurti įtraukią darbo rinką ir gerinti labiausiai nuo jos nutolusių asmenų dalyvavimą; atkreipia dėmesį į priemones, pagrįstas socialiniu vietos dialogu, finansines paskatas, mokesčių lengvatas bei socialinės ekonomikos plėtrą; džiaugiasi Komisijos rekomendacija remti socialinę ekonomiką, nes tai yra pagrindinis nepalankioje padėtyje esančių asmenų darbo garantijos šaltinis;

| 43. | atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo skatinant aktyvią įtrauktį yra triplanis: kaip darbdavių, ekonominės plėtros ir įdarbinimo skatintojų ir viešųjų paslaugų, įskaitant paslaugas labiausiai pažeidžiamoms grupėms, teikėjų; ragina valstybes nares regionų ir vietos lygmenimis įsteigti tinklus, skirtus patarti žmonėms ir nukreipti, kur jiems būtų padedama patekti į darbo rinką ir teikiamos specialios socialinės paslaugos (t. y. socialinės išmokos, sveikatos, psichinės sveikatos ir socialinės priežiūros paslaugos ir profesinis mokymas) atsižvelgiant į jų konkrečią padėtį; |
| --- | --- |

43.

atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo skatinant aktyvią įtrauktį yra triplanis: kaip darbdavių, ekonominės plėtros ir įdarbinimo skatintojų ir viešųjų paslaugų, įskaitant paslaugas labiausiai pažeidžiamoms grupėms, teikėjų; ragina valstybes nares regionų ir vietos lygmenimis įsteigti tinklus, skirtus patarti žmonėms ir nukreipti, kur jiems būtų padedama patekti į darbo rinką ir teikiamos specialios socialinės paslaugos (t. y. socialinės išmokos, sveikatos, psichinės sveikatos ir socialinės priežiūros paslaugos ir profesinis mokymas) atsižvelgiant į jų konkrečią padėtį;

| 44. | yra įsitikinęs, kad reikia labiau stengtis kovojant su tomis įtraukties kliūtimis, su kuriomis susiduria prieglobsčio ieškotojai; ragina valstybes nares stengtis neleisti prieglobsčio ieškotojams daugiau priklausyti nuo pašalpų, leisti jiems dirbti ir svarstyti teisėtos imigracijos galimybes; |
| --- | --- |

44.

yra įsitikinęs, kad reikia labiau stengtis kovojant su tomis įtraukties kliūtimis, su kuriomis susiduria prieglobsčio ieškotojai; ragina valstybes nares stengtis neleisti prieglobsčio ieškotojams daugiau priklausyti nuo pašalpų, leisti jiems dirbti ir svarstyti teisėtos imigracijos galimybes;

| 45. | ragina visas valstybes nares užtikrinti žmogaus teisėmis pagrįstos prieglobsčio suteikimo politikos pagal Konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir kitus susijusius žmogaus teisių apsaugos teisės aktus taikymą; |
| --- | --- |

45.

ragina visas valstybes nares užtikrinti žmogaus teisėmis pagrįstos prieglobsčio suteikimo politikos pagal Konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir kitus susijusius žmogaus teisių apsaugos teisės aktus taikymą;

| 46. | pripažįsta, kad žala ir socialinė atskirtis, kurios kyla dėl prekybos žmonėmis, yra didžiulės, ir ragina valstybes nares griežtinti kovos su prekyba žmonėmis ir diskriminacija teisės aktus, pasirūpinti prekybos žmonėmis aukų grįžimu į įprastą visuomenės gyvenimą ir pasirašyti, ratifikuoti bei įgyvendinti Europos Tarybos konvenciją dėl kovos su prekyba žmonėmis; |
| --- | --- |

46.

pripažįsta, kad žala ir socialinė atskirtis, kurios kyla dėl prekybos žmonėmis, yra didžiulės, ir ragina valstybes nares griežtinti kovos su prekyba žmonėmis ir diskriminacija teisės aktus, pasirūpinti prekybos žmonėmis aukų grįžimu į įprastą visuomenės gyvenimą ir pasirašyti, ratifikuoti bei įgyvendinti Europos Tarybos konvenciją dėl kovos su prekyba žmonėmis;

| 47. | ragina Komisiją ir valstybes nares nepainioti ekonominės migracijos su prieglobsčio paieškomis, o ekonominės migracijos ir prieglobsčio paieškų nepainioti su neteisėta imigracija; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją ir valstybes nares nepainioti ekonominės migracijos su prieglobsčio paieškomis, o ekonominės migracijos ir prieglobsčio paieškų nepainioti su neteisėta imigracija;

| 48. | mano, kad dėl asmenų įkalinimo nesuteikiant jiems tinkamos reabilitacijos ir švietimo sukuriama įtraukties kliūčių ir dažnai lemiama dar didesnė socialinė atskirtis, nedarbas ir nusikalstamumas; |
| --- | --- |

48.

mano, kad dėl asmenų įkalinimo nesuteikiant jiems tinkamos reabilitacijos ir švietimo sukuriama įtraukties kliūčių ir dažnai lemiama dar didesnė socialinė atskirtis, nedarbas ir nusikalstamumas;

| 49. | mano, kad dėl to, jog išsaugomas privalomas senatvės pensijos amžius, sudaromos aktyvios įtraukties kliūtys ir daug žmonių, kurie dar galėtų dirbti, verčiama palikti darbo rinką; |
| --- | --- |

49.

mano, kad dėl to, jog išsaugomas privalomas senatvės pensijos amžius, sudaromos aktyvios įtraukties kliūtys ir daug žmonių, kurie dar galėtų dirbti, verčiama palikti darbo rinką;

| 50. | ragina Komisiją atidžiai koordinuoti aktyvios įtraukties politinį procesą, visų pirma kokybiškų socialinių paslaugų srityje, nuolat plėtojant savanorišką kokybiškų socialinių paslaugų sistemą, pagrįstą bendrais interesais, ir nedelsiant išnagrinėti visas galimybes išsiaiškinti teisinį kontekstą, kuriomis socialinės paslaugos veikia bendrais interesais, ir parengti jam teisinę bazę, kuria būtų galima vadovautis, ypač priimti teisines priemones, įskaitant pagrindų direktyvą; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją atidžiai koordinuoti aktyvios įtraukties politinį procesą, visų pirma kokybiškų socialinių paslaugų srityje, nuolat plėtojant savanorišką kokybiškų socialinių paslaugų sistemą, pagrįstą bendrais interesais, ir nedelsiant išnagrinėti visas galimybes išsiaiškinti teisinį kontekstą, kuriomis socialinės paslaugos veikia bendrais interesais, ir parengti jam teisinę bazę, kuria būtų galima vadovautis, ypač priimti teisines priemones, įskaitant pagrindų direktyvą;

| 51. | pabrėžia, kad neseniai prašė Komisijos ir Tarybos nustatyti skurdo (skurdo apskritai, vaikų skurdo, dirbančių asmenų skurdo ir nuolatinio ilgalaikio skurdo) mažinimo tikslus siekiant minimalaus pajamų lygio, kurį užtikrina pensija, ir galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis bei jų kokybės (kai siekiama sumažinti naujagimių mirtingumą, pagerinti sveikatos būklę, padidinti gyvenimo trukmę ir kt.); pakartoja savo prašymą nustatyti ES tikslus iki 2012 m. sumažinti vaikų skurdą 50 proc. ir iki 2015 m. užkirsti kelią benamių vaikų, jaunimo ir suaugusiųjų reiškiniui; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad neseniai prašė Komisijos ir Tarybos nustatyti skurdo (skurdo apskritai, vaikų skurdo, dirbančių asmenų skurdo ir nuolatinio ilgalaikio skurdo) mažinimo tikslus siekiant minimalaus pajamų lygio, kurį užtikrina pensija, ir galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis bei jų kokybės (kai siekiama sumažinti naujagimių mirtingumą, pagerinti sveikatos būklę, padidinti gyvenimo trukmę ir kt.); pakartoja savo prašymą nustatyti ES tikslus iki 2012 m. sumažinti vaikų skurdą 50 proc. ir iki 2015 m. užkirsti kelią benamių vaikų, jaunimo ir suaugusiųjų reiškiniui;

| 52. | ragina parengti konkretų aktyvios įtraukties strategijos, pagal kurią būtų įtraukta pilietinė visuomenė ir kitos suinteresuotosios šalys, įskaitant skurdą patiriančius žmones, įgyvendinimo strategiją; mano, kad plane turėtų būti numatyti terminai ir tikroviški kokybiniai bei kiekybiniai uždaviniai, kurie turėtų būti nustatyti po nuoseklaus suinteresuotųjų šalių dialogo; taip pat mano, kad plane turėtų būti nurodyta, kaip bus įgyvendinama aktyvi įtrauktis ir kaip ji bus įgyvendinama ir stebima panaudojant atvirąjį koordinavimo metodą socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties srityse, ypač vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis; taigi teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą įtraukti vietos valdžios institucijas į aktyvios įtraukties strategijos įgyvendinimo stebėseną ir finansuoti vietos valdžios institucijų stebėsenos centrų tinklą iš programos Progress lėšų; ragina Komisiją ir valstybes nares būsimos politikos kūrimo procese suteikti šiems stebėjimo centrams plačius įgaliojimus ir aktyvios įtraukties programas skatinti pagal nacionalines reformų programas, parengtas pagal persvarstytą Lisabonos strategiją ir Europos užimtumo strategiją; |
| --- | --- |

52.

ragina parengti konkretų aktyvios įtraukties strategijos, pagal kurią būtų įtraukta pilietinė visuomenė ir kitos suinteresuotosios šalys, įskaitant skurdą patiriančius žmones, įgyvendinimo strategiją; mano, kad plane turėtų būti numatyti terminai ir tikroviški kokybiniai bei kiekybiniai uždaviniai, kurie turėtų būti nustatyti po nuoseklaus suinteresuotųjų šalių dialogo; taip pat mano, kad plane turėtų būti nurodyta, kaip bus įgyvendinama aktyvi įtrauktis ir kaip ji bus įgyvendinama ir stebima panaudojant atvirąjį koordinavimo metodą socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties srityse, ypač vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis; taigi teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą įtraukti vietos valdžios institucijas į aktyvios įtraukties strategijos įgyvendinimo stebėseną ir finansuoti vietos valdžios institucijų stebėsenos centrų tinklą iš programos Progress lėšų; ragina Komisiją ir valstybes nares būsimos politikos kūrimo procese suteikti šiems stebėjimo centrams plačius įgaliojimus ir aktyvios įtraukties programas skatinti pagal nacionalines reformų programas, parengtas pagal persvarstytą Lisabonos strategiją ir Europos užimtumo strategiją;

| 53. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

53.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 307, 2008 11 18, p. 11.

(2)  OL L 245, 1992 8 26, p. 46.

(3)  OL C 316 E, 2006 12 22, p. 370.

(4)  OL C 305 E, 2006 12 14, p. 148.

(5)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(6)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0467.

(7)  OL C 282 E, 2008 11 6, p. 463.

(8)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0370.

(9)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0556.

(10)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0163.

(11)  OL C 102 E, 2008 4 24, p. 321.

(12)  OL L 298, 2008 11 7, p. 20.

(13)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0062.

(14)  OL L 394, 2006 12 30, p. 10.

(15)  OL L 327, 2006 11 24, p. 45.

(16)  OL C 41 E, 2009 2 19, p. 46.

(17)  OL C 306, 2007 12 17, p. 158.

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienis

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/32

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisMoterų ir vyrų lyčių lygybės aspekto integravimas ES išorės santykiuose

P6_TA(2009)0372

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių lygybės aspekto integravimo į ES išorinius santykius ir taikos (tautos) kūrimo procesą (2008/2198(INI))

2010/C 212 E/07

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 2 straipsnyje, 3 straipsnio 2 dalyje, 13 straipsnyje, 137 straipsnio 1 dalies i punkte ir 141 straipsnyje išdėstytus principus,

atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 7 d. paskelbtą Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 13 d. Lisabonoje pasirašytą Lisabonos sutartį,

atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo,

atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo mėn. Pekine vykusią Ketvirtąją pasaulinę moterų konferenciją, į Pekine priimtą deklaraciją ir veiksmų planą, taip pat į vėlesnius dokumentus, priimtus Jungtinių Tautų Pekino +5 ir Pekino +10 specialiosiose sesijose dėl tolesnių veiksmų ir iniciatyvų siekiant įgyvendinti Pekino deklaraciją ir veiksmų planą, kurie priimti atitinkamai 2000 m. birželio 9 d. ir 2005 m. kovo 11 d.,

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 18 d. Tarybos patvirtintą ES Tūkstantmečio vystymosi tikslų veiksmų darbotvarkę,

atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 31 d. priimtą Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (JTST) rezoliuciją S/RES/1325(2000) ir į 2008 m. birželio 19 d. priimtą JTST rezoliuciją S/RES/1820(2008) dėl moterų, taikos ir saugumo,

atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 23–24 d. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos išvadas dėl Europos saugumo,

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos dokumentą „JTST rezoliucijos 1325, kurios nuostatos sustiprintos JTST rezoliucija 1820, įgyvendinimas atsižvelgiant į Europos saugumo ir gynybos politikos (ESGP) nuostatas“,

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 13 d. Bendrųjų reikalų tarybos išvadas dėl lyčių lygybės skatinimo ir lyčių aspekto integravimo valdant krizes,

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. Bendrųjų reikalų tarybos išvadas dėl kovos su smurtu prieš moteris, visų pirma pagal Europos saugumo ir gynybos politiką, ir su visų formų moterų diskriminacija,

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. Bendrųjų reikalų tarybos patvirtintą dokumentą „Visapusiškas ES požiūris į JTST rezoliucijų 1325 ir 1820 dėl moterų, taikos ir saugumo įgyvendinimą“,

atsižvelgdamas į tebevykstantį darbą dėl Komisijos darbo dokumento „Siekiant ES lyčių lygybės ir galių suteikimo moterims ES išorės veiksmuose veiksmų plano“,

atsižvelgdamas į Europos kaimynystės politikos (EKP) plėtojimą nuo 2004 m. ir, visų pirma, į Komisijos parengtas jos įgyvendinimo pažangos ataskaitas, taip pat į bendrai su Armėnija, Azerbaidžanu, Egiptu, Gruzija, Izraeliu, Jordanija, Libanu, Maroku, Moldavija, Palestinos savivalda, Tunisu ir Ukraina priimtus veiksmų planus,

atsižvelgdamas į plėtros procesą ir į Komisijos pažangos ataskaitas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl galių suteikimo moterims tarptautinėje ir vystymosi politikoje ir jų vaidmens saugumo ir taikos srityse, visų pirma, į 2006 m. birželio 1 d. (1), 2006 m. lapkričio 16 d. (2) ir 2008 m. kovo 13 d. rezoliucijas (3),

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl Europos kaimynystės politikos, dėl ES plėtros strategijos ir dėl ES kaimyninių šalių bei regionų,

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl išorės paramos priemonių,

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl perspektyvų atkuriant taiką ir valstybę pasibaigus konfliktams (4),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A6–0225/2009),

| A. | kadangi moterų žmogaus teisių įgyvendinimas, galių suteikimas moterims ir atstovavimas joms svarbus ne tik sprendžiant lyčių nelygybės klausimus ir išties įtraukiant lyčių lygybės aspektą į ES išorės santykius, bet tai svarbu ir norint sėkmingai įgyvendinti ES išorės politiką, įskaitant pagalbą, vystymąsi, plėtrą, kaimynystės politiką, konfliktų sprendimą, saugumą, taikos stiprinimą ir tarptautinę prekybą, |
| --- | --- |

A.

kadangi moterų žmogaus teisių įgyvendinimas, galių suteikimas moterims ir atstovavimas joms svarbus ne tik sprendžiant lyčių nelygybės klausimus ir išties įtraukiant lyčių lygybės aspektą į ES išorės santykius, bet tai svarbu ir norint sėkmingai įgyvendinti ES išorės politiką, įskaitant pagalbą, vystymąsi, plėtrą, kaimynystės politiką, konfliktų sprendimą, saugumą, taikos stiprinimą ir tarptautinę prekybą,

| B. | kadangi, nors valstybės narės yra visų pagrindinių tarptautinių dokumentų dėl lyčių lygybės ir moterų teisių šalys ir nors ES lygmeniu priimta daug politinių dokumentų, praktinis įsipareigojimas toliau integruoti lyčių lygybės aspektą ir suteikti galių moterims išorės politikoje tebėra silpnas, esami politikos dokumentai įgyvendinami nedrąsiai, be to, numatyta nepakankamai biudžeto išteklių specialiai lyčių klausimams spręsti, |
| --- | --- |

B.

kadangi, nors valstybės narės yra visų pagrindinių tarptautinių dokumentų dėl lyčių lygybės ir moterų teisių šalys ir nors ES lygmeniu priimta daug politinių dokumentų, praktinis įsipareigojimas toliau integruoti lyčių lygybės aspektą ir suteikti galių moterims išorės politikoje tebėra silpnas, esami politikos dokumentai įgyvendinami nedrąsiai, be to, numatyta nepakankamai biudžeto išteklių specialiai lyčių klausimams spręsti,

| C. | kadangi, nepaisant gerokai didesnio lyčių lygybės skatinimo pastaraisiais metais, į pagrindines ES institucijas, t. y. į Parlamentą, Tarybą ir Komisiją, paskirta nepakankamai darbuotojų būtent deklaruojamiems lyčių lygybės tikslams išorės politikos ir plėtros srityse įgyvendinti, o dauguma dabartinių už lyčių lygybės klausimus atsakingų darbuotojų derina savo veiklą mažiausiai dar su vienomis, o kartais ir su dvejomis pareigomis, |
| --- | --- |

C.

kadangi, nepaisant gerokai didesnio lyčių lygybės skatinimo pastaraisiais metais, į pagrindines ES institucijas, t. y. į Parlamentą, Tarybą ir Komisiją, paskirta nepakankamai darbuotojų būtent deklaruojamiems lyčių lygybės tikslams išorės politikos ir plėtros srityse įgyvendinti, o dauguma dabartinių už lyčių lygybės klausimus atsakingų darbuotojų derina savo veiklą mažiausiai dar su vienomis, o kartais ir su dvejomis pareigomis,

| D. | kadangi ES reikalingas visuotinis darnus požiūris į lyčių lygybės aspekto integravimą, |
| --- | --- |

D.

kadangi ES reikalingas visuotinis darnus požiūris į lyčių lygybės aspekto integravimą,

Bendrosios pastabos

| 1. | pripažįsta, kad ES institucijos teikia vis daugiau svarbos lyčių lygybės aspekto integravimui ir galių moterims suteikimui, tačiau pabrėžia, kad dar reikia daug nuveikti, kad politiniai įsipareigojimai būtų įgyvendinti praktiškai, ir pabrėžia tinkamo finansavimo bei personalo, kuris būtų atsakingas už tikslų, susijusių su lyčių klausimais, įgyvendinimą, svarbą; |
| --- | --- |

1.

pripažįsta, kad ES institucijos teikia vis daugiau svarbos lyčių lygybės aspekto integravimui ir galių moterims suteikimui, tačiau pabrėžia, kad dar reikia daug nuveikti, kad politiniai įsipareigojimai būtų įgyvendinti praktiškai, ir pabrėžia tinkamo finansavimo bei personalo, kuris būtų atsakingas už tikslų, susijusių su lyčių klausimais, įgyvendinimą, svarbą;

| 2. | primena, kad siekiant lyčių lygybės svarbu ne vien aukšto lygio politiniai pareiškimai, bet ir ES ir valstybių narių vadovų politinė valia, taip pat svarbu nustatyti prioritetinius tikslus ir kontroliuoti, ar daroma pažanga; |
| --- | --- |

2.

primena, kad siekiant lyčių lygybės svarbu ne vien aukšto lygio politiniai pareiškimai, bet ir ES ir valstybių narių vadovų politinė valia, taip pat svarbu nustatyti prioritetinius tikslus ir kontroliuoti, ar daroma pažanga;

| 3. | džiaugiasi, kad buvo patvirtintas minėtasis dokumentas „Visapusiškas ES požiūris į JTST rezoliucijų 1325 ir 1820 dėl moterų, taikos ir saugumo įgyvendinimą“ ir 2008 m. gruodžio 8 d. Bendrųjų reikalų taryba priėmė gaires dėl smurto prieš moteris bei mergaites ir dėl kovos su visų formų jų diskriminacija; ragina valstybes nares, kurios dar nepatvirtino savo nacionalinių veiksmų planų dėl JTST rezoliucijos 1325, skubiai vykdyti valstybėms skirtą Saugumo Tarybos prašymą ir tai padaryti; ragina Komisiją teikti techninę paramą ir pagalbą trečiosioms šalims, norinčioms kurti nacionalines minėtųjų JTST rezoliucijų įgyvendinimo strategijas; |
| --- | --- |

3.

džiaugiasi, kad buvo patvirtintas minėtasis dokumentas „Visapusiškas ES požiūris į JTST rezoliucijų 1325 ir 1820 dėl moterų, taikos ir saugumo įgyvendinimą“ ir 2008 m. gruodžio 8 d. Bendrųjų reikalų taryba priėmė gaires dėl smurto prieš moteris bei mergaites ir dėl kovos su visų formų jų diskriminacija; ragina valstybes nares, kurios dar nepatvirtino savo nacionalinių veiksmų planų dėl JTST rezoliucijos 1325, skubiai vykdyti valstybėms skirtą Saugumo Tarybos prašymą ir tai padaryti; ragina Komisiją teikti techninę paramą ir pagalbą trečiosioms šalims, norinčioms kurti nacionalines minėtųjų JTST rezoliucijų įgyvendinimo strategijas;

| 4. | palankiai vertina tai, kad persvarstytoje Europos saugumo strategijoje yra nuoroda į minėtąsias JTST rezoliucijas S/RES/1325 (2000) ir S/RES/1820 (2008), taip pat į rezoliuciją S/RES/1612(2005); |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina tai, kad persvarstytoje Europos saugumo strategijoje yra nuoroda į minėtąsias JTST rezoliucijas S/RES/1325 (2000) ir S/RES/1820 (2008), taip pat į rezoliuciją S/RES/1612(2005);

| 5. | ragina Komisiją paspartinti savo darbą ir iki 2009 m. liepos mėn., glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir su Tarybos sekretoriatu, pasiūlyti ES veiksmų planą dėl lyčių lygybės ir galių moterims suteikimo ES vidaus ir išorės veiksmuose, kuris būtų taikomas 27 valstybėse narėse ir derybose su trečiosiomis šalimis, kartu su veiksmingų stebėjimo priemonių rinkiniu; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją paspartinti savo darbą ir iki 2009 m. liepos mėn., glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir su Tarybos sekretoriatu, pasiūlyti ES veiksmų planą dėl lyčių lygybės ir galių moterims suteikimo ES vidaus ir išorės veiksmuose, kuris būtų taikomas 27 valstybėse narėse ir derybose su trečiosiomis šalimis, kartu su veiksmingų stebėjimo priemonių rinkiniu;

| 6. | ragina Tarybą ir Komisiją sistemingai įtraukti lyčių lygybę ir didesnių teisių suteikimo moterims klausimą į ES politinį dialogą ir į politines diskusijas su šalimis partnerėmis; |
| --- | --- |

6.

ragina Tarybą ir Komisiją sistemingai įtraukti lyčių lygybę ir didesnių teisių suteikimo moterims klausimą į ES politinį dialogą ir į politines diskusijas su šalimis partnerėmis;

| 7. | prašo Europos Parlamento delegacijas spręsti su lyčių lygybe ir galių moterims suteikimu susijusius klausimus santykiuose su trečiųjų šalių parlamentais; pabrėžia, kad svarbu teikti paramą ir pagalbą nacionaliniams trečiųjų šalių parlamentams, siekiant stiprinti jų gebėjimą įtraukti lyčių lygybės klausimus į savo atliekamą teisėkūros darbą; |
| --- | --- |

7.

prašo Europos Parlamento delegacijas spręsti su lyčių lygybe ir galių moterims suteikimu susijusius klausimus santykiuose su trečiųjų šalių parlamentais; pabrėžia, kad svarbu teikti paramą ir pagalbą nacionaliniams trečiųjų šalių parlamentams, siekiant stiprinti jų gebėjimą įtraukti lyčių lygybės klausimus į savo atliekamą teisėkūros darbą;

| 8. | pabrėžia pilietinės visuomenės organizacijų svarbą suteikiant moterims galių; ragina Komisiją skirti joms atitinkamą finansinę paramą ir skatinti moterų nevyriausybinių organizacijų dalyvavimą politinio dialogo su šalimis partnerėmis procesuose bei taikos derybose visame pasaulyje; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia pilietinės visuomenės organizacijų svarbą suteikiant moterims galių; ragina Komisiją skirti joms atitinkamą finansinę paramą ir skatinti moterų nevyriausybinių organizacijų dalyvavimą politinio dialogo su šalimis partnerėmis procesuose bei taikos derybose visame pasaulyje;

| 9. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti savo darnų politinį požiūrį dėl lyčių lygybės ir galių suteikimo moterims; prašo, kad įvairios šioje srityje egzistuojančios politinės programos būtų sujungtos į ES konsensusą dėl lyčių lygybės, apimantį ir vidaus, ir išorės politiką; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti savo darnų politinį požiūrį dėl lyčių lygybės ir galių suteikimo moterims; prašo, kad įvairios šioje srityje egzistuojančios politinės programos būtų sujungtos į ES konsensusą dėl lyčių lygybės, apimantį ir vidaus, ir išorės politiką;

| 10. | ragina nuolat rengti konferencijas, skirtas klausimams, susijusiems su lygiomis moterų ir vyrų galimybėmis, aptarti dalyvaujant nacionalinių parlamentų delegacijoms, kurių sudėtyje būtų ir vyrų, ir moterų, bei kurti bendras strategijas su šia tema susijusiems projektams įgyvendinti; |
| --- | --- |

10.

ragina nuolat rengti konferencijas, skirtas klausimams, susijusiems su lygiomis moterų ir vyrų galimybėmis, aptarti dalyvaujant nacionalinių parlamentų delegacijoms, kurių sudėtyje būtų ir vyrų, ir moterų, bei kurti bendras strategijas su šia tema susijusiems projektams įgyvendinti;

| 11. | ragina Komisiją spręsti lyčių nelygybės klausimus ir nustatyti jų prioritetą nuosekliau ir sistemingiau programuojant ir įgyvendinant išorės paramos priemones, visų pirma, kalbant apie paramą saugumo sektoriaus reformai; pažymi, kad su lyčių lygybe susiję tikslai, veikla ir finansavimas turi būti įtraukti į šalies strateginius dokumentus ir kad turi būti gerinamas lyčių lygybės aspekto įtraukimas į šiuos dokumentus; pabrėžia, kad reikia visuotinio požiūrio į išorės paramos priemonių naudojimą, įskaitant Pasirengimo narystei pagalbos priemonę, Europos kaimynystės politikos priemonę, Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę, stabilumo priemonę ir teminę programą, kaip antai „Investicijos į žmones“, siekiant optimaliausiai pasiekti lyčių lygybės ir galių moterims suteikimo tikslus; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją spręsti lyčių nelygybės klausimus ir nustatyti jų prioritetą nuosekliau ir sistemingiau programuojant ir įgyvendinant išorės paramos priemones, visų pirma, kalbant apie paramą saugumo sektoriaus reformai; pažymi, kad su lyčių lygybe susiję tikslai, veikla ir finansavimas turi būti įtraukti į šalies strateginius dokumentus ir kad turi būti gerinamas lyčių lygybės aspekto įtraukimas į šiuos dokumentus; pabrėžia, kad reikia visuotinio požiūrio į išorės paramos priemonių naudojimą, įskaitant Pasirengimo narystei pagalbos priemonę, Europos kaimynystės politikos priemonę, Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę, stabilumo priemonę ir teminę programą, kaip antai „Investicijos į žmones“, siekiant optimaliausiai pasiekti lyčių lygybės ir galių moterims suteikimo tikslus;

| 12. | mano, kad, atsižvelgiant į ES vystymosi politikos įsipareigojimus, sveikatos apsaugos sektoriui (ypač mergaičių ir moterų sveikatos apsaugai) skiriama nepakankamai išteklių; pabrėžia būtinybę skirti papildomų finansinių išteklių moterų sveikatos apsaugos programoms pagal išorės pagalbos priemones; pažymi, kad, kaip teigiama 2009 m. sausio mėn. paskelbtoje Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl EB vystymosi pagalbos sveikatos priežiūros įstaigoms Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos, visos EB paramos sveikatos apsaugai šiame regione lėšų dalis nedidėjo nuo 2000 m., nors 2007 m. Tūkstantmečio vystymosi tikslų pažangos lentelėje vis dar nurodomas labai aukštas gimdyvių mirštamumas minėtajame regione; |
| --- | --- |

12.

mano, kad, atsižvelgiant į ES vystymosi politikos įsipareigojimus, sveikatos apsaugos sektoriui (ypač mergaičių ir moterų sveikatos apsaugai) skiriama nepakankamai išteklių; pabrėžia būtinybę skirti papildomų finansinių išteklių moterų sveikatos apsaugos programoms pagal išorės pagalbos priemones; pažymi, kad, kaip teigiama 2009 m. sausio mėn. paskelbtoje Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl EB vystymosi pagalbos sveikatos priežiūros įstaigoms Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos, visos EB paramos sveikatos apsaugai šiame regione lėšų dalis nedidėjo nuo 2000 m., nors 2007 m. Tūkstantmečio vystymosi tikslų pažangos lentelėje vis dar nurodomas labai aukštas gimdyvių mirštamumas minėtajame regione;

| 13. | pažymi, kad lyčių aspektui veiksmingai integruoti būtinas glaudesnis teikėjų ir dalyvių bendradarbiavimas, atskaitomybės mechanizmai ir aktyvesnis nacionalinių vyriausybių dalyvavimas vystymosi procese; pabrėžia EB ir JT partnerystės sprendžiant lyčių lygybės klausimus ir su lyčių aspektu susijusio biudžeto sudarymo teikiamą pridėtinę vertę vystomajam bendradarbiavimui ir taikai; pritaria darbo grupės moterų, taikos ir saugumo klausimais sudarymui, numatytam laikantis minėtojo visapusiško požiūrio į Saugumo Tarybos rezoliucijų S/RES/1325 (2000) ir S/RES/1820 (2008) įgyvendinimą; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad lyčių aspektui veiksmingai integruoti būtinas glaudesnis teikėjų ir dalyvių bendradarbiavimas, atskaitomybės mechanizmai ir aktyvesnis nacionalinių vyriausybių dalyvavimas vystymosi procese; pabrėžia EB ir JT partnerystės sprendžiant lyčių lygybės klausimus ir su lyčių aspektu susijusio biudžeto sudarymo teikiamą pridėtinę vertę vystomajam bendradarbiavimui ir taikai; pritaria darbo grupės moterų, taikos ir saugumo klausimais sudarymui, numatytam laikantis minėtojo visapusiško požiūrio į Saugumo Tarybos rezoliucijų S/RES/1325 (2000) ir S/RES/1820 (2008) įgyvendinimą;

| 14. | pakartoja, kad būtina sutelkti dėmesį ne tik į moteris, bet ir į vyrų ir moterų santykius, dėl kurių atsiranda ir įsigali lyčių nelygybė; mano, kad dėl to projektuose turi būti atsižvelgiama ir į vyrus, ir į moteris; |
| --- | --- |

14.

pakartoja, kad būtina sutelkti dėmesį ne tik į moteris, bet ir į vyrų ir moterų santykius, dėl kurių atsiranda ir įsigali lyčių nelygybė; mano, kad dėl to projektuose turi būti atsižvelgiama ir į vyrus, ir į moteris;

| 15. | pabrėžia, kad ES turėtų kreipti ypatingą dėmesį į pažeidžiamiausias ir socialiai atskirtas moteris, visų pirma, neįgalias moteris, pabėgėles ir mažumų grupėms priklausančias moteris; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad ES turėtų kreipti ypatingą dėmesį į pažeidžiamiausias ir socialiai atskirtas moteris, visų pirma, neįgalias moteris, pabėgėles ir mažumų grupėms priklausančias moteris;

| 16. | ragina Komisiją toliau kurti procedūras, gaires ir rodiklius bei užtikrinti, kad įgyvendindama išorės politiką ji vykdytų savo įsipareigojimus, susijusius su lyčių lygybe; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją toliau kurti procedūras, gaires ir rodiklius bei užtikrinti, kad įgyvendindama išorės politiką ji vykdytų savo įsipareigojimus, susijusius su lyčių lygybe;

| 17. | mano, kad 2006 m. įsteigtas Europos lyčių lygybės institutas turėtų pradėti veikti kuo greičiau ir kad jo įgaliojimai turėtų apimti dar ir išorės politiką; |
| --- | --- |

17.

mano, kad 2006 m. įsteigtas Europos lyčių lygybės institutas turėtų pradėti veikti kuo greičiau ir kad jo įgaliojimai turėtų apimti dar ir išorės politiką;

| 18. | ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti Briuselio raginimą imtis veiksmų seksualinio smurto problemai konfliktų ir kitais atvejais spręsti; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti Briuselio raginimą imtis veiksmų seksualinio smurto problemai konfliktų ir kitais atvejais spręsti;

| 19. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų siekiant išvengti prekybos žmonėmis, kurios aukomis tampa trečiųjų šalių moterys, ir su ja kovoti; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų siekiant išvengti prekybos žmonėmis, kurios aukomis tampa trečiųjų šalių moterys, ir su ja kovoti;

| 20. | pabrėžia, kad prievartavimas ir lytinis smurtas naudojami kaip karo priemonė; pažymi, kad už tai turėtų būti baudžiama taip pat, kaip ir už karo nusikaltimus ir nusikaltimus žmonijai; ragina rengti daugiau šių nusikaltimų aukoms skirtų paramos programų; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad prievartavimas ir lytinis smurtas naudojami kaip karo priemonė; pažymi, kad už tai turėtų būti baudžiama taip pat, kaip ir už karo nusikaltimus ir nusikaltimus žmonijai; ragina rengti daugiau šių nusikaltimų aukoms skirtų paramos programų;

| 21. | pabrėžia, kad būtina pasinaudoti ES partneryste su JT, pasitelkti pastarosios organizacijos pasaulinę patirtį skatinant lyčių lygybę ir galių moterims suteikimą, užtikrinti didesnį ES politikos ir pagalbos veiksmingumą bei poveikį ir užtikrinti tvarią išorės paramą šalims partnerėms siekiant padėti joms įgyvendinti savo atitinkamus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad būtina pasinaudoti ES partneryste su JT, pasitelkti pastarosios organizacijos pasaulinę patirtį skatinant lyčių lygybę ir galių moterims suteikimą, užtikrinti didesnį ES politikos ir pagalbos veiksmingumą bei poveikį ir užtikrinti tvarią išorės paramą šalims partnerėms siekiant padėti joms įgyvendinti savo atitinkamus įsipareigojimus;

Lyčių lygybės aspekto integravimas į ES sprendimų priėmimo procesą

| 22. | mano, kad dar nepakanka už lyčių lygybės klausimus atsakingų Tarybos ir Komisijos darbuotojų; ragina šias institucijas skirti į struktūras, atsakingas už ES išorės veiksmus, daugiau darbuotojų, specialiai įgaliotų nagrinėti lyčių lygybės aspekto integravimo ir galių moterims suteikimo klausimus; |
| --- | --- |

22.

mano, kad dar nepakanka už lyčių lygybės klausimus atsakingų Tarybos ir Komisijos darbuotojų; ragina šias institucijas skirti į struktūras, atsakingas už ES išorės veiksmus, daugiau darbuotojų, specialiai įgaliotų nagrinėti lyčių lygybės aspekto integravimo ir galių moterims suteikimo klausimus;

| 23. | pažymi, kad Tarybos ir Komisijos struktūrų aukšto lygio pareigybėse nuolat trūksta moterų, ir, visų pirma, ragina labiau stengtis didinti ES delegacijų vadovių ir ES specialiųjų įgaliotinių moterų skaičių; pabrėžia, kad būsimojoje Europos išorės veiksmų tarnyboje turėtų būti užtikrinta geresnė vyrų ir moterų pusiausvyra, ypač priimant į aukšto lygio pareigas, ir kad joje turėtų dirbti daugiau už lyčių lygybės klausimus atsakingų darbuotojų; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad Tarybos ir Komisijos struktūrų aukšto lygio pareigybėse nuolat trūksta moterų, ir, visų pirma, ragina labiau stengtis didinti ES delegacijų vadovių ir ES specialiųjų įgaliotinių moterų skaičių; pabrėžia, kad būsimojoje Europos išorės veiksmų tarnyboje turėtų būti užtikrinta geresnė vyrų ir moterų pusiausvyra, ypač priimant į aukšto lygio pareigas, ir kad joje turėtų dirbti daugiau už lyčių lygybės klausimus atsakingų darbuotojų;

| 24. | ragina valstybes nares siųsti daugiau moterų į ESGP misijas ir operacijas ir prašo, kad visais planavimo ir įgyvendinimo lygmenimis ir etapais dalyvautų daugiau moterų; pabrėžia, kad tik pradėjus planuoti misiją ar operaciją turi būti atsižvelgta į patirtį lyčių lygybės srityje, be to, prieš skiriant darbuotojus į misijas ir operacijas, turi būti rengiami sistemingi ir išsamūs mokymai lyčių lygybės klausimais; |
| --- | --- |

24.

ragina valstybes nares siųsti daugiau moterų į ESGP misijas ir operacijas ir prašo, kad visais planavimo ir įgyvendinimo lygmenimis ir etapais dalyvautų daugiau moterų; pabrėžia, kad tik pradėjus planuoti misiją ar operaciją turi būti atsižvelgta į patirtį lyčių lygybės srityje, be to, prieš skiriant darbuotojus į misijas ir operacijas, turi būti rengiami sistemingi ir išsamūs mokymai lyčių lygybės klausimais;

| 25. | pažymi, kad šiuo metu dedama daug pastangų siekiant integruoti su lyčių aspektu susijusį požiūrį į ESGP saugumo ir gynybos kultūrą, inter alia, sukuriant kiekybinę lyčių lygybės aspekto integravimo toje politikoje dimensiją (pvz., rengiant klausimynus, kontrolinius sąrašus, skaičiuojant, kiek vyrų ir moterų dalyvauja ESGP operacijose ir pan.); tačiau pabrėžia būtinybę sukurti kokybinę koncepciją, kurios reikia siekiant suprasti socialines ir ekonomines aplinkybes, kuriomis vykdomos ESGP misijos (t. y. konfliktų zonos), ir su lyčių aspektu susijusius, susirūpinimą operacijų / programų įgyvendinimo srityje keliančius, klausimus; |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad šiuo metu dedama daug pastangų siekiant integruoti su lyčių aspektu susijusį požiūrį į ESGP saugumo ir gynybos kultūrą, inter alia, sukuriant kiekybinę lyčių lygybės aspekto integravimo toje politikoje dimensiją (pvz., rengiant klausimynus, kontrolinius sąrašus, skaičiuojant, kiek vyrų ir moterų dalyvauja ESGP operacijose ir pan.); tačiau pabrėžia būtinybę sukurti kokybinę koncepciją, kurios reikia siekiant suprasti socialines ir ekonomines aplinkybes, kuriomis vykdomos ESGP misijos (t. y. konfliktų zonos), ir su lyčių aspektu susijusius, susirūpinimą operacijų / programų įgyvendinimo srityje keliančius, klausimus;

| 26. | pritaria, kad vykdant beveik kiekvieną ESGP misiją būtų paskirtas patarėjas lyčių klausimais, kaip numatyta minėtosiose 2006 m. lapkričio mėn. Tarybos išvadose; vis dėlto pabrėžia, kad konkrečios ES lyčių lygybės politikos nebuvimas, ypač sąmoningumo lyčių klausimais trūkumas ir (arba) nenoras pripažinti jų svarbos, gali trukdyti šių patarėjų lyčių klausimais darbui, taip pat pabrėžia, kad biudžete, iš kurio finansuojamos ESGP misijos, lyčių aspektui numatyta nepakankamai eilučių; |
| --- | --- |

26.

pritaria, kad vykdant beveik kiekvieną ESGP misiją būtų paskirtas patarėjas lyčių klausimais, kaip numatyta minėtosiose 2006 m. lapkričio mėn. Tarybos išvadose; vis dėlto pabrėžia, kad konkrečios ES lyčių lygybės politikos nebuvimas, ypač sąmoningumo lyčių klausimais trūkumas ir (arba) nenoras pripažinti jų svarbos, gali trukdyti šių patarėjų lyčių klausimais darbui, taip pat pabrėžia, kad biudžete, iš kurio finansuojamos ESGP misijos, lyčių aspektui numatyta nepakankamai eilučių;

| 27. | džiaugiasi iniciatyvomis rengti su lyčių lygybės klausimais susijusius mokymus ESGP misijų ir atitinkamų būstinių darbuotojams ir didelėmis Komisijos pastangomis parengti savo darbuotojus, visų pirma, delegacijų narius; pabrėžia, kad visi darbuotojai visais ES išorės politikos planavimo, programavimo ir įgyvendinimo lygmenimis turėtų būti tinkamai parengti; prašo Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visiems misijų ir delegacijų darbuotojams, įskaitant vadovybę, būtų rengiami privalomi mokymai ir kad jiems būtų pateiktos gairės lyčių lygybės ir galių moterims suteikimo klausimais; |
| --- | --- |

27.

džiaugiasi iniciatyvomis rengti su lyčių lygybės klausimais susijusius mokymus ESGP misijų ir atitinkamų būstinių darbuotojams ir didelėmis Komisijos pastangomis parengti savo darbuotojus, visų pirma, delegacijų narius; pabrėžia, kad visi darbuotojai visais ES išorės politikos planavimo, programavimo ir įgyvendinimo lygmenimis turėtų būti tinkamai parengti; prašo Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visiems misijų ir delegacijų darbuotojams, įskaitant vadovybę, būtų rengiami privalomi mokymai ir kad jiems būtų pateiktos gairės lyčių lygybės ir galių moterims suteikimo klausimais;

| 28. | yra įsitikinęs, kad planuojant ESGP misijas turėtų būti atsižvelgta į vietos moterų organizacijų dalyvavimą taikos kūrimo procese, siekiant atsižvelgti į galimą ypatingą jų įnašą ir nustatyti, kaip konfliktai konkrečiai veikia moteris; |
| --- | --- |

28.

yra įsitikinęs, kad planuojant ESGP misijas turėtų būti atsižvelgta į vietos moterų organizacijų dalyvavimą taikos kūrimo procese, siekiant atsižvelgti į galimą ypatingą jų įnašą ir nustatyti, kaip konfliktai konkrečiai veikia moteris;

| 29. | pabrėžia, kad šiuo metu kvotos yra būtina priemonė lyčių lygybei taikos ir saugumo misijose, sprendimų priėmimo vykstant nacionaliniams ir tarptautiniams atstatymo procesams srityje užtikrinti, taip pat moterų politiniam dalyvavimui derybose garantuoti; ragina imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad bent 40 proc. žmonių, dalyvaujančių visame taikos kūrimo procese, būtų moterys, taip pat mano, kad šis santykis turėtų būti taikomas tarpininkavimo, taikos palaikymo, taikdarystės, taikos kūrimo ir konfliktų prevencijos srityse, įskaitant informavimo ir stebėjimo užduotis bei taikos derybas; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad šiuo metu kvotos yra būtina priemonė lyčių lygybei taikos ir saugumo misijose, sprendimų priėmimo vykstant nacionaliniams ir tarptautiniams atstatymo procesams srityje užtikrinti, taip pat moterų politiniam dalyvavimui derybose garantuoti; ragina imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad bent 40 proc. žmonių, dalyvaujančių visame taikos kūrimo procese, būtų moterys, taip pat mano, kad šis santykis turėtų būti taikomas tarpininkavimo, taikos palaikymo, taikdarystės, taikos kūrimo ir konfliktų prevencijos srityse, įskaitant informavimo ir stebėjimo užduotis bei taikos derybas;

| 30. | pabrėžia, kad sudarant biudžetą svarbu atsižvelgti į lyčių lygybės klausimus; pažymi, kad lyčių lygybės klausimas, kaip teminis klausimas, turėtų būti nagrinėjamas pagal svarbiausias išorės pagalbos priemones, kad lyčių lygybės klausimams spręsti turėtų būti numatyta specialių įsipareigojimų ir kad turėtų būti apibrėžtos gairės, skirtos įvertinti, ar veiksmingai naudojamos suteiktos lėšos; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad sudarant biudžetą svarbu atsižvelgti į lyčių lygybės klausimus; pažymi, kad lyčių lygybės klausimas, kaip teminis klausimas, turėtų būti nagrinėjamas pagal svarbiausias išorės pagalbos priemones, kad lyčių lygybės klausimams spręsti turėtų būti numatyta specialių įsipareigojimų ir kad turėtų būti apibrėžtos gairės, skirtos įvertinti, ar veiksmingai naudojamos suteiktos lėšos;

*

* *

| 31. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

31.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 298 E, 2006 12 8, p. 287.

(2)  OL C 314 E, 2006 12 21, p. 347.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0103.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0639.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/37

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisParlamento naujas vaidmuo ir atsakomybė įgyvendinant Lisabonos sutartį

P6_TA(2009)0373

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Parlamento naujo vaidmens ir atsakomybės įgyvendinant Lisabonos sutartį (2008/2063(INI))

2010/C 212 E/08

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 13 d. pasirašytą Lisabonos sutartį, iš dalies keičiančią Europos Sąjungos sutartį ir Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdamas į Suvestiniu Europos aktu, Mastrichto, Amsterdamo ir Nicos sutartimis iš dalies pakeistą Europos Sąjungos sutartį ir Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 12 d. Pagrindinių teisių chartiją,

atsižvelgdamas į 2001 m. gruodžio 15 d. Lakeno deklaraciją dėl Europos Sąjungos ateities,

atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 29 d. Romoje pasirašytą Sutartį dėl Konstitucijos Europai,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos konstitucinio proceso gairių (1),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 11 d. rezoliuciją dėl tarpvyriausybinės konferencijos (TVK) sušaukimo: Europos Parlamento nuomonė (ES Sutarties 48 straipsnis) (2),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 20 d. rezoliuciją dėl Lisabonos sutarties (3),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Žuvininkystės komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto, Teisės reikalų komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto, Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto ir Peticijų komiteto nuomones (A6–0145/2009),

Nauja politika

Nauji tikslai ir horizontaliosios sąlygos

| 1. | teigiamai vertina tai, kad Lisabonos sutartyje nustatyta, kad Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija yra teisiškai privaloma, taip pat tai, kad Sutartimi pripažįstamos šioje chartijoje visiems ES piliečiams ir joje gyvenantiems asmenims numatytos teisės, laisvės ir taikytini principai; pabrėžia, kad Parlamentas sieks užtikrinti, kad chartijos būtų visiškai laikomasi; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina tai, kad Lisabonos sutartyje nustatyta, kad Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija yra teisiškai privaloma, taip pat tai, kad Sutartimi pripažįstamos šioje chartijoje visiems ES piliečiams ir joje gyvenantiems asmenims numatytos teisės, laisvės ir taikytini principai; pabrėžia, kad Parlamentas sieks užtikrinti, kad chartijos būtų visiškai laikomasi;

| 2. | teigiamai vertina atstovaujamosios ir dalyvavimo demokratijos stiprinimą – inter alia nustatant vadinamąją piliečių iniciatyvą (ES sutarties, iš dalies keičiamos Lisabonos sutartimi, 11 straipsnis), pagal kurią ne mažiau kaip milijonas ES piliečių iš reikšmingos valstybių narių dalies gali prašyti Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisės akto; |
| --- | --- |

2.

teigiamai vertina atstovaujamosios ir dalyvavimo demokratijos stiprinimą – inter alia nustatant vadinamąją piliečių iniciatyvą (ES sutarties, iš dalies keičiamos Lisabonos sutartimi, 11 straipsnis), pagal kurią ne mažiau kaip milijonas ES piliečių iš reikšmingos valstybių narių dalies gali prašyti Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisės akto;

| 3. | teigiamai vertina tai, kad visose ES politikos srityse aplinkos apsaugai skiriama daug dėmesio, ir kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 191 straipsnyje aiškiai kalbama apie kovą su klimato kaita tarptautiniu lygmeniu; pabrėžia, kad Parlamentas turėtų ir toliau daryti poveikį Europos Sąjungos politikai, siekdamas, kad Europos Sąjunga taptų visų kovos su klimato kaita ir visuotiniu atšilimu programų lyderė; |
| --- | --- |

3.

teigiamai vertina tai, kad visose ES politikos srityse aplinkos apsaugai skiriama daug dėmesio, ir kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 191 straipsnyje aiškiai kalbama apie kovą su klimato kaita tarptautiniu lygmeniu; pabrėžia, kad Parlamentas turėtų ir toliau daryti poveikį Europos Sąjungos politikai, siekdamas, kad Europos Sąjunga taptų visų kovos su klimato kaita ir visuotiniu atšilimu programų lyderė;

| 4. | teigiamai vertina tai, kad SESV laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimas susiejamas su pagrindinių teisių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių teisinių sistemų apsauga (SESV 67 straipsnis); |
| --- | --- |

4.

teigiamai vertina tai, kad SESV laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimas susiejamas su pagrindinių teisių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių teisinių sistemų apsauga (SESV 67 straipsnis);

| 5. | ypač pabrėžia tikslą sukurti „didelio konkurencingumo socialinę rinkos ekonomiką, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos, bei aukšto lygio aplinkos apsaugos ir aplinkos kokybės gerinimo“ (ES sutarties 3 straipsnio 3 dalis), kadangi tokiu būdu tikslas baigti kurti vidaus rinką susiejamas su kitais tikslais; |
| --- | --- |

5.

ypač pabrėžia tikslą sukurti „didelio konkurencingumo socialinę rinkos ekonomiką, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos, bei aukšto lygio aplinkos apsaugos ir aplinkos kokybės gerinimo“ (ES sutarties 3 straipsnio 3 dalis), kadangi tokiu būdu tikslas baigti kurti vidaus rinką susiejamas su kitais tikslais;

| 6. | su pasitenkinimu pažymi, kad moterų ir vyrų lygybė yra viena iš Sąjungos vertybių (ES sutarties 2 straipsnis) ir vienas tikslų (ES sutarties 3 straipsnio 3 dalis); |
| --- | --- |

6.

su pasitenkinimu pažymi, kad moterų ir vyrų lygybė yra viena iš Sąjungos vertybių (ES sutarties 2 straipsnis) ir vienas tikslų (ES sutarties 3 straipsnio 3 dalis);

| 7. | teigiamai vertina tai, kad SESV 208 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Sąjungos ir valstybių narių bendradarbiavimo vystymosi labui politika papildo ir stiprina viena kitą“, kadangi, remiantis galiojančios EB sutarties 177 straipsnio 1 dalimi, „bendradarbiavimo vystymosi labui srityje Bendrijos politika [papildo] valstybių narių vykdomos politikos kryptis“; pabrėžia didesnę Parlamento atsakomybę – atsižvelgiant į tai, kad Europos Sąjunga turės daugiau galių nustatydama politikos formavimo iniciatyvas, kurios turėtų padėti geriau koordinuoti donorų veiklą, paskirstyti darbą ir padarytų pagalbą veiksmingesnę – siekiant „sumažinti, o ilgainiui ir panaikinti skurdą“ vadovaujantis Tūkstantmečio plėtros tikslais; |
| --- | --- |

7.

teigiamai vertina tai, kad SESV 208 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Sąjungos ir valstybių narių bendradarbiavimo vystymosi labui politika papildo ir stiprina viena kitą“, kadangi, remiantis galiojančios EB sutarties 177 straipsnio 1 dalimi, „bendradarbiavimo vystymosi labui srityje Bendrijos politika [papildo] valstybių narių vykdomos politikos kryptis“; pabrėžia didesnę Parlamento atsakomybę – atsižvelgiant į tai, kad Europos Sąjunga turės daugiau galių nustatydama politikos formavimo iniciatyvas, kurios turėtų padėti geriau koordinuoti donorų veiklą, paskirstyti darbą ir padarytų pagalbą veiksmingesnę – siekiant „sumažinti, o ilgainiui ir panaikinti skurdą“ vadovaujantis Tūkstantmečio plėtros tikslais;

| 8. | mano, kad į Sąjungos tikslus įtrauktas teritorinės sanglaudos tikslas (ES sutarties 3 straipsnis) papildo ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslus ir kad šioms sritims nustačius teisinius pagrindus padidės Parlamento galios vertinant svarbiausių Sąjungos politinių programų poveikį teritoriniu požiūriu; su pasitenkinimu pažymi, kad SESV 349 ir 355 straipsniuose nustatytas ypatingas atokiausių regionų statusas; |
| --- | --- |

8.

mano, kad į Sąjungos tikslus įtrauktas teritorinės sanglaudos tikslas (ES sutarties 3 straipsnis) papildo ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslus ir kad šioms sritims nustačius teisinius pagrindus padidės Parlamento galios vertinant svarbiausių Sąjungos politinių programų poveikį teritoriniu požiūriu; su pasitenkinimu pažymi, kad SESV 349 ir 355 straipsniuose nustatytas ypatingas atokiausių regionų statusas;

| 9. | teigiamai vertina tai, kad įtrauktos horizontaliosios nuostatos dėl didelio užimtumo, socialinės apsaugos, kovos su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimo, mokymo ir sveikatos apsaugos, dėl kovos su diskriminacija ir dėl aplinkos apsaugos; šios nuostatos bus bendrieji Sąjungos politikos formavimo principai (SESV 9, 10 ir 11 straipsniai); |
| --- | --- |

9.

teigiamai vertina tai, kad įtrauktos horizontaliosios nuostatos dėl didelio užimtumo, socialinės apsaugos, kovos su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimo, mokymo ir sveikatos apsaugos, dėl kovos su diskriminacija ir dėl aplinkos apsaugos; šios nuostatos bus bendrieji Sąjungos politikos formavimo principai (SESV 9, 10 ir 11 straipsniai);

| 10. | teigiamai vertina tai, kad stiprinama vartotojų apsauga kaip bendroji užduotis nustatant ir vykdant kitas Sąjungos politikos kryptis, nes ši bendroji užduotis, atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 12 straipsnį, yra aiškiai svarbesnėje vietoje; |
| --- | --- |

10.

teigiamai vertina tai, kad stiprinama vartotojų apsauga kaip bendroji užduotis nustatant ir vykdant kitas Sąjungos politikos kryptis, nes ši bendroji užduotis, atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 12 straipsnį, yra aiškiai svarbesnėje vietoje;

| 11. | teigiamai vertina SESV 122 straipsnyje aiškiai išdėstytą solidarumo nuostatą, pagal kurią Taryba gali priimti sprendimą dėl atitinkamų veiksmų, jei didelių sunkumų kyla dėl tam tikrų produktų tiekimo, visų pirma energetikos srityje; |
| --- | --- |

11.

teigiamai vertina SESV 122 straipsnyje aiškiai išdėstytą solidarumo nuostatą, pagal kurią Taryba gali priimti sprendimą dėl atitinkamų veiksmų, jei didelių sunkumų kyla dėl tam tikrų produktų tiekimo, visų pirma energetikos srityje;

| 12. | teigiamai vertina tai, kad SESV 214 straipsniu pripažįstama, kad humanitarinė pagalba yra visavertė Sąjungos politikos sritis; mano, kad SESV penktosios dalies III antraštinės dalies 1 (Bendradarbiavimas vystymosi labui) ir 3 (Humanitarinė pagalba) skyriai yra aiškus pagalbos vystymuisi ir humanitarinės pagalbos teisinis pagrindas, kurio atžvilgiu taikoma įprasta teisėkūros procedūra; |
| --- | --- |

12.

teigiamai vertina tai, kad SESV 214 straipsniu pripažįstama, kad humanitarinė pagalba yra visavertė Sąjungos politikos sritis; mano, kad SESV penktosios dalies III antraštinės dalies 1 (Bendradarbiavimas vystymosi labui) ir 3 (Humanitarinė pagalba) skyriai yra aiškus pagalbos vystymuisi ir humanitarinės pagalbos teisinis pagrindas, kurio atžvilgiu taikoma įprasta teisėkūros procedūra;

| 13. | be to, teigiamai vertina tai, kad civilinės apsaugos srityje Europos Sąjungai suteikiama daugiau galių – siekiant teikti ad hoc pagalbą ir paramą žmonėms trečiosiose šalyse (SESV 214 straipsnis); |
| --- | --- |

13.

be to, teigiamai vertina tai, kad civilinės apsaugos srityje Europos Sąjungai suteikiama daugiau galių – siekiant teikti ad hoc pagalbą ir paramą žmonėms trečiosiose šalyse (SESV 214 straipsnis);

Nauji teisiniai pagrindai

| 14. | pažymi, kad dėl Sąjungos išorės veiksmų plėtimo pagal Lisabonos sutartį, taip pat dėl naujų teisinių pagrindų ir priemonių, turinčių poveikį užsienio politikos srityje (išorės veiksmai ir bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP) bei Europos saugumo ir gynybos politika (BSGP)), būtina nustatyti naują institucijų pusiausvyrą, kuri leistų Parlamentui vykdyti tinkamą demokratinę priežiūrą; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad dėl Sąjungos išorės veiksmų plėtimo pagal Lisabonos sutartį, taip pat dėl naujų teisinių pagrindų ir priemonių, turinčių poveikį užsienio politikos srityje (išorės veiksmai ir bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP) bei Europos saugumo ir gynybos politika (BSGP)), būtina nustatyti naują institucijų pusiausvyrą, kuri leistų Parlamentui vykdyti tinkamą demokratinę priežiūrą;

| 15. | teigiamai vertina tai, kad energetikos klausimai bus reglamentuojami atskira SESV trečiosios dalies XXI antraštine dalimi ir tai, kad veiksmai šioje srityje turės teisinį pagrindą (SESV 194 straipsnis); tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad, nors dažniausiai bus taikoma įprasta teisėkūros procedūra, sprendimus dėl energijos išteklių derinio priims valstybės narės, o šioje srityje nustatant fiskalines priemones ir toliau reikės tik pasikonsultuoti su Europos Parlamentu; |
| --- | --- |

15.

teigiamai vertina tai, kad energetikos klausimai bus reglamentuojami atskira SESV trečiosios dalies XXI antraštine dalimi ir tai, kad veiksmai šioje srityje turės teisinį pagrindą (SESV 194 straipsnis); tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad, nors dažniausiai bus taikoma įprasta teisėkūros procedūra, sprendimus dėl energijos išteklių derinio priims valstybės narės, o šioje srityje nustatant fiskalines priemones ir toliau reikės tik pasikonsultuoti su Europos Parlamentu;

| 16. | teigiamai vertina bendras Sąjungos vertybes bendrus ekonominius interesus tenkinančių paslaugų srityje, taip pat teisinį pagrindą, kuris leidžia taikant įprastą teisėkūros procedūrą nustatyti principus ir sąlygas, reguliuojančias bendrus ekonominius interesus tenkinančių paslaugų teikimą (SESV 14 straipsnis ir protokolas Nr. 26 dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų); |
| --- | --- |

16.

teigiamai vertina bendras Sąjungos vertybes bendrus ekonominius interesus tenkinančių paslaugų srityje, taip pat teisinį pagrindą, kuris leidžia taikant įprastą teisėkūros procedūrą nustatyti principus ir sąlygas, reguliuojančias bendrus ekonominius interesus tenkinančių paslaugų teikimą (SESV 14 straipsnis ir protokolas Nr. 26 dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų);

| 17. | mano, kad Lisabonos sutartyje nustatytais bendrosios prekybos politikos (BPP) pakeitimais (SESV 206 ir 207 straipsniai) iš esmės prisidedama prie jos demokratinio teisėtumo ir efektyvumo, ypač nustatant įprastą teisėkūros procedūrą ir reikalavimą, kad sudarant visus susitarimus būtina gauti sutikimą; atkreipia dėmesį į tai, kad visi BPP klausimai yra išimtinės Sąjungos kompetencijos reikalas – dėl to daugiau nebus sudaromi mišrūs prekybos susitarimai, kuriuose dalyvauja ir Sąjunga, ir valstybės narės; |
| --- | --- |

17.

mano, kad Lisabonos sutartyje nustatytais bendrosios prekybos politikos (BPP) pakeitimais (SESV 206 ir 207 straipsniai) iš esmės prisidedama prie jos demokratinio teisėtumo ir efektyvumo, ypač nustatant įprastą teisėkūros procedūrą ir reikalavimą, kad sudarant visus susitarimus būtina gauti sutikimą; atkreipia dėmesį į tai, kad visi BPP klausimai yra išimtinės Sąjungos kompetencijos reikalas – dėl to daugiau nebus sudaromi mišrūs prekybos susitarimai, kuriuose dalyvauja ir Sąjunga, ir valstybės narės;

| 18. | teigiamai vertina tai, kad įtraukta nuostata dėl Europos kosmoso politikos (SESV 189 straipsnis), taip pat tai, kad Parlamentui ir Tarybai suteikta galimybė, taikant įprastą teisėkūros procedūrą, tvirtinti priemones, nustatančias Europos kosmoso programą; vis dėlto mano, kad šio straipsnio žodžiai „išskyrus bet kurį valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų suderinimą“ gali sudaryti kliūčių įgyvendinti bendrą Europos kosmoso politiką; |
| --- | --- |

18.

teigiamai vertina tai, kad įtraukta nuostata dėl Europos kosmoso politikos (SESV 189 straipsnis), taip pat tai, kad Parlamentui ir Tarybai suteikta galimybė, taikant įprastą teisėkūros procedūrą, tvirtinti priemones, nustatančias Europos kosmoso programą; vis dėlto mano, kad šio straipsnio žodžiai „išskyrus bet kurį valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų suderinimą“ gali sudaryti kliūčių įgyvendinti bendrą Europos kosmoso politiką;

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad Lisabonos sutartyje nustatytas teisinis pagrindas, pagal kurį priimant teisės aktus dėl intelektinės nuosavybės teisių apsaugos taikoma bendro sprendimo procedūra (SESV 118 straipsnis); |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį į tai, kad Lisabonos sutartyje nustatytas teisinis pagrindas, pagal kurį priimant teisės aktus dėl intelektinės nuosavybės teisių apsaugos taikoma bendro sprendimo procedūra (SESV 118 straipsnis);

| 20. | teigiamai vertina tai, kad išplečiama ES veiksmų sritis jaunimo politikos sektoriuje – siekiant skatinti jaunimą dalyvauti Europos demokratiniame gyvenime (SESV 165 straipsnis); |
| --- | --- |

20.

teigiamai vertina tai, kad išplečiama ES veiksmų sritis jaunimo politikos sektoriuje – siekiant skatinti jaunimą dalyvauti Europos demokratiniame gyvenime (SESV 165 straipsnis);

| 21. | teigiamai vertina SESV 298 straipsnyje numatytą naują teisinį pagrindą, kuriuo nustatoma, kad „Sąjungos institucijos, įstaigos ir organai, vykdydami savo užduotis, remiasi atvira, veiksminga ir nepriklausoma Europos administracija“, kadangi juo nustatomas teisinis pagrindas reglamentui, reguliuojančiam Sąjungos administracines procedūras; |
| --- | --- |

21.

teigiamai vertina SESV 298 straipsnyje numatytą naują teisinį pagrindą, kuriuo nustatoma, kad „Sąjungos institucijos, įstaigos ir organai, vykdydami savo užduotis, remiasi atvira, veiksminga ir nepriklausoma Europos administracija“, kadangi juo nustatomas teisinis pagrindas reglamentui, reguliuojančiam Sąjungos administracines procedūras;

| 22. | teigiamai vertina tai, kad stiprinamas būtinų Europos Sąjungos priemonių Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo prevencijos ir kovos su juo srityse nustatymo teisinis pagrindas (SESV 325 straipsnis); pabrėžia, kad Lisabonos sutartimi pašalinama dabartinio EB sutarties 280 straipsnio nuostata, kad tokios priemonės „nesiejamos su nacionalinės baudžiamosios teisės taikymu ar nacionaliniu teisingumo vykdymu“; |
| --- | --- |

22.

teigiamai vertina tai, kad stiprinamas būtinų Europos Sąjungos priemonių Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo prevencijos ir kovos su juo srityse nustatymo teisinis pagrindas (SESV 325 straipsnis); pabrėžia, kad Lisabonos sutartimi pašalinama dabartinio EB sutarties 280 straipsnio nuostata, kad tokios priemonės „nesiejamos su nacionalinės baudžiamosios teisės taikymu ar nacionaliniu teisingumo vykdymu“;

| 23. | atkreipia dėmesį į tai, kad į naujas Sutarties nuostatas dėl teisminio bendradarbiavimo civilinėse ir baudžiamosiose bylose įtrauktas priemonių, skirtų remti teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų mokymą, teisinis pagrindas (SESV 81 ir 82 straipsniai); |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį į tai, kad į naujas Sutarties nuostatas dėl teisminio bendradarbiavimo civilinėse ir baudžiamosiose bylose įtrauktas priemonių, skirtų remti teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų mokymą, teisinis pagrindas (SESV 81 ir 82 straipsniai);

| 24. | pabrėžia, kad Lisabonos sutartyje nustatyta, kad, siekiant kovoti su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiais nusikaltimais, gali būti įkurta Europos prokuratūra (SESV 86 straipsnis); |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad Lisabonos sutartyje nustatyta, kad, siekiant kovoti su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiais nusikaltimais, gali būti įkurta Europos prokuratūra (SESV 86 straipsnis);

| 25. | teigiamai vertina tai, kad į Lisabonos sutartyje nustatytus Europos Sąjungos išorės ir vidaus tikslus įtrauktos privalomos nuostatos dėl vaiko teisių (ES sutarties 3 straipsnio 3 dalies antra pastraipa ir 5 dalis); |
| --- | --- |

25.

teigiamai vertina tai, kad į Lisabonos sutartyje nustatytus Europos Sąjungos išorės ir vidaus tikslus įtrauktos privalomos nuostatos dėl vaiko teisių (ES sutarties 3 straipsnio 3 dalies antra pastraipa ir 5 dalis);

| 26. | teigiamai vertina tai, kad į Lisabonos sutartį įtraukta nauja antraštinė dalis – „Turizmas“ (SESV 195 straipsnis), kurioje nustatyta, kad Sąjunga papildo valstybių narių veiksmus; be to, teigiamai vertina nuostatą, kad priimant į šios antraštinės dalies taikymo sritį patenkančius pasiūlymus dėl teisės aktų bus taikoma įprasta teisėkūros procedūra; |
| --- | --- |

26.

teigiamai vertina tai, kad į Lisabonos sutartį įtraukta nauja antraštinė dalis – „Turizmas“ (SESV 195 straipsnis), kurioje nustatyta, kad Sąjunga papildo valstybių narių veiksmus; be to, teigiamai vertina nuostatą, kad priimant į šios antraštinės dalies taikymo sritį patenkančius pasiūlymus dėl teisės aktų bus taikoma įprasta teisėkūros procedūra;

| 27. | teigiamai vertina tai, kad Lisabonos sutartyje nustatytas ir sporto sektoriaus teisinis pagrindas (SESV 165 straipsnis); ypač pabrėžia, kad Sąjunga pagaliau gali imtis veiksmų vystydama sportą, ypač Europos lygmens sportą, ir gali tinkamai atsižvelgti į specifinį sporto pobūdį taikydama kitų Europos politikos sričių nuostatas; |
| --- | --- |

27.

teigiamai vertina tai, kad Lisabonos sutartyje nustatytas ir sporto sektoriaus teisinis pagrindas (SESV 165 straipsnis); ypač pabrėžia, kad Sąjunga pagaliau gali imtis veiksmų vystydama sportą, ypač Europos lygmens sportą, ir gali tinkamai atsižvelgti į specifinį sporto pobūdį taikydama kitų Europos politikos sričių nuostatas;

2. Naujos Parlamento galios

2.1. Naujos galios bendro sprendimo procedūroje

| 28. | teigiamai vertina tai, kad Lisabonos sutartis sustiprins Europos Sąjungos demokratinį teisėtumą – ypač išplėsdama Parlamento galias bendro sprendimo procedūroje; |
| --- | --- |

28.

teigiamai vertina tai, kad Lisabonos sutartis sustiprins Europos Sąjungos demokratinį teisėtumą – ypač išplėsdama Parlamento galias bendro sprendimo procedūroje;

| 29. | teigiamai vertina tai, kad laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė visiškai integruota į SESV (67–89 straipsniai) ir taip formaliai panaikintas trečiasis ramstis; teigiamai vertina tai, kad dauguma sprendimų civilinės teisės, prieglobsčio, imigracijos, vizų politikos, taip pat teisminio ir policijos bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose bus priimami taikant įprastą teisėkūros procedūrą; |
| --- | --- |

29.

teigiamai vertina tai, kad laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė visiškai integruota į SESV (67–89 straipsniai) ir taip formaliai panaikintas trečiasis ramstis; teigiamai vertina tai, kad dauguma sprendimų civilinės teisės, prieglobsčio, imigracijos, vizų politikos, taip pat teisminio ir policijos bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose bus priimami taikant įprastą teisėkūros procedūrą;

| 30. | mano, kad bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) sričiai taikant įprastą teisėkūros procedūrą pagerės Europos Sąjungos demokratinis atskaitingumas, nes Europos Parlamento galios bendro sprendimo procedūroje bus lygiavertės Tarybos galioms; pabrėžia, kad pagal SESV 43 straipsnio 2 dalį bendro sprendimo procedūra bus taikoma visiems žemės ūkio srities teisės aktams, taip pat keturiems pagrindiniams žemės ūkio srities horizontaliesiems tekstams (vienos bendros rinkos organizavimui, tiesioginių išmokų reglamentui, kaimo plėtros reglamentui ir BŽŪP finansavimui); be to, pažymi, kad SESV 43 straipsnio 2 dalis taikoma ir teisės aktams dėl kokybės, ekologinio ūkininkavimo ir jo skatinimo; |
| --- | --- |

30.

mano, kad bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) sričiai taikant įprastą teisėkūros procedūrą pagerės Europos Sąjungos demokratinis atskaitingumas, nes Europos Parlamento galios bendro sprendimo procedūroje bus lygiavertės Tarybos galioms; pabrėžia, kad pagal SESV 43 straipsnio 2 dalį bendro sprendimo procedūra bus taikoma visiems žemės ūkio srities teisės aktams, taip pat keturiems pagrindiniams žemės ūkio srities horizontaliesiems tekstams (vienos bendros rinkos organizavimui, tiesioginių išmokų reglamentui, kaimo plėtros reglamentui ir BŽŪP finansavimui); be to, pažymi, kad SESV 43 straipsnio 2 dalis taikoma ir teisės aktams dėl kokybės, ekologinio ūkininkavimo ir jo skatinimo;

| 31. | pabrėžia, kad Taryba gali patvirtinti priemones pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį, jeigu, taikant įprastą teisėkūros procedūrą, pirmiau pagal SESV 43 straipsnio 2 dalį patvirtinamas teisės aktas, kuriame nustatomos sąlygos ir apribojimai, susiję su Tarybai suteiktais įgaliojimais; mano, kad SESV 43 straipsnio 3 dalyje nenumatytas teisinis pagrindas arba kokia nors savarankiška galia, kuriais remiantis būtų galima priimti teisės aktą arba iš dalies keisti bet kokius Tarybos teisės aktus, dabar galiojančius BŽŪP srityje; ragina Tarybą susilaikyti nuo bet kokių SESV 43 straipsnio 3 dalyje minimų priemonių patvirtinimo, pirmiau nepasikonsultavus su Parlamentu; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad Taryba gali patvirtinti priemones pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį, jeigu, taikant įprastą teisėkūros procedūrą, pirmiau pagal SESV 43 straipsnio 2 dalį patvirtinamas teisės aktas, kuriame nustatomos sąlygos ir apribojimai, susiję su Tarybai suteiktais įgaliojimais; mano, kad SESV 43 straipsnio 3 dalyje nenumatytas teisinis pagrindas arba kokia nors savarankiška galia, kuriais remiantis būtų galima priimti teisės aktą arba iš dalies keisti bet kokius Tarybos teisės aktus, dabar galiojančius BŽŪP srityje; ragina Tarybą susilaikyti nuo bet kokių SESV 43 straipsnio 3 dalyje minimų priemonių patvirtinimo, pirmiau nepasikonsultavus su Parlamentu;

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad Lisabonos sutartyje nustatyti žymūs pakeitimai priimant sprendimus bendrosios žuvininkystės politikos (BŽP) srityje ir padidės demokratinis atskaitingumas; teigiamai vertina tai, kad Parlamentas ir Taryba, įgyvendindami BŽP tikslus, atitinkamas taisykles nustatys taikydami įprastą teisėkūros procedūrą (SESV 43 straipsnio 2 dalis); šiomis aplinkybėmis mano, kad sprendimai dėl bet kokių kitų oficialiai į metinį reglamentą įtrauktų klausimų (išskyrus žvejybos galimybių nustatymą ir kvotų paskirstymą), pvz., klausimų, susijusių su techninėmis priemonėmis ar žvejybos pastangomis, arba dėl regioninių žvejybos organizacijų priimtų susitarimų įtraukimo klausimų, bus priimami taikant įprastą teisėkūros procedūrą, nes jie turi savo teisinį pagrindą; |
| --- | --- |

32.

atkreipia dėmesį į tai, kad Lisabonos sutartyje nustatyti žymūs pakeitimai priimant sprendimus bendrosios žuvininkystės politikos (BŽP) srityje ir padidės demokratinis atskaitingumas; teigiamai vertina tai, kad Parlamentas ir Taryba, įgyvendindami BŽP tikslus, atitinkamas taisykles nustatys taikydami įprastą teisėkūros procedūrą (SESV 43 straipsnio 2 dalis); šiomis aplinkybėmis mano, kad sprendimai dėl bet kokių kitų oficialiai į metinį reglamentą įtrauktų klausimų (išskyrus žvejybos galimybių nustatymą ir kvotų paskirstymą), pvz., klausimų, susijusių su techninėmis priemonėmis ar žvejybos pastangomis, arba dėl regioninių žvejybos organizacijų priimtų susitarimų įtraukimo klausimų, bus priimami taikant įprastą teisėkūros procedūrą, nes jie turi savo teisinį pagrindą;

| 33. | teigiamai vertina tai, kad priimant išsamias daugiašalės priežiūros procedūros taisykles (SESV 121 straipsnio 6 dalis), kurios turėtų pagerinti ekonominį koordinavimą, bus taikoma įprasta teisėkūros procedūra; |
| --- | --- |

33.

teigiamai vertina tai, kad priimant išsamias daugiašalės priežiūros procedūros taisykles (SESV 121 straipsnio 6 dalis), kurios turėtų pagerinti ekonominį koordinavimą, bus taikoma įprasta teisėkūros procedūra;

| 34. | mano, Europos centrinio banko (ECB) atsakomybė pranešti apie pinigų politiką yra didesnė, nes pripažįstama, kad ECB yra Europos Sąjungos institucija; teigiamai vertina tai, kad pagal Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) ir ECB statuto 40 straipsnio 2 punktą, pasikonsultavus su Parlamentu, gali būti keičiamos kai kurios ECBS ir ECB statutų nuostatos; patvirtina, kad tuo nesikėsinama į ECB nepriklausomybę pinigų politikos arba Sutartyje nustatytų prioritetų srityje; |
| --- | --- |

34.

mano, Europos centrinio banko (ECB) atsakomybė pranešti apie pinigų politiką yra didesnė, nes pripažįstama, kad ECB yra Europos Sąjungos institucija; teigiamai vertina tai, kad pagal Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) ir ECB statuto 40 straipsnio 2 punktą, pasikonsultavus su Parlamentu, gali būti keičiamos kai kurios ECBS ir ECB statutų nuostatos; patvirtina, kad tuo nesikėsinama į ECB nepriklausomybę pinigų politikos arba Sutartyje nustatytų prioritetų srityje;

| 35. | mano, kad SESV 182 straipsnis pagerina padėtį, nes jame aptariamai daugiametei pagrindų programai ir Europos mokslinių tyrimų erdvės įgyvendinimui bus taikoma įprasta teisėkūros procedūra; atkreipia dėmesį į tai, kad šiame straipsnyje paminėtos konkrečios programos bus priimtos taikant specialią teisėkūros procedūrą – tai reiškia, kad su Europos Parlamentu bus tik konsultuojamasi (SESV 182 straipsnio 4 dalis); |
| --- | --- |

35.

mano, kad SESV 182 straipsnis pagerina padėtį, nes jame aptariamai daugiametei pagrindų programai ir Europos mokslinių tyrimų erdvės įgyvendinimui bus taikoma įprasta teisėkūros procedūra; atkreipia dėmesį į tai, kad šiame straipsnyje paminėtos konkrečios programos bus priimtos taikant specialią teisėkūros procedūrą – tai reiškia, kad su Europos Parlamentu bus tik konsultuojamasi (SESV 182 straipsnio 4 dalis);

| 36. | teigiamai vertina tai, kad Lisabonos sutartyje numatyta, kad priimant sprendimus dėl struktūrinių fondų Europos Parlamento galios yra lygiavertės Tarybos galioms – pakeičiant šiuo metu taikomą pritarimo procedūrą įprasta teisėkūros procedūra; mano, kad tai ypač svarbu kalbant apie struktūrinius fondus po 2013 m., nes šia procedūra padidinamas skaidrumas ir šių fondų atskaitingumas piliečiams; |
| --- | --- |

36.

teigiamai vertina tai, kad Lisabonos sutartyje numatyta, kad priimant sprendimus dėl struktūrinių fondų Europos Parlamento galios yra lygiavertės Tarybos galioms – pakeičiant šiuo metu taikomą pritarimo procedūrą įprasta teisėkūros procedūra; mano, kad tai ypač svarbu kalbant apie struktūrinius fondus po 2013 m., nes šia procedūra padidinamas skaidrumas ir šių fondų atskaitingumas piliečiams;

| 37. | atkreipia dėmesį į tai, kad priimant teisės aktus, draudžiančius diskriminaciją dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, amžiaus arba seksualinės orientacijos bus taikoma speciali teisėkūros procedūra ir reikės Parlamento pritarimo (SESV 19 straipsnis); |
| --- | --- |

37.

atkreipia dėmesį į tai, kad priimant teisės aktus, draudžiančius diskriminaciją dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, amžiaus arba seksualinės orientacijos bus taikoma speciali teisėkūros procedūra ir reikės Parlamento pritarimo (SESV 19 straipsnis);

| 38. | teigiamai vertina tai, kad kovos su prekyba žmonėmis, ypač vaikais ir moterimis, ir seksualiniu išnaudojimu priemonėms taikoma įprasta teisėkūros procedūra (SESV 79 straipsnio 2 dalis ir 83 straipsnio 1 dalis); |
| --- | --- |

38.

teigiamai vertina tai, kad kovos su prekyba žmonėmis, ypač vaikais ir moterimis, ir seksualiniu išnaudojimu priemonėms taikoma įprasta teisėkūros procedūra (SESV 79 straipsnio 2 dalis ir 83 straipsnio 1 dalis);

| 39. | teigiamai vertina tai, kad švietimo srityje, įskaitant sportą, sprendimai bus priimami kvalifikuota balsų dauguma (SESV 165 straipsnio 4 dalis); |
| --- | --- |

39.

teigiamai vertina tai, kad švietimo srityje, įskaitant sportą, sprendimai bus priimami kvalifikuota balsų dauguma (SESV 165 straipsnio 4 dalis);

| 40. | teigiamai vertina tai, kad nuo šiol bendro sprendimo procedūra bus taikoma Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatams (SESV 336 straipsnis), nes tai leis Parlamentui derinti šiuos nuostatus lygiomis teisėmis su Taryba; |
| --- | --- |

40.

teigiamai vertina tai, kad nuo šiol bendro sprendimo procedūra bus taikoma Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatams (SESV 336 straipsnis), nes tai leis Parlamentui derinti šiuos nuostatus lygiomis teisėmis su Taryba;

Naujos biudžeto valdymo galios

| 41. | atkreipia dėmesį į tai, kad Lisabonos sutartyje nustatyti dideli Sąjungos finansų sektoriaus pakeitimai, ypač kalbant apie institucijų santykius ir sprendimų priėmimo procedūras; |
| --- | --- |

41.

atkreipia dėmesį į tai, kad Lisabonos sutartyje nustatyti dideli Sąjungos finansų sektoriaus pakeitimai, ypač kalbant apie institucijų santykius ir sprendimų priėmimo procedūras;

| 42. | atkreipia dėmesį į tai, kad Taryba ir Parlamentas, neviršydami nuosavų išteklių, privalo priimti sprendimą dėl išlaidų programos, kuris tampa teisiškai privalomas (SESV 312 straipsnis); teigiamai vertina tai, kad visą biudžetą Parlamentas ir Taryba, atsižvelgdami į daugiametę finansinę programą, turi tvirtinti kartu; teigiamai vertina tai, kad panaikintas skirtumas tarp privalomųjų ir neprivalomųjų išlaidų (SESV 314 straipsnis); teigiamai vertina tai, kad priimant finansinį reglamentą bus taikoma įprasta teisėkūros procedūra (SESV 322 straipsnis); |
| --- | --- |

42.

atkreipia dėmesį į tai, kad Taryba ir Parlamentas, neviršydami nuosavų išteklių, privalo priimti sprendimą dėl išlaidų programos, kuris tampa teisiškai privalomas (SESV 312 straipsnis); teigiamai vertina tai, kad visą biudžetą Parlamentas ir Taryba, atsižvelgdami į daugiametę finansinę programą, turi tvirtinti kartu; teigiamai vertina tai, kad panaikintas skirtumas tarp privalomųjų ir neprivalomųjų išlaidų (SESV 314 straipsnis); teigiamai vertina tai, kad priimant finansinį reglamentą bus taikoma įprasta teisėkūros procedūra (SESV 322 straipsnis);

| 43. | atkreipia dėmesį į savo 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją dėl Lisabonos sutarties finansinių aspektų (4); |
| --- | --- |

43.

atkreipia dėmesį į savo 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją dėl Lisabonos sutarties finansinių aspektų (4);

2.3. Nauja pritarimo procedūra

| 44. | teigiamai vertina tai, kad nustatyta supaprastinta persvarstymo tvarka, pagal kurią sprendžiant klausimus, susijusius su sprendimų priėmimu kvalifikuota balsų dauguma ir įprastos teisėkūros procedūros taikymu tam tikrose ES sutarties V antraštinės dalies ar SESV srityse, reikės Parlamento sutikimo; |
| --- | --- |

44.

teigiamai vertina tai, kad nustatyta supaprastinta persvarstymo tvarka, pagal kurią sprendžiant klausimus, susijusius su sprendimų priėmimu kvalifikuota balsų dauguma ir įprastos teisėkūros procedūros taikymu tam tikrose ES sutarties V antraštinės dalies ar SESV srityse, reikės Parlamento sutikimo;

| 45. | atkreipia dėmesį į tai, kad įtraukta nauja nuostata dėl valstybių narių išstojimo iš Sąjungos sąlygų (ES sutarties 50 straipsnis); pabrėžia, kad susitarimą, kuriame nustatomos sąlygos valstybei narei išstoti iš Sąjungos, galima sudaryti tik tada, kai jam pritaria Parlamentas; |
| --- | --- |

45.

atkreipia dėmesį į tai, kad įtraukta nauja nuostata dėl valstybių narių išstojimo iš Sąjungos sąlygų (ES sutarties 50 straipsnis); pabrėžia, kad susitarimą, kuriame nustatomos sąlygos valstybei narei išstoti iš Sąjungos, galima sudaryti tik tada, kai jam pritaria Parlamentas;

| 46. | teigiamai vertina tai, kad sudarant daugelį įvairių tarptautinių susitarimų, kuriuos pasirašo Europos Sąjunga, reikės Parlamento pritarimo; atkreipia dėmesį į savo ketinimą prireikus paraginti Tarybą derybas dėl tarptautinių susitarimų pradėti tik po to, kai Parlamentas pateikia savo poziciją, ir sudaryti sąlygas Parlamentui bet kuriuo derybų etapu patvirtinti rekomendacijas, kurios būtų pagrįstos atsakingo komiteto parengtu pranešimu ir į kurias reikėtų atsižvelgti prieš baigiant derybas; |
| --- | --- |

46.

teigiamai vertina tai, kad sudarant daugelį įvairių tarptautinių susitarimų, kuriuos pasirašo Europos Sąjunga, reikės Parlamento pritarimo; atkreipia dėmesį į savo ketinimą prireikus paraginti Tarybą derybas dėl tarptautinių susitarimų pradėti tik po to, kai Parlamentas pateikia savo poziciją, ir sudaryti sąlygas Parlamentui bet kuriuo derybų etapu patvirtinti rekomendacijas, kurios būtų pagrįstos atsakingo komiteto parengtu pranešimu ir į kurias reikėtų atsižvelgti prieš baigiant derybas;

| 47. | ragina, kad paprastai būtų privaloma bet kokį būsimą vadinamąjį mišrų susitarimą, apimantį tiek BUSP priklausančius, tiek jai nepriklausančius elementus, vertinti remiantis bendru teisiniu pagrindu, kuris turėtų būti tiesiogiai susijęs su pagrindiniu susitarimo objektu; pažymi, kad Parlamentas turės teisę, kad su juo būtų konsultuojamasi, išskyrus tas susitarimo dalis, kurios išimtinai susijusios su BUSP; |
| --- | --- |

47.

ragina, kad paprastai būtų privaloma bet kokį būsimą vadinamąjį mišrų susitarimą, apimantį tiek BUSP priklausančius, tiek jai nepriklausančius elementus, vertinti remiantis bendru teisiniu pagrindu, kuris turėtų būti tiesiogiai susijęs su pagrindiniu susitarimo objektu; pažymi, kad Parlamentas turės teisę, kad su juo būtų konsultuojamasi, išskyrus tas susitarimo dalis, kurios išimtinai susijusios su BUSP;

Naujos priežiūros galios

| 48. | teigiamai vertina tai, kad Komisijos pirmininką, pasiūlius Europos Vadovų Tarybai, rinks Europos Parlamentas (atsižvelgiant į Europos Parlamento rinkimus); atkreipia dėmesį į savo 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją dėl Lisabonos sutarties poveikio Europos Sąjungos institucijų pusiausvyros vystymuisi (5); |
| --- | --- |

48.

teigiamai vertina tai, kad Komisijos pirmininką, pasiūlius Europos Vadovų Tarybai, rinks Europos Parlamentas (atsižvelgiant į Europos Parlamento rinkimus); atkreipia dėmesį į savo 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją dėl Lisabonos sutarties poveikio Europos Sąjungos institucijų pusiausvyros vystymuisi (5);

| 49. | teigiamai vertina tai, kad skiriant Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Europos Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai bei kitus Komisijos, kaip institucijos, narius reikės Europos Parlamento pritarimo ir bus galima balsuoti dėl nepasitikėjimo, ir tai, kad ši institucija bus Europos Parlamentui atskaitinga; |
| --- | --- |

49.

teigiamai vertina tai, kad skiriant Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Europos Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai bei kitus Komisijos, kaip institucijos, narius reikės Europos Parlamento pritarimo ir bus galima balsuoti dėl nepasitikėjimo, ir tai, kad ši institucija bus Europos Parlamentui atskaitinga;

| 50. | pritaria naujai Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo teisėjų ir generalinių advokatų skyrimo procedūrai, kaip numatyta SESV 255 straipsnyje, pagal kurį prieš valstybių narių vyriausybėms skiriant kandidatą, komitetas, kurį sudaro septyni ekspertai, iš kurių vieną siūlo Europos Parlamentas, pateikia nuomonę dėl kandidatų tinkamumo eiti tas pareigas; |
| --- | --- |

50.

pritaria naujai Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo teisėjų ir generalinių advokatų skyrimo procedūrai, kaip numatyta SESV 255 straipsnyje, pagal kurį prieš valstybių narių vyriausybėms skiriant kandidatą, komitetas, kurį sudaro septyni ekspertai, iš kurių vieną siūlo Europos Parlamentas, pateikia nuomonę dėl kandidatų tinkamumo eiti tas pareigas;

| 51. | pabrėžia, kad steigiant ES sutarties 27 straipsnio 3 dalyje nurodytą Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) būtinas skaidrumas ir demokratinė priežiūra, taip pat primena, kad su Parlamentu dėl steigimo reikės pasikonsultuoti; mano, kad EIVT administraciniu požiūriu turėtų būti prijungta prie Komisijos; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad steigiant ES sutarties 27 straipsnio 3 dalyje nurodytą Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) būtinas skaidrumas ir demokratinė priežiūra, taip pat primena, kad su Parlamentu dėl steigimo reikės pasikonsultuoti; mano, kad EIVT administraciniu požiūriu turėtų būti prijungta prie Komisijos;

| 52. | tikisi, kad bus pateikti išaiškinimai dėl ES ypatingųjų įgaliotinių paskyrimo ir vertinimo, jų uždavinių ir tikslų apibrėžimo, jų įgaliojimų trukmės, su būsimomis Sąjungos delegacijomis susijusio veiklos koordinavimo ir papildomumo; |
| --- | --- |

52.

tikisi, kad bus pateikti išaiškinimai dėl ES ypatingųjų įgaliotinių paskyrimo ir vertinimo, jų uždavinių ir tikslų apibrėžimo, jų įgaliojimų trukmės, su būsimomis Sąjungos delegacijomis susijusio veiklos koordinavimo ir papildomumo;

| 53. | pabrėžia, kad būtinas Europos gynybos agentūros (EGA) ir jos veiklos skaidrumas ir demokratinė priežiūra – visų pirma užtikrinant, kad EGA vykdomasis direktorius ir atsakingas Europos Parlamento komitetas reguliariai keistųsi informacija; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad būtinas Europos gynybos agentūros (EGA) ir jos veiklos skaidrumas ir demokratinė priežiūra – visų pirma užtikrinant, kad EGA vykdomasis direktorius ir atsakingas Europos Parlamento komitetas reguliariai keistųsi informacija;

| 54. | teigiamai vertina tai, kad pagal ECBS ir ECB statuto 40 straipsnio 2 punktą su Parlamentu bus konsultuojamasi dėl ECB valdančiosios tarybos sudėties keitimo; |
| --- | --- |

54.

teigiamai vertina tai, kad pagal ECBS ir ECB statuto 40 straipsnio 2 punktą su Parlamentu bus konsultuojamasi dėl ECB valdančiosios tarybos sudėties keitimo;

| 55. | teigiamai vertina tai, kad bus vykdoma didesnė agentūrų, ypač Europolo ir Eurojusto, parlamentinė priežiūra (SESV 85 ir 88 straipsniai); todėl mano, kad konsultavimosi procedūros taikymas steigiant bendras įmones mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje (SESV 187 ir 188 straipsniai) gali neatitikti Europos Sąjungos teisės aktų, pagal kuriuos steigiamos agentūros, principų; |
| --- | --- |

55.

teigiamai vertina tai, kad bus vykdoma didesnė agentūrų, ypač Europolo ir Eurojusto, parlamentinė priežiūra (SESV 85 ir 88 straipsniai); todėl mano, kad konsultavimosi procedūros taikymas steigiant bendras įmones mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje (SESV 187 ir 188 straipsniai) gali neatitikti Europos Sąjungos teisės aktų, pagal kuriuos steigiamos agentūros, principų;

Naujos teisės dėl informavimo

| 56. | ragina Europos Vadovų Tarybos pirmininką nuolat išsamiai informuoti Parlamentą apie pasirengimą Europos Vadovų Tarybos sutikimams ir pranešti apie susitikimų rezultatus, kai įmanoma, per dvi darbo dienas (jeigu būtina specialiajam Parlamento posėdžiui); |
| --- | --- |

56.

ragina Europos Vadovų Tarybos pirmininką nuolat išsamiai informuoti Parlamentą apie pasirengimą Europos Vadovų Tarybos sutikimams ir pranešti apie susitikimų rezultatus, kai įmanoma, per dvi darbo dienas (jeigu būtina specialiajam Parlamento posėdžiui);

| 57. | ragina Tarybai vadovaujančiai besikeičiančiai šaliai atstovaujantį Tarybos pirmininką informuoti Parlamentą apie Tarybai pirmininkaujančios šalies programas ir pasiektus rezultatus; |
| --- | --- |

57.

ragina Tarybai vadovaujančiai besikeičiančiai šaliai atstovaujantį Tarybos pirmininką informuoti Parlamentą apie Tarybai pirmininkaujančios šalies programas ir pasiektus rezultatus;

| 58. | ragina būsimą Komisijos Pirmininko pavaduotoją ir Europos Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai su Parlamentu susitarti dėl tinkamų Parlamento informavimo apie Sąjungos išorės veiksmus ir konsultavimosi su Parlamentu būdų, tinkamai įtraukiant visus Parlamento komitetus, kurie yra atsakingi už sritis, patenkančias į Europos Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio kompetenciją; |
| --- | --- |

58.

ragina būsimą Komisijos Pirmininko pavaduotoją ir Europos Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai su Parlamentu susitarti dėl tinkamų Parlamento informavimo apie Sąjungos išorės veiksmus ir konsultavimosi su Parlamentu būdų, tinkamai įtraukiant visus Parlamento komitetus, kurie yra atsakingi už sritis, patenkančias į Europos Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio kompetenciją;

| 59. | pabrėžia, kad kalbant apie derybas dėl tarptautinių susitarimų ir jų sudarymą Komisija bus teisiškai įpareigota pranešti Parlamentui ir SESV 218 straipsnyje nurodytam specialiam Tarybos sudarytam komitetui apie pažangą derybose; ragina tuo pat metu teikti tokią pačią informaciją kaip ir minėtame straipsnyje nurodytam komitetui; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia, kad kalbant apie derybas dėl tarptautinių susitarimų ir jų sudarymą Komisija bus teisiškai įpareigota pranešti Parlamentui ir SESV 218 straipsnyje nurodytam specialiam Tarybos sudarytam komitetui apie pažangą derybose; ragina tuo pat metu teikti tokią pačią informaciją kaip ir minėtame straipsnyje nurodytam komitetui;

Naujos iniciatyvos teisės

| 60. | teigiamai vertina naują Parlamento vaidmenį inicijuojant Sutarčių pakeitimus; ketina šia teise pasinaudoti ir pateikti naujų idėjų dėl Europos ateities – kai nauji iššūkiai privers tai padaryti; |
| --- | --- |

60.

teigiamai vertina naują Parlamento vaidmenį inicijuojant Sutarčių pakeitimus; ketina šia teise pasinaudoti ir pateikti naujų idėjų dėl Europos ateities – kai nauji iššūkiai privers tai padaryti;

| 61. | teigiamai vertina tai, kad teikiant pasiūlymus dėl Parlamento sudėties, Parlamentas turės iniciatyvos teisę, laikantis Sutartyse nustatytų principų (ES sutarties 14 straipsnis); |
| --- | --- |

61.

teigiamai vertina tai, kad teikiant pasiūlymus dėl Parlamento sudėties, Parlamentas turės iniciatyvos teisę, laikantis Sutartyse nustatytų principų (ES sutarties 14 straipsnis);

| 62. | atkreipia dėmesį į tai, kad Lisabonos sutartyje nustatyta speciali teisėkūros procedūra, skirta priimti nuostatoms dėl laikinųjų tyrimo komitetų veiklos metodų ir galių (SESV 226 straipsnis); |
| --- | --- |

62.

atkreipia dėmesį į tai, kad Lisabonos sutartyje nustatyta speciali teisėkūros procedūra, skirta priimti nuostatoms dėl laikinųjų tyrimo komitetų veiklos metodų ir galių (SESV 226 straipsnis);

Naujos procedūros

Nacionalinių parlamentų vykdoma priežiūra

| 63. | teigiamai vertina naujas nacionaliniams parlamentams suteiktas teises vykdyti išankstinę priežiūrą, kaip visuose Sąjungos teisės aktuose taikomas subsidiarumo principas; mano, kad sustiprinus nacionalinių parlamentų vykdomą Europos politikos priežiūrą visuomenė daugiau žinos apie Sąjungos veiklą; |
| --- | --- |

63.

teigiamai vertina naujas nacionaliniams parlamentams suteiktas teises vykdyti išankstinę priežiūrą, kaip visuose Sąjungos teisės aktuose taikomas subsidiarumo principas; mano, kad sustiprinus nacionalinių parlamentų vykdomą Europos politikos priežiūrą visuomenė daugiau žinos apie Sąjungos veiklą;

| 64. | pabrėžia, kad nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo datos turi būti laikomasi visų nacionalinių parlamentų naujųjų prerogatyvų; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia, kad nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo datos turi būti laikomasi visų nacionalinių parlamentų naujųjų prerogatyvų;

| 65. | teigiamai vertina vietos ir regionų valdžios institucijų įpareigojimą laikytis subsidiarumo principo; atkreipia dėmesį į tai, kad Regionų komitetas, nusprendęs, kad buvo pažeistas subsidiarumo principas, turės teisę pateikti ieškinį Teisingumo Teismui (protokolo Nr. 2 8 straipsnio antra pastraipa); |
| --- | --- |

65.

teigiamai vertina vietos ir regionų valdžios institucijų įpareigojimą laikytis subsidiarumo principo; atkreipia dėmesį į tai, kad Regionų komitetas, nusprendęs, kad buvo pažeistas subsidiarumo principas, turės teisę pateikti ieškinį Teisingumo Teismui (protokolo Nr. 2 8 straipsnio antra pastraipa);

Deleguotieji teisės aktai

| 66. | teigiamai vertina naująsias nuostatas dėl teisės aktų ir teisinių normų hierarchijos, ypač dėl deleguotojo teisės akto (SESV 290 straipsnis), kuriuo galima deleguoti Komisijai įgaliojimus priimti bendro pobūdžio įstatymo galios neturinčius teisės aktus arba iš dalies keisti neesmines įstatymo galią turinčio teisės akto nuostatas; pažymi, kad Parlamentas ir Taryba teisės akte privalo aiškiai apibrėžti bet kokio tokio delegavimo tikslus, turinį, taikymo sritį ir galiojimo laiką; |
| --- | --- |

66.

teigiamai vertina naująsias nuostatas dėl teisės aktų ir teisinių normų hierarchijos, ypač dėl deleguotojo teisės akto (SESV 290 straipsnis), kuriuo galima deleguoti Komisijai įgaliojimus priimti bendro pobūdžio įstatymo galios neturinčius teisės aktus arba iš dalies keisti neesmines įstatymo galią turinčio teisės akto nuostatas; pažymi, kad Parlamentas ir Taryba teisės akte privalo aiškiai apibrėžti bet kokio tokio delegavimo tikslus, turinį, taikymo sritį ir galiojimo laiką;

| 67. | palankiai vertina visų pirma SESV 290 straipsnio 2 dalies nuostatas, kuriomis numatyta Parlamento (ir Tarybos) teisė atšaukti galių perdavimą ir prieštarauti atskiriems deleguotiesiems teisės aktams; |
| --- | --- |

67.

palankiai vertina visų pirma SESV 290 straipsnio 2 dalies nuostatas, kuriomis numatyta Parlamento (ir Tarybos) teisė atšaukti galių perdavimą ir prieštarauti atskiriems deleguotiesiems teisės aktams;

| 68. | atkreipia dėmesį į tai, kad SESV nenustatytas deleguotųjų teisės aktų pagrindų priemonės teisinis pagrindas, bet siūlo, kad institucijos galėtų susitarti dėl standartinės tokio delegavimo formuluotės, kurią Komisija galėtų reguliariai įtraukti į patį teisės akto projektą; pabrėžia, kad tai padėtų užtikrinti teisėkūros institucijų nepriklausomybę; |
| --- | --- |

68.

atkreipia dėmesį į tai, kad SESV nenustatytas deleguotųjų teisės aktų pagrindų priemonės teisinis pagrindas, bet siūlo, kad institucijos galėtų susitarti dėl standartinės tokio delegavimo formuluotės, kurią Komisija galėtų reguliariai įtraukti į patį teisės akto projektą; pabrėžia, kad tai padėtų užtikrinti teisėkūros institucijų nepriklausomybę;

| 69. | ragina Komisiją išaiškinti, kaip ji ketina interpretuoti prie Tarpvyriausybinės konferencijos, patvirtinusios Lisabonos sutartį, Baigiamojo akto pridėtą deklaraciją Nr. 39 dėl konsultavimosi su ekspertais finansinių paslaugų srityje, ir kaip ji ketina taikyti šią interpretaciją (greta SESV numatytų nuostatų dėl deleguotųjų teisės aktų); |
| --- | --- |

69.

ragina Komisiją išaiškinti, kaip ji ketina interpretuoti prie Tarpvyriausybinės konferencijos, patvirtinusios Lisabonos sutartį, Baigiamojo akto pridėtą deklaraciją Nr. 39 dėl konsultavimosi su ekspertais finansinių paslaugų srityje, ir kaip ji ketina taikyti šią interpretaciją (greta SESV numatytų nuostatų dėl deleguotųjų teisės aktų);

Įgyvendinimo aktai

| 70. | atkreipia dėmesį į tai, kad Lisabonos sutartimi panaikinama šiuo metu galiojančios EB sutarties 202 straipsnio nuostatos dėl įgyvendinimo įgaliojimų ir pagal SESV 291 straipsnį nustatoma nauja procedūra, kurią taikant priimami „įgyvendinimo aktai“ – tai reiškia, kad, „kai teisiškai privalomi Sąjungos aktai turi būti įgyvendinti vienodomis sąlygomis“, Komisijai gali būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai; |
| --- | --- |

70.

atkreipia dėmesį į tai, kad Lisabonos sutartimi panaikinama šiuo metu galiojančios EB sutarties 202 straipsnio nuostatos dėl įgyvendinimo įgaliojimų ir pagal SESV 291 straipsnį nustatoma nauja procedūra, kurią taikant priimami „įgyvendinimo aktai“ – tai reiškia, kad, „kai teisiškai privalomi Sąjungos aktai turi būti įgyvendinti vienodomis sąlygomis“, Komisijai gali būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai;

| 71. | atkreipia dėmesį į tai, kad SESV 291 straipsnio 3 dalyje reikalaujama, kad Parlamentas ir Taryba iš anksto nustatytų bendras taisykles ir principus, kuriais vadovaudamosi valstybės narės vykdytų Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais kontrolę; |
| --- | --- |

71.

atkreipia dėmesį į tai, kad SESV 291 straipsnio 3 dalyje reikalaujama, kad Parlamentas ir Taryba iš anksto nustatytų bendras taisykles ir principus, kuriais vadovaudamosi valstybės narės vykdytų Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais kontrolę;

| 72. | atkreipia dėmesį į tai, kad komitologijos procedūra nebesuderinama su Lisabonos sutartimi ir kad pasiūlymai dėl teisės aktų, kurie jai įsigaliojus dar nėra priimti, privalo būti pakeisti, kad atitiktų SESV 290 ir 291 straipsnių nuostatas; |
| --- | --- |

72.

atkreipia dėmesį į tai, kad komitologijos procedūra nebesuderinama su Lisabonos sutartimi ir kad pasiūlymai dėl teisės aktų, kurie jai įsigaliojus dar nėra priimti, privalo būti pakeisti, kad atitiktų SESV 290 ir 291 straipsnių nuostatas;

| 73. | mano, kad su Taryba būtų galima susitarti dėl pradiniam laikotarpiui taikytino laikino sprendimo, siekiant, kad dėl galimų teisinių spragų nekiltų problemų ir kad teisėkūros institucija galėtų priimti naujus teisės aktus tinkamai įvertinusi Komisijos pasiūlymus; |
| --- | --- |

73.

mano, kad su Taryba būtų galima susitarti dėl pradiniam laikotarpiui taikytino laikino sprendimo, siekiant, kad dėl galimų teisinių spragų nekiltų problemų ir kad teisėkūros institucija galėtų priimti naujus teisės aktus tinkamai įvertinusi Komisijos pasiūlymus;

Pereinamojo laikotarpio prioritetai

| 74. | ragina Komisiją perduoti teisėkūros institucijoms visus svarstomus pasiūlymus, kuriems taikomi nauji teisiniai pagrindai ir teisėkūros procedūrų pakeitimai; |
| --- | --- |

74.

ragina Komisiją perduoti teisėkūros institucijoms visus svarstomus pasiūlymus, kuriems taikomi nauji teisiniai pagrindai ir teisėkūros procedūrų pakeitimai;

| 75. | atkreipia dėmesį į tai, kad Parlamentas priims sprendimą dėl per konsultavimosi procedūrą priimtų nuomonių dėl klausimų, kuriems naujai taikoma įprasta teisėkūros procedūra – patvirtins ankstesnę nuomonę ar priims naują; pabrėžia, kad tik įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Parlamentas gali balsuoti, ar patvirtinti nuomonę kaip Parlamento poziciją per pirmąjį svarstymą; |
| --- | --- |

75.

atkreipia dėmesį į tai, kad Parlamentas priims sprendimą dėl per konsultavimosi procedūrą priimtų nuomonių dėl klausimų, kuriems naujai taikoma įprasta teisėkūros procedūra – patvirtins ankstesnę nuomonę ar priims naują; pabrėžia, kad tik įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Parlamentas gali balsuoti, ar patvirtinti nuomonę kaip Parlamento poziciją per pirmąjį svarstymą;

| 76. | ragina sudaryti tarpinstitucinį susitarimą, kuriuo neleidžiama priimti su pagrindinėmis teisėmis susijusių „trečiojo ramsčio“ teisėkūros pasiūlymų, kol neįsigalios Lisabonos sutartis – siekiant, kad šiems klausimams būtų galima visiškai taikyti teisminę priežiūrą, o priemones, kurių poveikis pagrindinėms teisėms yra ribotas arba jo visai nėra, būtų galima priimti iki jos įsigaliojimo; |
| --- | --- |

76.

ragina sudaryti tarpinstitucinį susitarimą, kuriuo neleidžiama priimti su pagrindinėmis teisėmis susijusių „trečiojo ramsčio“ teisėkūros pasiūlymų, kol neįsigalios Lisabonos sutartis – siekiant, kad šiems klausimams būtų galima visiškai taikyti teisminę priežiūrą, o priemones, kurių poveikis pagrindinėms teisėms yra ribotas arba jo visai nėra, būtų galima priimti iki jos įsigaliojimo;

Pasiūlymai

| 77. | ragina kitas institucijas pradėti derybas dėl tarpinstitucinio susitarimo ir derėtis šiais klausimais:






  a) | dėl pagrindinių Europos Sąjungos tikslų po 2009 m., kurie galėtų būti nustatyti, pvz., trijų politinių institucijų pagrindų susitarime dėl Parlamento ir Komisijos kadencijų darbo programos laikotarpiu nuo 2009 m.; |
| --- | --- | --- |

77.

ragina kitas institucijas pradėti derybas dėl tarpinstitucinio susitarimo ir derėtis šiais klausimais:

a)

dėl pagrindinių Europos Sąjungos tikslų po 2009 m., kurie galėtų būti nustatyti, pvz., trijų politinių institucijų pagrindų susitarime dėl Parlamento ir Komisijos kadencijų darbo programos laikotarpiu nuo 2009 m.;

| b) | dėl įgyvendinimo priemonių, kurias reikės patvirtinti siekiant, kad naujoji Sutartis būtų naudinga institucijoms ir Sąjungos piliečiams; |
| --- | --- |

b)

dėl įgyvendinimo priemonių, kurias reikės patvirtinti siekiant, kad naujoji Sutartis būtų naudinga institucijoms ir Sąjungos piliečiams;

| 78. | ragina remiantis ES sutarties 14 ir 36 straipsniai ir SESV 295 straipsniu atnaujinti Parlamento ir Tarybos tarpinstitucinį susitarimą, kuriame apibrėžiami jų darbo santykiai užsienio politikos srityje, įskaitant dalijimąsi konfidencialia informacija; |
| --- | --- |

78.

ragina remiantis ES sutarties 14 ir 36 straipsniai ir SESV 295 straipsniu atnaujinti Parlamento ir Tarybos tarpinstitucinį susitarimą, kuriame apibrėžiami jų darbo santykiai užsienio politikos srityje, įskaitant dalijimąsi konfidencialia informacija;

| 79. | ragina Tarybą ir Komisiją svarstyti galimybę derėtis su Parlamentu dėl naujo tarpinstitucinio susitarimo, kuriuo būtu iš esmės apibrėžta, kaip Parlamentas dalyvauja kiekviename tarptautinio susitarimo sudarymo etape; |
| --- | --- |

79.

ragina Tarybą ir Komisiją svarstyti galimybę derėtis su Parlamentu dėl naujo tarpinstitucinio susitarimo, kuriuo būtu iš esmės apibrėžta, kaip Parlamentas dalyvauja kiekviename tarptautinio susitarimo sudarymo etape;

| 80. | ragina persvarstyti tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo, atsižvelgiant į naujas nuostatas dėl daugiametės finansinės programos (SESV 312 straipsnis) ir finansinio reglamento (SESV 322 straipsnis); |
| --- | --- |

80.

ragina persvarstyti tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo, atsižvelgiant į naujas nuostatas dėl daugiametės finansinės programos (SESV 312 straipsnis) ir finansinio reglamento (SESV 322 straipsnis);

| 81. | mano, kad reikia imtis visų reikalingų veiksmų siekiant nustatyti Europos informacijos ir ryšių politiką ir bendrą politinę trijų institucijų pateiktą ryšių deklaraciją laiko naudingu pirmuoju veiksmu siekiant šio tikslo; |
| --- | --- |

81.

mano, kad reikia imtis visų reikalingų veiksmų siekiant nustatyti Europos informacijos ir ryšių politiką ir bendrą politinę trijų institucijų pateiktą ryšių deklaraciją laiko naudingu pirmuoju veiksmu siekiant šio tikslo;

| 82. | ragina Komisiją skubiai pateikti pasiūlymą dėl teisės akto dėl piliečių iniciatyvos, kuriame būtų pateiktos aiškios, paprastos ir palankios piliečių naudojimosi šia savo teise sąlygos; atkreipia dėmesį į savo 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją, kuria Komisijos prašoma pateikti pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl piliečių iniciatyvos įgyvendinimo (6); |
| --- | --- |

82.

ragina Komisiją skubiai pateikti pasiūlymą dėl teisės akto dėl piliečių iniciatyvos, kuriame būtų pateiktos aiškios, paprastos ir palankios piliečių naudojimosi šia savo teise sąlygos; atkreipia dėmesį į savo 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją, kuria Komisijos prašoma pateikti pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl piliečių iniciatyvos įgyvendinimo (6);

| 83. | ragina Komisiją priimti reglamentus, kuriais būtų įgyvendintas SESV 298 straipsnis dėl gero administravimo – taip būtų įvykdytas seniai pateiktas Parlamento ir Europos ombusdmeno raginimas sukurti bendrą administracinės teisės sistemą, pagal kurią būtų reglamentuojama Europos administracijos veikla; |
| --- | --- |

83.

ragina Komisiją priimti reglamentus, kuriais būtų įgyvendintas SESV 298 straipsnis dėl gero administravimo – taip būtų įvykdytas seniai pateiktas Parlamento ir Europos ombusdmeno raginimas sukurti bendrą administracinės teisės sistemą, pagal kurią būtų reglamentuojama Europos administracijos veikla;

| 84. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Lisabonos sutartį Europos plėtros fondą leidžiama įtraukti į Sąjungos biudžetą, o tai sustiprins svarbios ES plėtros politikos dalies demokratinį teisėtumą; ragina Tarybą ir Komisiją atliekant 2008–2009 m. laikotarpio vidurio peržiūrą imtis būtinų veiksmų, susijusių su Europos Sąjungos biudžetu; |
| --- | --- |

84.

atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Lisabonos sutartį Europos plėtros fondą leidžiama įtraukti į Sąjungos biudžetą, o tai sustiprins svarbios ES plėtros politikos dalies demokratinį teisėtumą; ragina Tarybą ir Komisiją atliekant 2008–2009 m. laikotarpio vidurio peržiūrą imtis būtinų veiksmų, susijusių su Europos Sąjungos biudžetu;

| 85. | rekomenduoja, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ir Sąjungai pakeitus Europos Bendrijas, skubiai persvarstyti ir sustiprinti Sąjungos statusą tarptautinėse organizacijose; |
| --- | --- |

85.

rekomenduoja, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ir Sąjungai pakeitus Europos Bendrijas, skubiai persvarstyti ir sustiprinti Sąjungos statusą tarptautinėse organizacijose;

| 86. | ragina Tarybą ir Komisiją su Parlamentu susitarti dėl strategijos, skirtos užtikrinti priimtų teisės aktų suderinamumą su Pagrindinių teisių chartija ir įvairiomis Sutarčių nuostatomis dėl, pvz., diskriminacijos prevencijos, prieglobsčio prašančių asmenų apsaugos, skaidrumo didinimo, duomenų apsaugos, mažumų teisių ir nusikaltimų aukų bei įtariamųjų teisių; |
| --- | --- |

86.

ragina Tarybą ir Komisiją su Parlamentu susitarti dėl strategijos, skirtos užtikrinti priimtų teisės aktų suderinamumą su Pagrindinių teisių chartija ir įvairiomis Sutarčių nuostatomis dėl, pvz., diskriminacijos prevencijos, prieglobsčio prašančių asmenų apsaugos, skaidrumo didinimo, duomenų apsaugos, mažumų teisių ir nusikaltimų aukų bei įtariamųjų teisių;

| 87. | ragina Tarybą ir Komisiją prisidėti gerinant europinių ir nacionalinių institucijų santykius, ypač teisėkūros ir teismų srityse; |
| --- | --- |

87.

ragina Tarybą ir Komisiją prisidėti gerinant europinių ir nacionalinių institucijų santykius, ypač teisėkūros ir teismų srityse;

| 88. | ragina Tarybą ir Komisiją pasirūpinti, kad būtų parengta veiksminga bendra energetikos politika, kurios tikslas būtų efektyviai koordinuoti ir plėtoti ES valstybių narių energetikos rinkas, taip pat įtraukti išorės aspektus, atsižvelgiant į energijos šaltinius ir jos tiekimo trasas; |
| --- | --- |

88.

ragina Tarybą ir Komisiją pasirūpinti, kad būtų parengta veiksminga bendra energetikos politika, kurios tikslas būtų efektyviai koordinuoti ir plėtoti ES valstybių narių energetikos rinkas, taip pat įtraukti išorės aspektus, atsižvelgiant į energijos šaltinius ir jos tiekimo trasas;

| 89. | ragina Tarybą ir Parlamentą kartu svarstyti, kaip galima pasinaudoti SESV 127 straipsnio 6 dalies nuostata, kuria Tarybai leidžiama pavesti Europos centriniam bankui specialias užduotis, „susijusias su rizikos ribojimu pagrįsta kredito ir kitų finansų įstaigų, išskyrus draudimo įmones, priežiūra“; |
| --- | --- |

89.

ragina Tarybą ir Parlamentą kartu svarstyti, kaip galima pasinaudoti SESV 127 straipsnio 6 dalies nuostata, kuria Tarybai leidžiama pavesti Europos centriniam bankui specialias užduotis, „susijusias su rizikos ribojimu pagrįsta kredito ir kitų finansų įstaigų, išskyrus draudimo įmones, priežiūra“;

| 90. | įsipareigoja pertvarkyti savo vidinę struktūrą, kad Sutartyje numatytos naujos funkcijos būtų vykdomos kuo geriau ir racionaliau; |
| --- | --- |

90.

įsipareigoja pertvarkyti savo vidinę struktūrą, kad Sutartyje numatytos naujos funkcijos būtų vykdomos kuo geriau ir racionaliau;

*

* *

| 91. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, taip pat valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

91.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, taip pat valstybių narių parlamentams.

---

(1)  OL C 125 E, 2008 5 22, p. 215.

(2)  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 347.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0055.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0374.

(5)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0387.

(6)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0389.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/46

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisLisabonos sutarties finansiniai aspektai

P6_TA(2009)0374

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Lisabonos sutarties finansinių aspektų (2008/2054(INI))

2010/C 212 E/09

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 13 d. pasirašytą Lisabonos sutartį, iš dalies keičiančią Europos Sąjungos sutartį ir Europos bendrijos steigimo sutartį (toliau – Lisabonos sutartis),

atsižvelgdamas į Suvestiniu Europos aktu, Mastrichto, Amsterdamo ir Nicos sutartimis iš dalies pakeistą Europos Sąjungos sutartį ir Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1),

atsižvelgdamas į savo 2003 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl biudžeto procedūros reformos galimybių atsižvelgiant į Sutarčių peržiūrėjimą (2),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 29 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos nuosavųjų išteklių ateities (3),

atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl išsiplėtusios Europos Sąjungos 2007–2013 m. politinių iššūkių ir biudžeto lėšų (4),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 11 ir 12 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl veiksmų pratęsti darbus, susijusius su Lisabonos sutartimi,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetų nuomones (A6–0183/2009),

| A. | kadangi Lisabonos sutartimi Sąjungos finansų srityje padaryta didelių pakeitimų, visų pirma susijusių su tarpinstituciniais ryšiais ir sprendimų priėmimo procedūromis, |
| --- | --- |

A.

kadangi Lisabonos sutartimi Sąjungos finansų srityje padaryta didelių pakeitimų, visų pirma susijusių su tarpinstituciniais ryšiais ir sprendimų priėmimo procedūromis,

| B. | kadangi minėtoje Sutartyje nustatoma tiksli hierarchija tarp pagrindinių Sąjungos finansinio ir biudžetinio gyvenimo aktų ir atitinkamai išaiškinama sprendimų priėmimo sistema, |
| --- | --- |

B.

kadangi minėtoje Sutartyje nustatoma tiksli hierarchija tarp pagrindinių Sąjungos finansinio ir biudžetinio gyvenimo aktų ir atitinkamai išaiškinama sprendimų priėmimo sistema,

| C. | kadangi daugiametė finansinė programa, kuri yra daugiametė išlaidų programa, atspindinti politinius Sąjungos prioritetus finansų srityje, ir kurioje numatomos didžiausios Sąjungos išlaidų sumos tam tikru laikotarpiu, Lisabonos sutartyje tampa teisiškai privalomu aktu, grindžiamu nauju specialiu teisiniu pagrindu, kuriuo remiantis bus priimamas daugiametę programą įtvirtinantis reglamentas, |
| --- | --- |

C.

kadangi daugiametė finansinė programa, kuri yra daugiametė išlaidų programa, atspindinti politinius Sąjungos prioritetus finansų srityje, ir kurioje numatomos didžiausios Sąjungos išlaidų sumos tam tikru laikotarpiu, Lisabonos sutartyje tampa teisiškai privalomu aktu, grindžiamu nauju specialiu teisiniu pagrindu, kuriuo remiantis bus priimamas daugiametę programą įtvirtinantis reglamentas,

| D. | kadangi suderinamumo tarp, viena, finansinių programų ir, antra, Europos Parlamento ir Komisijos įgaliojimų trukmės trūkumas iki šiol lėmė tai, kad Parlamentas iš dalies neturi savo galių biudžeto srityje, nes tai dažnai susiję su finansine programa, kuri svarstoma ir priimama ankstesnės kadencijos metu, |
| --- | --- |

D.

kadangi suderinamumo tarp, viena, finansinių programų ir, antra, Europos Parlamento ir Komisijos įgaliojimų trukmės trūkumas iki šiol lėmė tai, kad Parlamentas iš dalies neturi savo galių biudžeto srityje, nes tai dažnai susiję su finansine programa, kuri svarstoma ir priimama ankstesnės kadencijos metu,

| E. | kadangi, jei nebus jokių pakitimų tvarkaraštyje, kai kurių kadencijų Parlamentas niekada negalės priimti jį įpareigojančių sprendimų biudžeto klausimais, nes finansinė programa, priimta buvusios kadencijos Parlamento, apima visa jo kadencijos laikotarpį, |
| --- | --- |

E.

kadangi, jei nebus jokių pakitimų tvarkaraštyje, kai kurių kadencijų Parlamentas niekada negalės priimti jį įpareigojančių sprendimų biudžeto klausimais, nes finansinė programa, priimta buvusios kadencijos Parlamento, apima visa jo kadencijos laikotarpį,

| F. | kadangi dėl dabartinių nedidelių kiekvienos išlaidų kategorijos ribų ir menko turimų lanksčių mechanizmų finansavimo labai sunku Sąjungai tinkamai reaguoti į nenumatytus politinius įvykius ir dėl to metinė biudžeto sudarymo procedūra gali netekti savo esmės, |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl dabartinių nedidelių kiekvienos išlaidų kategorijos ribų ir menko turimų lanksčių mechanizmų finansavimo labai sunku Sąjungai tinkamai reaguoti į nenumatytus politinius įvykius ir dėl to metinė biudžeto sudarymo procedūra gali netekti savo esmės,

| G. | kadangi įsigaliojus Lisabonos sutarčiai reikės, kad už Sąjungos finansinius ir biudžeto sprendimus atsakingos institucijos pasiektų susitarimą dėl optimalaus perėjimo prie naujų teisės aktų ir naujųjų sprendimų priėmimo procedūrų, |
| --- | --- |

G.

kadangi įsigaliojus Lisabonos sutarčiai reikės, kad už Sąjungos finansinius ir biudžeto sprendimus atsakingos institucijos pasiektų susitarimą dėl optimalaus perėjimo prie naujų teisės aktų ir naujųjų sprendimų priėmimo procedūrų,

| H. | kadangi koordinuojant valstybių narių biudžeto strategijas būtina atsižvelgti į Sąjungos biudžetą siekiant, kad tinkamai veiktų Ekonominė ir pinigų sąjunga, |
| --- | --- |

H.

kadangi koordinuojant valstybių narių biudžeto strategijas būtina atsižvelgti į Sąjungos biudžetą siekiant, kad tinkamai veiktų Ekonominė ir pinigų sąjunga,

| I. | kadangi 2008 m. gruodžio 11 ir 12 d. Europos Vadovų Taryba dar kartą patvirtino, jog Lisabonos sutartis būtina tam, kad po plėtros Sąjungos veikla, be kita ko, tarptautinių reikalų srityje, būtų veiksmingesnė, demokratiškesnė ir efektyvesnė, ir kadangi, siekdama sudaryti palankesnes sąlygas Sutarčiai įsigalioti iki 2009 m. pabaigos, ji, laikydamasi Sutartyse numatytų tikslų ir uždavinių, nustatė bendrus veiksmus ir teisines garantijas dėl Airijos rinkėjų klausimų, kurie jiems kelia susirūpinimą, |
| --- | --- |

I.

kadangi 2008 m. gruodžio 11 ir 12 d. Europos Vadovų Taryba dar kartą patvirtino, jog Lisabonos sutartis būtina tam, kad po plėtros Sąjungos veikla, be kita ko, tarptautinių reikalų srityje, būtų veiksmingesnė, demokratiškesnė ir efektyvesnė, ir kadangi, siekdama sudaryti palankesnes sąlygas Sutarčiai įsigalioti iki 2009 m. pabaigos, ji, laikydamasi Sutartyse numatytų tikslų ir uždavinių, nustatė bendrus veiksmus ir teisines garantijas dėl Airijos rinkėjų klausimų, kurie jiems kelia susirūpinimą,

Bendras kontekstas

| 1. | džiaugiasi pažanga, pasiekta Lisabonos sutartimi Sąjungos finansų demokratinės kontrolės ir skaidrumo srityje; pabrėžia, kad būtina stiprinti ir pritaikyti tarpinstitucinio derinimo priemones ir vidaus bendradarbiavimo metodus siekiant, kad Parlamentas galėtų visiškai naudotis savo galiomis; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi pažanga, pasiekta Lisabonos sutartimi Sąjungos finansų demokratinės kontrolės ir skaidrumo srityje; pabrėžia, kad būtina stiprinti ir pritaikyti tarpinstitucinio derinimo priemones ir vidaus bendradarbiavimo metodus siekiant, kad Parlamentas galėtų visiškai naudotis savo galiomis;

Nuosavi ištekliai

| 2. | apgailestauja, kad dėl Sąjungos nuosavų išteklių valstybės narės nepasinaudojo proga ir neįdiegė tikrų Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, kuri būtų teisingesnė, skaidresnė ir piliečiams aiškesnė ir kuriai būtų taikoma demokratiškesnė sprendimų priėmimo procedūra; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja, kad dėl Sąjungos nuosavų išteklių valstybės narės nepasinaudojo proga ir neįdiegė tikrų Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, kuri būtų teisingesnė, skaidresnė ir piliečiams aiškesnė ir kuriai būtų taikoma demokratiškesnė sprendimų priėmimo procedūra;

| 3. | ypač apgailestauja, kad nebuvo pasiekta jokios pažangos siekiant įtraukti Parlamentą į Sąjungos nuosavų išteklių ribų ir pobūdžio nustatymą; primena, kad išlaikytas atskyrimas tarp sprendimo dėl pajamų ir sprendimo dėl išlaidų; |
| --- | --- |

3.

ypač apgailestauja, kad nebuvo pasiekta jokios pažangos siekiant įtraukti Parlamentą į Sąjungos nuosavų išteklių ribų ir pobūdžio nustatymą; primena, kad išlaikytas atskyrimas tarp sprendimo dėl pajamų ir sprendimo dėl išlaidų;

| 4. | tačiau džiaugiasi pastangomis, įdėtomis siekiant užtikrinti galimybę priimti sprendimo dėl nuosavų išteklių įgyvendinimo priemones laikantis specialios teisėkūros procedūros, pagal kurią Taryba priima sprendimą kvalifikuota balsų dauguma tik Parlamentui pritarus; |
| --- | --- |

4.

tačiau džiaugiasi pastangomis, įdėtomis siekiant užtikrinti galimybę priimti sprendimo dėl nuosavų išteklių įgyvendinimo priemones laikantis specialios teisėkūros procedūros, pagal kurią Taryba priima sprendimą kvalifikuota balsų dauguma tik Parlamentui pritarus;

| 5. | prašo Tarybos kuo labiau panaudoti šį būdą, kad sprendimų priėmimo procedūra taptų lankstesnė; |
| --- | --- |

5.

prašo Tarybos kuo labiau panaudoti šį būdą, kad sprendimų priėmimo procedūra taptų lankstesnė;

Daugiametė finansinė programa

| 6. | džiaugiasi, kad Lisabonos sutartyje oficialiai įtvirtinta daugiametė finansinė programa, kuri tampa teisiškai privalomu aktu; primena, kad daugiametėje finansinėje programoje planuojamos Sąjungos išlaidos ir nustatomos didžiausios jų sumos atitinkam laikotarpiui ir taip prisidedama prie biudžetinės drausmės stiprinimo; |
| --- | --- |

6.

džiaugiasi, kad Lisabonos sutartyje oficialiai įtvirtinta daugiametė finansinė programa, kuri tampa teisiškai privalomu aktu; primena, kad daugiametėje finansinėje programoje planuojamos Sąjungos išlaidos ir nustatomos didžiausios jų sumos atitinkam laikotarpiui ir taip prisidedama prie biudžetinės drausmės stiprinimo;

| 7. | palankiai vertina tai, kad reglamentą, nustatantį daugiametę finansinę programą, turės kartu pagal specialią procedūrą tvirtinti Parlamentas ir Taryba; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina tai, kad reglamentą, nustatantį daugiametę finansinę programą, turės kartu pagal specialią procedūrą tvirtinti Parlamentas ir Taryba;

| 8. | tačiau apgailestauja, kad Lisabonos sutartyje liko nuostata, jog daugiametę finansinę programą Taryba priima vienbalsiai, nes tokia priėmimo procedūra labai sudėtinga ir skatina derybas, grindžiamas „mažiausiu bendru vardikliu“; todėl skatina Europos Vadovų Tarybą naudotis, kai tik įmanoma, sąlyga, kuri jai leidžia vienbalsiai priimti sprendimą, kad būtų pereita prie kvalifikuotos balsų daugumos priimant daugiametę finansinę programą; |
| --- | --- |

8.

tačiau apgailestauja, kad Lisabonos sutartyje liko nuostata, jog daugiametę finansinę programą Taryba priima vienbalsiai, nes tokia priėmimo procedūra labai sudėtinga ir skatina derybas, grindžiamas „mažiausiu bendru vardikliu“; todėl skatina Europos Vadovų Tarybą naudotis, kai tik įmanoma, sąlyga, kuri jai leidžia vienbalsiai priimti sprendimą, kad būtų pereita prie kvalifikuotos balsų daugumos priimant daugiametę finansinę programą;

| 9. | taip pat apgailestauja, kad pagal naująją procedūrą Parlamentas turi teisę tik pritarti, o ne tikrą bendro sprendimo galią; tačiau pabrėžia tai, kad Lisabonos sutartyje numatyta, kad nuo pat procedūros pradžios institucijos imasi visų reikalingų priemonių, kurios padėtų sėkmingai užbaigti šią procedūrą; todėl ragina Tarybą nuo pat procedūros pradžios būti pasirengusią užmegzti struktūrinį politinį dialogą su Parlamentu, kad būtų visiškai atsižvelgta į jo prioritetus; |
| --- | --- |

9.

taip pat apgailestauja, kad pagal naująją procedūrą Parlamentas turi teisę tik pritarti, o ne tikrą bendro sprendimo galią; tačiau pabrėžia tai, kad Lisabonos sutartyje numatyta, kad nuo pat procedūros pradžios institucijos imasi visų reikalingų priemonių, kurios padėtų sėkmingai užbaigti šią procedūrą; todėl ragina Tarybą nuo pat procedūros pradžios būti pasirengusią užmegzti struktūrinį politinį dialogą su Parlamentu, kad būtų visiškai atsižvelgta į jo prioritetus;

| 10. | pažymi, kad Lisabonos sutartyje numatyta, kad daugiametėje finansinėje programoje nustatoma ne tik didžiausia metinė lėšų suma, skirta finansiniams įsipareigojimams pagal išlaidų kategoriją vykdyti, ir didžiausia metinė išlaidų suma mokėjimų asignavimams vykdyti, bet ir visos kitos sklandžiai metinio biudžeto procedūros eigai reikalingos nuostatos (5); |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad Lisabonos sutartyje numatyta, kad daugiametėje finansinėje programoje nustatoma ne tik didžiausia metinė lėšų suma, skirta finansiniams įsipareigojimams pagal išlaidų kategoriją vykdyti, ir didžiausia metinė išlaidų suma mokėjimų asignavimams vykdyti, bet ir visos kitos sklandžiai metinio biudžeto procedūros eigai reikalingos nuostatos (5);

Daugiametės finansinės programos trukmė

| 11. | džiaugiasi, kad Lisabonos sutartyje suteikiama galimybė priimti finansinę programą penkerių metų laikotarpiui, kuris, kiek įmanoma, sutaptų (jeigu bus atlikti reikalingi pritaikymai) su Parlamento ir Komisijos įgaliojimų trukme, kaip turėtų būti pagal demokratinę logiką; pabrėžia, jog gali prireikti numatyti atskirą tvarką, kad būtų patenkinti tam tikrų sričių politikos poreikiai ilgalaikiais finansinių programų laikotarpiais; |
| --- | --- |

11.

džiaugiasi, kad Lisabonos sutartyje suteikiama galimybė priimti finansinę programą penkerių metų laikotarpiui, kuris, kiek įmanoma, sutaptų (jeigu bus atlikti reikalingi pritaikymai) su Parlamento ir Komisijos įgaliojimų trukme, kaip turėtų būti pagal demokratinę logiką; pabrėžia, jog gali prireikti numatyti atskirą tvarką, kad būtų patenkinti tam tikrų sričių politikos poreikiai ilgalaikiais finansinių programų laikotarpiais;

| 12. | taigi pritaria idėjai pereiti prie penkerių metų daugiametės finansinės programos, tačiau suvokia, kad gali būti sunku užtikrinti, jog visiškai sutaptų daugiametės fiansinės programos laikotarpis ir Europos Parlamento bei Komisijos įgaliojimų trukmė, žinodamas, jog gali reikėti bent vienerių metų derybų, kad kiekvienos kadencijos Parlamentas ir kiekvienos kadencijos Komisija galėtų priimti esminius politinius finansinius sprendimus savo įgaliojimų laikotarpiu; |
| --- | --- |

12.

taigi pritaria idėjai pereiti prie penkerių metų daugiametės finansinės programos, tačiau suvokia, kad gali būti sunku užtikrinti, jog visiškai sutaptų daugiametės fiansinės programos laikotarpis ir Europos Parlamento bei Komisijos įgaliojimų trukmė, žinodamas, jog gali reikėti bent vienerių metų derybų, kad kiekvienos kadencijos Parlamentas ir kiekvienos kadencijos Komisija galėtų priimti esminius politinius finansinius sprendimus savo įgaliojimų laikotarpiu;

| 13. | labai teigiamai vertina tai, kad daugiametei finansinei programai taikomas bendrasis strateginio tarpinstitucinio planavimo principas (ši sąvoka sustiprinta Lisabonos sutartyje), kaip buvo siūlyta Konstitucinių reikalų komiteto pranešime dėl institucinės pusiausvyros (6); |
| --- | --- |

13.

labai teigiamai vertina tai, kad daugiametei finansinei programai taikomas bendrasis strateginio tarpinstitucinio planavimo principas (ši sąvoka sustiprinta Lisabonos sutartyje), kaip buvo siūlyta Konstitucinių reikalų komiteto pranešime dėl institucinės pusiausvyros (6);

| 14. | pritaria minėtame pranešime pateiktam pasiūlymui, pagal kurį naujoji Komisijos narių kolegija, teikdama savo kadencijos programą, turi pateikti finansinės programos gaires, kurios, jos manymu, būtinos norint pasiekti tos kadencijos politinius prioritetus, kurie, kai institucijos susitars dėl kadencijos programos, bus išplėtoti priimant pasiūlymus daugiametėje finansinėje programoje; |
| --- | --- |

14.

pritaria minėtame pranešime pateiktam pasiūlymui, pagal kurį naujoji Komisijos narių kolegija, teikdama savo kadencijos programą, turi pateikti finansinės programos gaires, kurios, jos manymu, būtinos norint pasiekti tos kadencijos politinius prioritetus, kurie, kai institucijos susitars dėl kadencijos programos, bus išplėtoti priimant pasiūlymus daugiametėje finansinėje programoje;

| 15. | be to, mano, kad plenarinių posėdžių diskusijose ir Parlamento komitetuose vykstančiuose klausymuose kandidatas į Komisijos pirmininko pareigas jau turėtų galėti bendrais bruožais pateikti numatomus finansinius politinių tikslų, kurių ketina siekti naujoji Komisija savo kadencijos metu, padarinius; |
| --- | --- |

15.

be to, mano, kad plenarinių posėdžių diskusijose ir Parlamento komitetuose vykstančiuose klausymuose kandidatas į Komisijos pirmininko pareigas jau turėtų galėti bendrais bruožais pateikti numatomus finansinius politinių tikslų, kurių ketina siekti naujoji Komisija savo kadencijos metu, padarinius;

| 16. | pabrėžia, kad pereinant prie pirmiau minėtos penkerių metų finansinių programų sistemos galėtų prireikti pratęsti dabartinės daugiametės finansinės programos galiojimą iki 2016 m. (įskaitytinai) ir ją pritaikyti, kad kita penkerių metų trukmės daugiametė finansinė programa įsigaliotų ne vėliau kaip 2017 m. pradžioje (7); rekomenduoja bet kokiu atveju derybas dėl būsimos daugiametės finansinės programos užbaigti iki 2016 m. pirmojo ketvirčio pabaigos, kad 2017 m. biudžeto sudarymo procedūra būtų vykdoma jau atsižvelgiant į programos, kuri galios 2017 m., kriterijus; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad pereinant prie pirmiau minėtos penkerių metų finansinių programų sistemos galėtų prireikti pratęsti dabartinės daugiametės finansinės programos galiojimą iki 2016 m. (įskaitytinai) ir ją pritaikyti, kad kita penkerių metų trukmės daugiametė finansinė programa įsigaliotų ne vėliau kaip 2017 m. pradžioje (7); rekomenduoja bet kokiu atveju derybas dėl būsimos daugiametės finansinės programos užbaigti iki 2016 m. pirmojo ketvirčio pabaigos, kad 2017 m. biudžeto sudarymo procedūra būtų vykdoma jau atsižvelgiant į programos, kuri galios 2017 m., kriterijus;

| 17. | pabrėžia, kad derybos turėtų būti vykti taip, kad institucijos galėtų numatyti, jog naujoji daugiametė finansinė programa įsigalios jau 2016 m.; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad derybos turėtų būti vykti taip, kad institucijos galėtų numatyti, jog naujoji daugiametė finansinė programa įsigalios jau 2016 m.;

| 18. | mano, kad atliekant 2010 m. būsimą laikotarpio vidurio apžvalgą reikėtų atsižvelgti į dabartinės daugiametės finansinės programos pratęsimą ir pritaikymą; |
| --- | --- |

18.

mano, kad atliekant 2010 m. būsimą laikotarpio vidurio apžvalgą reikėtų atsižvelgti į dabartinės daugiametės finansinės programos pratęsimą ir pritaikymą;

Lankstumas

| 19. | pabrėžia, kad dėl teisiškai privalomo daugiametės finansinės programos pobūdžio labiau negu kada nors reikėtų didesnio lankstumo norint, kad Sąjunga pakankamai lanksčiai ir veiksmingai galėtų reaguoti į nenumatytus sunkumus Sąjungoje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad dėl teisiškai privalomo daugiametės finansinės programos pobūdžio labiau negu kada nors reikėtų didesnio lankstumo norint, kad Sąjunga pakankamai lanksčiai ir veiksmingai galėtų reaguoti į nenumatytus sunkumus Sąjungoje ir už jos ribų;

| 20. | atkreipia dėmesį į tai, kad Lisabonos sutartyje numatyta, jog pratęsiamos paskutiniams metams nustatytos sumos ir kitos galiojančios daugiametės finansinės programos nuostatos, jeigu iki ankstesnės finansinės programos pabaigos nepriimama nauja daugiametė finansinė programa; mano, kad tai papildomas argumentas, dėl ko reikia didesnio lankstumo; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į tai, kad Lisabonos sutartyje numatyta, jog pratęsiamos paskutiniams metams nustatytos sumos ir kitos galiojančios daugiametės finansinės programos nuostatos, jeigu iki ankstesnės finansinės programos pabaigos nepriimama nauja daugiametė finansinė programa; mano, kad tai papildomas argumentas, dėl ko reikia didesnio lankstumo;

| 21. | todėl pabrėžia, kad svarbu stiprinti lankstumo mechanizmus, viena, kiekvienoje išlaidų kategorijoje ir tarp skirtingų kategorijų ir, kita, per specialiąsias ribas viršijančias lankstumo lėšas; |
| --- | --- |

21.

todėl pabrėžia, kad svarbu stiprinti lankstumo mechanizmus, viena, kiekvienoje išlaidų kategorijoje ir tarp skirtingų kategorijų ir, kita, per specialiąsias ribas viršijančias lankstumo lėšas;

| 22. | primena, kad Biudžeto komitetas turės pateikti nuomonę šiais klausimais, kai bus priimamas jo pranešimas dėl 2007–2013 m. finansinės programos laikotarpio vidurio apžvalgos; |
| --- | --- |

22.

primena, kad Biudžeto komitetas turės pateikti nuomonę šiais klausimais, kai bus priimamas jo pranešimas dėl 2007–2013 m. finansinės programos laikotarpio vidurio apžvalgos;

Perėjimas nuo Tarpinstitucinio susitarimo prie daugiametės finansinės programos

| 23. | primena, kad būtina iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo institucijoms pasiekti susitarimą, kaip pereiti nuo dabartinio Tarpinstitucinio susitarimo prie daugiametės finansinės programos, įtvirtintos teisės akte, numatytame Lisabonos sutartyje; primena, kad reikalingas aštuonių savaičių laikotarpis nacionaliniams parlamentams apsvarstyti teisės aktų projektus; |
| --- | --- |

23.

primena, kad būtina iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo institucijoms pasiekti susitarimą, kaip pereiti nuo dabartinio Tarpinstitucinio susitarimo prie daugiametės finansinės programos, įtvirtintos teisės akte, numatytame Lisabonos sutartyje; primena, kad reikalingas aštuonių savaičių laikotarpis nacionaliniams parlamentams apsvarstyti teisės aktų projektus;

| 24. | tuo klausimu mano, kad reikės pasiekti susitarimą dėl dabartinio Tarpinstitucinio susitarimo nuostatų, kurios turi būti perkeltos į daugiametę finansinę programą, dėl nuostatų, kurios turėtų būti įtrauktos į būsimą Finansinį reglamentą, arba dėl nuostatų, kuriomis prireikus galima būtų pagrįsti Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinio bendradarbiavimo, papildyto naujomis nuostatomis, išsaugojimą; primena, kad šis Tarpinstitucinio susitarimo nuostatų skirstymas turės būti atliekamas laikantis pačioje Lisabonos sutartyje nustatytų kriterijų; |
| --- | --- |

24.

tuo klausimu mano, kad reikės pasiekti susitarimą dėl dabartinio Tarpinstitucinio susitarimo nuostatų, kurios turi būti perkeltos į daugiametę finansinę programą, dėl nuostatų, kurios turėtų būti įtrauktos į būsimą Finansinį reglamentą, arba dėl nuostatų, kuriomis prireikus galima būtų pagrįsti Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinio bendradarbiavimo, papildyto naujomis nuostatomis, išsaugojimą; primena, kad šis Tarpinstitucinio susitarimo nuostatų skirstymas turės būti atliekamas laikantis pačioje Lisabonos sutartyje nustatytų kriterijų;

Kasmetinė biudžeto procedūra

| 25. | labai palankiai vertina tai, kad panaikintas skirstymas į privalomąsias išlaidas (PI) ir neprivalomąsias išlaidas (NI), t. y. Parlamentas turi vienodas galias su Taryba priimti sprendimą dėl visų Sąjungos išlaidų; |
| --- | --- |

25.

labai palankiai vertina tai, kad panaikintas skirstymas į privalomąsias išlaidas (PI) ir neprivalomąsias išlaidas (NI), t. y. Parlamentas turi vienodas galias su Taryba priimti sprendimą dėl visų Sąjungos išlaidų;

| 26. | pabrėžia, kad tai, kad nebeskiriamos PI ir NI, neprieštarauja Sąjungos pareigai laikytis savo finansinių įsipareigojimų, ir džiaugiasi, kad Lisabonos sutartyje pripažįstama, jog Parlamentas, Taryba ir Komisija „užtikrina, kad būtų prieinamos finansinės priemonės, kurių reikia, kad Sąjunga galėtų vykdyti savo teisinius įsipareigojimus trečiosioms šalims“ (8); |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad tai, kad nebeskiriamos PI ir NI, neprieštarauja Sąjungos pareigai laikytis savo finansinių įsipareigojimų, ir džiaugiasi, kad Lisabonos sutartyje pripažįstama, jog Parlamentas, Taryba ir Komisija „užtikrina, kad būtų prieinamos finansinės priemonės, kurių reikia, kad Sąjunga galėtų vykdyti savo teisinius įsipareigojimus trečiosioms šalims“ (8);

| 27. | pažymi, kad kasmetinės procedūros pakeitimai turėtų padėti supaprastinti šią procedūrą, nes nustatomas vienas svarstymas kiekvienoje institucijoje ir numatoma įdiegti keletą priemonių, skirtų supaprastinti susitarimą tarp dviejų biudžetą tvirtinančių institucijų; pabrėžia, kad šie pakeitimai turėtų padėti sumažinti biurokratiją; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad kasmetinės procedūros pakeitimai turėtų padėti supaprastinti šią procedūrą, nes nustatomas vienas svarstymas kiekvienoje institucijoje ir numatoma įdiegti keletą priemonių, skirtų supaprastinti susitarimą tarp dviejų biudžetą tvirtinančių institucijų; pabrėžia, kad šie pakeitimai turėtų padėti sumažinti biurokratiją;

Komisijos vaidmuo

| 28. | pabrėžia, kad padidinamas vaidmuo, tenkantis Komisijai, kuri įgyja iniciatyvos teisę biudžeto srityje ir gali keisti biudžeto projektą, kol dar nėra sušauktas Taikinimo komitetas; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad padidinamas vaidmuo, tenkantis Komisijai, kuri įgyja iniciatyvos teisę biudžeto srityje ir gali keisti biudžeto projektą, kol dar nėra sušauktas Taikinimo komitetas;

| 29. | džiaugiasi, kad Sutartyje taip pat pripažįstama, jog vykstant Taikinimo komiteto darbui Komisija privalo imtis bet kokios reikiamos iniciatyvos, siekdama suderinti Parlamento ir Tarybos pozicijas, ir taip visiškai atlikti tarpininkės tarp Parlamento ir Tarybos vaidmenį siekiant susitarimo; |
| --- | --- |

29.

džiaugiasi, kad Sutartyje taip pat pripažįstama, jog vykstant Taikinimo komiteto darbui Komisija privalo imtis bet kokios reikiamos iniciatyvos, siekdama suderinti Parlamento ir Tarybos pozicijas, ir taip visiškai atlikti tarpininkės tarp Parlamento ir Tarybos vaidmenį siekiant susitarimo;

Visiškai naujas požiūris

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal naująją procedūrą kiekvienoje institucijoje vyksta tik vienas biudžeto projekto svarstymas; pabrėžia, kad naujoji procedūra ir vienintelis svarstymas de facto nebeleidžia institucijoms taisyti savo poziciją antrajame svarstyme, kaip būdavo anksčiau; todėl yra įsitikinęs, kad pagal šią procedūrą Parlamentas turės anksti nustatyti savo politinius prioritetus ir pagal juos pritaikyti savo veiklos požiūrį ir organizacinį pasirengimą, kurie leistų pasiekti visus nustatytus tikslus; |
| --- | --- |

30.

atkreipia dėmesį į tai, kad pagal naująją procedūrą kiekvienoje institucijoje vyksta tik vienas biudžeto projekto svarstymas; pabrėžia, kad naujoji procedūra ir vienintelis svarstymas de facto nebeleidžia institucijoms taisyti savo poziciją antrajame svarstyme, kaip būdavo anksčiau; todėl yra įsitikinęs, kad pagal šią procedūrą Parlamentas turės anksti nustatyti savo politinius prioritetus ir pagal juos pritaikyti savo veiklos požiūrį ir organizacinį pasirengimą, kurie leistų pasiekti visus nustatytus tikslus;

| 31. | primena, kad per šį svarstymą turi būti įtvirtinti politiniai Parlamento prioritetai, tačiau šis svarstymas turi taip pat jam leisti pasiekti susitarimą su Taryba pasibaigus Taikinimo komiteto darbui (arba leisti Parlamentui dar kartą balsuoti dėl savo pakeitimų didele balsų dauguma, kai Parlamentas patvirtina, o Taryba atmeta projektą, dėl kurio buvo susitarta Taikinimo komitete); |
| --- | --- |

31.

primena, kad per šį svarstymą turi būti įtvirtinti politiniai Parlamento prioritetai, tačiau šis svarstymas turi taip pat jam leisti pasiekti susitarimą su Taryba pasibaigus Taikinimo komiteto darbui (arba leisti Parlamentui dar kartą balsuoti dėl savo pakeitimų didele balsų dauguma, kai Parlamentas patvirtina, o Taryba atmeta projektą, dėl kurio buvo susitarta Taikinimo komitete);

| 32. | todėl pabrėžia, kad svarbu išlaikyti pragmatišką tvarkaraštį, kuris būtų panašus į dabartinį, ir ragina laiku taikyti derinimo priemones; be to, primena, kad būtina pradėti taikyti neoficialius institucijų bendravimo metodus, norint palengvinti susitarimus iki procedūros pradžios ir visos procedūros metu; |
| --- | --- |

32.

todėl pabrėžia, kad svarbu išlaikyti pragmatišką tvarkaraštį, kuris būtų panašus į dabartinį, ir ragina laiku taikyti derinimo priemones; be to, primena, kad būtina pradėti taikyti neoficialius institucijų bendravimo metodus, norint palengvinti susitarimus iki procedūros pradžios ir visos procedūros metu;

| 33. | įsitikinęs, kad Lisabonos sutartis sustiprins Parlamento galias, jeigu Parlamentas turės priemonių veiksmingai laikytis griežtesnio tvarkaraščio ir susitvarkyti su didesniu poreikiu iš anksto planuoti, kurie numatyti pagal naująją procedūrą; |
| --- | --- |

33.

įsitikinęs, kad Lisabonos sutartis sustiprins Parlamento galias, jeigu Parlamentas turės priemonių veiksmingai laikytis griežtesnio tvarkaraščio ir susitvarkyti su didesniu poreikiu iš anksto planuoti, kurie numatyti pagal naująją procedūrą;

| 34. | mano, kad ateityje Parlamento rezoliucija prieš pirmąjį Taikinimo komiteto posėdį bus itin svarbi, nes ji suteiks Parlamentui galimybę oficialiai išdėstyti savo biudžetinius prioritetus ateinančiais finansiniais metais ir jis nebus apsunkintas taktinėmis įžvalgomis, susijusiomis su Tarybos pozicija dėl biudžeto projekto; mano, kad prieš tarpinstitucines derybas minėtoji rezoliucija leis ir kitoms institucijoms aiškiai suvokti Parlamento prioritetus; priduria, kad tai taip pat bus tinkamas momentas Parlamentui pateikti pradines gaires dėl bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų; |
| --- | --- |

34.

mano, kad ateityje Parlamento rezoliucija prieš pirmąjį Taikinimo komiteto posėdį bus itin svarbi, nes ji suteiks Parlamentui galimybę oficialiai išdėstyti savo biudžetinius prioritetus ateinančiais finansiniais metais ir jis nebus apsunkintas taktinėmis įžvalgomis, susijusiomis su Tarybos pozicija dėl biudžeto projekto; mano, kad prieš tarpinstitucines derybas minėtoji rezoliucija leis ir kitoms institucijoms aiškiai suvokti Parlamento prioritetus; priduria, kad tai taip pat bus tinkamas momentas Parlamentui pateikti pradines gaires dėl bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų;

| 35. | primena, kad šie prioritetai bus taip pat labai naudingi Parlamentui, nes tai ne tik gairės pirmajam biudžeto projekto svarstymui, bet ir įgaliojimai deryboms Taikinimo komitete; |
| --- | --- |

35.

primena, kad šie prioritetai bus taip pat labai naudingi Parlamentui, nes tai ne tik gairės pirmajam biudžeto projekto svarstymui, bet ir įgaliojimai deryboms Taikinimo komitete;

| 36. | pabrėžia, kaip svarbu liepos mėnesį surengti trišalį dialogą, kad kiekviena institucija galėtų susipažinti su aiškiais kitų šalių prioritetais, o Parlamentas galėtų informuoti kitas institucijas apie savo liepos mėn. rezoliucijos dėl biudžeto projekto turinį; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kaip svarbu liepos mėnesį surengti trišalį dialogą, kad kiekviena institucija galėtų susipažinti su aiškiais kitų šalių prioritetais, o Parlamentas galėtų informuoti kitas institucijas apie savo liepos mėn. rezoliucijos dėl biudžeto projekto turinį;

| 37. | pabrėžia, kaip politiškai naudinga, atsižvelgiant į kiekvienos institucijos galias, su atitinkamais nacionalinių parlamentų komitetais užmegzti išsamų dialogą dėl biudžeto projekto ir Parlamento prioritetų metinės biudžeto procedūros klausimu; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kaip politiškai naudinga, atsižvelgiant į kiekvienos institucijos galias, su atitinkamais nacionalinių parlamentų komitetais užmegzti išsamų dialogą dėl biudžeto projekto ir Parlamento prioritetų metinės biudžeto procedūros klausimu;

Taikinimo komitetas

| 38. | pabrėžia, kad Taikinimo komitetas, kaip politinių nesutarimų tarp dviejų biudžetą tvirtinančių institucijų sprendimo instancija, ateityje atliks itin svarbų vaidmenį; primena, kad šiam komitetui bus pavesta per 21 dieną pasiekti susitarimą dėl bendro projekto, kuris įsigalios, jeigu jo neatmes biudžetą tvirtinančios institucijos; mano, kad reikia, jog šis komitetas būtų aukščiausio politinio lygmens sudėties; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad Taikinimo komitetas, kaip politinių nesutarimų tarp dviejų biudžetą tvirtinančių institucijų sprendimo instancija, ateityje atliks itin svarbų vaidmenį; primena, kad šiam komitetui bus pavesta per 21 dieną pasiekti susitarimą dėl bendro projekto, kuris įsigalios, jeigu jo neatmes biudžetą tvirtinančios institucijos; mano, kad reikia, jog šis komitetas būtų aukščiausio politinio lygmens sudėties;

| 39. | džiaugiasi, kad Lisabonos sutartyje Parlamentui suteikiamas lemiamas vaidmuo procedūros pabaigoje; iš tiesų pabrėžia, kad:






  — | Taikinimo komiteto tekstas (bendras projektas) nebus laikomas priimtu, jeigu Parlamentas (jį sudarančių narių balsų dauguma) jį atmes; |
| --- | --- | --- |

39.

džiaugiasi, kad Lisabonos sutartyje Parlamentui suteikiamas lemiamas vaidmuo procedūros pabaigoje; iš tiesų pabrėžia, kad:

—

Taikinimo komiteto tekstas (bendras projektas) nebus laikomas priimtu, jeigu Parlamentas (jį sudarančių narių balsų dauguma) jį atmes;

| — | jei Taryba atmes bendrą projektą, o Parlamentas jį patvirtins, jis įsigalios arba Parlamentas galės kvalifikuota balsų dauguma (jį sudarančių narių dauguma ir trys penktadaliai balsavusiųjų) patvirtinti per biudžeto projekto svarstymą priimtus pakeitimus; |
| --- | --- |

—

jei Taryba atmes bendrą projektą, o Parlamentas jį patvirtins, jis įsigalios arba Parlamentas galės kvalifikuota balsų dauguma (jį sudarančių narių dauguma ir trys penktadaliai balsavusiųjų) patvirtinti per biudžeto projekto svarstymą priimtus pakeitimus;

| 40. | pabrėžia, kad būtų gerai, jei Parlamento delegacijai Taikinimo komitete pirmininkautų Biudžeto komiteto pirmininkas ir į ją įeitų, jei reikia ir nepažeidžiant frakcijų narių skyrimo politinio pobūdžio, ne tik minėtojo komiteto nariai, bet ir specialiųjų komitetų nariai tais atvejais, kai deramasi dėl specialaus klausimo, priklausančio jų kompetencijai; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad būtų gerai, jei Parlamento delegacijai Taikinimo komitete pirmininkautų Biudžeto komiteto pirmininkas ir į ją įeitų, jei reikia ir nepažeidžiant frakcijų narių skyrimo politinio pobūdžio, ne tik minėtojo komiteto nariai, bet ir specialiųjų komitetų nariai tais atvejais, kai deramasi dėl specialaus klausimo, priklausančio jų kompetencijai;

| 41. | ragina Tarybą kuo greičiau pasiekti susitarimą su Parlamentu dėl to, kaip turėtų veikti Taikinimo komitetas; |
| --- | --- |

41.

ragina Tarybą kuo greičiau pasiekti susitarimą su Parlamentu dėl to, kaip turėtų veikti Taikinimo komitetas;

| 42. | savo ruožtu mano, kad Taikinimo komitetas aukščiausiu lygmeniu turėtų rinktis ne mažiau kaip du kartus, jei to reikia norint pasiekti susitarimą, o prieš posėdžius pagal įprastą tvarką turėtų vykti parengiamasis politinis trišalis dialogas; primena, kad būtina, jog Tarybos atstovai šiuose susitikimuose turėtų politinius įgaliojimus derėtis; |
| --- | --- |

42.

savo ruožtu mano, kad Taikinimo komitetas aukščiausiu lygmeniu turėtų rinktis ne mažiau kaip du kartus, jei to reikia norint pasiekti susitarimą, o prieš posėdžius pagal įprastą tvarką turėtų vykti parengiamasis politinis trišalis dialogas; primena, kad būtina, jog Tarybos atstovai šiuose susitikimuose turėtų politinius įgaliojimus derėtis;

| 43. | siūlo, kad šiems darbams padėtų pasirengti tarpinstitucinė parengiamoji grupė, į kurią įeitų Parlamento bendrasis pranešėjas kartu su frakcijų atstovais ir nuolatinis Sąjungai pirmininkaujančios šalies atstovas, su kuriuo galėtų dalyvauti ir dviejų kitų trejeto pirmininkaujančių šalių atstovai; |
| --- | --- |

43.

siūlo, kad šiems darbams padėtų pasirengti tarpinstitucinė parengiamoji grupė, į kurią įeitų Parlamento bendrasis pranešėjas kartu su frakcijų atstovais ir nuolatinis Sąjungai pirmininkaujančios šalies atstovas, su kuriuo galėtų dalyvauti ir dviejų kitų trejeto pirmininkaujančių šalių atstovai;

| 44. | taip pat primena, kad institucijos privalo susitarti dėl šio komiteto sekretoriato, į kurį turbūt turėtų įeiti abiejų biudžetą tvirtinančių institucijų pareigūnai ir jam padėti Komisijos atstovai, sudėties; |
| --- | --- |

44.

taip pat primena, kad institucijos privalo susitarti dėl šio komiteto sekretoriato, į kurį turbūt turėtų įeiti abiejų biudžetą tvirtinančių institucijų pareigūnai ir jam padėti Komisijos atstovai, sudėties;

Žemės ūkio klausimai

| 45. | atkreipia dėmesį į tai, kad taisyklė, pagal kurią Komisija nebegali keisti savo projekto po Taikinimo komiteto sušaukimo, nebesuteikia galimybės pateikti rudenį įprasto biudžeto projekto taisomojo rašto, kad būtų atsižvelgta į atnaujintas žemės ūkio prognozes ir pasekmes biudžetui; mano, kad tokiu atveju tinkamiausia procedūra būtų, jei Komisija prireikus pateiktų specialų taisomojo biudžeto projektą (žemės ūkio), kai galutinai nustatomi visi žemės ūkio duomenys; |
| --- | --- |

45.

atkreipia dėmesį į tai, kad taisyklė, pagal kurią Komisija nebegali keisti savo projekto po Taikinimo komiteto sušaukimo, nebesuteikia galimybės pateikti rudenį įprasto biudžeto projekto taisomojo rašto, kad būtų atsižvelgta į atnaujintas žemės ūkio prognozes ir pasekmes biudžetui; mano, kad tokiu atveju tinkamiausia procedūra būtų, jei Komisija prireikus pateiktų specialų taisomojo biudžeto projektą (žemės ūkio), kai galutinai nustatomi visi žemės ūkio duomenys;

Ryšiai su teisėkūros galiomis

| 46. | pabrėžia, kad dėl padidintų Parlamento biudžetinių galių visų Sąjungos išlaidų ir beveik visais teisėkūros klausimais taikomos bendro sprendimo procedūros sugretinimo reikia kuo labiau atsižvelgti į teisėkūros veiklos biudžeto aspektą; mano, kad tuo tikslu būtina sustiprinti Biudžeto komiteto ir sektorinių komitetų bendradarbiavimą siekiant tinkamai atsižvelgti į Parlamento teisėkūros poveikį finansų srityje, ypač jos poveikį daugiametei finansinei programai ir metiniam biudžetui; todėl siūlo, kad Taikinimo komitetai tais klausimais, kurie turi finansinį poveikį, įtrauktų į savo sudėtį po vieną Biudžeto komiteto narį; šiuo tikslu primena Parlamento veiklos reformos darbo grupės darbus, ypač susijusius su konkrečiomis Parlamento komitetų bendradarbiavimo formomis, numatytomis trečioje tarpinėje ataskaitoje; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad dėl padidintų Parlamento biudžetinių galių visų Sąjungos išlaidų ir beveik visais teisėkūros klausimais taikomos bendro sprendimo procedūros sugretinimo reikia kuo labiau atsižvelgti į teisėkūros veiklos biudžeto aspektą; mano, kad tuo tikslu būtina sustiprinti Biudžeto komiteto ir sektorinių komitetų bendradarbiavimą siekiant tinkamai atsižvelgti į Parlamento teisėkūros poveikį finansų srityje, ypač jos poveikį daugiametei finansinei programai ir metiniam biudžetui; todėl siūlo, kad Taikinimo komitetai tais klausimais, kurie turi finansinį poveikį, įtrauktų į savo sudėtį po vieną Biudžeto komiteto narį; šiuo tikslu primena Parlamento veiklos reformos darbo grupės darbus, ypač susijusius su konkrečiomis Parlamento komitetų bendradarbiavimo formomis, numatytomis trečioje tarpinėje ataskaitoje;

| 47. | be to, primena, kad Lisabonos sutartyje numatyta, jog visos Sąjungos institucijos privalo užtikrinti, kad būtų laikomasi biudžetinės drausmės; primena, kad Parlamento darbo tvarkos taisyklėse jau numatyta speciali procedūra, kuria užtikrinama, kad būtų laikomasi šio principo; mano, kad reikės užtikrinti, jog ši procedūra būtų veiksmingesnė ir duotų geresnių rezultatų; |
| --- | --- |

47.

be to, primena, kad Lisabonos sutartyje numatyta, jog visos Sąjungos institucijos privalo užtikrinti, kad būtų laikomasi biudžetinės drausmės; primena, kad Parlamento darbo tvarkos taisyklėse jau numatyta speciali procedūra, kuria užtikrinama, kad būtų laikomasi šio principo; mano, kad reikės užtikrinti, jog ši procedūra būtų veiksmingesnė ir duotų geresnių rezultatų;

Finansinis reglamentas

| 48. | džiaugiasi, kad Finansinis reglamentas bus toks reglamentas, kuris bus priimtas, laikantis įprastos Parlamento ir Tarybos teisėkūros procedūros (bendro sprendimo), pasikonsultavus su Audito Rūmais; |
| --- | --- |

48.

džiaugiasi, kad Finansinis reglamentas bus toks reglamentas, kuris bus priimtas, laikantis įprastos Parlamento ir Tarybos teisėkūros procedūros (bendro sprendimo), pasikonsultavus su Audito Rūmais;

| 49. | primena, kad Lisabonos sutartyje numatytos pagrindinės nuostatos, leidžiančios atskirti dabartinio Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas, kurios turėtų būti įtrauktos į naują Tarpinstitucinį susitarimą, ir nuostatas, kurias būtų tikslingiau įtraukti į daugiametę finansinę programą; |
| --- | --- |

49.

primena, kad Lisabonos sutartyje numatytos pagrindinės nuostatos, leidžiančios atskirti dabartinio Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas, kurios turėtų būti įtrauktos į naują Tarpinstitucinį susitarimą, ir nuostatas, kurias būtų tikslingiau įtraukti į daugiametę finansinę programą;

| 50. | tačiau pažymi, kad Finansiniame reglamente turėtų būti įtvirtintos visos nuostatos, kurių reikia norint apibrėžti procedūrą pagal Sutarties nuostatas (9); mano, kad tokia formuluotė apimtų Taikinimo komiteto darbą, įgyvendinimo mechanizmą ir, be abejo, atnaujintas Finansinio reglamento nuostatas, tiesiogiai paveiktas naujausių Sutarties pakeitimų (t. y. PI / NI klasifikavimo panaikinimas, naujoji bendro sprendimo procedūra dėl perkėlimų ir t. t.); |
| --- | --- |

50.

tačiau pažymi, kad Finansiniame reglamente turėtų būti įtvirtintos visos nuostatos, kurių reikia norint apibrėžti procedūrą pagal Sutarties nuostatas (9); mano, kad tokia formuluotė apimtų Taikinimo komiteto darbą, įgyvendinimo mechanizmą ir, be abejo, atnaujintas Finansinio reglamento nuostatas, tiesiogiai paveiktas naujausių Sutarties pakeitimų (t. y. PI / NI klasifikavimo panaikinimas, naujoji bendro sprendimo procedūra dėl perkėlimų ir t. t.);

| 51. | mano, kad itin svarbu, jog institucijos laiku pasiektų politinį susitarimą šiais klausimais norint kuo greičiau, kai įsigalios Lisabonos sutartis, pagal naująją procedūrą į Finansinį reglamentą įtraukti būtinus pakeitimus ir, jei būtina, numatyti laikinąsias nuostatas, kad biudžeto sudarymo procedūra ir toliau vyktų sklandžiai; |
| --- | --- |

51.

mano, kad itin svarbu, jog institucijos laiku pasiektų politinį susitarimą šiais klausimais norint kuo greičiau, kai įsigalios Lisabonos sutartis, pagal naująją procedūrą į Finansinį reglamentą įtraukti būtinus pakeitimus ir, jei būtina, numatyti laikinąsias nuostatas, kad biudžeto sudarymo procedūra ir toliau vyktų sklandžiai;

| 52. | ragina Komisiją laiku pateikti pasiūlymą, kuris leistų Parlamentui ir Tarybai pasiekti susitarimą, kaip taikyti 49 dalyje minėtą atskyrimą dabartiniam Tarpinstituciniam susitarimui; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją laiku pateikti pasiūlymą, kuris leistų Parlamentui ir Tarybai pasiekti susitarimą, kaip taikyti 49 dalyje minėtą atskyrimą dabartiniam Tarpinstituciniam susitarimui;

| 53. | pritaria tam, kad Finansinio reglamento pritaikymas jokiais būdais nebūtų painiojamas su kas trejus metus vykdoma jo peržiūra, kuri numatyta 2010 m.; |
| --- | --- |

53.

pritaria tam, kad Finansinio reglamento pritaikymas jokiais būdais nebūtų painiojamas su kas trejus metus vykdoma jo peržiūra, kuri numatyta 2010 m.;

Institucinių pakeitimų ir naujų Sąjungos galių poveikis biudžetui

| 54. | pažymi, kad įsigaliojusi Lisabonos sutartis taip pat turės poveikį Sąjungos biudžetui, nes instituciniu lygmeniu įvedamos naujovės, t. y. Europos Vadovų Tarybai suteikiamas statusas institucijos, kuri turės nuolatinį pirmininką, bus sukurtas Vyriausiojo įgaliotinio etatas ir įsteigta Europos išorės veiksmų tarnyba, kurios paskirtis – padėti Vyriausiajam įgaliotiniui vykdyti savo veiklą; |
| --- | --- |

54.

pažymi, kad įsigaliojusi Lisabonos sutartis taip pat turės poveikį Sąjungos biudžetui, nes instituciniu lygmeniu įvedamos naujovės, t. y. Europos Vadovų Tarybai suteikiamas statusas institucijos, kuri turės nuolatinį pirmininką, bus sukurtas Vyriausiojo įgaliotinio etatas ir įsteigta Europos išorės veiksmų tarnyba, kurios paskirtis – padėti Vyriausiajam įgaliotiniui vykdyti savo veiklą;

| 55. | dar kartą patvirtina savo ketinimą visiškai naudotis savo galiomis biudžeto srityje, susijusiomis su šiomis institucinėmis naujovėmis, ir pabrėžia, kaip svarbu laiku pasiekti politinį susitarimą su Taryba dėl Europos Vadovų Tarybos, ypač jos nuolatinio pirmininko, finansavimo ir dėl būsimos Europos išorės veiksmų tarnybos finansavimo; pabrėžia, kad šios tarnybos finansavimas turi būti visiškai prižiūrimas biudžetą tvirtinančių institucijų; |
| --- | --- |

55.

dar kartą patvirtina savo ketinimą visiškai naudotis savo galiomis biudžeto srityje, susijusiomis su šiomis institucinėmis naujovėmis, ir pabrėžia, kaip svarbu laiku pasiekti politinį susitarimą su Taryba dėl Europos Vadovų Tarybos, ypač jos nuolatinio pirmininko, finansavimo ir dėl būsimos Europos išorės veiksmų tarnybos finansavimo; pabrėžia, kad šios tarnybos finansavimas turi būti visiškai prižiūrimas biudžetą tvirtinančių institucijų;

| 56. | pažymi, kad BUSP ir bendrosios saugumo ir gynybos politikos srityse Lisabonos sutartyje numatyta pradėti taikyti naujas procedūras siekiant sudaryti galimybę greitai panaudoti Europos Sąjungos biudžeto lėšas ir sukurti pradinį valstybių narių įnašų fondą; tačiau pabrėžia, kad visi Europos Sąjungos išorės veiksmai paprastai turėtų būti finansuojami iš Bendrijos asignavimų ir tik išimties tvarka, susidarius kritinei padėčiai, – iš ES biudžetui nepriklausančių įnašų; |
| --- | --- |

56.

pažymi, kad BUSP ir bendrosios saugumo ir gynybos politikos srityse Lisabonos sutartyje numatyta pradėti taikyti naujas procedūras siekiant sudaryti galimybę greitai panaudoti Europos Sąjungos biudžeto lėšas ir sukurti pradinį valstybių narių įnašų fondą; tačiau pabrėžia, kad visi Europos Sąjungos išorės veiksmai paprastai turėtų būti finansuojami iš Bendrijos asignavimų ir tik išimties tvarka, susidarius kritinei padėčiai, – iš ES biudžetui nepriklausančių įnašų;

| 57. | pažymi, kad Lisabonos sutartis taip pat turės poveikio, nors ir riboto, dėl naujų Sąjungai suteiktų specialių galių; pareiškia pasiruošęs išanalizuoti, atėjus momentui, konkrečias šių naujų galių vykdymo pasekmes; mano, kad visos šios galios, aišku, nebus įgyvendinamos iš karto po to, kai įsigalios Lisabonos sutartis, bet palaipsniui, kai bus parengti su jomis susiję pasiūlymai dėl teisės aktų; tačiau mano, kad jų finansavimas neturi būti vykdomas pakenkiant dabartinės Sąjungos veiklos finansavimui; |
| --- | --- |

57.

pažymi, kad Lisabonos sutartis taip pat turės poveikio, nors ir riboto, dėl naujų Sąjungai suteiktų specialių galių; pareiškia pasiruošęs išanalizuoti, atėjus momentui, konkrečias šių naujų galių vykdymo pasekmes; mano, kad visos šios galios, aišku, nebus įgyvendinamos iš karto po to, kai įsigalios Lisabonos sutartis, bet palaipsniui, kai bus parengti su jomis susiję pasiūlymai dėl teisės aktų; tačiau mano, kad jų finansavimas neturi būti vykdomas pakenkiant dabartinės Sąjungos veiklos finansavimui;

Derinimas su valstybių narių biudžetais

| 58. | nori pakviesti valstybių narių parlamentus kasmet dalyvauti bendrose viešosiose diskusijose apie nacionalinės ir Bendrijos biudžeto politikos gaires prieš svarstant atitinkamus biudžetus, siekiant nuo pat pradžių nustatyti bendrų apmąstymų, kaip koordinuoti valstybių narių politiką, pagrindą atsižvelgiant į Bendrijos indėlį; |
| --- | --- |

58.

nori pakviesti valstybių narių parlamentus kasmet dalyvauti bendrose viešosiose diskusijose apie nacionalinės ir Bendrijos biudžeto politikos gaires prieš svarstant atitinkamus biudžetus, siekiant nuo pat pradžių nustatyti bendrų apmąstymų, kaip koordinuoti valstybių narių politiką, pagrindą atsižvelgiant į Bendrijos indėlį;

| 59. | pažymi, kad būtų naudinga informuoti apie sprendimą dėl Sąjungos biudžeto išlaidų paskirstymo pagrindiniams Sąjungos tikslams įgyvendinti, jei kiekviena valstybė narė kasmet paskelbtų, kokiais nacionalinio ir galbūt regioninio biudžeto asignavimais prisidedama siekti minėtųjų tikslų; |
| --- | --- |

59.

pažymi, kad būtų naudinga informuoti apie sprendimą dėl Sąjungos biudžeto išlaidų paskirstymo pagrindiniams Sąjungos tikslams įgyvendinti, jei kiekviena valstybė narė kasmet paskelbtų, kokiais nacionalinio ir galbūt regioninio biudžeto asignavimais prisidedama siekti minėtųjų tikslų;

*

* *

| 60. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

60.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių parlamentams.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL C 61 E, 2004 3 10, p. 143.

(3)  OL C 27 E, 2008 1 31, p. 214.

(4)  OL C 124 E, 2006 5 25, p. 373.

(5)  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnio 3 dalis.

(6)  2009 m. kovo 18 d. Dehaene pranešimas dėl Lisabonos sutarties poveikio Europos Sąjungos institucijų tarpusavio pusiausvyros vystymuisi (A6-0142/2009).

(7)  Remiantis 2009 m. vasario 26 d. Biudžeto reikalų komiteto pranešime dėl 2007–2013 m. finansinės programos laikotarpio vidurio apžvalgos (A6-0110/2009) pateikiamoje lentelėje aprašytu modeliu:

| Metai | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Biudžeto reng. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |

Metai

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Biudžeto reng.

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

| Kadencija | 2004 / 2009 | 2009 / 2014 | 2014 / 2019 |
| --- | --- | --- | --- |
| Daugiametė finansinė programa | 2007 / 2013 m. peržiūra | 2013 / 2016 m. | 2017 / 2021 m. |

Kadencija

2004 / 2009

2009 / 2014

2014 / 2019

Daugiametė finansinė programa

2007 / 2013 m. peržiūra

2013 / 2016 m.

2017 / 2021 m.

(8)  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 323 straipsnis.

(9)  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnio 1 dalies a punktą reglamentas turėtų apimti „finansinio pobūdžio taisykles, pirmiausiai nurodančias biudžeto sudarymo ir vykdymo [...] tvarką“.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/54 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/54

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisSituacija Moldovos Respublikoje

P6_TA(2009)0384

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl situacijos Moldovos Respublikoje

2010/C 212 E/10

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Moldovos Respublikos, visų pirma į 2005 m. vasario 24 d. rezoliuciją dėl Moldavijos parlamento rinkimų (1) taip pat į rezoliucijas dėl Europos kaimynystės politikos (EKP) ir dėl Juodosios jūros šalių regioninio bendradarbiavimo,

atsižvelgdamas į ES ir Moldovos Respublikos parlamentinio bendradarbiavimo komiteto 2008 m. spalio 22–23 d. posėdžio galutinį pareiškimą ir rekomendacijas,

atsižvelgdamas į Komisijos 2004 m. strateginį dokumentą, į kurį įtrauktas ir pranešimas apie šalį būtent Moldovos Respubliką,

atsižvelgdamas į 1994 m. lapkričio 28 d. pasirašytą ir 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusį Moldovos Respublikos ir ES partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą,

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 3 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Rytų partnerystės (COM(2008)0823),

atsižvelgdamas į tai, kad Europos Sąjunga suteikė pagalbą Moldovos Respublikai pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP), įskaitant finansinę pagalbą Moldovos Respublikos laisviems ir sąžiningiems rinkimams remti pagal projektą “Pagalba Moldovos Respublikos rinkimų procesui”,

atsižvelgdamas į ES ir Moldovos Respublikos EKP veiksmų planą, kuris priimtas 2005 m. vasario 22 d. įvykusiame septintajame ES ir Moldovos bendradarbiavimo tarybos posėdyje, taip pat į metines Moldovos Respublikos pažangos ataskaitas,

atsižvelgdamas į ES ir Moldovos Respublikos 2007 m. pasirašytą vizų režimo supaprastinimo susitarimą,

atsižvelgdamas į Tarptautinės rinkimų stebėjimo misijos (TRSM) į Moldovos Respubliką, siųstos stebėti 2009 m. balandžio 5 d. parlamento rinkimų, preliminarius rezultatus ir išvadas ir į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (DIŽTB) pranešimą dėl padėties po rinkimų 2009 m. balandžio 6–17 d.,

atsižvelgdamas į bendrą Prancūzijos, Čekijos ir Švedijos užsienio reikalų ministrų 2009 m. balandžio 9 d. pareiškimą dėl padėties Moldovos Respublikoje,

atsižvelgdamas į ES pirmininkaujančios valstybės narės 2009 m. balandžio 7 ir 8 d. pareiškimus dėl padėties Moldovos Respublikoje,

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 27–28 d. posėdžiavusios Bendrųjų reikalų ir Išorės santykių tarybos išvadas, taip pat į 2009 m. balandžio 28 d. Parlamento Užsienio reikalų komiteto posėdyje vykusį keitimąsi nuomonėmis šiuo klausimu su ES pirmininkaujančia valstybe,

atsižvelgdamas į ES vyriausiojo įgaliotinio bendrai užsienio ir saugumo politikai (BUSP) Javiero Solanos 2009 m. balandžio 7 ir 11 d. pareiškimus dėl padėties Moldovos Respublikoje,

atsižvelgdamas į Komisijos narės, atsakingos už išorės santykius, Benitos Ferrero Waldner 2009 m. balandžio 6, 7 ir 11 d. pareiškimus dėl padėties Moldovos Respublikoje,

atsižvelgdamas į Moldovos Respublikoje veiklą vykdančios Jungtinių Tautų į šalį siųstos grupės 2009 m. balandžio 12 d. pareiškimą,

atsižvelgdamas į Europos Tarybos 2002 m. balandžio 24 d. rezoliuciją Nr. 1280,

atsižvelgdamas į organizacijos “Amnesty International” Moldovai skirtą 2009 m. balandžio 17 d. memorandumą dėl padėties Moldovos Respublikoje per 2009 m. balandžio 7 d. įvykius ir po jų,

atsižvelgdamas į savo ad hoc delegacijos, 2009 m. balandžio 26–29 d. vykusios į Moldovos Respubliką, pranešimą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi ir įgyvendinant EKP, ir netrukus pradedamoje vykdyti Rytų partnerystės programoje pripažįstami su Europa susiję Moldovos Respublikos siekiai ir tai, kad Moldova – šalis, turinti tvirtus istorinius, kultūrinius ir ekonominius ryšius su Europos Sąjungos valstybėmis narėmis, labai svarbi, |
| --- | --- |

A.

kadangi ir įgyvendinant EKP, ir netrukus pradedamoje vykdyti Rytų partnerystės programoje pripažįstami su Europa susiję Moldovos Respublikos siekiai ir tai, kad Moldova – šalis, turinti tvirtus istorinius, kultūrinius ir ekonominius ryšius su Europos Sąjungos valstybėmis narėmis, labai svarbi,

| B. | kadangi įgyvendinant ES ir Moldovos Respublikos veiksmų planą siekiama skatinti vykdyti politines ir institucijų reformas Moldovos Respublikoje, įskaitant reformas demokratijos ir žmogaus teisių, teisinės valstybės, teismų nepriklausomumo ir laisvos žiniasklaidos srityse, taip pat skatinti palaikyti gerus santykius su kaimynais, |
| --- | --- |

B.

kadangi įgyvendinant ES ir Moldovos Respublikos veiksmų planą siekiama skatinti vykdyti politines ir institucijų reformas Moldovos Respublikoje, įskaitant reformas demokratijos ir žmogaus teisių, teisinės valstybės, teismų nepriklausomumo ir laisvos žiniasklaidos srityse, taip pat skatinti palaikyti gerus santykius su kaimynais,

| C. | kadangi 2009 m. birželio mėn. tikslas – ES ir Moldovos Respublikos bendradarbiavimo tarybos susitikime pradėti derybas dėl naujo ES ir Moldovos susitarimo, |
| --- | --- |

C.

kadangi 2009 m. birželio mėn. tikslas – ES ir Moldovos Respublikos bendradarbiavimo tarybos susitikime pradėti derybas dėl naujo ES ir Moldovos susitarimo,

| D. | kadangi Moldovos Respublika priklauso Europos Tarybai ir ESBO, taigi yra įsipareigojusi iš tiesų skatinti demokratiją ir pagarbą žmogaus teisėms, taip pat įsipareigojusi užkirsti kelią kankinimui, netinkamam elgesiui ar kitokiam nežmoniškam ir žeminančiam elgesiui ir su jais kovoti, |
| --- | --- |

D.

kadangi Moldovos Respublika priklauso Europos Tarybai ir ESBO, taigi yra įsipareigojusi iš tiesų skatinti demokratiją ir pagarbą žmogaus teisėms, taip pat įsipareigojusi užkirsti kelią kankinimui, netinkamam elgesiui ar kitokiam nežmoniškam ir žeminančiam elgesiui ir su jais kovoti,

| E. | kadangi 2009 m. balandžio 5 d. Moldovos Respublikoje įvyko parlamento rinkimai; kadangi šiuos rinkimus stebėjo TRSM, kurią sudarė ESBO DIŽTB ir Europos Parlamento, ESBO Parlamentinės Asamblėjos ir Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos atstovai, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2009 m. balandžio 5 d. Moldovos Respublikoje įvyko parlamento rinkimai; kadangi šiuos rinkimus stebėjo TRSM, kurią sudarė ESBO DIŽTB ir Europos Parlamento, ESBO Parlamentinės Asamblėjos ir Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos atstovai,

| F. | kadangi laikotarpiu iki rinkimų buvo išreikštas gilus rūpestis dėl vyriausybės vykdomos valstybinės žiniasklaidos kontrolės, opozicijos lyderių ir privačių žiniasklaidos priemonių atstovų bauginimo ir persekiojimo, piktnaudžiavimo administraciniais ištekliais siekiant naudos vyriausybės remiamai partijai, |
| --- | --- |

F.

kadangi laikotarpiu iki rinkimų buvo išreikštas gilus rūpestis dėl vyriausybės vykdomos valstybinės žiniasklaidos kontrolės, opozicijos lyderių ir privačių žiniasklaidos priemonių atstovų bauginimo ir persekiojimo, piktnaudžiavimo administraciniais ištekliais siekiant naudos vyriausybės remiamai partijai,

| G. | kadangi nuo 500 000 iki 1 mln. moldavų gyvena užsienyje ir kadangi daug po kitas šalis išsisklaidžiusių moldavų nevyriausybinių organizacijų ir asociacijų pasirašė keletą kreipimųsi, įskaitant 2009 m. vasario mėn. kreipimąsi į Moldovos Respublikos prezidentą, Moldovos Respublikos parlamento pirmininką ir Moldovos Respublikos ministrą pirmininką dėl priemonių, pagal kurias iš užsienyje gyvenančių moldavų atimta balsavimo teisė, ir prieš 2009 m. balandžio 5 d. rinkimus išsiuntė juos Moldovos valdžios institucijoms, tačiau šie kreipimaisi buvo ignoruojami; kadangi labai mažai moldavų balsuotojų gyvena už Moldovos Respublikos ribų (22 000), |
| --- | --- |

G.

kadangi nuo 500 000 iki 1 mln. moldavų gyvena užsienyje ir kadangi daug po kitas šalis išsisklaidžiusių moldavų nevyriausybinių organizacijų ir asociacijų pasirašė keletą kreipimųsi, įskaitant 2009 m. vasario mėn. kreipimąsi į Moldovos Respublikos prezidentą, Moldovos Respublikos parlamento pirmininką ir Moldovos Respublikos ministrą pirmininką dėl priemonių, pagal kurias iš užsienyje gyvenančių moldavų atimta balsavimo teisė, ir prieš 2009 m. balandžio 5 d. rinkimus išsiuntė juos Moldovos valdžios institucijoms, tačiau šie kreipimaisi buvo ignoruojami; kadangi labai mažai moldavų balsuotojų gyvena už Moldovos Respublikos ribų (22 000),

| H. | kadangi atsiskyrusio Padniestrės regiono de facto valdžios institucijos užkirto kelią didelei daliai Moldovos piliečių dalyvauti rinkimuose, |
| --- | --- |

H.

kadangi atsiskyrusio Padniestrės regiono de facto valdžios institucijos užkirto kelią didelei daliai Moldovos piliečių dalyvauti rinkimuose,

| I. | kadangi, preliminariais TRSM duomenimis, rinkimai atitiko daugelį tarptautinių standartų ir įsipareigojimų, tačiau reikia toliau tobulinti rinkimų procesą, siekiant šalinti nereikalingas administracines kliūtis ir didinti visuomenės pasitikėjimą, |
| --- | --- |

I.

kadangi, preliminariais TRSM duomenimis, rinkimai atitiko daugelį tarptautinių standartų ir įsipareigojimų, tačiau reikia toliau tobulinti rinkimų procesą, siekiant šalinti nereikalingas administracines kliūtis ir didinti visuomenės pasitikėjimą,

| J. | kadangi opozicinės partijos ir grupė, vadinama “Koalicija 2009”, skundėsi, kad per 2009 m. balandžio 5 d. rinkimus būta daug pažeidimų rengiant balsuotojų sąrašus ir papildomus sąrašus, skaičiuojant balsus ir sudarant rezultatų lenteles, |
| --- | --- |

J.

kadangi opozicinės partijos ir grupė, vadinama “Koalicija 2009”, skundėsi, kad per 2009 m. balandžio 5 d. rinkimus būta daug pažeidimų rengiant balsuotojų sąrašus ir papildomus sąrašus, skaičiuojant balsus ir sudarant rezultatų lenteles,

| K. | kadangi, perskaičiavus balsus, Centrinė rinkimų komisija 2009 m. balandžio 21 d. paskelbė galutinius rinkimų rezultatus, kuriuos 2009 m. balandžio 22 d. patvirtino Konstitucinis teismas, |
| --- | --- |

K.

kadangi, perskaičiavus balsus, Centrinė rinkimų komisija 2009 m. balandžio 21 d. paskelbė galutinius rinkimų rezultatus, kuriuos 2009 m. balandžio 22 d. patvirtino Konstitucinis teismas,

| L. | kadangi įvykiai po rinkimų buvo apibūdinami kaip smurtas, nes Moldovos vyriausybė vykdė masinę bauginimo ir smurtavimo kampaniją, taigi kilo abejonių, ar Moldovos valdžios institucijos laikosi įsipareigojimo siekti demokratinių vertybių ir gerbti žmogaus teises ir ar visuomenė pasitiki šiomis valdžios institucijomis, |
| --- | --- |

L.

kadangi įvykiai po rinkimų buvo apibūdinami kaip smurtas, nes Moldovos vyriausybė vykdė masinę bauginimo ir smurtavimo kampaniją, taigi kilo abejonių, ar Moldovos valdžios institucijos laikosi įsipareigojimo siekti demokratinių vertybių ir gerbti žmogaus teises ir ar visuomenė pasitiki šiomis valdžios institucijomis,

| M. | kadangi taikūs protestai prasidėjo suabejojus dėl to, ar rinkimai vyko sąžiningai, ir dėl nepasitikėjimo valdžios institucijomis, taip pat ir tomis, kurios administravo rinkimų procesą, ir kadangi valdžios institucijos, pasinaudojusios kilusiais smurtiniais ir vandališkais veiksmais, dėl kurių apgailestaujama, pačios ėmėsi atsakomųjų neproporcingų smurtinių veiksmų, kad įbaugintų pilietinę visuomenę ir kad dar labiau suvaržytų ir taip netvirtas Moldovos piliečių pagrindines teises ir laisves, |
| --- | --- |

M.

kadangi taikūs protestai prasidėjo suabejojus dėl to, ar rinkimai vyko sąžiningai, ir dėl nepasitikėjimo valdžios institucijomis, taip pat ir tomis, kurios administravo rinkimų procesą, ir kadangi valdžios institucijos, pasinaudojusios kilusiais smurtiniais ir vandališkais veiksmais, dėl kurių apgailestaujama, pačios ėmėsi atsakomųjų neproporcingų smurtinių veiksmų, kad įbaugintų pilietinę visuomenę ir kad dar labiau suvaržytų ir taip netvirtas Moldovos piliečių pagrindines teises ir laisves,

| N. | kadangi pripažįstama, kad suimta ir sulaikyta mažiausiai 310 žmonių; kadangi tam tikra dalis suimtųjų vis dar laikoma nelaisvėje; kadangi po sulaikymo policijos nuovadose su sulaikytaisiais nuolatos elgtasi netinkamai ir tokiu mastu, kad šie veiksmai galėtų būti laikomi kankinimu |
| --- | --- |

N.

kadangi pripažįstama, kad suimta ir sulaikyta mažiausiai 310 žmonių; kadangi tam tikra dalis suimtųjų vis dar laikoma nelaisvėje; kadangi po sulaikymo policijos nuovadose su sulaikytaisiais nuolatos elgtasi netinkamai ir tokiu mastu, kad šie veiksmai galėtų būti laikomi kankinimu

| O. | kadangi atrodo, kad nenustatyti policijos daliniai mušė ir neteisėtai suėmė civilius gyventojus ne tam, jog numalšintų neramumus, bet vykdydami suplanuotas represijas, |
| --- | --- |

O.

kadangi atrodo, kad nenustatyti policijos daliniai mušė ir neteisėtai suėmė civilius gyventojus ne tam, jog numalšintų neramumus, bet vykdydami suplanuotas represijas,

| P. | kadangi Moldovos valdžios institucijos ir toliau daro šalyje sunkių žmogaus teisių pažeidimų, be to, šioje šalyje dėl nepateisinamų priežasčių persekiojami pilietinės visuomenės atstovai ir protestuotojai, negerbiami teisinės valstybės principai ir nesilaikoma atitinkamų Europos konvencijų, kurias pasirašė Moldovos Respublika, |
| --- | --- |

P.

kadangi Moldovos valdžios institucijos ir toliau daro šalyje sunkių žmogaus teisių pažeidimų, be to, šioje šalyje dėl nepateisinamų priežasčių persekiojami pilietinės visuomenės atstovai ir protestuotojai, negerbiami teisinės valstybės principai ir nesilaikoma atitinkamų Europos konvencijų, kurias pasirašė Moldovos Respublika,

| Q. | kadangi Moldovos vyriausybė apkaltino Rumuniją dalyvavus po rinkimų vykusiose demonstracijose ir išsiuntė iš šalies Rumunijos ambasadorių; kadangi Moldovos vyriausybė vėl įvedė vizų režimą šios ES valstybės narės piliečiams, |
| --- | --- |

Q.

kadangi Moldovos vyriausybė apkaltino Rumuniją dalyvavus po rinkimų vykusiose demonstracijose ir išsiuntė iš šalies Rumunijos ambasadorių; kadangi Moldovos vyriausybė vėl įvedė vizų režimą šios ES valstybės narės piliečiams,

| R. | kadangi būtina pabrėžti, kad nebuvo jokių akivaizdžių požymių ar įrodymų, kuriais remiantis būtų galima apkaltinti kurią nors ES valstybę narę, kad ši atsakinga už pastarųjų savaičių smurtinius įvykius, |
| --- | --- |

R.

kadangi būtina pabrėžti, kad nebuvo jokių akivaizdžių požymių ar įrodymų, kuriais remiantis būtų galima apkaltinti kurią nors ES valstybę narę, kad ši atsakinga už pastarųjų savaičių smurtinius įvykius,

| S. | kadangi tikra ir darni partnerystė gali būti plėtojama tik tuomet, kai ji grindžiama bendromis vertybėmis, ypač atsižvelgiama į demokratiją, teisinės valstybės principą bei pagarbą žmogaus teisėms ir pilietinėms laisvėms, |
| --- | --- |

S.

kadangi tikra ir darni partnerystė gali būti plėtojama tik tuomet, kai ji grindžiama bendromis vertybėmis, ypač atsižvelgiama į demokratiją, teisinės valstybės principą bei pagarbą žmogaus teisėms ir pilietinėms laisvėms,

| T. | kadangi įgyvendindama Rytų partnerystės programą Europos Sąjunga siekia didesnio stabilumo, geresnio valdymo ir ekonominio vystymosi Moldovos Respublikoje ir kitose valstybėse prie rytinių ES sienų, |
| --- | --- |

T.

kadangi įgyvendindama Rytų partnerystės programą Europos Sąjunga siekia didesnio stabilumo, geresnio valdymo ir ekonominio vystymosi Moldovos Respublikoje ir kitose valstybėse prie rytinių ES sienų,

| 1. | pabrėžia, kad svarbu toliau plėtoti glaudžius ES ir Moldovos Respublikos ryšius, ir patvirtina, kad siekiant didesnio Europos žemyno stabilumo, saugumo ir gerovės ir siekiant išvengti naujų skiriamųjų sienų reikia veikti išvien; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad svarbu toliau plėtoti glaudžius ES ir Moldovos Respublikos ryšius, ir patvirtina, kad siekiant didesnio Europos žemyno stabilumo, saugumo ir gerovės ir siekiant išvengti naujų skiriamųjų sienų reikia veikti išvien;

| 2. | dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą tęsti prasmingą ir į tikslus orientuotą dialogą su Moldovos Respublika, bet mano, kad labai svarbu įtraukti su teisinės valstybes principu ir pagarba žmogaus teisėms susijusių griežtų nuostatų, kartu pabrėžia, kad tolesnis santykių tvirtinimas, taip pat jų tvirtėjimas pasirašius naują išsamų susitarimą, turėtų būti siejamas su tikru ir aiškiu Moldovos valdžios institucijų įsipareigojimu siekti demokratijos ir gerbti žmogaus teises; |
| --- | --- |

2.

dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą tęsti prasmingą ir į tikslus orientuotą dialogą su Moldovos Respublika, bet mano, kad labai svarbu įtraukti su teisinės valstybes principu ir pagarba žmogaus teisėms susijusių griežtų nuostatų, kartu pabrėžia, kad tolesnis santykių tvirtinimas, taip pat jų tvirtėjimas pasirašius naują išsamų susitarimą, turėtų būti siejamas su tikru ir aiškiu Moldovos valdžios institucijų įsipareigojimu siekti demokratijos ir gerbti žmogaus teises;

| 3. | pabrėžia, kad, siekiant tolesnės Moldovos Respublikos ir Europos Sąjungos santykių plėtros, itin svarbu, jog prieš rinkimus, per rinkimus ir po jų būtų visapusiškai laikomasi visų tarptautinių demokratijos standartų; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad, siekiant tolesnės Moldovos Respublikos ir Europos Sąjungos santykių plėtros, itin svarbu, jog prieš rinkimus, per rinkimus ir po jų būtų visapusiškai laikomasi visų tarptautinių demokratijos standartų;

| 4. | griežtai smerkia masinę persekiojimo kampaniją, sunkius žmogaus teisių pažeidimus ir visus kitus neteisėtus Moldovos vyriausybės veiksmus, kurių ji ėmėsi po parlamento rinkimų; |
| --- | --- |

4.

griežtai smerkia masinę persekiojimo kampaniją, sunkius žmogaus teisių pažeidimus ir visus kitus neteisėtus Moldovos vyriausybės veiksmus, kurių ji ėmėsi po parlamento rinkimų;

| 5. | primygtinai ragina Moldovos valdžios institucijas nedelsiant nutraukti visus neteisėtus areštus ir vyriausybės lygmeniu imtis veiksmų, kurie derėtų su šalies tarptautiniais įsipareigojimais ir įpareigojimais demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

5.

primygtinai ragina Moldovos valdžios institucijas nedelsiant nutraukti visus neteisėtus areštus ir vyriausybės lygmeniu imtis veiksmų, kurie derėtų su šalies tarptautiniais įsipareigojimais ir įpareigojimais demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių klausimais;

| 6. | ypač susirūpinęs dėl neteisėtų ir savavališkų suėmimų ir dėl to, kad padaryta daug suimtųjų asmenų žmogaus teisių pažeidimų, visų pirma teisės į gyvybę, teisės nepatirti fizinio smurto, kankinimų arba nežmoniško ar žeminamojo elgesio arba bausmių, teisės į laisvę ir saugumą, teisės į nešališką teismą ir teisės į susirinkimų laisvę, teisės laisvai burtis į asociacijas ir teisės į ir saviraiškos laisvę pažeidimų, be to, susirūpinęs ir tuo, kad šios teisės ir toliau pažeidžiamos; |
| --- | --- |

6.

ypač susirūpinęs dėl neteisėtų ir savavališkų suėmimų ir dėl to, kad padaryta daug suimtųjų asmenų žmogaus teisių pažeidimų, visų pirma teisės į gyvybę, teisės nepatirti fizinio smurto, kankinimų arba nežmoniško ar žeminamojo elgesio arba bausmių, teisės į laisvę ir saugumą, teisės į nešališką teismą ir teisės į susirinkimų laisvę, teisės laisvai burtis į asociacijas ir teisės į ir saviraiškos laisvę pažeidimų, be to, susirūpinęs ir tuo, kad šios teisės ir toliau pažeidžiamos;

| 7. | pabrėžia, kad būtina pradėti nacionalinį dialogą, kuriame dalyvautų vyriausybė ir opozicinės partijos, kurios turi dėti daug pastangų, kad iš esmės gerėtų Moldovos Respublikos demokratinės procedūros ir demokratinių institucijų veikimas, ir ji turi nedelsdama pradėti šalinti TRSM išvadose minimus trūkumus; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad būtina pradėti nacionalinį dialogą, kuriame dalyvautų vyriausybė ir opozicinės partijos, kurios turi dėti daug pastangų, kad iš esmės gerėtų Moldovos Respublikos demokratinės procedūros ir demokratinių institucijų veikimas, ir ji turi nedelsdama pradėti šalinti TRSM išvadose minimus trūkumus;

| 8. | tačiau pabrėžia, kad Moldovos Respublikoje tvyro labai didelė įtampa, taigi tvirtai įsitikinęs, kad reikia nedelsiant sudaryti nepriklausomą tyrimo komitetą, į kurį įeitų ES, Europos Tarybos komiteto prieš kankinimą atstovų ir nepriklausomų ekspertų ir kurio tikslas – užtikrinti, kad tyrimo procesas būtų nešališkas ir skaidrus; |
| --- | --- |

8.

tačiau pabrėžia, kad Moldovos Respublikoje tvyro labai didelė įtampa, taigi tvirtai įsitikinęs, kad reikia nedelsiant sudaryti nepriklausomą tyrimo komitetą, į kurį įeitų ES, Europos Tarybos komiteto prieš kankinimą atstovų ir nepriklausomų ekspertų ir kurio tikslas – užtikrinti, kad tyrimo procesas būtų nešališkas ir skaidrus;

| 9. | primygtinai reikalauja, kad visi už žiaurų elgesį su suimtaisiais atsakingi asmenys būtų tinkamai persekiojami baudžiamąja tvarka ir patraukti atsakomybėn; taip pat primygtinai ragina, kad remiantis šio tyrimo komiteto išvadomis Moldovos Respublikoje būtų pradėta tikra teisinės sistemos ir policijos pajėgų reforma; |
| --- | --- |

9.

primygtinai reikalauja, kad visi už žiaurų elgesį su suimtaisiais atsakingi asmenys būtų tinkamai persekiojami baudžiamąja tvarka ir patraukti atsakomybėn; taip pat primygtinai ragina, kad remiantis šio tyrimo komiteto išvadomis Moldovos Respublikoje būtų pradėta tikra teisinės sistemos ir policijos pajėgų reforma;

| 10. | ragina pradėti specialųjį bylų, kurios iškeltos siekiant ištirti mirusiųjų per įvykius po rinkimų mirties aplinkybes, tyrimą, taip pat visus atvejus, kai esama įtarimų dėl sulaikytųjų ir politiniais tikslais suimtųjų žaginimo ir netinkamo elgesio su jais, būtent turimi mintyje Anatolio Matasaru ir Gabrielio Stati atvejai; |
| --- | --- |

10.

ragina pradėti specialųjį bylų, kurios iškeltos siekiant ištirti mirusiųjų per įvykius po rinkimų mirties aplinkybes, tyrimą, taip pat visus atvejus, kai esama įtarimų dėl sulaikytųjų ir politiniais tikslais suimtųjų žaginimo ir netinkamo elgesio su jais, būtent turimi mintyje Anatolio Matasaru ir Gabrielio Stati atvejai;

| 11. | smerkia Moldovos valdžios institucijų vykdomą žurnalistų, pilietinės visuomenės atstovų ir opozicinių partijų bauginimo kampaniją, visų pirma tai, kad areštuojami ir išsiunčiami žurnalistai, sudaromos kliūtys naudotis interneto svetainėmis ir televizijos stotimis, valstybiniais kanalais transliuojamos propagandinės laidos ir opozicijos atstovams neleidžiama naudotis valstybine žiniasklaida; mano, kad šiais veiksmais siekiama izoliuoti Moldovos Respubliką ir išvengti vietos ir tarptautinės žiniasklaidos bei visuomenės kontrolės; apgailestauja dėl to, kad toliau tęsiama ši cenzūra, ir dėl to, kad Vidaus reikalų ir Teisingumo ministerijos minėtuoju laikotarpiu išsiuntė nevyriausybinėms organizacijoms, politinėms partijoms ir žiniasklaidai atitinkamus laiškus, ir smerkia šiuos veiksmus; |
| --- | --- |

11.

smerkia Moldovos valdžios institucijų vykdomą žurnalistų, pilietinės visuomenės atstovų ir opozicinių partijų bauginimo kampaniją, visų pirma tai, kad areštuojami ir išsiunčiami žurnalistai, sudaromos kliūtys naudotis interneto svetainėmis ir televizijos stotimis, valstybiniais kanalais transliuojamos propagandinės laidos ir opozicijos atstovams neleidžiama naudotis valstybine žiniasklaida; mano, kad šiais veiksmais siekiama izoliuoti Moldovos Respubliką ir išvengti vietos ir tarptautinės žiniasklaidos bei visuomenės kontrolės; apgailestauja dėl to, kad toliau tęsiama ši cenzūra, ir dėl to, kad Vidaus reikalų ir Teisingumo ministerijos minėtuoju laikotarpiu išsiuntė nevyriausybinėms organizacijoms, politinėms partijoms ir žiniasklaidai atitinkamus laiškus, ir smerkia šiuos veiksmus;

| 12. | labai apgailestauja dėl Moldovos valdžios institucijų sprendimo išsiųsti iš šalies Rumunijos ambasadorių ir įvesti vizų režimą šios Europos Sąjungos valstybės narės piliečiams; primygtinai tvirtina, kad ES piliečių diskriminavimas dėl jų pilietybės nepriimtinas, ir ragina Moldovos valdžios institucijas vėl įvesti bevizį režimą Rumunijos piliečiams; |
| --- | --- |

12.

labai apgailestauja dėl Moldovos valdžios institucijų sprendimo išsiųsti iš šalies Rumunijos ambasadorių ir įvesti vizų režimą šios Europos Sąjungos valstybės narės piliečiams; primygtinai tvirtina, kad ES piliečių diskriminavimas dėl jų pilietybės nepriimtinas, ir ragina Moldovos valdžios institucijas vėl įvesti bevizį režimą Rumunijos piliečiams;

| 13. | ragina Tarybą ir Komisiją tuo pat metu persvarstyti ES vizų režimo reikalavimus Moldovos Respublikos piliečiams, kad būtų sušvelnintos vizų išdavimo Moldovos piliečiams sąlygos, visų pirma finansinės, ir kad būtų patvirtinti geriau reglamentuoti susitarimai dėl asmenų kelionių; tačiau tikisi, kad Moldovos piliečiai neišnaudos palankesnės vizų ir kelionių sistemos ir nepradės masiškai išvykti iš šalies, bet kad ši sistema paskatins aktyviai prisidėti prie tolesnės savo šalies plėtros; |
| --- | --- |

13.

ragina Tarybą ir Komisiją tuo pat metu persvarstyti ES vizų režimo reikalavimus Moldovos Respublikos piliečiams, kad būtų sušvelnintos vizų išdavimo Moldovos piliečiams sąlygos, visų pirma finansinės, ir kad būtų patvirtinti geriau reglamentuoti susitarimai dėl asmenų kelionių; tačiau tikisi, kad Moldovos piliečiai neišnaudos palankesnės vizų ir kelionių sistemos ir nepradės masiškai išvykti iš šalies, bet kad ši sistema paskatins aktyviai prisidėti prie tolesnės savo šalies plėtros;

| 14. | pabrėžia, kad tvirtinimai, jog ES valstybė narė dalyvavo šiuose įvykiuose, atrodo nepagrįsti, be to, jie nebuvo aptarti ar dar kartą išsakyti per ad hoc delegacijos į Moldovos Respubliką surengtus susitikimus; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad tvirtinimai, jog ES valstybė narė dalyvavo šiuose įvykiuose, atrodo nepagrįsti, be to, jie nebuvo aptarti ar dar kartą išsakyti per ad hoc delegacijos į Moldovos Respubliką surengtus susitikimus;

| 15. | reikalauja nedelsiant pateikti tvirtų įrodymų, kurie patvirtintų Moldovos vyriausybės įtarimus, susijusius su tariamai kriminaliniais protestuotojų veiksmais ir užsienio vyriausybių dalyvavimu; |
| --- | --- |

15.

reikalauja nedelsiant pateikti tvirtų įrodymų, kurie patvirtintų Moldovos vyriausybės įtarimus, susijusius su tariamai kriminaliniais protestuotojų veiksmais ir užsienio vyriausybių dalyvavimu;

| 16. | atkreipia dėmesį į Moldovos valdžios institucijų pareiškimus, kad pradedama baudžiamoji byla dėl ketinimų 2009 m. balandžio 7 d. užgrobti valstybės valdžią, ir ragina atlikti tyrimą skaidriai ir išaiškinti visus Moldovos valdžios institucijų pateiktus įtarimus, kad galbūt viena ar kelios trečiosios šalys dalyvavo šiuose įvykiuose; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į Moldovos valdžios institucijų pareiškimus, kad pradedama baudžiamoji byla dėl ketinimų 2009 m. balandžio 7 d. užgrobti valstybės valdžią, ir ragina atlikti tyrimą skaidriai ir išaiškinti visus Moldovos valdžios institucijų pateiktus įtarimus, kad galbūt viena ar kelios trečiosios šalys dalyvavo šiuose įvykiuose;

| 17. | smerkdamas bet kokius smurtinius ir vandališkus veiksmus laikosi nuomonės, kad nepriimtina visus protestus laikyti nusikalstama veikla ir nepagrįstai įtarinėti rengus antikonstitucinį sąmokslą; įsitikinęs, kad taikūs protestai didele dalimi kilo dėl to, kad abejojama, ar rinkimai vyko sąžiningai, nepasitikima valdžios institucijomis ir kilo nepasitenkinimas Moldovos Respublikos socialine ir ekonomine padėtimi; |
| --- | --- |

17.

smerkdamas bet kokius smurtinius ir vandališkus veiksmus laikosi nuomonės, kad nepriimtina visus protestus laikyti nusikalstama veikla ir nepagrįstai įtarinėti rengus antikonstitucinį sąmokslą; įsitikinęs, kad taikūs protestai didele dalimi kilo dėl to, kad abejojama, ar rinkimai vyko sąžiningai, nepasitikima valdžios institucijomis ir kilo nepasitenkinimas Moldovos Respublikos socialine ir ekonomine padėtimi;

| 18. | įsitikinęs, kad konstruktyvus dialogas su opozicinėmis partijomis, pilietine visuomene ir tarptautinių organizacijų atstovais – vienintelis būdas gerinti dabar Moldovos Respublikoje susidariusią padėtį; |
| --- | --- |

18.

įsitikinęs, kad konstruktyvus dialogas su opozicinėmis partijomis, pilietine visuomene ir tarptautinių organizacijų atstovais – vienintelis būdas gerinti dabar Moldovos Respublikoje susidariusią padėtį;

| 19. | pabrėžia, kad rengiant bet kokius naujus rinkimus reikės opozicijos ir vyriausybės susitarimo konkrečių rinkimų proceso tobulinimo būdų klausimu; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad rengiant bet kokius naujus rinkimus reikės opozicijos ir vyriausybės susitarimo konkrečių rinkimų proceso tobulinimo būdų klausimu;

| 20. | dar kartą primena, kad svarbu, jog teismai ir žiniasklaida būtų nepriklausomi, ragina imtis tolesnių veiksmų, kad būtų užtikrinta visų žiniasklaidos priemonių, įskaitant Moldovos radiją ir televiziją, redakcijų nepriklausomybė, būtų liautasi bet kaip bauginti televizijos kanalą “ProTV” ir būtų atsisakyta su jo licencijos pratęsimu susijusių grasinimų, be to, ragina dar labiau tobulinti Moldovos rinkimų įstatymus, nes tai labai svarbūs būsimų rinkimų proceso ir Moldovos Respublikos demokratijos tvirtėjimo veiksniai; |
| --- | --- |

20.

dar kartą primena, kad svarbu, jog teismai ir žiniasklaida būtų nepriklausomi, ragina imtis tolesnių veiksmų, kad būtų užtikrinta visų žiniasklaidos priemonių, įskaitant Moldovos radiją ir televiziją, redakcijų nepriklausomybė, būtų liautasi bet kaip bauginti televizijos kanalą “ProTV” ir būtų atsisakyta su jo licencijos pratęsimu susijusių grasinimų, be to, ragina dar labiau tobulinti Moldovos rinkimų įstatymus, nes tai labai svarbūs būsimų rinkimų proceso ir Moldovos Respublikos demokratijos tvirtėjimo veiksniai;

| 21. | apgailestauja, kad Moldovos vyriausybė nesiėmė jokių veiksmų, kad užsienyje gyvenantiems Moldovos piliečiams būtų lengviau balsuoti, kaip siūlė Europos Tarybos Venecijos komisija; ragina Moldovos valdžios institucijas laiku patvirtinti priemones, būtinas padėčiai ištaisyti; |
| --- | --- |

21.

apgailestauja, kad Moldovos vyriausybė nesiėmė jokių veiksmų, kad užsienyje gyvenantiems Moldovos piliečiams būtų lengviau balsuoti, kaip siūlė Europos Tarybos Venecijos komisija; ragina Moldovos valdžios institucijas laiku patvirtinti priemones, būtinas padėčiai ištaisyti;

| 22. | pabrėžia, kad esama ESBO DIŽTB preliminarioje ataskaitoje rinkimų eigos klausimu pateiktų faktų ir daugelio Moldovos nevyriausybinių organizacijų tvirtinimų, kad būta daug pažeidimų, akivaizdžios neatitikties; pabrėžia, kad ateityje, persvarstant ESBO DIŽTB rinkimų stebėjimo veiklą ir ES indėlį į TRSM, reikia atsižvelgti į šiuos neatitikties atvejus; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad esama ESBO DIŽTB preliminarioje ataskaitoje rinkimų eigos klausimu pateiktų faktų ir daugelio Moldovos nevyriausybinių organizacijų tvirtinimų, kad būta daug pažeidimų, akivaizdžios neatitikties; pabrėžia, kad ateityje, persvarstant ESBO DIŽTB rinkimų stebėjimo veiklą ir ES indėlį į TRSM, reikia atsižvelgti į šiuos neatitikties atvejus;

| 23. | įsitikinęs, kad ES, norėdama išsaugoti Moldovos Respublikos žmonių pasitikėjimą, turi imtis iniciatyvių, visa apimančių ir visapusiškų veiksmų susidariusiai padėčiai valdyti; ragina Tarybą svarstyti galimybę siųsti į Moldovos Respubliką ekspertų teisinės valstybės klausimais misiją, kad jie padėtų teisėsaugos institucijoms vykdyti šių institucijų reformų, visų pirma susijusių su policija ir teisingumu, procesus; |
| --- | --- |

23.

įsitikinęs, kad ES, norėdama išsaugoti Moldovos Respublikos žmonių pasitikėjimą, turi imtis iniciatyvių, visa apimančių ir visapusiškų veiksmų susidariusiai padėčiai valdyti; ragina Tarybą svarstyti galimybę siųsti į Moldovos Respubliką ekspertų teisinės valstybės klausimais misiją, kad jie padėtų teisėsaugos institucijoms vykdyti šių institucijų reformų, visų pirma susijusių su policija ir teisingumu, procesus;

| 24. | pabrėžia, kad Taryba, Komisija ir valstybės narės turi visiškai išnaudoti galimybes, kurios numatytos EKP, visų pirma naujojoje Rytų partnerystės programoje, kad didėtų Moldovos Respublikos ir kitų valstybių prie rytinių ES sienų stabilumas, gerėtų jų valdymas, o jų ekonomika vystytųsi darniai; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad Taryba, Komisija ir valstybės narės turi visiškai išnaudoti galimybes, kurios numatytos EKP, visų pirma naujojoje Rytų partnerystės programoje, kad didėtų Moldovos Respublikos ir kitų valstybių prie rytinių ES sienų stabilumas, gerėtų jų valdymas, o jų ekonomika vystytųsi darniai;

| 25. | ragina Komisiją užtikrinti, kad ES Moldovos Respublikai žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių sričiai finansuoti skirtos lėšos pasiektų kuo daugiau žmonių, ypač visapusiškai išnaudoti Europos iniciatyvos demokratijai ir žmogaus teisėms remti EKP priemonės galimybes; ragina Komisiją pateikti Europos Parlamentui išsamią visų ES Moldovos Respublikai skirtų lėšų naudojimo ataskaitą, ypatingą dėmesį sutelkiant į lėšas, skirtas gero valdymo gebėjimams ugdyti ir demokratiniams pokyčiams remti; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją užtikrinti, kad ES Moldovos Respublikai žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių sričiai finansuoti skirtos lėšos pasiektų kuo daugiau žmonių, ypač visapusiškai išnaudoti Europos iniciatyvos demokratijai ir žmogaus teisėms remti EKP priemonės galimybes; ragina Komisiją pateikti Europos Parlamentui išsamią visų ES Moldovos Respublikai skirtų lėšų naudojimo ataskaitą, ypatingą dėmesį sutelkiant į lėšas, skirtas gero valdymo gebėjimams ugdyti ir demokratiniams pokyčiams remti;

| 26. | ragina Tarybą ir Komisiją numatyti ES specialiajam įgaliotiniui Moldovos Respublikoje svarbesnį vaidmenį, suteikti jam daugiau įgaliojimų ir skirti daugiau lėšų; |
| --- | --- |

26.

ragina Tarybą ir Komisiją numatyti ES specialiajam įgaliotiniui Moldovos Respublikoje svarbesnį vaidmenį, suteikti jam daugiau įgaliojimų ir skirti daugiau lėšų;

| 27. | pakartoja, kad pritaria Moldovos Respublikos teritoriniam vientisumui, ir pabrėžia, kad, sprendžiant Padniestrės regiono problemą, ES turėtų imtis svarbesnio vaidmens; |
| --- | --- |

27.

pakartoja, kad pritaria Moldovos Respublikos teritoriniam vientisumui, ir pabrėžia, kad, sprendžiant Padniestrės regiono problemą, ES turėtų imtis svarbesnio vaidmens;

| 28. | dar kartą pabrėžia, kad Europos Sąjunga turi dėti visas pastangas ir pasiūlyti Moldovos Respublikos žmonėms iš tiesų europinę ateitį; ragina visas Moldovos Respublikos politines jėgas ir Moldovos partnerius nepasinaudoti esama nestabilia padėtimi ir neleisti Moldovai atsisakyti savo europinių siekių; |
| --- | --- |

28.

dar kartą pabrėžia, kad Europos Sąjunga turi dėti visas pastangas ir pasiūlyti Moldovos Respublikos žmonėms iš tiesų europinę ateitį; ragina visas Moldovos Respublikos politines jėgas ir Moldovos partnerius nepasinaudoti esama nestabilia padėtimi ir neleisti Moldovai atsisakyti savo europinių siekių;

| 29. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Tarybos ir ESBO parlamentinėms asamblėjoms ir Moldovos Respublikos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

29.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Tarybos ir ESBO parlamentinėms asamblėjoms ir Moldovos Respublikos vyriausybei ir parlamentui.

---

(1)  OL C 304 E, 2005 12 1, p. 398.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/60 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/60

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisŽmogaus teisių padėtis pasaulyje 2008 m. ir Europos Sąjungos politika šioje srityje

P6_TA(2009)0385

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje 2008 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (2008/2336(INI))

2010/C 212 E/11

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į dešimtąją Europos Sąjungos metinę žmogaus teisių ataskaitą (2008) (Tarybos dokumentas 14146/1/2008),

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3, 6, 11, 13 bei 19 straipsnius ir EB sutarties 177 bei 300 straipsnius,

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir visus svarbius tarptautinius žmogaus teisių dokumentus (1),

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją,

atsižvelgdamas į visas Jungtinių Tautų žmogaus teisių konvencijas ir jų fakultatyvius protokolus,

atsižvelgdamas į regioninius žmogaus teisių dokumentus, įskaitant visų pirma Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, Fakultatyvų protokolą dėl Afrikos moterų teisių, Amerikos žmogaus teisių konvenciją ir Arabų valstybių žmogaus teisių chartiją,

atsižvelgdamas į savo 2009 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl padėties Gazos ruože (2) ir 2009 m. sausio 27 d. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos išvadas dėl Artimųjų Rytų taikos proceso,

atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statuto įsigaliojimą 2002 m. liepos 1 d. ir su TBT susijusias Parlamento rezoliucijas (3),

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl veiksmų prieš prekybą žmonėmis ir 2005 m. Europos Sąjungos planą dėl prekybos žmonėmis prevencijai ir kovai su ja skirtų geriausios praktikos, standartų ir procedūrų (4),

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) protokolą Nr. 13 dėl mirties bausmės panaikinimo visais atvejais,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą (Konvencija prieš kankinimą),

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo ir jos fakultatyvų protokolą,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (5),

atsižvelgdamas į AKR ir EB partnerystės susitarimą ir jo peržiūrą (6),

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantį demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (7) (Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė, arba EDŽTRP),

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje,

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos (JTŽTT) penktosios ir septintosios sesijų, priimtas atitinkamai 2007 m. birželio 7 d. (8) ir 2008 m. vasario 21 d. (9) ir į derybų dėl JTŽTT rezultatus,

atsižvelgdamas į savo 2006 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir demokratijos išlygos Europos Sąjungos susitarimuose (10),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. vasario 1 d. (11) ir 2007 m. balandžio 26 d. (12) rezoliucijas dėl visuotinio mirties bausmės moratoriumo iniciatyvos ir į 2007 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 62/149 dėl mirties bausmės taikymo moratoriumo,

atsižvelgdamas į savo 2001 m. rugsėjo 20 d. rezoliuciją dėl kovos su moterų lyties organų žalojimu (13), kurioje patvirtinama, kad bet kokia tokio žalojimo forma, nepaisant jos laipsnio, yra smurtas prieš moteris ir laikoma pagrindinių jų teisių pažeidimu,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 6 d. rezoliuciją dėl dialogų ir konsultacijų su trečiosiomis šalimis žmogaus teisių klausimais eigos (14), įskaitant moterų teises, į kurias turi būti atkreipiamas aiškus dėmesys visuose dialoguose žmogaus teisių klausimais,

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl ES sankcijų, kaip ES veiksmų ir politikos žmogaus teisių srityje, vertinimo (15),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl „ES vaiko teisių strategijos kūrimo“ (16),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl raiškos laisvės internete (17),

atsižvelgdamas į visas savo neatidėliotinais atvejais priimtas rezoliucijas dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principo pažeidimų,

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio mėn. Lisabonoje vykusį Europos Sąjungos NVO žmogaus teisių forumą,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją dėl neįgaliųjų teisių, kurią Europos bendrija ir dauguma jos valstybių narių pasirašė 2007 m. kovo 30 d., ir kurioje nustatomas įpareigojimas įtraukti neįgaliųjų interesus ir jiems susirūpinimą keliančius klausimus į trečiosioms valstybėms taikomus veiksmus žmogaus teisių srityje,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų ir Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus specialiojo įgaliotinio veiklos žmogaus teisių gynėjų padėties srityje,

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio mėn. priimtą Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos gaires dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės (THT) (18), dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų bei dėl žmogaus teisių gynėjų, taip pat dėl mirties bausmės, kankinimų ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio, dialogų su trečiosioms valstybėmis žmogaus teisių klausimais ir dėl vaiko teisių propagavimo ir apsaugos bei dėl smurto prieš moteris ir visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo,

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 8 d. rezoliuciją dėl ES rinkimų stebėjimo misijų: tikslai, praktika ir ateities uždaviniai (19),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl JT Žmogaus teisių tarybos raidos ir ES vaidmens (20),

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį ir 112 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A6-0264/2009),

| A. | kadangi žmogaus teisės ir šių teisių apsauga grindžiami žmogaus asmens orumo pripažinimu; kadangi reikėtų priminti, kad, atsižvelgiant į tai, Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos preambulė prasideda tokiais žodžiais: „visų žmonių giminės narių prigimtinio orumo ir lygių bei neatimamų teisių pripažinimas yra laisvės, teisingumo ir taikos pasaulyje pagrindas“, |
| --- | --- |

A.

kadangi žmogaus teisės ir šių teisių apsauga grindžiami žmogaus asmens orumo pripažinimu; kadangi reikėtų priminti, kad, atsižvelgiant į tai, Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos preambulė prasideda tokiais žodžiais: „visų žmonių giminės narių prigimtinio orumo ir lygių bei neatimamų teisių pripažinimas yra laisvės, teisingumo ir taikos pasaulyje pagrindas“,

| B. | kadangi teisingumas, laisvė, demokratija ir teisinė valstybė gali atsirasti tik iš tiesų pripažįstant žmogaus orumą, ir kadangi toks pripažinimas yra visų žmogaus teisių pagrindas, |
| --- | --- |

B.

kadangi teisingumas, laisvė, demokratija ir teisinė valstybė gali atsirasti tik iš tiesų pripažįstant žmogaus orumą, ir kadangi toks pripažinimas yra visų žmogaus teisių pagrindas,

| C. | kadangi Tarybos ir Komisijos pateiktoje dešimtojoje metinėje žmogaus teisių ataskaitoje (2008) bendrai apžvelgiama ES institucijų veikla žmogaus teisių srityje Europos Sąjungoje ir už jos ribų, |
| --- | --- |

C.

kadangi Tarybos ir Komisijos pateiktoje dešimtojoje metinėje žmogaus teisių ataskaitoje (2008) bendrai apžvelgiama ES institucijų veikla žmogaus teisių srityje Europos Sąjungoje ir už jos ribų,

| D. | kadangi šioje rezoliucijoje siekiama išnagrinėti ir įvertinti Komisijos, Tarybos ir Parlamento veiklą žmogaus teisių srityje ir konkrečiais atvejais pasiūlyti konstruktyvią šios veiklos kritiką, |
| --- | --- |

D.

kadangi šioje rezoliucijoje siekiama išnagrinėti ir įvertinti Komisijos, Tarybos ir Parlamento veiklą žmogaus teisių srityje ir konkrečiais atvejais pasiūlyti konstruktyvią šios veiklos kritiką,

| E. | kadangi Europos Sąjungoje padėtis žmogaus teisių srityje daro tiesioginę įtaką jos patikimumui ir gebėjimui įgyvendinti veiksmingą išorės žmogaus teisių politiką, |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Sąjungoje padėtis žmogaus teisių srityje daro tiesioginę įtaką jos patikimumui ir gebėjimui įgyvendinti veiksmingą išorės žmogaus teisių politiką,

| F. | kadangi būtina stengtis skirti daugiau dėmesio pagrindinių žmogaus teisių, visų pirma politinių teisių, paisymui derantis dėl dvišalių ar regioninių prekybos susitarimų, net ir tų, kurie sudaryti su svarbiais prekybos partneriais, bei juos įgyvendinant, |
| --- | --- |

F.

kadangi būtina stengtis skirti daugiau dėmesio pagrindinių žmogaus teisių, visų pirma politinių teisių, paisymui derantis dėl dvišalių ar regioninių prekybos susitarimų, net ir tų, kurie sudaryti su svarbiais prekybos partneriais, bei juos įgyvendinant,

| G. | kadangi turi būti laikomasi Europos Sąjungos su jos partneriais iš trečiųjų valstybių pasirašytuose susitarimuose numatytos sąlygos dėl žmogaus teisių, |
| --- | --- |

G.

kadangi turi būti laikomasi Europos Sąjungos su jos partneriais iš trečiųjų valstybių pasirašytuose susitarimuose numatytos sąlygos dėl žmogaus teisių,

| H. | kadangi žmogaus teisių rėmimo politikai įvairiuose pasaulio regionuose vis dar kyla grėsmė, nes žmogaus teisių pažeidimai neišvengiamai susiję su juos darančių asmenų pastangomis sumažinti bet kokios žmogaus teises remiančios politikos įtaką, visų pirma tose valstybėse, kur žmogaus teisių pažeidimai turi lemiamą įtaką išlaikant nedemokratinę vyriausybę valdžioje, |
| --- | --- |

H.

kadangi žmogaus teisių rėmimo politikai įvairiuose pasaulio regionuose vis dar kyla grėsmė, nes žmogaus teisių pažeidimai neišvengiamai susiję su juos darančių asmenų pastangomis sumažinti bet kokios žmogaus teises remiančios politikos įtaką, visų pirma tose valstybėse, kur žmogaus teisių pažeidimai turi lemiamą įtaką išlaikant nedemokratinę vyriausybę valdžioje,

| 1. | mano, kad ES turi vykdyti darnią ir nuoseklią politiką, skirtą žmogaus teisėms pasaulyje remti ir skatinti, ir pabrėžia poreikį veiksmingiau vykdyti tokią politiką; |
| --- | --- |

1.

mano, kad ES turi vykdyti darnią ir nuoseklią politiką, skirtą žmogaus teisėms pasaulyje remti ir skatinti, ir pabrėžia poreikį veiksmingiau vykdyti tokią politiką;

| 2. | pabrėžia savo įsitikinimą, kad, siekiant geriau skatinti žmogaus teises, reikia stiprinti ES bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP) ir kad reikia užtikrinti, jog Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnyje nurodytas tikslas skatinti žmogaus teises, kaip pagrindinis BUSP tikslas, būtų griežtai įgyvendinamas ES vedant dialogus su visomis pasaulio valstybėmis ir palaikant su jomis institucinius santykius; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia savo įsitikinimą, kad, siekiant geriau skatinti žmogaus teises, reikia stiprinti ES bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP) ir kad reikia užtikrinti, jog Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnyje nurodytas tikslas skatinti žmogaus teises, kaip pagrindinis BUSP tikslas, būtų griežtai įgyvendinamas ES vedant dialogus su visomis pasaulio valstybėmis ir palaikant su jomis institucinius santykius;

| 3. | ragina Tarybą ir Komisiją dėti daugiau pastangų, kad gerėtų Europos Sąjungos gebėjimas greitai reaguoti į trečiųjų valstybių žmogaus teisių pažeidimus; pažymi, kad ES atlieka svarbų vaidmenį žmogaus teisių srityje šiuolaikiniame pasaulyje ir kad šioje srityje vis auga lūkesčiai; ragina laikytis bendros pozicijos ES žmogaus teisių ir ES išorės bei vidaus politikoje; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą ir Komisiją dėti daugiau pastangų, kad gerėtų Europos Sąjungos gebėjimas greitai reaguoti į trečiųjų valstybių žmogaus teisių pažeidimus; pažymi, kad ES atlieka svarbų vaidmenį žmogaus teisių srityje šiuolaikiniame pasaulyje ir kad šioje srityje vis auga lūkesčiai; ragina laikytis bendros pozicijos ES žmogaus teisių ir ES išorės bei vidaus politikoje;

| 4. | ragina atidžiai stebėti, kad Europos Sąjungos susitarimuose su trečiosiomis valstybėmis būtų laikomasi sąlygos dėl žmogaus teisių, ir kad ji būtų sistemingai įtraukiama į būsimus susitarimus; pažymi, kad žmogaus teisių sąlyga, kuri yra esminis elementas, turėtų būti įtraukta į visas susitarimo nuostatas; pakartoja savo raginimą užtikrinti, kad būtų sistemingai taikoma patikimo šios sąlygos vykdymo priemonė; |
| --- | --- |

4.

ragina atidžiai stebėti, kad Europos Sąjungos susitarimuose su trečiosiomis valstybėmis būtų laikomasi sąlygos dėl žmogaus teisių, ir kad ji būtų sistemingai įtraukiama į būsimus susitarimus; pažymi, kad žmogaus teisių sąlyga, kuri yra esminis elementas, turėtų būti įtraukta į visas susitarimo nuostatas; pakartoja savo raginimą užtikrinti, kad būtų sistemingai taikoma patikimo šios sąlygos vykdymo priemonė;

2008 m. Europos Sąjungos metinė žmogaus teisių ataskaita

| 5. | pabrėžia Europos Sąjungos metinės žmogaus teisių ataskaitos svarbą analizuojant ir vertinant Europos Sąjungos žmogaus teisių politiką ir pripažįsta, kad ES institucijų veikla atliko šioje srityje pozityvų vaidmenį; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia Europos Sąjungos metinės žmogaus teisių ataskaitos svarbą analizuojant ir vertinant Europos Sąjungos žmogaus teisių politiką ir pripažįsta, kad ES institucijų veikla atliko šioje srityje pozityvų vaidmenį;

| 6. | dar sykį prašo, kad siekiant įvertinti politikos kryptis, būtų pateikta daugiau ir geresnės kokybės informacijos bei siūlyti būdus ir gaires, kaip pagerinti bendrą požiūrį, sumažinti galimus prieštaravimus ir pritaikyti politikos prioritetus atsižvelgiant į kiekvieną konkrečią valstybę, siekiant patvirtinti valstybės žmogaus teisių strategiją ar bent jau kad valstybės strateginiuose dokumentuose būtų žmogaus teisių skyrius; dar kartą ragina reguliariai ir periodiškai vertinti Europos Sąjungos politikos krypčių, priemonių ir iniciatyvų dėl žmogaus teisių trečiosiose valstybėse naudojimą ir rezultatus; ragina Tarybą ir Komisiją plėtoti konkrečius kiekybiškai įvertinamus rodiklius ir gaires, siekiant įvertinti šių politikos krypčių veiksmingumą; |
| --- | --- |

6.

dar sykį prašo, kad siekiant įvertinti politikos kryptis, būtų pateikta daugiau ir geresnės kokybės informacijos bei siūlyti būdus ir gaires, kaip pagerinti bendrą požiūrį, sumažinti galimus prieštaravimus ir pritaikyti politikos prioritetus atsižvelgiant į kiekvieną konkrečią valstybę, siekiant patvirtinti valstybės žmogaus teisių strategiją ar bent jau kad valstybės strateginiuose dokumentuose būtų žmogaus teisių skyrius; dar kartą ragina reguliariai ir periodiškai vertinti Europos Sąjungos politikos krypčių, priemonių ir iniciatyvų dėl žmogaus teisių trečiosiose valstybėse naudojimą ir rezultatus; ragina Tarybą ir Komisiją plėtoti konkrečius kiekybiškai įvertinamus rodiklius ir gaires, siekiant įvertinti šių politikos krypčių veiksmingumą;

| 7. | džiaugiasi, kad 2008 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento Žmogaus teisių pakomitečio posėdyje Tarybos ir Komisijos viešai pristatyta 2008 m. ataskaita sutapo su 60-osiomis Žmogaus teisių deklaracijos, pasirašytos 1948 m. gruodžio 10 d., metinėmis, ir kad ji buvo pristatyta plenariniame posėdyje, o tą pačią dieną, kai Hu Jia iš Kinijos buvo įteikta metinė Sacharovo premija už minties laisvę; |
| --- | --- |

7.

džiaugiasi, kad 2008 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento Žmogaus teisių pakomitečio posėdyje Tarybos ir Komisijos viešai pristatyta 2008 m. ataskaita sutapo su 60-osiomis Žmogaus teisių deklaracijos, pasirašytos 1948 m. gruodžio 10 d., metinėmis, ir kad ji buvo pristatyta plenariniame posėdyje, o tą pačią dieną, kai Hu Jia iš Kinijos buvo įteikta metinė Sacharovo premija už minties laisvę;

| 8. | dar kartą ragina Tarybą ir Komisiją nustatyti „ypatingą susirūpinimą keliančias valstybes“, kuriose ypač sunku remti žmogaus teises, taip pat valstybes, kuriose pažeidžiamos žmogaus teisės, ir šiuo tikslu suformuluoti kriterijus, kuriais vadovaujantis būtų galima įvertinti valstybes pagal žmogaus teisių padėties jose rodiklį, taip suteikiant galimybę nustatyti konkrečius politikos prioritetus; |
| --- | --- |

8.

dar kartą ragina Tarybą ir Komisiją nustatyti „ypatingą susirūpinimą keliančias valstybes“, kuriose ypač sunku remti žmogaus teises, taip pat valstybes, kuriose pažeidžiamos žmogaus teisės, ir šiuo tikslu suformuluoti kriterijus, kuriais vadovaujantis būtų galima įvertinti valstybes pagal žmogaus teisių padėties jose rodiklį, taip suteikiant galimybę nustatyti konkrečius politikos prioritetus;

| 9. | ragina Tarybą ir Komisiją dėti daugiau pastangų platinant metinę ataskaitą dėl žmogus teisių padėties kuo didesnei visuomenės daliai; taip pat ragina rengti viešas informacines kampanijas, kurios padėtų daugiau sužinoti apie Europos Sąjungos vaidmenį šioje srityje; |
| --- | --- |

9.

ragina Tarybą ir Komisiją dėti daugiau pastangų platinant metinę ataskaitą dėl žmogus teisių padėties kuo didesnei visuomenės daliai; taip pat ragina rengti viešas informacines kampanijas, kurios padėtų daugiau sužinoti apie Europos Sąjungos vaidmenį šioje srityje;

| 10. | ragina Tarybą ir Komisiją nuolat rengti tyrimus siekiant sužinoti, kokį poveikį visuomenei daro Europos Sąjungos veikla žmogaus teisių srityje ir kiek iš viso apie ją žinoma; |
| --- | --- |

10.

ragina Tarybą ir Komisiją nuolat rengti tyrimus siekiant sužinoti, kokį poveikį visuomenei daro Europos Sąjungos veikla žmogaus teisių srityje ir kiek iš viso apie ją žinoma;

| 11. | mano, kad ataskaitoje matyti, jog nepaisant esamų tyrimų skirtingose valstybėse narėse, Europos Sąjunga dar nepradėjo vertinti valstybių narių patirties, susijusios su Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybės politika kovojant su terorizmu George'o Busho prezidentavimo laikotarpiu; |
| --- | --- |

11.

mano, kad ataskaitoje matyti, jog nepaisant esamų tyrimų skirtingose valstybėse narėse, Europos Sąjunga dar nepradėjo vertinti valstybių narių patirties, susijusios su Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybės politika kovojant su terorizmu George'o Busho prezidentavimo laikotarpiu;

| 12. | remdamasis Peru kongrese vienbalsiai patvirtinta 2008 m. balandžio mėn. rezoliucija, ragina Tarybą numatyti į Europos teroristų organizacijų sąrašą įtraukti Túpaco Amaru revoliucinį judėjimą (isp. „Movimiento Revolucionario Túpac Amaru“ (MRTA)); |
| --- | --- |

12.

remdamasis Peru kongrese vienbalsiai patvirtinta 2008 m. balandžio mėn. rezoliucija, ragina Tarybą numatyti į Europos teroristų organizacijų sąrašą įtraukti Túpaco Amaru revoliucinį judėjimą (isp. „Movimiento Revolucionario Túpac Amaru“ (MRTA));

| 13. | pažymi, kad, didelės viso pasaulio visuomenės dalies nuomone, imigracijos politika laikoma iššūkiu Europos Sąjungos išorės veiksmų patikimumui žmogaus teisių srityje; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad, didelės viso pasaulio visuomenės dalies nuomone, imigracijos politika laikoma iššūkiu Europos Sąjungos išorės veiksmų patikimumui žmogaus teisių srityje;

Tarybos ir Komisijos veikla žmogaus teisių srityje tarptautiniuose forumuose

| 14. | mano, kad, kiekybiškai ir kokybiškai pagerinus Tarybos Žmogaus teisių sekretoriato darbą, Europos Sąjunga galėtų toliau gerinti savo įvaizdį skatindama ir užtikrindama pagarbą žmogaus teisėms išorės politikoje; tikisi, kad, ateityje paskyrus vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai, kuris taip pat būtų Komisijos pirmininko pavaduotojas, būtų gerokai padidintas ES tvarumas ir veiksmingumas, jei įsigaliotų Lisabonos sutartis; |
| --- | --- |

14.

mano, kad, kiekybiškai ir kokybiškai pagerinus Tarybos Žmogaus teisių sekretoriato darbą, Europos Sąjunga galėtų toliau gerinti savo įvaizdį skatindama ir užtikrindama pagarbą žmogaus teisėms išorės politikoje; tikisi, kad, ateityje paskyrus vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai, kuris taip pat būtų Komisijos pirmininko pavaduotojas, būtų gerokai padidintas ES tvarumas ir veiksmingumas, jei įsigaliotų Lisabonos sutartis;

| 15. | mano, kad ypač svarbu, atsižvelgiant į žmogaus teisių klausimų svarbą konfliktinėse ir pokonfliktinėse situacijose, visi specialieji Europos Sąjungos įgaliotiniai ateityje turėtų turėti įgaliojimus konkrečiai remti pagarbos žmogaus teisėms skatinimą ir užtikrinimą; |
| --- | --- |

15.

mano, kad ypač svarbu, atsižvelgiant į žmogaus teisių klausimų svarbą konfliktinėse ir pokonfliktinėse situacijose, visi specialieji Europos Sąjungos įgaliotiniai ateityje turėtų turėti įgaliojimus konkrečiai remti pagarbos žmogaus teisėms skatinimą ir užtikrinimą;

| 16. | dar kartą prašo Komisiją skatinti ES valstybes nares ir trečiąsias valstybes, su kuriomis vyksta derybos dėl būsimos plėtros ar dėl santykių stiprinimo, pasirašyti ir ratifikuoti visas pagrindines JT ir Europos Tarybos žmogaus teisių konvencijas ir fakultatyvinius jų protokolus ir bendradarbiauti vadovaujantis tarptautinėmis žmogaus teisių procedūromis ir priemonėmis; siekdamas paskatinti visas valstybes nares ratifikuoti ir įgyvendinti Jungtinių Tautų konvencijas, ypač ragina Europos Sąjungą ir Jungtinių Tautų vyriausiąjį komisarą pabėgėlių klausimais sudaryti pagrindų susitarimą; |
| --- | --- |

16.

dar kartą prašo Komisiją skatinti ES valstybes nares ir trečiąsias valstybes, su kuriomis vyksta derybos dėl būsimos plėtros ar dėl santykių stiprinimo, pasirašyti ir ratifikuoti visas pagrindines JT ir Europos Tarybos žmogaus teisių konvencijas ir fakultatyvinius jų protokolus ir bendradarbiauti vadovaujantis tarptautinėmis žmogaus teisių procedūromis ir priemonėmis; siekdamas paskatinti visas valstybes nares ratifikuoti ir įgyvendinti Jungtinių Tautų konvencijas, ypač ragina Europos Sąjungą ir Jungtinių Tautų vyriausiąjį komisarą pabėgėlių klausimais sudaryti pagrindų susitarimą;

| 17. | ragina Tarybą ir Komisiją toliau dėti dideles pastangas skatinant, kad visos valstybės ratifikuotų Romos statutą ir priimtų reikiamus įgyvendinančius nacionalinės teisės aktus laikydamosi 2003 m. birželio 16 d. Tarybos bendrosios pozicijos 2003/444/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo (21) ir 2004 m. veiksmų plano, skirto bendrajai pozicijai vykdyti; prašo išplėsti tokias pastangas, kad jos apimtų Susitarimo dėl TBT privilegijų ir imunitetų ratifikavimą ir įgyvendinimą, nes tai yra svarbi TBT veiklos priemonė; džiaugiasi tuo, kad 2008 m. Madagaskarui, Kuko saloms ir Surinamui ratifikavus Romos statutą, 2008 m. liepos mėn. bendras susitariančiųjų šalių skaičius padaugėjo iki 108; reikalauja, kad Čekija, kaip vienintelė Romos statuto neratifikavusi Europos Sąjungos valstybė narė, galiausiai nedelsdama jį ratifikuotų (22); ragina Rumuniją denonsuoti dvišalį susitarimą su JAV dėl imuniteto; |
| --- | --- |

17.

ragina Tarybą ir Komisiją toliau dėti dideles pastangas skatinant, kad visos valstybės ratifikuotų Romos statutą ir priimtų reikiamus įgyvendinančius nacionalinės teisės aktus laikydamosi 2003 m. birželio 16 d. Tarybos bendrosios pozicijos 2003/444/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo (21) ir 2004 m. veiksmų plano, skirto bendrajai pozicijai vykdyti; prašo išplėsti tokias pastangas, kad jos apimtų Susitarimo dėl TBT privilegijų ir imunitetų ratifikavimą ir įgyvendinimą, nes tai yra svarbi TBT veiklos priemonė; džiaugiasi tuo, kad 2008 m. Madagaskarui, Kuko saloms ir Surinamui ratifikavus Romos statutą, 2008 m. liepos mėn. bendras susitariančiųjų šalių skaičius padaugėjo iki 108; reikalauja, kad Čekija, kaip vienintelė Romos statuto neratifikavusi Europos Sąjungos valstybė narė, galiausiai nedelsdama jį ratifikuotų (22); ragina Rumuniją denonsuoti dvišalį susitarimą su JAV dėl imuniteto;

| 18. | ragina visas ES pirmininkaujančias valstybes kelti bendradarbiavimo su TBT svarbos klausimą visuose aukščiausiojo lygio susitikimuose ir vedant dialogus su trečiosiomis valstybėmis, įskaitant ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimą bei ES ir Kinijos dialogus, taip pat ragina visas ES valstybes nares pažangiai bendradarbiauti su Teismu ir sudaryti dvišalius susitarimus dėl nuosprendžių vykdymo bei dėl liudininkų ir aukų apsaugos; taip pat pripažįsta ES ir TBT bendradarbiavimo ir pagalbos susitarimo svarbą ir tuo remdamasis ragina Europos Sąjungą bei jos valstybes nares teikti Teismui bet kokią reikalingą pagalbą, įskaitant atitinkamos srities paramą šiuo metu jo nagrinėjamose bylose; remdamasis tuo, kas išdėstyta, teigiamai vertina Belgijos ir Portugalijos pagalbą 2008 m. gegužės mėn. suimant ir TBT perduodant Jeaną-Pierre'ą Bembą; |
| --- | --- |

18.

ragina visas ES pirmininkaujančias valstybes kelti bendradarbiavimo su TBT svarbos klausimą visuose aukščiausiojo lygio susitikimuose ir vedant dialogus su trečiosiomis valstybėmis, įskaitant ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimą bei ES ir Kinijos dialogus, taip pat ragina visas ES valstybes nares pažangiai bendradarbiauti su Teismu ir sudaryti dvišalius susitarimus dėl nuosprendžių vykdymo bei dėl liudininkų ir aukų apsaugos; taip pat pripažįsta ES ir TBT bendradarbiavimo ir pagalbos susitarimo svarbą ir tuo remdamasis ragina Europos Sąjungą bei jos valstybes nares teikti Teismui bet kokią reikalingą pagalbą, įskaitant atitinkamos srities paramą šiuo metu jo nagrinėjamose bylose; remdamasis tuo, kas išdėstyta, teigiamai vertina Belgijos ir Portugalijos pagalbą 2008 m. gegužės mėn. suimant ir TBT perduodant Jeaną-Pierre'ą Bembą;

| 19. | ragina Europos bendriją ir jos valstybes nares nedelsiant ratifikuoti Jungtinių Tautų konvenciją dėl neįgaliųjų teisių; primygtinai reikalauja, kad konvencijos fakultatyvus protokolas būtų laikomas jos sudedamąja dalimi, bei ragina prisijungiant prie konvencijos prisijungti ir prie protokolo (23); |
| --- | --- |

19.

ragina Europos bendriją ir jos valstybes nares nedelsiant ratifikuoti Jungtinių Tautų konvenciją dėl neįgaliųjų teisių; primygtinai reikalauja, kad konvencijos fakultatyvus protokolas būtų laikomas jos sudedamąja dalimi, bei ragina prisijungiant prie konvencijos prisijungti ir prie protokolo (23);

| 20. | pabrėžia poreikį toliau sustiprinti Europos Sąjungos ir jos valstybių narių dalyvavimą žmogaus teisių ir demokratijos klausimais įvairiuose 2009 m. tarptautiniuose forumuose, įskaitant darbą JTŽTT, Jungtinių Tautų Generalinėje Asamblėjoje, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Ministrų taryboje ir Europos Taryboje; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia poreikį toliau sustiprinti Europos Sąjungos ir jos valstybių narių dalyvavimą žmogaus teisių ir demokratijos klausimais įvairiuose 2009 m. tarptautiniuose forumuose, įskaitant darbą JTŽTT, Jungtinių Tautų Generalinėje Asamblėjoje, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Ministrų taryboje ir Europos Taryboje;

| 21. | džiaugiasi, kad 2008 m. spalio 7–8 d. Briuselyje, Europos Parlamente įvyko EDŽTRP finansuota žmogaus teisių gynėjų konferencija, kuri yra svarbi tarpinstitucinė Europos Parlamento, Komisijos ir Jungtinių Tautų iniciatyva minint Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 60-ąsias metines; |
| --- | --- |

21.

džiaugiasi, kad 2008 m. spalio 7–8 d. Briuselyje, Europos Parlamente įvyko EDŽTRP finansuota žmogaus teisių gynėjų konferencija, kuri yra svarbi tarpinstitucinė Europos Parlamento, Komisijos ir Jungtinių Tautų iniciatyva minint Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 60-ąsias metines;

| 22. | palankiai vertina Europos Sąjungos ir Europos Tarybos bendradarbiavimą, vykstantį pagal 2007 m. gegužės mėn. pasirašytą susitarimo memorandumą; džiaugiasi, kad 2007 m. spalio 23 d. ir 2008 m. kovo 10 d. vyko keturšaliai ES pirmininkaujančios valstybės, Komisijos, Europos Tarybos generalinio sekretoriaus ir Europos Tarybos Ministrų Komiteto pirmininko susitikimai; dar kartą patvirtina, kaip svarbu toliau skatinti bendradarbiavimą žmogaus teisių, teisinės valstybės ir pliuralistinės demokratijos, t. y. šioms abiem organizacijoms ir visoms ES valstybėms narėms bendrų vertybių, srityse; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina Europos Sąjungos ir Europos Tarybos bendradarbiavimą, vykstantį pagal 2007 m. gegužės mėn. pasirašytą susitarimo memorandumą; džiaugiasi, kad 2007 m. spalio 23 d. ir 2008 m. kovo 10 d. vyko keturšaliai ES pirmininkaujančios valstybės, Komisijos, Europos Tarybos generalinio sekretoriaus ir Europos Tarybos Ministrų Komiteto pirmininko susitikimai; dar kartą patvirtina, kaip svarbu toliau skatinti bendradarbiavimą žmogaus teisių, teisinės valstybės ir pliuralistinės demokratijos, t. y. šioms abiem organizacijoms ir visoms ES valstybėms narėms bendrų vertybių, srityse;

| 23. | džiaugiasi, kad 2008 m. birželio 18 d. Komisija ir Europos Taryba pasirašė susitarimą dėl bendradarbiavimo ES Pagrindinių teisių agentūroje; pažymi, kad šiame susitarime yra nuostatų dėl pastovių susitikimų rengimo, informacijos mainų ir veiklos koordinavimo; |
| --- | --- |

23.

džiaugiasi, kad 2008 m. birželio 18 d. Komisija ir Europos Taryba pasirašė susitarimą dėl bendradarbiavimo ES Pagrindinių teisių agentūroje; pažymi, kad šiame susitarime yra nuostatų dėl pastovių susitikimų rengimo, informacijos mainų ir veiklos koordinavimo;

| 24. | džiaugiasi, kad 2008 m. gegužės 19–30 d. vykusioje Dublino diplomatinėje konferencijoje buvo priimta Konvencija dėl kasetinių bombų; reiškia susirūpinimą dėl to, kad ne visos Europos Sąjungos valstybės narės pasirašė konvenciją 2008 m. gruodžio 3 d. Osle vykusioje pasirašymo konferencijoje, ir prašo kuo greičiau tą padaryti (24); pažymi, kad konvencijoje įtvirtintas tiesioginis ir besąlyginis visų nepriimtiną žalą civiliams gyventojams sukeliančių kasetinių bombų draudimas; |
| --- | --- |

24.

džiaugiasi, kad 2008 m. gegužės 19–30 d. vykusioje Dublino diplomatinėje konferencijoje buvo priimta Konvencija dėl kasetinių bombų; reiškia susirūpinimą dėl to, kad ne visos Europos Sąjungos valstybės narės pasirašė konvenciją 2008 m. gruodžio 3 d. Osle vykusioje pasirašymo konferencijoje, ir prašo kuo greičiau tą padaryti (24); pažymi, kad konvencijoje įtvirtintas tiesioginis ir besąlyginis visų nepriimtiną žalą civiliams gyventojams sukeliančių kasetinių bombų draudimas;

| 25. | palankiai vertina Serbijos bendradarbiavimą sulaikant bei perduodant Radovaną Karadžićių Tarptautiniam baudžiamajam tribunolui buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ); susirūpinęs pažymi, kad Ratko Mladić ir Goran Hadžić iki šiol nerasti ir neperduoti TBTBJ; šiuo klausimu ragina Serbijos valdžios institucijas užtikrinti visišką bendradarbiavimą su TBTBJ siekiant suimti ir perduoti visus likusius kaltinamuosius, kad būtų galima ratifikuoti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą; |
| --- | --- |

25.

palankiai vertina Serbijos bendradarbiavimą sulaikant bei perduodant Radovaną Karadžićių Tarptautiniam baudžiamajam tribunolui buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ); susirūpinęs pažymi, kad Ratko Mladić ir Goran Hadžić iki šiol nerasti ir neperduoti TBTBJ; šiuo klausimu ragina Serbijos valdžios institucijas užtikrinti visišką bendradarbiavimą su TBTBJ siekiant suimti ir perduoti visus likusius kaltinamuosius, kad būtų galima ratifikuoti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą;

| 26. | ragina visas valstybes nares visapusiškai bendradarbiauti taikant tarptautinio baudžiamojo teisingumo mechanizmus, visų pirma perduodant teisėsaugai nuo teisingumo besislapstančius asmenis; su didžiuliu susirūpinimu pažymi, kad Sudanas ir toliau atsisako suimti ir perduoti TBT Ahmadą Muhammadą Haruną (Ahmadą Haruną) ir Ali Muhammadą Ali Abd-Al-Rahmaną (Ali Kushaybą), taigi ši valstybė nevykdo įsipareigojimų, prisiimtų pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1593 (2005); griežtai smerkia tai, kad Sudanas grasina imtis atsakomųjų veiksmų, jeigu TBT išduotų Prezidento O. al-Bashiro arešto orderį, ir reiškia didžiulį susirūpinimą dėl griežtų priemonių, kurių pastaruoju metu imtasi prieš žmogaus teisių gynėjus, t. y. prieš Mohammedą el-Sarį, suimtą 2008 m. birželio mėn. ir nuteistą kalėti 17 metų už tai, kad bendradarbiavo su TBT; džiaugiasi, kad visai neseniai po dviejų mėnesių įkalinimo į laisvę išleistas pagrindinės opozicijos grupės Liaudies kongreso partijos (LKP) vadovo Hassano al-Turabio, kuris savo pareiškime ragino Prezidentą O. al-Bashirą prisiimti politinę atsakomybę už Darfūre įvykdytus nusikaltimus, suėmimo; galiausiai primena savo 2008 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl Sudano ir Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) (25) ir dar kartą ragina ES pirmininkaujančias valstybes ir valstybes nares siekti 2008 m. kovo mėn. ES vardu paskelbtame pareiškime nurodytų tikslų ir atitinkamai veikti bei atsižvelgti į 2008 m. birželio mėn. paskelbtas Tarybos išvadas dėl Sudano, kuriose teigiama, kad ES pasirengusi svarstyti priemones, kurių būtų imamasi prieš asmenis, atsakingus už atsisakymą bendradarbiauti su TBT, jeigu ir toliau nevykdomi įsipareigojimai, išdėstyti JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje 1593 dėl bendradarbiavimo su TBT; |
| --- | --- |

26.

ragina visas valstybes nares visapusiškai bendradarbiauti taikant tarptautinio baudžiamojo teisingumo mechanizmus, visų pirma perduodant teisėsaugai nuo teisingumo besislapstančius asmenis; su didžiuliu susirūpinimu pažymi, kad Sudanas ir toliau atsisako suimti ir perduoti TBT Ahmadą Muhammadą Haruną (Ahmadą Haruną) ir Ali Muhammadą Ali Abd-Al-Rahmaną (Ali Kushaybą), taigi ši valstybė nevykdo įsipareigojimų, prisiimtų pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1593 (2005); griežtai smerkia tai, kad Sudanas grasina imtis atsakomųjų veiksmų, jeigu TBT išduotų Prezidento O. al-Bashiro arešto orderį, ir reiškia didžiulį susirūpinimą dėl griežtų priemonių, kurių pastaruoju metu imtasi prieš žmogaus teisių gynėjus, t. y. prieš Mohammedą el-Sarį, suimtą 2008 m. birželio mėn. ir nuteistą kalėti 17 metų už tai, kad bendradarbiavo su TBT; džiaugiasi, kad visai neseniai po dviejų mėnesių įkalinimo į laisvę išleistas pagrindinės opozicijos grupės Liaudies kongreso partijos (LKP) vadovo Hassano al-Turabio, kuris savo pareiškime ragino Prezidentą O. al-Bashirą prisiimti politinę atsakomybę už Darfūre įvykdytus nusikaltimus, suėmimo; galiausiai primena savo 2008 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl Sudano ir Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) (25) ir dar kartą ragina ES pirmininkaujančias valstybes ir valstybes nares siekti 2008 m. kovo mėn. ES vardu paskelbtame pareiškime nurodytų tikslų ir atitinkamai veikti bei atsižvelgti į 2008 m. birželio mėn. paskelbtas Tarybos išvadas dėl Sudano, kuriose teigiama, kad ES pasirengusi svarstyti priemones, kurių būtų imamasi prieš asmenis, atsakingus už atsisakymą bendradarbiauti su TBT, jeigu ir toliau nevykdomi įsipareigojimai, išdėstyti JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje 1593 dėl bendradarbiavimo su TBT;

| 27. | palankiai vertina tai, kad 2009 m. sausio 26 d. TBT pradėtas pirmasis teismo procesas prieš Thomasą Lubangą iš Kongo Demokratinės Respublikos (KDR), ir pažymi, kad tai pirmasis teismo procesas tarptautinės baudžiamosios teisės istorijoje, kuriame aktyviai dalyvauja aukos; todėl primygtinai ragina TBT dėti dar didesnes pastangas siekiant įtraukti krizės apimtų valstybių bendruomenes į konstruktyvaus bendradarbiavimo su TBT procesą, skirtą skatinti supratimą apie TBT ir remti jo įgaliojimus, pateisinti lūkesčius ir sudaryti minėtosioms bendruomenėms galimybes domėtis tarptautinio baudžiamojo teisingumo procesu ir jį suprasti; palankiai vertina KDR bendradarbiavimą perduodant TBT Thomasą Lubangą, Germainą Katangą ir Mathieu Ngudjolo; vis dėlto apgailestauja, kad, nors TBT išdavė arešto orderį, iki šiol nesuimtas Bosco Ntaganda, ir ragina būsimųjų Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos posėdžių metu pareikalauti nedelsiant suimti Bosco Ntagandą ir perduoti jį TBT; su nerimu pažymi, kad ir taip nepastovią padėtį KDR pastaruoju metu toliau destabilizuoja Viešpaties pasipriešinimo armija, nuo 2008 m. gruodžio 24 d. iki 2009 m. sausio 13 d. šiaurinėje KDR dalyje brutaliai nužudžiusi mažiausiai 620 civilių ir pagrobusi daugiau kaip 160 vaikų; todėl pabrėžia būtinybę skubiai suimti Viešpaties pasipriešinimo armijos vadus, kaip buvo reikalaujama 2008 m. spalio 21 d. Parlamento rezoliucijoje dėl kaltinimų Josephui Kony ir jo teismo proceso Tarptautiniame baudžiamajame teisme (26); susirūpinęs pažymi, kad TBT išduoti arešto orderiai keturiems Ugandos Viešpaties pasipriešinimo armijos nariams vis dar neįvykdyti; |
| --- | --- |

27.

palankiai vertina tai, kad 2009 m. sausio 26 d. TBT pradėtas pirmasis teismo procesas prieš Thomasą Lubangą iš Kongo Demokratinės Respublikos (KDR), ir pažymi, kad tai pirmasis teismo procesas tarptautinės baudžiamosios teisės istorijoje, kuriame aktyviai dalyvauja aukos; todėl primygtinai ragina TBT dėti dar didesnes pastangas siekiant įtraukti krizės apimtų valstybių bendruomenes į konstruktyvaus bendradarbiavimo su TBT procesą, skirtą skatinti supratimą apie TBT ir remti jo įgaliojimus, pateisinti lūkesčius ir sudaryti minėtosioms bendruomenėms galimybes domėtis tarptautinio baudžiamojo teisingumo procesu ir jį suprasti; palankiai vertina KDR bendradarbiavimą perduodant TBT Thomasą Lubangą, Germainą Katangą ir Mathieu Ngudjolo; vis dėlto apgailestauja, kad, nors TBT išdavė arešto orderį, iki šiol nesuimtas Bosco Ntaganda, ir ragina būsimųjų Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos posėdžių metu pareikalauti nedelsiant suimti Bosco Ntagandą ir perduoti jį TBT; su nerimu pažymi, kad ir taip nepastovią padėtį KDR pastaruoju metu toliau destabilizuoja Viešpaties pasipriešinimo armija, nuo 2008 m. gruodžio 24 d. iki 2009 m. sausio 13 d. šiaurinėje KDR dalyje brutaliai nužudžiusi mažiausiai 620 civilių ir pagrobusi daugiau kaip 160 vaikų; todėl pabrėžia būtinybę skubiai suimti Viešpaties pasipriešinimo armijos vadus, kaip buvo reikalaujama 2008 m. spalio 21 d. Parlamento rezoliucijoje dėl kaltinimų Josephui Kony ir jo teismo proceso Tarptautiniame baudžiamajame teisme (26); susirūpinęs pažymi, kad TBT išduoti arešto orderiai keturiems Ugandos Viešpaties pasipriešinimo armijos nariams vis dar neįvykdyti;

| 28. | su džiaugsmu atkreipia dėmesį į pirmuosius daug žadančius naujosios JAV administracijos parengtus pareiškimus apie TBT, kuriuose pripažįstama, jog „akivaizdu, kad TBT tampa svarbia ir patikima priemone, skirta aukščiausiojo lygio vadovų, atsakingų už Konge, Ugandoje ir Darfūre įvykdytus žiaurumus, atskaitomybei užtikrinti“ (27), ir ragina JAV atnaujinti savo parašą susitarime dėl TBT ir toliau bendradarbiauti su TBT, ypač kiek tai susiję su TBT atliekamais tyrimais ar preliminarią analize; |
| --- | --- |

28.

su džiaugsmu atkreipia dėmesį į pirmuosius daug žadančius naujosios JAV administracijos parengtus pareiškimus apie TBT, kuriuose pripažįstama, jog „akivaizdu, kad TBT tampa svarbia ir patikima priemone, skirta aukščiausiojo lygio vadovų, atsakingų už Konge, Ugandoje ir Darfūre įvykdytus žiaurumus, atskaitomybei užtikrinti“ (27), ir ragina JAV atnaujinti savo parašą susitarime dėl TBT ir toliau bendradarbiauti su TBT, ypač kiek tai susiję su TBT atliekamais tyrimais ar preliminarią analize;

| 29. | dar kartą su džiaugsmu pažymi, kad Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja priėmė Deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių, sudarančią pagrindą valstybėms apsaugoti ir remti čiabuvių tautų teises, išvengiant atskirties ir diskriminacijos; todėl ragina Komisiją imtis deklaracijos įgyvendinimo veiksmų, visų pirma pasitelkiant EDŽTRP, kartu pareikalaujant visų valstybių narių skubos tvarka ratifikuoti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 169 konvenciją dėl čiabuvių tautų ir genčių, pagal kurią nagrinėjamoje deklaracijoje įtvirtintiems principams suteikiama privalomoji teisinė galia; vis dėlto palankiai vertina Komisijos veiklą, susijusią su čiabuvių tautomis, ir projektą „Čiabuvių tautų ir genčių teisių rėmimas teikiant teisinę pagalbą, ugdant gebėjimus ir panaudojant dialogą“, inicijuotą kaip bendrą Komisijos ir TDO valdymo projektą; pažymi, kad praėjus beveik dvidešimčiai metų nuo TDO konvencijos įsigaliojimo, ją ratifikavo tik trys valstybės narės, t. y. Danija, Nyderlandai ir Ispanija; savo ruožtu, ragina imtis iniciatyvų, skirtų išsamiau informuoti apie šį svarbų teisinį dokumentą ir jo veiksmingumui pasaulyje skatinti, bei užtikrinti, kad jį ratifikuotų visos valstybės narės; |
| --- | --- |

29.

dar kartą su džiaugsmu pažymi, kad Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja priėmė Deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių, sudarančią pagrindą valstybėms apsaugoti ir remti čiabuvių tautų teises, išvengiant atskirties ir diskriminacijos; todėl ragina Komisiją imtis deklaracijos įgyvendinimo veiksmų, visų pirma pasitelkiant EDŽTRP, kartu pareikalaujant visų valstybių narių skubos tvarka ratifikuoti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 169 konvenciją dėl čiabuvių tautų ir genčių, pagal kurią nagrinėjamoje deklaracijoje įtvirtintiems principams suteikiama privalomoji teisinė galia; vis dėlto palankiai vertina Komisijos veiklą, susijusią su čiabuvių tautomis, ir projektą „Čiabuvių tautų ir genčių teisių rėmimas teikiant teisinę pagalbą, ugdant gebėjimus ir panaudojant dialogą“, inicijuotą kaip bendrą Komisijos ir TDO valdymo projektą; pažymi, kad praėjus beveik dvidešimčiai metų nuo TDO konvencijos įsigaliojimo, ją ratifikavo tik trys valstybės narės, t. y. Danija, Nyderlandai ir Ispanija; savo ruožtu, ragina imtis iniciatyvų, skirtų išsamiau informuoti apie šį svarbų teisinį dokumentą ir jo veiksmingumui pasaulyje skatinti, bei užtikrinti, kad jį ratifikuotų visos valstybės narės;

| 30. | pakartotinai ragina plėtoti Europos pamatinę strategiją dėl romų, atsižvelgiant į ypatingą socialinę romų bendruomenių padėtį Europos Sąjungoje, valstybėse kandidatėse ir stabilizacijos bei asociacijos procese dalyvaujančiose valstybėse; su džiaugsmu pažymi, kad 2008 m. rugsėjo mėn., bendrai globojant Komisijos pirmininkui ir ES pirmininkaujančiai Prancūzijai, įvyko pirmasis Komisijos surengtas ES ir romų aukščiausiojo lygio susitikimas, kurio tikslas – remti tvirtą įsipareigojimą įveikti konkrečius sunkumus ir kurti priemones, kurias taikant būtų užtikrintas geresnis romų padėties visoje Europoje supratimas; |
| --- | --- |

30.

pakartotinai ragina plėtoti Europos pamatinę strategiją dėl romų, atsižvelgiant į ypatingą socialinę romų bendruomenių padėtį Europos Sąjungoje, valstybėse kandidatėse ir stabilizacijos bei asociacijos procese dalyvaujančiose valstybėse; su džiaugsmu pažymi, kad 2008 m. rugsėjo mėn., bendrai globojant Komisijos pirmininkui ir ES pirmininkaujančiai Prancūzijai, įvyko pirmasis Komisijos surengtas ES ir romų aukščiausiojo lygio susitikimas, kurio tikslas – remti tvirtą įsipareigojimą įveikti konkrečius sunkumus ir kurti priemones, kurias taikant būtų užtikrintas geresnis romų padėties visoje Europoje supratimas;

| 31. | džiaugiasi, kad 2009 m. balandžio 21 d. Durbano peržiūros konferencijoje pasiektas susitarimas dėl išvadų dokumento, imantis tolesnių veiksmų po Pasaulinės kovos su rasizmu konferencijos, kuriame, inter alia, visapusiškai ginama teisė į saviraiškos laisvę, kaip ji apibrėžta tarptautinėje teisėje, tvirčiau ir stipriau raginama ginti migrantų teises ir pripažįstama, kad egzistuoja daugialypė ir sunkių formų diskriminacija; smerkia Prezidento Mahmoudo Ahmadinejado kalbą, kurioje prieštaraujama konferencijos esmei ir tikslui, o visų pirma – nugalėti dėl rasizmo atsiradusias nelaimes; džiaugiasi, kad 2008 m. balandžio 21 d.–gegužės 2 d. ir 2008 m. spalio 6–17 d. įvyko JTŽTT sesijos esminiais klausimais, kuriose JTŽTT veikė kaip Durbano peržiūros konferencijos parengiamasis komitetas; |
| --- | --- |

31.

džiaugiasi, kad 2009 m. balandžio 21 d. Durbano peržiūros konferencijoje pasiektas susitarimas dėl išvadų dokumento, imantis tolesnių veiksmų po Pasaulinės kovos su rasizmu konferencijos, kuriame, inter alia, visapusiškai ginama teisė į saviraiškos laisvę, kaip ji apibrėžta tarptautinėje teisėje, tvirčiau ir stipriau raginama ginti migrantų teises ir pripažįstama, kad egzistuoja daugialypė ir sunkių formų diskriminacija; smerkia Prezidento Mahmoudo Ahmadinejado kalbą, kurioje prieštaraujama konferencijos esmei ir tikslui, o visų pirma – nugalėti dėl rasizmo atsiradusias nelaimes; džiaugiasi, kad 2008 m. balandžio 21 d.–gegužės 2 d. ir 2008 m. spalio 6–17 d. įvyko JTŽTT sesijos esminiais klausimais, kuriose JTŽTT veikė kaip Durbano peržiūros konferencijos parengiamasis komitetas;

| 32. | yra nusivylęs, kad Taryba nesiėmė vadovaujamojo vaidmens ir kad valstybės narės nesugebėjo susitarti dėl bendros strategijos 2009 m. balandžio 20–24 d. Ženevoje vykusioje Durbano peržiūros konferencijoje prieš rasizmą, rasinę diskriminaciją, ksenofobiją ir su jais susijusią netoleranciją (Durbanas II); labai apgailestauja, kad trūksta vienybės ir bendradarbiavimo, ypač atsižvelgiant į tai, kad remiantis naująja ES sutartimi tikimasi suintensyvinti ES užsienio politiką; ragina Komisiją ir visų pirma Tarybą paaiškinti Parlamentui, ar buvo numatyta ES strategija, taip pat kokių pastangų buvo imtasi siekiant rasti bendrą poziciją, ir pranešti apie konferencijos „Durbanas II“ įvykius ir rezultatus; |
| --- | --- |

32.

yra nusivylęs, kad Taryba nesiėmė vadovaujamojo vaidmens ir kad valstybės narės nesugebėjo susitarti dėl bendros strategijos 2009 m. balandžio 20–24 d. Ženevoje vykusioje Durbano peržiūros konferencijoje prieš rasizmą, rasinę diskriminaciją, ksenofobiją ir su jais susijusią netoleranciją (Durbanas II); labai apgailestauja, kad trūksta vienybės ir bendradarbiavimo, ypač atsižvelgiant į tai, kad remiantis naująja ES sutartimi tikimasi suintensyvinti ES užsienio politiką; ragina Komisiją ir visų pirma Tarybą paaiškinti Parlamentui, ar buvo numatyta ES strategija, taip pat kokių pastangų buvo imtasi siekiant rasti bendrą poziciją, ir pranešti apie konferencijos „Durbanas II“ įvykius ir rezultatus;

| 33. | džiaugiasi, kad 2008 m. kovo mėn. Komisija surengė antrąjį Europos vaiko teisių forumą, kuriame pagrindinis dėmesys buvo skiriamas skubaus pranešimo apie dingusius vaikus mechanizmo, vaikų skurdo ir socialinės atskirties klausimams, ypatingą dėmesį skiriant romų vaikams; |
| --- | --- |

33.

džiaugiasi, kad 2008 m. kovo mėn. Komisija surengė antrąjį Europos vaiko teisių forumą, kuriame pagrindinis dėmesys buvo skiriamas skubaus pranešimo apie dingusius vaikus mechanizmo, vaikų skurdo ir socialinės atskirties klausimams, ypatingą dėmesį skiriant romų vaikams;

| 34. | džiaugiasi, kad 2008 m. buvo Europos tarpkultūrinio dialogo metai, kuriuos inicijavo Komisija ir kurie buvo nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos priimtais sprendimais; pabrėžia, kad tarpkultūrinis dialogas tampa vis svarbesnis puoselėjant Europos tapatybę ir pilietybę; ragina valstybes nares ir Komisiją kurti strategijas, skirtas puoselėti tarpkultūrinį dialogą, taip pat ragina savo kompetencijos ribose remti Civilizacijų aljanso tikslus ir toliau politiškai remti šį aljansą; |
| --- | --- |

34.

džiaugiasi, kad 2008 m. buvo Europos tarpkultūrinio dialogo metai, kuriuos inicijavo Komisija ir kurie buvo nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos priimtais sprendimais; pabrėžia, kad tarpkultūrinis dialogas tampa vis svarbesnis puoselėjant Europos tapatybę ir pilietybę; ragina valstybes nares ir Komisiją kurti strategijas, skirtas puoselėti tarpkultūrinį dialogą, taip pat ragina savo kompetencijos ribose remti Civilizacijų aljanso tikslus ir toliau politiškai remti šį aljansą;

Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryba

| 35. | džiaugiasi JTŽTT darbu ir pabrėžia jos svarbų vaidmenį visoje JT sistemoje bei jos potencialą kurti vertingą pagrindą Europos Sąjungos daugiašalėms pastangoms žmogaus teisių srityje; pažymi, jog ši nauja institucija turi dirbti toliau, kad taptų patikimesnė; |
| --- | --- |

35.

džiaugiasi JTŽTT darbu ir pabrėžia jos svarbų vaidmenį visoje JT sistemoje bei jos potencialą kurti vertingą pagrindą Europos Sąjungos daugiašalėms pastangoms žmogaus teisių srityje; pažymi, jog ši nauja institucija turi dirbti toliau, kad taptų patikimesnė;

| 36. | pabrėžia, jog pilietinės visuomenės organizacijų vaidmuo yra svarbus siekiant, kad JTŽTT veiktų veiksmingai; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, jog pilietinės visuomenės organizacijų vaidmuo yra svarbus siekiant, kad JTŽTT veiktų veiksmingai;

| 37. | džiaugiasi, kad buvo pradėtas visuotinis periodinis vertinimas, o 2008 m. balandžio ir gegužės mėn. įvyko pirmasis vertinimo etapas, pasibaigęs baigiamųjų ataskaitų priėmimu 2008 m. birželio mėn. JTŽTT plenariniame posėdyje; pažymi, kad pirmųjų dviejų naujojo mechanizmo ciklų įgyvendinimas patvirtino visuotinio periodinio vertinimo potencialą, ir tiki, kad, diegiant visuotinio periodinio vertinimo mechanizmą, bus pasiekta daugiau konkrečių rezultatų ir padaryta kitų pagerinimų; ragina Tarybą ir Komisiją atidžiai sekti ir stebėti įsipareigojimus visuotinio periodinio vertinimo srityje ir ragina Tarybą šiuo klausimu konsultuotis su Europos Parlamentu; |
| --- | --- |

37.

džiaugiasi, kad buvo pradėtas visuotinis periodinis vertinimas, o 2008 m. balandžio ir gegužės mėn. įvyko pirmasis vertinimo etapas, pasibaigęs baigiamųjų ataskaitų priėmimu 2008 m. birželio mėn. JTŽTT plenariniame posėdyje; pažymi, kad pirmųjų dviejų naujojo mechanizmo ciklų įgyvendinimas patvirtino visuotinio periodinio vertinimo potencialą, ir tiki, kad, diegiant visuotinio periodinio vertinimo mechanizmą, bus pasiekta daugiau konkrečių rezultatų ir padaryta kitų pagerinimų; ragina Tarybą ir Komisiją atidžiai sekti ir stebėti įsipareigojimus visuotinio periodinio vertinimo srityje ir ragina Tarybą šiuo klausimu konsultuotis su Europos Parlamentu;

| 38. | pažymi, kad, kaip nurodyta metinėje ataskaitoje, ES valstybės narės sudaro mažumą JTŽTT; ragina ES institucijas ir valstybes nares imtis suderintų veiksmų, kad būtų išspręsta ši problema, plėtojant atitinkamas sąjungas su valstybėmis ir nevalstybiniais dariniais, tęsiančiais kovą dėl žmogaus teisių visuotinumo ir nedalomumo; |
| --- | --- |

38.

pažymi, kad, kaip nurodyta metinėje ataskaitoje, ES valstybės narės sudaro mažumą JTŽTT; ragina ES institucijas ir valstybes nares imtis suderintų veiksmų, kad būtų išspręsta ši problema, plėtojant atitinkamas sąjungas su valstybėmis ir nevalstybiniais dariniais, tęsiančiais kovą dėl žmogaus teisių visuotinumo ir nedalomumo;

| 39. | šiuo atžvilgiu ragina Tarybą ir Komisiją stiprinti savo bendradarbiavimą JTŽTT su demokratinėmis kitų regioninių grupių vyriausybėmis, kad padidėtų tikimybė, jog iniciatyvomis bus tikrai atsižvelgta į Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje įtvirtintus principus; ragina Komisiją pateikti metinę ataskaitą apie balsavimo žmogaus teisių klausimais Jungtinėse Tautose pavyzdžius, kurioje išnagrinėta, kokios įtakos šiam balsavimui turi ES ir jos valstybių narių bei kitų susijungimų politika; |
| --- | --- |

39.

šiuo atžvilgiu ragina Tarybą ir Komisiją stiprinti savo bendradarbiavimą JTŽTT su demokratinėmis kitų regioninių grupių vyriausybėmis, kad padidėtų tikimybė, jog iniciatyvomis bus tikrai atsižvelgta į Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje įtvirtintus principus; ragina Komisiją pateikti metinę ataskaitą apie balsavimo žmogaus teisių klausimais Jungtinėse Tautose pavyzdžius, kurioje išnagrinėta, kokios įtakos šiam balsavimui turi ES ir jos valstybių narių bei kitų susijungimų politika;

| 40. | ragina Europos Tarybą ir Europos Sąjungą glaudžiau bendradarbiauti mažumų teisių rėmimo ir regioninių ir mažumų kalbų apsaugos srityse ir šiuo tikslu taikyti teisines nediskriminavimo priemones bei taip skatinti įvairovę ir toleranciją; |
| --- | --- |

40.

ragina Europos Tarybą ir Europos Sąjungą glaudžiau bendradarbiauti mažumų teisių rėmimo ir regioninių ir mažumų kalbų apsaugos srityse ir šiuo tikslu taikyti teisines nediskriminavimo priemones bei taip skatinti įvairovę ir toleranciją;

| 41. | dar kartą pabrėžia nepaprastą specialių procedūrų ir valstybių įgaliojimų svarbą JTŽTT; mano, kad įgaliojimų atnaujinimo procesas turi būti skaidrus; džiaugiasi naujuoju JT specialiųjų procedūrų vadovu bei primygtinai ragina ir toliau stengtis skirti nepriklausomus bei patyrusius kandidatus užtikrinant pakankamą atstovavimą ir geografiniu, bei lyčių požiūriu; atkreipia dėmesį į neseniai įvykusius pokyčius, susijusius su teminiais ir valstybių įgaliojimais; džiaugiasi dėl naujai nustatytų teminių įgaliojimų sprendžiant šiuolaikinių vergijos formų ir galimybės gauti saugaus geriamojo vandens bei saugias sanitarines paslaugas klausimus; džiaugiasi, kad specialiojo pranešėjo dėl žmogaus teisių padėties Sudane įgaliojimai pratęsti iki 2009 m. birželio mėn.; |
| --- | --- |

41.

dar kartą pabrėžia nepaprastą specialių procedūrų ir valstybių įgaliojimų svarbą JTŽTT; mano, kad įgaliojimų atnaujinimo procesas turi būti skaidrus; džiaugiasi naujuoju JT specialiųjų procedūrų vadovu bei primygtinai ragina ir toliau stengtis skirti nepriklausomus bei patyrusius kandidatus užtikrinant pakankamą atstovavimą ir geografiniu, bei lyčių požiūriu; atkreipia dėmesį į neseniai įvykusius pokyčius, susijusius su teminiais ir valstybių įgaliojimais; džiaugiasi dėl naujai nustatytų teminių įgaliojimų sprendžiant šiuolaikinių vergijos formų ir galimybės gauti saugaus geriamojo vandens bei saugias sanitarines paslaugas klausimus; džiaugiasi, kad specialiojo pranešėjo dėl žmogaus teisių padėties Sudane įgaliojimai pratęsti iki 2009 m. birželio mėn.;

| 42. | džiaugiasi, kad ES iniciatyva 2007 m. spalio mėn. Birmoje buvo surengta specialioji JTŽTT sesija, pasibaigusi 2008 m. birželio mėn. priimta rezoliucija, kurioje smerkiami Birmoje tebevykdomi sistemingi žmogaus teisių pažeidimai ir vaikų ėmimas į kariuomenę, o Birmos vyriausybė raginama be išlygų nedelsiant paleisti visus politinius kalinius; |
| --- | --- |

42.

džiaugiasi, kad ES iniciatyva 2007 m. spalio mėn. Birmoje buvo surengta specialioji JTŽTT sesija, pasibaigusi 2008 m. birželio mėn. priimta rezoliucija, kurioje smerkiami Birmoje tebevykdomi sistemingi žmogaus teisių pažeidimai ir vaikų ėmimas į kariuomenę, o Birmos vyriausybė raginama be išlygų nedelsiant paleisti visus politinius kalinius;

Veiklos rezultatai, susiję su Europos Sąjungos žmogaus teisių gairėmis

| 43. | mano, kad, nors vėluojama galutinai ratifikuoti Lisabonos sutartį, reikėtų iš anksto rengtis kurti naująją Europos išorės veiksmų tarnybą, siekiant suderinti valstybių narių ir Komisijos atstovybių užsienyje požiūrius žmogaus teisių srityje, dalijantis struktūromis ir darbuotojais, kad būtų sukurtos tikros „Europos Sąjungos ambasados“; |
| --- | --- |

43.

mano, kad, nors vėluojama galutinai ratifikuoti Lisabonos sutartį, reikėtų iš anksto rengtis kurti naująją Europos išorės veiksmų tarnybą, siekiant suderinti valstybių narių ir Komisijos atstovybių užsienyje požiūrius žmogaus teisių srityje, dalijantis struktūromis ir darbuotojais, kad būtų sukurtos tikros „Europos Sąjungos ambasados“;

| 44. | atkreipia dėmesį į ES pirmininkavusių Slovėnijos ir Prancūzijos siekį baigti rengti Europos Sąjungos žmogaus teisių gaires dėl vaiko teisių; kitais metais tikisi gauti specialiųjų įgyvendinimo priemonių projektus, kuriuose pagrindinis dėmesys būtų skiriamas pagrindinėse gairėse plėtojamo pasaulinio ir išsamaus požiūrio įgyvendinimui; |
| --- | --- |

44.

atkreipia dėmesį į ES pirmininkavusių Slovėnijos ir Prancūzijos siekį baigti rengti Europos Sąjungos žmogaus teisių gaires dėl vaiko teisių; kitais metais tikisi gauti specialiųjų įgyvendinimo priemonių projektus, kuriuose pagrindinis dėmesys būtų skiriamas pagrindinėse gairėse plėtojamo pasaulinio ir išsamaus požiūrio įgyvendinimui;

| 45. | mano, kad būtina imtis priemonių, skirtų užtikrinti, kad ES atstovybės sistemingiau laikytųsi žmogaus teisių, pvz., steigti nacionalinius centrus ir įtraukti žmogaus teisių gaires į ES atstovybių personalo mokymo programas bei užtikrinti jų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

45.

mano, kad būtina imtis priemonių, skirtų užtikrinti, kad ES atstovybės sistemingiau laikytųsi žmogaus teisių, pvz., steigti nacionalinius centrus ir įtraukti žmogaus teisių gaires į ES atstovybių personalo mokymo programas bei užtikrinti jų įgyvendinimą;

Moterų padėtis, smurtas prieš moteris, moterų žudymas

| 46. | džiaugiasi, kad 2008 m. antrąjį pusmetį pirmininkaujant Prancūzijai moterų padėties problemos tapo nauju Europos Sąjungos veiksmų žmogaus teisių srityje prioritetu; visų pirma, pabrėžia poreikį kovoti su tokiais tragiškais reiškiniais kaip smurtas prieš moteris (įskaitant moterų apipjaustymą) ir moterų žudymas (įskaitant abortų darymą tais atvejais, kai netenkina būsimo naujagimio lytis); |
| --- | --- |

46.

džiaugiasi, kad 2008 m. antrąjį pusmetį pirmininkaujant Prancūzijai moterų padėties problemos tapo nauju Europos Sąjungos veiksmų žmogaus teisių srityje prioritetu; visų pirma, pabrėžia poreikį kovoti su tokiais tragiškais reiškiniais kaip smurtas prieš moteris (įskaitant moterų apipjaustymą) ir moterų žudymas (įskaitant abortų darymą tais atvejais, kai netenkina būsimo naujagimio lytis);

| 47. | atsižvelgiant į tai, kad tarptautinei bendruomenei nepavyko pasiekti teigiamų pokyčių Zimbabvėje, kur žmogaus teisių padėtis yra katastrofiška, ragina Tarybą ir valstybes nares įvertinti už šios nesėkmės slypinčias priežastis, parengti veiksmingesnę politiką ir informuoti Parlamentą apie veiksmus, kurių ketinama imtis atsižvelgiant į ES ir jos valstybių narių bei daugelio Afrikos valstybių, ypač Pietų Afrikos valstybių, santykių mastą; |
| --- | --- |

47.

atsižvelgiant į tai, kad tarptautinei bendruomenei nepavyko pasiekti teigiamų pokyčių Zimbabvėje, kur žmogaus teisių padėtis yra katastrofiška, ragina Tarybą ir valstybes nares įvertinti už šios nesėkmės slypinčias priežastis, parengti veiksmingesnę politiką ir informuoti Parlamentą apie veiksmus, kurių ketinama imtis atsižvelgiant į ES ir jos valstybių narių bei daugelio Afrikos valstybių, ypač Pietų Afrikos valstybių, santykių mastą;

| 48. | džiaugiasi, kad 2008 m. gruodžio 8 d. patvirtintos naujos gairės ir parengta išsami ES veiksmų didinant moterų saugumą, visų pirma konfliktų ištiktose valstybėse, o taip pat ir kitose valstybių, stiprinimo strategija; vis dėlto apgailestauja, kad Europos Parlamentas nebuvo labiau įtrauktas į naujųjų gairių rengimo procesą ir todėl ragina ateityje parengti konsultavimosi su Parlamentu rengiant naujas gaires bei jas peržiūrint, tvarką; |
| --- | --- |

48.

džiaugiasi, kad 2008 m. gruodžio 8 d. patvirtintos naujos gairės ir parengta išsami ES veiksmų didinant moterų saugumą, visų pirma konfliktų ištiktose valstybėse, o taip pat ir kitose valstybių, stiprinimo strategija; vis dėlto apgailestauja, kad Europos Parlamentas nebuvo labiau įtrauktas į naujųjų gairių rengimo procesą ir todėl ragina ateityje parengti konsultavimosi su Parlamentu rengiant naujas gaires bei jas peržiūrint, tvarką;

| 49. | vis dėlto pabrėžia, kad su moterų teisėmis susijusių Europos Sąjungos politikos krypčių ir veiklos plėtroje yra spragų; šios spragos atsispindi metinėje Tarybos ataskaitoje, kurioje vertinant įvairius teminius klausimus pateikiama tik neišsami informacija; |
| --- | --- |

49.

vis dėlto pabrėžia, kad su moterų teisėmis susijusių Europos Sąjungos politikos krypčių ir veiklos plėtroje yra spragų; šios spragos atsispindi metinėje Tarybos ataskaitoje, kurioje vertinant įvairius teminius klausimus pateikiama tik neišsami informacija;

Mirties bausmė

| 50. | primena 2007 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą rezoliuciją dėl mirties bausmės taikymo moratoriumo (Rezoliucija 62/149) ir ragina priimti visuotinį mirties bausmės taikymo moratoriumą; pabrėžia, kad rezoliucijos pabaigoje visos Jungtinių Tautų valstybės narės raginamos nustatyti mirties bausmės vykdymo moratoriumą, siekiant panaikinti mirties bausmę; |
| --- | --- |

50.

primena 2007 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą rezoliuciją dėl mirties bausmės taikymo moratoriumo (Rezoliucija 62/149) ir ragina priimti visuotinį mirties bausmės taikymo moratoriumą; pabrėžia, kad rezoliucijos pabaigoje visos Jungtinių Tautų valstybės narės raginamos nustatyti mirties bausmės vykdymo moratoriumą, siekiant panaikinti mirties bausmę;

| 51. | džiaugiasi priėmus Bendrąją deklaraciją prieš mirties bausmę, kurią 2008 m. spalio 10 d., „Europos dieną prieš mirties bausmę“, kasmet minimą spalio 10 d., ES vardu pasirašė Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pirmininkai bei Europos Tarybos vardu – ET Parlamentinės Asamblėjos pirmininkas, ET Ministrų Komiteto pirmininkas ir ET generalinis sekretorius; pabrėžia, kad mirties bausmės uždraudimas yra viena iš svarbiausių Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos nuostatų – 2 straipsnyje aiškiai teigiama: „Niekam negali būti paskirta ar įvykdyta mirties bausmė“; |
| --- | --- |

51.

džiaugiasi priėmus Bendrąją deklaraciją prieš mirties bausmę, kurią 2008 m. spalio 10 d., „Europos dieną prieš mirties bausmę“, kasmet minimą spalio 10 d., ES vardu pasirašė Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pirmininkai bei Europos Tarybos vardu – ET Parlamentinės Asamblėjos pirmininkas, ET Ministrų Komiteto pirmininkas ir ET generalinis sekretorius; pabrėžia, kad mirties bausmės uždraudimas yra viena iš svarbiausių Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos nuostatų – 2 straipsnyje aiškiai teigiama: „Niekam negali būti paskirta ar įvykdyta mirties bausmė“;

| 52. | džiaugiasi peržiūrėta ir atnaujinta ES gairių dėl mirties bausmės redakcija; pakartoja, kad ES prieštarauja mirties bausmei visais atvejais, ir dar kartą pabrėžia, kad mirties bausmės panaikinimu yra padedama labiau gerbti žmogaus orumą ir pažangiai plėtoti žmogaus teises; |
| --- | --- |

52.

džiaugiasi peržiūrėta ir atnaujinta ES gairių dėl mirties bausmės redakcija; pakartoja, kad ES prieštarauja mirties bausmei visais atvejais, ir dar kartą pabrėžia, kad mirties bausmės panaikinimu yra padedama labiau gerbti žmogaus orumą ir pažangiai plėtoti žmogaus teises;

| 53. | ragina ES pirmininkaujančią valstybę skatinti Ispaniją, Italiją, Latviją ir Lenkiją, pasirašiusias, tačiau vis dar neratifikavusias EŽTK protokolo Nr. 13 dėl mirties bausmės panaikinimo visais atvejais, ją ratifikuoti; šiuo klausimu pripažįsta, kad gairės dėl mirties bausmės galėtų būtų įgyvendinamos nuosekliau, jeigu valstybės narės pasirašytų ir ratifikuotų tokius protokolus ir konvencijas; |
| --- | --- |

53.

ragina ES pirmininkaujančią valstybę skatinti Ispaniją, Italiją, Latviją ir Lenkiją, pasirašiusias, tačiau vis dar neratifikavusias EŽTK protokolo Nr. 13 dėl mirties bausmės panaikinimo visais atvejais, ją ratifikuoti; šiuo klausimu pripažįsta, kad gairės dėl mirties bausmės galėtų būtų įgyvendinamos nuosekliau, jeigu valstybės narės pasirašytų ir ratifikuotų tokius protokolus ir konvencijas;

| 54. | džiaugiasi tuo, kad mirties bausmė nebetaikoma ir 2008 m. ją už visus nusikaltimus panaikino Ruanda ir Uzbekistanas; džiaugiasi, kad Irane parengtas Baudžiamojo kodekso projektas, pagal kurį draudžiamos užmėtymo akmenimis bausmės, ir ragina Irano parlamentą galutinai priimti Baudžiamąjį kodeksą, kad būtų visiškai uždraustas užmėtymas akmenimis; smerkia tai, kad pagal Irano režimą vis dar baudžiama mirties bausme ir ši bausmė vykdoma asmenims iki 18 metų (ypač tiems, kurių vienintelis „nusikaltimas“, prieštaraujantis šariato įstatymui, yra homoseksualių santykių turėjimas); pabrėžia, kad Iranas yra vienintelė valstybė, 2008 m. vykdžiusi mirties bausmę nepilnamečiams pažeidėjams; reiškia didžiulį susirūpinimą dėl to, kad mirties bausmės įvykdymo Irane laukia mažiausiai dar 130 nepilnamečių prasižengėlių; dar kartą smerkia tai, kad pagal Irano režimą vis dažniau taikoma mirties bausmė, ir dėl to Iranas atsiduria valstybių, kuriose įvykdoma daugiausia mirties bausmių, sąrašo antroje vietoje (po Kinijos); pažymi, kad Gvatemaloje nebeskiriamos mirties bausmės; tačiau reiškia susirūpinimą tuo, kad mirties bausmė vėl gali būti pradėta vykdyti; ragina Gvatemalos vyriausybę iš tikrųjų įsipareigoti priešingai – priimti visuotinį mirties bausmės moratoriumą; vis dėlto džiaugiasi 2008 m. kovo mėn. prezidento Á. Colomo priimtais sprendimais, kuriuos priėmus Gvatemaloje gali būti panaikinta mirties bausmė; reiškia susirūpinimą dėl to, kad Peru vidaus teisės aktuose mirties bausmė vis dar lieka galioti; pažymi, kad nuo 2007 m. Kinijoje visas bylas, kuriose paskirta mirties bausmė, peržiūrėjo Aukščiausiasis Teismas; vis dėlto išreiškia nerimą dėl to, kad Kinija vis dar įvykdo daugiausia mirties bausmių pasaulyje; smerkia mirties bausmės taikymo praktiką Baltarusijoje, vienintelėje Europoje tebetaikančioje mirties bausmę, vadinasi, Europos vertybėms nusižengiančioje, valstybėje; |
| --- | --- |

54.

džiaugiasi tuo, kad mirties bausmė nebetaikoma ir 2008 m. ją už visus nusikaltimus panaikino Ruanda ir Uzbekistanas; džiaugiasi, kad Irane parengtas Baudžiamojo kodekso projektas, pagal kurį draudžiamos užmėtymo akmenimis bausmės, ir ragina Irano parlamentą galutinai priimti Baudžiamąjį kodeksą, kad būtų visiškai uždraustas užmėtymas akmenimis; smerkia tai, kad pagal Irano režimą vis dar baudžiama mirties bausme ir ši bausmė vykdoma asmenims iki 18 metų (ypač tiems, kurių vienintelis „nusikaltimas“, prieštaraujantis šariato įstatymui, yra homoseksualių santykių turėjimas); pabrėžia, kad Iranas yra vienintelė valstybė, 2008 m. vykdžiusi mirties bausmę nepilnamečiams pažeidėjams; reiškia didžiulį susirūpinimą dėl to, kad mirties bausmės įvykdymo Irane laukia mažiausiai dar 130 nepilnamečių prasižengėlių; dar kartą smerkia tai, kad pagal Irano režimą vis dažniau taikoma mirties bausmė, ir dėl to Iranas atsiduria valstybių, kuriose įvykdoma daugiausia mirties bausmių, sąrašo antroje vietoje (po Kinijos); pažymi, kad Gvatemaloje nebeskiriamos mirties bausmės; tačiau reiškia susirūpinimą tuo, kad mirties bausmė vėl gali būti pradėta vykdyti; ragina Gvatemalos vyriausybę iš tikrųjų įsipareigoti priešingai – priimti visuotinį mirties bausmės moratoriumą; vis dėlto džiaugiasi 2008 m. kovo mėn. prezidento Á. Colomo priimtais sprendimais, kuriuos priėmus Gvatemaloje gali būti panaikinta mirties bausmė; reiškia susirūpinimą dėl to, kad Peru vidaus teisės aktuose mirties bausmė vis dar lieka galioti; pažymi, kad nuo 2007 m. Kinijoje visas bylas, kuriose paskirta mirties bausmė, peržiūrėjo Aukščiausiasis Teismas; vis dėlto išreiškia nerimą dėl to, kad Kinija vis dar įvykdo daugiausia mirties bausmių pasaulyje; smerkia mirties bausmės taikymo praktiką Baltarusijoje, vienintelėje Europoje tebetaikančioje mirties bausmę, vadinasi, Europos vertybėms nusižengiančioje, valstybėje;

Kankinimas ir kitoks žiaurus, nežmoniškas ar žeminantis elgesys

| 55. | ragina visas ES valstybes nares, kurios dar nėra pasirašiusios ir (arba) ratifikavusios Konvencijos prieš kankinimą fakultatyvaus protokolo (KPKFP), nedelsiant tai padaryti; |
| --- | --- |

55.

ragina visas ES valstybes nares, kurios dar nėra pasirašiusios ir (arba) ratifikavusios Konvencijos prieš kankinimą fakultatyvaus protokolo (KPKFP), nedelsiant tai padaryti;

| 56. | tebėra susirūpinęs Europos Sąjungos valstybių narių, atsisakančių ratifikuoti minėtą Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo, tikrais įsipareigojimais žmogaus teisių srityje; džiaugiasi, kad 2008 m. gegužės mėn. šią Konvenciją ratifikavo Argentina ir prašo visų to dar nepadariusių Europos Sąjungos valstybių narių skubiai jį pasirašyti ir ratifikuoti (28); |
| --- | --- |

56.

tebėra susirūpinęs Europos Sąjungos valstybių narių, atsisakančių ratifikuoti minėtą Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo, tikrais įsipareigojimais žmogaus teisių srityje; džiaugiasi, kad 2008 m. gegužės mėn. šią Konvenciją ratifikavo Argentina ir prašo visų to dar nepadariusių Europos Sąjungos valstybių narių skubiai jį pasirašyti ir ratifikuoti (28);

| 57. | palankiai vertina peržiūrėtą ES gairių dėl kankinimo redakciją, kurias Taryba priėmė 2001 m. balandžio mėn. ir peržiūrėjo 2008 m., bei kurių tikslas – suteikti ES veiklos priemonę, naudotiną palaikant ryšius su trečiosiomis valstybėmis visais lygiais bei daugiašaliuose žmogaus teisių forumuose, siekiant remti ir stiprinti nuolatines pastangas užkirsti kelią kankinimui ir netinkamam elgesiui bei jį panaikinti visose pasaulio dalyse; pabrėžia, kad ES yra tvirtai įsipareigojusi palaikyti visišką kankinimo ir žiauraus, nežmoniško bei žeminančio elgesio draudimą; |
| --- | --- |

57.

palankiai vertina peržiūrėtą ES gairių dėl kankinimo redakciją, kurias Taryba priėmė 2001 m. balandžio mėn. ir peržiūrėjo 2008 m., bei kurių tikslas – suteikti ES veiklos priemonę, naudotiną palaikant ryšius su trečiosiomis valstybėmis visais lygiais bei daugiašaliuose žmogaus teisių forumuose, siekiant remti ir stiprinti nuolatines pastangas užkirsti kelią kankinimui ir netinkamam elgesiui bei jį panaikinti visose pasaulio dalyse; pabrėžia, kad ES yra tvirtai įsipareigojusi palaikyti visišką kankinimo ir žiauraus, nežmoniško bei žeminančio elgesio draudimą;

| 58. | tikisi, kad Taryba ir Komisija stiprins bendradarbiavimą su Europos Taryba, siekdamos, kad visoje Europoje nebūtų kankinimų ir kitokio netinkamo elgesio, ir tai būtų aiškus ženklas, kad Europos valstybės yra tvirtai įsipareigojusios panaikinti tokią praktiką pirmiausia savo teritorijoje, teikdamos pavyzdį kitoms pasaulio valstybėmis, kuriose, deja, tokia praktika vis dar tebėra taikoma; |
| --- | --- |

58.

tikisi, kad Taryba ir Komisija stiprins bendradarbiavimą su Europos Taryba, siekdamos, kad visoje Europoje nebūtų kankinimų ir kitokio netinkamo elgesio, ir tai būtų aiškus ženklas, kad Europos valstybės yra tvirtai įsipareigojusios panaikinti tokią praktiką pirmiausia savo teritorijoje, teikdamos pavyzdį kitoms pasaulio valstybėmis, kuriose, deja, tokia praktika vis dar tebėra taikoma;

| 59. | džiaugiasi, kad buvo įvertintos ES gairės dėl kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ir žeminančio elgesio ar baudimo, į kurias įtrauktos naujos rekomendacijos bei įgyvendinimo priemonės, skirtos toliau stiprinti veiksmus šioje srityje; džiaugdamasis pažymi, kad įtrauktos 2007 m. birželio 28 d. Parlamento Žmogaus teisių pakomitečiui, o 2007 m. – Žmogaus teisių darbo grupei (angl. COHOM) pristatytame tyrime „Europos Sąjungos gairių dėl kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ir žeminančio elgesio ar baudimo įgyvendinimas“ pateiktos rekomendacijos; džiaugdamasis pažymi išnagrinėjus gairių įgyvendinimą padarytas išvadas; džiaugiasi dėl įgyvendinimo priemonių, skirtų apibrėžti gaires šioje srityje ES misijoms ir Komisijos delegacijoms; šiomis aplinkybėmis džiaugiasi konkrečiais veiksmų kriterijais atskirais atvejais ir kartu apgailestauja, kad trūksta priemonių užkirsti keliui asmenis perduoti į valstybę, kur gali kilti tokio asmens kankinimo ar kitokio nežmoniško ar žeminančio baudimo pavojus; šiuo klausimu dar kartą ragina ES laikytis tarptautiniuose ir regioniniuose dokumentuose, susijusiuose su kankinimu ir netinkamu elgesiu, nustatytų normų ir standartų; |
| --- | --- |

59.

džiaugiasi, kad buvo įvertintos ES gairės dėl kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ir žeminančio elgesio ar baudimo, į kurias įtrauktos naujos rekomendacijos bei įgyvendinimo priemonės, skirtos toliau stiprinti veiksmus šioje srityje; džiaugdamasis pažymi, kad įtrauktos 2007 m. birželio 28 d. Parlamento Žmogaus teisių pakomitečiui, o 2007 m. – Žmogaus teisių darbo grupei (angl. COHOM) pristatytame tyrime „Europos Sąjungos gairių dėl kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ir žeminančio elgesio ar baudimo įgyvendinimas“ pateiktos rekomendacijos; džiaugdamasis pažymi išnagrinėjus gairių įgyvendinimą padarytas išvadas; džiaugiasi dėl įgyvendinimo priemonių, skirtų apibrėžti gaires šioje srityje ES misijoms ir Komisijos delegacijoms; šiomis aplinkybėmis džiaugiasi konkrečiais veiksmų kriterijais atskirais atvejais ir kartu apgailestauja, kad trūksta priemonių užkirsti keliui asmenis perduoti į valstybę, kur gali kilti tokio asmens kankinimo ar kitokio nežmoniško ar žeminančio baudimo pavojus; šiuo klausimu dar kartą ragina ES laikytis tarptautiniuose ir regioniniuose dokumentuose, susijusiuose su kankinimu ir netinkamu elgesiu, nustatytų normų ir standartų;

| 60. | palankiai vertina Rezoliucijos 62/148 dėl kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo, kurią bendrai parėmė ES, o 2008 m. kovo 4 d. priėmė Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja, primindamas, kad laisvė nebūti kankinamam ir laisvė nepatirti kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar nebūti taip baudžiamam yra pagrindinė teisė, kurią privaloma ginti visais atvejais; pažymi, kad 2008 m. birželio 25 d. Europos Sąjungos žmogaus teisių parlamentinių komitetų tinklas Europos Parlamente surengė savo antrąjį susitikimą, kuriame ypatingą dėmesį skyrė kovai su kankinimu ir kuriame dalyvavo JT specialusis pranešėjas kankinimo klausimais Manfred Nowak; |
| --- | --- |

60.

palankiai vertina Rezoliucijos 62/148 dėl kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo, kurią bendrai parėmė ES, o 2008 m. kovo 4 d. priėmė Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja, primindamas, kad laisvė nebūti kankinamam ir laisvė nepatirti kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar nebūti taip baudžiamam yra pagrindinė teisė, kurią privaloma ginti visais atvejais; pažymi, kad 2008 m. birželio 25 d. Europos Sąjungos žmogaus teisių parlamentinių komitetų tinklas Europos Parlamente surengė savo antrąjį susitikimą, kuriame ypatingą dėmesį skyrė kovai su kankinimu ir kuriame dalyvavo JT specialusis pranešėjas kankinimo klausimais Manfred Nowak;

| 61. | ragina Tarybą ir Komisiją toliau vykdyti demaršus visų Europos Sąjungos tarptautinių partnerių atžvilgiu dėl tarptautinių konvencijų, uždraudžiančių kankinimą ir kitokį netinkamą elgesį, ratifikavimo ir įgyvendinimo, taip pat ragina toliau teikti reabilitacinę paramą kankinimo aukoms; ragina Tarybą ir Komisiją laikyti kovą su kankinimu ir netinkamu elgesiu pagrindiniu ES žmogaus teisių politikos prioritetu, visų pirma, intensyviau įgyvendinant Europos Sąjungos gaires ir visus kitus ES dokumentus, kaip antai EDŽTRP, bei užtikrinant, kad valstybės narės nepriimtų trečiųjų valstybių, kuriose yra realus asmenų kankinimo ar netinkamo elgesio su jais pavojus, diplomatinių patikinimų; |
| --- | --- |

61.

ragina Tarybą ir Komisiją toliau vykdyti demaršus visų Europos Sąjungos tarptautinių partnerių atžvilgiu dėl tarptautinių konvencijų, uždraudžiančių kankinimą ir kitokį netinkamą elgesį, ratifikavimo ir įgyvendinimo, taip pat ragina toliau teikti reabilitacinę paramą kankinimo aukoms; ragina Tarybą ir Komisiją laikyti kovą su kankinimu ir netinkamu elgesiu pagrindiniu ES žmogaus teisių politikos prioritetu, visų pirma, intensyviau įgyvendinant Europos Sąjungos gaires ir visus kitus ES dokumentus, kaip antai EDŽTRP, bei užtikrinant, kad valstybės narės nepriimtų trečiųjų valstybių, kuriose yra realus asmenų kankinimo ar netinkamo elgesio su jais pavojus, diplomatinių patikinimų;

| 62. | atkreipia dėmesį į 2005 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui (29), kuriuo draudžiamas prekių, kurios gali būti praktiškai naudojamos tik mirties bausmei, kankinimui ir kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ar baudimui, eksportas ir importas ir kuris įsigaliojo 2006 m. liepos 30 d., svarbą; ragina Tarybą ir Komisiją įvertinti, kaip valstybės narės įgyvendina šį reglamentą, bei išnagrinėti galimybę išplėsti reglamento taikymo sritį; |
| --- | --- |

62.

atkreipia dėmesį į 2005 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui (29), kuriuo draudžiamas prekių, kurios gali būti praktiškai naudojamos tik mirties bausmei, kankinimui ir kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ar baudimui, eksportas ir importas ir kuris įsigaliojo 2006 m. liepos 30 d., svarbą; ragina Tarybą ir Komisiją įvertinti, kaip valstybės narės įgyvendina šį reglamentą, bei išnagrinėti galimybę išplėsti reglamento taikymo sritį;

| 63. | apgailestauja dėl to, kad Kongo Demokratinėje Respublikoje (KDR) yra 1 350 000 perkeltųjų asmenų, įskaitant 850 000 perkeltųjų asmenų į Šiaurės Kivu; dar kartą pabrėžia, kad reikia skubiai atlikti išsamų tyrimą siekiant patraukti atsakomybėn asmenis, atsakingus už maždaug 150 žmonių nužudymą, kurį 2008 m. lapkričio mėnesį Kinvanjyje įvykdė Nacionalinis gyventojų gynybos kongresas (pranc. CNDP) ir Mai Mai kovotojai; ragina Kongo Demokratinės Respublikos ir Ruandos vyriausybes įsipareigoti teikti visapusišką pagalbą JT misijai KDR regione norint padėti jai įvykdyti savo taikos palaikymo įgaliojimus bei dirbti siekiant apsaugoti civilius regiono gyventojus nuo iki šiol patiriamo smurto ir siaubingų žiaurumų; toliau prašo Tarybą ir Komisiją paremti kasdien vykstančių sunkių tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų, įskaitant prievartavimus, be teismo vykdomas egzekucijas ir kankinimus, tyrimus, taip pat poreikį įgyvendinti tvirtą ES strategiją, kurią taikant būtų lengviau pasiekti permainų regione; |
| --- | --- |

63.

apgailestauja dėl to, kad Kongo Demokratinėje Respublikoje (KDR) yra 1 350 000 perkeltųjų asmenų, įskaitant 850 000 perkeltųjų asmenų į Šiaurės Kivu; dar kartą pabrėžia, kad reikia skubiai atlikti išsamų tyrimą siekiant patraukti atsakomybėn asmenis, atsakingus už maždaug 150 žmonių nužudymą, kurį 2008 m. lapkričio mėnesį Kinvanjyje įvykdė Nacionalinis gyventojų gynybos kongresas (pranc. CNDP) ir Mai Mai kovotojai; ragina Kongo Demokratinės Respublikos ir Ruandos vyriausybes įsipareigoti teikti visapusišką pagalbą JT misijai KDR regione norint padėti jai įvykdyti savo taikos palaikymo įgaliojimus bei dirbti siekiant apsaugoti civilius regiono gyventojus nuo iki šiol patiriamo smurto ir siaubingų žiaurumų; toliau prašo Tarybą ir Komisiją paremti kasdien vykstančių sunkių tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų, įskaitant prievartavimus, be teismo vykdomas egzekucijas ir kankinimus, tyrimus, taip pat poreikį įgyvendinti tvirtą ES strategiją, kurią taikant būtų lengviau pasiekti permainų regione;

| 64. | vis dar labai susirūpinęs dėl pražūtingos humanitarinės krizės Zimbabvėje, choleros epidemijos ir tebesitęsiančio R. Mugabės režimo atsisakymo imtis veiksmingų priemonių krizei įveikti; toliau ragina Tarybą ir Komisiją atvirai pasmerkti R. Mugabės režimo veiksmus ir dar kartą patvirtinti savo įsipareigojimą Zimbabvės tautai vykdant ilgalaikę humanitarinės pagalbos programą; toliau smerkia R. Mugabės režimo vykdomus žmogaus teisių gynėjų ir pilietinės visuomenės narių, pvz., Jestinos Mukoko, bauginimus ir įkalinimus ir ragina patraukti atsakomybėn šių aktų vykdytojus; |
| --- | --- |

64.

vis dar labai susirūpinęs dėl pražūtingos humanitarinės krizės Zimbabvėje, choleros epidemijos ir tebesitęsiančio R. Mugabės režimo atsisakymo imtis veiksmingų priemonių krizei įveikti; toliau ragina Tarybą ir Komisiją atvirai pasmerkti R. Mugabės režimo veiksmus ir dar kartą patvirtinti savo įsipareigojimą Zimbabvės tautai vykdant ilgalaikę humanitarinės pagalbos programą; toliau smerkia R. Mugabės režimo vykdomus žmogaus teisių gynėjų ir pilietinės visuomenės narių, pvz., Jestinos Mukoko, bauginimus ir įkalinimus ir ragina patraukti atsakomybėn šių aktų vykdytojus;

Vaikų teisės

| 65. | dar kartą pabrėžia esminį poreikį įgyvendinti ES gaires dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų; ragina visas valstybes prisiimti 2007 m. Paryžiaus įsipareigojimus apsaugoti vaikus nuo neteisėto įdarbinimo ar jų naudojimo ginkluotosiose pajėgose ar ginkluotose grupėse; |
| --- | --- |

65.

dar kartą pabrėžia esminį poreikį įgyvendinti ES gaires dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų; ragina visas valstybes prisiimti 2007 m. Paryžiaus įsipareigojimus apsaugoti vaikus nuo neteisėto įdarbinimo ar jų naudojimo ginkluotosiose pajėgose ar ginkluotose grupėse;

| 66. | džiaugiasi, kad 2008 m. birželio 16 d. priimta peržiūrėta gairių dėl vaikų ginkluotuose konfliktuose redakcija, ir džiaugdamasis pažymi, kad ES nurodė ambasadoriams parengti individualias strategijas dėl 13 prioritetinių valstybių, skirtas įgyvendinti šešioms naujoms gairėse nustatytoms teminėms sritims: įdarbinimas, žudymas ir žalojimas, mokyklų ir ligoninių užpuolimai, prieigos prie humanitarinės pagalbos blokavimas, seksualinis smurtas ir smurtas dėl lyties ir užpuolimai; |
| --- | --- |

66.

džiaugiasi, kad 2008 m. birželio 16 d. priimta peržiūrėta gairių dėl vaikų ginkluotuose konfliktuose redakcija, ir džiaugdamasis pažymi, kad ES nurodė ambasadoriams parengti individualias strategijas dėl 13 prioritetinių valstybių, skirtas įgyvendinti šešioms naujoms gairėse nustatytoms teminėms sritims: įdarbinimas, žudymas ir žalojimas, mokyklų ir ligoninių užpuolimai, prieigos prie humanitarinės pagalbos blokavimas, seksualinis smurtas ir smurtas dėl lyties ir užpuolimai;

| 67. | džiaugiasi, kad 2008 m. birželio mėn. Europos Taryba patvirtino išvadas dėl vaiko teisių, visų pirma per ginkluotą konfliktą nukentėjusių vaikų teisių; pažymi, kad Taryba paragino Komisiją ir valstybes nares toliau užtikrinti žmogaus teisių, saugumo ir plėtros politikos bei programų darną, papildomumą ir koordinavimą siekiant veiksmingai, tvariai ir išsamiai spręsti trumpalaikio, vidutinės trukmės ir ilgalaikio ginkluotų konfliktų poveikio vaikams klausimą; |
| --- | --- |

67.

džiaugiasi, kad 2008 m. birželio mėn. Europos Taryba patvirtino išvadas dėl vaiko teisių, visų pirma per ginkluotą konfliktą nukentėjusių vaikų teisių; pažymi, kad Taryba paragino Komisiją ir valstybes nares toliau užtikrinti žmogaus teisių, saugumo ir plėtros politikos bei programų darną, papildomumą ir koordinavimą siekiant veiksmingai, tvariai ir išsamiai spręsti trumpalaikio, vidutinės trukmės ir ilgalaikio ginkluotų konfliktų poveikio vaikams klausimą;

| 68. | džiaugiasi, kad 2008 m. birželio mėn. ES patvirtino peržiūrėtą kontrolinį sąrašą, kuriuo siekiama įtraukti per ginkluotą konfliktą nukentėjusių vaikų apsaugą į Europos saugumo ir gynybos politiką; pažymi, kad tai apima esminį pagerinimą, visų pirma, suformuluota vaikų apsaugos apibrėžtis, numatyti specialūs mokymai dėl per ginkluotą konfliktą nukentėjusių vaikų, stebėjimas ir ataskaitų teikimas, matomumo ir informuotumo gerinimas, galimybė įgyti specialios patirties šioje srityje bei skatinti misijų ir (arba) operacijų ekspertų ir Briuselio tarpusavio ryšius; |
| --- | --- |

68.

džiaugiasi, kad 2008 m. birželio mėn. ES patvirtino peržiūrėtą kontrolinį sąrašą, kuriuo siekiama įtraukti per ginkluotą konfliktą nukentėjusių vaikų apsaugą į Europos saugumo ir gynybos politiką; pažymi, kad tai apima esminį pagerinimą, visų pirma, suformuluota vaikų apsaugos apibrėžtis, numatyti specialūs mokymai dėl per ginkluotą konfliktą nukentėjusių vaikų, stebėjimas ir ataskaitų teikimas, matomumo ir informuotumo gerinimas, galimybė įgyti specialios patirties šioje srityje bei skatinti misijų ir (arba) operacijų ekspertų ir Briuselio tarpusavio ryšius;

| 69. | džiaugiasi pirmininkaujančios valstybės iniciatyvomis dėl per ginkluotą konfliktą nukentėjusių vaikų; atkreipia dėmesį į 2008 m. balandžio mėn. pirmininkavusios Slovakijos surengtą konferenciją „Poveikio vietoje didinimas – NVO ir ES bendradarbiavimas per ginkluotą konfliktą nukentėjusių vaikų teminėje srityje“; |
| --- | --- |

69.

džiaugiasi pirmininkaujančios valstybės iniciatyvomis dėl per ginkluotą konfliktą nukentėjusių vaikų; atkreipia dėmesį į 2008 m. balandžio mėn. pirmininkavusios Slovakijos surengtą konferenciją „Poveikio vietoje didinimas – NVO ir ES bendradarbiavimas per ginkluotą konfliktą nukentėjusių vaikų teminėje srityje“;

| 70. | atkreipia dėmesį į 2008 m. vasario 22 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą rezoliuciją dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų ir JT generalinio sekretoriaus specialiojo įgaliotinio ataskaitą; labai smerkia vaikų įdarbinimą ir naudojimą ginkluotuose konfliktuose Čade ir Irake; |
| --- | --- |

70.

atkreipia dėmesį į 2008 m. vasario 22 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą rezoliuciją dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų ir JT generalinio sekretoriaus specialiojo įgaliotinio ataskaitą; labai smerkia vaikų įdarbinimą ir naudojimą ginkluotuose konfliktuose Čade ir Irake;

| 71. | džiaugiasi JT Saugumo Tarybos darbo grupės dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų priimta metine ataskaita ir išvadomis; labai smerkia sunkius vaiko teisių pažeidimus ir nuolatinį vaikų išnaudojimą ginkluotuose konfliktuose Šri Lankoje, Birmoje, Filipinuose, Somalyje, Konge ir Burundyje; |
| --- | --- |

71.

džiaugiasi JT Saugumo Tarybos darbo grupės dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų priimta metine ataskaita ir išvadomis; labai smerkia sunkius vaiko teisių pažeidimus ir nuolatinį vaikų išnaudojimą ginkluotuose konfliktuose Šri Lankoje, Birmoje, Filipinuose, Somalyje, Konge ir Burundyje;

| 72. | džiaugiasi, kad 16 ES valstybių narių (30) pasirašė Ženevos deklaraciją dėl ginkluoto smurto ir plėtros ir dėl susitariančiųjų šalių skaičius padidėjo iki 97; ragina likusias 11 ES valstybių narių, dar nepasirašiusių Ženevos deklaracijos, nedelsiant ir kaip galima greičiau pasirašyti ją; |
| --- | --- |

72.

džiaugiasi, kad 16 ES valstybių narių (30) pasirašė Ženevos deklaraciją dėl ginkluoto smurto ir plėtros ir dėl susitariančiųjų šalių skaičius padidėjo iki 97; ragina likusias 11 ES valstybių narių, dar nepasirašiusių Ženevos deklaracijos, nedelsiant ir kaip galima greičiau pasirašyti ją;

| 73. | ragina dar to nepadariusias valstybes nares nedelsiant pasirašyti ir ratifikuoti Vaiko teisių konvencijos fakultatyvius protokolus (31); |
| --- | --- |

73.

ragina dar to nepadariusias valstybes nares nedelsiant pasirašyti ir ratifikuoti Vaiko teisių konvencijos fakultatyvius protokolus (31);

| 74. | džiaugiasi, kad 2008 m. Komisija pagal teminę programą „Investavimas į žmones“ paskelbė kvietimą teikti pasiūlymus dėl nevyriausybinių organizacijų (NVO) vykdomų projektų, susijusių su per ginkluotą konfliktą nukentėjusiais vaikais ir prekyba vaikais; ragina Komisiją ir toliau ypatingą dėmesį skirti per ginkluotą konfliktą nukentėjusių vaikų padėčiai; |
| --- | --- |

74.

džiaugiasi, kad 2008 m. Komisija pagal teminę programą „Investavimas į žmones“ paskelbė kvietimą teikti pasiūlymus dėl nevyriausybinių organizacijų (NVO) vykdomų projektų, susijusių su per ginkluotą konfliktą nukentėjusiais vaikais ir prekyba vaikais; ragina Komisiją ir toliau ypatingą dėmesį skirti per ginkluotą konfliktą nukentėjusių vaikų padėčiai;

Žmogaus teisių gynėjai

| 75. | džiaugiasi 2008 m. spalio 7–8 d. vykusia Žmogaus teisių gynėjų konferencija; pakartoja, kad ES yra įsipareigojusi geriau apsaugoti žmogaus teisių gynėjus, jiems siekiant įgyvendinti Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje numatytą viziją; |
| --- | --- |

75.

džiaugiasi 2008 m. spalio 7–8 d. vykusia Žmogaus teisių gynėjų konferencija; pakartoja, kad ES yra įsipareigojusi geriau apsaugoti žmogaus teisių gynėjus, jiems siekiant įgyvendinti Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje numatytą viziją;

| 76. | atkreipia dėmesį į tai, kad milijonai vaikų pasaulyje patiria prievartą ir seksualinį išnaudojimą; ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares imtis įmanomų priemonių, kad būtų užkirstas kelias seksualiniam vaikų išnaudojimui ir jų seksualinei prievartai bei kovojama su šiais reiškiniais, apsaugotos seksualinį išnaudojimą ir seksualinę prievartą patyrusių asmenų teisės ir būtų skatinama bendradarbiauti nacionaliniu ir tarptautiniu lygiais kovojant su seksualiniu vaikų išnaudojimu bei seksualine prievarta; |
| --- | --- |

76.

atkreipia dėmesį į tai, kad milijonai vaikų pasaulyje patiria prievartą ir seksualinį išnaudojimą; ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares imtis įmanomų priemonių, kad būtų užkirstas kelias seksualiniam vaikų išnaudojimui ir jų seksualinei prievartai bei kovojama su šiais reiškiniais, apsaugotos seksualinį išnaudojimą ir seksualinę prievartą patyrusių asmenų teisės ir būtų skatinama bendradarbiauti nacionaliniu ir tarptautiniu lygiais kovojant su seksualiniu vaikų išnaudojimu bei seksualine prievarta;

| 77. | palankiai vertina 2008 m. vasario 6 d. Ministrų Komiteto priimtą deklaraciją dėl Europos Tarybos veiksmų gerinant žmogaus teisių gynėjų apsaugą ir remiant jų veiklą; |
| --- | --- |

77.

palankiai vertina 2008 m. vasario 6 d. Ministrų Komiteto priimtą deklaraciją dėl Europos Tarybos veiksmų gerinant žmogaus teisių gynėjų apsaugą ir remiant jų veiklą;

| 78. | džiaugiasi, kad 2006 m. ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras (angl. ODIHR) įsteigė žmogaus teisių gynėjų koordinavimo centrą, skirtą visose ESBO valstybėse stebėti žmogaus teisių padėtį; ragina ES institucijas sustiprinti žmogaus teisių gynėjams teikiamą paramą ir sukurti koordinavimo centrus Europos Parlamente, Taryboje ir Komisijoje norint pagerinti konkrečių atvejų stebėseną ir bendradarbiavimą su kitomis tarptautinėmis bei Europos organizacijomis; |
| --- | --- |

78.

džiaugiasi, kad 2006 m. ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras (angl. ODIHR) įsteigė žmogaus teisių gynėjų koordinavimo centrą, skirtą visose ESBO valstybėse stebėti žmogaus teisių padėtį; ragina ES institucijas sustiprinti žmogaus teisių gynėjams teikiamą paramą ir sukurti koordinavimo centrus Europos Parlamente, Taryboje ir Komisijoje norint pagerinti konkrečių atvejų stebėseną ir bendradarbiavimą su kitomis tarptautinėmis bei Europos organizacijomis;

| 79. | palankiai vertina 2008 m. peržiūrėtą ES gairių dėl žmogaus teisių gynėjų redakciją; atkreipia dėmesį į tai, kad į jas buvo įtrauktos nuostatos, kuriomis siekiama pagerinti ES misijų žmogaus teisių gynėjams teikiamą paramą ir apsaugą, pvz., gairių įgyvendinimo vietos strategijų rengimas, žmogaus teisių srityje dirbančių vietos darbo grupių steigimas ir žmogaus teisių gynėjų bei diplomatų susitikimų organizavimas bent kartą per metus; taip pat džiaugiasi tuo, kad buvo įtrauktos skubios pagalbos ir apsaugos žmogaus teisių gynėjams, kuriems trečiosiose valstybėse gresia pavojus, priemonės – galimybė išduoti skubias vizas ir palengvinti laikino prieglobsčio ES valstybėse narėse suteikimą; |
| --- | --- |

79.

palankiai vertina 2008 m. peržiūrėtą ES gairių dėl žmogaus teisių gynėjų redakciją; atkreipia dėmesį į tai, kad į jas buvo įtrauktos nuostatos, kuriomis siekiama pagerinti ES misijų žmogaus teisių gynėjams teikiamą paramą ir apsaugą, pvz., gairių įgyvendinimo vietos strategijų rengimas, žmogaus teisių srityje dirbančių vietos darbo grupių steigimas ir žmogaus teisių gynėjų bei diplomatų susitikimų organizavimas bent kartą per metus; taip pat džiaugiasi tuo, kad buvo įtrauktos skubios pagalbos ir apsaugos žmogaus teisių gynėjams, kuriems trečiosiose valstybėse gresia pavojus, priemonės – galimybė išduoti skubias vizas ir palengvinti laikino prieglobsčio ES valstybėse narėse suteikimą;

| 80. | dar kartą ragina Tarybą ir valstybes nares konkrečiai apsvarstyti vizų žmogaus teisių gynėjams išdavimo neatidėliotinais atvejais klausimą, įtraukiant į naująjį Bendrijos vizų kodeksą aiškią nuorodą į konkrečią žmogaus teisių gynėjų padėtį ir taip nustatant specialią pagreitintą vizų išdavimo procedūrą, kurią taikant būtų galima pasinaudoti konkrečia Airijos ir Ispanijos patirtimi šioje srityje; atkreipia dėmesį į diskusijas dėl vizų išdavimo siekiant laikinai perkelti žmogaus teisių gynėjus, kuriems nedelsiant gresia pavojus arba kuriems reikalinga apsauga, bei ragina COHOM imtis daugiau veiksmų; mano, kad Sąjungos demaršų žmogaus teisių gynėjų naudai konfidencialumas kartais yra naudingas, tačiau prašo, kad, nepaisant tokio konfidencialumo, Sąjungos vietiniai darbuotojai sistemingai ir konfidencialiai teiktų visą su tokiais demaršais susijusią informaciją vietos NVO, žmogaus teisių gynėjams ir (arba) jų šeimoms; |
| --- | --- |

80.

dar kartą ragina Tarybą ir valstybes nares konkrečiai apsvarstyti vizų žmogaus teisių gynėjams išdavimo neatidėliotinais atvejais klausimą, įtraukiant į naująjį Bendrijos vizų kodeksą aiškią nuorodą į konkrečią žmogaus teisių gynėjų padėtį ir taip nustatant specialią pagreitintą vizų išdavimo procedūrą, kurią taikant būtų galima pasinaudoti konkrečia Airijos ir Ispanijos patirtimi šioje srityje; atkreipia dėmesį į diskusijas dėl vizų išdavimo siekiant laikinai perkelti žmogaus teisių gynėjus, kuriems nedelsiant gresia pavojus arba kuriems reikalinga apsauga, bei ragina COHOM imtis daugiau veiksmų; mano, kad Sąjungos demaršų žmogaus teisių gynėjų naudai konfidencialumas kartais yra naudingas, tačiau prašo, kad, nepaisant tokio konfidencialumo, Sąjungos vietiniai darbuotojai sistemingai ir konfidencialiai teiktų visą su tokiais demaršais susijusią informaciją vietos NVO, žmogaus teisių gynėjams ir (arba) jų šeimoms;

| 81. | pateikia nurodą 2008 m. spalio 13 d. Tarybos išvadas dėl Baltarusijos ir 2008 m. rugsėjo 30 d. pirmininkaujančios valstybės padarytą pareiškimą dėl tą mėnesį Baltarusijoje vykusių parlamento rinkimų; apgailestauja, kad rinkimai neatitiko tarptautinių standartų ir demokratinių ESBO kriterijų; džiaugiasi, kad prieš rinkimus buvo išleistas paskutinis tarptautiniu mastu pripažintas politinis kalinys Aleksandras Kazulinas, tačiau vis dar yra susirūpinęs dėl to, kad mažiausiai 10 žmogaus teisių gynėjų atlieka „laisvę riboančią“ bausmę, todėl jiems leidžiama būti tik namuose arba darbe; vis dar išlieka labai susirūpinęs dėl žmogaus teisių padėties Baltarusijoje; |
| --- | --- |

81.

pateikia nurodą 2008 m. spalio 13 d. Tarybos išvadas dėl Baltarusijos ir 2008 m. rugsėjo 30 d. pirmininkaujančios valstybės padarytą pareiškimą dėl tą mėnesį Baltarusijoje vykusių parlamento rinkimų; apgailestauja, kad rinkimai neatitiko tarptautinių standartų ir demokratinių ESBO kriterijų; džiaugiasi, kad prieš rinkimus buvo išleistas paskutinis tarptautiniu mastu pripažintas politinis kalinys Aleksandras Kazulinas, tačiau vis dar yra susirūpinęs dėl to, kad mažiausiai 10 žmogaus teisių gynėjų atlieka „laisvę riboančią“ bausmę, todėl jiems leidžiama būti tik namuose arba darbe; vis dar išlieka labai susirūpinęs dėl žmogaus teisių padėties Baltarusijoje;

| 82. | smerkia, kad prieš Olimpines žaidynes Kinijos vyriausybė sugriežtino žmogaus teisių gynėjams taikomus apribojimus ir uždraudė jiems naudotis telefonu bei internetu, sekė jų judėjimą ir taikė jiems įvairaus pobūdžio namų areštą ir beprecedentę priežiūrą ir kontrolę, todėl daug žmogaus teisių gynėjų atidėjo ar nutraukė savo darbą žaidynių pabaigos; |
| --- | --- |

82.

smerkia, kad prieš Olimpines žaidynes Kinijos vyriausybė sugriežtino žmogaus teisių gynėjams taikomus apribojimus ir uždraudė jiems naudotis telefonu bei internetu, sekė jų judėjimą ir taikė jiems įvairaus pobūdžio namų areštą ir beprecedentę priežiūrą ir kontrolę, todėl daug žmogaus teisių gynėjų atidėjo ar nutraukė savo darbą žaidynių pabaigos;

| 83. | ypatingą dėmesį atkreipia į tai, kokią didelę įtaką teisė laisvai reikšti savo nuomonę internetu gali daryti uždaroms bendruomenėms ir ragina ES remti kibernetinės erdvės disidentus visame pasaulyje; atsižvelgiant į tai, ragina Tarybą ir Komisiją vykdant ES išorės prekybos politiką išnagrinėti visus interneto ir informacinės visuomenės paslaugų, kurias teikia Europos įmonės trečiosiose valstybėse, apribojimus ir visus nereikalingus tokių paslaugų teikimo apribojimus laikyti prekybos kliūtimis; |
| --- | --- |

83.

ypatingą dėmesį atkreipia į tai, kokią didelę įtaką teisė laisvai reikšti savo nuomonę internetu gali daryti uždaroms bendruomenėms ir ragina ES remti kibernetinės erdvės disidentus visame pasaulyje; atsižvelgiant į tai, ragina Tarybą ir Komisiją vykdant ES išorės prekybos politiką išnagrinėti visus interneto ir informacinės visuomenės paslaugų, kurias teikia Europos įmonės trečiosiose valstybėse, apribojimus ir visus nereikalingus tokių paslaugų teikimo apribojimus laikyti prekybos kliūtimis;

| 84. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad 2008 m. Iranas tebepersekiojo nepriklausomus žmogaus teisių gynėjus bei pilietinės visuomenės narius ir kad tebedaromi šiurkštūs žmogaus teisių pažeidimai; smerkia savavališką žmogaus teisių gynėjų suėmimą, kankinimą ir įkalinimą dėl jų darbo, apkaltinus „nacionaliniam saugumui prieštaraujančia veikla“; apgailestauja dėl dabartinės vyriausybės politikos, nukreiptos prieš mokytojus ir akademikus, dėl uždraudimo studentams siekti aukštojo mokslo ir smerkia studentų aktyvistų persekiojimą bei įkalinimą; |
| --- | --- |

84.

reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad 2008 m. Iranas tebepersekiojo nepriklausomus žmogaus teisių gynėjus bei pilietinės visuomenės narius ir kad tebedaromi šiurkštūs žmogaus teisių pažeidimai; smerkia savavališką žmogaus teisių gynėjų suėmimą, kankinimą ir įkalinimą dėl jų darbo, apkaltinus „nacionaliniam saugumui prieštaraujančia veikla“; apgailestauja dėl dabartinės vyriausybės politikos, nukreiptos prieš mokytojus ir akademikus, dėl uždraudimo studentams siekti aukštojo mokslo ir smerkia studentų aktyvistų persekiojimą bei įkalinimą;

| 85. | išreiškia susirūpinimą dėl žmogaus teisių padėties Nikaragvoje ir Venesueloje, bei dėl išpuolių prieš įvairias šių valstybių žmogaus teisių gynimo organizacijas ir jų bauginimų; ragina Nikaragvos ir Venesuelos vyriausybes bei valdžios institucijas imtis veiksmų, kad būtų apgintos demokratinės teisės ir laisvės bei teisinė valstybė; |
| --- | --- |

85.

išreiškia susirūpinimą dėl žmogaus teisių padėties Nikaragvoje ir Venesueloje, bei dėl išpuolių prieš įvairias šių valstybių žmogaus teisių gynimo organizacijas ir jų bauginimų; ragina Nikaragvos ir Venesuelos vyriausybes bei valdžios institucijas imtis veiksmų, kad būtų apgintos demokratinės teisės ir laisvės bei teisinė valstybė;

| 86. | dar kartą patvirtina savo poziciją dėl Sacharovo premijos laureatų kubiečių Oswaldo Payá Sardiñaso ir grupės „Baltus drabužius vilkinčios moterys“ (isp. „Damas de Blanco“); mano, kad netoleruotina, jog valstybės, su kuria ES vėl pradėjo politinį dialogą įvairiais klausimais, įskaitant žmogaus teises, atsisako leisti Oswaldo Payá Sardiñaso ir grupei „Baltus drabužius vilkinčios moterys“ (isp. „Damas de Blanco“) dalyvauti premijos 20-ųjų metinių minėjimo ceremonijoje; griežtai pasisako prieš nuolatinę prievartą ir pasikartojančius bauginimus, kuriuos patiria Sacharovo premijos laureatai; atsižvelgdamas į tai, ragina Kubos vyriausybę nedelsiant paleisti visus politinius ir sąžinės kalinius bei pripažinti visų kubiečių teisę laisvai atvykti į valstybę ir iš jos išvykti; |
| --- | --- |

86.

dar kartą patvirtina savo poziciją dėl Sacharovo premijos laureatų kubiečių Oswaldo Payá Sardiñaso ir grupės „Baltus drabužius vilkinčios moterys“ (isp. „Damas de Blanco“); mano, kad netoleruotina, jog valstybės, su kuria ES vėl pradėjo politinį dialogą įvairiais klausimais, įskaitant žmogaus teises, atsisako leisti Oswaldo Payá Sardiñaso ir grupei „Baltus drabužius vilkinčios moterys“ (isp. „Damas de Blanco“) dalyvauti premijos 20-ųjų metinių minėjimo ceremonijoje; griežtai pasisako prieš nuolatinę prievartą ir pasikartojančius bauginimus, kuriuos patiria Sacharovo premijos laureatai; atsižvelgdamas į tai, ragina Kubos vyriausybę nedelsiant paleisti visus politinius ir sąžinės kalinius bei pripažinti visų kubiečių teisę laisvai atvykti į valstybę ir iš jos išvykti;

Gairės dėl dialogų žmogaus teisių klausimais ir pripažintų konsultacijų su trečiosiomis valstybėmis

| 87. | atkreipia dėmesį į peržiūrėtą gairių dėl dialogų žmogaus teisių klausimais su trečiosiomis valstybėmis redakciją, patvirtintą Prancūzijos pirmininkavimo laikotarpiu; dar kartą ragina Tarybą ir Komisiją inicijuoti išsamų šių gairių įvertinimą, kuris būtų atliekamas atsižvelgus į išsamų kiekvieno dialogo vertinimą ir gautus rezultatus, bei šiuo tikslu parengti aiškius kiekvieno dialogo poveikio rodiklius bei dialogų pradėjimo, nutraukimo ir atnaujinimo kriterijus; pabrėžia, kad ir toliau prieš pradedant kiekvieną dialogą ir jį pabaigus reikia rengti neoficialius tarpinstitucinius susitikimus siekiant suaktyvinti informacijos mainus tarp institucijų ir, jei reikia, pagerinti koordinavimą; nurodo, kad atsižvelgiant į tai kiekvienos konkrečios valstybės žmogaus teisių strategijos patvirtinimas padės gerinti ES politikos žmogaus teisių klausimais nuoseklumą; |
| --- | --- |

87.

atkreipia dėmesį į peržiūrėtą gairių dėl dialogų žmogaus teisių klausimais su trečiosiomis valstybėmis redakciją, patvirtintą Prancūzijos pirmininkavimo laikotarpiu; dar kartą ragina Tarybą ir Komisiją inicijuoti išsamų šių gairių įvertinimą, kuris būtų atliekamas atsižvelgus į išsamų kiekvieno dialogo vertinimą ir gautus rezultatus, bei šiuo tikslu parengti aiškius kiekvieno dialogo poveikio rodiklius bei dialogų pradėjimo, nutraukimo ir atnaujinimo kriterijus; pabrėžia, kad ir toliau prieš pradedant kiekvieną dialogą ir jį pabaigus reikia rengti neoficialius tarpinstitucinius susitikimus siekiant suaktyvinti informacijos mainus tarp institucijų ir, jei reikia, pagerinti koordinavimą; nurodo, kad atsižvelgiant į tai kiekvienos konkrečios valstybės žmogaus teisių strategijos patvirtinimas padės gerinti ES politikos žmogaus teisių klausimais nuoseklumą;

| 88. | šiuo klausimu, atsižvelgdamas į tai dar kartą, pabrėžia jau minėtoje 2007 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl dialogų ir konsultacijų su trečiosiomis valstybėmis žmogaus teisių klausimais eigos pateiktus pasiūlymus; |
| --- | --- |

88.

šiuo klausimu, atsižvelgdamas į tai dar kartą, pabrėžia jau minėtoje 2007 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl dialogų ir konsultacijų su trečiosiomis valstybėmis žmogaus teisių klausimais eigos pateiktus pasiūlymus;

| 89. | apgailestauja, kad dėl Dalai Lamos apsilankymo Europoje Kinija atšaukė vienuoliktąjį jos ir Europos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimą; pabrėžia poreikį radikaliai intensyvinti ir iš naujo peržvelgti Europos Sąjungos ir Kinijos dialogą žmogaus teisių klausimais; išreiškia susirūpinimą dėl šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų Kinijoje ir pabrėžia, kad, nepaisant režimo duotų pažadų prieš 2008 m. rugpjūčio mėn. olimpines žaidynes, padėtis vietoje žmogaus teisių srityje nepagerėjo; be to, nurodo, kad asociacijų, išraiškos ir tikėjimo laisvės apribojimai buvo dar labiau sugriežtinti; griežtai smerkia pernelyg griežtas priemones, kurių buvo imtasi prieš Tibeto gyventojus po to, kai 2008 m. kovo 10 d. per Tibetą nusirito protestų banga, ir Kinijos vyriausybės represijas, kurios po to suaktyvėjo Tibete, bei ragina abi valstybes remiantis „Tibeto memorandumu dėl tikrosios Tibeto tautos autonomijos“ iš naujo pradėti nuoširdų ir konstruktyvų dialogą; pažymi, kad, nepaisant pakartotinių Kinijos vyriausybės patikinimų dėl ketinimo ratifikuoti Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, jis vis dar neratifikuotas; pateikia nuorodą į Parlamento 2008 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl kinų disidento Hu Jia (32), kuriam buvo skirta 2008 m. Sacharovo premija už minties laisvę, sulaikymo; ragina Kinijos vyriausybę nedelsiant paleisti Hu Jia ir panaikinti namų areštą jo žmonai Zeng Jinyan bei jo dukrai; smerkia represijas prieš asmenis, pasirašiusius „Chartiją 08“ – dokumentą, kuriuo raginama Kinijoje vykdyti demokratines reformas ir reikalaujama išlaisvinti nuo 2008 m. gruodžio 9 d. kalinamą disidentą Liu Xiaobo; reiškia susirūpinimą dėl to, kad teisės sistemoje tebėra silpnų vietų, dėl kurių susidaro sąlygos savavališkam ir dažnai politinį pagrindą turinčiam kišimuisi, įskaitant valstybės paslapčių sistemą, neleidžiančią užtikrinti skaidrumo, būtino išplėtoti gerą valdymą ir sukurti sistemą, kurioje vyrautų teisinės valstybės principai; tokiomis aplinkybėmis apgailestauja dėl sistemingo teisininkų, siekiančių, kad Kinijos teisės sistema veiktų pagal Kinijos įstatymus ir gerbiant jos piliečių teises, baudimo; atkreipia dėmesį į interneto laisvės Kinijoje trapumą ir, atsižvelgiant į tai, prašo Europos įmones, teikiančios interneto turinio paslaugas, jokiems užsienio pareigūnams neatskleisti jokios informacijos, pagal kurią būtų galima nustatyti konkretaus atitinkamos paslaugos vartotojo asmenybę, išskyrus informacijos atskleidimą teisėtais užsienio teisėsaugos tikslais, remiantis Visuotine žmogaus teisių deklaracija; |
| --- | --- |

89.

apgailestauja, kad dėl Dalai Lamos apsilankymo Europoje Kinija atšaukė vienuoliktąjį jos ir Europos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimą; pabrėžia poreikį radikaliai intensyvinti ir iš naujo peržvelgti Europos Sąjungos ir Kinijos dialogą žmogaus teisių klausimais; išreiškia susirūpinimą dėl šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų Kinijoje ir pabrėžia, kad, nepaisant režimo duotų pažadų prieš 2008 m. rugpjūčio mėn. olimpines žaidynes, padėtis vietoje žmogaus teisių srityje nepagerėjo; be to, nurodo, kad asociacijų, išraiškos ir tikėjimo laisvės apribojimai buvo dar labiau sugriežtinti; griežtai smerkia pernelyg griežtas priemones, kurių buvo imtasi prieš Tibeto gyventojus po to, kai 2008 m. kovo 10 d. per Tibetą nusirito protestų banga, ir Kinijos vyriausybės represijas, kurios po to suaktyvėjo Tibete, bei ragina abi valstybes remiantis „Tibeto memorandumu dėl tikrosios Tibeto tautos autonomijos“ iš naujo pradėti nuoširdų ir konstruktyvų dialogą; pažymi, kad, nepaisant pakartotinių Kinijos vyriausybės patikinimų dėl ketinimo ratifikuoti Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, jis vis dar neratifikuotas; pateikia nuorodą į Parlamento 2008 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl kinų disidento Hu Jia (32), kuriam buvo skirta 2008 m. Sacharovo premija už minties laisvę, sulaikymo; ragina Kinijos vyriausybę nedelsiant paleisti Hu Jia ir panaikinti namų areštą jo žmonai Zeng Jinyan bei jo dukrai; smerkia represijas prieš asmenis, pasirašiusius „Chartiją 08“ – dokumentą, kuriuo raginama Kinijoje vykdyti demokratines reformas ir reikalaujama išlaisvinti nuo 2008 m. gruodžio 9 d. kalinamą disidentą Liu Xiaobo; reiškia susirūpinimą dėl to, kad teisės sistemoje tebėra silpnų vietų, dėl kurių susidaro sąlygos savavališkam ir dažnai politinį pagrindą turinčiam kišimuisi, įskaitant valstybės paslapčių sistemą, neleidžiančią užtikrinti skaidrumo, būtino išplėtoti gerą valdymą ir sukurti sistemą, kurioje vyrautų teisinės valstybės principai; tokiomis aplinkybėmis apgailestauja dėl sistemingo teisininkų, siekiančių, kad Kinijos teisės sistema veiktų pagal Kinijos įstatymus ir gerbiant jos piliečių teises, baudimo; atkreipia dėmesį į interneto laisvės Kinijoje trapumą ir, atsižvelgiant į tai, prašo Europos įmones, teikiančios interneto turinio paslaugas, jokiems užsienio pareigūnams neatskleisti jokios informacijos, pagal kurią būtų galima nustatyti konkretaus atitinkamos paslaugos vartotojo asmenybę, išskyrus informacijos atskleidimą teisėtais užsienio teisėsaugos tikslais, remiantis Visuotine žmogaus teisių deklaracija;

| 90. | tebėra susirūpinęs dėl to, kad 2004 m. nutrūko dialogas žmogaus teisių klausimais su Iranu, nesant jokios teigiamos pažangos gerinant žmogaus teisių padėtį ir Iranui nebendradarbiaujant; ragina Irano valdžios institucijas atkurti šį dialogą siekiant remti visus pilietinės visuomenės atstovus, įsipareigojusius gerbti demokratiją, ir taikiomis bei nesmurtinėmis priemonėmis stiprinti esamus procesus, kuriais būtų galima paskatinti demokratines, institucines ir konstitucines reformas, užtikrinti šių reformų tvarumą ir konsoliduoti visų Irano žmogaus teisių gynėjų bei pilietinės visuomenės atstovų dalyvavimą politikos formavimo procese, stiprinant jų vaidmenį bendrosios politikos diskusijose; yra labai susirūpinęs dėl to, kad 2008 m. žmogaus teisių padėtis Irane pablogėjo ir tebetaikomi saviraiškos ir susirinkimų laisvės apribojimai; tokiomis aplinkybėmis yra labai susirūpinęs žurnalistų, rašytojų, mokslininkų, moterų ir žmogaus teisių aktyvistų persekiojimu; tebėra susirūpinęs dėl represijų prieš Irano etnines ir religines mažumas; smerkia vis dažnesnį mirties bausmės taikymą Irane, įskaitant mirties bausmę nepilnamečiams; |
| --- | --- |

90.

tebėra susirūpinęs dėl to, kad 2004 m. nutrūko dialogas žmogaus teisių klausimais su Iranu, nesant jokios teigiamos pažangos gerinant žmogaus teisių padėtį ir Iranui nebendradarbiaujant; ragina Irano valdžios institucijas atkurti šį dialogą siekiant remti visus pilietinės visuomenės atstovus, įsipareigojusius gerbti demokratiją, ir taikiomis bei nesmurtinėmis priemonėmis stiprinti esamus procesus, kuriais būtų galima paskatinti demokratines, institucines ir konstitucines reformas, užtikrinti šių reformų tvarumą ir konsoliduoti visų Irano žmogaus teisių gynėjų bei pilietinės visuomenės atstovų dalyvavimą politikos formavimo procese, stiprinant jų vaidmenį bendrosios politikos diskusijose; yra labai susirūpinęs dėl to, kad 2008 m. žmogaus teisių padėtis Irane pablogėjo ir tebetaikomi saviraiškos ir susirinkimų laisvės apribojimai; tokiomis aplinkybėmis yra labai susirūpinęs žurnalistų, rašytojų, mokslininkų, moterų ir žmogaus teisių aktyvistų persekiojimu; tebėra susirūpinęs dėl represijų prieš Irano etnines ir religines mažumas; smerkia vis dažnesnį mirties bausmės taikymą Irane, įskaitant mirties bausmę nepilnamečiams;

| 91. | apgailestauja, kad Europos Sąjungos ir Rusijos konsultacijos žmogaus teisių klausimais yra nerezultatyvios; apgailestauja, kad Rusijos valdžios institucijos atsisakė dalyvauti bet kokiuose apskritojo stalo susitikimuose, surengtuose siekiant pasirengti konsultacijoms, kuriose dalyvautų nacionalinės ir tarptautinės NVO; pažymi, kad, vykstant konsultacijoms su Europos Sąjunga, buvo iškelti susirūpinimą žmogaus teisių srityje keliantys klausimai, ypatingą dėmesį skiriant saviraiškos laisvei ir susirinkimų laisvei, pilietinės visuomenės veikimui, mažumų teisėms, kovai su rasizmu ir ksenofobija bei vaikų ir moterų teisėms, taip pat tarptautiniams ES ir Rusijos įsipareigojimams žmogaus teisių srityje; apgailestauja, kad nepaisant to, Europos Sąjunga nesugebėjo kaip nors pakeisti Rusijos politikos, visų pirma susijusios su nebaudžiamumu ir teismų valdžios nepriklausomumu, elgesiu su žmogaus teisių gynėjais ir politiniais kaliniais, įskaitant Michailą Chodorkovskį, visuomenės informavimo priemonių nepriklausomumu ir saviraiškos laisve, elgesiu su etninėmis ir religinėmis mažumomis, teisinės valstybės principo paisymu ir žmogaus teisių apsauga ginkluotosiose pajėgose, diskriminacija dėl lytinės orientacijos bei kitais klausimais; nurodo savo 2008 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl 2008 m. birželio 26–27 d. Chanty Mansijske vykusio ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo (33); dar kartą išreiškia susirūpinimą dėl prastėjančios žmogaus teisių gynėjų padėties ir NVO registravimo bei veiklos vykdymo sunkumų; pabrėžia susirūpinimą dėl įstatymo prieš ekstremizmą, kuris galėtų turėti neigiamos įtakos keitimuisi informacija ir galėtų leisti Rusijos valdžios institucijoms toliau riboti nepriklausomų žurnalistų bei politinių oponentų laisvę reikšti savo nuomonę; taip pat, vadovaudamasis 2008 m. Amnesty International ataskaita, išreiškia susirūpinimą dėl to, kad prokuratūra nuolat nepaiso Michailo Chodorkovskio ir jo verslo partnerio Platono Lebedevo teisių į teisingą bylos nagrinėjimą pagal tarptautinius standartus, ir labai apgailestauja dėl elgesio su buvusiu „Jukos“ viceprezidentu Vasilijumi Aleksanianu, kuriam atsisakius teikti melagingus parodymus prieš Michailą Chodorkovskį, Rusijos valdžios institucijos leido jo sveikatos būklei blogėti tiek, jog iškilo grėsmė jo gyvybei, bei prisideda prie Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos raginimo Rusijos valdžios institucijoms „naudoti visas turimas teisines priemones“ užtikrinant Igorio Sutiagino ir Valentino Danilovo paleidimą; džiaugiasi, kad buvo paleistas Michailas Trepaškinas; labai apgailestauja dėl to, kad DIŽTB 2008 m. kovo mėn. Rusijos prezidento rinkimus turėjusi stebėti rinkimų stebėjimo misija turėjo būti atšaukta dėl Rusijos valdžios institucijų nustatytų rinkimų stebėjimo misijos apribojimų; |
| --- | --- |

91.

apgailestauja, kad Europos Sąjungos ir Rusijos konsultacijos žmogaus teisių klausimais yra nerezultatyvios; apgailestauja, kad Rusijos valdžios institucijos atsisakė dalyvauti bet kokiuose apskritojo stalo susitikimuose, surengtuose siekiant pasirengti konsultacijoms, kuriose dalyvautų nacionalinės ir tarptautinės NVO; pažymi, kad, vykstant konsultacijoms su Europos Sąjunga, buvo iškelti susirūpinimą žmogaus teisių srityje keliantys klausimai, ypatingą dėmesį skiriant saviraiškos laisvei ir susirinkimų laisvei, pilietinės visuomenės veikimui, mažumų teisėms, kovai su rasizmu ir ksenofobija bei vaikų ir moterų teisėms, taip pat tarptautiniams ES ir Rusijos įsipareigojimams žmogaus teisių srityje; apgailestauja, kad nepaisant to, Europos Sąjunga nesugebėjo kaip nors pakeisti Rusijos politikos, visų pirma susijusios su nebaudžiamumu ir teismų valdžios nepriklausomumu, elgesiu su žmogaus teisių gynėjais ir politiniais kaliniais, įskaitant Michailą Chodorkovskį, visuomenės informavimo priemonių nepriklausomumu ir saviraiškos laisve, elgesiu su etninėmis ir religinėmis mažumomis, teisinės valstybės principo paisymu ir žmogaus teisių apsauga ginkluotosiose pajėgose, diskriminacija dėl lytinės orientacijos bei kitais klausimais; nurodo savo 2008 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl 2008 m. birželio 26–27 d. Chanty Mansijske vykusio ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo (33); dar kartą išreiškia susirūpinimą dėl prastėjančios žmogaus teisių gynėjų padėties ir NVO registravimo bei veiklos vykdymo sunkumų; pabrėžia susirūpinimą dėl įstatymo prieš ekstremizmą, kuris galėtų turėti neigiamos įtakos keitimuisi informacija ir galėtų leisti Rusijos valdžios institucijoms toliau riboti nepriklausomų žurnalistų bei politinių oponentų laisvę reikšti savo nuomonę; taip pat, vadovaudamasis 2008 m. Amnesty International ataskaita, išreiškia susirūpinimą dėl to, kad prokuratūra nuolat nepaiso Michailo Chodorkovskio ir jo verslo partnerio Platono Lebedevo teisių į teisingą bylos nagrinėjimą pagal tarptautinius standartus, ir labai apgailestauja dėl elgesio su buvusiu „Jukos“ viceprezidentu Vasilijumi Aleksanianu, kuriam atsisakius teikti melagingus parodymus prieš Michailą Chodorkovskį, Rusijos valdžios institucijos leido jo sveikatos būklei blogėti tiek, jog iškilo grėsmė jo gyvybei, bei prisideda prie Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos raginimo Rusijos valdžios institucijoms „naudoti visas turimas teisines priemones“ užtikrinant Igorio Sutiagino ir Valentino Danilovo paleidimą; džiaugiasi, kad buvo paleistas Michailas Trepaškinas; labai apgailestauja dėl to, kad DIŽTB 2008 m. kovo mėn. Rusijos prezidento rinkimus turėjusi stebėti rinkimų stebėjimo misija turėjo būti atšaukta dėl Rusijos valdžios institucijų nustatytų rinkimų stebėjimo misijos apribojimų;

| 92. | pažymi, kad vykdant Europos kaimynystės politiką yra įsteigti žmogaus teisių pakomitečiai, kuriuose dalyvauja Viduržemio jūros pietinės pakrantės valstybės (Marokas, Tunisas, Libanas, Jordanija, Egiptas, Izraelis ir Palestinos savivaldos administracija) ir ragina Tarybą ir Komisiją įsteigti žmogaus teisių pakomitečius su visomis kaimyninėmis valstybėmis; pakartotinai ragina parlamentarus įsitraukti į šių pakomitečių posėdžių parengiamąją veiklą ir būti informuotais apie jų rezultatus; džiaugiasi, kad prieš įsteigiant pakomitečius ir juos įsteigus Komisijos delegacija atitinkamoje valstybėje ir atitinkamas Komisijos skyrius Briuselyje konsultuojasi su pilietine visuomene; vis dėlto abejoja dėl naudojamų metodų veiksmingumo ir nuoseklumo, o ypač dėl šiuose pakomitečiuose vykstančių diskusijų vertinimo kriterijų; mano, kad šių pakomitečių veikla turėtų sudaryti galimybes ypatingai stebėti į veiksmų planą įtrauktus žmogaus teisių klausimus, tačiau pabrėžia, kad diskusijos žmogaus teisių klausimais tikrai neturėtų apsiriboti šiais pakomitečiais, ir pabrėžia koordinavimo su kitais pakomitečiais, sprendžiančiais su žmogaus teisėmis susijusius klausimus, pvz., migracijos, svarbą; pabrėžia poreikį įtraukti šiuos klausimus į aukščiausio lygmens politinį dialogą, siekiant padidinti ES politikos darną šioje srityje; yra įsitikinęs, kad vykdant taip parengtą bei tokios struktūros Europos kaimynystės politiką (veiksmų planas, tolesnės veiklos ataskaita ir pakomitečiai) galima būtų daryti realią įtaką skatinant žmogaus teises, jei Europos Sąjunga nuosekliai, sistemingai ir įvairiapusiškai išreikštų tikrą politinę valią suteikti pirmenybę žmogaus teisių laikymuisi; todėl mano, kad laikymasis žmogaus teisių ir demokratinių principų turi būti nustatyta kaip išankstinė sąlyga stiprinant Sąjungos ir trečiųjų valstybių santykius; kalbant apie pamatinio susitarimo su Libija sudarymą, ragina Tarybą bei Komisiją skirti tinkamą dėmesį dialogui ir bendradarbiavimui žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

92.

pažymi, kad vykdant Europos kaimynystės politiką yra įsteigti žmogaus teisių pakomitečiai, kuriuose dalyvauja Viduržemio jūros pietinės pakrantės valstybės (Marokas, Tunisas, Libanas, Jordanija, Egiptas, Izraelis ir Palestinos savivaldos administracija) ir ragina Tarybą ir Komisiją įsteigti žmogaus teisių pakomitečius su visomis kaimyninėmis valstybėmis; pakartotinai ragina parlamentarus įsitraukti į šių pakomitečių posėdžių parengiamąją veiklą ir būti informuotais apie jų rezultatus; džiaugiasi, kad prieš įsteigiant pakomitečius ir juos įsteigus Komisijos delegacija atitinkamoje valstybėje ir atitinkamas Komisijos skyrius Briuselyje konsultuojasi su pilietine visuomene; vis dėlto abejoja dėl naudojamų metodų veiksmingumo ir nuoseklumo, o ypač dėl šiuose pakomitečiuose vykstančių diskusijų vertinimo kriterijų; mano, kad šių pakomitečių veikla turėtų sudaryti galimybes ypatingai stebėti į veiksmų planą įtrauktus žmogaus teisių klausimus, tačiau pabrėžia, kad diskusijos žmogaus teisių klausimais tikrai neturėtų apsiriboti šiais pakomitečiais, ir pabrėžia koordinavimo su kitais pakomitečiais, sprendžiančiais su žmogaus teisėmis susijusius klausimus, pvz., migracijos, svarbą; pabrėžia poreikį įtraukti šiuos klausimus į aukščiausio lygmens politinį dialogą, siekiant padidinti ES politikos darną šioje srityje; yra įsitikinęs, kad vykdant taip parengtą bei tokios struktūros Europos kaimynystės politiką (veiksmų planas, tolesnės veiklos ataskaita ir pakomitečiai) galima būtų daryti realią įtaką skatinant žmogaus teises, jei Europos Sąjunga nuosekliai, sistemingai ir įvairiapusiškai išreikštų tikrą politinę valią suteikti pirmenybę žmogaus teisių laikymuisi; todėl mano, kad laikymasis žmogaus teisių ir demokratinių principų turi būti nustatyta kaip išankstinė sąlyga stiprinant Sąjungos ir trečiųjų valstybių santykius; kalbant apie pamatinio susitarimo su Libija sudarymą, ragina Tarybą bei Komisiją skirti tinkamą dėmesį dialogui ir bendradarbiavimui žmogaus teisių klausimais;

| 93. | itin smerkia neseniai įvykusį karo veiksmų paaštrėjimą ir tolesnį humanitarinės padėties blogėjimą Gazoje ir reiškia besąlyginę užuojautą pietų Izraelio civiliams gyventojams; siekdamas užtikrinti nuolatinį ugnies nutraukimą ragina visas valstybes visiškai įgyvendinti 2009 m. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1860; pabrėžia, kad skubiai reikia užtikrinti veiksmingą atsakomybę tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų atvejais; atsižvelgdamas į tai, džiaugiasi JTŽTT sprendimu paskirti nepriklausomą faktų nustatymo misiją siekiant ištirti visų valstybių įvykdytus karo nusikaltimus ir sunkius žmogaus teisių pažeidimus neseniai įvykusiame Gazos konflikte; ragina visas valstybes bendradarbiauti su JT žmogaus teisių tyrėjais; atkreipia dėmesį į 2009 m. sausio 27 d. Išorės santykių tarybos įsipareigojimą atidžiai stebėti šiuos tyrimus ir prašo Komisijos, glaudžiai pasikonsultavus su valstybėmis narėmis, nuspręsti dėl tolesnių veiksmų, kai bus žinomi rezultatai; |
| --- | --- |

93.

itin smerkia neseniai įvykusį karo veiksmų paaštrėjimą ir tolesnį humanitarinės padėties blogėjimą Gazoje ir reiškia besąlyginę užuojautą pietų Izraelio civiliams gyventojams; siekdamas užtikrinti nuolatinį ugnies nutraukimą ragina visas valstybes visiškai įgyvendinti 2009 m. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1860; pabrėžia, kad skubiai reikia užtikrinti veiksmingą atsakomybę tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų atvejais; atsižvelgdamas į tai, džiaugiasi JTŽTT sprendimu paskirti nepriklausomą faktų nustatymo misiją siekiant ištirti visų valstybių įvykdytus karo nusikaltimus ir sunkius žmogaus teisių pažeidimus neseniai įvykusiame Gazos konflikte; ragina visas valstybes bendradarbiauti su JT žmogaus teisių tyrėjais; atkreipia dėmesį į 2009 m. sausio 27 d. Išorės santykių tarybos įsipareigojimą atidžiai stebėti šiuos tyrimus ir prašo Komisijos, glaudžiai pasikonsultavus su valstybėmis narėmis, nuspręsti dėl tolesnių veiksmų, kai bus žinomi rezultatai;

| 94. | pripažįsta antrąjį ES ir Uzbekistano dialogo žmogaus teisių klausimais raundą, vykusį 2008 m. birželio 5 d.; atkreipia dėmesį į 2008 m. spalio 2 ir 3 d. Taškente vykusį seminarą dėl visuomenės informavimo priemonių laisvės; vis dėlto mano, kad seminaro tikslas pradėti atvirą diskusiją dėl žmogaus teisių pažeidimų ir visuomenės informavimo priemonių laisvės Uzbekistane nebuvo pasiektas, kaip planuota iš pradžių; pažymi, kad vis dar nėra atliktas nepriklausomas tarptautinis žudynių Andižane tyrimas, o žmogaus teisių padėtis Uzbekistane negerėja; džiaugiasi, kad buvo paleisti du žmogaus teisių gynėjai – Dilmurodas Mukhiddinovas ir Mamarajabas Nazarovas; smerkia tai, kad žmogaus teisių gynėjai ir nepriklausomi žurnalistai laikomi kalėjime remiantis politiškai motyvuotais kaltinimais ir ragina Uzbekistano valdžios institucijas paleisti visus žmogaus teisių gynėjus ir kitus politinius kalinius; pabrėžia savo didelį susirūpinimą dėl nepriklausomo žurnalisto Salijono Abdurakhmanovo ir žmogaus teisių aktyvisto Agzamo Turgunovo įkalinimo; atkreipia dėmesį į 2008 m. spalio 13 d. Tarybos išvadas dėl Uzbekistano; ragina Uzbekistano valdžios institucijas pripažinti naujojo Human Rights Watch vadovo Uzbekistane akreditaciją ir leisti šiai organizacijai ir kitoms tarptautinėms ir nevyriausybinėms organizacijoms nekliudomai veikti; prašo Uzbekistano visapusiškai ir veiksmingai bendradarbiauti su JT specialiaisiais pranešėjais dėl kankinimų ir saviraiškos laisvės bei panaikinti NVO registravimo ir veiklos apribojimus Uzbekistane; pažymi, kad Taryba nusprendė neatnaujinti kelionės apribojimų, taikomų tam tikriems asmenims, nurodytiems Bendrojoje pozicijoje 2007/734/BUSP (34), kurios galiojimas buvo sustabdytas pagal 2007 m. spalio 15–16 d. ir 2008 m. balandžio 29 d. Tarybos išvadas; džiaugiasi, kad Taryba vis dėlto nusprendė 12 mėnesių laikotarpiui pratęsti toje bendrojoje pozicijoje BUSP nustatytą ginklų embargą; ragina Tarybą ir Komisiją persvarstyti žmogaus teisių padėtį Uzbekistane; pabrėžia savo raginimą nedelsiant paleisti politinius kalinius; atkreipia dėmesį į 2008 m. gruodžio 17 d. ES pirmininkaujančios valstybės deklaraciją dėl konkrečių atvejų; |
| --- | --- |

94.

pripažįsta antrąjį ES ir Uzbekistano dialogo žmogaus teisių klausimais raundą, vykusį 2008 m. birželio 5 d.; atkreipia dėmesį į 2008 m. spalio 2 ir 3 d. Taškente vykusį seminarą dėl visuomenės informavimo priemonių laisvės; vis dėlto mano, kad seminaro tikslas pradėti atvirą diskusiją dėl žmogaus teisių pažeidimų ir visuomenės informavimo priemonių laisvės Uzbekistane nebuvo pasiektas, kaip planuota iš pradžių; pažymi, kad vis dar nėra atliktas nepriklausomas tarptautinis žudynių Andižane tyrimas, o žmogaus teisių padėtis Uzbekistane negerėja; džiaugiasi, kad buvo paleisti du žmogaus teisių gynėjai – Dilmurodas Mukhiddinovas ir Mamarajabas Nazarovas; smerkia tai, kad žmogaus teisių gynėjai ir nepriklausomi žurnalistai laikomi kalėjime remiantis politiškai motyvuotais kaltinimais ir ragina Uzbekistano valdžios institucijas paleisti visus žmogaus teisių gynėjus ir kitus politinius kalinius; pabrėžia savo didelį susirūpinimą dėl nepriklausomo žurnalisto Salijono Abdurakhmanovo ir žmogaus teisių aktyvisto Agzamo Turgunovo įkalinimo; atkreipia dėmesį į 2008 m. spalio 13 d. Tarybos išvadas dėl Uzbekistano; ragina Uzbekistano valdžios institucijas pripažinti naujojo Human Rights Watch vadovo Uzbekistane akreditaciją ir leisti šiai organizacijai ir kitoms tarptautinėms ir nevyriausybinėms organizacijoms nekliudomai veikti; prašo Uzbekistano visapusiškai ir veiksmingai bendradarbiauti su JT specialiaisiais pranešėjais dėl kankinimų ir saviraiškos laisvės bei panaikinti NVO registravimo ir veiklos apribojimus Uzbekistane; pažymi, kad Taryba nusprendė neatnaujinti kelionės apribojimų, taikomų tam tikriems asmenims, nurodytiems Bendrojoje pozicijoje 2007/734/BUSP (34), kurios galiojimas buvo sustabdytas pagal 2007 m. spalio 15–16 d. ir 2008 m. balandžio 29 d. Tarybos išvadas; džiaugiasi, kad Taryba vis dėlto nusprendė 12 mėnesių laikotarpiui pratęsti toje bendrojoje pozicijoje BUSP nustatytą ginklų embargą; ragina Tarybą ir Komisiją persvarstyti žmogaus teisių padėtį Uzbekistane; pabrėžia savo raginimą nedelsiant paleisti politinius kalinius; atkreipia dėmesį į 2008 m. gruodžio 17 d. ES pirmininkaujančios valstybės deklaraciją dėl konkrečių atvejų;

| 95. | džiaugiasi, kad 2008 m. liepos mėn. Europos Sąjunga ir Turkmėnistanas surengė pirmąjį susitikimą vykdant dialogą žmogaus teisių klausimais; džiaugiasi, kad buvo susirūpinta žmogaus teisių padėtimi Turkmėnistane, visų pirma dėl nuomonės reiškimo ir susirinkimų laisvės, teismų valdžios nepriklausomumo ir pilietinės visuomenės veikimo; nurodo savo 2008 m. vasario 20 d. rezoliuciją dėl ES strategijos Centrinės Azijos atžvilgiu (35) ir pakartoja, jog Turkmėnistanas privalo padaryti pažangą pagrindinėse srityse, kad ES sudarytų laikinąjį susitarimą, be kita ko, suteikiant tarptautiniam Raudonojo Kryžiaus komitetui laisvą ir nekliudomą prieigą, reformuojant švietimo sistemą pagal tarptautinius standartus, be išlygų paleidžiant visus politinius kalinius ir dėl įsitikinimų įkalintus asmenis, panaikinant visas valdžios sudaromas kliūtis keliauti ir leidžiant visoms NVO ir žmogaus teisių organizacijoms nevaržomai veikti valstybėje; ragina Tarybą ir Komisiją, prieš pasirašant laikinąjį susitarimą, aiškiai nurodyti, kokią konkrečią pažangą reikia pasiekti žmogaus teisių klausimu, ir šiuo tikslu patvirtinti tvarkaraštį, kuriame būtų nurodyti aiškūs įgyvendinimo terminai; |
| --- | --- |

95.

džiaugiasi, kad 2008 m. liepos mėn. Europos Sąjunga ir Turkmėnistanas surengė pirmąjį susitikimą vykdant dialogą žmogaus teisių klausimais; džiaugiasi, kad buvo susirūpinta žmogaus teisių padėtimi Turkmėnistane, visų pirma dėl nuomonės reiškimo ir susirinkimų laisvės, teismų valdžios nepriklausomumo ir pilietinės visuomenės veikimo; nurodo savo 2008 m. vasario 20 d. rezoliuciją dėl ES strategijos Centrinės Azijos atžvilgiu (35) ir pakartoja, jog Turkmėnistanas privalo padaryti pažangą pagrindinėse srityse, kad ES sudarytų laikinąjį susitarimą, be kita ko, suteikiant tarptautiniam Raudonojo Kryžiaus komitetui laisvą ir nekliudomą prieigą, reformuojant švietimo sistemą pagal tarptautinius standartus, be išlygų paleidžiant visus politinius kalinius ir dėl įsitikinimų įkalintus asmenis, panaikinant visas valdžios sudaromas kliūtis keliauti ir leidžiant visoms NVO ir žmogaus teisių organizacijoms nevaržomai veikti valstybėje; ragina Tarybą ir Komisiją, prieš pasirašant laikinąjį susitarimą, aiškiai nurodyti, kokią konkrečią pažangą reikia pasiekti žmogaus teisių klausimu, ir šiuo tikslu patvirtinti tvarkaraštį, kuriame būtų nurodyti aiškūs įgyvendinimo terminai;

| 96. | remia Tarybos norą pradėti dialogus žmogaus teisių klausimais su kiekviena iš likusių Centrinės Azijos valstybių; ragina, kad dialogai būtų orientuoti į rezultatus ir visiškai atitiktų Europos Sąjungos gaires dėl dialogų su trečiosiomis valstybėmis žmogaus teisių klausimais, užtikrinant pilietinės visuomenės ir Europos Parlamento dalyvavimą; ragina, kad dialogams pradėti Tarybos ir Komisijos sekretoriatuose būtų numatyta pakankamai išteklių; |
| --- | --- |

96.

remia Tarybos norą pradėti dialogus žmogaus teisių klausimais su kiekviena iš likusių Centrinės Azijos valstybių; ragina, kad dialogai būtų orientuoti į rezultatus ir visiškai atitiktų Europos Sąjungos gaires dėl dialogų su trečiosiomis valstybėmis žmogaus teisių klausimais, užtikrinant pilietinės visuomenės ir Europos Parlamento dalyvavimą; ragina, kad dialogams pradėti Tarybos ir Komisijos sekretoriatuose būtų numatyta pakankamai išteklių;

| 97. | atkreipia dėmesį ir į Turkijos, ir į ES įsipareigojimo dėl Turkijos stojimo proceso svarbą Turkijoje tebevykstančioms žmogaus teisių reformoms; mano, kad vyriausybės sprendimas leisti transliuoti kurdų televizijos laidas yra svarbus žingsnis siekiant žodžio laisvės Turkijoje; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad vis dar uždrausta vartoti kurdų kalbą parlamente ir politinių kampanijų metu; dar kartą primena, kad reikia tolesnių teisinių reformų siekiant ir teisės aktais, ir praktikoje užtikrinti pagarbą tautinėms mažumoms, jų apsaugą ir visišką jų išraiškos laisvę, laikantis EŽTK ir Europos žmogaus teisių teismo praktikos; susirūpinęs pažymi, kad nepadaryta jokios pažangos ratifikuojant žmogaus teisių dokumentus, ypač Konvencijos prieš kankinimą fakultatyvų protokolą, JT konvenciją dėl neįgalių asmenų teisių ir EŽTK konvencijos papildomus protokolus Nr. 4, 7 ir 12; |
| --- | --- |

97.

atkreipia dėmesį ir į Turkijos, ir į ES įsipareigojimo dėl Turkijos stojimo proceso svarbą Turkijoje tebevykstančioms žmogaus teisių reformoms; mano, kad vyriausybės sprendimas leisti transliuoti kurdų televizijos laidas yra svarbus žingsnis siekiant žodžio laisvės Turkijoje; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad vis dar uždrausta vartoti kurdų kalbą parlamente ir politinių kampanijų metu; dar kartą primena, kad reikia tolesnių teisinių reformų siekiant ir teisės aktais, ir praktikoje užtikrinti pagarbą tautinėms mažumoms, jų apsaugą ir visišką jų išraiškos laisvę, laikantis EŽTK ir Europos žmogaus teisių teismo praktikos; susirūpinęs pažymi, kad nepadaryta jokios pažangos ratifikuojant žmogaus teisių dokumentus, ypač Konvencijos prieš kankinimą fakultatyvų protokolą, JT konvenciją dėl neįgalių asmenų teisių ir EŽTK konvencijos papildomus protokolus Nr. 4, 7 ir 12;

| 98. | ragina naująją Pakistano vyriausybę imtis atitinkamų veiksmų gerinant žmogaus teisių padėtį Pakistane; nurodo Amnesty International prašymą, kuriuo Pakistano vyriausybė raginama priimti atgal į darbą ankstesnio prezidento Pervezo Musharrafo 2007 m. neteisėtai nuo pareigų nušalintus teisėjus; džiaugiasi, kad 2008 m. vasario mėn. ES pasiuntė nepriklausomą rinkimų stebėjimo misiją stebėti bendruosius parlamento rinkimus; su džiaugsmu pažymi, kad rinkimai buvo konkurencingi ir dėl to padidėjo visuomenės pasitikėjimas demokratiniu procesu; pažymi, kad ES yra įsipareigojusi remti demokratinių institucijų stiprinimą, ir ragina Tarybą bei Komisiją remti teismų ir advokatūros pradėtą demokratijos judėjimą, visų pirma pateikiant raginimus kai kuriems savo atstovams, įskaitant S. H. Choudhry; pabrėžia, kad žmogaus teisių poreikis yra vienas svarbiausių ES prioritetų vykstant nuolatiniam dialogui su Pakistanu; |
| --- | --- |

98.

ragina naująją Pakistano vyriausybę imtis atitinkamų veiksmų gerinant žmogaus teisių padėtį Pakistane; nurodo Amnesty International prašymą, kuriuo Pakistano vyriausybė raginama priimti atgal į darbą ankstesnio prezidento Pervezo Musharrafo 2007 m. neteisėtai nuo pareigų nušalintus teisėjus; džiaugiasi, kad 2008 m. vasario mėn. ES pasiuntė nepriklausomą rinkimų stebėjimo misiją stebėti bendruosius parlamento rinkimus; su džiaugsmu pažymi, kad rinkimai buvo konkurencingi ir dėl to padidėjo visuomenės pasitikėjimas demokratiniu procesu; pažymi, kad ES yra įsipareigojusi remti demokratinių institucijų stiprinimą, ir ragina Tarybą bei Komisiją remti teismų ir advokatūros pradėtą demokratijos judėjimą, visų pirma pateikiant raginimus kai kuriems savo atstovams, įskaitant S. H. Choudhry; pabrėžia, kad žmogaus teisių poreikis yra vienas svarbiausių ES prioritetų vykstant nuolatiniam dialogui su Pakistanu;

| 99. | džiaugiasi Tarybos pasiūlymais pradėti vesti dialogus dėl žmogaus teisių su įvairiomis Lotynų Amerikos valstybėmis; pabrėžia, kad šie dialogai turi būti suderinti su pateiktais tvirtais, konkrečiais ir apčiuopiamais reikalavimais žmogaus teisių klausimais, taip pat nustatant pareigas ES institucijoms joms palaikant santykius su atitinkamomis valstybėmis; pabrėžia, kad būtų naudinga į juos įtraukti Centrinės Amerikos valstybes; atkreipia dėmesį į tai, kad 2008 m. vasario mėn. Kubos vyriausybė pasirašė Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą; ragina be jokių išlygų ratifikuoti šiuos paktus; ragina Kubos vyriausybę išlaisvinti visus politinius kalinius ir gerbti pagal pasirašytas sutartis saugomas teises; atkreipia dėmesį į Tarybos 2008 m. birželio 20 d. sprendimą panaikinti Kubai taikomas neoficialias sankcijas; pažymi, kad 2009 m. Taryba, atsižvelgdama į tai, ar buvo padaryta didelė pažanga žmogaus teisių srityje, priims sprendimą dėl tolesnio politinio dialogo su Kuba; |
| --- | --- |

99.

džiaugiasi Tarybos pasiūlymais pradėti vesti dialogus dėl žmogaus teisių su įvairiomis Lotynų Amerikos valstybėmis; pabrėžia, kad šie dialogai turi būti suderinti su pateiktais tvirtais, konkrečiais ir apčiuopiamais reikalavimais žmogaus teisių klausimais, taip pat nustatant pareigas ES institucijoms joms palaikant santykius su atitinkamomis valstybėmis; pabrėžia, kad būtų naudinga į juos įtraukti Centrinės Amerikos valstybes; atkreipia dėmesį į tai, kad 2008 m. vasario mėn. Kubos vyriausybė pasirašė Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą; ragina be jokių išlygų ratifikuoti šiuos paktus; ragina Kubos vyriausybę išlaisvinti visus politinius kalinius ir gerbti pagal pasirašytas sutartis saugomas teises; atkreipia dėmesį į Tarybos 2008 m. birželio 20 d. sprendimą panaikinti Kubai taikomas neoficialias sankcijas; pažymi, kad 2009 m. Taryba, atsižvelgdama į tai, ar buvo padaryta didelė pažanga žmogaus teisių srityje, priims sprendimą dėl tolesnio politinio dialogo su Kuba;

| 100. | ragina Rusiją, kaip okupuojančią jėgą Gruzijoje, gerbti žmogaus teises Abchazijoje ir Pietų Osetijoje, įskaitant piliečių teisę grįžti į savo namus; ragina visas valstybes toliau įgyvendinti įsipareigojimus pagal 2008 m. rugpjūčio 12 d. ir rugsėjo 8 d. susitarimus; prašo visas susijusias vyriausybes toliau teikti detalius žemėlapius ir išsamią informaciją apie visas konflikto apimtas vietoves, kur buvo paleistos kasetinės bombos, kad būtų galima lengviau jas pašalinti ir padaryti tokias vietoves saugias civiliams gyventojams; mano, jog abi vyriausybės, rengdamos visuomenės informavimo kampanijas, taip pat turėtų užtikrinti visuomenės informavimą apie nesprogusių medžiagų keliamą pavojų; ragina visas atsakingas administracijas susitarti dėl tarptautinių žmogaus teisių stebėtojų skyrimo į Pietų Osetiją ir Abchaziją; |
| --- | --- |

100.

ragina Rusiją, kaip okupuojančią jėgą Gruzijoje, gerbti žmogaus teises Abchazijoje ir Pietų Osetijoje, įskaitant piliečių teisę grįžti į savo namus; ragina visas valstybes toliau įgyvendinti įsipareigojimus pagal 2008 m. rugpjūčio 12 d. ir rugsėjo 8 d. susitarimus; prašo visas susijusias vyriausybes toliau teikti detalius žemėlapius ir išsamią informaciją apie visas konflikto apimtas vietoves, kur buvo paleistos kasetinės bombos, kad būtų galima lengviau jas pašalinti ir padaryti tokias vietoves saugias civiliams gyventojams; mano, jog abi vyriausybės, rengdamos visuomenės informavimo kampanijas, taip pat turėtų užtikrinti visuomenės informavimą apie nesprogusių medžiagų keliamą pavojų; ragina visas atsakingas administracijas susitarti dėl tarptautinių žmogaus teisių stebėtojų skyrimo į Pietų Osetiją ir Abchaziją;

| 101. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad žmogaus teisių padėtis Birmoje negerėja, ypač atsižvelgus į artėjančius 2010 m. numatytus rinkimus; smerkia tai, kad neseniai daugiau kaip šimtas Birmos opozicijos narių buvo suimti ir nuteisti per „parodomąjį“ teismo procesą, ir jiems paskirtas žiaurias bausmes; ragina Birmos vyriausybę nedelsiant paleisti visus politinius kalinius; mano, kad Parlamentas, matydamas, jog nepaisant visų Birmos režimui taikomų sankcijų dabartinė žmogaus teisių padėtis negerėja, turėtų nusiųsti į Birmą įtakingą delegaciją, ir padidinti Birmai daromą tarptautinį spaudimą; |
| --- | --- |

101.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad žmogaus teisių padėtis Birmoje negerėja, ypač atsižvelgus į artėjančius 2010 m. numatytus rinkimus; smerkia tai, kad neseniai daugiau kaip šimtas Birmos opozicijos narių buvo suimti ir nuteisti per „parodomąjį“ teismo procesą, ir jiems paskirtas žiaurias bausmes; ragina Birmos vyriausybę nedelsiant paleisti visus politinius kalinius; mano, kad Parlamentas, matydamas, jog nepaisant visų Birmos režimui taikomų sankcijų dabartinė žmogaus teisių padėtis negerėja, turėtų nusiųsti į Birmą įtakingą delegaciją, ir padidinti Birmai daromą tarptautinį spaudimą;

Bendroji Tarybos ir Komisijos veiklos apžvalga, įskaitant abiejų ES pirmininkavusių valstybių veiklos rezultatus

| 102. | ragina Tarybai pirmininkaujančią valstybę narę pagrindinį dėmesį skirti ypatingą susirūpinimą žmogaus teisių srityje keliančioms valstybėms; |
| --- | --- |

102.

ragina Tarybai pirmininkaujančią valstybę narę pagrindinį dėmesį skirti ypatingą susirūpinimą žmogaus teisių srityje keliančioms valstybėms;

| 103. | džiaugiasi įvykiais ir diskusijomis, vykstančiomis 2008 m. Europos tarpkultūrinio dialogo metais, ir su džiaugsmu atkreipia dėmesį į iniciatyvas, kurių buvo imtasi pirmininkaujant abiem valstybėms; |
| --- | --- |

103.

džiaugiasi įvykiais ir diskusijomis, vykstančiomis 2008 m. Europos tarpkultūrinio dialogo metais, ir su džiaugsmu atkreipia dėmesį į iniciatyvas, kurių buvo imtasi pirmininkaujant abiem valstybėms;

| 104. | džiaugiasi, kad 2008 m. gruodžio 10 d. pirmininkaujanti Prancūzija bei Komisija surengė Dešimtąjį Europos Sąjungos NVO žmogaus teisių forumą Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 60-ųjų metinių tema, pagrindinį dėmesį visų pirma skirdamos moterų diskriminacijai; |
| --- | --- |

104.

džiaugiasi, kad 2008 m. gruodžio 10 d. pirmininkaujanti Prancūzija bei Komisija surengė Dešimtąjį Europos Sąjungos NVO žmogaus teisių forumą Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 60-ųjų metinių tema, pagrindinį dėmesį visų pirma skirdamos moterų diskriminacijai;

| 105. | ragina Europos Sąjungą sutelkti didesnes pastangas ir imtis ryžtingesnių veiksmų padedant siekti politinio susitarimo dėl Darfūro konflikto ir įgyvendinant visuotinį taikos susitarimą; pabrėžia būtinybę nutraukti nebaudžiamumą ir įgyvendinti Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos sankcijas; džiaugiasi Europos Sąjungos parama, TBT išduodant nedelsiant vykdytinus arešto orderius Darfūro atžvilgiu; |
| --- | --- |

105.

ragina Europos Sąjungą sutelkti didesnes pastangas ir imtis ryžtingesnių veiksmų padedant siekti politinio susitarimo dėl Darfūro konflikto ir įgyvendinant visuotinį taikos susitarimą; pabrėžia būtinybę nutraukti nebaudžiamumą ir įgyvendinti Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos sankcijas; džiaugiasi Europos Sąjungos parama, TBT išduodant nedelsiant vykdytinus arešto orderius Darfūro atžvilgiu;

| 106. | džiaugiasi priėmus 2008 m. rugsėjo 24 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1834, kuria iki 2009 m. gegužės mėn. pratęsiami JT misijos Centrinės Afrikos Respublikoje įgaliojimai, kartu su Jungtinių Tautų ketinimu įgalioti leisti dislokuoti JT karinį dalinį, imantis tolesnių įgyvendinimo veiksmų po EUFOR Tchad/RCA tiek Čade, tiek Centrinės Afrikos Respublikoje; |
| --- | --- |

106.

džiaugiasi priėmus 2008 m. rugsėjo 24 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1834, kuria iki 2009 m. gegužės mėn. pratęsiami JT misijos Centrinės Afrikos Respublikoje įgaliojimai, kartu su Jungtinių Tautų ketinimu įgalioti leisti dislokuoti JT karinį dalinį, imantis tolesnių įgyvendinimo veiksmų po EUFOR Tchad/RCA tiek Čade, tiek Centrinės Afrikos Respublikoje;

| 107. | džiaugiasi, kad Taryba sudarė ir nuolatos atnaujina valstybių, dėl kurių imamasi papildomų suderintų pastangų siekiant įgyvendinti Europos Sąjungos gaires dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų, dėl mirties bausmės (vadinamosios persitvarkančios valstybės, angl. „countries on the cusp“) ir dėl žmogaus teisių gynėjų sąrašus; |
| --- | --- |

107.

džiaugiasi, kad Taryba sudarė ir nuolatos atnaujina valstybių, dėl kurių imamasi papildomų suderintų pastangų siekiant įgyvendinti Europos Sąjungos gaires dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų, dėl mirties bausmės (vadinamosios persitvarkančios valstybės, angl. „countries on the cusp“) ir dėl žmogaus teisių gynėjų sąrašus;

| 108. | pakartoja savo prašymą, kad visose diskusijose su trečiosiomis valstybėmis žmogaus teisių ir demokratijos tema, priemonėse, dokumentuose ir ataskaitose, įskaitant metines žmogaus teisių ataskaitas, būtų aiškiai aptariami diskriminacijos klausimai, įskaitant etninių, nacionalinių ir kalbinių mažumų klausimus, religines laisves, taip pat netoleranciją bet kokiai religijai ir diskriminacinę praktiką, nukreiptą prieš religines mažumas, kastomis pagrįstą diskriminaciją, čiabuvių tautų teisių apsaugą ir rėmimą, moterų žmogaus teises, vaikų teises, neįgaliųjų teises, įskaitant žmones su protine negalia, taip pat bet kokios lytinės orientacijos ir lytinės tapatybės asmenis, prireikus visiškai integruojant jų organizacijas ir Europos Sąjungoje, ir trečiosiose valstybėse; |
| --- | --- |

108.

pakartoja savo prašymą, kad visose diskusijose su trečiosiomis valstybėmis žmogaus teisių ir demokratijos tema, priemonėse, dokumentuose ir ataskaitose, įskaitant metines žmogaus teisių ataskaitas, būtų aiškiai aptariami diskriminacijos klausimai, įskaitant etninių, nacionalinių ir kalbinių mažumų klausimus, religines laisves, taip pat netoleranciją bet kokiai religijai ir diskriminacinę praktiką, nukreiptą prieš religines mažumas, kastomis pagrįstą diskriminaciją, čiabuvių tautų teisių apsaugą ir rėmimą, moterų žmogaus teises, vaikų teises, neįgaliųjų teises, įskaitant žmones su protine negalia, taip pat bet kokios lytinės orientacijos ir lytinės tapatybės asmenis, prireikus visiškai integruojant jų organizacijas ir Europos Sąjungoje, ir trečiosiose valstybėse;

| 109. | atkreipia dėmesį į pirmininkaujančios Prancūzijos pradėtą Europos Sąjungos iniciatyvą dėl Viduržemio jūros regiono, kaip naują iššūkį, siekiant skatinti demokratiją ir pagarbą žmogaus teisėms Viduržemio jūros regione; pabrėžia, kad dėl naujų Europos Sąjungos iniciatyvų plėtros Viduržemio jūros regione negali susilpnėti jokia kita veikla ir pirmenybė diegti atitinkamas reformas tame regione demokratijos ir žmogaus teisių požiūriu; |
| --- | --- |

109.

atkreipia dėmesį į pirmininkaujančios Prancūzijos pradėtą Europos Sąjungos iniciatyvą dėl Viduržemio jūros regiono, kaip naują iššūkį, siekiant skatinti demokratiją ir pagarbą žmogaus teisėms Viduržemio jūros regione; pabrėžia, kad dėl naujų Europos Sąjungos iniciatyvų plėtros Viduržemio jūros regione negali susilpnėti jokia kita veikla ir pirmenybė diegti atitinkamas reformas tame regione demokratijos ir žmogaus teisių požiūriu;

Komisijos išorinės pagalbos programos ir EDŽTRP

| 110. | džiaugiasi, kad 2007 ir 2008 m. EDŽTRP programavimo dokumentuose buvo atsižvelgta į Europos Parlamento prioritetus; |
| --- | --- |

110.

džiaugiasi, kad 2007 ir 2008 m. EDŽTRP programavimo dokumentuose buvo atsižvelgta į Europos Parlamento prioritetus;

| 111. | ragina atnaujinti elektroninius sąvadus, turinčius apimti visus geografiniu ir teminiu pagrindu rengiamus EDŽTRP projektus; |
| --- | --- |

111.

ragina atnaujinti elektroninius sąvadus, turinčius apimti visus geografiniu ir teminiu pagrindu rengiamus EDŽTRP projektus;

| 112. | džiaugdamasis pažymi išreikštą suinteresuotumą pateikti projektus laikantis naujo tikslo - teikti paramą žmogaus teisių gynėjams ir suteiktos galimybės imtis neatidėliotinų jų apsaugos veiksmų; pažymi, kad Komisija atrinko 11 paramos gavėjų įgyvendinti šiuos projektus, ir tikisi, kad reali veikla prasidės 2009 m. pradžioje; |
| --- | --- |

112.

džiaugdamasis pažymi išreikštą suinteresuotumą pateikti projektus laikantis naujo tikslo - teikti paramą žmogaus teisių gynėjams ir suteiktos galimybės imtis neatidėliotinų jų apsaugos veiksmų; pažymi, kad Komisija atrinko 11 paramos gavėjų įgyvendinti šiuos projektus, ir tikisi, kad reali veikla prasidės 2009 m. pradžioje;

| 113. | dar kartą ragina Komisiją atitinkamai pritaikyti darbuotojų, skiriamų įgyvendinti EDŽTRP, skaičių tiek būstinėse, tiek delegacijose, kad būtų atsižvelgta į šios naujos priemonės ypatumus ir problemas; |
| --- | --- |

113.

dar kartą ragina Komisiją atitinkamai pritaikyti darbuotojų, skiriamų įgyvendinti EDŽTRP, skaičių tiek būstinėse, tiek delegacijose, kad būtų atsižvelgta į šios naujos priemonės ypatumus ir problemas;

| 114. | ragina Komisiją užtikrinti Europos Sąjungos politinių prioritetų ir jos remiamų projektų bei programų suderinamumą, visų pirma susijusių su jos dvišaliu programavimu su trečiosiomis valstybėmis; |
| --- | --- |

114.

ragina Komisiją užtikrinti Europos Sąjungos politinių prioritetų ir jos remiamų projektų bei programų suderinamumą, visų pirma susijusių su jos dvišaliu programavimu su trečiosiomis valstybėmis;

Parama rinkimams ir rinkimų stebėjimas

| 115. | džiaugdamasis pažymi, kad ES vis dažniau suteikia paramą rinkimams ir stebi rinkimus siekdama skatinti demokratiją trečiosiose valstybėse, taip didindama pagarbą žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms ir teisinės valstybės principui, ir kad plačiai pripažįstama šių misijų kokybė ir nepriklausomumas; |
| --- | --- |

115.

džiaugdamasis pažymi, kad ES vis dažniau suteikia paramą rinkimams ir stebi rinkimus siekdama skatinti demokratiją trečiosiose valstybėse, taip didindama pagarbą žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms ir teisinės valstybės principui, ir kad plačiai pripažįstama šių misijų kokybė ir nepriklausomumas;

| 116. | pabrėžia, kad išsami ES metodika, apimanti visą rinkimų ciklą, taip pat paramą per rinkimus ir rinkimų stebėjimą, ES atveju buvo labai sėkminga ir dėl to ES tapo pirmaujančia tarptautine rinkimų stebėjimo organizacija; |
| --- | --- |

116.

pabrėžia, kad išsami ES metodika, apimanti visą rinkimų ciklą, taip pat paramą per rinkimus ir rinkimų stebėjimą, ES atveju buvo labai sėkminga ir dėl to ES tapo pirmaujančia tarptautine rinkimų stebėjimo organizacija;

| 117. | džiaugiasi, kad 2008 m. balandžio mėn. buvo išleistas pirmasis ES rinkimų stebėjimo vadovas; ypač atkreipia dėmesį į specialų lyties klausimams skirtą skyrių; pažymi, kad naujajame vadove išsamiai apžvelgiama ES rinkimų stebėjimo misijos metodika ir aprašoma, kaip misijos planuojamos, dislokuojamos bei įgyvendinamos, o taip pat tai, kaip atliekant vertinimus ir teikiant ataskaitas naudojami tarptautiniai standartai; |
| --- | --- |

117.

džiaugiasi, kad 2008 m. balandžio mėn. buvo išleistas pirmasis ES rinkimų stebėjimo vadovas; ypač atkreipia dėmesį į specialų lyties klausimams skirtą skyrių; pažymi, kad naujajame vadove išsamiai apžvelgiama ES rinkimų stebėjimo misijos metodika ir aprašoma, kaip misijos planuojamos, dislokuojamos bei įgyvendinamos, o taip pat tai, kaip atliekant vertinimus ir teikiant ataskaitas naudojami tarptautiniai standartai;

| 118. | ragina būti budresniems nustatant kriterijus, pagal kuriuos atrenkamos valstybės, kuriose turi būti teikiama parama rinkimams ir (arba) stebimi rinkimai, taip pat laikantis tarptautiniu lygmeniu nustatytos metodikos ir taisyklių, visų pirma susijusių su misijos nepriklausomumu; |
| --- | --- |

118.

ragina būti budresniems nustatant kriterijus, pagal kuriuos atrenkamos valstybės, kuriose turi būti teikiama parama rinkimams ir (arba) stebimi rinkimai, taip pat laikantis tarptautiniu lygmeniu nustatytos metodikos ir taisyklių, visų pirma susijusių su misijos nepriklausomumu;

| 119. | pabrėžia savo raginimą, kad rinkimų procesai, įskaitant etapus iki rinkimų ir po jų, būtų įtraukti į įvairaus lygmens politinį dialogą su atitinkamomis trečiosiomis valstybėmis siekiant užtikrinti ES politikos krypčių darną ir dar kartą patvirtinti, kad žmogaus teisės ir demokratija yra labai svarbios; |
| --- | --- |

119.

pabrėžia savo raginimą, kad rinkimų procesai, įskaitant etapus iki rinkimų ir po jų, būtų įtraukti į įvairaus lygmens politinį dialogą su atitinkamomis trečiosiomis valstybėmis siekiant užtikrinti ES politikos krypčių darną ir dar kartą patvirtinti, kad žmogaus teisės ir demokratija yra labai svarbios;

Žmogaus teisių aspekto integravimas

| 120. | ragina Komisiją toliau atidžiai stebėti paramos pagal „Apibendrintą svarbesnių prioritetų sistemą“ (angl. GSP+) teikimą valstybėms, kuriose pastebėta rimtų pažeidimų įgyvendinant aštuonias TDO konvencijas, susijusias su pagrindiniais darbo standartais, atsižvelgiant į pilietinių ir politinių teisių pažeidimus ar priverstinį darbą; prašo Komisijos išplėtoti kriterijus, pagal kuriuos būtų nustatoma, kada GSP turėtų būti atšaukiama dėl su žmogaus teisėmis susijusių priežasčių; |
| --- | --- |

120.

ragina Komisiją toliau atidžiai stebėti paramos pagal „Apibendrintą svarbesnių prioritetų sistemą“ (angl. GSP+) teikimą valstybėms, kuriose pastebėta rimtų pažeidimų įgyvendinant aštuonias TDO konvencijas, susijusias su pagrindiniais darbo standartais, atsižvelgiant į pilietinių ir politinių teisių pažeidimus ar priverstinį darbą; prašo Komisijos išplėtoti kriterijus, pagal kuriuos būtų nustatoma, kada GSP turėtų būti atšaukiama dėl su žmogaus teisėmis susijusių priežasčių;

Ekonominės, socialinės ir kultūrinės (ESK) teisės

| 121. | pabrėžia, kad ekonominės, socialinės ir kultūrinės teisės yra tiek pat svarbios, kiek ir pilietinės bei politinės teisės; pabrėžia ES įsipareigojimą remti 2007 m. gruodžio mėn. ir 2008 m. birželio mėn. įvykusių Europos Vadovų Tarybos susitikimų išvadose pateiktus Tūkstantmečio plėtros tikslų pasiekimus; |
| --- | --- |

121.

pabrėžia, kad ekonominės, socialinės ir kultūrinės teisės yra tiek pat svarbios, kiek ir pilietinės bei politinės teisės; pabrėžia ES įsipareigojimą remti 2007 m. gruodžio mėn. ir 2008 m. birželio mėn. įvykusių Europos Vadovų Tarybos susitikimų išvadose pateiktus Tūkstantmečio plėtros tikslų pasiekimus;

| 122. | ragina ES įtraukti ESK teisių apsaugą į savo išorės santykius su trečiosiomis valstybėmis ir nuolatos įtraukti juos į darbotvarkę, susijusią su dialogais žmogaus teisių klausimais bei konsultacijomis su trečiosiomis valstybėmis be daryti spaudimą dėl Tarptautinio ekonominių, pilietinių ir politinių teisių pakto fakultatyvaus protokolo įgyvendinimo, visų pirma, siekiant, kad veiksmingai veiktų jame nustatyta individualių skundų procedūra; |
| --- | --- |

122.

ragina ES įtraukti ESK teisių apsaugą į savo išorės santykius su trečiosiomis valstybėmis ir nuolatos įtraukti juos į darbotvarkę, susijusią su dialogais žmogaus teisių klausimais bei konsultacijomis su trečiosiomis valstybėmis be daryti spaudimą dėl Tarptautinio ekonominių, pilietinių ir politinių teisių pakto fakultatyvaus protokolo įgyvendinimo, visų pirma, siekiant, kad veiksmingai veiktų jame nustatyta individualių skundų procedūra;

| 123. | ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti ESK teisių darną įgyvendinant ES plėtros, išorės prekybos ir žmogaus teisių politiką, ir sudaryti šiuo tikslu tarpžinybinę darbo grupę dėl ESK teisių; |
| --- | --- |

123.

ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti ESK teisių darną įgyvendinant ES plėtros, išorės prekybos ir žmogaus teisių politiką, ir sudaryti šiuo tikslu tarpžinybinę darbo grupę dėl ESK teisių;

| 124. | pabrėžia, kad žmogaus teisės taip pat apima teisę į maistą, tinkamą būstą, švietimą, vandenį, žemę, orų darbą, socialinę apsaugą ir teisę steigti profesinę sąjungą ir kad ypač svarbu užtikrinti, jog šiomis teisėmis galėtų naudotis ypač pažeidžiamų asmenų grupės, pvz., mažiausiai išsivysčiusių, pokonfliktinių ar naujai atsiradusių valstybių gyventojai, čiabuvių tautos, pabėgėliai dėl klimato kaitos, migrantai ir kt.; |
| --- | --- |

124.

pabrėžia, kad žmogaus teisės taip pat apima teisę į maistą, tinkamą būstą, švietimą, vandenį, žemę, orų darbą, socialinę apsaugą ir teisę steigti profesinę sąjungą ir kad ypač svarbu užtikrinti, jog šiomis teisėmis galėtų naudotis ypač pažeidžiamų asmenų grupės, pvz., mažiausiai išsivysčiusių, pokonfliktinių ar naujai atsiradusių valstybių gyventojai, čiabuvių tautos, pabėgėliai dėl klimato kaitos, migrantai ir kt.;

| 125. | ragina Komisiją dėti ypatingas pastangas siekiant užtikrinti teisę į maistą esant dabartinei maisto ir, bendrai, ekonominei krizei; |
| --- | --- |

125.

ragina Komisiją dėti ypatingas pastangas siekiant užtikrinti teisę į maistą esant dabartinei maisto ir, bendrai, ekonominei krizei;

| 126. | pabrėžia poreikį skatinti įmonių socialinę atsakomybę ir įpareigoti tarptautines bendroves, turinčias buveines ES valstybėse narėse, vykdant veiklą trečiosiose valstybėse paisyti atitinkamų TDO taisyklių; |
| --- | --- |

126.

pabrėžia poreikį skatinti įmonių socialinę atsakomybę ir įpareigoti tarptautines bendroves, turinčias buveines ES valstybėse narėse, vykdant veiklą trečiosiose valstybėse paisyti atitinkamų TDO taisyklių;

| 127. | džiaugdamasis pažymi, kad GSP+ sistema, susiejanti žmogaus teises ir tarptautinę prekybą, skatina darnų vystymąsi bei gerą valdymą ir ragina veiksmingai stebėti, kaip laikomasi „pagrindinio elemento“ sąlygos; |
| --- | --- |

127.

džiaugdamasis pažymi, kad GSP+ sistema, susiejanti žmogaus teises ir tarptautinę prekybą, skatina darnų vystymąsi bei gerą valdymą ir ragina veiksmingai stebėti, kaip laikomasi „pagrindinio elemento“ sąlygos;

| 128. | dar kartą ragina Tarybą ir Komisiją imtis ES iniciatyvų tarptautiniu lygmeniu siekiant kovoti su persekiojimu ir diskriminacija dėl lytinės orientacijos ir lyčių tapatybės, pvz., raginant priimti rezoliuciją šiuo klausimu Jungtinių Tautų lygiu ir teikiant paramą NVO bei asmenims, skatinantiems lygybę ir nediskriminavimą; |
| --- | --- |

128.

dar kartą ragina Tarybą ir Komisiją imtis ES iniciatyvų tarptautiniu lygmeniu siekiant kovoti su persekiojimu ir diskriminacija dėl lytinės orientacijos ir lyčių tapatybės, pvz., raginant priimti rezoliuciją šiuo klausimu Jungtinių Tautų lygiu ir teikiant paramą NVO bei asmenims, skatinantiems lygybę ir nediskriminavimą;

Europos Parlamento veiksmų su žmogaus teisėmis susijusiais atvejais veiksmingumas

| 129. | tikisi, kad rezoliucijos ir kiti svarbūs dokumentai žmogaus teisių klausimais bus išversti į tikslinėse vietovėse vartojamas kalbas; |
| --- | --- |

129.

tikisi, kad rezoliucijos ir kiti svarbūs dokumentai žmogaus teisių klausimais bus išversti į tikslinėse vietovėse vartojamas kalbas;

| 130. | džiaugiasi 2008 m. gruodžio 18 d. JT Generalinėje Asamblėjoje pateiktu novatorišku pareiškimu, kuriam pritarė 66 valstybės, įskaitant visas ES valstybes nares, kuriame patvirtinama, kad tarptautinė žmogaus teisių apsauga apima lytinės orientacijos ir lytinės tapatybės aspektus, bei dar kartą patvirtinamas nediskriminavimo principas, t. y. kad žmogaus teisėmis gali vienodai naudotis bet kuris asmuo, neatsižvelgiant į jo lytinę orientaciją ar lytinę tapatybę; |
| --- | --- |

130.

džiaugiasi 2008 m. gruodžio 18 d. JT Generalinėje Asamblėjoje pateiktu novatorišku pareiškimu, kuriam pritarė 66 valstybės, įskaitant visas ES valstybes nares, kuriame patvirtinama, kad tarptautinė žmogaus teisių apsauga apima lytinės orientacijos ir lytinės tapatybės aspektus, bei dar kartą patvirtinamas nediskriminavimo principas, t. y. kad žmogaus teisėmis gali vienodai naudotis bet kuris asmuo, neatsižvelgiant į jo lytinę orientaciją ar lytinę tapatybę;

| 131. | ragina Tarybą iš esmės reaguoti į oficialiuose Parlamento pranešimuose išdėstytus pageidavimus ir išreikštą susirūpinimą bei ypač atsižvelgti į skubias rezoliucijas; |
| --- | --- |

131.

ragina Tarybą iš esmės reaguoti į oficialiuose Parlamento pranešimuose išdėstytus pageidavimus ir išreikštą susirūpinimą bei ypač atsižvelgti į skubias rezoliucijas;

| 132. | trečiosiose valstybėse besilankančioms Europos Parlamento delegacijoms primena, kad jos turėtų sistemingai į savo vizitų į trečiąsias valstybes darbotvarkes įtraukti tarpparlamentinius debatus apie žmogaus teisių padėtį, taip pat susitikimus su žmogaus teisių gynėjais, siekdamos tiesiogiai sužinoti apie žmogaus teisių padėtį atitinkamoje valstybėje ir prireikus pasirūpinti jų tarptautine apsauga ir viešumu; |
| --- | --- |

132.

trečiosiose valstybėse besilankančioms Europos Parlamento delegacijoms primena, kad jos turėtų sistemingai į savo vizitų į trečiąsias valstybes darbotvarkes įtraukti tarpparlamentinius debatus apie žmogaus teisių padėtį, taip pat susitikimus su žmogaus teisių gynėjais, siekdamos tiesiogiai sužinoti apie žmogaus teisių padėtį atitinkamoje valstybėje ir prireikus pasirūpinti jų tarptautine apsauga ir viešumu;

| 133. | yra įsitikinęs, kad tik stipri Europos Parlamento žmogaus teisių institucija galėtų skatinti nuoseklią, veiksmingą, sistemingą ir daug sričių apimančią žmogaus teisių politiką ir Parlamente, ir palaikant santykius su Taryba bei Komisija, visų pirma, atsižvelgiant į Lisabonos sutarties nuostatas užsienio politikos klausimais; |
| --- | --- |

133.

yra įsitikinęs, kad tik stipri Europos Parlamento žmogaus teisių institucija galėtų skatinti nuoseklią, veiksmingą, sistemingą ir daug sričių apimančią žmogaus teisių politiką ir Parlamente, ir palaikant santykius su Taryba bei Komisija, visų pirma, atsižvelgiant į Lisabonos sutarties nuostatas užsienio politikos klausimais;

| 134. | džiaugiasi Sacharovo tinklo įsteigimu, apie kurį minint Sacharovo premijos 20-ąsias metines; mano, kad turėtų būti greitai nuspręsta dėl tinklo veiklos nuostatų ir numatytos jo tikslams siekti reikalingos priemonės; pakartoja savo reikalavimą užtikrinti, kad visi Sacharovo premijos laimėtojai ir, visų pirma, Aung San Suu Kyi, Oswaldo José Payá Sardiñas, Kubos grupė „Baltus drabužius vilkinčios moterys“ (isp. „Damas de Blanco“) ir Hu Jia galėtų patekti į Europos institucijas; smerkia tai, kad nebuvo jokio rimto atsako į ES raginimus Kinijos, Birmos ir Kubos institucijoms gerbti žmogaus teises, ypač saviraiškos laisvę ir laisvę jungtis į politines asociacijas; |
| --- | --- |

134.

džiaugiasi Sacharovo tinklo įsteigimu, apie kurį minint Sacharovo premijos 20-ąsias metines; mano, kad turėtų būti greitai nuspręsta dėl tinklo veiklos nuostatų ir numatytos jo tikslams siekti reikalingos priemonės; pakartoja savo reikalavimą užtikrinti, kad visi Sacharovo premijos laimėtojai ir, visų pirma, Aung San Suu Kyi, Oswaldo José Payá Sardiñas, Kubos grupė „Baltus drabužius vilkinčios moterys“ (isp. „Damas de Blanco“) ir Hu Jia galėtų patekti į Europos institucijas; smerkia tai, kad nebuvo jokio rimto atsako į ES raginimus Kinijos, Birmos ir Kubos institucijoms gerbti žmogaus teises, ypač saviraiškos laisvę ir laisvę jungtis į politines asociacijas;

*

* *

| 135. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių bei valstybių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinėms Tautoms, Europos Tarybai ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai, taip pat šioje rezoliucijoje paminėtų valstybių ir teritorijų vyriausybėms. |
| --- | --- |

135.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių bei valstybių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinėms Tautoms, Europos Tarybai ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai, taip pat šioje rezoliucijoje paminėtų valstybių ir teritorijų vyriausybėms.

---

(1)  Dėl visų svarbių pagrindinių dokumentų žr. Užsienio reikalų komiteto pranešimo A6-0128/2007 III priedo lentelę.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0025.

(3)  OL C 379, 1998 12 7, p. 265; OL C 262, 2001 9 18, p. 262; OL C 293 E, 2002 11 28, p. 88; OL C 271 E, 2003 11 12, p. 576; Priimti tekstai, 2008 m. gegužės 22 d., P6_TA(2008)0238; Priimti tekstai, 2008 m. spalio 21 d., P6_TA(2008)0496.

(4)  OL C 311, 2005 12 9, p. 1.

(5)  OL C 303, 2007 12 14, p. 1.

(6)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3; OL L 209, 2005 8 11, p. 27.

(7)  OL L 386, 2006 12 29, p. 1.

(8)  OL C 125 E, 2008 5 22, p. 220.

(9)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0065.

(10)  OL C 290 E, 2006 11 29, p. 107.

(11)  OL C 250 E, 2007 10 25, p. 91.

(12)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 775.

(13)  OL C 77 E, 2002 3 28, p. 126.

(14)  OL C 187 E, 2008 7 24, p. 214.

(15)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0405.

(16)  OL C 41 E, 2009 2 19, p. 24.

(17)  OL C 303 E, 2006 12 13, p. 879.

(18)  OL C 327, 2005 12 23, p. 4.

(19)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0194.

(20)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0021.

(21)  OL L 150, 2003 6 18, p. 67.

(22)  2008 m. liepos 18 d. Romos statuto dar nebuvo ratifikavusios 85 valstybės: Alžyras, Angola, Armėnija, Azerbaidžanas, Bahamos, Bahreinas, Baltarusija, Bangladešas, Bisau Gvinėja, Brunėjus, Butanas, Čekija, Čilė, Dramblio Kaulo Krantas, Egiptas, Eritrėja, Etiopija, Filipinai, Grenada, Gvatemala, Haitis, Indija, Indonezija, Irakas, Iranas, Izraelis, Jamaika, Jemenas, Jungtinės Amerikos Valstijos, Jungtiniai Arabų Emyratai, Kamerūnas, Kataras, Kazachstanas, Kinija, Kirgizstanas, Kiribatis, Korėjos Liaudies Demokratinė Respublika, Kuba, Kuveitas, Laosas, Libanas, Libija, Malaizija, Maldyvai, Marokas, Mauritanija, Mianmaras (Birma), Mikronezijos Federacinės Valstijos, Moldova, Monakas, Mozambikas, Nepalas, Nikaragva, Omanas, Pakistanas, Palau, Papua Naujoji Gvinėja, Pusiaujo Gvinėja, Ruanda, Rusijos Federacija, Saliamono Salos, Salvadoras, San Tomė ir Prinsipė, Saudo Arabija, Seišeliai, Sent Lusija, Singapūras, Sirija, Somalis, Sudanas, Svazilandas, Šri Lanka, Tailandas, Togas, Tonga, Tunisas, Turkija, Turkmėnistanas, Tuvalu, Ukraina, Uzbekistanas, Vanuatu, Vietnamas, Zimbabvė, Žaliasis Kyšulys.

(23)  Nuo 2008 m. lapkričio mėn., Austrija, Vengrija, Slovėnija ir Ispanija ratifikavo ir konvenciją, ir fakultatyvų jos protokolą.

(24)  Iš ES valstybių narių konvencijos dar neratifikavo: Estija, Graikija, Kipras, Latvija, Lenkija, Lietuva, Rumunija, Slovakija ir Suomija.

(25)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0238.

(26)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0496.

(27)  JAV nuolatinės atstovės, ambasadorės Susan E. Rice, pranešimas pagarbos tarptautinės humanitarinės teisės nuostatoms tema, perskaitytas 2009 m. sausio 29 d. vykusiame Saugumo Tarybos posėdyje.

(28)  (2008 m. lapkričio mėn.) pasirašiusios šalys: Belgija, Danija, Vokietija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Airija, Italija, Kipras, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Austrija, Portugalija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija, (konvenciją iki šiol yra ratifikavusios tik penkios valstybės: Albanija, Argentina, Prancūzija, Hondūras ir Meksika, tačiau kad konvencija įsigaliotų, ją turi ratifikuoti 20 valstybių).

(29)  OL L 200, 2005 7 30, p. 1.

(30)  Bulgarija, Vokietija, Airija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Vengrija, Nyderlandai, Austrija, Portugalija, Rumunija, Slovėnija, Švedija, Suomija, ir Jungtinė Karalystė.

(31)  Vaiko teisių konvencijos fakultatyvas protokolo dėl prekybos vaikais, vaikų prostitucijos ir vaikų pornografijos (2008 m. lapkričio mėn.) neratifikavo: Čekijos Respublika, Vokietija, Airija, Liuksemburgas, Vengrija, Malta, Suomija ir Jungtinės Karalystė.Vaiko teisių konvencijos fakultatyvaus protokolo dėl vaikų dalyvavimo ginkluotuose konfliktuose (2008 m. lapkričio mėn.) neratifikavo: Estija, Nyderlandai ir Vengrija.

(32)  OL C 41 E, 2009 2 19, p. 82.

(33)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0309.

(34)  2007 m. lapkričio 13 d. Tarybos bendroji pozicija 2007/734/BUSP dėl ribojančių priemonių Uzbekistanui (OL L 295, 2007 11 14, p. 34).

(35)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0059.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/82

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisEuropos Sąjungos institucijų tarpusavio pusiausvyra

P6_TA(2009)0387

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Lisabonos sutarties poveikio Europos Sąjungos institucijų tarpusavio pusiausvyros vystymuisi (2008/2073(INI))

2010/C 212 E/12

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos 2008 m. kovo 6 d. sprendimą,

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 13 d. pasirašytą Lisabonos sutartį, iš dalies keičiančią Europos Sąjungos sutartį ir Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 20 d. rezoliuciją dėl Lisabonos sutarties (1),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 11–12 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto nuomonę (A6–0142/2009),

| A. | kadangi pagal Lisabonos sutartį Sąjungos institucijų tarpusavio pusiausvyra padidėja tiek, kiek ja sustiprinamos kiekvienos politinės institucijos pagrindinės funkcijos, taip padidinant šių institucijų atitinkamus vaidmenis institucijų sistemoje, kurioje institucijų bendradarbiavimas yra pagrindinis Sąjungos integracijos proceso sėkmės elementas, |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal Lisabonos sutartį Sąjungos institucijų tarpusavio pusiausvyra padidėja tiek, kiek ja sustiprinamos kiekvienos politinės institucijos pagrindinės funkcijos, taip padidinant šių institucijų atitinkamus vaidmenis institucijų sistemoje, kurioje institucijų bendradarbiavimas yra pagrindinis Sąjungos integracijos proceso sėkmės elementas,

| B. | kadangi pagal Lisabonos sutartį ankstesnis Bendrijos metodas pakeičiamas, jį pritaikius ir sustiprinus, Sąjungos metodu, pagal kurį:






  — | Europos Vadovų Taryba nustato bendrąsias politikos kryptis ir prioritetus, |
| --- | --- | --- |

B.

kadangi pagal Lisabonos sutartį ankstesnis Bendrijos metodas pakeičiamas, jį pritaikius ir sustiprinus, Sąjungos metodu, pagal kurį:

—

Europos Vadovų Taryba nustato bendrąsias politikos kryptis ir prioritetus,

| — | Komisija remia bendruosius Sąjungos interesus ir imasi atitinkamų iniciatyvų šiuo tikslu, |
| --- | --- |

—

Komisija remia bendruosius Sąjungos interesus ir imasi atitinkamų iniciatyvų šiuo tikslu,

| — | Europos Parlamentas ir Taryba bendrai vykdo teisėkūros ir biudžetines funkcijas, remdamiesi Komisijos pasiūlymais, |
| --- | --- |

—

Europos Parlamentas ir Taryba bendrai vykdo teisėkūros ir biudžetines funkcijas, remdamiesi Komisijos pasiūlymais,

| C. | kadangi pagal Lisabonos sutartį šio specialaus Sąjungos sprendimų priėmimo metodo taikymas išplečiamas į naujas teisėkūros ir biudžetinės veiklos sritis, |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Lisabonos sutartį šio specialaus Sąjungos sprendimų priėmimo metodo taikymas išplečiamas į naujas teisėkūros ir biudžetinės veiklos sritis,

| D. | kadangi pagal Lisabonos sutartį nustatyta, jog Europos Vadovų Taryba gali vienbalsiai ir su Europos Parlamento pritarimu išplėsti balsavimą kvalifikuota balsų dauguma ir įprastą teisėkūros procedūrą, taip sustiprindama Sąjungos metodą, |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal Lisabonos sutartį nustatyta, jog Europos Vadovų Taryba gali vienbalsiai ir su Europos Parlamento pritarimu išplėsti balsavimą kvalifikuota balsų dauguma ir įprastą teisėkūros procedūrą, taip sustiprindama Sąjungos metodą,

| E. | kadangi, nors Lisabonos sutartimi siekiama supaprastinti ir sustiprinti pirmininkavimo Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai ryšį, dėl to, kad vienu metu atskirai pirmininkaujama Europos Vadovų Tarybai ir Užsienio reikalų tarybai (taip pat Euro grupei), jei tuo pat metu kitos sudėties Tarybai ir toliau bus pirmininkaujama taikant rotacijos sistemą, bent iš pradžių Sąjungos veikla gali tapti sudėtingesnė, |
| --- | --- |

E.

kadangi, nors Lisabonos sutartimi siekiama supaprastinti ir sustiprinti pirmininkavimo Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai ryšį, dėl to, kad vienu metu atskirai pirmininkaujama Europos Vadovų Tarybai ir Užsienio reikalų tarybai (taip pat Euro grupei), jei tuo pat metu kitos sudėties Tarybai ir toliau bus pirmininkaujama taikant rotacijos sistemą, bent iš pradžių Sąjungos veikla gali tapti sudėtingesnė,

| F. | kadangi pagal lyčių lygybės principą reikėtų, kad skyrimo į svarbiausias Sąjungos politines pareigas procedūros metu taip pat būtų laikomasi vienodo vyrų ir moterų atstovavimo viešajame gyvenime nuostatos, |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal lyčių lygybės principą reikėtų, kad skyrimo į svarbiausias Sąjungos politines pareigas procedūros metu taip pat būtų laikomasi vienodo vyrų ir moterų atstovavimo viešajame gyvenime nuostatos,

| G. | kadangi pagal naują Komisijos pirmininko rinkimų tvarką būtina atsižvelgti į rinkimų rezultatus ir būtinos tinkamos Europos Vadovų Tarybos ir Europos Parlamento atstovų konsultacijos prieš Europos Vadovų Tarybai pasiūlant savo kandidatą, |
| --- | --- |

G.

kadangi pagal naują Komisijos pirmininko rinkimų tvarką būtina atsižvelgti į rinkimų rezultatus ir būtinos tinkamos Europos Vadovų Tarybos ir Europos Parlamento atstovų konsultacijos prieš Europos Vadovų Tarybai pasiūlant savo kandidatą,

| H. | kadangi tarpinstitucinio bendradarbiavimo organizavimas sprendimų priėmimo procese bus Sąjungos veiksmų sėkmės pagrindas, |
| --- | --- |

H.

kadangi tarpinstitucinio bendradarbiavimo organizavimas sprendimų priėmimo procese bus Sąjungos veiksmų sėkmės pagrindas,

| I. | kadangi Lisabonos sutartyje pripažįstama didėjanti daugiamečio strateginio ir metinio veiklos planavimo svarba siekiant užtikrinti sklandžius institucijų ryšius ir veiksmingą sprendimų priėmimo procedūrų įgyvendinimą, taip pat pabrėžiamas Komisijos kaip pagrindinės planavimo iniciatorės vaidmuo, |
| --- | --- |

I.

kadangi Lisabonos sutartyje pripažįstama didėjanti daugiamečio strateginio ir metinio veiklos planavimo svarba siekiant užtikrinti sklandžius institucijų ryšius ir veiksmingą sprendimų priėmimo procedūrų įgyvendinimą, taip pat pabrėžiamas Komisijos kaip pagrindinės planavimo iniciatorės vaidmuo,

| J. | kadangi dabartinė septynerių metų finansinė programa reiškia, kad kartkartėmis Europos Parlamentas ir Komisija, turėdami visas įstatymų leidžiamųjų organų teises, neturės priimti jokių esminių politinių finansinių sprendimų per savo įgaliojimų laikotarpį ir todėl jausis ribojami savo pirmtakų priimtos programos, kuri bus tęsiama iki esamų įgaliojimų pabaigos, nors tai galėtų būti išspręsta pasinaudojus į Lisabonos sutartį įtraukta penkerių metų finansinio programavimo galimybe, atitinkančia Parlamento ir Komisijos įgaliojimų laikotarpį, |
| --- | --- |

J.

kadangi dabartinė septynerių metų finansinė programa reiškia, kad kartkartėmis Europos Parlamentas ir Komisija, turėdami visas įstatymų leidžiamųjų organų teises, neturės priimti jokių esminių politinių finansinių sprendimų per savo įgaliojimų laikotarpį ir todėl jausis ribojami savo pirmtakų priimtos programos, kuri bus tęsiama iki esamų įgaliojimų pabaigos, nors tai galėtų būti išspręsta pasinaudojus į Lisabonos sutartį įtraukta penkerių metų finansinio programavimo galimybe, atitinkančia Parlamento ir Komisijos įgaliojimų laikotarpį,

| K. | kadangi pagal Lisabonos sutartį pradedamas taikyti naujas ir platus požiūris į Sąjungos išorės veiksmus, nors ir taikant specialias sprendimų priėmimo priemones sprendžiant klausimus, susijusius su bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP), taip pat įsteigiant dvigubą Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) pareigybę, remiamą specialios išorės tarnybos, kaip pagrindinį elementą, dėl kurio šis naujas ir kompleksinis požiūris bus veiksmingas, |
| --- | --- |

K.

kadangi pagal Lisabonos sutartį pradedamas taikyti naujas ir platus požiūris į Sąjungos išorės veiksmus, nors ir taikant specialias sprendimų priėmimo priemones sprendžiant klausimus, susijusius su bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP), taip pat įsteigiant dvigubą Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) pareigybę, remiamą specialios išorės tarnybos, kaip pagrindinį elementą, dėl kurio šis naujas ir kompleksinis požiūris bus veiksmingas,

| L. | kadangi pagal Lisabonos sutartį pradedama taikyti nauja Sąjungos išorinio atstovavimo sistema, kuri iš esmės įvairiais lygmenimis patikėta Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Komisijos pirmininkui ir Komisijos pirmininko pavaduotojui (vyriausiajam įgaliotiniui) ir pagal kurią numatytas būtinas tikslus šalių, atsakingų už šią reprezentaciją, apibrėžimas ir griežtas šių šalių veiklos koordinavimas, siekiant išvengti žalingų kompetencijos konfliktų ir nereikalingo dubliavimo, |
| --- | --- |

L.

kadangi pagal Lisabonos sutartį pradedama taikyti nauja Sąjungos išorinio atstovavimo sistema, kuri iš esmės įvairiais lygmenimis patikėta Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Komisijos pirmininkui ir Komisijos pirmininko pavaduotojui (vyriausiajam įgaliotiniui) ir pagal kurią numatytas būtinas tikslus šalių, atsakingų už šią reprezentaciją, apibrėžimas ir griežtas šių šalių veiklos koordinavimas, siekiant išvengti žalingų kompetencijos konfliktų ir nereikalingo dubliavimo,

| M. | kadangi Europos Vadovų Tarybos susitikime, vykusiame 2008 m. gruodžio 11 ir 12 dienomis, susitarta, kad jei Lisabonos sutartis įsigalios iki metų pabaigos, Europos Vadovų Taryba imsis būtinų teisinių priemonių išsaugoti dabartinio pobūdžio Komisijos sudėtį, t. y. po vieną Komisijos narį iš kiekvienos valstybės narės, |
| --- | --- |

M.

kadangi Europos Vadovų Tarybos susitikime, vykusiame 2008 m. gruodžio 11 ir 12 dienomis, susitarta, kad jei Lisabonos sutartis įsigalios iki metų pabaigos, Europos Vadovų Taryba imsis būtinų teisinių priemonių išsaugoti dabartinio pobūdžio Komisijos sudėtį, t. y. po vieną Komisijos narį iš kiekvienos valstybės narės,

Bendras įvertinimas

| 1. | palankiai vertina institucines naujoves, numatytas Lisabonos sutartyje, pagal kurias sukuriamos sąlygos atnaujintai ir tvirtesnei Sąjungos institucijų tarpusavio pusiausvyrai, dėl kurios Sąjungos institucijos galės dirbti veiksmingiau, atviriau ir demokratiškiau, o Sąjunga galės pasiekti geresnių rezultatų, labiau atitinkančių Sąjungos piliečių lūkesčius, taip pat visapusiškai atlikti savo kaip pasaulio veikėjos vaidmenį tarptautinėje arenoje; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina institucines naujoves, numatytas Lisabonos sutartyje, pagal kurias sukuriamos sąlygos atnaujintai ir tvirtesnei Sąjungos institucijų tarpusavio pusiausvyrai, dėl kurios Sąjungos institucijos galės dirbti veiksmingiau, atviriau ir demokratiškiau, o Sąjunga galės pasiekti geresnių rezultatų, labiau atitinkančių Sąjungos piliečių lūkesčius, taip pat visapusiškai atlikti savo kaip pasaulio veikėjos vaidmenį tarptautinėje arenoje;

| 2. | pabrėžia, kad sustiprintos kiekvienos iš institucijų pagrindinės svarbiausios funkcijos, taip kiekvienai iš jų sudarant galimybę plėtoti savo vaidmenį veiksmingiau, tačiau perspėja, kad pagal naują institucinę sistemą būtina, jog kiekviena institucija atliktų savo vaidmenį nuolat bendradarbiaudama su kitomis institucijomis, kad būtų pasiekta visai Sąjungai naudingų rezultatų; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad sustiprintos kiekvienos iš institucijų pagrindinės svarbiausios funkcijos, taip kiekvienai iš jų sudarant galimybę plėtoti savo vaidmenį veiksmingiau, tačiau perspėja, kad pagal naują institucinę sistemą būtina, jog kiekviena institucija atliktų savo vaidmenį nuolat bendradarbiaudama su kitomis institucijomis, kad būtų pasiekta visai Sąjungai naudingų rezultatų;

Specialaus sprendimų priėmimo Sąjungos metodo, kaip institucijų tarpusavio pusiausvyros pagrindo, stiprinimas

| 3. | pritaria tam, kad pagrindiniai Bendrijos metodo elementai – Komisijos iniciatyvos teisė ir bendras Europos Parlamento ir Tarybos sprendimų priėmimas – išliko ir pagal Lisabonos sutartį jie sustiprinami tiek, kad:






  — | Europos Vadovų Taryba tampa institucija, kurios ypatingas vaidmuo būti Sąjungos varomąja jėga ir teikti Sąjungai orientaciją sustiprinamas, tokiu būdu nustatant Sąjungos strateginius tikslus ir prioritetus, nesikišant į Sąjungos teisėkūros ir biudžetinių įgaliojimų įprastinį vykdymą; |
| --- | --- | --- |

3.

pritaria tam, kad pagrindiniai Bendrijos metodo elementai – Komisijos iniciatyvos teisė ir bendras Europos Parlamento ir Tarybos sprendimų priėmimas – išliko ir pagal Lisabonos sutartį jie sustiprinami tiek, kad:

—

Europos Vadovų Taryba tampa institucija, kurios ypatingas vaidmuo būti Sąjungos varomąja jėga ir teikti Sąjungai orientaciją sustiprinamas, tokiu būdu nustatant Sąjungos strateginius tikslus ir prioritetus, nesikišant į Sąjungos teisėkūros ir biudžetinių įgaliojimų įprastinį vykdymą;

| — | patvirtinamas Komisijos „variklio“, kuris „gena pirmyn“ Europos veiklą, vaidmuo, taip užtikrinant, kad Komisijos teisėkūros iniciatyvos monopolis išliktų nepaliestas (ir net sustiprintas), ypač biudžeto procedūros srityje; |
| --- | --- |

—

patvirtinamas Komisijos „variklio“, kuris „gena pirmyn“ Europos veiklą, vaidmuo, taip užtikrinant, kad Komisijos teisėkūros iniciatyvos monopolis išliktų nepaliestas (ir net sustiprintas), ypač biudžeto procedūros srityje;

| — | Europos Parlamento, kaip viena iš teisėkūros institucijų, galios, sudarančios teisėkūros įgaliojimų dalį, padidinamos, nes įprastinė teisėkūros procedūra (taip bus vadinama dabartinė bendro sprendimo procedūra) tampa pagrindine taisykle (nebent Sutartyse nurodoma, kad turi būti taikoma speciali teisėkūros procedūra) ir išplečiama beveik visoms Europos teisės sritims, įskaitant teisingumą ir vidaus reikalus; |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento, kaip viena iš teisėkūros institucijų, galios, sudarančios teisėkūros įgaliojimų dalį, padidinamos, nes įprastinė teisėkūros procedūra (taip bus vadinama dabartinė bendro sprendimo procedūra) tampa pagrindine taisykle (nebent Sutartyse nurodoma, kad turi būti taikoma speciali teisėkūros procedūra) ir išplečiama beveik visoms Europos teisės sritims, įskaitant teisingumą ir vidaus reikalus;

| — | Tarybos, kaip kitos iš teisėkūros institucijų, vaidmuo patvirtinamas ir išsaugomas – nors ir su tam tikra persvara keliose svarbiose srityse – ypač dėl to, kad Lisabonos sutartyje išaiškinama, jog Europos Vadovų Taryba nevykdo teisėkūros funkcijų; |
| --- | --- |

—

Tarybos, kaip kitos iš teisėkūros institucijų, vaidmuo patvirtinamas ir išsaugomas – nors ir su tam tikra persvara keliose svarbiose srityse – ypač dėl to, kad Lisabonos sutartyje išaiškinama, jog Europos Vadovų Taryba nevykdo teisėkūros funkcijų;

| — | naujoji biudžeto procedūra greičiausiai bus pagrįsta bendro sprendimo priėmimo procesu, kuriame lygiomis teisėmis dalyvaudami Europos Parlamentas ir Taryba priims sprendimą dėl visų rūšių išlaidų, ir Europos Parlamentas bei Taryba taip pat kartu spręs dėl daugiametės finansinės programos (abiem atvejais Komisijos iniciatyva); |
| --- | --- |

—

naujoji biudžeto procedūra greičiausiai bus pagrįsta bendro sprendimo priėmimo procesu, kuriame lygiomis teisėmis dalyvaudami Europos Parlamentas ir Taryba priims sprendimą dėl visų rūšių išlaidų, ir Europos Parlamentas bei Taryba taip pat kartu spręs dėl daugiametės finansinės programos (abiem atvejais Komisijos iniciatyva);

| — | dėl teisėkūros ir deleguotųjų aktų atskyrimo, taip pat Komisijos specialaus vykdomojo vaidmens pripažinimo, abiem teisėkūros valdžios dalims vienodai kontroliuojant, pagerės Europos teisės aktų kokybė; Europos Parlamentas atlieka naują vaidmenį suteikiant deleguotuosius įgaliojimus Komisijai ir prižiūrint deleguotųjų teisės aktų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

—

dėl teisėkūros ir deleguotųjų aktų atskyrimo, taip pat Komisijos specialaus vykdomojo vaidmens pripažinimo, abiem teisėkūros valdžios dalims vienodai kontroliuojant, pagerės Europos teisės aktų kokybė; Europos Parlamentas atlieka naują vaidmenį suteikiant deleguotuosius įgaliojimus Komisijai ir prižiūrint deleguotųjų teisės aktų įgyvendinimą;

| — | dėl Sąjungos įgaliojimų sudaryti sutartis, Komisijai (glaudžiai bendradarbiaujant su Komisijos pirmininko pavaduotoju (vyriausiuoju įgaliotiniu)) pripažįstami įgaliojimai vesti derybas ir reikės Europos Parlamento pritarimo beveik visais atvejais, kad Taryba sudarytų tarptautinius susitarimus; |
| --- | --- |

—

dėl Sąjungos įgaliojimų sudaryti sutartis, Komisijai (glaudžiai bendradarbiaujant su Komisijos pirmininko pavaduotoju (vyriausiuoju įgaliotiniu)) pripažįstami įgaliojimai vesti derybas ir reikės Europos Parlamento pritarimo beveik visais atvejais, kad Taryba sudarytų tarptautinius susitarimus;

| 4. | palankiai vertina tai, kad pagal Lisabonos sutartį nustatyta, jog Europos Vadovų Taryba gali vienbalsiai ir gavusi Europos Parlamento pritarimą, jei tam neprieštarauja nacionaliniai parlamentai, išplėsti sprendimų priėmimą kvalifikuota balsų dauguma ir įprastinę teisėkūros procedūrą į sritis, kurioms šie būdai dar netaikomi; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina tai, kad pagal Lisabonos sutartį nustatyta, jog Europos Vadovų Taryba gali vienbalsiai ir gavusi Europos Parlamento pritarimą, jei tam neprieštarauja nacionaliniai parlamentai, išplėsti sprendimų priėmimą kvalifikuota balsų dauguma ir įprastinę teisėkūros procedūrą į sritis, kurioms šie būdai dar netaikomi;

| 5. | pabrėžia, kas iš esmės šios jungiančios nuostatos parodo tikrą tendenciją siekti kuo platesnio Sąjungos metodo taikymo, taigi ragina Europos Vadovų Tarybą visapusiškai išnaudoti šias galimybes, kurios teikiamos pagal Sutartį; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kas iš esmės šios jungiančios nuostatos parodo tikrą tendenciją siekti kuo platesnio Sąjungos metodo taikymo, taigi ragina Europos Vadovų Tarybą visapusiškai išnaudoti šias galimybes, kurios teikiamos pagal Sutartį;

| 6. | ir toliau laikosi nuomonės, kad siekiant visapusiškai pasinaudoti visomis institucinėmis ir procedūrinėmis naujovėmis, kurios bus taikomos pagal Lisabonos sutartį, būtinas nuodugnus nuolatinis institucijų, dalyvaujančių skirtingose procedūrose, bendradarbiavimas, visapusiškai pasinaudojant naujomis priemonėmis, numatytomis Sutartyje, visų pirma tarpinstituciniais susitarimais; |
| --- | --- |

6.

ir toliau laikosi nuomonės, kad siekiant visapusiškai pasinaudoti visomis institucinėmis ir procedūrinėmis naujovėmis, kurios bus taikomos pagal Lisabonos sutartį, būtinas nuodugnus nuolatinis institucijų, dalyvaujančių skirtingose procedūrose, bendradarbiavimas, visapusiškai pasinaudojant naujomis priemonėmis, numatytomis Sutartyje, visų pirma tarpinstituciniais susitarimais;

Europos Parlamentas

| 7. | labai palankiai vertina tai, kad Lisabonos sutartyje Europos Parlamentas visiškai pripažįstamas kaip viena iš dviejų Sąjungos teisėkūros ir biudžeto valdymo institucijų, tuo pat metu pripažįstant ir jo vaidmenį priimant daugelį politinių sprendimų, svarbių Sąjungos gyvenimui, taip pat jo politinės kontrolės funkcijos sustiprintos ir net išplėstos, nors ir mažesniu mastu, į BUSP sritį; |
| --- | --- |

7.

labai palankiai vertina tai, kad Lisabonos sutartyje Europos Parlamentas visiškai pripažįstamas kaip viena iš dviejų Sąjungos teisėkūros ir biudžeto valdymo institucijų, tuo pat metu pripažįstant ir jo vaidmenį priimant daugelį politinių sprendimų, svarbių Sąjungos gyvenimui, taip pat jo politinės kontrolės funkcijos sustiprintos ir net išplėstos, nors ir mažesniu mastu, į BUSP sritį;

| 8. | pabrėžia, kad dėl šio Europos Parlamento vaidmens pripažinimo būtina, jog kitos institucijos visapusiškai bendradarbiautų, o būtent tinkamu laiku teiktų Parlamentui visus dokumentus, būtinus jo funkcijoms atlikti vienodomis sąlygomis su Taryba, taip pat Parlamentas turi turėti galimybę dalyvauti atitinkamose kitų institucijų darbo grupėse ir posėdžiuose vienodomis sąlygomis su kitais sprendimų priėmimo procedūros dalyviais; ragina šias tris institucijas numatyti tarpinstitucinių susitarimų sudarymą, siekiant susisteminti gerąją patirtį šiose srityse, kad būtų pasiektas tinkamiausias šių institucijų tarpusavio bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad dėl šio Europos Parlamento vaidmens pripažinimo būtina, jog kitos institucijos visapusiškai bendradarbiautų, o būtent tinkamu laiku teiktų Parlamentui visus dokumentus, būtinus jo funkcijoms atlikti vienodomis sąlygomis su Taryba, taip pat Parlamentas turi turėti galimybę dalyvauti atitinkamose kitų institucijų darbo grupėse ir posėdžiuose vienodomis sąlygomis su kitais sprendimų priėmimo procedūros dalyviais; ragina šias tris institucijas numatyti tarpinstitucinių susitarimų sudarymą, siekiant susisteminti gerąją patirtį šiose srityse, kad būtų pasiektas tinkamiausias šių institucijų tarpusavio bendradarbiavimas;

| 9. | toliau laikosi nuomonės, kad Europos Parlamentas pats turi įvykdyti būtinas vidines reformas, kad pritaikytų savo institucijos struktūras, savo darbą ir darbo metodus naujai kompetencijai ir didesniems planavimo ir tarpinstitucinio bendradarbiavimo reikalavimams, kylantiems iš Lisabonos sutarties (2); su susidomėjimu atsižvelgė į darbo grupės Parlamento veiklos reformos klausimais išvadas ir primena, kad jo kompetentingas komitetas neseniai dirbo Parlamento darbo tvarkos taisyklių reformos srityje, kad šios taisyklės būtų pritaikytos Lisabonos sutarčiai (3); |
| --- | --- |

9.

toliau laikosi nuomonės, kad Europos Parlamentas pats turi įvykdyti būtinas vidines reformas, kad pritaikytų savo institucijos struktūras, savo darbą ir darbo metodus naujai kompetencijai ir didesniems planavimo ir tarpinstitucinio bendradarbiavimo reikalavimams, kylantiems iš Lisabonos sutarties (2); su susidomėjimu atsižvelgė į darbo grupės Parlamento veiklos reformos klausimais išvadas ir primena, kad jo kompetentingas komitetas neseniai dirbo Parlamento darbo tvarkos taisyklių reformos srityje, kad šios taisyklės būtų pritaikytos Lisabonos sutarčiai (3);

| 10. | palankiai vertina tai, kad Lisabonos sutartyje iniciatyvos teisė, susijusi su Sutarčių peržiūra, išplečiama ir suteikiama ir Europos Parlamentui, pripažįsta, kad Parlamentas turi teisę dalyvauti konvento darbe ir kad būtinas jo pritarimas, jei Europos Vadovų Taryba mano, kad nėra priežasčių sušaukti konventą; mano, kad šis pripažinimas rodo, jog naudinga pripažinti, kad Europos Parlamentas turi teisę visapusiškai dalyvauti tarpvyriausybinėje konferencijoje tomis pačiomis sąlygomis kaip ir Komisija; mano, kad remiantis dviejų ankstesnių tarpvyriausybinių konferencijų patirtimi tarpinstituciniais susitarimais ateityje galima būtų nustatyti tarpvyriausybinės konferencijos organizavimo gaires, ypač susijusias su Europos Parlamento dalyvavimu ir skaidrumo klausimais; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina tai, kad Lisabonos sutartyje iniciatyvos teisė, susijusi su Sutarčių peržiūra, išplečiama ir suteikiama ir Europos Parlamentui, pripažįsta, kad Parlamentas turi teisę dalyvauti konvento darbe ir kad būtinas jo pritarimas, jei Europos Vadovų Taryba mano, kad nėra priežasčių sušaukti konventą; mano, kad šis pripažinimas rodo, jog naudinga pripažinti, kad Europos Parlamentas turi teisę visapusiškai dalyvauti tarpvyriausybinėje konferencijoje tomis pačiomis sąlygomis kaip ir Komisija; mano, kad remiantis dviejų ankstesnių tarpvyriausybinių konferencijų patirtimi tarpinstituciniais susitarimais ateityje galima būtų nustatyti tarpvyriausybinės konferencijos organizavimo gaires, ypač susijusias su Europos Parlamento dalyvavimu ir skaidrumo klausimais;

| 11. | atsižvelgia į laikinuosius susitarimus, susijusius su Europos Parlamento sudėtimi; mano, kad siekiant įgyvendinti šiuos susitarimus reikės pakeisti pirminę teisę; ragina valstybes nares pritaikyti visas būtinas nacionalines teisines nuostatas, kad būtų galima iš anksto išrinkti 18 papildomų Europos Parlamento narių 2009 m. birželio mėn. rinkimuose ir šie nariai turėtų galimybę dalyvauti Parlamento posėdžiuose stebėtojų teisėmis nuo tos dienos, kai įsigalios Lisabonos sutartis; vis dėlto primena, kad šiems papildomiems Parlamento nariams bus suteiktos visos teisės sutartą dieną ir kai bus įvykdytos visos pirminės teisės pakeitimų ratifikavimo procedūros; primena Tarybai, kad Parlamentui pagal Lisabonos sutartį (ES sutarties 14 straipsnio 2 dalį) bus suteiktos svarbios iniciatyvos ir pritarimo teisės, susijusios su Parlamento sudėtimi, ir kad jis pasirengęs visapusiškai jomis naudotis; |
| --- | --- |

11.

atsižvelgia į laikinuosius susitarimus, susijusius su Europos Parlamento sudėtimi; mano, kad siekiant įgyvendinti šiuos susitarimus reikės pakeisti pirminę teisę; ragina valstybes nares pritaikyti visas būtinas nacionalines teisines nuostatas, kad būtų galima iš anksto išrinkti 18 papildomų Europos Parlamento narių 2009 m. birželio mėn. rinkimuose ir šie nariai turėtų galimybę dalyvauti Parlamento posėdžiuose stebėtojų teisėmis nuo tos dienos, kai įsigalios Lisabonos sutartis; vis dėlto primena, kad šiems papildomiems Parlamento nariams bus suteiktos visos teisės sutartą dieną ir kai bus įvykdytos visos pirminės teisės pakeitimų ratifikavimo procedūros; primena Tarybai, kad Parlamentui pagal Lisabonos sutartį (ES sutarties 14 straipsnio 2 dalį) bus suteiktos svarbios iniciatyvos ir pritarimo teisės, susijusios su Parlamento sudėtimi, ir kad jis pasirengęs visapusiškai jomis naudotis;

Europos Vadovų Tarybos vaidmuo

| 12. | mano, kad oficialiai pripažinus Europos Vadovų Tarybą kaip atskirą savarankišką instituciją, turinčią konkrečią kompetenciją, aiškiai apibrėžtą Sutartyse, kartu Europos Vadovų Tarybos vaidmuo turi būti nukreipiamas į pagrindinę užduotį atlikti būtinosios politinės varomosios jėgos vaidmenį ir nustatyti Sąjungos veiksmų bendrąją orientaciją ir tikslus; |
| --- | --- |

12.

mano, kad oficialiai pripažinus Europos Vadovų Tarybą kaip atskirą savarankišką instituciją, turinčią konkrečią kompetenciją, aiškiai apibrėžtą Sutartyse, kartu Europos Vadovų Tarybos vaidmuo turi būti nukreipiamas į pagrindinę užduotį atlikti būtinosios politinės varomosios jėgos vaidmenį ir nustatyti Sąjungos veiksmų bendrąją orientaciją ir tikslus;

| 13. | taip pat palankiai vertina tai, kad Lisabonos sutartyje detalizuojamas esminis Europos Vadovų Tarybos vaidmuo, susijęs ir su Sutarčių peržiūra, ir su tam tikrais sprendimais, ypač svarbiais Sąjungos politiniam gyvenimui, pvz., dėl kandidatūrų į svarbiausias politines pareigas, politinių kliūčių vykdant įvairias sprendimų priėmimo procedūras įveikimo ir lankstumo priemonių naudojimo, kuriuos priėmė Europos Vadovų Taryba arba kurie priimti jai dalyvaujant; |
| --- | --- |

13.

taip pat palankiai vertina tai, kad Lisabonos sutartyje detalizuojamas esminis Europos Vadovų Tarybos vaidmuo, susijęs ir su Sutarčių peržiūra, ir su tam tikrais sprendimais, ypač svarbiais Sąjungos politiniam gyvenimui, pvz., dėl kandidatūrų į svarbiausias politines pareigas, politinių kliūčių vykdant įvairias sprendimų priėmimo procedūras įveikimo ir lankstumo priemonių naudojimo, kuriuos priėmė Europos Vadovų Taryba arba kurie priimti jai dalyvaujant;

| 14. | taip pat mano, kad, atsižvelgiant į tai, jog Europos Vadovų Taryba nuo šiol sudaro ES institucinės sąrangos dalį, reikia aiškiau ir konkrečiau apibrėžti jos pareigų pobūdį, taip pat galimą jos veiksmų teisinę priežiūrą, ypač atsižvelgiant į SESV 265 straipsnio nuostatas; |
| --- | --- |

14.

taip pat mano, kad, atsižvelgiant į tai, jog Europos Vadovų Taryba nuo šiol sudaro ES institucinės sąrangos dalį, reikia aiškiau ir konkrečiau apibrėžti jos pareigų pobūdį, taip pat galimą jos veiksmų teisinę priežiūrą, ypač atsižvelgiant į SESV 265 straipsnio nuostatas;

| 15. | pabrėžia ypatingą vadovaujamąjį vaidmenį, kurį turės atlikti Europos Vadovų Taryba išorės veiksmų srityje, ypač veiksmų, susijusių su BUSP, ir šiais klausimais Europos Vadovų Tarybos užduotys, susijusios su strateginių interesų atpažinimu, šios politikos tikslų nustatymu ir bendrųjų gairių apibrėžimu, yra itin svarbios; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad rengiant Europos Vadovų Tarybos darbą šioje srityje visų pirma būtinas aktyvus Tarybos, Komisijos pirmininko ir Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) dalyvavimas; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia ypatingą vadovaujamąjį vaidmenį, kurį turės atlikti Europos Vadovų Taryba išorės veiksmų srityje, ypač veiksmų, susijusių su BUSP, ir šiais klausimais Europos Vadovų Tarybos užduotys, susijusios su strateginių interesų atpažinimu, šios politikos tikslų nustatymu ir bendrųjų gairių apibrėžimu, yra itin svarbios; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad rengiant Europos Vadovų Tarybos darbą šioje srityje visų pirma būtinas aktyvus Tarybos, Komisijos pirmininko ir Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) dalyvavimas;

| 16. | toliau mano, kad būtinybė pagerinti tarpinstitucinį Europos Parlamento ir Europos Vadovų Tarybos bendradarbiavimą rodo, jog reikia sudaryti tinkamiausias sąlygas, kuriomis Europos Parlamento pirmininkas dalyvautų Europos Vadovų Tarybos diskusijose, ir šią problemą tikriausiai galima išspręsti priėmus politinį susitarimą dėl šių dviejų institucijų santykių; mano, kad būtų naudinga, jei Europos Vadovų Taryba kaip nors įformintų šias sąlygas savo vidaus darbo tvarkos taisyklėse; |
| --- | --- |

16.

toliau mano, kad būtinybė pagerinti tarpinstitucinį Europos Parlamento ir Europos Vadovų Tarybos bendradarbiavimą rodo, jog reikia sudaryti tinkamiausias sąlygas, kuriomis Europos Parlamento pirmininkas dalyvautų Europos Vadovų Tarybos diskusijose, ir šią problemą tikriausiai galima išspręsti priėmus politinį susitarimą dėl šių dviejų institucijų santykių; mano, kad būtų naudinga, jei Europos Vadovų Taryba kaip nors įformintų šias sąlygas savo vidaus darbo tvarkos taisyklėse;

Nustatytas pirmininkavimas Europos Vadovų Tarybai

| 17. | palankiai vertina tai, kad nustatytas ilgalaikis pirmininkavimas Europos Vadovų Tarybai, nes tai padės užtikrinti didesnį šios institucijos darbo, taigi ir Sąjungos veiksmų tęstinumą, veiksmingumą ir darną; pabrėžia, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai kaip įmanoma greičiau turėtų būti paskirtas Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, kad būtų išlaikytas ryšys tarp naujai išrinkto Parlamento kadencijos trukmės ir naujosios Komisijos įgaliojimų laikotarpio; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina tai, kad nustatytas ilgalaikis pirmininkavimas Europos Vadovų Tarybai, nes tai padės užtikrinti didesnį šios institucijos darbo, taigi ir Sąjungos veiksmų tęstinumą, veiksmingumą ir darną; pabrėžia, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai kaip įmanoma greičiau turėtų būti paskirtas Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, kad būtų išlaikytas ryšys tarp naujai išrinkto Parlamento kadencijos trukmės ir naujosios Komisijos įgaliojimų laikotarpio;

| 18. | pabrėžia tą esminį vaidmenį, kurį Europos Vadovų Tarybos pirmininkas atliks Sąjungos instituciniame gyvenime, ne kaip Europos Sąjungos prezidentas (jis (arba ji) nebus tokiu prezidentu), bet kaip Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, atsakingas už tolesnį Europos Vadovų Tarybos darbo vykdymą, užtikrinantis pasirengimą Europos Vadovų Tarybos darbui ir šio darbo tęstinumą, skatinantis Europos Vadovų Tarybos narių sutarimą, teikiantis pranešimus Europos Parlamentui ir savo lygmeniu, nepažeisdamas Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) funkcijų, atstovaujantis Sąjungai išorėje klausimais, susijusiais su BUSP; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia tą esminį vaidmenį, kurį Europos Vadovų Tarybos pirmininkas atliks Sąjungos instituciniame gyvenime, ne kaip Europos Sąjungos prezidentas (jis (arba ji) nebus tokiu prezidentu), bet kaip Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, atsakingas už tolesnį Europos Vadovų Tarybos darbo vykdymą, užtikrinantis pasirengimą Europos Vadovų Tarybos darbui ir šio darbo tęstinumą, skatinantis Europos Vadovų Tarybos narių sutarimą, teikiantis pranešimus Europos Parlamentui ir savo lygmeniu, nepažeisdamas Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) funkcijų, atstovaujantis Sąjungai išorėje klausimais, susijusiais su BUSP;

| 19. | primena, kad pasirengimą Europos Vadovų Tarybos susitikimams ir jos darbo tęstinumą turi užtikrinti Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, bendradarbiaudamas su Komisijos pirmininku ir remdamasis Bendrųjų reikalų tarybos darbu, o tam reikia abipusių Europos Vadovų Tarybos pirmininko ir Bendrųjų reikalų tarybai pirmininkaujančios valstybės narės ryšių ir glaudaus bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

19.

primena, kad pasirengimą Europos Vadovų Tarybos susitikimams ir jos darbo tęstinumą turi užtikrinti Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, bendradarbiaudamas su Komisijos pirmininku ir remdamasis Bendrųjų reikalų tarybos darbu, o tam reikia abipusių Europos Vadovų Tarybos pirmininko ir Bendrųjų reikalų tarybai pirmininkaujančios valstybės narės ryšių ir glaudaus bendradarbiavimo;

| 20. | mano, kad atsižvelgiant į tai svarbu, jog Europos Vadovų Tarybos pirmininko ir Komisijos pirmininko, rotacijos būdu pirmininkaujančios valstybės narės ir, kiek tai susiję su Sąjungos išoriniu atstovavimu BUSP klausimais, Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) santykiai būtų darnūs ir pagrįsti bendradarbiavimu; |
| --- | --- |

20.

mano, kad atsižvelgiant į tai svarbu, jog Europos Vadovų Tarybos pirmininko ir Komisijos pirmininko, rotacijos būdu pirmininkaujančios valstybės narės ir, kiek tai susiję su Sąjungos išoriniu atstovavimu BUSP klausimais, Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) santykiai būtų darnūs ir pagrįsti bendradarbiavimu;

| 21. | primena, kad nors Lisabonos sutartyje numatyta, jog Europos Vadovų Tarybai padės Tarybos generalinis sekretoriatas, konkrečios Europos Vadovų Tarybos išlaidos turi būti nustatytos atskiroje biudžeto dalyje ir turi apimti konkrečius asignavimus Europos Vadovų Tarybos pirmininkui (-ei), kuriam (-iai) turės padėti jo (arba jos) kabinetas, kuris turėtų būti įsteigtas tinkamomis sąlygomis; |
| --- | --- |

21.

primena, kad nors Lisabonos sutartyje numatyta, jog Europos Vadovų Tarybai padės Tarybos generalinis sekretoriatas, konkrečios Europos Vadovų Tarybos išlaidos turi būti nustatytos atskiroje biudžeto dalyje ir turi apimti konkrečius asignavimus Europos Vadovų Tarybos pirmininkui (-ei), kuriam (-iai) turės padėti jo (arba jos) kabinetas, kuris turėtų būti įsteigtas tinkamomis sąlygomis;

Taryba

| 22. | palankiai vertina priemones, numatytas Lisabonos sutartyje siekiant atsižvelgti į Tarybos kaip antrosios iš Sąjungos teisėkūros ir biudžeto valdymo institucijų vaidmenį, kur Taryba, nors vis dar vyraudama kai kuriose srityse, turi kartu su Europos Parlamentu priimti daugumą sprendimų institucinėje sistemoje, kuri palaipsniui išsivystė pagal dvejų parlamento rūmų modelį; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina priemones, numatytas Lisabonos sutartyje siekiant atsižvelgti į Tarybos kaip antrosios iš Sąjungos teisėkūros ir biudžeto valdymo institucijų vaidmenį, kur Taryba, nors vis dar vyraudama kai kuriose srityse, turi kartu su Europos Parlamentu priimti daugumą sprendimų institucinėje sistemoje, kuri palaipsniui išsivystė pagal dvejų parlamento rūmų modelį;

| 23. | pabrėžia esminį vaidmenį, kuris pagal Lisabonos sutartį suteikiamas Bendrųjų reikalų tarybai – taigi ir jos pirmininkui – siekiant užtikrinti įvairios sudėties Tarybos darbo nuoseklumą ir tęstinumą, taip pat pasirengimą Europos Vadovų Tarybos darbui ir šio darbo tęstinumą (bendradarbiaujant su Europos Vadovų Tarybos pirmininku ir Komisijos pirmininku); |
| --- | --- |

23.

pabrėžia esminį vaidmenį, kuris pagal Lisabonos sutartį suteikiamas Bendrųjų reikalų tarybai – taigi ir jos pirmininkui – siekiant užtikrinti įvairios sudėties Tarybos darbo nuoseklumą ir tęstinumą, taip pat pasirengimą Europos Vadovų Tarybos darbui ir šio darbo tęstinumą (bendradarbiaujant su Europos Vadovų Tarybos pirmininku ir Komisijos pirmininku);

| 24. | pabrėžia ypatingą Tarybos vaidmenį rengiant, apibrėžiant ir įgyvendinant BUSP, ragina sustiprinti Bendrųjų reikalų tarybos pirmininko ir Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio), kaip Užsienio reikalų tarybos pirmininko, veiklos koordinavimą, taip pat šių pareigūnų ir Europos Vadovų Tarybos pirmininko veiklos koordinavimą; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia ypatingą Tarybos vaidmenį rengiant, apibrėžiant ir įgyvendinant BUSP, ragina sustiprinti Bendrųjų reikalų tarybos pirmininko ir Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio), kaip Užsienio reikalų tarybos pirmininko, veiklos koordinavimą, taip pat šių pareigūnų ir Europos Vadovų Tarybos pirmininko veiklos koordinavimą;

| 25. | išreiškia įsitikinimą, kad norint atskirti Bendrųjų reikalų tarybos ir Užsienio reikalų tarybos vaidmenis, kaip numatyta Lisabonos sutartyje, reikia skirtingų šių dviejų Tarybų sudėčių, ypač kad dėl platesnės Sąjungos išorės santykių sampratos, nei numatyta Sutartyse, pakeistose Lisabonos sutartimi, pasidarys vis sunkiau naudotis bendru mandatu abiejose Tarybose; taigi mano, kad pageidautina, jog užsienio reikalų ministrai pirmiausia skirtų dėmesį Užsienio reikalų tarybos veiklai; |
| --- | --- |

25.

išreiškia įsitikinimą, kad norint atskirti Bendrųjų reikalų tarybos ir Užsienio reikalų tarybos vaidmenis, kaip numatyta Lisabonos sutartyje, reikia skirtingų šių dviejų Tarybų sudėčių, ypač kad dėl platesnės Sąjungos išorės santykių sampratos, nei numatyta Sutartyse, pakeistose Lisabonos sutartimi, pasidarys vis sunkiau naudotis bendru mandatu abiejose Tarybose; taigi mano, kad pageidautina, jog užsienio reikalų ministrai pirmiausia skirtų dėmesį Užsienio reikalų tarybos veiklai;

| 26. | atsižvelgdamas į tai, mano, kad valstybės narės, kuri perima pirmininkavimą Tarybai, ministrui pirmininkui arba valstybės vadovui gali prireikti asmeniškai vadovauti Bendrųjų reikalų tarybai ir užtikrinti tinkamą Bendrųjų reikalų tarybos, kaip organo, atsakingo už įvairios sudėties Tarybos darbo koordinavimą ir sprendimus dėl prioritetų bei konfliktų, šiuo metu pernelyg lengvai perduodamų spręsti Europos Vadovų Tarybai, darbą; |
| --- | --- |

26.

atsižvelgdamas į tai, mano, kad valstybės narės, kuri perima pirmininkavimą Tarybai, ministrui pirmininkui arba valstybės vadovui gali prireikti asmeniškai vadovauti Bendrųjų reikalų tarybai ir užtikrinti tinkamą Bendrųjų reikalų tarybos, kaip organo, atsakingo už įvairios sudėties Tarybos darbo koordinavimą ir sprendimus dėl prioritetų bei konfliktų, šiuo metu pernelyg lengvai perduodamų spręsti Europos Vadovų Tarybai, darbą;

| 27. | pripažįsta didžiulius sunkumus, susijusius su įvairios sudėties Tarybos darbo koordinavimo sutrikimu, kurie gali atsirasti dėl naujos pirmininkavimo sistemos, ir pabrėžia, kad siekiant išvengti šių pavojų labai svarbūs naujieji nuolatiniai 18 mėnesių dirbantys trejetai (iš trijų pirmininkaujančių valstybių narių sudarytos grupės), kurie tuo pat metu pirmininkaus įvairios sudėties Tarybai (išskyrus Užsienio reikalų tarybą ir Euro grupę) ir Nuolatinių atstovų komitetui (COREPER), siekiant užtikrinti Tarybos kaip visumos veikimo darną, nuoseklumą ir tęstinumą, taip pat užtikrinti tarpinstitucinį bendradarbiavimą, reikalingą, kad teisėkūros ir biudžetinės procedūros vyktų sklandžiai priimant sprendimus kartu su Europos Parlamentu; |
| --- | --- |

27.

pripažįsta didžiulius sunkumus, susijusius su įvairios sudėties Tarybos darbo koordinavimo sutrikimu, kurie gali atsirasti dėl naujos pirmininkavimo sistemos, ir pabrėžia, kad siekiant išvengti šių pavojų labai svarbūs naujieji nuolatiniai 18 mėnesių dirbantys trejetai (iš trijų pirmininkaujančių valstybių narių sudarytos grupės), kurie tuo pat metu pirmininkaus įvairios sudėties Tarybai (išskyrus Užsienio reikalų tarybą ir Euro grupę) ir Nuolatinių atstovų komitetui (COREPER), siekiant užtikrinti Tarybos kaip visumos veikimo darną, nuoseklumą ir tęstinumą, taip pat užtikrinti tarpinstitucinį bendradarbiavimą, reikalingą, kad teisėkūros ir biudžetinės procedūros vyktų sklandžiai priimant sprendimus kartu su Europos Parlamentu;

| 28. | mano, kad būtina, jog šie trejetai plėtotų intensyvų ir nuolatinį bendradarbiavimą, pasinaudodami savo bendru mandatu; pabrėžia, kad Sąjungos veikimui svarbi kiekvieno iš šių 18 mėnesių dirbsiančių trejetų bendra darbo programa, kaip išsamiai apibūdinama šios rezoliucijos 51 dalyje; ragina minėtuosius trejetus per plenarinį posėdį prasidėjus bendram trejeto mandatui pristatyti Parlamentui savo bendrą darbo programą, kurioje be kitų dalykų būtų jų pasiūlymai dėl diskusijų teisės aktų klausimais terminų; |
| --- | --- |

28.

mano, kad būtina, jog šie trejetai plėtotų intensyvų ir nuolatinį bendradarbiavimą, pasinaudodami savo bendru mandatu; pabrėžia, kad Sąjungos veikimui svarbi kiekvieno iš šių 18 mėnesių dirbsiančių trejetų bendra darbo programa, kaip išsamiai apibūdinama šios rezoliucijos 51 dalyje; ragina minėtuosius trejetus per plenarinį posėdį prasidėjus bendram trejeto mandatui pristatyti Parlamentui savo bendrą darbo programą, kurioje be kitų dalykų būtų jų pasiūlymai dėl diskusijų teisės aktų klausimais terminų;

| 29. | mano, kad valstybės narės, perimančios pirmininkavimą Tarybai, ministras pirmininkas arba valstybės vadovas turės atlikti pagrindinį vaidmenį užtikrindamas visos pirmininkaujančių valstybių narių grupės sanglaudą ir įvairios sudėties Tarybos darbo darną, taip pat užtikrindamas būtiną veiklos koordinavimą Europos Vadovų Taryboje, ypač susijusį su pasirengimu Europos Vadovų Tarybos darbui ir šio darbo tęstinumu; |
| --- | --- |

29.

mano, kad valstybės narės, perimančios pirmininkavimą Tarybai, ministras pirmininkas arba valstybės vadovas turės atlikti pagrindinį vaidmenį užtikrindamas visos pirmininkaujančių valstybių narių grupės sanglaudą ir įvairios sudėties Tarybos darbo darną, taip pat užtikrindamas būtiną veiklos koordinavimą Europos Vadovų Taryboje, ypač susijusį su pasirengimu Europos Vadovų Tarybos darbui ir šio darbo tęstinumu;

| 30. | taip pat pabrėžia, kad valstybės narės, rotacijos tvarka perimančios pirmininkavimą Tarybai, ministras pirmininkas arba valstybės vadovas turi pagal privilegiją dalyvauti Europos Parlamento diskusijose, susijusiose su pirmininkaujančios valstybės narės veikla; mano, kad jis (arba ji) turėtų būti pakviestas (-a) kreiptis į Parlamentą plenariniame posėdyje, pristatyti Parlamentui atitinkamą pirmininkaujančios valstybės narės veiklos programą ir raidos bei rezultatų, registruotų per šešių mėnesių valstybės narės pirmininkavimo laikotarpį, ataskaitą, taip pat pateikti diskusijoms bet kokius kitus svarbius politinius klausimus, kilusius jo (arba jos) pirmininkavimo mandato galiojimo laikotarpiu; |
| --- | --- |

30.

taip pat pabrėžia, kad valstybės narės, rotacijos tvarka perimančios pirmininkavimą Tarybai, ministras pirmininkas arba valstybės vadovas turi pagal privilegiją dalyvauti Europos Parlamento diskusijose, susijusiose su pirmininkaujančios valstybės narės veikla; mano, kad jis (arba ji) turėtų būti pakviestas (-a) kreiptis į Parlamentą plenariniame posėdyje, pristatyti Parlamentui atitinkamą pirmininkaujančios valstybės narės veiklos programą ir raidos bei rezultatų, registruotų per šešių mėnesių valstybės narės pirmininkavimo laikotarpį, ataskaitą, taip pat pateikti diskusijoms bet kokius kitus svarbius politinius klausimus, kilusius jo (arba jos) pirmininkavimo mandato galiojimo laikotarpiu;

| 31. | pabrėžia, kad šiuo metu problemos, susijusios su Sąjungos raida, saugumo ir gynybos klausimai vis dar sudaro neatskiriamą BUSP dalį, ir mano, kad kaip tokie jie ir turėtų likti priskirti Užsienio reikalų tarybos, kuriai pirmininkauja Komisijos pirmininko pavaduotojas (vyriausiasis įgaliotinis), kompetencijai, jei reikia, papildomai dalyvaujant gynybos ministrams; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad šiuo metu problemos, susijusios su Sąjungos raida, saugumo ir gynybos klausimai vis dar sudaro neatskiriamą BUSP dalį, ir mano, kad kaip tokie jie ir turėtų likti priskirti Užsienio reikalų tarybos, kuriai pirmininkauja Komisijos pirmininko pavaduotojas (vyriausiasis įgaliotinis), kompetencijai, jei reikia, papildomai dalyvaujant gynybos ministrams;

Komisija

| 32. | džiaugiasi, kad vėl patvirtintas Komisijos kaip varomosios jėgos vaidmuo, susijęs su tolesniu Sąjungos veiksmų vykdymu, panaudojant:






  — | jos netikro monopolio teisėkūros iniciatyvų srityje pripažinimą, ir šis monopolis išplečiamas visoms Sąjungos veiklos sritims, išskyrus BUSP, ir ypač sustiprinamas finansinių klausimų srityje; |
| --- | --- | --- |

32.

džiaugiasi, kad vėl patvirtintas Komisijos kaip varomosios jėgos vaidmuo, susijęs su tolesniu Sąjungos veiksmų vykdymu, panaudojant:

—

jos netikro monopolio teisėkūros iniciatyvų srityje pripažinimą, ir šis monopolis išplečiamas visoms Sąjungos veiklos sritims, išskyrus BUSP, ir ypač sustiprinamas finansinių klausimų srityje;

| — | jos vaidmens, susijusio su dviejų teisėkūros ir biudžeto valdymo institucijų sutarimo palengvinimu, sustiprinimą; |
| --- | --- |

—

jos vaidmens, susijusio su dviejų teisėkūros ir biudžeto valdymo institucijų sutarimo palengvinimu, sustiprinimą;

| — | jos kaip Sąjungos vykdytojos vaidmens sustiprinimą, kai įgyvendinat Europos Sąjungos teisės nuostatas reikia bendro požiūrio, o Taryba prisiima šį vaidmenį tik BUSP klausimais ir tinkamai pagrįstais atvejais, nurodytais teisės aktuose; |
| --- | --- |

—

jos kaip Sąjungos vykdytojos vaidmens sustiprinimą, kai įgyvendinat Europos Sąjungos teisės nuostatas reikia bendro požiūrio, o Taryba prisiima šį vaidmenį tik BUSP klausimais ir tinkamai pagrįstais atvejais, nurodytais teisės aktuose;

| 33. | taip pat pritaria tam, jog sustiprinama pirmininko pozicija Komisijos narių kolegijoje, ypač susijusi su Komisijos narių institucine atskaitomybe jam (arba jai) ir vidine Komisijos organizacija, ir tai sudaro sąlygas, reikalingas jo (arba jos) vadovavimui Komisijai sustiprinti ir Komisijos sanglaudai sutvirtinti; mano, kad šis sustiprinimas galėtų būti net dar didesnis atsižvelgiant į valstybių ar vyriausybių vadovų susitarimą išlaikyti po vieną Komisijos narį iš kiekvienos valstybės narės; |
| --- | --- |

33.

taip pat pritaria tam, jog sustiprinama pirmininko pozicija Komisijos narių kolegijoje, ypač susijusi su Komisijos narių institucine atskaitomybe jam (arba jai) ir vidine Komisijos organizacija, ir tai sudaro sąlygas, reikalingas jo (arba jos) vadovavimui Komisijai sustiprinti ir Komisijos sanglaudai sutvirtinti; mano, kad šis sustiprinimas galėtų būti net dar didesnis atsižvelgiant į valstybių ar vyriausybių vadovų susitarimą išlaikyti po vieną Komisijos narį iš kiekvienos valstybės narės;

Komisijos pirmininko rinkimai

| 34. | pabrėžia, kad tai, jog Komisijos pirmininką rinks Europos Parlamentas, remdamasis Europos Vadovų Tarybos pasiūlymu, suteiks jo (arba jos) paskyrimui ryškų politinį atspalvį; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad tai, jog Komisijos pirmininką rinks Europos Parlamentas, remdamasis Europos Vadovų Tarybos pasiūlymu, suteiks jo (arba jos) paskyrimui ryškų politinį atspalvį;

| 35. | pabrėžia, kad šie rinkimai padidins Komisijos pirmininko demokratinį teisėtumą ir sustiprins jo (arba jos) poziciją ir Komisijoje, t. y. vidinę (susijusią su kompetencija vidinių santykių su kitais Komisijos nariais srityje), ir tarpinstitucinių santykių srityje apskritai; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad šie rinkimai padidins Komisijos pirmininko demokratinį teisėtumą ir sustiprins jo (arba jos) poziciją ir Komisijoje, t. y. vidinę (susijusią su kompetencija vidinių santykių su kitais Komisijos nariais srityje), ir tarpinstitucinių santykių srityje apskritai;

| 36. | mano, kad šis padidėjęs Komisijos pirmininko teisėtumas bus naudingas ir visai Komisijai, nes išaugs Komisijos kompetencija elgtis kaip nepriklausoma bendrųjų Europos interesų rėmėja ir Europos veiksmų varomoji jėga; |
| --- | --- |

36.

mano, kad šis padidėjęs Komisijos pirmininko teisėtumas bus naudingas ir visai Komisijai, nes išaugs Komisijos kompetencija elgtis kaip nepriklausoma bendrųjų Europos interesų rėmėja ir Europos veiksmų varomoji jėga;

| 37. | todėl primena, kad tai, jog kandidatą į Komisijos pirmininkus gali pasiūlyti Europos Vadovų Taryba kvalifikuota balsų dauguma, o Europos Parlamentas išrenka šį kandidatą visų Parlamento narių balsų dauguma, yra dar viena paskata visiems dalyvaujantiems šiame procese plėtoti būtiną dialogą siekiant užtikrinti sėkmingą proceso baigtį; |
| --- | --- |

37.

todėl primena, kad tai, jog kandidatą į Komisijos pirmininkus gali pasiūlyti Europos Vadovų Taryba kvalifikuota balsų dauguma, o Europos Parlamentas išrenka šį kandidatą visų Parlamento narių balsų dauguma, yra dar viena paskata visiems dalyvaujantiems šiame procese plėtoti būtiną dialogą siekiant užtikrinti sėkmingą proceso baigtį;

| 38. | primena, kad pagal Lisabonos sutartį Europos Vadovų Taryba turi atsižvelgti į Europos Parlamento rinkimus ir, prieš paskirdama kandidatą, surengti tinkamas konsultacijas, kurios nepriskiriamos oficialiam šių dviejų institucijų bendravimui; dar kartą primena, kad prie tarpvyriausybinės konferencijos, kuri priėmė Lisabonos sutartį, Baigiamojo akto pridėtoje 11 deklaracijoje (4), atsižvelgiant į tai, raginama rengti Europos Parlamento ir Europos Vadovų Tarybos atstovų konsultacijas tinkamiausiu būdu; |
| --- | --- |

38.

primena, kad pagal Lisabonos sutartį Europos Vadovų Taryba turi atsižvelgti į Europos Parlamento rinkimus ir, prieš paskirdama kandidatą, surengti tinkamas konsultacijas, kurios nepriskiriamos oficialiam šių dviejų institucijų bendravimui; dar kartą primena, kad prie tarpvyriausybinės konferencijos, kuri priėmė Lisabonos sutartį, Baigiamojo akto pridėtoje 11 deklaracijoje (4), atsižvelgiant į tai, raginama rengti Europos Parlamento ir Europos Vadovų Tarybos atstovų konsultacijas tinkamiausiu būdu;

| 39. | siūlo, kad Europos Vadovų Taryba suteiktų Europos Vadovų Tarybos pirmininkui mandatą (vienam arba su delegacija) rengti šias konsultacijas, kad jis (arba ji) konsultuotųsi su Europos Parlamento pirmininku siekiant organizuoti būtinus susitikimus su kiekvienos Europos Parlamento politinės frakcijos vadovu, gal net kartu su Europos politinių partijų vadovais (arba delegacijomis), ir kad po konsultacijų Europos Vadovų Tarybos pirmininkas pateiktų ataskaitą Europos Vadovų Tarybai; |
| --- | --- |

39.

siūlo, kad Europos Vadovų Taryba suteiktų Europos Vadovų Tarybos pirmininkui mandatą (vienam arba su delegacija) rengti šias konsultacijas, kad jis (arba ji) konsultuotųsi su Europos Parlamento pirmininku siekiant organizuoti būtinus susitikimus su kiekvienos Europos Parlamento politinės frakcijos vadovu, gal net kartu su Europos politinių partijų vadovais (arba delegacijomis), ir kad po konsultacijų Europos Vadovų Tarybos pirmininkas pateiktų ataskaitą Europos Vadovų Tarybai;

Skyrimo procesas

| 40. | mano, kad parenkant kandidatus, galinčius eiti Europos Vadovų Tarybos pirmininko, Komisijos pirmininko ir Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) pareigas, reikėtų visų pirma deramai atsižvelgti į kandidatų tinkamą kompetenciją; taip pat pripažįsta, kaip numatyta prie minėtojo Baigiamojo akto pridėtoje 6 deklaracijoje (5), kad reikia deramai atsižvelgti į būtinybę gerbti Sąjungos ir jos valstybių narių geografinę ir demografinę įvairovę; |
| --- | --- |

40.

mano, kad parenkant kandidatus, galinčius eiti Europos Vadovų Tarybos pirmininko, Komisijos pirmininko ir Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) pareigas, reikėtų visų pirma deramai atsižvelgti į kandidatų tinkamą kompetenciją; taip pat pripažįsta, kaip numatyta prie minėtojo Baigiamojo akto pridėtoje 6 deklaracijoje (5), kad reikia deramai atsižvelgti į būtinybę gerbti Sąjungos ir jos valstybių narių geografinę ir demografinę įvairovę;

| 41. | taigi mano, kad, paskiriant kandidatus į svarbiausias politines pareigas Sąjungoje, valstybės narės ir Europos politinės šeimos turėtų atsižvelgti ne tik į geografinės ir demografinės pusiausvyros kriterijų, bet taip pat į kriterijus, pagrįstus politine ir lyčių pusiausvyra; |
| --- | --- |

41.

taigi mano, kad, paskiriant kandidatus į svarbiausias politines pareigas Sąjungoje, valstybės narės ir Europos politinės šeimos turėtų atsižvelgti ne tik į geografinės ir demografinės pusiausvyros kriterijų, bet taip pat į kriterijus, pagrįstus politine ir lyčių pusiausvyra;

| 42. | atsižvelgdamas į tai, mano, kad skyrimo procesas turėtų prasidėti po Europos Parlamento rinkimų, kad būtų atsižvelgiama į rinkimų rezultatus, kurie turės lemiamos reikšmės parenkant Komisijos pirmininką; atkreipia dėmesį į tai, kad tik po jo (arba jos) išrinkimo bus galima užtikrinti būtiną pusiausvyrą; |
| --- | --- |

42.

atsižvelgdamas į tai, mano, kad skyrimo procesas turėtų prasidėti po Europos Parlamento rinkimų, kad būtų atsižvelgiama į rinkimų rezultatus, kurie turės lemiamos reikšmės parenkant Komisijos pirmininką; atkreipia dėmesį į tai, kad tik po jo (arba jos) išrinkimo bus galima užtikrinti būtiną pusiausvyrą;

| 43. | taigi kaip galimą modelį siūlo toliau pateikiamą skyrimo tvarką ir tvarkaraštį, dėl kurių galėtų susitarti Europos Parlamentas ir Europos Vadovų Taryba:






  — | 1-oji ir 2-oji savaitės po Europos rinkimų: Europos Parlamento politinių frakcijų patvirtinimas; |
| --- | --- | --- |

43.

taigi kaip galimą modelį siūlo toliau pateikiamą skyrimo tvarką ir tvarkaraštį, dėl kurių galėtų susitarti Europos Parlamentas ir Europos Vadovų Taryba:

—

1-oji ir 2-oji savaitės po Europos rinkimų: Europos Parlamento politinių frakcijų patvirtinimas;

| — | 3-ioji savaitė po rinkimų: Europos Vadovų Tarybos pirmininko ir Europos Parlamento pirmininko konsultacijos, o po jų atskiri Europos Vadovų Tarybos pirmininko ir politinių frakcijų pirmininkų (gal ir su Europos politinių partijų pirmininkais arba ribotomis delegacijomis) susitikimai; |
| --- | --- |

—

3-ioji savaitė po rinkimų: Europos Vadovų Tarybos pirmininko ir Europos Parlamento pirmininko konsultacijos, o po jų atskiri Europos Vadovų Tarybos pirmininko ir politinių frakcijų pirmininkų (gal ir su Europos politinių partijų pirmininkais arba ribotomis delegacijomis) susitikimai;

| — | 4-oji savaitė po rinkimų: Europos Vadovų Taryba, atsižvelgdama į minėtųjų konsultacijų rezultatus, paskelbia kandidatą į Komisijos pirmininkus; |
| --- | --- |

—

4-oji savaitė po rinkimų: Europos Vadovų Taryba, atsižvelgdama į minėtųjų konsultacijų rezultatus, paskelbia kandidatą į Komisijos pirmininkus;

| — | 5-oji ir 6-oji savaitės po rinkimų: kandidato į Komisijos pirmininkus bendravimas su politinėmis frakcijomis; kandidato pareiškimai ir jo (arba jos) politinių gairių pristatymas Europos Parlamentui; Europos Parlamento balsavimas dėl kandidato į Komisijos pirmininkus; |
| --- | --- |

—

5-oji ir 6-oji savaitės po rinkimų: kandidato į Komisijos pirmininkus bendravimas su politinėmis frakcijomis; kandidato pareiškimai ir jo (arba jos) politinių gairių pristatymas Europos Parlamentui; Europos Parlamento balsavimas dėl kandidato į Komisijos pirmininkus;

| — | liepa, rugpjūtis, rugsėjis: išrinktasis Komisijos pirmininkas susitaria su Europos Vadovų Taryba dėl Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) paskyrimo ir pasiūlo paskirtųjų Komisijos narių sąrašą (įskaitant Komisijos pirmininko pavaduotoją (vyriausiąjį įgaliotinį)); |
| --- | --- |

—

liepa, rugpjūtis, rugsėjis: išrinktasis Komisijos pirmininkas susitaria su Europos Vadovų Taryba dėl Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) paskyrimo ir pasiūlo paskirtųjų Komisijos narių sąrašą (įskaitant Komisijos pirmininko pavaduotoją (vyriausiąjį įgaliotinį));

| — | rugsėjis: Taryba patvirtina paskirtųjų Komisijos narių sąrašą (įskaitant Komisijos pirmininko pavaduotoją (vyriausiąjį įgaliotinį)); |
| --- | --- |

—

rugsėjis: Taryba patvirtina paskirtųjų Komisijos narių sąrašą (įskaitant Komisijos pirmininko pavaduotoją (vyriausiąjį įgaliotinį));

| — | rugsėjis, spalis: paskirtųjų Komisijos narių ir paskirtojo Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) klausymai Europos Parlamente; |
| --- | --- |

—

rugsėjis, spalis: paskirtųjų Komisijos narių ir paskirtojo Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) klausymai Europos Parlamente;

| — | spalis: Komisijos narių kolegijos ir jų programos pristatymas Europos Parlamentui; balsavimas dėl visos kolegijos (įskaitant Komisijos pirmininko pavaduotoją (vyriausiąjį įgaliotinį)); Europos Vadovų Taryba patvirtina naująją Komisiją; naujoji Komisija pradeda eiti savo pareigas; |
| --- | --- |

—

spalis: Komisijos narių kolegijos ir jų programos pristatymas Europos Parlamentui; balsavimas dėl visos kolegijos (įskaitant Komisijos pirmininko pavaduotoją (vyriausiąjį įgaliotinį)); Europos Vadovų Taryba patvirtina naująją Komisiją; naujoji Komisija pradeda eiti savo pareigas;

| — | lapkritis: Europos Vadovų Taryba paskiria Europos Vadovų Tarybos pirmininką; |
| --- | --- |

—

lapkritis: Europos Vadovų Taryba paskiria Europos Vadovų Tarybos pirmininką;

| 44. | pabrėžia, kad pasiūlytoji įvykių eiga bet kuriuo atveju turėtų būti taikoma nuo 2014 m.; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad pasiūlytoji įvykių eiga bet kuriuo atveju turėtų būti taikoma nuo 2014 m.;

| 45. | mano, kad dėl galimo Lisabonos sutarties įsigaliojimo 2009 m. pabaigoje reikėtų politinio Europos Vadovų Tarybos ir Europos Parlamento susitarimo siekiant užtikrinti, jog bet kuriuo atveju renkant kitos Komisijos pirmininką ir skiriant kitos Komisijos narius būtų atsižvelgiama į svarbiausius naujus įgaliojimus, kurie pagal Lisabonos sutartį suteikiami Europos Parlamentui šiais klausimais; |
| --- | --- |

45.

mano, kad dėl galimo Lisabonos sutarties įsigaliojimo 2009 m. pabaigoje reikėtų politinio Europos Vadovų Tarybos ir Europos Parlamento susitarimo siekiant užtikrinti, jog bet kuriuo atveju renkant kitos Komisijos pirmininką ir skiriant kitos Komisijos narius būtų atsižvelgiama į svarbiausius naujus įgaliojimus, kurie pagal Lisabonos sutartį suteikiami Europos Parlamentui šiais klausimais;

| 46. | mano, kad jei Europos Vadovų Taryba pradėtų naujos Komisijos pirmininko skyrimo procedūrą nedelsiant po 2009 m. birželio mėn. Europos rinkimų (6), ji turėtų tinkamai atsižvelgti į būtinus terminus, kad naujai išrinktų politinių frakcijų atstovų politinių konsultacijų procedūra, kaip numatyta Lisabonos sutartyje, galėtų būti atlikta neoficialiai; mano, kad šiomis aplinkybėmis būtų išlaikyta jo naujųjų išimtinių teisių esmė, ir Europos Parlamentas galėtų imtis Komisijos pirmininko kandidatūros patvirtinimo; |
| --- | --- |

46.

mano, kad jei Europos Vadovų Taryba pradėtų naujos Komisijos pirmininko skyrimo procedūrą nedelsiant po 2009 m. birželio mėn. Europos rinkimų (6), ji turėtų tinkamai atsižvelgti į būtinus terminus, kad naujai išrinktų politinių frakcijų atstovų politinių konsultacijų procedūra, kaip numatyta Lisabonos sutartyje, galėtų būti atlikta neoficialiai; mano, kad šiomis aplinkybėmis būtų išlaikyta jo naujųjų išimtinių teisių esmė, ir Europos Parlamentas galėtų imtis Komisijos pirmininko kandidatūros patvirtinimo;

| 47. | pabrėžia, kad, bet kuriuo atveju, skiriant naująją kolegiją procedūra turėtų būti pradedama tik po to, kai bus žinomi antrojo referendumo Airijoje rezultatai; atkreipia dėmesį į tai, kad šios institucijos turėtų būti gerai susipažinusios su būsimomis teisinėmis sąlygomis, kuriomis naujoji Komisija vykdys savo įgaliojimus, ir turėtų tinkamai atsižvelgti į savo atitinkamus įgaliojimus procedūros metu, taip pat į naujosios Komisijos sudėtį, struktūrą ir kompetenciją; jei minėtojo referendumo rezultatai bus teigiami, Europos Parlamentas turėtų patvirtinti naująją kolegiją (įskaitant Komisijos pirmininką ir Komisijos pirmininko pavaduotoją (vyriausiąjį įgaliotinį)) tik tada, kai įsigalios Lisabonos sutartis; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad, bet kuriuo atveju, skiriant naująją kolegiją procedūra turėtų būti pradedama tik po to, kai bus žinomi antrojo referendumo Airijoje rezultatai; atkreipia dėmesį į tai, kad šios institucijos turėtų būti gerai susipažinusios su būsimomis teisinėmis sąlygomis, kuriomis naujoji Komisija vykdys savo įgaliojimus, ir turėtų tinkamai atsižvelgti į savo atitinkamus įgaliojimus procedūros metu, taip pat į naujosios Komisijos sudėtį, struktūrą ir kompetenciją; jei minėtojo referendumo rezultatai bus teigiami, Europos Parlamentas turėtų patvirtinti naująją kolegiją (įskaitant Komisijos pirmininką ir Komisijos pirmininko pavaduotoją (vyriausiąjį įgaliotinį)) tik tada, kai įsigalios Lisabonos sutartis;

| 48. | primena, kad, jei antrojo referendumo Airijoje rezultatai nebus teigiami, Nicos sutartis bet kuriuo atveju bus visapusiškai taikoma ir kad kitos sudėties Komisija turės būti sudaryta remiantis nuostatomis, pagal kurias Komisijos narių skaičius bus mažesnis negu valstybių narių skaičius; primena, kad taip atsitikus Taryba turės priimti sprendimą dėl konkretaus šios sumažintos Komisijos narių skaičiaus; pabrėžia Europos Parlamento politinę valią užtikrinti, kad šių nuostatų būtų griežtai laikomasi; |
| --- | --- |

48.

primena, kad, jei antrojo referendumo Airijoje rezultatai nebus teigiami, Nicos sutartis bet kuriuo atveju bus visapusiškai taikoma ir kad kitos sudėties Komisija turės būti sudaryta remiantis nuostatomis, pagal kurias Komisijos narių skaičius bus mažesnis negu valstybių narių skaičius; primena, kad taip atsitikus Taryba turės priimti sprendimą dėl konkretaus šios sumažintos Komisijos narių skaičiaus; pabrėžia Europos Parlamento politinę valią užtikrinti, kad šių nuostatų būtų griežtai laikomasi;

Programavimas

| 49. | mano, kad programavimas ir strateginiu, ir operatyviuoju lygmenimis bus itin svarbus siekiant užtikrinti Sąjungos veiksmų efektyvumą ir nuoseklumą; |
| --- | --- |

49.

mano, kad programavimas ir strateginiu, ir operatyviuoju lygmenimis bus itin svarbus siekiant užtikrinti Sąjungos veiksmų efektyvumą ir nuoseklumą;

| 50. | taigi džiaugiasi, kad Lisabonos sutartyje aiškiai raginama planuoti, nes tai būdas sustiprinti institucijų pajėgumą veikti, ir siūlo, kad tuo pačiu metu būtų atliktas programavimo darbas atsižvelgiant į šias gaires:






  — | Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų susitarti dėl kadencijos sutarties ar programos, remdamiesi bendrais strateginiais tikslais ir prioritetais, kuriuos pristatys Komisija savo mandato galiojimo pradžioje, ir tai turėtų būti bendrų diskusijų su Europos Parlamentu ir Taryba tema, siekiant šių trijų institucijų supratimo (gal įforminto kaip specialus tarpinstitucinis susitarimas, net jei jis nebus teisiškai privalomas) bendrų tikslų ir prioritetų penkerių metų kadencijos laikotarpiu klausimais; |
| --- | --- | --- |

50.

taigi džiaugiasi, kad Lisabonos sutartyje aiškiai raginama planuoti, nes tai būdas sustiprinti institucijų pajėgumą veikti, ir siūlo, kad tuo pačiu metu būtų atliktas programavimo darbas atsižvelgiant į šias gaires:

—

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų susitarti dėl kadencijos sutarties ar programos, remdamiesi bendrais strateginiais tikslais ir prioritetais, kuriuos pristatys Komisija savo mandato galiojimo pradžioje, ir tai turėtų būti bendrų diskusijų su Europos Parlamentu ir Taryba tema, siekiant šių trijų institucijų supratimo (gal įforminto kaip specialus tarpinstitucinis susitarimas, net jei jis nebus teisiškai privalomas) bendrų tikslų ir prioritetų penkerių metų kadencijos laikotarpiu klausimais;

| — | remdamasi šia sutartimi ar programa Komisija turėtų toliau plėtoti savo mintis dėl finansinio programavimo ir iki po rinkimų einančių metų birželio mėn. pabaigos pateikti savo pasiūlymus dėl penkerių metų daugiametės finansinės programos (kartu su teisėkūros pasiūlymų, kurių reikia siekiant pradėti vykdyti atitinkamas programas, sąrašu), kurią iki tų pačių metų pabaigos (arba vėliausiai iki kitų metų pirmojo ketvirčio pabaigos) turėtų apsvarstyti ir patvirtinti Taryba ir Europos Parlamentas, laikydamiesi Sutartyse numatytos tvarkos; |
| --- | --- |

—

remdamasi šia sutartimi ar programa Komisija turėtų toliau plėtoti savo mintis dėl finansinio programavimo ir iki po rinkimų einančių metų birželio mėn. pabaigos pateikti savo pasiūlymus dėl penkerių metų daugiametės finansinės programos (kartu su teisėkūros pasiūlymų, kurių reikia siekiant pradėti vykdyti atitinkamas programas, sąrašu), kurią iki tų pačių metų pabaigos (arba vėliausiai iki kitų metų pirmojo ketvirčio pabaigos) turėtų apsvarstyti ir patvirtinti Taryba ir Europos Parlamentas, laikydamiesi Sutartyse numatytos tvarkos;

| — | taip Sąjunga galėtų turėti penkerių metų daugiametę finansinę programą, kuri būtų parengta ir galėtų įsigalioti prasidėjus N+2 (ar N+3) metams (7), taigi kiekvienam Europos Parlamentui ir kiekvienai Komisijai būtų suteikta galimybė priimti sprendimą dėl savo pačios programavimo; |
| --- | --- |

—

taip Sąjunga galėtų turėti penkerių metų daugiametę finansinę programą, kuri būtų parengta ir galėtų įsigalioti prasidėjus N+2 (ar N+3) metams (7), taigi kiekvienam Europos Parlamentui ir kiekvienai Komisijai būtų suteikta galimybė priimti sprendimą dėl savo pačios programavimo;

| 51. | mano, kad pereinant prie šios finansinio ir politinio programavimo penkmečiais sistemos reikės pratęsti dabartinę finansinę programą, esančią Tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (8), iki 2015/2016 m. pabaigos ir ją pakoreguoti, o kita programa turėtų įsigalioti iki 2016/2017 m. pradžios (9); |
| --- | --- |

51.

mano, kad pereinant prie šios finansinio ir politinio programavimo penkmečiais sistemos reikės pratęsti dabartinę finansinę programą, esančią Tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (8), iki 2015/2016 m. pabaigos ir ją pakoreguoti, o kita programa turėtų įsigalioti iki 2016/2017 m. pradžios (9);

| 52. | siūlo, kad remiantis šia kadencijos sutartimi arba programa ir atsižvelgiant į daugiametę finansinę programą:






  — | Komisija turėtų pristatyti savo metinę darbo ir teisėkūros programą Europos Parlamentui ir Tarybai, kad įvyktų bendros diskusijos ir Komisija galėtų įrašyti būtinus pakeitimus; |
| --- | --- | --- |

52.

siūlo, kad remiantis šia kadencijos sutartimi arba programa ir atsižvelgiant į daugiametę finansinę programą:

—

Komisija turėtų pristatyti savo metinę darbo ir teisėkūros programą Europos Parlamentui ir Tarybai, kad įvyktų bendros diskusijos ir Komisija galėtų įrašyti būtinus pakeitimus;

| — | Bendrųjų reikalų taryba, tardamasi su Europos Parlamentu, turėtų patvirtinti bendrą operatyvinę kiekvienos trijų pirmininkaujančių valstybių narių grupės veiklos programą, apimančią jų 18-os mėnesių trukmės įgaliojimų laikotarpį, kuri būtų gairės kiekvienai atskirai pirmininkaujančiai valstybei narei sudarant atitinkamą šešis mėnesius truksiančio pirmininkavimo laikotarpio veiklos programą; |
| --- | --- |

—

Bendrųjų reikalų taryba, tardamasi su Europos Parlamentu, turėtų patvirtinti bendrą operatyvinę kiekvienos trijų pirmininkaujančių valstybių narių grupės veiklos programą, apimančią jų 18-os mėnesių trukmės įgaliojimų laikotarpį, kuri būtų gairės kiekvienai atskirai pirmininkaujančiai valstybei narei sudarant atitinkamą šešis mėnesius truksiančio pirmininkavimo laikotarpio veiklos programą;

Išorės santykiai

| 53. | pabrėžia naujo masto, kuris pagal Lisabonos sutartį suteikiamas visos Sąjungos išorės veiksmams, svarbą, įskaitant BUSP, kurie kartu su Sąjungos juridiniu asmeniu ir įdiegiamomis šiai sričiai svarbiomis institucinėmis naujovėmis (pvz., dvejas pareigas atliksiančio Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) pareigybės ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) įsteigimas), galėtų būti svarbiausi veiksniai, kurie darytų įtaką tam, kad Sąjungos veiksmai šioje srityje būtų nuoseklūs ir veiksmingi ir kad labai padidėtų jos kaip pasaulio veikėjos pastebimumas; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia naujo masto, kuris pagal Lisabonos sutartį suteikiamas visos Sąjungos išorės veiksmams, svarbą, įskaitant BUSP, kurie kartu su Sąjungos juridiniu asmeniu ir įdiegiamomis šiai sričiai svarbiomis institucinėmis naujovėmis (pvz., dvejas pareigas atliksiančio Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) pareigybės ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) įsteigimas), galėtų būti svarbiausi veiksniai, kurie darytų įtaką tam, kad Sąjungos veiksmai šioje srityje būtų nuoseklūs ir veiksmingi ir kad labai padidėtų jos kaip pasaulio veikėjos pastebimumas;

| 54. | primena, kad visuose sprendimuose išorės veiksmų klausimais turi būtų nurodomas teisinis pagrindas, pagal kurį jie priimti, kad būtų galima lengviau nustatyti procedūrą, kurios buvo laikomasi priimant minėtuosius sprendimus, ir procedūrą, kurios reikia laikytis juos įgyvendinant; |
| --- | --- |

54.

primena, kad visuose sprendimuose išorės veiksmų klausimais turi būtų nurodomas teisinis pagrindas, pagal kurį jie priimti, kad būtų galima lengviau nustatyti procedūrą, kurios buvo laikomasi priimant minėtuosius sprendimus, ir procedūrą, kurios reikia laikytis juos įgyvendinant;

Komisijos pirmininko pavaduotojas (vyriausiasis įgaliotinis)

| 55. | mano, kad dvejas pareigas atliekančio Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) pareigybės įsteigimas – svarbus žingsnis siekiant užtikrinti visų Sąjungos išorės veiksmų nuoseklumą, veiksmingumą ir pastebimumą; |
| --- | --- |

55.

mano, kad dvejas pareigas atliekančio Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) pareigybės įsteigimas – svarbus žingsnis siekiant užtikrinti visų Sąjungos išorės veiksmų nuoseklumą, veiksmingumą ir pastebimumą;

| 56. | pabrėžia, kad Komisijos pirmininko pavaduotoją (vyriausiąjį įgaliotinį) privalo paskirti Europos Vadovų Taryba kvalifikuota balsų dauguma ir gavusi Komisijos pirmininko sutikimą, taip pat Europos Parlamentas turi patvirtinti jį kaip Komisijos pirmininko pavaduotoją, kartu su visa Komisijos narių kolegija; ragina Komisijos pirmininką užtikrinti, kad Komisija, atsižvelgdama į tai, visapusiškai vykdytų savo pareigas, turėdama mintyje, kad Komisijos pirmininko pavaduotojas, kuris yra ir vyriausiasis įgaliotinis, atliks labai svarbų vaidmenį užtikrinant kolegijos sanglaudą ir gerą darbą ir kad Komisijos pirmininko politinė ir institucinė pareiga yra užtikrinti, jog minėtasis pavaduotojas turėtų kompetenciją, reikalingą kolegijai integruoti; taip pat pabrėžia, kad Europos Vadovų Taryba privalo suprasti šį Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) vaidmens aspektą ir nuo pat procedūros pradžios privalo atlikti būtinas konsultacijas su Komisijos pirmininku, siekiant užtikrinti sėkmingą procedūros pabaigą; primena, kad Parlamentas visapusiškai pasinaudos savo sprendimo teise dėl politinių ir institucinių paskirto Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) gebėjimų pagal savo įgaliojimus, susijusius su naujos Komisijos paskyrimu; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad Komisijos pirmininko pavaduotoją (vyriausiąjį įgaliotinį) privalo paskirti Europos Vadovų Taryba kvalifikuota balsų dauguma ir gavusi Komisijos pirmininko sutikimą, taip pat Europos Parlamentas turi patvirtinti jį kaip Komisijos pirmininko pavaduotoją, kartu su visa Komisijos narių kolegija; ragina Komisijos pirmininką užtikrinti, kad Komisija, atsižvelgdama į tai, visapusiškai vykdytų savo pareigas, turėdama mintyje, kad Komisijos pirmininko pavaduotojas, kuris yra ir vyriausiasis įgaliotinis, atliks labai svarbų vaidmenį užtikrinant kolegijos sanglaudą ir gerą darbą ir kad Komisijos pirmininko politinė ir institucinė pareiga yra užtikrinti, jog minėtasis pavaduotojas turėtų kompetenciją, reikalingą kolegijai integruoti; taip pat pabrėžia, kad Europos Vadovų Taryba privalo suprasti šį Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) vaidmens aspektą ir nuo pat procedūros pradžios privalo atlikti būtinas konsultacijas su Komisijos pirmininku, siekiant užtikrinti sėkmingą procedūros pabaigą; primena, kad Parlamentas visapusiškai pasinaudos savo sprendimo teise dėl politinių ir institucinių paskirto Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) gebėjimų pagal savo įgaliojimus, susijusius su naujos Komisijos paskyrimu;

| 57. | pabrėžia, kad EIVT atliks pagrindinį vaidmenį remdama Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) veiklą ir bus svarbiausia siekiant naujo integruoto požiūrio į Sąjungos išorės veiksmus sėkmės; pabrėžia, kad dėl naujos tarnybos įsteigimo reikės oficialaus Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) pasiūlymo, kurį bus galima gauti tik tada, kai jis (arba ji) pradės eiti savo pareigas, ir kurį gali patvirtinti tik Taryba po to, kai gaus Europos Parlamento nuomonę ir Komisijos sutikimą; skelbia, kad ketina visapusiškai pasinaudoti savo biudžetiniais įgaliojimais, susijusiais su EIVT įsteigimu; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad EIVT atliks pagrindinį vaidmenį remdama Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) veiklą ir bus svarbiausia siekiant naujo integruoto požiūrio į Sąjungos išorės veiksmus sėkmės; pabrėžia, kad dėl naujos tarnybos įsteigimo reikės oficialaus Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) pasiūlymo, kurį bus galima gauti tik tada, kai jis (arba ji) pradės eiti savo pareigas, ir kurį gali patvirtinti tik Taryba po to, kai gaus Europos Parlamento nuomonę ir Komisijos sutikimą; skelbia, kad ketina visapusiškai pasinaudoti savo biudžetiniais įgaliojimais, susijusiais su EIVT įsteigimu;

| 58. | pabrėžia, kad Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) uždaviniai ypač sunkūs ir dėl jų reikės didesnio koordinavimo su kitomis institucijomis, ypač su Komisijos pirmininku, kuriam jis (arba ji) bus politiškai atskaitingas (-a) išorės santykių sričių, patenkančių į Komisijos kompetenciją, klausimais, su rotacijos tvarka Tarybai pirmininkaujančiomis valstybėmis narėmis ir su Europos Vadovų Tarybos pirmininku; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia, kad Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) uždaviniai ypač sunkūs ir dėl jų reikės didesnio koordinavimo su kitomis institucijomis, ypač su Komisijos pirmininku, kuriam jis (arba ji) bus politiškai atskaitingas (-a) išorės santykių sričių, patenkančių į Komisijos kompetenciją, klausimais, su rotacijos tvarka Tarybai pirmininkaujančiomis valstybėmis narėmis ir su Europos Vadovų Tarybos pirmininku;

| 59. | pabrėžia, kad tikslų, dėl kurių buvo įsteigta Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) pareigybė, pasiekimas labai priklausys nuo Komisijos pirmininko ir Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) politinio pasitikėjimo santykių, taip pat nuo Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) gebėjimo veiksmingai bendradarbiauti su Europos Vadovų Tarybos pirmininku, rotacijos tvarka Tarybai pirmininkaujančiomis valstybėmis narėmis ir su kitais specialius įgaliojimus, susijusius su Sąjungos išorės veiksmais, vykdančiais Komisijos nariais, kurių veiklą jis (arba ji) turės koordinuoti; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia, kad tikslų, dėl kurių buvo įsteigta Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) pareigybė, pasiekimas labai priklausys nuo Komisijos pirmininko ir Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) politinio pasitikėjimo santykių, taip pat nuo Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) gebėjimo veiksmingai bendradarbiauti su Europos Vadovų Tarybos pirmininku, rotacijos tvarka Tarybai pirmininkaujančiomis valstybėmis narėmis ir su kitais specialius įgaliojimus, susijusius su Sąjungos išorės veiksmais, vykdančiais Komisijos nariais, kurių veiklą jis (arba ji) turės koordinuoti;

| 60. | ragina Komisiją ir Komisijos pirmininko pavaduotoją (vyriausiąjį įgaliotinį) visapusiškai pasinaudoti galimybe pateikti bendras iniciatyvas užsienio santykių srityje, siekiant sustiprinti skirtingų Sąjungos išorės veiksmų sričių sąryšį ir išplėsti galimybę, kad šias iniciatyvas patvirtintų Taryba, ypač dėl BUSP; todėl pabrėžia, kad būtina vykdyti parlamentinę užsienio ir saugumo politikos priemonių priežiūrą; |
| --- | --- |

60.

ragina Komisiją ir Komisijos pirmininko pavaduotoją (vyriausiąjį įgaliotinį) visapusiškai pasinaudoti galimybe pateikti bendras iniciatyvas užsienio santykių srityje, siekiant sustiprinti skirtingų Sąjungos išorės veiksmų sričių sąryšį ir išplėsti galimybę, kad šias iniciatyvas patvirtintų Taryba, ypač dėl BUSP; todėl pabrėžia, kad būtina vykdyti parlamentinę užsienio ir saugumo politikos priemonių priežiūrą;

| 61. | toliau mano, kad būtina, jog būtų imamasi tam tikrų praktinių priemonių siekiant palengvinti Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) užduotis:






  — | Komisijos pirmininko pavaduotojas (vyriausiasis įgaliotinis) turėtų siūlyti skirti specialius atstovus, turinčius aiškius įgaliojimus, apibrėžtus pagal Lisabonos sutartį (ES sutarties 33 straipsnį), kad minėtieji atstovai padėtų jam (arba jai) konkrečiose jo (arba jos) kompetencijos srityse BUSP klausimais (šiuos specialius atstovus, kuriuos paskirtų Taryba, taip pat turėtų išklausyti Europos Parlamentas ir jie turėtų reguliariai informuoti Europos Parlamentą apie savo veiklą); |
| --- | --- | --- |

61.

toliau mano, kad būtina, jog būtų imamasi tam tikrų praktinių priemonių siekiant palengvinti Komisijos pirmininko pavaduotojo (vyriausiojo įgaliotinio) užduotis:

—

Komisijos pirmininko pavaduotojas (vyriausiasis įgaliotinis) turėtų siūlyti skirti specialius atstovus, turinčius aiškius įgaliojimus, apibrėžtus pagal Lisabonos sutartį (ES sutarties 33 straipsnį), kad minėtieji atstovai padėtų jam (arba jai) konkrečiose jo (arba jos) kompetencijos srityse BUSP klausimais (šiuos specialius atstovus, kuriuos paskirtų Taryba, taip pat turėtų išklausyti Europos Parlamentas ir jie turėtų reguliariai informuoti Europos Parlamentą apie savo veiklą);

| — | jis (arba ji) turėtų kuo labiau koordinuoti savo veiklą kitose nei BUSP srityse su Komisijos nariais, atsakingais už šias sritis, ir esant reikalui turėtų jiems (arba joms) perleisti savo Europos Sąjungos tarptautinio atstovavimo funkcijas šiose srityse; |
| --- | --- |

—

jis (arba ji) turėtų kuo labiau koordinuoti savo veiklą kitose nei BUSP srityse su Komisijos nariais, atsakingais už šias sritis, ir esant reikalui turėtų jiems (arba joms) perleisti savo Europos Sąjungos tarptautinio atstovavimo funkcijas šiose srityse;

| — | jei Komisijos pirmininko pavaduotojas (vyriausiasis įgaliotinis) negali atvykti, jis (arba ji) turėtų nuspręsti, kiekvienu konkrečiu atveju atsižvelgdamas (-a) į užduotis, kurias reikės atlikti, kas jį (arba ją) pavaduos; |
| --- | --- |

—

jei Komisijos pirmininko pavaduotojas (vyriausiasis įgaliotinis) negali atvykti, jis (arba ji) turėtų nuspręsti, kiekvienu konkrečiu atveju atsižvelgdamas (-a) į užduotis, kurias reikės atlikti, kas jį (arba ją) pavaduos;

Atstovavimas

| 62. | mano, kad pagal Lisabonos sutartį nustatoma veiksminga, nors ir sudėtinga, Sąjungos išorinio atstovavimo operacinė sistema, ir siūlo, kad tai būtų aiškiai išreikšta, vadovaujantis toliau pateikiamomis gairėmis:






  — | Europos Vadovų Tarybos pirmininkas atstovauja Sąjungai valstybių ar vyriausybių vadovų lygmeniu klausimais, susijusiais su BUSP, tačiau neturi įgaliojimų vesti politinių derybų Sąjungos vardu, nes ši užduotis skirta Komisijos pirmininko pavaduotojui (vyriausiajam įgaliotiniui); jis (arba ji) taip pat gali būti pakviestas (-a) atlikti specialų atstovavimo Europos Vadovų Tarybai vaidmenį tam tikruose tarptautiniuose renginiuose; |
| --- | --- | --- |

62.

mano, kad pagal Lisabonos sutartį nustatoma veiksminga, nors ir sudėtinga, Sąjungos išorinio atstovavimo operacinė sistema, ir siūlo, kad tai būtų aiškiai išreikšta, vadovaujantis toliau pateikiamomis gairėmis:

—

Europos Vadovų Tarybos pirmininkas atstovauja Sąjungai valstybių ar vyriausybių vadovų lygmeniu klausimais, susijusiais su BUSP, tačiau neturi įgaliojimų vesti politinių derybų Sąjungos vardu, nes ši užduotis skirta Komisijos pirmininko pavaduotojui (vyriausiajam įgaliotiniui); jis (arba ji) taip pat gali būti pakviestas (-a) atlikti specialų atstovavimo Europos Vadovų Tarybai vaidmenį tam tikruose tarptautiniuose renginiuose;

| — | Komisijos pirmininkas atstovauja Sąjungai aukščiausiuoju lygmeniu Sąjungos išorės santykių visumos, išskyrus BUSP, ar konkrečių sektorių politikos, patenkančios į Sąjungos išorės veiksmų aprėptį (išorės prekyba ir kt.), klausimais; Komisijos pirmininko pavaduotojas (vyriausiasis įgaliotinis) arba kompetentingas ar įgaliotas Komisijos narys, Komisijai leidus, taip pat gali imtis šio vaidmens; |
| --- | --- |

—

Komisijos pirmininkas atstovauja Sąjungai aukščiausiuoju lygmeniu Sąjungos išorės santykių visumos, išskyrus BUSP, ar konkrečių sektorių politikos, patenkančios į Sąjungos išorės veiksmų aprėptį (išorės prekyba ir kt.), klausimais; Komisijos pirmininko pavaduotojas (vyriausiasis įgaliotinis) arba kompetentingas ar įgaliotas Komisijos narys, Komisijai leidus, taip pat gali imtis šio vaidmens;

| — | Komisijos pirmininko pavaduotojas (vyriausiasis įgaliotinis) atstovauja Sąjungai ministrų lygmeniu arba tarptautinėse organizacijose Sąjungos bendrų išorės veiksmų klausimais; jis (arba ji) taip pat imasi išorinio atstovavimo funkcijų kaip Užsienio reikalų tarybos pirmininkas (-ė); |
| --- | --- |

—

Komisijos pirmininko pavaduotojas (vyriausiasis įgaliotinis) atstovauja Sąjungai ministrų lygmeniu arba tarptautinėse organizacijose Sąjungos bendrų išorės veiksmų klausimais; jis (arba ji) taip pat imasi išorinio atstovavimo funkcijų kaip Užsienio reikalų tarybos pirmininkas (-ė);

| 63. | mano, kad nebebus pageidautina, jog Bendrųjų reikalų tarybos pirmininkas (būtent valstybės narės, pirmininkaujančios Tarybai, ministras pirmininkas) arba konkrečios sudėties specialiam sektoriui skirtos Tarybos pirmininkas būtų kviečiamas atlikti išorinio Sąjungos atstovo vaidmenį; |
| --- | --- |

63.

mano, kad nebebus pageidautina, jog Bendrųjų reikalų tarybos pirmininkas (būtent valstybės narės, pirmininkaujančios Tarybai, ministras pirmininkas) arba konkrečios sudėties specialiam sektoriui skirtos Tarybos pirmininkas būtų kviečiamas atlikti išorinio Sąjungos atstovo vaidmenį;

| 64. | pabrėžia, kad svarbi skirtingų šalių, atsakingų už šias skirtingas Sąjungos išorinio atstovavimo užduotis, veiklos koordinavimas ir bendradarbiavimas siekiant išvengti kompetencijos konfliktų ir užtikrinti Sąjungos darną ir pastebimumą išorės veiksmų srityje; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia, kad svarbi skirtingų šalių, atsakingų už šias skirtingas Sąjungos išorinio atstovavimo užduotis, veiklos koordinavimas ir bendradarbiavimas siekiant išvengti kompetencijos konfliktų ir užtikrinti Sąjungos darną ir pastebimumą išorės veiksmų srityje;

*

* *

| 65. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą Tarybai, Komisijai ir valstybių narių nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

65.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą Tarybai, Komisijai ir valstybių narių nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0055.

(2)  2009 m. gegužės 7 d. Parlamento rezoliucija dėl Parlamento naujo vaidmens ir atsakomybės įgyvendinant Lisabonos sutartį (J. Leineno pranešimas) (P6_TA(2009)0373).

(3)  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl bendros Parlamento darbo tvarkos taisyklių peržiūros (P6_TA(2009)0359) ir pranešimas dėl Darbo tvarkos taisyklių suderinimo su Lisabonos sutartimi (A6-0277/2009) (R. Corbetto pranešimas).

(4)  11 deklaracija, susijusi su Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 6 ir 7 dalimis.

(5)  6 deklaracija, susijusi su Europos Sąjungos sutarties 15 straipsnio 5 ir 6 dalimi, 17 straipsnio 6 ir 7 dalimis bei 18 straipsniu.

(6)  Kaip nustatyta deklaracijoje dėl naujos Komisijos paskyrimo, Europos Vadovų Tarybos 2008 m. gruodžio 11 ir 12 d. išvados.

(7)  N – Europos Parlamento rinkimų metai.

(8)  2006 m. gegužės 17 d. Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (OL C 139, 2006.6.14, p. 1).

(9)  Vadovaujantis 2009 m. kovo 25 d. Parlamento rezoliucija dėl 2007–2013 m. finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūros (R. Böge pranešimas), Priimti tekstai, P6_TA(2009)0174 ir 2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Lisabonos sutarties finansinių aspektų (C. Guy-Quint pranešimas), P6_TA(2009)0374.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/94 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/94

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisEuropos Parlamento ir nacionalinių parlamentų santykiai pagal Lisabonos sutartį

P6_TA(2009)0388

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų santykių plėtojimo pagal Lisabonos sutartį (2008/2120(INI))

2010/C 212 E/13

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į prie Amsterdamo sutarties pridėtą Protokolą dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,

atsižvelgdamas į prie Amsterdamo sutarties pridėtą Protokolą dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

atsižvelgdamas į Lisabonos sutartį, ypač į Europos Sąjungos sutarties 12 straipsnį,

atsižvelgdamas į prie Lisabonos sutarties pridėtą Protokolą dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, ypač į jo 9 straipsnį,

atsižvelgdamas į prie Lisabonos sutarties pridėtą Protokolą dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

atsižvelgdamas į savo 2002 m. vasario 7 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų ryšių vykdant Europos integraciją (1),

atsižvelgdamas į 2003 m. sausio 27 d. Vyriausybių ir parlamentų santykių Bendrijos klausimais gaires (pavyzdiniai minimalūs standartai, vadinamosios „Kopenhagos parlamento darbo gairės“) (2), priimtas XXVIII Europos Sąjungos parlamentų Bendrijos ir Europos reikalų komitetų konferencijoje (COSAC),

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 21 d. Tarpparlamentinio bendradarbiavimo Europos Sąjungoje gaires (3),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 4 d. Paryžiuje vykusios XL COSAC susitikimo išvadas, ypač į jų 1 punktą,

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio mėn. Airijos parlamento pakomitečio pranešimą „Airijos ateitis Europos Sąjungoje“, ypač į šio pranešimo santraukos 29-37 punktus, kuriuose raginama gerokai sustiprinti parlamentinę nacionalinių vyriausybių, kaip Tarybos narių, veiklos kontrolę,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto bei Vystymosi komiteto nuomones (A6-0133/2009),

| A. | kadangi paskutinė Europos Parlamento rezoliucija santykių su nacionaliniais parlamentais klausimu buvo priimta 2002 m., taigi metas ją iš naujo persvarstyti, |
| --- | --- |

A.

kadangi paskutinė Europos Parlamento rezoliucija santykių su nacionaliniais parlamentais klausimu buvo priimta 2002 m., taigi metas ją iš naujo persvarstyti,

| B. | kadangi Europos Parlamentas tiesiogiai atstovauja piliečiams Sąjungos lygiu, o valstybėms narėms Taryboje atstovauja jų vyriausybės, kurios demokratiškai atskaitingos savo nacionaliniams parlamentams (žr. Lisabonos sutartyje pateiktos ES sutarties 10 straipsnio 2 dalį); kadangi Europos Sąjungoje būtina stiprinti parlamentarizmą vadovaujantis dviem pagrindiniais požiūriais: pirma, Europos Parlamento galių išplėtimu remiantis visais Europos Sąjungos sprendimais, antra, nacionalinių parlamentų galių stiprinimu atitinkamų jų valstybių vyriausybių atžvilgiu, |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Parlamentas tiesiogiai atstovauja piliečiams Sąjungos lygiu, o valstybėms narėms Taryboje atstovauja jų vyriausybės, kurios demokratiškai atskaitingos savo nacionaliniams parlamentams (žr. Lisabonos sutartyje pateiktos ES sutarties 10 straipsnio 2 dalį); kadangi Europos Sąjungoje būtina stiprinti parlamentarizmą vadovaujantis dviem pagrindiniais požiūriais: pirma, Europos Parlamento galių išplėtimu remiantis visais Europos Sąjungos sprendimais, antra, nacionalinių parlamentų galių stiprinimu atitinkamų jų valstybių vyriausybių atžvilgiu,

| C. | kadangi Europos Konventui vykdant savo veiklą buvo užtikrintas itin sėkmingas nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento atstovų bei pastarųjų ir valstybių kandidačių parlamentų atstovų bendradarbiavimas, |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Konventui vykdant savo veiklą buvo užtikrintas itin sėkmingas nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento atstovų bei pastarųjų ir valstybių kandidačių parlamentų atstovų bendradarbiavimas,

| D. | kadangi surengtos jungtinės parlamentinės konferencijos specifiniais klausimais per svarstymų laikotarpį, davė gerų rezultatų, taigi norint sušaukti naują Konventą arba panašiomis aplinkybėmis galima būtų pasinaudoti šia priemone, |
| --- | --- |

D.

kadangi surengtos jungtinės parlamentinės konferencijos specifiniais klausimais per svarstymų laikotarpį, davė gerų rezultatų, taigi norint sušaukti naują Konventą arba panašiomis aplinkybėmis galima būtų pasinaudoti šia priemone,

| E. | kadangi pastaraisiais metais Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų santykiai pagerėjo ir tapo įvairesni, o pačių parlamentų ir jų komitetų lygmeniu vykdoma vis daugiau veiklos, |
| --- | --- |

E.

kadangi pastaraisiais metais Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų santykiai pagerėjo ir tapo įvairesni, o pačių parlamentų ir jų komitetų lygmeniu vykdoma vis daugiau veiklos,

| F. | kadangi ateityje plėtojant santykius turėtų būti atsižvelgiama į įvairios esamos praktikos privalumus ir trūkumus, |
| --- | --- |

F.

kadangi ateityje plėtojant santykius turėtų būti atsižvelgiama į įvairios esamos praktikos privalumus ir trūkumus,

| G. | kadangi Lisabonos sutartyje nacionaliniams parlamentams užtikrinus naujas kompetencijos sritis, ypač susijusias su subsidiarumo principu, jie skatinami anksti pradėti aktyviai dalyvauti politikos formavimo procese ES lygiu, |
| --- | --- |

G.

kadangi Lisabonos sutartyje nacionaliniams parlamentams užtikrinus naujas kompetencijos sritis, ypač susijusias su subsidiarumo principu, jie skatinami anksti pradėti aktyviai dalyvauti politikos formavimo procese ES lygiu,

| H. | kadangi visų formų tarpparlamentinis bendradarbiavimas turėtų atitikti du pagrindinius principus – didesnio efektyvumo ir parlamentinio demokratizavimo, |
| --- | --- |

H.

kadangi visų formų tarpparlamentinis bendradarbiavimas turėtų atitikti du pagrindinius principus – didesnio efektyvumo ir parlamentinio demokratizavimo,

| I. | kadangi pagrindinis Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų uždavinys ir funkcija – dalyvauti priimant teisėkūros sprendimus ir atitinkamai tikrinti nacionalinio ir Europos lygių priimtus politinius sprendimus; kadangi dėl šios priežasties artimo bendradarbiavimo bendros gerovės labui nebus per daug, ypač kalbant apie ES teisės perkėlimą į nacionalinę teisę, |
| --- | --- |

I.

kadangi pagrindinis Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų uždavinys ir funkcija – dalyvauti priimant teisėkūros sprendimus ir atitinkamai tikrinti nacionalinio ir Europos lygių priimtus politinius sprendimus; kadangi dėl šios priežasties artimo bendradarbiavimo bendros gerovės labui nebus per daug, ypač kalbant apie ES teisės perkėlimą į nacionalinę teisę,

| J. | kadangi reikėtų sukurti politines gaires, kuriomis vadovaudamiesi Europos Parlamento atstovai ir organai galėtų nuspręsti dėl būsimų veiksmų plėtojant EP santykius su nacionaliniais parlamentais ir įgyvendinant Lisabonos sutarties nuostatas, susijusias su nacionaliniais parlamentais, |
| --- | --- |

J.

kadangi reikėtų sukurti politines gaires, kuriomis vadovaudamiesi Europos Parlamento atstovai ir organai galėtų nuspręsti dėl būsimų veiksmų plėtojant EP santykius su nacionaliniais parlamentais ir įgyvendinant Lisabonos sutarties nuostatas, susijusias su nacionaliniais parlamentais,

Lisabonos sutarties įnašas į santykių plėtojimą

| 1. | palankiai vertina Lisabonos sutartyje (vadinamojoje „Parlamentų sutartyje“) nacionaliniams parlamentams suteikiamus įsipareigojimus ir teises, kuriais stiprinamas jų vaidmuo politiniuose Europos Sąjungos procesuose; mano, kad šias teises galima suskirstyti į tris kategorijas: | Informacija apie:







  — | laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės srityje vykdomų politikos įvertinimą; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

palankiai vertina Lisabonos sutartyje (vadinamojoje „Parlamentų sutartyje“) nacionaliniams parlamentams suteikiamus įsipareigojimus ir teises, kuriais stiprinamas jų vaidmuo politiniuose Europos Sąjungos procesuose; mano, kad šias teises galima suskirstyti į tris kategorijas:

Informacija apie:

—

laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės srityje vykdomų politikos įvertinimą;

| — | nuolatinio vidaus saugumo komiteto procedūras; |
| --- | --- |

—

nuolatinio vidaus saugumo komiteto procedūras;

| — | pasiūlymus iš dalies keisti Sutartis; |
| --- | --- |

—

pasiūlymus iš dalies keisti Sutartis;

| — | paraiškas tapti Sąjungos nare; |
| --- | --- |

—

paraiškas tapti Sąjungos nare;

| — | supaprastintą Sutarties keitimo tvarką (prieš šešis mėnesius); |
| --- | --- |

—

supaprastintą Sutarties keitimo tvarką (prieš šešis mėnesius);

| — | pasiūlymus dėl Sutartį papildančių priemonių; |
| --- | --- |

—

pasiūlymus dėl Sutartį papildančių priemonių;

| | Aktyvus dalyvavimas:







  — | užtikrinant tinkamą Europos Sąjungos veikimą (bendroji nuostata); |
| --- | --- | --- |

Aktyvus dalyvavimas:

—

užtikrinant tinkamą Europos Sąjungos veikimą (bendroji nuostata);

| — | kartu su Europos Parlamentu vykdant Europolo ir Eurojusto veiklos kontrolę; |
| --- | --- |

—

kartu su Europos Parlamentu vykdant Europolo ir Eurojusto veiklos kontrolę;

| — | Sutarties keitimo konventuose; |
| --- | --- |

—

Sutarties keitimo konventuose;

| | Prieštaravimai, pareikšti dėl:







  — | dėl teisės aktų, neatitinkančių subsidiarumo principo, taikant „geltonosios kortelės“ ir „oranžinės kortelės“ procedūras; |
| --- | --- | --- |

Prieštaravimai, pareikšti dėl:

—

dėl teisės aktų, neatitinkančių subsidiarumo principo, taikant „geltonosios kortelės“ ir „oranžinės kortelės“ procedūras;

| — | dėl Sutarties pakeitimų, atliktų taikant supaprastintą procedūrą; |
| --- | --- |

—

dėl Sutarties pakeitimų, atliktų taikant supaprastintą procedūrą;

| — | dėl priemonių, priimtų vykdant teisminį bendradarbiavimą civilinėse bylose (šeimos teisė); |
| --- | --- |

—

dėl priemonių, priimtų vykdant teisminį bendradarbiavimą civilinėse bylose (šeimos teisė);

| — | dėl subsidiarumo principo pažeidimo, pareikiant ieškinį Teisingumo Teisme (jeigu tai leistina pagal nacionalinę teisę); |
| --- | --- |

—

dėl subsidiarumo principo pažeidimo, pareikiant ieškinį Teisingumo Teisme (jeigu tai leistina pagal nacionalinę teisę);

Dabartiniai santykiai

| 2. | su džiaugsmu pažymi, kad dabartiniai jo santykiai su nacionaliniais parlamentais ir jų nariais pastaraisiais metais buvo plėtojami pakankamai teigiama linkme, tačiau nepakankamai, ypač kiek tai susiję su naudojimusi šių formų bendra veikla:






  — | rengiant bendrus parlamentinius posėdžius horizontaliais klausimais, peržengiančiais vieno komiteto įgaliojimų ribas; |
| --- | --- | --- |

2.

su džiaugsmu pažymi, kad dabartiniai jo santykiai su nacionaliniais parlamentais ir jų nariais pastaraisiais metais buvo plėtojami pakankamai teigiama linkme, tačiau nepakankamai, ypač kiek tai susiję su naudojimusi šių formų bendra veikla:

—

rengiant bendrus parlamentinius posėdžius horizontaliais klausimais, peržengiančiais vieno komiteto įgaliojimų ribas;

| — | rengiant nuolatinius jungtinių komitetų posėdžius bent du kartus per pusmetį; |
| --- | --- |

—

rengiant nuolatinius jungtinių komitetų posėdžius bent du kartus per pusmetį;

| — | rengiant tarpparlamentinius ad hoc posėdžius komitetų lygiu Europos Parlamento arba Europos Sąjungos Taryboje pirmininkaujančios valstybės narės parlamento iniciatyva; |
| --- | --- |

—

rengiant tarpparlamentinius ad hoc posėdžius komitetų lygiu Europos Parlamento arba Europos Sąjungos Taryboje pirmininkaujančios valstybės narės parlamento iniciatyva;

| — | rengiant tarpparlamentinius posėdžius komitetų pirmininkų lygiu; |
| --- | --- |

—

rengiant tarpparlamentinius posėdžius komitetų pirmininkų lygiu;

| — | bendradarbiaujant parlamentų komitetų pirmininkams Europos Sąjungos parlamentų pirmininkų konferencijoje; |
| --- | --- |

—

bendradarbiaujant parlamentų komitetų pirmininkams Europos Sąjungos parlamentų pirmininkų konferencijoje;

| — | nacionalinių parlamentų nariams lankantis Europos Parlamente siekiant dalyvauti atitinkamų specializuotų komitetų posėdžiuose; |
| --- | --- |

—

nacionalinių parlamentų nariams lankantis Europos Parlamente siekiant dalyvauti atitinkamų specializuotų komitetų posėdžiuose;

| — | rengiant posėdžius Europos lygiu frakcijose arba partijose, kuriose visų valstybių narių politikai susitinka su Europos Parlamento nariais; |
| --- | --- |

—

rengiant posėdžius Europos lygiu frakcijose arba partijose, kuriose visų valstybių narių politikai susitinka su Europos Parlamento nariais;

Būsimi santykiai

| 3. | mano, kad turėtų būti kuriamos naujos Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų dialogo formos – dialogas parengiamuoju teisėkūros etapu ir jam pasibaigus; |
| --- | --- |

3.

mano, kad turėtų būti kuriamos naujos Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų dialogo formos – dialogas parengiamuoju teisėkūros etapu ir jam pasibaigus;

| 4. | ragina nacionalinius parlamentus dėti daugiau pastangų užtikrinant nacionalinių vyriausybių atskaitomybę už leidžiamų ES lėšų valdymą; ragina nacionalinius parlamentus stebėti nacionalinių poveikio vertinimų kokybę ir tai, kaip nacionalinės vyriausybės perkelia ES teisės aktus į nacionalinę teisę bei įgyvendina ES politiką ir finansavimo programas valstybės, regionų ir vietos valdžios institucijų lygiais; ragina nacionalinius parlamentus atidžiai stebėti, kaip atsiskaitoma už nacionalinius veiksmų planus, kurie numatyti pagal Lisabonos darbotvarkę; |
| --- | --- |

4.

ragina nacionalinius parlamentus dėti daugiau pastangų užtikrinant nacionalinių vyriausybių atskaitomybę už leidžiamų ES lėšų valdymą; ragina nacionalinius parlamentus stebėti nacionalinių poveikio vertinimų kokybę ir tai, kaip nacionalinės vyriausybės perkelia ES teisės aktus į nacionalinę teisę bei įgyvendina ES politiką ir finansavimo programas valstybės, regionų ir vietos valdžios institucijų lygiais; ragina nacionalinius parlamentus atidžiai stebėti, kaip atsiskaitoma už nacionalinius veiksmų planus, kurie numatyti pagal Lisabonos darbotvarkę;

| 5. | mano, kad reikia remti nacionalinių parlamentų funkciją apsvarstyti teisės aktų projektus, kol jų dar nepradėjo svarstyti Europos Sąjungos teisės aktų leidėjai, taip pat jų atliekamą veiksmingą savo vyriausybių atstovų priežiūrą šiems posėdžiaujant Taryboje; |
| --- | --- |

5.

mano, kad reikia remti nacionalinių parlamentų funkciją apsvarstyti teisės aktų projektus, kol jų dar nepradėjo svarstyti Europos Sąjungos teisės aktų leidėjai, taip pat jų atliekamą veiksmingą savo vyriausybių atstovų priežiūrą šiems posėdžiaujant Taryboje;

| 6. | tvirtina, kad Europos Parlamento kvietimu nuolatos rengiant dvišalius jungtinius atitinkamų specializuotų komitetų posėdžius ir ad hoc tarpparlamentinius posėdžius komitetų lygiu sudaromos galimybės vykdyti dialogą ankstyvu dabartinių ar planuojamų teisės aktų ar politinių iniciatyvų raidos etapu, todėl šie posėdžiai turėtų būti toliau rengiami ir sistemingai plėtojami sukuriant nuolatinį atitinkamų komitetų tinklą; mano, kad prieš šiuos posėdžius arba po jų galima surengti ad hoc dvišalius komitetų posėdžius, kuriuose būtų sprendžiamos konkrečios valstybių narių lygmens problemos; mano, kad Komitetų pirmininkų sueigai būtų galima pavesti kartu su nacionaliniais parlamentais parengti specializuotų komitetų veiklos programą ir koordinuoti jos vykdymą; |
| --- | --- |

6.

tvirtina, kad Europos Parlamento kvietimu nuolatos rengiant dvišalius jungtinius atitinkamų specializuotų komitetų posėdžius ir ad hoc tarpparlamentinius posėdžius komitetų lygiu sudaromos galimybės vykdyti dialogą ankstyvu dabartinių ar planuojamų teisės aktų ar politinių iniciatyvų raidos etapu, todėl šie posėdžiai turėtų būti toliau rengiami ir sistemingai plėtojami sukuriant nuolatinį atitinkamų komitetų tinklą; mano, kad prieš šiuos posėdžius arba po jų galima surengti ad hoc dvišalius komitetų posėdžius, kuriuose būtų sprendžiamos konkrečios valstybių narių lygmens problemos; mano, kad Komitetų pirmininkų sueigai būtų galima pavesti kartu su nacionaliniais parlamentais parengti specializuotų komitetų veiklos programą ir koordinuoti jos vykdymą;

| 7. | pažymi, kad Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų specializuotų komitetų pirmininkų susitikimai, pvz., Užsienio reikalų komiteto, Konstitucinių reikalų komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pirmininkų posėdžiai dėl mažo dalyvių skaičiaus taip pat naudingi siekiant keistis informacija ir nuomonėmis; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų specializuotų komitetų pirmininkų susitikimai, pvz., Užsienio reikalų komiteto, Konstitucinių reikalų komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pirmininkų posėdžiai dėl mažo dalyvių skaičiaus taip pat naudingi siekiant keistis informacija ir nuomonėmis;

| 8. | mano, kad pirmiau nenurodytų formų bendradarbiavimas gali veiksmingai padėti kurti Europos politinę erdvę, todėl turėtų būti toliau plėtojamas ir įvairinamas; |
| --- | --- |

8.

mano, kad pirmiau nenurodytų formų bendradarbiavimas gali veiksmingai padėti kurti Europos politinę erdvę, todėl turėtų būti toliau plėtojamas ir įvairinamas;

| 9. | džiaugtųsi šioje srityje įvestomis naujovėmis nacionalinių parlamentų lygiu, pvz., Europos Parlamento nariams suteikiama teise kartą per metus būti pakviestiems kalbėti plenariniuose nacionalinių parlamentų posėdžiuose, konsultaciniu pagrindu dalyvauti Europos reikalų komitetų posėdžiuose, dalyvauti specializuotų komitetų posėdžiuose, kai jie aptaria atitinkamus Europos Sąjungos teisės aktus, arba konsultaciniu pagrindu dalyvauti atitinkamų frakcijų posėdžiuose; |
| --- | --- |

9.

džiaugtųsi šioje srityje įvestomis naujovėmis nacionalinių parlamentų lygiu, pvz., Europos Parlamento nariams suteikiama teise kartą per metus būti pakviestiems kalbėti plenariniuose nacionalinių parlamentų posėdžiuose, konsultaciniu pagrindu dalyvauti Europos reikalų komitetų posėdžiuose, dalyvauti specializuotų komitetų posėdžiuose, kai jie aptaria atitinkamus Europos Sąjungos teisės aktus, arba konsultaciniu pagrindu dalyvauti atitinkamų frakcijų posėdžiuose;

| 10. | rekomenduoja skirti atitinkamai lėšų organizuoti specializuotų komitetų ir atitinkamų nacionalinių parlamentų komitetų posėdžius, o taip pat Europos Parlamento pranešėjų ir papildomų pranešėjų ir jų kolegų nacionaliniuose parlamentuose posėdžius, bei rekomenduoja apsvarstyti galimybę sudaryti techninės sąlygas vykdyti nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento specializuotų komitetų pranešėjų konferencijas; |
| --- | --- |

10.

rekomenduoja skirti atitinkamai lėšų organizuoti specializuotų komitetų ir atitinkamų nacionalinių parlamentų komitetų posėdžius, o taip pat Europos Parlamento pranešėjų ir papildomų pranešėjų ir jų kolegų nacionaliniuose parlamentuose posėdžius, bei rekomenduoja apsvarstyti galimybę sudaryti techninės sąlygas vykdyti nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento specializuotų komitetų pranešėjų konferencijas;

| 11. | mano, kad esant didesnėms nacionalinių parlamentų teisėms, susijusioms su subsidiarumo principo laikymusi, kaip numatyta Lisabonos sutartyje, bus galima ankstyvu etapu daryti įtaką Europos teisės aktams ir juos tikrinti, o teisės aktų leidyba ir teisės aktų derinimas Europos Sąjungos lygiu bus geresni; |
| --- | --- |

11.

mano, kad esant didesnėms nacionalinių parlamentų teisėms, susijusioms su subsidiarumo principo laikymusi, kaip numatyta Lisabonos sutartyje, bus galima ankstyvu etapu daryti įtaką Europos teisės aktams ir juos tikrinti, o teisės aktų leidyba ir teisės aktų derinimas Europos Sąjungos lygiu bus geresni;

| 12. | nurodo, kad nacionaliniams parlamentams pirmą kartą suteikiamas apibrėžtas vaidmuo Europos Sąjungos klausimais – šio vaidmens neturi valstybių narių vyriausybės, ir juo Europos Sąjunga priartinama prie piliečių; |
| --- | --- |

12.

nurodo, kad nacionaliniams parlamentams pirmą kartą suteikiamas apibrėžtas vaidmuo Europos Sąjungos klausimais – šio vaidmens neturi valstybių narių vyriausybės, ir juo Europos Sąjunga priartinama prie piliečių;

| 13. | primena, kad nacionaliniai parlamentai nacionalines vyriausybes turi kontroliuoti pirmiausia remdamiesi atitinkamomis konstitucinėmis normomis ir įstatymais; |
| --- | --- |

13.

primena, kad nacionaliniai parlamentai nacionalines vyriausybes turi kontroliuoti pirmiausia remdamiesi atitinkamomis konstitucinėmis normomis ir įstatymais;

| 14. | pabrėžia, kad nacionaliniai parlamentai atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant ES teisę ir kad šioje srityje ypač svarbi būtų keitimosi pažangiąja patirtimi sistema; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad nacionaliniai parlamentai atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant ES teisę ir kad šioje srityje ypač svarbi būtų keitimosi pažangiąja patirtimi sistema;

| 15. | šioje srityje pastebi, kad elektroninės parlamentų keitimosi informacija platformos (IPEX tinklalapio (4)) sukūrimas yra didelis žingsnis pirmyn, nes joje galima laiku stebėti ES dokumentų tikrinimą nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento lygiais, o prireikus - kaip nacionaliniai parlamentai perkelia šiuos dokumentus į nacionalinę teisę; todėl mano, kad būtina skirti pakankamai lėšų siekiant užtikrinti šios Europos Parlamento techniniu požiūriu parengtos ir palaikomos sistemos veiklą; |
| --- | --- |

15.

šioje srityje pastebi, kad elektroninės parlamentų keitimosi informacija platformos (IPEX tinklalapio (4)) sukūrimas yra didelis žingsnis pirmyn, nes joje galima laiku stebėti ES dokumentų tikrinimą nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento lygiais, o prireikus - kaip nacionaliniai parlamentai perkelia šiuos dokumentus į nacionalinę teisę; todėl mano, kad būtina skirti pakankamai lėšų siekiant užtikrinti šios Europos Parlamento techniniu požiūriu parengtos ir palaikomos sistemos veiklą;

| 16. | planuoja sistemingiau stebėti nacionalinių parlamentų ir Komisijos dialogą parengiamuoju teisėkūros etapu (vadinamąją M. Barroso iniciatyvą), kad jau šiuo ankstyvuoju teisėkūros proceso etapu būtų žinoma nacionalinių parlamentų pozicija; ragina nacionalinius parlamentus minėtu etapu teikiamas savo nuomones tuo pat metu pateikti Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

16.

planuoja sistemingiau stebėti nacionalinių parlamentų ir Komisijos dialogą parengiamuoju teisėkūros etapu (vadinamąją M. Barroso iniciatyvą), kad jau šiuo ankstyvuoju teisėkūros proceso etapu būtų žinoma nacionalinių parlamentų pozicija; ragina nacionalinius parlamentus minėtu etapu teikiamas savo nuomones tuo pat metu pateikti Europos Parlamentui;

| 17. | palankiai vertina pastaraisiais metais pasiektą pažangą skatinant Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų bendradarbiavimą užsienio reikalų, saugumo ir gynybos srityse; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina pastaraisiais metais pasiektą pažangą skatinant Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų bendradarbiavimą užsienio reikalų, saugumo ir gynybos srityse;

| 18. | pripažįsta, kad nacionaliniai parlamentai yra svarbūs teikiant informaciją apie Bendrąją užsienio ir saugumo politiką (BUSP) ir Europos saugumo ir gynybos politiką (ESGP) nacionaliniu lygiu; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta, kad nacionaliniai parlamentai yra svarbūs teikiant informaciją apie Bendrąją užsienio ir saugumo politiką (BUSP) ir Europos saugumo ir gynybos politiką (ESGP) nacionaliniu lygiu;

| 19. | susirūpinęs dar sykį pažymi, kad parlamentams tenka nepakankamai atsakomybės užtikrinant BUSP ir ESGP priemonių finansavimą ir kad norint užtikrinti demokratinę visų šios politikos aspektų kontrolę, turi būti pagerintas Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų bendradarbiavimas minėtoje srityje (5); |
| --- | --- |

19.

susirūpinęs dar sykį pažymi, kad parlamentams tenka nepakankamai atsakomybės užtikrinant BUSP ir ESGP priemonių finansavimą ir kad norint užtikrinti demokratinę visų šios politikos aspektų kontrolę, turi būti pagerintas Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų bendradarbiavimas minėtoje srityje (5);

| 20. | norint užtikrinti nuoseklumą, veiksmingumą ir siekiant išvengti pastangų dubliavimosi, ragina panaikinti Vakarų Europos Sąjungos (VES) parlamentinę asamblėją, kai tik įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ši Sąjunga visiškai ir galutinai susijungs su Europos Sąjunga; |
| --- | --- |

20.

norint užtikrinti nuoseklumą, veiksmingumą ir siekiant išvengti pastangų dubliavimosi, ragina panaikinti Vakarų Europos Sąjungos (VES) parlamentinę asamblėją, kai tik įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ši Sąjunga visiškai ir galutinai susijungs su Europos Sąjunga;

COSAC paskirtis

| 21. | mano, kad politinė COSAC paskirtis ateityje turėtų būti apibrėžta glaudžiai bendradarbiaujant Europos Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams, ir kad COSAC, vadovaujantis prie Amsterdamo sutarties pridėtu Protokolu dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, pirma, turėtų išlikti keitimosi informacija ir diskusijų bendrais politiniais klausimais ir pažangiosios patirties vykdant valstybių narių vyriausybių veiklos kontrolę klausimais forumas (6); be to, mano, kad antra, informacija ir diskusijos turėtų būti nukreiptos į teisėkūros veiklą, susijusią su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve bei subsidiarumo principo laikymusi Europos Sąjungos lygiu; |
| --- | --- |

21.

mano, kad politinė COSAC paskirtis ateityje turėtų būti apibrėžta glaudžiai bendradarbiaujant Europos Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams, ir kad COSAC, vadovaujantis prie Amsterdamo sutarties pridėtu Protokolu dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, pirma, turėtų išlikti keitimosi informacija ir diskusijų bendrais politiniais klausimais ir pažangiosios patirties vykdant valstybių narių vyriausybių veiklos kontrolę klausimais forumas (6); be to, mano, kad antra, informacija ir diskusijos turėtų būti nukreiptos į teisėkūros veiklą, susijusią su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve bei subsidiarumo principo laikymusi Europos Sąjungos lygiu;

| 22. | yra pasiryžęs visapusiškai veikti pagal paskirtį, vykdyti su COSAC veikla susijusias savo pareigas ir toliau teikti techninę paramą COSAC sekretoriatui bei nacionalinių parlamentų atstovams; |
| --- | --- |

22.

yra pasiryžęs visapusiškai veikti pagal paskirtį, vykdyti su COSAC veikla susijusias savo pareigas ir toliau teikti techninę paramą COSAC sekretoriatui bei nacionalinių parlamentų atstovams;

| 23. | primena, kad Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų veikla COSAC konferencijoje turėtų kartotis ir nebūti suskaidyta; ja taip pat neturi piktnaudžiauti išorės subjektai; |
| --- | --- |

23.

primena, kad Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų veikla COSAC konferencijoje turėtų kartotis ir nebūti suskaidyta; ja taip pat neturi piktnaudžiauti išorės subjektai;

| 24. | mano, kad jo specializuoti komitetai turėtų aktyviau dalyvauti rengiant COSAC posėdžius ir kad juose šiems komitetams turėtų būti gausiau atstovaujama; mano, kad EP delegacijai turėtų vadovauti Konstitucinių reikalų komiteto pirmininkas ir į ją turėtų būti įtraukti atitinkamo COSAC posėdžio darbotvarkėje numatytus klausimus sprendžiančių specializuotų komitetų pirmininkai ir pranešėjai; mano, kad apie COSAC posėdžių rezultatus Pirmininkų sueiga ir Parlamento nariai turėtų būti informuojami po kiekvieno posėdžio; |
| --- | --- |

24.

mano, kad jo specializuoti komitetai turėtų aktyviau dalyvauti rengiant COSAC posėdžius ir kad juose šiems komitetams turėtų būti gausiau atstovaujama; mano, kad EP delegacijai turėtų vadovauti Konstitucinių reikalų komiteto pirmininkas ir į ją turėtų būti įtraukti atitinkamo COSAC posėdžio darbotvarkėje numatytus klausimus sprendžiančių specializuotų komitetų pirmininkai ir pranešėjai; mano, kad apie COSAC posėdžių rezultatus Pirmininkų sueiga ir Parlamento nariai turėtų būti informuojami po kiekvieno posėdžio;

*

* *

| 25. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

25.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Priimta pagal Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą A5-0023/2002 (G. Napolitano pranešimą) (OL C 284 E, 2002 11 21, p. 322.).

(2)  OL C 154, 2003 7 2, p. 1.

(3)  Pataisyta gairių redakcija, dėl kurios per 2008 m. birželio 20-21 d. Lisabonoje vykusį posėdį susitarė Europos Sąjungos parlamentų pirmininkų sueiga.

(4)  Tarpparlamentinė ES informacijos mainų sistema (angl. IPEX), oficialiai pradėjusi veikti 2006 m. liepos mėn.

(5)  2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (OL C 139, 2006.6.14, p. 1) ir ES sutarties 28 straipsnio 3 dalis.

(6)  Žr. pirmiau minėtas Vyriausybių ir parlamentų santykių Bendrijos klausimais gaires (pavyzdinius minimalius standartus).

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/99 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/99

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisPiliečių iniciatyvos įgyvendinimas

P6_TA(2009)0389

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija, kuria Komisijos prašoma pateikti pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl piliečių iniciatyvos įgyvendinimo (2008/2169(INI))

2010/C 212 E/14

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 192 straipsnio 2 pastraipą,

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 13 d. Lisabonoje pasirašytą Lisabonos sutartį, iš dalies keičiančią Europos Sąjungos sutartį ir Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Konstitucijos Europai (1),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 20 d. rezoliuciją dėl Lisabonos sutarties (2),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl apmąstymų laikotarpio: diskusijų dėl Europos Sąjungos vertinimo struktūra, temos ir pagrindai (3),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklų 39 ir 45 straipsnius,

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir į Peticijų komiteto nuomonę (A6–0043/2009),

| A. | kadangi Lisabonos sutartyje pateikiama Europos piliečių iniciatyva, pagal kurią ne mažiau kaip milijonas Sąjungos piliečių, kurie yra reikšmingos valstybių narių dalies piliečiai, manydami, kad Sutartims įgyvendinti reikalingas Sąjungos teisės aktas, gali imtis iniciatyvos raginti Europos Komisiją gali imtis iniciatyvos ir raginti Komisiją, kad ji, neviršydama savo įgaliojimų, pateiktų tuo klausimu atitinkamą pasiūlymą (ES sutarties su Lisabonos sutartimi padarytais pakeitimais versijos (ES sutartis) 11 straipsnio 4 dalis), |
| --- | --- |

A.

kadangi Lisabonos sutartyje pateikiama Europos piliečių iniciatyva, pagal kurią ne mažiau kaip milijonas Sąjungos piliečių, kurie yra reikšmingos valstybių narių dalies piliečiai, manydami, kad Sutartims įgyvendinti reikalingas Sąjungos teisės aktas, gali imtis iniciatyvos raginti Europos Komisiją gali imtis iniciatyvos ir raginti Komisiją, kad ji, neviršydama savo įgaliojimų, pateiktų tuo klausimu atitinkamą pasiūlymą (ES sutarties su Lisabonos sutartimi padarytais pakeitimais versijos (ES sutartis) 11 straipsnio 4 dalis),

| B. | kadangi taip milijonas Sąjungos piliečių gaus tokią pat teisę prašyti Komisijos pateikti teisėkūros pasiūlymą, kokią Taryba turi nuo Europos Bendrijų įsteigimo 1957 m. (iš pradžių pagal EEB sutarties 152 straipsnį, šiuo metu – pagal EB sutarties 208 straipsnį, ateityje – pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 241 straipsnį), o Europos Parlamentas – nuo Mastrichto sutarties įsigaliojimo 1993 m. (šiuo metu pagal EB sutarties 192 straipsnį, ateityje – pagal Sutarties dėl ES veikimo 225 straipsnį), |
| --- | --- |

B.

kadangi taip milijonas Sąjungos piliečių gaus tokią pat teisę prašyti Komisijos pateikti teisėkūros pasiūlymą, kokią Taryba turi nuo Europos Bendrijų įsteigimo 1957 m. (iš pradžių pagal EEB sutarties 152 straipsnį, šiuo metu – pagal EB sutarties 208 straipsnį, ateityje – pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 241 straipsnį), o Europos Parlamentas – nuo Mastrichto sutarties įsigaliojimo 1993 m. (šiuo metu pagal EB sutarties 192 straipsnį, ateityje – pagal Sutarties dėl ES veikimo 225 straipsnį),

| C. | kadangi taip piliečiai atliks tiesioginį vaidmenį Europos Sąjungai vykdant savo suverenius įgaliojimus ir pirmą kartą galės tiesiogiai dalyvauti siūlant naują Europos teisės aktą, |
| --- | --- |

C.

kadangi taip piliečiai atliks tiesioginį vaidmenį Europos Sąjungai vykdant savo suverenius įgaliojimus ir pirmą kartą galės tiesiogiai dalyvauti siūlant naują Europos teisės aktą,

| D. | kadangi pagal ES sutarties 11 straipsnio 4 dalį siekiama nustatyti individualią teisę dalyvauti įgyvendinant piliečių iniciatyvą, kuri yra ypatingas teisės dalyvauti Sąjungos demokratiniame gyvenime rezultatas pagal ES sutarties 10 straipsnio 3 dalies nuostatas, |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal ES sutarties 11 straipsnio 4 dalį siekiama nustatyti individualią teisę dalyvauti įgyvendinant piliečių iniciatyvą, kuri yra ypatingas teisės dalyvauti Sąjungos demokratiniame gyvenime rezultatas pagal ES sutarties 10 straipsnio 3 dalies nuostatas,

| E. | kadangi iniciatyvos teisė dažnai painiojama su teise teikti peticiją; kadangi reikia užtikrinti, kad piliečiai visiškai įsisąmonintų šių dviejų teisių skirtumą, ypač todėl, jog peticija teikiama Parlamentui, o piliečių iniciatyva – Komisijai, |
| --- | --- |

E.

kadangi iniciatyvos teisė dažnai painiojama su teise teikti peticiją; kadangi reikia užtikrinti, kad piliečiai visiškai įsisąmonintų šių dviejų teisių skirtumą, ypač todėl, jog peticija teikiama Parlamentui, o piliečių iniciatyva – Komisijai,

| F. | kadangi Sąjungos institucijos ir valstybės narės privalo sudaryti sąlygas sklandžiai, skaidriai ir veiksmingai užtikrinti Sąjungos piliečių dalyvavimo teisę, |
| --- | --- |

F.

kadangi Sąjungos institucijos ir valstybės narės privalo sudaryti sąlygas sklandžiai, skaidriai ir veiksmingai užtikrinti Sąjungos piliečių dalyvavimo teisę,

| G. | kadangi piliečių iniciatyvai taikomas procedūras ir sąlygas, įskaitant minimalų valstybių narių, kurių piliečiai imasi iniciatyvos, skaičių, nustato Europos Parlamentas ir Taryba, vadovaudamiesi tinkama teisėkūros procedūra ir parengdami reglamentą (Sutarties dėl ES veikimo 24 straipsnio 1 dalis), |
| --- | --- |

G.

kadangi piliečių iniciatyvai taikomas procedūras ir sąlygas, įskaitant minimalų valstybių narių, kurių piliečiai imasi iniciatyvos, skaičių, nustato Europos Parlamentas ir Taryba, vadovaudamiesi tinkama teisėkūros procedūra ir parengdami reglamentą (Sutarties dėl ES veikimo 24 straipsnio 1 dalis),

| H. | kadangi priėmus ir įgyvendinus reglamentą visų pirma turėtų būti užtikrintos pagrindinės lygybės, gero administravimo ir teisinės apsaugos teisės, |
| --- | --- |

H.

kadangi priėmus ir įgyvendinus reglamentą visų pirma turėtų būti užtikrintos pagrindinės lygybės, gero administravimo ir teisinės apsaugos teisės,

| I. | kadangi nuostata „minimalų valstybių narių, kurių gyventojai tie piliečiai turi būti, skaičių“ (Sutarties dėl ES veikimo 24 straipsnio 1 dalis) reiškia, kad piliečiai turi būti iš „reikšmingos valstybių narių dalies“ (Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 4 dalis), |
| --- | --- |

I.

kadangi nuostata „minimalų valstybių narių, kurių gyventojai tie piliečiai turi būti, skaičių“ (Sutarties dėl ES veikimo 24 straipsnio 1 dalis) reiškia, kad piliečiai turi būti iš „reikšmingos valstybių narių dalies“ (Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 4 dalis),

| J. | kadangi minimalus valstybių narių skaičius turi būti nustatomas ne savo nuožiūra, o vadovaujantis reglamento tikslu ir interpretuojamas atsižvelgiant į kitas Sutarties nuostatas, siekiant išvengti viena kitai prieštaraujančių nuostatų, |
| --- | --- |

J.

kadangi minimalus valstybių narių skaičius turi būti nustatomas ne savo nuožiūra, o vadovaujantis reglamento tikslu ir interpretuojamas atsižvelgiant į kitas Sutarties nuostatas, siekiant išvengti viena kitai prieštaraujančių nuostatų,

| K. | kadangi reglamento tikslas – užtikrinti, kad pradėti Europos teisėkūros procesą būtų paskatinta vadovaujantis visuotiniu Europos interesu, o ne šališkais nacionaliniais interesais, |
| --- | --- |

K.

kadangi reglamento tikslas – užtikrinti, kad pradėti Europos teisėkūros procesą būtų paskatinta vadovaujantis visuotiniu Europos interesu, o ne šališkais nacionaliniais interesais,

| L. | kadangi Sutarties dėl ES veikimo 76 straipsnyje nurodyta, kad teisėkūros pasiūlymas, kuriam pritaria ketvirtadalis valstybių narių, gali būti laikomas pakankamai atitinkančiu visuotinį Europos interesą; kadangi dėl minėtos priežasties šį minimalų skaičių galima laikyti neginčytinu, |
| --- | --- |

L.

kadangi Sutarties dėl ES veikimo 76 straipsnyje nurodyta, kad teisėkūros pasiūlymas, kuriam pritaria ketvirtadalis valstybių narių, gali būti laikomas pakankamai atitinkančiu visuotinį Europos interesą; kadangi dėl minėtos priežasties šį minimalų skaičių galima laikyti neginčytinu,

| M. | kadangi reglamento tikslas bus pasiektas tik tada, jei jame bus nurodytas paramos pareiškimų iš kiekvienos valstybės narės minimalus skaičius, |
| --- | --- |

M.

kadangi reglamento tikslas bus pasiektas tik tada, jei jame bus nurodytas paramos pareiškimų iš kiekvienos valstybės narės minimalus skaičius,

| N. | kadangi pagal ES sutarties 11 straipsnio 4 dalį, kurioje nurodytas skaičius – milijonas Sąjungos piliečių iš maždaug 500 milijonų Europos Sąjungos piliečių, galima daryti išvadą, kad 1/500 dalis gyventojų turėtų būti laikoma reprezentatyvia, |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal ES sutarties 11 straipsnio 4 dalį, kurioje nurodytas skaičius – milijonas Sąjungos piliečių iš maždaug 500 milijonų Europos Sąjungos piliečių, galima daryti išvadą, kad 1/500 dalis gyventojų turėtų būti laikoma reprezentatyvia,

| O. | kadangi ES sutarties 11 straipsnio 4 dalis taikoma visiems Sąjungos piliečiams, |
| --- | --- |

O.

kadangi ES sutarties 11 straipsnio 4 dalis taikoma visiems Sąjungos piliečiams,

| P. | kadangi vis dėlto bet koks demokratinio dalyvavimo teisės apribojimas ir bet koks nevienodas vertinimas dėl amžiaus turi atitikti proporcingumo principą, |
| --- | --- |

P.

kadangi vis dėlto bet koks demokratinio dalyvavimo teisės apribojimas ir bet koks nevienodas vertinimas dėl amžiaus turi atitikti proporcingumo principą,

| Q. | kadangi taip pat reikėtų vengti prieštaringų interpretacijų, kurių galėtų rastis, pavyzdžiui, jei minimalus dalyvavimo rinkimuose į Europos Parlamentą amžius valstybėje narėje būtų mažesnis nei minimalus amžius norint dalyvauti įgyvendinant piliečių iniciatyvą, |
| --- | --- |

Q.

kadangi taip pat reikėtų vengti prieštaringų interpretacijų, kurių galėtų rastis, pavyzdžiui, jei minimalus dalyvavimo rinkimuose į Europos Parlamentą amžius valstybėje narėje būtų mažesnis nei minimalus amžius norint dalyvauti įgyvendinant piliečių iniciatyvą,

| R. | kadangi, jei piliečių iniciatyva sėkminga, Komisija turi nagrinėti joje keliamus klausimus ir nuspręsti, ar ir kokiu mastu ji turėtų pateikti atitinkamo teisės akto pasiūlymą, |
| --- | --- |

R.

kadangi, jei piliečių iniciatyva sėkminga, Komisija turi nagrinėti joje keliamus klausimus ir nuspręsti, ar ir kokiu mastu ji turėtų pateikti atitinkamo teisės akto pasiūlymą,

| S. | kadangi rekomenduojama, kad Komisijai teikiant pasiūlymą dėl teisės akto iniciatyvos būtų grindžiamos vienu arba keliais atitinkamais teisiniais pagrindais, |
| --- | --- |

S.

kadangi rekomenduojama, kad Komisijai teikiant pasiūlymą dėl teisės akto iniciatyvos būtų grindžiamos vienu arba keliais atitinkamais teisiniais pagrindais,

| T. | kadangi piliečių iniciatyva gali būti įgyvendinama tik jeigu ji atitinka šiuos reikalavimus:






  — | joje pateikiamas prašymas Komisijai teikti Sąjungos pasiūlymą dėl teisės akto, |
| --- | --- | --- |

T.

kadangi piliečių iniciatyva gali būti įgyvendinama tik jeigu ji atitinka šiuos reikalavimus:

—

joje pateikiamas prašymas Komisijai teikti Sąjungos pasiūlymą dėl teisės akto,

| — | tuo klausimu Sąjunga turi teisėkūros kompetenciją ir Komisija turi teisę pateikti pasiūlymą atitinkamu klausimu, ir |
| --- | --- |

—

tuo klausimu Sąjunga turi teisėkūros kompetenciją ir Komisija turi teisę pateikti pasiūlymą atitinkamu klausimu, ir

| — | prašomas parengti teisės aktas akivaizdžiai neprieštarauja jokiems pagrindiniams Sąjungoje taikomų teisės aktų principams; |
| --- | --- |

—

prašomas parengti teisės aktas akivaizdžiai neprieštarauja jokiems pagrindiniams Sąjungoje taikomų teisės aktų principams;

| U. | kadangi piliečių iniciatyva yra sėkminga, kai ji atitinka aukščiau išvardytas sąlygas ir yra reprezentatyvi, t. y. ją remia bent milijonas reikšmingos valstybių narių dalies piliečių, |
| --- | --- |

U.

kadangi piliečių iniciatyva yra sėkminga, kai ji atitinka aukščiau išvardytas sąlygas ir yra reprezentatyvi, t. y. ją remia bent milijonas reikšmingos valstybių narių dalies piliečių,

| V. | kadangi Komisijos užduotis patikrinti, ar įvykdytos sąlygos, keliamos sėkmingai piliečių iniciatyvai, |
| --- | --- |

V.

kadangi Komisijos užduotis patikrinti, ar įvykdytos sąlygos, keliamos sėkmingai piliečių iniciatyvai,

| W. | kadangi rengiant piliečių iniciatyvą yra ypač pageidaujama, kad prieš pradedant rinkti paramos pareiškimus būtų teisinis aiškumas dėl šios iniciatyvos atitikimo reikalavimams, |
| --- | --- |

W.

kadangi rengiant piliečių iniciatyvą yra ypač pageidaujama, kad prieš pradedant rinkti paramos pareiškimus būtų teisinis aiškumas dėl šios iniciatyvos atitikimo reikalavimams,

| X. | kadangi Komisija negali tikrinti paramos pareiškimų tikrumo, todėl šią užduotį turėtų atlikti valstybės narės; tačiau, kadangi iš to kylantys valstybių narių įsipareigojimai apima tik iniciatyvas, patenkančias į ES sutarties 11 straipsnio 4 dalies taikymo sritį, ir jokiu būdu neaprėpia iniciatyvų, kurios yra nepriimtinos dėl minėtų priežasčių; kadangi dėl šios priežasties valstybėms narėms yra būtina dar prieš pradedant rinkti paramos pareiškimus turėti teisinį apibrėžtumą, ar piliečių iniciatyva atitinka reikalavimus, |
| --- | --- |

X.

kadangi Komisija negali tikrinti paramos pareiškimų tikrumo, todėl šią užduotį turėtų atlikti valstybės narės; tačiau, kadangi iš to kylantys valstybių narių įsipareigojimai apima tik iniciatyvas, patenkančias į ES sutarties 11 straipsnio 4 dalies taikymo sritį, ir jokiu būdu neaprėpia iniciatyvų, kurios yra nepriimtinos dėl minėtų priežasčių; kadangi dėl šios priežasties valstybėms narėms yra būtina dar prieš pradedant rinkti paramos pareiškimus turėti teisinį apibrėžtumą, ar piliečių iniciatyva atitinka reikalavimus,

| Y. | tačiau, kadangi Komisijos vykdomas piliečių iniciatyvos atitikimo reikalavimams patikrinimas yra ribojamas išskirtinai aukščiau paminėtais teisiniais klausimais ir jokiu būdu negalima įtraukti svarstymų dėl politinio tikslingumo; kadangi taip bus užtikrinama, kad Komisija negalės laisvai spręsti, atsižvelgdama į savo pačios politinius svarstymus, ar piliečių iniciatyvą pripažinti ar nepripažinti tinkama, |
| --- | --- |

Y.

tačiau, kadangi Komisijos vykdomas piliečių iniciatyvos atitikimo reikalavimams patikrinimas yra ribojamas išskirtinai aukščiau paminėtais teisiniais klausimais ir jokiu būdu negalima įtraukti svarstymų dėl politinio tikslingumo; kadangi taip bus užtikrinama, kad Komisija negalės laisvai spręsti, atsižvelgdama į savo pačios politinius svarstymus, ar piliečių iniciatyvą pripažinti ar nepripažinti tinkama,

| Z. | kadangi atrodo tikslinga piliečių iniciatyvai taikomą procedūrą suskirstyti į šiuos penkis etapus:






  — | iniciatyvos registravimas, |
| --- | --- | --- |

Z.

kadangi atrodo tikslinga piliečių iniciatyvai taikomą procedūrą suskirstyti į šiuos penkis etapus:

—

iniciatyvos registravimas,

| — | paramos pareiškimų rinkimas, |
| --- | --- |

—

paramos pareiškimų rinkimas,

| — | iniciatyvos įteikimas, |
| --- | --- |

—

iniciatyvos įteikimas,

| — | Komisijos pozicijos pareiškimas, |
| --- | --- |

—

Komisijos pozicijos pareiškimas,

| — | patikrinimas, ar reikalaujamas teisės aktas neprieštarauja Sutartims. |
| --- | --- |

—

patikrinimas, ar reikalaujamas teisės aktas neprieštarauja Sutartims.

| AA. | kadangi piliečių iniciatyva yra būdas išreikšti nepriklausomas visuomenės galias teisėkūros srityje ir jai yra taikomas skaidrumo principas; kadangi tai reiškia, kad piliečių iniciatyvos organizatoriai privalo užtikrinti viešą savo finansavimo atskaitomybę, įskaitant finansavimo šaltinius, |
| --- | --- |

AA.

kadangi piliečių iniciatyva yra būdas išreikšti nepriklausomas visuomenės galias teisėkūros srityje ir jai yra taikomas skaidrumo principas; kadangi tai reiškia, kad piliečių iniciatyvos organizatoriai privalo užtikrinti viešą savo finansavimo atskaitomybę, įskaitant finansavimo šaltinius,

| AB. | kadangi piliečių iniciatyvos proceso stebėsena – tai Parlamento politinė užduotis, |
| --- | --- |

AB.

kadangi piliečių iniciatyvos proceso stebėsena – tai Parlamento politinė užduotis,

| AC. | kadangi ši atsakomybė susijusi su reglamento dėl piliečių iniciatyvos įgyvendinimu, taip pat su Komisijos politine pozicija dėl prašymo, pateikto pagal piliečių iniciatyvą, |
| --- | --- |

AC.

kadangi ši atsakomybė susijusi su reglamento dėl piliečių iniciatyvos įgyvendinimu, taip pat su Komisijos politine pozicija dėl prašymo, pateikto pagal piliečių iniciatyvą,

| AD. | kadangi svarbu užtikrinti, kad prašymai, pateikti Komisijai kaip piliečių iniciatyva, ir Parlamento demokratiškai patvirtinti prioritetai bei pasiūlymai būtų suderinti, |
| --- | --- |

AD.

kadangi svarbu užtikrinti, kad prašymai, pateikti Komisijai kaip piliečių iniciatyva, ir Parlamento demokratiškai patvirtinti prioritetai bei pasiūlymai būtų suderinti,

| 1. | ragina Komisiją, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, nedelsiant pateikti reglamento dėl piliečių iniciatyvos pasiūlymą remiantis Sutarties dėl ES veikimo 24 straipsniu; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, nedelsiant pateikti reglamento dėl piliečių iniciatyvos pasiūlymą remiantis Sutarties dėl ES veikimo 24 straipsniu;

| 2. | ragina Komisiją atliekant šią užduotį tinkamai atsižvelgti į rekomendacijas, išdėstytas šios rezoliucijos priede; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją atliekant šią užduotį tinkamai atsižvelgti į rekomendacijas, išdėstytas šios rezoliucijos priede;

| 3. | ragina, kad reglamentas būtų aiškus, paprastas ir lengvai taikomas ir jame būtų numatyti praktiniai elementai, susiję su piliečių iniciatyvos apibrėžtimi, kad ji nebūtų painiojama su teise teikti peticijas; |
| --- | --- |

3.

ragina, kad reglamentas būtų aiškus, paprastas ir lengvai taikomas ir jame būtų numatyti praktiniai elementai, susiję su piliečių iniciatyvos apibrėžtimi, kad ji nebūtų painiojama su teise teikti peticijas;

| 4. | nusprendžia iš karto po to, kai bus priimtas šis reglamentas, svarstyti galimybę įkurti veiksmingą piliečių iniciatyvos proceso stebėsenos sistemą; |
| --- | --- |

4.

nusprendžia iš karto po to, kai bus priimtas šis reglamentas, svarstyti galimybę įkurti veiksmingą piliečių iniciatyvos proceso stebėsenos sistemą;

*

* *

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 310, 2004 12 16, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0055.

(3)  OL C 287 E, 2006 11 24, p. 306.

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisPRIEDAS

REKOMENDACIJOS, SUSIJUSIOS SU KOMISIJOS PASIŪLYMO DĖL EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO DĖL PILIEČIŲ INICIATYVOS ĮGYVENDINIMO TURINIU

Dėl minimalaus valstybių narių skaičiaus nustatymo

| 1. | Minimalus valstybių narių, kurių piliečiai turi dalyvauti įgyvendinant iniciatyvą, skaičius – vienas ketvirtadalis visų valstybių narių. |
| --- | --- |

1.

Minimalus valstybių narių, kurių piliečiai turi dalyvauti įgyvendinant iniciatyvą, skaičius – vienas ketvirtadalis visų valstybių narių.

| 2. | Šis reikalavimas įvykdomas tik tada, jei 1/500 dalis kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės gyventojų remia šią iniciatyvą. |
| --- | --- |

2.

Šis reikalavimas įvykdomas tik tada, jei 1/500 dalis kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės gyventojų remia šią iniciatyvą.

Dėl minimalaus dalyvių amžiaus nustatymo

| 3. | Europos piliečių iniciatyvoje gali dalyvauti kiekvienas Sąjungos pilietis ir pilietė, turintis (-i) balsavimo teisę pagal gimtosios valstybės narės įstatymus. |
| --- | --- |

3.

Europos piliečių iniciatyvoje gali dalyvauti kiekvienas Sąjungos pilietis ir pilietė, turintis (-i) balsavimo teisę pagal gimtosios valstybės narės įstatymus.

Dėl procedūros nustatymo

| 4. | Europos piliečių iniciatyva apima šiuos penkis etapus:






  — | iniciatyvos registravimas, |
| --- | --- | --- |

4.

Europos piliečių iniciatyva apima šiuos penkis etapus:

—

iniciatyvos registravimas,

| — | paramos pareiškimų rinkimas, |
| --- | --- |

—

paramos pareiškimų rinkimas,

| — | iniciatyvos įteikimas, |
| --- | --- |

—

iniciatyvos įteikimas,

| — | Komisijos pozicijos pareiškimas, |
| --- | --- |

—

Komisijos pozicijos pareiškimas,

| — | patikrinimas, ar prašomas teisės aktas neprieštarauja sutartims. |
| --- | --- |

—

patikrinimas, ar prašomas teisės aktas neprieštarauja sutartims.

| 5. | Pirmasis Europos piliečių iniciatyvos etapas prasideda tada, kai piliečių iniciatyvos organizatoriai įregistruoja piliečių iniciatyvą Komisijoje, ir baigiasi tada, kai Komisija priima oficialų sprendimą dėl piliečių iniciatyvos registravimo rezultatų. Šio etapo bruožai yra šie:






  a) | Europos piliečių iniciatyvą jos organizatoriai turi tinkamai įregistruoti Komisijoje. Registruojant nurodoma kiekvieno organizatoriaus (-ės) pavardė, gimimo data, pilietybė ir gyvenamosios vietos adresas bei tikslus piliečių iniciatyvos tekstas, parašytas viena iš Europos Sąjungos oficialių kalbų, |
| --- | --- | --- |

5.

Pirmasis Europos piliečių iniciatyvos etapas prasideda tada, kai piliečių iniciatyvos organizatoriai įregistruoja piliečių iniciatyvą Komisijoje, ir baigiasi tada, kai Komisija priima oficialų sprendimą dėl piliečių iniciatyvos registravimo rezultatų. Šio etapo bruožai yra šie:

a)

Europos piliečių iniciatyvą jos organizatoriai turi tinkamai įregistruoti Komisijoje. Registruojant nurodoma kiekvieno organizatoriaus (-ės) pavardė, gimimo data, pilietybė ir gyvenamosios vietos adresas bei tikslus piliečių iniciatyvos tekstas, parašytas viena iš Europos Sąjungos oficialių kalbų,

| b) | Komisija patikrina oficialų įregistruotos piliečių iniciatyvos leistinumą. Piliečių iniciatyva yra formaliai leistina, jei ji atitinka keturias sąlygas:






  — | šia iniciatyva Europos Komisija raginama pateikti Europos Sąjungai pasiūlymą dėl teisės akto priėmimo, |
| --- | --- | --- |

b)

Komisija patikrina oficialų įregistruotos piliečių iniciatyvos leistinumą. Piliečių iniciatyva yra formaliai leistina, jei ji atitinka keturias sąlygas:

—

šia iniciatyva Europos Komisija raginama pateikti Europos Sąjungai pasiūlymą dėl teisės akto priėmimo,

| — | Europos Sąjungai pagal Sutartis, kurios sudaro Europos Sąjungos teisinį pagrindą, suteikta kompetencija priimti teisės aktą šiuo klausimu, |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungai pagal Sutartis, kurios sudaro Europos Sąjungos teisinį pagrindą, suteikta kompetencija priimti teisės aktą šiuo klausimu,

| — | Europos Komisijai pagal Sutartis, kurios sudaro Europos Sąjungos teisinį pagrindą, suteikiami įgaliojimai teikti pasiūlymą dėl teisės aktą šiuo klausimu, |
| --- | --- |

—

Europos Komisijai pagal Sutartis, kurios sudaro Europos Sąjungos teisinį pagrindą, suteikiami įgaliojimai teikti pasiūlymą dėl teisės aktą šiuo klausimu,

| — | prašomas parengti teisės aktas akivaizdžiai neprieštarauja jokiems Europos Sąjungoje taikomų teisės aktų principams. |
| --- | --- |

—

prašomas parengti teisės aktas akivaizdžiai neprieštarauja jokiems Europos Sąjungoje taikomų teisės aktų principams.

Pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnį Komisija organizatoriams teikia visą reikalingą paramą siekiant užtikrinti, kad visos įregistruotos iniciatyvos yra leistinos. Be to, Komisija informuoja piliečių iniciatyvos organizatorius apie einamuosius ar planuojamus teisėkūros pasiūlymus atitinkamos piliečių iniciatyvos iškeltais klausimais ir apie jau sėkmingai įregistruotas piliečių iniciatyvas, kurios visiškai arba iš dalies susijusios su tais klausimais.

| c) | per du mėnesius po piliečių iniciatyvos įregistravimo Komisija privalo priimti sprendimą, ar iniciatyva leistina ir ar galima ją įregistruoti. Atsisakyti registruoti galima tik dėl teisinių priežasčių ir jokiu būdu ne dėl politinio tikslingumo priežasčių, |
| --- | --- |

c)

per du mėnesius po piliečių iniciatyvos įregistravimo Komisija privalo priimti sprendimą, ar iniciatyva leistina ir ar galima ją įregistruoti. Atsisakyti registruoti galima tik dėl teisinių priežasčių ir jokiu būdu ne dėl politinio tikslingumo priežasčių,

| d) | sprendimas yra skirtas ir individualiai organizatoriams, ir visuomenei. Apie jį informuojami organizatoriai ir jis skelbiamas Oficialiajame leidinyje. Europos Parlamentas, Taryba ir valstybės narės nedelsiant informuojamos apie sprendimą, |
| --- | --- |

d)

sprendimas yra skirtas ir individualiai organizatoriams, ir visuomenei. Apie jį informuojami organizatoriai ir jis skelbiamas Oficialiajame leidinyje. Europos Parlamentas, Taryba ir valstybės narės nedelsiant informuojamos apie sprendimą,

| e) | sprendimą gali patikrinti Europos Sąjungos Teisingumo Teismas ir Europos ombudsmenas pagal atitinkamas Europos Sąjungos teisės nuostatas. Atitinkamai, jei Komisija tokio sprendimo nepriima, taikomos tos pačios nuostatos, |
| --- | --- |

e)

sprendimą gali patikrinti Europos Sąjungos Teisingumo Teismas ir Europos ombudsmenas pagal atitinkamas Europos Sąjungos teisės nuostatas. Atitinkamai, jei Komisija tokio sprendimo nepriima, taikomos tos pačios nuostatos,

| f) | Komisija savo tinklalapyje pateikia viešai prieinamą visų sėkmingai įregistruotų piliečių iniciatyvų sąrašą, |
| --- | --- |

f)

Komisija savo tinklalapyje pateikia viešai prieinamą visų sėkmingai įregistruotų piliečių iniciatyvų sąrašą,

| g) | piliečių iniciatyvos organizatoriai gali bet kada atsisakyti savo iniciatyvos. Tokiu atveju ji laikoma neįregistruota ir išbraukiama iš minėto Komisijos sąrašo. |
| --- | --- |

g)

piliečių iniciatyvos organizatoriai gali bet kada atsisakyti savo iniciatyvos. Tokiu atveju ji laikoma neįregistruota ir išbraukiama iš minėto Komisijos sąrašo.

| 6. | Antrąjį Europos piliečių iniciatyvos etapą sudaro individualių paramos sėkmingai įregistruotai piliečių iniciatyvai pareiškimų rinkimas ir oficialus individualių paramos pareiškimų rinkimo rezultatų patvirtinimas, kurį atlieka valstybės narės. Šio etapo pagrindinės ypatybės yra šios:






  a) | valstybės narės numato veiksmingą procedūrą, skirtą rinkti teisėtus paramos Europos piliečių iniciatyvai pareiškimus ir oficialiai patvirtinti šio rinkimo rezultatus, |
| --- | --- | --- |

6.

Antrąjį Europos piliečių iniciatyvos etapą sudaro individualių paramos sėkmingai įregistruotai piliečių iniciatyvai pareiškimų rinkimas ir oficialus individualių paramos pareiškimų rinkimo rezultatų patvirtinimas, kurį atlieka valstybės narės. Šio etapo pagrindinės ypatybės yra šios:

a)

valstybės narės numato veiksmingą procedūrą, skirtą rinkti teisėtus paramos Europos piliečių iniciatyvai pareiškimus ir oficialiai patvirtinti šio rinkimo rezultatus,

| b) | paramos pareiškimas atitinka nustatytą tvarką, jei jis pateikiamas per nustatytą paramos pareiškimų rinkimo laiką atsižvelgiant į atitinkamus valstybių narių teisės aktus ir ES teisę. Paramos pareiškimų rinkimo laikotarpis apima vienerius metus. Jis prasideda pirmą trečio mėnesio dieną po piliečių iniciatyvos registravimo sprendimo paskelbimo datos, |
| --- | --- |

b)

paramos pareiškimas atitinka nustatytą tvarką, jei jis pateikiamas per nustatytą paramos pareiškimų rinkimo laiką atsižvelgiant į atitinkamus valstybių narių teisės aktus ir ES teisę. Paramos pareiškimų rinkimo laikotarpis apima vienerius metus. Jis prasideda pirmą trečio mėnesio dieną po piliečių iniciatyvos registravimo sprendimo paskelbimo datos,

| c) | visi iniciatyvą remiantys asmenys privalo individualiai pareikšti apie savo paramą, paprastai patvirtindami pareiškimą savo parašu (raštu ar, jei galima, elektroniniu parašu). Paramą reiškiančio asmens pareiškime turėtų būti nurodyta bent pavardė, gimimo data, gyvenamosios vietos adresas ir pilietybė. Jei asmuo yra kelių šalių pilietis, jis nurodo tik vieną pilietybę – ją jis gali laisvai pasirinkti.
  Asmens duomenys turi būti saugomi, už duomenų apsaugą atsako piliečių iniciatyvos organizatoriai, |
| --- | --- |

c)

visi iniciatyvą remiantys asmenys privalo individualiai pareikšti apie savo paramą, paprastai patvirtindami pareiškimą savo parašu (raštu ar, jei galima, elektroniniu parašu). Paramą reiškiančio asmens pareiškime turėtų būti nurodyta bent pavardė, gimimo data, gyvenamosios vietos adresas ir pilietybė. Jei asmuo yra kelių šalių pilietis, jis nurodo tik vieną pilietybę – ją jis gali laisvai pasirinkti.

Asmens duomenys turi būti saugomi, už duomenų apsaugą atsako piliečių iniciatyvos organizatoriai,

| d) | paramos piliečių iniciatyvai pareiškimas gali būti reiškiamas tik vieną kartą. Kiekviename paramos pareiškime yra atskiras remiančio asmens oficialus paaiškinimas, kad jis prieš tai nėra pareiškęs paramos tai pačiai piliečių iniciatyvai, |
| --- | --- |

d)

paramos piliečių iniciatyvai pareiškimas gali būti reiškiamas tik vieną kartą. Kiekviename paramos pareiškime yra atskiras remiančio asmens oficialus paaiškinimas, kad jis prieš tai nėra pareiškęs paramos tai pačiai piliečių iniciatyvai,

| e) | bet kurį paramos pareiškimą galima atšaukti iki paramos pareiškimų rinkimo laikotarpio pabaigos. Tokiu būdu anksčiau pateiktas paramos pareiškimas laikomas nepateiktu. Organizatoriai turi informuoti visus remiančius asmenis apie šią galimybę. Prie kiekvieno paramos pareiškimo turi būti pridėtas atskiras remiančio asmens patvirtinimas, kad jis gavo minėtąją informaciją, |
| --- | --- |

e)

bet kurį paramos pareiškimą galima atšaukti iki paramos pareiškimų rinkimo laikotarpio pabaigos. Tokiu būdu anksčiau pateiktas paramos pareiškimas laikomas nepateiktu. Organizatoriai turi informuoti visus remiančius asmenis apie šią galimybę. Prie kiekvieno paramos pareiškimo turi būti pridėtas atskiras remiančio asmens patvirtinimas, kad jis gavo minėtąją informaciją,

| f) | visi remiantys asmenys iš organizatorių gauna jų paramos pareiškimo ir oficialaus paaiškinimo kopijas bei patvirtinimą, kad buvo supažindinti su galimybe atšaukti pareiškimą, |
| --- | --- |

f)

visi remiantys asmenys iš organizatorių gauna jų paramos pareiškimo ir oficialaus paaiškinimo kopijas bei patvirtinimą, kad buvo supažindinti su galimybe atšaukti pareiškimą,

| g) | valstybės narės, patikrinusios įrodymus dėl paramos pareiškimų, piliečių iniciatyvos organizatoriams per du mėnesius išduoda oficialų nustatyta tvarka pateiktų paramos pareiškimų skaičiaus patvirtinimą, kuriame nurodytas remiančių asmenų skaičius pagal jų pilietybę. Atitinkamomis priemonėmis jos užtikrina, kad kiekvieną paramos pareiškimą tik kartą patvirtina viena iš valstybių narių ir kad veiksmingai išvengta pavojaus, kad įvairios valstybės narės ar įvairios tų pačių valstybių narių institucijos kelis kartus patvirtina pareiškimų skaičių.
  Asmens duomenys saugomi, už duomenų apsaugą atsako atitinkamos valstybių narių institucijos. |
| --- | --- |

g)

valstybės narės, patikrinusios įrodymus dėl paramos pareiškimų, piliečių iniciatyvos organizatoriams per du mėnesius išduoda oficialų nustatyta tvarka pateiktų paramos pareiškimų skaičiaus patvirtinimą, kuriame nurodytas remiančių asmenų skaičius pagal jų pilietybę. Atitinkamomis priemonėmis jos užtikrina, kad kiekvieną paramos pareiškimą tik kartą patvirtina viena iš valstybių narių ir kad veiksmingai išvengta pavojaus, kad įvairios valstybės narės ar įvairios tų pačių valstybių narių institucijos kelis kartus patvirtina pareiškimų skaičių.

Asmens duomenys saugomi, už duomenų apsaugą atsako atitinkamos valstybių narių institucijos.

| 7. | Trečiasis piliečių iniciatyvos etapas prasideda, kai organizatoriai pateikia piliečių iniciatyvą Komisijai, ir pasibaigia Komisijai priėmus oficialų sprendimą dėl to, ar iniciatyva pateikta sėkmingai. Pagrindiniai šio etapo bruožai yra šie:






  a) | piliečių iniciatyvą organizatoriai turi teisėtai pateikti Komisijai. Pateikiant iniciatyvą reikia pridėti valstybių narių patvirtinimus dėl paramos pareiškimų skaičiaus; |
| --- | --- | --- |

7.

Trečiasis piliečių iniciatyvos etapas prasideda, kai organizatoriai pateikia piliečių iniciatyvą Komisijai, ir pasibaigia Komisijai priėmus oficialų sprendimą dėl to, ar iniciatyva pateikta sėkmingai. Pagrindiniai šio etapo bruožai yra šie:

a)

piliečių iniciatyvą organizatoriai turi teisėtai pateikti Komisijai. Pateikiant iniciatyvą reikia pridėti valstybių narių patvirtinimus dėl paramos pareiškimų skaičiaus;

| b) | Komisija patikrina pateiktos piliečių iniciatyvos reprezentatyvumą. Piliečių iniciatyva yra reprezentatyvi, jei:






  — | ją remia bent milijonas Sąjungos piliečių, |
| --- | --- | --- |

b)

Komisija patikrina pateiktos piliečių iniciatyvos reprezentatyvumą. Piliečių iniciatyva yra reprezentatyvi, jei:

—

ją remia bent milijonas Sąjungos piliečių,

| — | minėtieji piliečiai yra iš mažiausiai vieno ketvirtadalio valstybių narių, |
| --- | --- |

—

minėtieji piliečiai yra iš mažiausiai vieno ketvirtadalio valstybių narių,

| — | kiekvienos atitinkamos šalies piliečiai sudaro bent 1/500 tos šalies gyventojų dalį; |
| --- | --- |

—

kiekvienos atitinkamos šalies piliečiai sudaro bent 1/500 tos šalies gyventojų dalį;

| c) | per du mėnesius nuo datos, kai buvo pateikta piliečių iniciatyva, Komisija turi priimti sprendimą dėl to, ar iniciatyva buvo pateikta sėkmingai. Sprendime turi būti nurodoma, ar iniciatyva yra reprezentatyvi ar ne. Atsisakyti priimti teikiamą iniciatyvą galima tik dėl teisinių priežasčių ir jokiu būdu ne dėl politinių priežasčių; |
| --- | --- |

c)

per du mėnesius nuo datos, kai buvo pateikta piliečių iniciatyva, Komisija turi priimti sprendimą dėl to, ar iniciatyva buvo pateikta sėkmingai. Sprendime turi būti nurodoma, ar iniciatyva yra reprezentatyvi ar ne. Atsisakyti priimti teikiamą iniciatyvą galima tik dėl teisinių priežasčių ir jokiu būdu ne dėl politinių priežasčių;

| d) | sprendimas skiriamas ir individualiai organizatoriams, ir visuomenei. Apie jį informuojami organizatoriai ir jis paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Europos Parlamentas, Taryba ir valstybės narės nedelsiant informuojami apie sprendimą; |
| --- | --- |

d)

sprendimas skiriamas ir individualiai organizatoriams, ir visuomenei. Apie jį informuojami organizatoriai ir jis paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Europos Parlamentas, Taryba ir valstybės narės nedelsiant informuojami apie sprendimą;

| e) | sprendimą gali patikrinti Europos Sąjungos Teisingumo Teismas ir Europos ombudsmenas pagal atitinkamas ES teisės nuostatas. Atitinkamai tos pačios nuostatos taikomos, jei Komisija minėtojo sprendimo nepriima; |
| --- | --- |

e)

sprendimą gali patikrinti Europos Sąjungos Teisingumo Teismas ir Europos ombudsmenas pagal atitinkamas ES teisės nuostatas. Atitinkamai tos pačios nuostatos taikomos, jei Komisija minėtojo sprendimo nepriima;

| f) | Komisija savo tinklalapyje pateikia viešai prieinamą visų sėkmingai pateiktų piliečių iniciatyvų sąrašą. |
| --- | --- |

f)

Komisija savo tinklalapyje pateikia viešai prieinamą visų sėkmingai pateiktų piliečių iniciatyvų sąrašą.

| 8. | Ketvirtasis piliečių iniciatyvos etapas apima Komisijos atliekamą išsamų iniciatyvoje iškeltų klausimų svarstymą ir baigiasi, kai Komisija pateikia oficialią poziciją dėl iniciatyvoje pateikiamo prašymo pateikti teisės akto pasiūlymą. Pagrindiniai šio etapo bruožai yra šie:






  a) | jei piliečių iniciatyvos pateikimas buvo sėkmingas, Komisija privalo apsvarstyti iniciatyvoje iškeltų klausimų turinį; |
| --- | --- | --- |

8.

Ketvirtasis piliečių iniciatyvos etapas apima Komisijos atliekamą išsamų iniciatyvoje iškeltų klausimų svarstymą ir baigiasi, kai Komisija pateikia oficialią poziciją dėl iniciatyvoje pateikiamo prašymo pateikti teisės akto pasiūlymą. Pagrindiniai šio etapo bruožai yra šie:

a)

jei piliečių iniciatyvos pateikimas buvo sėkmingas, Komisija privalo apsvarstyti iniciatyvoje iškeltų klausimų turinį;

| b) | šiuo tikslu Komisija pakviečia piliečių iniciatyvos organizatorius į klausymą ir suteikia jiems galimybę išsamiai paaiškinti piliečių iniciatyvoje iškeltus klausimus; |
| --- | --- |

b)

šiuo tikslu Komisija pakviečia piliečių iniciatyvos organizatorius į klausymą ir suteikia jiems galimybę išsamiai paaiškinti piliečių iniciatyvoje iškeltus klausimus;

| c) | Komisija per tris mėnesius privalo priimti sprendimą dėl piliečių iniciatyvoje pateikiamo reikalavimo. Jei Komisija neketina pateikti pasiūlymo dėl teisės akto, ji paaiškina Parlamentui ir organizatoriams šio sprendimo priežastis; |
| --- | --- |

c)

Komisija per tris mėnesius privalo priimti sprendimą dėl piliečių iniciatyvoje pateikiamo reikalavimo. Jei Komisija neketina pateikti pasiūlymo dėl teisės akto, ji paaiškina Parlamentui ir organizatoriams šio sprendimo priežastis;

| d) | sprendimas skiriamas ir individualiai organizatoriams, ir visuomenei. Apie jį informuojami organizatoriai ir jis paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Europos Parlamentas, Taryba ir valstybės narės nedelsiant informuojami apie sprendimą; |
| --- | --- |

d)

sprendimas skiriamas ir individualiai organizatoriams, ir visuomenei. Apie jį informuojami organizatoriai ir jis paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Europos Parlamentas, Taryba ir valstybės narės nedelsiant informuojami apie sprendimą;

| e) | jei Komisija nepriima jokio sprendimo dėl piliečių iniciatyvoje pateikto prašymo, šį atvejį gali patikrinti Europos Sąjungos Teisingumo Teismas ir Europos ombudsmenas pagal atitinkamas Europos Sąjungos teisės nuostatas. |
| --- | --- |

e)

jei Komisija nepriima jokio sprendimo dėl piliečių iniciatyvoje pateikto prašymo, šį atvejį gali patikrinti Europos Sąjungos Teisingumo Teismas ir Europos ombudsmenas pagal atitinkamas Europos Sąjungos teisės nuostatas.

Skaidrumo principas

| 9. | Sėkmingai įregistruotos piliečių iniciatyvos organizatoriai per atitinkamą laikotarpį, procedūrai pasibaigus, pateikia Komisijai pranešimą dėl iniciatyvos finansavimo, įskaitant finansavimo šaltinius (skaidrumo ataskaita). Komisija išnagrinėja pranešimą ir paskelbia jį viešai, kartu pateikdama savo nuomonę. |
| --- | --- |

9.

Sėkmingai įregistruotos piliečių iniciatyvos organizatoriai per atitinkamą laikotarpį, procedūrai pasibaigus, pateikia Komisijai pranešimą dėl iniciatyvos finansavimo, įskaitant finansavimo šaltinius (skaidrumo ataskaita). Komisija išnagrinėja pranešimą ir paskelbia jį viešai, kartu pateikdama savo nuomonę.

| 10. | Paprastai Komisija pradeda nagrinėti piliečių iniciatyvos turinį tik tuomet, kai tinkama forma pateikiama skaidrumo ataskaita. |
| --- | --- |

10.

Paprastai Komisija pradeda nagrinėti piliečių iniciatyvos turinį tik tuomet, kai tinkama forma pateikiama skaidrumo ataskaita.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/106 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/106

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisKomisijos reglamento dėl REACH projektas, susijęs su XVII priedu

P6_TA(2009)0390

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos reglamento, iš dalies keičiančio Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XVII priedą, projekto

2010/C 212 E/15

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, vertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) ir įsteigiančio Europos cheminių medžiagų agentūrą (1), ir ypač į jo 131 straipsnį,

atsižvelgdamas į 1983 m. rugsėjo 19 d. Tarybos direktyvą 83/477/EEB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto poveikiu darbe (antroji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 80/1107/EEB 8 straipsnyje) (2),

atsižvelgdamas į 1996 m. rugsėjo 16 d. Tarybos direktyvą 96/59/EB dėl polichlorintų bifenilų ir polichlorintų terfenilų šalinimo (PCB/PCT) (3),

atsižvelgdamas į ... m. ... ...d. Komisijos reglamento (EB) Nr. ..., iš dalies keičiančio Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XVII priedą, projektą (toliau – Komisijos reglamento projektas),

atsižvelgdamas į Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 133 straipsnyje nurodyto komiteto nuomonę,

atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais vykdomaisiais įgaliojimais tvarką (4), 5a straipsnio 3 dalies b punktą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi Reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 nuo 2009 m. birželio 1 d. panaikina ir pakeičia 1976 m. liepos 27 d. Tarybos direktyvą 76/769/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tam tikrų pavojingų medžiagų ir preparatų pardavimo ir naudojimo apribojimais, suderinimo, |
| --- | --- |

A.

kadangi Reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 nuo 2009 m. birželio 1 d. panaikina ir pakeičia 1976 m. liepos 27 d. Tarybos direktyvą 76/769/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tam tikrų pavojingų medžiagų ir preparatų pardavimo ir naudojimo apribojimais, suderinimo,

| B. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XVII priedu, iš dalies pakeistu Komisijos reglamento projekto priede, siekiama pakeisti Direktyvos 76/769/EEB, nustatančios pavojingų medžiagų ir preparatų pardavimo ir naudojimo apribojimus, I priedą, |
| --- | --- |

B.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XVII priedu, iš dalies pakeistu Komisijos reglamento projekto priede, siekiama pakeisti Direktyvos 76/769/EEB, nustatančios pavojingų medžiagų ir preparatų pardavimo ir naudojimo apribojimus, I priedą,

| C. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 67 straipsnyje nurodoma, kad medžiagas, preparatus ar gaminius sudėtyje, kuriems pagal XVII priedą taikomas apribojimas, draudžiama gaminti, tiekti rinkai arba naudoti, jei jie neatitinka to apribojimo sąlygų, |
| --- | --- |

C.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 67 straipsnyje nurodoma, kad medžiagas, preparatus ar gaminius sudėtyje, kuriems pagal XVII priedą taikomas apribojimas, draudžiama gaminti, tiekti rinkai arba naudoti, jei jie neatitinka to apribojimo sąlygų,

| D. | kadangi Komisijos reglamento projekto priedo 2 punkto 6 papunktyje siekiama išplėsti esamą draudimą tiekti rinkai ir naudoti asbesto pluoštus ir gaminius, kuriuose yra šių pluoštų, išplėsti uždraudžiant šių pluoštų ir gaminių, kuriuose yra šių pluoštų, gamybą, |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisijos reglamento projekto priedo 2 punkto 6 papunktyje siekiama išplėsti esamą draudimą tiekti rinkai ir naudoti asbesto pluoštus ir gaminius, kuriuose yra šių pluoštų, išplėsti uždraudžiant šių pluoštų ir gaminių, kuriuose yra šių pluoštų, gamybą,

| E. | kadangi Komisijos reglamento projekto priedo 2 punkto 6 papunktyje išlieka asbesto pluoštų draudimo išimtys:






  — | gaminiams, kuriuose yra asbesto pluoštų, kurie jau buvo įrengti arba naudojami iki 2005 m. sausio 1 d., taikant konkrečias sąlygas, pagal kurias užtikrinamas aukštas žmonių sveikatos apsaugos lygis, ir |
| --- | --- | --- |

E.

kadangi Komisijos reglamento projekto priedo 2 punkto 6 papunktyje išlieka asbesto pluoštų draudimo išimtys:

—

gaminiams, kuriuose yra asbesto pluoštų, kurie jau buvo įrengti arba naudojami iki 2005 m. sausio 1 d., taikant konkrečias sąlygas, pagal kurias užtikrinamas aukštas žmonių sveikatos apsaugos lygis, ir

| — | ir diafragmoms, kuriose yra chrizolito ir kurios skirtos naudoti esamuose elektrolizės įrenginiuose, |
| --- | --- |

—

ir diafragmoms, kuriose yra chrizolito ir kurios skirtos naudoti esamuose elektrolizės įrenginiuose,

| F. | kadangi Bendrijos rinkai negalima teikti naujo asbesto, išskyrus diafragmas elektrolizei, ir kadangi esama konkrečių Bendrijos nuostatų dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto poveikiu darbe jį pašalinant ir, deja, nėra jokių Bendrijos nuostatų dėl gaminių, kuriuose yra asbesto, nukenksminimo, tai paliekant valstybių narių kompetencijai, |
| --- | --- |

F.

kadangi Bendrijos rinkai negalima teikti naujo asbesto, išskyrus diafragmas elektrolizei, ir kadangi esama konkrečių Bendrijos nuostatų dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto poveikiu darbe jį pašalinant ir, deja, nėra jokių Bendrijos nuostatų dėl gaminių, kuriuose yra asbesto, nukenksminimo, tai paliekant valstybių narių kompetencijai,

| G. | kadangi dėl asbesto pluoštų poveikio vis dar susergama daugeliu ligų, |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl asbesto pluoštų poveikio vis dar susergama daugeliu ligų,

| H. | kadangi Direktyvoje 96/59/EB valstybėms narėms buvo nustatyti įpareigojimai dėl įrangos, užterštos PCB, nukenksminimo ir šalinimo ir (arba) panaudotų PCB šalinimo, kad būtų galima juos visiškai pašalinti; kadangi Bendrija dėl asbesto pluoštų turėtų imtis panašių veiksmų, |
| --- | --- |

H.

kadangi Direktyvoje 96/59/EB valstybėms narėms buvo nustatyti įpareigojimai dėl įrangos, užterštos PCB, nukenksminimo ir šalinimo ir (arba) panaudotų PCB šalinimo, kad būtų galima juos visiškai pašalinti; kadangi Bendrija dėl asbesto pluoštų turėtų imtis panašių veiksmų,

| I. | kadangi Bendrijos teisės aktai taikomi šešiems asbesto mineralams (krokidolitui, amozitui, antofilitui, aktinolitui, tremolitui ir chrizotilui), bet dar netaikomi į asbestą panašiems mineralams, kaip, pvz., richteritas ir vinčitas, nors jie gali būti laikomi nemažiau pavojingais, nei izoliacinėse medžiagose naudojami tremolitas, amozitas ar krokidolitas ir panašūs mineralai, |
| --- | --- |

I.

kadangi Bendrijos teisės aktai taikomi šešiems asbesto mineralams (krokidolitui, amozitui, antofilitui, aktinolitui, tremolitui ir chrizotilui), bet dar netaikomi į asbestą panašiems mineralams, kaip, pvz., richteritas ir vinčitas, nors jie gali būti laikomi nemažiau pavojingais, nei izoliacinėse medžiagose naudojami tremolitas, amozitas ar krokidolitas ir panašūs mineralai,

| J. | kadangi gavusi valstybių narių, kurios naudojasi diafragmų išimtimi, ataskaitas Komisija ją persvarstys ir paprašys Agentūros parengti dokumentaciją pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 69 straipsnį siekiant uždrausti teikti rinkai naudoti diafragmas, kuriose yra chrizolito, |
| --- | --- |

J.

kadangi gavusi valstybių narių, kurios naudojasi diafragmų išimtimi, ataskaitas Komisija ją persvarstys ir paprašys Agentūros parengti dokumentaciją pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 69 straipsnį siekiant uždrausti teikti rinkai naudoti diafragmas, kuriose yra chrizolito,

| K. | kadangi kai kurios suinteresuotos šalys teigia, kad išimtis turėtų būti panaikinta dabar, nes jau esama pakaitinių technologijų (membranos be asbesto) ir jas naudoja daugelis Europos chemijos pramonės gamintojų, |
| --- | --- |

K.

kadangi kai kurios suinteresuotos šalys teigia, kad išimtis turėtų būti panaikinta dabar, nes jau esama pakaitinių technologijų (membranos be asbesto) ir jas naudoja daugelis Europos chemijos pramonės gamintojų,

| L. | kadangi žmonių sveikatą iš tiesų veiksmingiausiai galima būtų apsaugoti be išimčių uždraudus naudoti chrizotilo asbestą ir jo turinčius gaminius, |
| --- | --- |

L.

kadangi žmonių sveikatą iš tiesų veiksmingiausiai galima būtų apsaugoti be išimčių uždraudus naudoti chrizotilo asbestą ir jo turinčius gaminius,

| M. | kadangi dabar yra daug nepriklausančių kancerogenams ir laikomų mažiau pavojingais pakaitalų arba alternatyvių medžiagų, kurias dažniausiai galima naudoti vietoje chrizotilo asbesto, |
| --- | --- |

M.

kadangi dabar yra daug nepriklausančių kancerogenams ir laikomų mažiau pavojingais pakaitalų arba alternatyvių medžiagų, kurias dažniausiai galima naudoti vietoje chrizotilo asbesto,

| N. | kadangi pagal Direktyvą 76/769/EEB atliktoje išimties, taikomos chrizotilo asbesto diafragmoms, peržiūroje (5) buvo ištirtas ir poveikis sveikatai, ir ekonominis poveikis bei į ją buvo atsižvelgta Komisijai pateikus daugelio valstybių narių remiamą diferencijuotą požiūrį, išdėstytą Komisijos reglamento projekte, |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal Direktyvą 76/769/EEB atliktoje išimties, taikomos chrizotilo asbesto diafragmoms, peržiūroje (5) buvo ištirtas ir poveikis sveikatai, ir ekonominis poveikis bei į ją buvo atsižvelgta Komisijai pateikus daugelio valstybių narių remiamą diferencijuotą požiūrį, išdėstytą Komisijos reglamento projekte,

| 1. | atsižvelgdamas į






  — | Komisijos reglamento projekte išdėstytą požiūrį vidutiniu laikotarpiu atsisakyti asbesto pluoštų, |
| --- | --- | --- |

1.

atsižvelgdamas į

—

Komisijos reglamento projekte išdėstytą požiūrį vidutiniu laikotarpiu atsisakyti asbesto pluoštų,

| — | pagal Direktyvą 1999/77/EB atliktą išimties, taikomos chrizotilo asbesto diafragmoms, peržiūrą ir |
| --- | --- |

—

pagal Direktyvą 1999/77/EB atliktą išimties, taikomos chrizotilo asbesto diafragmoms, peržiūrą ir

| — | Komisijos pareiškimą 2008 m. vasario 20 d. Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 133 straipsnyje nurodytame komitete priėmus Komisijos reglamento projektą, |
| --- | --- |

—

Komisijos pareiškimą 2008 m. vasario 20 d. Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 133 straipsnyje nurodytame komitete priėmus Komisijos reglamento projektą,

neprieštarauja, kad būtų priimtas Komisijos reglamento projektas;

| 2. | atkreipia dėmesį į išimties, taikomos chrizotilo asbesto diafragmoms, peržiūrą ir pažymi, kad aukštos įtampos įranga gali būti sėkmingai eksploatuojama naudojant pakaitines medžiagas, ir kad dalyje šios įrangos ES pereita prie šių medžiagų; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į išimties, taikomos chrizotilo asbesto diafragmoms, peržiūrą ir pažymi, kad aukštos įtampos įranga gali būti sėkmingai eksploatuojama naudojant pakaitines medžiagas, ir kad dalyje šios įrangos ES pereita prie šių medžiagų;

| 3. | pabrėžia, kad šiuo metu keturiose valstybėse narėse asbesto diafragmos vis dar naudojamos žemos įtampos įrangoje, kuriai pakaitinių diafragmų medžiagų nėra, nors ir atitinkamos įmonės vykdė didelę tyrimų programą; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad šiuo metu keturiose valstybėse narėse asbesto diafragmos vis dar naudojamos žemos įtampos įrangoje, kuriai pakaitinių diafragmų medžiagų nėra, nors ir atitinkamos įmonės vykdė didelę tyrimų programą;

| 4. | pažymi, kad išimties, taikomos chrizotilo asbesto diafragmoms, peržiūroje nurodoma, kad darbuotojai gali patirti poveikį tik tada, kai diafragmas reikia keisti (eksploatavimo laikas iki 10 metų), nes elektrolizės kameros eksploatacijos metu yra hermetiškai uždarytos siekiant sulaikyti chloro dujas, ir iš pramonės atstovų gaunami pranešimai, kad visiškai laikomasi chrizotilo poveikio darbuotojams normų; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad išimties, taikomos chrizotilo asbesto diafragmoms, peržiūroje nurodoma, kad darbuotojai gali patirti poveikį tik tada, kai diafragmas reikia keisti (eksploatavimo laikas iki 10 metų), nes elektrolizės kameros eksploatacijos metu yra hermetiškai uždarytos siekiant sulaikyti chloro dujas, ir iš pramonės atstovų gaunami pranešimai, kad visiškai laikomasi chrizotilo poveikio darbuotojams normų;

| 5. | ragina valstybes nares ir Komisija užtikrinti griežtą Direktyvos 83/477/EEB įgyvendinimą; |
| --- | --- |

5.

ragina valstybes nares ir Komisija užtikrinti griežtą Direktyvos 83/477/EEB įgyvendinimą;

| 6. | apgailestauja, kad Komisijos reglamento projekto, kuriuo keičiamas Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XVII priedas, priedo 2 punkto 6 papunktyje iki šiol nepavyko nustatyti Europos išimčių sąrašo, taikomo asbesto pluoštų draudimui; |
| --- | --- |

6.

apgailestauja, kad Komisijos reglamento projekto, kuriuo keičiamas Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XVII priedas, priedo 2 punkto 6 papunktyje iki šiol nepavyko nustatyti Europos išimčių sąrašo, taikomo asbesto pluoštų draudimui;

| 7. | Ragina Komisija tokį sąrašą sudaryti iškart po to, kai bus pranešta apie atitinkamas nacionalines priemones, bet ne vėliau, kaip 2012 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

7.

Ragina Komisija tokį sąrašą sudaryti iškart po to, kai bus pranešta apie atitinkamas nacionalines priemones, bet ne vėliau, kaip 2012 m. sausio 1 d.;

| 8. | ragina Komisiją iki 2009 m. pabaigos pateikti pasiūlymą dėl teisės akto dėl kontroliuojamo asbesto pluoštų šalinimo ir įrangos, kurioje yra asbesto pluoštų, nukenksminimo arba šalinimo, kad būtų galima juos visiškai pašalinti; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją iki 2009 m. pabaigos pateikti pasiūlymą dėl teisės akto dėl kontroliuojamo asbesto pluoštų šalinimo ir įrangos, kurioje yra asbesto pluoštų, nukenksminimo arba šalinimo, kad būtų galima juos visiškai pašalinti;

| 9. | Be to, ragina Komisiją sukurti strategiją, skirtą iki 2015 m. uždrausti visų rūšių asbesto naudojimą, įskaitant tinkamus eksporto reikalavimus pagal 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo ir atsižvelgiant į artimumo principą, nustatytą 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB dėl atliekų, kadangi dėl asbesto pluoštų poveikio vis dar susergama daugeliu ligų; |
| --- | --- |

9.

Be to, ragina Komisiją sukurti strategiją, skirtą iki 2015 m. uždrausti visų rūšių asbesto naudojimą, įskaitant tinkamus eksporto reikalavimus pagal 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo ir atsižvelgiant į artimumo principą, nustatytą 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB dėl atliekų, kadangi dėl asbesto pluoštų poveikio vis dar susergama daugeliu ligų;

| 10. | ragina Komisiją nuolat informuoti Parlamentą apie Komisijos reglamento projekto įgyvendinimą; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją nuolat informuoti Parlamentą apie Komisijos reglamento projekto įgyvendinimą;

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

11.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 396, 2006 12 30, p. 1.

(2)  OL L 263, 1983 9 24, p. 25.

(3)  OL L 243, 1996 9 24, p. 31.

(4)  OL L 184, 1999.7.17, p. 23.

(5)  http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/markrestr/index_en.htm

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/109 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/109

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisIranas, Roksanos Saberi atvejis

P6_TA(2009)0391

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Irano. Roksanos Saberi atvejis

2010/C 212 E/16

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Irano, ypač į rezoliucijas dėl žmogaus teisių,

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 18 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 63/191 dėl žmogaus teisių padėties Irano Islamo Respublikoje,

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 1 d. JT Generalinio Sekretoriaus pranešimą apie žmogaus teisių padėtį Irano Islamo Respublikoje,

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 10 d. ES Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės pareiškimą dėl Roksanos Saberi bylos pokyčiais, ir 2009 m. balandžio 20 d. pirmininkaujančios valstybės narės Europos Sąjungos vardu priimtą deklaraciją dėl nuosprendžio Roksanai Saberi,

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją bei Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, prie kurių yra prisijungęs Iranas,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi 2009 m. balandžio 18 d. Irano revoliucinis teismas Amerikos ir Irano žurnalistę Roksaną Saberi, dirbusią daugeliui organizacijų, įskaitant ABC radiją, BBC, South African Broadcasting Corporation ir NPR, nuteisė už šnipinėjimą paskirdamas aštuonerių metų laisvės atėmimo bausmę, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2009 m. balandžio 18 d. Irano revoliucinis teismas Amerikos ir Irano žurnalistę Roksaną Saberi, dirbusią daugeliui organizacijų, įskaitant ABC radiją, BBC, South African Broadcasting Corporation ir NPR, nuteisė už šnipinėjimą paskirdamas aštuonerių metų laisvės atėmimo bausmę,

| B. | kadangi Roksanai Saberi penkias savaites nebuvo leidžiama pasinaudoti advokato paslaugomis, o teismo procesas buvo neteisingas ir neskaidrus, |
| --- | --- |

B.

kadangi Roksanai Saberi penkias savaites nebuvo leidžiama pasinaudoti advokato paslaugomis, o teismo procesas buvo neteisingas ir neskaidrus,

| C. | kadangi Roksanos Saberi advokatas pateikė apeliaciją dėl jai skirto kaltinamojo nuosprendžio, nes ji tvirtino esanti nekalta dėl visų jai pareikštų kaltinimų, |
| --- | --- |

C.

kadangi Roksanos Saberi advokatas pateikė apeliaciją dėl jai skirto kaltinamojo nuosprendžio, nes ji tvirtino esanti nekalta dėl visų jai pareikštų kaltinimų,

| D. | kadangi Roksana Saberi buvo paskelbusi bado streiką, o 2009 m. gegužės 1 d. buvo paguldyta į Evino kalėjimo ligoninę, kaip teigiama, labai silpnos būklės, |
| --- | --- |

D.

kadangi Roksana Saberi buvo paskelbusi bado streiką, o 2009 m. gegužės 1 d. buvo paguldyta į Evino kalėjimo ligoninę, kaip teigiama, labai silpnos būklės,

| E. | kadangi 2009 m. balandžio 25 d. buvo suimta kampanijos už lygybę „Milijonas parašų“ dalyvė žurnalistė Maryam Malek, o prieš tai buvo suimta daugelis kitų šios kampanijos dalyvių, ir kadangi jos šeima negali sumokėti 200 milijonų rialų (daugiau nei 10 000 eurų) užstato už jos paleidimą į laisvę, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2009 m. balandžio 25 d. buvo suimta kampanijos už lygybę „Milijonas parašų“ dalyvė žurnalistė Maryam Malek, o prieš tai buvo suimta daugelis kitų šios kampanijos dalyvių, ir kadangi jos šeima negali sumokėti 200 milijonų rialų (daugiau nei 10 000 eurų) užstato už jos paleidimą į laisvę,

| F. | kadangi 2009 m. gegužės 1-ąją, Tarptautinę darbo dieną, saugumo ir policijos pajėgos panaudodamos jėgą įvairiose Irano vietose numalšino taikias demonstracijas, kurias surengė dešimt nepriklausomų darbo organizacijų, ir kadangi, kaip pranešta, buvo suimta daugiau nei 100 žmonių, |
| --- | --- |

F.

kadangi 2009 m. gegužės 1-ąją, Tarptautinę darbo dieną, saugumo ir policijos pajėgos panaudodamos jėgą įvairiose Irano vietose numalšino taikias demonstracijas, kurias surengė dešimt nepriklausomų darbo organizacijų, ir kadangi, kaip pranešta, buvo suimta daugiau nei 100 žmonių,

| G. | kadangi 2009 m. gegužės 1 d. Irano valdžios institucijos Rashto centriniame kalėjime Delarai Darabi įvykdė mirties bausmę nepaisydamos to, kad 2009 m. balandžio 19 d. Teismo vadovas mirties bausmės įvykdymą buvo atidėjęs dviem mėnesiams, ir kadangi ji nebuvo pirmoji, kuriai šiais metais įvykdyta mirties bausmė apkaltinus nusikaltimu, kurį ji tariamai įvykdė būdama mažiau nei 18 metų, |
| --- | --- |

G.

kadangi 2009 m. gegužės 1 d. Irano valdžios institucijos Rashto centriniame kalėjime Delarai Darabi įvykdė mirties bausmę nepaisydamos to, kad 2009 m. balandžio 19 d. Teismo vadovas mirties bausmės įvykdymą buvo atidėjęs dviem mėnesiams, ir kadangi ji nebuvo pirmoji, kuriai šiais metais įvykdyta mirties bausmė apkaltinus nusikaltimu, kurį ji tariamai įvykdė būdama mažiau nei 18 metų,

| H. | kadangi bendra žmogaus teisių padėtis Irane nuo 2005 m. ir toliau blogėjo visose srityse ir visais aspektais, ypač kalbant apie pilietinių teisių ir politinių laisvių įgyvendinimą, nepaisant to, kad Iranas pagal įvairius tarptautinius šios srities dokumentus įsipareigojo skatinti ir ginti žmogaus teises ir pagrindines laisves, |
| --- | --- |

H.

kadangi bendra žmogaus teisių padėtis Irane nuo 2005 m. ir toliau blogėjo visose srityse ir visais aspektais, ypač kalbant apie pilietinių teisių ir politinių laisvių įgyvendinimą, nepaisant to, kad Iranas pagal įvairius tarptautinius šios srities dokumentus įsipareigojo skatinti ir ginti žmogaus teises ir pagrindines laisves,

| 1. | smerkia nepagrįstą 2009 m. balandžio 18 d. Irano revoliucinio teismo Roksanai Saberi paskelbtą nuosprendį; |
| --- | --- |

1.

smerkia nepagrįstą 2009 m. balandžio 18 d. Irano revoliucinio teismo Roksanai Saberi paskelbtą nuosprendį;

| 2. | reiškia didelį susirūpinimą prastėjančia Roksanos Saberi sveikatos būkle; |
| --- | --- |

2.

reiškia didelį susirūpinimą prastėjančia Roksanos Saberi sveikatos būkle;

| 3. | ragina Apeliacinį Teismą per 2009 m. gegužės 12 d. posėdį nedelsiant ir besąlygiškai paleisti Roksaną Saberi remiantis tuo, kad teismo procesas buvo uždaras, nebuvo laikomasi tarptautines normas atitinkančio tinkamo teismo proceso, bei panaikinti visus jai pareikštus kaltinimus; |
| --- | --- |

3.

ragina Apeliacinį Teismą per 2009 m. gegužės 12 d. posėdį nedelsiant ir besąlygiškai paleisti Roksaną Saberi remiantis tuo, kad teismo procesas buvo uždaras, nebuvo laikomasi tarptautines normas atitinkančio tinkamo teismo proceso, bei panaikinti visus jai pareikštus kaltinimus;

| 4. | sukrėstas dėl nešališko Dalaros Darabi teismo proceso ir mirties bausmės įvykdymo ir yra pasibaisėjęs nuolatiniu mirties bausmės vykdymu nepilnamečiams teisės pažeidėjams nesilaikant tarptautinės teisės, ir nepaisant Irano valdžios institucijų patikinimų, kad Iranas nebetaiko šios nežmoniškos praktikos; ragina Irano valdžios institucijas laikytis įsipareigojimo nevykdyti mirties bausmės nepilnamečiams teisės pažeidėjams; |
| --- | --- |

4.

sukrėstas dėl nešališko Dalaros Darabi teismo proceso ir mirties bausmės įvykdymo ir yra pasibaisėjęs nuolatiniu mirties bausmės vykdymu nepilnamečiams teisės pažeidėjams nesilaikant tarptautinės teisės, ir nepaisant Irano valdžios institucijų patikinimų, kad Iranas nebetaiko šios nežmoniškos praktikos; ragina Irano valdžios institucijas laikytis įsipareigojimo nevykdyti mirties bausmės nepilnamečiams teisės pažeidėjams;

| 5. | smerkia Irano valdžios institucijų taikomą užstato sistemą siekiant nuslopinti visus viešus kritiškus piliečių ar taikių reformos judėjimų pareiškimus ir ragina nedelsiant paleisti Maryan Malek; |
| --- | --- |

5.

smerkia Irano valdžios institucijų taikomą užstato sistemą siekiant nuslopinti visus viešus kritiškus piliečių ar taikių reformos judėjimų pareiškimus ir ragina nedelsiant paleisti Maryan Malek;

| 6. | primena, kad daugelis darbo teisių aktyvistų, įskaitant Mansourą Osanloo, Ebrahimą Maddadi, Farzadą Kamangarą ir Ghalebą Hosseini, yra vis dar įkalinti tik todėl, kad jie pasisakė už tinkamų darbo sąlygų sudarymą, ir dar kartą ragina juos nedelsiant paleisti į laisvę; |
| --- | --- |

6.

primena, kad daugelis darbo teisių aktyvistų, įskaitant Mansourą Osanloo, Ebrahimą Maddadi, Farzadą Kamangarą ir Ghalebą Hosseini, yra vis dar įkalinti tik todėl, kad jie pasisakė už tinkamų darbo sąlygų sudarymą, ir dar kartą ragina juos nedelsiant paleisti į laisvę;

| 7. | ragina Irano valdžios institucijas laikytis visų tarptautinių žmogaus teisių dokumentų, kuriuos Iranas ratifikavo, visų pirma, Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto ir Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos, kuriais užtikrinama teisė į teisingą teismo procesą; tokiomis aplinkybėmis ragina Irano Islamo Respublikos valdžios institucijas nedelsiant panaikinti taikomą užmėtymo akmenimis praktiką. Griežtai smerkia neseniai įvykdytą mirties bausmę Vali Azad užmėtant akmenimis bei išreiškia didelį susirūpinimą, kad Mohammad Ali Navid Khamami ir Ashraf Kalhori laukia mirties bausmės įvykdymo; |
| --- | --- |

7.

ragina Irano valdžios institucijas laikytis visų tarptautinių žmogaus teisių dokumentų, kuriuos Iranas ratifikavo, visų pirma, Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto ir Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos, kuriais užtikrinama teisė į teisingą teismo procesą; tokiomis aplinkybėmis ragina Irano Islamo Respublikos valdžios institucijas nedelsiant panaikinti taikomą užmėtymo akmenimis praktiką. Griežtai smerkia neseniai įvykdytą mirties bausmę Vali Azad užmėtant akmenimis bei išreiškia didelį susirūpinimą, kad Mohammad Ali Navid Khamami ir Ashraf Kalhori laukia mirties bausmės įvykdymo;

| 8. | ragina Tarybai pirmininkaujančią valstybę narę ir valstybių narių diplomatinius atstovus Irane nedelsiant imtis bendrų veiksmų atsižvelgiant į šiuos atvejus; |
| --- | --- |

8.

ragina Tarybai pirmininkaujančią valstybę narę ir valstybių narių diplomatinius atstovus Irane nedelsiant imtis bendrų veiksmų atsižvelgiant į šiuos atvejus;

| 9. | dar kartą prašo Tarybos ir Komisijos toliau nagrinėti žmogaus teisių padėtį Irane ir 2009 m. pirmoje pusėje pateikti šiuo klausimu Europos Parlamentui išsamią ataskaitą; |
| --- | --- |

9.

dar kartą prašo Tarybos ir Komisijos toliau nagrinėti žmogaus teisių padėtį Irane ir 2009 m. pirmoje pusėje pateikti šiuo klausimu Europos Parlamentui išsamią ataskaitą;

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, JT Žmogaus teisių tarybai, Irano teismo vadovui ir Irano Islamo Respublikos vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, JT Žmogaus teisių tarybai, Irano teismo vadovui ir Irano Islamo Respublikos vyriausybei bei parlamentui.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/111 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/111

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisMadagaskaras

P6_TA(2009)0392

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Madagaskare

2010/C 212 E/17

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės pareiškimus ES vardu 2009 m. kovo 17 ir 20 d.,

atsižvelgdamas į pastarųjų mėnesių karinius perversmus Mauritanijoje ir Gvinėjoje Konakryje ir po jų nustatytas tarptautinės bendruomenės sankcijas,

atsižvelgdamas į Tarptautinės ryšių palaikymo su Madagaskaru grupės steigiamąjį konsultacinį posėdį, kuris įvyko 2009 m. balandžio 30 d. Adis Abeboje,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi po dviejų mėnesių nuožmios kovos 2009 m. kovo 17 d. buvęs Madagaskaro sostinės (Antananaryvo) meras Andry Rajoelina Madagaskare įvykdė kariuomenės remiamą valstybės perversmą, |
| --- | --- |

A.

kadangi po dviejų mėnesių nuožmios kovos 2009 m. kovo 17 d. buvęs Madagaskaro sostinės (Antananaryvo) meras Andry Rajoelina Madagaskare įvykdė kariuomenės remiamą valstybės perversmą,

| B. | kadangi Andry Rajoelinos vadovaujama vyriausioji pereinamojo laikotarpio valdžia, pati save tokia paskelbusi, sustabdė Nacionalinės asamblėjos ir Senato veiklą ir dėl maištininkų spaudimo demokratiškai išrinktas Prezidentas Marc Ravalomanana buvo priverstas išvykti iš Madagaskaro, |
| --- | --- |

B.

kadangi Andry Rajoelinos vadovaujama vyriausioji pereinamojo laikotarpio valdžia, pati save tokia paskelbusi, sustabdė Nacionalinės asamblėjos ir Senato veiklą ir dėl maištininkų spaudimo demokratiškai išrinktas Prezidentas Marc Ravalomanana buvo priverstas išvykti iš Madagaskaro,

| C. | kadangi A. Rajoeliną, kuris 2007 m. gruodžio mėn. buvo išrinktas sostinės Antananaryvo meru, buvusioji vyriausybė jėga nušalino 2009 m. vasario mėn., |
| --- | --- |

C.

kadangi A. Rajoeliną, kuris 2007 m. gruodžio mėn. buvo išrinktas sostinės Antananaryvo meru, buvusioji vyriausybė jėga nušalino 2009 m. vasario mėn.,

| D. | kadangi buvusios vyriausybės planai išnuomoti vieną milijoną akrų žemės šalies pietuose Korėjos įmonei intensyvaus ūkininkavimo tikslais padidino viešą pasipiktinimą, |
| --- | --- |

D.

kadangi buvusios vyriausybės planai išnuomoti vieną milijoną akrų žemės šalies pietuose Korėjos įmonei intensyvaus ūkininkavimo tikslais padidino viešą pasipiktinimą,

| E. | kadangi šis nekonstitucinis vyriausybės pakeitimas yra rimta kliūtis Afrikos žemyne vykstančiam demokratizacijos procesui, tai stiprina susirūpinimą dėl valstybės perversmų Afrikoje atsinaujinimo, kaip buvo pareikšta 12-ojoje eilinėje Afrikos Sąjungos asamblėjoje, vykusioje 2009 m. vasario 1–4 d. Adis Abeboje, |
| --- | --- |

E.

kadangi šis nekonstitucinis vyriausybės pakeitimas yra rimta kliūtis Afrikos žemyne vykstančiam demokratizacijos procesui, tai stiprina susirūpinimą dėl valstybės perversmų Afrikoje atsinaujinimo, kaip buvo pareikšta 12-ojoje eilinėje Afrikos Sąjungos asamblėjoje, vykusioje 2009 m. vasario 1–4 d. Adis Abeboje,

| F. | kadangi ministras pirmininkas Manadofi-Rakotonirina, kurį paskyrė išrinktas prezidentas, ir kitas jo vyriausybės narys buvo savavališkai suimti, |
| --- | --- |

F.

kadangi ministras pirmininkas Manadofi-Rakotonirina, kurį paskyrė išrinktas prezidentas, ir kitas jo vyriausybės narys buvo savavališkai suimti,

| G. | kadangi Jungtinių Tautų Saugumo Taryba ir tarptautinės organizacijos, kurių nare yra Madagaskaras, nepripažįsta šio de facto režimo ir ragina atkurti konstitucinį valdymą, |
| --- | --- |

G.

kadangi Jungtinių Tautų Saugumo Taryba ir tarptautinės organizacijos, kurių nare yra Madagaskaras, nepripažįsta šio de facto režimo ir ragina atkurti konstitucinį valdymą,

| H. | kadangi Madagaskaro narystė regioninėse valstybių grupėse, kurioms ji priklauso – Afrikos Sąjungoje, Pietų Afrikos vystymosi bendrijoje (PAVB) – ir prancūzakalbių šalių tarptautinėje organizacijoje bei Tarpparlamentinėje sąjungoje yra sustabdyta; kadangi Europos Sąjunga, Jungtinės Amerikos Valstijos, Norvegija ir Prancūzija pasmerkė teisinės valstybės ir konstitucinės tvarkos principų pažeidimą įvykdžius valstybės perversmą ir sustabdė paramos teikimą, |
| --- | --- |

H.

kadangi Madagaskaro narystė regioninėse valstybių grupėse, kurioms ji priklauso – Afrikos Sąjungoje, Pietų Afrikos vystymosi bendrijoje (PAVB) – ir prancūzakalbių šalių tarptautinėje organizacijoje bei Tarpparlamentinėje sąjungoje yra sustabdyta; kadangi Europos Sąjunga, Jungtinės Amerikos Valstijos, Norvegija ir Prancūzija pasmerkė teisinės valstybės ir konstitucinės tvarkos principų pažeidimą įvykdžius valstybės perversmą ir sustabdė paramos teikimą,

| I. | kadangi vykstant Afrikos ir ES dialogui 2009 m. balandžio 28 d. Liuksemburge įvyko 12-asis Afrikos ir ES trejeto ministrų susitikimas, kurio metu buvo raginama greitai surengti nacionalinius rinkimus ir atkurti konstitucinę tvarką, |
| --- | --- |

I.

kadangi vykstant Afrikos ir ES dialogui 2009 m. balandžio 28 d. Liuksemburge įvyko 12-asis Afrikos ir ES trejeto ministrų susitikimas, kurio metu buvo raginama greitai surengti nacionalinius rinkimus ir atkurti konstitucinę tvarką,

| J. | kadangi nuo tos dienos, kai Andry Rajoelina de facto tapo valstybės vadovu, taikios demonstracijos, kuriose dalyvavo dešimtys tūkstančių žmonių, toliau vyko sostinėje, bet buvo jėga nuslopintos malagasių karinių pajėgų, |
| --- | --- |

J.

kadangi nuo tos dienos, kai Andry Rajoelina de facto tapo valstybės vadovu, taikios demonstracijos, kuriose dalyvavo dešimtys tūkstančių žmonių, toliau vyko sostinėje, bet buvo jėga nuslopintos malagasių karinių pajėgų,

| K. | kadangi konstitucinės tvarkos atkūrimas turėtų būti paremtas šiais tikslais ir principais: aiškus laisvų, sąžiningų ir skaidrių rinkimų rengimo grafikas; visų šalies politinių ir socialinių veikėjų įtraukimas, įskaitant Prezidentą Marcą Ravalomananą ir kitus žinomus asmenis; malagasių partijų susitarimo skatinimas; Madagaskaro konstitucijos gerbimas; atitinkamų Afrikos Sąjungos priemonių ir Madagaskaro tarptautinių įsipareigojimų laikymasis, |
| --- | --- |

K.

kadangi konstitucinės tvarkos atkūrimas turėtų būti paremtas šiais tikslais ir principais: aiškus laisvų, sąžiningų ir skaidrių rinkimų rengimo grafikas; visų šalies politinių ir socialinių veikėjų įtraukimas, įskaitant Prezidentą Marcą Ravalomananą ir kitus žinomus asmenis; malagasių partijų susitarimo skatinimas; Madagaskaro konstitucijos gerbimas; atitinkamų Afrikos Sąjungos priemonių ir Madagaskaro tarptautinių įsipareigojimų laikymasis,

| L. | kadangi pirmiau minėtame Tarptautinės ryšių palaikymo su Madagaskaru grupės steigiamajame konsultaciniame posėdyje dalyvavo JT, Afrikos Sąjunga, ES ir daug regioninių organizacijų ir šalių, kurių tikslas – koordinuoti tarptautinės bendruomenės pastangas skatinti greitą konstitucinės tvarkos Madagaskare atkūrimą, |
| --- | --- |

L.

kadangi pirmiau minėtame Tarptautinės ryšių palaikymo su Madagaskaru grupės steigiamajame konsultaciniame posėdyje dalyvavo JT, Afrikos Sąjunga, ES ir daug regioninių organizacijų ir šalių, kurių tikslas – koordinuoti tarptautinės bendruomenės pastangas skatinti greitą konstitucinės tvarkos Madagaskare atkūrimą,

| M. | kadangi JT paskelbė kreipimąsi dėl 35,7 mln. JAV dolerių humanitarinės pagalbos šaliai, numatant būsimą maisto trūkumą vėliau šiais metais, kurį gali paskatinti politinės krizės sukelta sumaištis, |
| --- | --- |

M.

kadangi JT paskelbė kreipimąsi dėl 35,7 mln. JAV dolerių humanitarinės pagalbos šaliai, numatant būsimą maisto trūkumą vėliau šiais metais, kurį gali paskatinti politinės krizės sukelta sumaištis,

| N. | kadangi gyventojų daugumai gyvenant iš mažiau nei 1 JAV dolerio per dieną ir dėl mažų pajamų sumažėjo daugumos namų ūkių galimybė gauti maisto, vandens ir naudotis sanitarijos, sveikatos apsaugos ir švietimo paslaugomis, |
| --- | --- |

N.

kadangi gyventojų daugumai gyvenant iš mažiau nei 1 JAV dolerio per dieną ir dėl mažų pajamų sumažėjo daugumos namų ūkių galimybė gauti maisto, vandens ir naudotis sanitarijos, sveikatos apsaugos ir švietimo paslaugomis,

| O. | kadangi trejus metus iš eilės šalis kentėjo dėl sausros ir nepakankamo derliaus, sparčiai didėjančių maisto produktų kainų ir nuolatinio maisto nepakankamumo bei ciklonų, |
| --- | --- |

O.

kadangi trejus metus iš eilės šalis kentėjo dėl sausros ir nepakankamo derliaus, sparčiai didėjančių maisto produktų kainų ir nuolatinio maisto nepakankamumo bei ciklonų,

| 1. | griežtai smerkia valstybės perversmą ir visas pastangas užgrobti valdžią panaudojant nedemokratines priemones; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia valstybės perversmą ir visas pastangas užgrobti valdžią panaudojant nedemokratines priemones;

| 2. | ragina nedelsiant atkurti šalyje teisinę ir konstitucinę tvarką ir ragina malagasių partijas sureguliuojant krizę visiškai laikytis Madagaskaro konstitucijos nuostatų; |
| --- | --- |

2.

ragina nedelsiant atkurti šalyje teisinę ir konstitucinę tvarką ir ragina malagasių partijas sureguliuojant krizę visiškai laikytis Madagaskaro konstitucijos nuostatų;

| 3. | apgailestauja dėl Nacionalinės asamblėjos ir Senato veiklos nutraukimo ir ragina skubiai ją atnaujinti, taip pat ragina, kad būtų gerbiami parlamento narių įgaliojimai ir imunitetai, kol bus surengti nauji demokratiniai parlamento rinkimai; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja dėl Nacionalinės asamblėjos ir Senato veiklos nutraukimo ir ragina skubiai ją atnaujinti, taip pat ragina, kad būtų gerbiami parlamento narių įgaliojimai ir imunitetai, kol bus surengti nauji demokratiniai parlamento rinkimai;

| 4. | ragina tarptautinę bendruomenę didinti pastangas baigti politinį smurtą Madagaskare; |
| --- | --- |

4.

ragina tarptautinę bendruomenę didinti pastangas baigti politinį smurtą Madagaskare;

| 5. | mano, kad stabilumas, gerovė ir demokratinės laisvės gali būti užtikrintos tik vykdant dialogą, kurio metu būtų remiamasi sutarimu ir įtraukiamos visos šalys ir kartu šalinamos pagrindinės daugelio šalies problemų: ekonominių, socialinių, politinių ir aplinkos apsaugos, priežastys, kuriam pritartų visos partijos ir kuris turėtų paskatinti tiesiogines konsultacijas su Madagaskaro gyventojais; |
| --- | --- |

5.

mano, kad stabilumas, gerovė ir demokratinės laisvės gali būti užtikrintos tik vykdant dialogą, kurio metu būtų remiamasi sutarimu ir įtraukiamos visos šalys ir kartu šalinamos pagrindinės daugelio šalies problemų: ekonominių, socialinių, politinių ir aplinkos apsaugos, priežastys, kuriam pritartų visos partijos ir kuris turėtų paskatinti tiesiogines konsultacijas su Madagaskaro gyventojais;

| 6. | ragina visus politinius veikėjus gerą valdymą ir kovą su skurdu įtraukti į savo darbotvarkę kaip pagrindinį klausimą, siekiant gerinti turto paskirstymą ir kelti gyventojų gyvenimo lygį sukuriant patikimą tvarią vystymosi politiką, apimančią pagrindines sveikatos priežiūros paslaugas, švietimą, darbo vietų kūrimą ir t. t.; |
| --- | --- |

6.

ragina visus politinius veikėjus gerą valdymą ir kovą su skurdu įtraukti į savo darbotvarkę kaip pagrindinį klausimą, siekiant gerinti turto paskirstymą ir kelti gyventojų gyvenimo lygį sukuriant patikimą tvarią vystymosi politiką, apimančią pagrindines sveikatos priežiūros paslaugas, švietimą, darbo vietų kūrimą ir t. t.;

| 7. | remia regioninių organizacijų priemones ir Afrikos Sąjungos sprendimą sukurti Ryšių su Madagaskaru grupės veikiantį padalinį Antananaryve, vadovaujant Afrikos Sąjungos komisijos pirmininko specialiajam pasiuntiniui Ablassé Ouedraogo; |
| --- | --- |

7.

remia regioninių organizacijų priemones ir Afrikos Sąjungos sprendimą sukurti Ryšių su Madagaskaru grupės veikiantį padalinį Antananaryve, vadovaujant Afrikos Sąjungos komisijos pirmininko specialiajam pasiuntiniui Ablassé Ouedraogo;

| 8. | ragina Afrikos Sąjungos specialųjį pasiuntinį Madagaskare bendradarbiaujant su tarptautinės bendruomenės atstovais Antananaryve ir atsižvelgiant į diskusijas, kurios jau prasidėjo vadovaujant Afrikos Sąjungai ir JT, užmegzti ryšius su visomis malagasių partijomis, siekiant susitarti su jomis dėl greito konstitucinės tvarkos atkūrimo būdų ir priemonių; |
| --- | --- |

8.

ragina Afrikos Sąjungos specialųjį pasiuntinį Madagaskare bendradarbiaujant su tarptautinės bendruomenės atstovais Antananaryve ir atsižvelgiant į diskusijas, kurios jau prasidėjo vadovaujant Afrikos Sąjungai ir JT, užmegzti ryšius su visomis malagasių partijomis, siekiant susitarti su jomis dėl greito konstitucinės tvarkos atkūrimo būdų ir priemonių;

| 9. | atkreipia dėmesį į humanitarinės padėties šalyje blogėjimą, kurį dar labiau paskatino dabartiniai politiniai įvykiai, ir ragina tarptautinę bendruomenę, ypač ES, teikti didesnę humanitarinę pagalbą, siekiant palengvinti Madagaskaro gyventojų kančias; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į humanitarinės padėties šalyje blogėjimą, kurį dar labiau paskatino dabartiniai politiniai įvykiai, ir ragina tarptautinę bendruomenę, ypač ES, teikti didesnę humanitarinę pagalbą, siekiant palengvinti Madagaskaro gyventojų kančias;

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, Madagaskaro Respublikos teisėtoms valdžios institucijoms, vyriausiajai pereinamojo laikotarpio valdžiai, JT Generaliniam Sekretoriui, Afrikos Sąjungai, PAVB, Europos Komisijos Humanitarinės pagalbos biurui, JT Centrinio reagavimo į krizes fondui ir JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biurui. |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, Madagaskaro Respublikos teisėtoms valdžios institucijoms, vyriausiajai pereinamojo laikotarpio valdžiai, JT Generaliniam Sekretoriui, Afrikos Sąjungai, PAVB, Europos Komisijos Humanitarinės pagalbos biurui, JT Centrinio reagavimo į krizes fondui ir JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biurui.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/113 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/113

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisManuelio Rosaleso atvejis Venesueloje

P6_TA(2009)0393

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Manuelio Rosaleso atvejo Venesueloje

2010/C 212 E/18

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl Venesuelos ir ypač į savo 2007 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl Kanalo „Radio Caracas TV“ Venesueloje atvejo (1) ir į 2008 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl politinių teisių atėmimo Venesueloje (2),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi Venesueloje įtempta politinė padėtis ir kadangi pastaruoju metu susirūpinimą kelia polinkis į autoritarizmą – kaltinimai, grasinimai, bauginimai ir opozicijos, demokratiškai išrinktų merų ir gubernatorių, studentų ir žurnalistų judėjimų politinisi bei teisinis persekiojimas, demokratinių taisyklių pakeitimai, visiškas valdžios padalijimo principo nesilaikymas ir nepakankama pagarba Venesuelos Bolivaro Respublikos Konstitucijai ir teisės aktams, |
| --- | --- |

A.

kadangi Venesueloje įtempta politinė padėtis ir kadangi pastaruoju metu susirūpinimą kelia polinkis į autoritarizmą – kaltinimai, grasinimai, bauginimai ir opozicijos, demokratiškai išrinktų merų ir gubernatorių, studentų ir žurnalistų judėjimų politinisi bei teisinis persekiojimas, demokratinių taisyklių pakeitimai, visiškas valdžios padalijimo principo nesilaikymas ir nepakankama pagarba Venesuelos Bolivaro Respublikos Konstitucijai ir teisės aktams,

| B. | kadangi buvusiam kandidatui į prezidentus buvusiam Zulijos valstijos gubernatoriui ir demokratiškai išrinktam Marakaibo miesto merui Manueliui Rosalesui, opozicijos lyderiui, kuriam Prezidentas H. Chavez ne kartą viešai grasino susidorojimu ir kuriam buvo iškelta byla, remiantis 2004 m. skundu, kuriame jis kaltinamas dėl finansinių trūkumų pajamų deklaracijoje, pateiktoje tuo metu, kai jis buvo Zulijos valstijos gubernatorius, taip pat kurioje ryškūs visi politinio persekiojimo požymiai, kurioje nesilaikoma tinkamo proceso reikalavimų, nepakankamai užtikrinamos procesinės teisės ir kurios baigtis jau aiški – bus priimtas politinis kaltinamasis nuosprendis, |
| --- | --- |

B.

kadangi buvusiam kandidatui į prezidentus buvusiam Zulijos valstijos gubernatoriui ir demokratiškai išrinktam Marakaibo miesto merui Manueliui Rosalesui, opozicijos lyderiui, kuriam Prezidentas H. Chavez ne kartą viešai grasino susidorojimu ir kuriam buvo iškelta byla, remiantis 2004 m. skundu, kuriame jis kaltinamas dėl finansinių trūkumų pajamų deklaracijoje, pateiktoje tuo metu, kai jis buvo Zulijos valstijos gubernatorius, taip pat kurioje ryškūs visi politinio persekiojimo požymiai, kurioje nesilaikoma tinkamo proceso reikalavimų, nepakankamai užtikrinamos procesinės teisės ir kurios baigtis jau aiški – bus priimtas politinis kaltinamasis nuosprendis,

| C. | kadangi Manuel Rosales dėl patiriamo politinio persekiojimo pasiprašė politinio prieglobsčio Peru Respublikoje ir kadangi šios šalies valdžia, atsižvelgdama į bylos politinius ir humanitarinius aspektus, jam suteikė prieglobstį, tai išprovokavo Venesuelą nedelsiant iš Peru atšaukti savo ambasadorių, |
| --- | --- |

C.

kadangi Manuel Rosales dėl patiriamo politinio persekiojimo pasiprašė politinio prieglobsčio Peru Respublikoje ir kadangi šios šalies valdžia, atsižvelgdama į bylos politinius ir humanitarinius aspektus, jam suteikė prieglobstį, tai išprovokavo Venesuelą nedelsiant iš Peru atšaukti savo ambasadorių,

| D. | kadangi akivaizdu, kad šie opozicijos lyderio kaltinimai politiškai pagrįsti ir kad vykdomoji valdžia kontroliuoja teismus; kadangi Venesuelos Vyriausybė rengia naujas priemones, kurias pritaikius bus dar labiau sumažintas teismų nepriklausomumas, taigi bus beveik neįmanoma Venesueloje tikėtis teisingo teismo, |
| --- | --- |

D.

kadangi akivaizdu, kad šie opozicijos lyderio kaltinimai politiškai pagrįsti ir kad vykdomoji valdžia kontroliuoja teismus; kadangi Venesuelos Vyriausybė rengia naujas priemones, kurias pritaikius bus dar labiau sumažintas teismų nepriklausomumas, taigi bus beveik neįmanoma Venesueloje tikėtis teisingo teismo,

| E. | kadangi 2009 m. balandžio 2 d. ginkluoti karo žvalgybos agentai sulaikė atsargos generolą Raúlį Isaíasą Baduelį, kuris visai neseniai buvo Prezidento Chavezo vyriausybės gynybos ministras, tačiau tapo opozicijos nariu; kadangi po to, kai tapo opozicijos nariu, buvo apkaltintas, jog būdamas gynybos ministru pasisavino ginkluotųjų pajėgų lėšas, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2009 m. balandžio 2 d. ginkluoti karo žvalgybos agentai sulaikė atsargos generolą Raúlį Isaíasą Baduelį, kuris visai neseniai buvo Prezidento Chavezo vyriausybės gynybos ministras, tačiau tapo opozicijos nariu; kadangi po to, kai tapo opozicijos nariu, buvo apkaltintas, jog būdamas gynybos ministru pasisavino ginkluotųjų pajėgų lėšas,

| F. | kadangi opozicijos lyderis Antonio Ledezma, kuris 2008 m. lapkričio 23 d. demokratiškai išrinktas Karakaso meru, negalėjo eiti savo pareigų, kadangi Karakaso meriją, kuri yra Vyriausybės rūmuose, neteisėtai užėmė bolivaro grupuotės ir iki šios dienos Vidaus reikalų ministerija nepadarė nieko, kad jas išstumtų; kadangi Prezidentas H. Chavez neseniai patvirtino sostinės rajono įstatymą, pagal kurį tiesiogiai keičiama mero kompetencija, Respublikos Prezidentas savo nuožiūra skiria Karakaso gubernatorių, kuriam būtų atskaitingas Karakaso meras, ir kuriam pereina beveik visa Karakaso mero kompetencija, įskaitant socialinių būstų, plėtros planų rengimo ir vykdymo srityse, taip pat decentralizuoto sostinės rajono administracinių institucijų priežiūra, |
| --- | --- |

F.

kadangi opozicijos lyderis Antonio Ledezma, kuris 2008 m. lapkričio 23 d. demokratiškai išrinktas Karakaso meru, negalėjo eiti savo pareigų, kadangi Karakaso meriją, kuri yra Vyriausybės rūmuose, neteisėtai užėmė bolivaro grupuotės ir iki šios dienos Vidaus reikalų ministerija nepadarė nieko, kad jas išstumtų; kadangi Prezidentas H. Chavez neseniai patvirtino sostinės rajono įstatymą, pagal kurį tiesiogiai keičiama mero kompetencija, Respublikos Prezidentas savo nuožiūra skiria Karakaso gubernatorių, kuriam būtų atskaitingas Karakaso meras, ir kuriam pereina beveik visa Karakaso mero kompetencija, įskaitant socialinių būstų, plėtros planų rengimo ir vykdymo srityse, taip pat decentralizuoto sostinės rajono administracinių institucijų priežiūra,

| G. | kadangi Karakaso meras ne tik netenka beveik visos kompetencijos, bet ir vykdoma prieš jį nukreipta persekiojimo, grasinimų, įžeidimų ir šmeižto kampanija, kurią tiesiogiai kursto Respublikos Prezidentas, |
| --- | --- |

G.

kadangi Karakaso meras ne tik netenka beveik visos kompetencijos, bet ir vykdoma prieš jį nukreipta persekiojimo, grasinimų, įžeidimų ir šmeižto kampanija, kurią tiesiogiai kursto Respublikos Prezidentas,

| H. | kadangi 2009 m. kovo mėnesį vadovaudamiesi Respublikos Prezidento įsakymais, pagrįstais įstatymu, pagal kurį Venesuelos vykdomajai valdžiai pereina uostų ir oro uostų valdymas, kariškiai okupavo daugelį uostų ir oro uostų, ypač tuose regionuose, kuriuos valdė opozicijos nariai; kadangi šiomis priemonėmis bandoma finansiškai ir ekonomiškai susilpninti politinius oponentus; kadangi pagal Venesuelos Bolivaro Respublikos Konstitucijos 164 straipsnio 10 dalį uostų, oro uostų, kelių ir greitkelių administravimas priklauso išskirtinei valstijų gubernatorių, kurie turi savo veiksmus koordinuoti su centrine valdžia, kompetencijai, o ne centrinės valdžios kompetencijai, |
| --- | --- |

H.

kadangi 2009 m. kovo mėnesį vadovaudamiesi Respublikos Prezidento įsakymais, pagrįstais įstatymu, pagal kurį Venesuelos vykdomajai valdžiai pereina uostų ir oro uostų valdymas, kariškiai okupavo daugelį uostų ir oro uostų, ypač tuose regionuose, kuriuos valdė opozicijos nariai; kadangi šiomis priemonėmis bandoma finansiškai ir ekonomiškai susilpninti politinius oponentus; kadangi pagal Venesuelos Bolivaro Respublikos Konstitucijos 164 straipsnio 10 dalį uostų, oro uostų, kelių ir greitkelių administravimas priklauso išskirtinei valstijų gubernatorių, kurie turi savo veiksmus koordinuoti su centrine valdžia, kompetencijai, o ne centrinės valdžios kompetencijai,

| I. | kadangi neseniai priimtame precedento neturinčiame teismo nuosprendyje, kurį priėmė teisėja Marjori Calderón (ji ištekėjusi už aukšto Venesuelos vieningosios socialistų partijos pareigūno), policijos komisarai Ivan Simonovis, Lázaro Forero ir Henry Vivas ir dar aštuoni savivaldybės policijos pareigūnai, nepateikus jiems nė vieno kaltinimo, nuteisti aukščiausia pagal Venesuelos baudžiamąjį kodeksą bausme – trisdešimčia metų kalėjimo; šie asmenys daugiau nei penkerius metus buvo kalinami policijos areštinėse, į kurias nepateko dienos šviesa; kadangi nuosprendis priimtas Venesuelos istorijoje ilgiausiai trukusioje byloje, kurioje buvo daugybė procesinių pažeidimų ir kurioje negerbiamos pačios pagrindinės kaltinamųjų procesinės teisės; taip pat kadangi iš devyniolikos 2002 m. balandžio 11 d. padarytų nusikaltimų už tris kaltinamieji nuteisti be jokių įkalčių, o dauguma liko neatskleista, neatsižvelgiant į tai, kad buvo daugybė liudijimų, televizijos kadrų ir dokumentinių įrodymų, iš kurių aiškiai matyti ginkluotųjų bolivaro grupuočių atsakomybė, |
| --- | --- |

I.

kadangi neseniai priimtame precedento neturinčiame teismo nuosprendyje, kurį priėmė teisėja Marjori Calderón (ji ištekėjusi už aukšto Venesuelos vieningosios socialistų partijos pareigūno), policijos komisarai Ivan Simonovis, Lázaro Forero ir Henry Vivas ir dar aštuoni savivaldybės policijos pareigūnai, nepateikus jiems nė vieno kaltinimo, nuteisti aukščiausia pagal Venesuelos baudžiamąjį kodeksą bausme – trisdešimčia metų kalėjimo; šie asmenys daugiau nei penkerius metus buvo kalinami policijos areštinėse, į kurias nepateko dienos šviesa; kadangi nuosprendis priimtas Venesuelos istorijoje ilgiausiai trukusioje byloje, kurioje buvo daugybė procesinių pažeidimų ir kurioje negerbiamos pačios pagrindinės kaltinamųjų procesinės teisės; taip pat kadangi iš devyniolikos 2002 m. balandžio 11 d. padarytų nusikaltimų už tris kaltinamieji nuteisti be jokių įkalčių, o dauguma liko neatskleista, neatsižvelgiant į tai, kad buvo daugybė liudijimų, televizijos kadrų ir dokumentinių įrodymų, iš kurių aiškiai matyti ginkluotųjų bolivaro grupuočių atsakomybė,

| J. | kadangi Respublikos Prezidentas ne kartą yra padaręs įžeidžiančių ir žeminančių pareiškimų apie užsieniečius, tačiau kiekvieną kartą, kai buvo kritikuojama jo šalis, nedelsdamas reaguodavo išleisdamas dekretą, pagal kurį užsieniečiai, kritikavę jo šalį, būdavo išsiunčiami, taip pat per prievartą buvo išsiųstas vienas šio Parlamento deputatas, |
| --- | --- |

J.

kadangi Respublikos Prezidentas ne kartą yra padaręs įžeidžiančių ir žeminančių pareiškimų apie užsieniečius, tačiau kiekvieną kartą, kai buvo kritikuojama jo šalis, nedelsdamas reaguodavo išleisdamas dekretą, pagal kurį užsieniečiai, kritikavę jo šalį, būdavo išsiunčiami, taip pat per prievartą buvo išsiųstas vienas šio Parlamento deputatas,

| K. | kadangi Prezidentas H. Chávez 2009 m. vasario mėnesį surengė antrą referendumą, siekdamas pritarimo neribotam prezidento ir kitų renkamų valstybės pareigūnų kadencijų skaičiui, neatsižvelgdamas į tai, kad 2007 m. jis pralaimėjo konstitucinės reformos referendumą, kuriame buvo siūlomas tas pats klausimas, taigi buvo pažeista Venesuelos Konstitucija, pagal kurią draudžiamą tą patį klausimą pateikti du kartus per tą pačią Asamblėjos kadenciją, |
| --- | --- |

K.

kadangi Prezidentas H. Chávez 2009 m. vasario mėnesį surengė antrą referendumą, siekdamas pritarimo neribotam prezidento ir kitų renkamų valstybės pareigūnų kadencijų skaičiui, neatsižvelgdamas į tai, kad 2007 m. jis pralaimėjo konstitucinės reformos referendumą, kuriame buvo siūlomas tas pats klausimas, taigi buvo pažeista Venesuelos Konstitucija, pagal kurią draudžiamą tą patį klausimą pateikti du kartus per tą pačią Asamblėjos kadenciją,

| L. | kadangi Venesuelos Vyriausybė nusprendė, kad oficiali Europos Parlamento delegacija, kuri po keleto nepateisinamų Venesuelos Vyriausybės atidėliojimų pirmą 2009 m. kovo savaitę jau buvo numačiusi vizitą į šią šalį, yra nepageidaujama, |
| --- | --- |

L.

kadangi Venesuelos Vyriausybė nusprendė, kad oficiali Europos Parlamento delegacija, kuri po keleto nepateisinamų Venesuelos Vyriausybės atidėliojimų pirmą 2009 m. kovo savaitę jau buvo numačiusi vizitą į šią šalį, yra nepageidaujama,

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl padėties ir demokratijos kokybės pablogėjimo Venesueloje, kuriai gresia žlugimas dėl to, kad Respublikos Prezidentas sukaupė valdžią ir vis didėja autoritarizmas; |
| --- | --- |

1.

reiškia didelį susirūpinimą dėl padėties ir demokratijos kokybės pablogėjimo Venesueloje, kuriai gresia žlugimas dėl to, kad Respublikos Prezidentas sukaupė valdžią ir vis didėja autoritarizmas;

| 2. | reiškia solidarumą su visais, kurie patiria politinį persekiojimą Venesueloje, persekiojimą, kurį šiuo metu simbolizuoja Manuelio Rosaleso atvejis; džiaugiasi Peru Vyriausybės sprendimu Manueliui Rosalesui suteikti politinį prieglobstį; griežtai smerkia grasinimus, smurtą, piktnaudžiavimą valdžia ir teisėsaugos naudojimą politiniais tikslais siekiant įbauginti ir pašalinti oponentus; |
| --- | --- |

2.

reiškia solidarumą su visais, kurie patiria politinį persekiojimą Venesueloje, persekiojimą, kurį šiuo metu simbolizuoja Manuelio Rosaleso atvejis; džiaugiasi Peru Vyriausybės sprendimu Manueliui Rosalesui suteikti politinį prieglobstį; griežtai smerkia grasinimus, smurtą, piktnaudžiavimą valdžia ir teisėsaugos naudojimą politiniais tikslais siekiant įbauginti ir pašalinti oponentus;

| 3. | primena, kad pagal Amerikos valstybių organizacijos parengtą Amerikos demokratijos chartiją siekiant demokratinės valdžios būtinas ne tik neabejotinas jos kilmės teisėtumas, patvirtintas ir įgytas viešuose rinkimuose, bet ir valdymas turi būti teisėtas, vykdomas pagal galiojančias taisykles, Konstituciją ir teisės aktus, o teisinės valstybės principai turėtų užtikrinti visiškai demokratinį valdymą, taip pat būtina pagarba taikiems ir demokratiškiems oponentams, ypač jei jie išrinkti ar jie turi viešuosius įgaliojimus; |
| --- | --- |

3.

primena, kad pagal Amerikos valstybių organizacijos parengtą Amerikos demokratijos chartiją siekiant demokratinės valdžios būtinas ne tik neabejotinas jos kilmės teisėtumas, patvirtintas ir įgytas viešuose rinkimuose, bet ir valdymas turi būti teisėtas, vykdomas pagal galiojančias taisykles, Konstituciją ir teisės aktus, o teisinės valstybės principai turėtų užtikrinti visiškai demokratinį valdymą, taip pat būtina pagarba taikiems ir demokratiškiems oponentams, ypač jei jie išrinkti ar jie turi viešuosius įgaliojimus;

| 4. | ragina šalies valdžios institucijas, ypač Respublikos Prezidentą, vykdant politinę veiklą naudotis dialogu, pagalba teisinės valstybės principams ir Konstitucijos teisėtumu, taip pat politinių oponentų tolerancija, siekiant, kad skirtingoms Venesuelos politinėms ar visuomeninėms pažiūroms viešajame gyvenime būtų tinkamai atstovaujama ir apie jas būtų tinkamai informuojama; |
| --- | --- |

4.

ragina šalies valdžios institucijas, ypač Respublikos Prezidentą, vykdant politinę veiklą naudotis dialogu, pagalba teisinės valstybės principams ir Konstitucijos teisėtumu, taip pat politinių oponentų tolerancija, siekiant, kad skirtingoms Venesuelos politinėms ar visuomeninėms pažiūroms viešajame gyvenime būtų tinkamai atstovaujama ir apie jas būtų tinkamai informuojama;

| 5. | ragina Venesuelos Vyriausybę laikytis Venesuelos pasirašytų ir ratifikuotų tarptautinių susitarimų ir juos vykdyti, įskaitant Amerikos žmogaus teisių konvenciją, ypač atsižvelgiant į nuostatas, kuriose deklaruojamos politinės teisės, nustatytos 23 straipsnio 1 dalyje, taip pat Tarptautinio civilinių ir politinių teisių pakto 2 ir 25 straipsniuose; |
| --- | --- |

5.

ragina Venesuelos Vyriausybę laikytis Venesuelos pasirašytų ir ratifikuotų tarptautinių susitarimų ir juos vykdyti, įskaitant Amerikos žmogaus teisių konvenciją, ypač atsižvelgiant į nuostatas, kuriose deklaruojamos politinės teisės, nustatytos 23 straipsnio 1 dalyje, taip pat Tarptautinio civilinių ir politinių teisių pakto 2 ir 25 straipsniuose;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, taip pat Amerikos šalių organizacijos generaliniam sekretoriui, Europos ir Lotynų Amerikos šalių parlamentinei asamblėjai, MERCOSUR šalių parlamentui ir Venesuelos Bolivaro Respublikos vyriausybei ir Nacionalinei Asamblėjai. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, taip pat Amerikos šalių organizacijos generaliniam sekretoriui, Europos ir Lotynų Amerikos šalių parlamentinei asamblėjai, MERCOSUR šalių parlamentui ir Venesuelos Bolivaro Respublikos vyriausybei ir Nacionalinei Asamblėjai.

---

(1)  OL C 102 E, 2008 4 24, p. 484.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0525.

---

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/116

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisES baudžiamojo teisingumo erdvės raida

P6_TA(2009)0386

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl ES baudžiamojo teisingumo erdvės raidos (2009/2012(INI))

2010/C 212 E/19

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl rekomendacijos Tarybai dėl ES baudžiamosios teisenos erdvės raidos (B6-0335/2008), kurį PPE-DE frakcijos vardu pateikė Panayiotis Demetriou,

atsižvelgdamas į ES sutarties 6 ir 29 straipsnius, 31 straipsnio 1 dalies c punktą ir 34 straipsnio 2 dalies a ir b punktus, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 47, 48, 49 ir 50 straipsnius, ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, ypač jos 5, 6, 7 ir 13 straipsnius,

atsižvelgdamas į 2003 m. vasario 19 d. Komisijos Žaliąją knygą dėl įtariamųjų ir kaltinamųjų procesinių garantijų baudžiamuosiuose procesuose visoje Europos Sąjungoje (COM(2003)0075) ir 2006 m. balandžio 26 d. Žaliąją knygą dėl nekaltumo prezumpcijos (COM(2006)0174), Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl tam tikrų procesinių teisių baudžiamuosiuose procesuose visoje Europos Sąjungoje (COM(2004)0328) ir 2005 m. balandžio 12 d. Europos Parlamento poziciją dėl šio pasiūlymo (1),

atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai dėl kalinių teisių Europos Sąjungoje (2),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 27 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/909/TVR dėl nuosprendžių baudžiamosiose bylose tarpusavio pripažinimo principo taikymo skiriant laisvės atėmimo bausmes ar su laisvės atėmimu susijusias priemones, siekiant užtikrinti, kad jos būtų taikomos Europos Sąjungoje (3), ir 2008 m. rugsėjo 2 d. Parlamento poziciją dėl šio sprendimo (4),

atsižvelgdamas į Europos Tarybos įsteigtos Europos veiksmingo teisingumo komisijos (angl. CEPEJ) 2008 m. pranešimą „Europos teismų sistemos. Teisingumo veiksmingumas“,

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 4 d. Komisijos komunikatą dėl forumo ES teisingumo politikos kryptims ir praktikai aptarti sukūrimo (COM(2008)0038),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 27–28 d. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos valstybių narių teisingumo ministerijų bendradarbiavimo teisėkūros srityje tinklo sukūrimo,

atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos iniciatyvą siekiant priimti Tarybos sprendimą, kuriuo įkuriamas Europos teisėjų mokymo tinklas (5), 2002 m. rugsėjo 24 d. Parlamento poziciją dėl šios iniciatyvos (6), 2006 m. birželio 29 d. Komisijos komunikatą dėl teisininkų mokymo Europos Sąjungoje (COM(2006)0356) ir į Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliuciją dėl teisėjų, prokurorų ir teisminių institucijų darbuotojų mokymo Europos Sąjungoje (7),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl nacionalinio teisėjo vaidmens Europos teisminėje sistemoje siekiant sukurti tikrą ES teisminę kultūrą (8),

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 23 d. Komisijos komunikatą dėl Eurojusto ir Europos teisminio tinklo vaidmens kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu Europos Sąjungoje (COM(2007)0644), į Tarybos sprendimo 2002/187/TVR dėl Eurojusto įkūrimo siekiant sustiprinti kovą su sunkiais nusikaltimais suvestinę redakciją (5347/2009), į 2008 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendimą 2008/976/TVR dėl Europos teisminio tinklo (9), taip pat į 2008 m. rugsėjo 2 d. Europos Parlamento pozicijas dėl šių teisės aktų (10),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/978/TVR dėl Europos įrodymų orderio, skirto gauti daiktams, dokumentams ir duomenims siekiant juos naudoti baudžiamuosiuose procesuose (11), ir 2008 m. spalio 21 d. Europos Parlamento poziciją dėl šio sprendimo (12),

atsižvelgdamas į tyrimą „Tarpusavio pripažinimo principo baudžiamosiose bylose Europos Sąjungoje perspektyvos analizė“ (13), kurį neseniai paskelbė Briuselio laisvasis universitetas,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl tarpusavio pripažinimo principo taikymo sprendimams dėl kardomųjų priemonių Europos Sąjungos valstybėse narėse kaip alternatyvos kardomajam kalinimui (17506/2008),

atsižvelgdamas į Tarybos pamatinio sprendimo 2002/584/TVR dėl Europos arešto orderio ir perdavimo iš vienos valstybės narės į kitą tvarkos (14) taikymo vertinimo ataskaitas,

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 20 d. Komisijos komunikatą „Pajamos iš organizuoto nusikalstamumo užtikrinant, kad ateityje nusikaltimai neduotų pelno“ (COM(2008)0766),

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 30 d. Komisijos komunikatą „Europos e. teisingumo strategijos link“ (COM(2008)0329), Tarybos išvadas dėl e. teisingumo strategijos, Parlamento 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl e. teisingumo (15), taip pat 2008 m. spalio 9 d. Parlamento poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos nuosprendžių registrų informacinės sistemos (ECRIS) sukūrimo pagal Pamatinio sprendimo 2008/XX/TVR 11 straipsnį (16) ir į Tarybos išvadas dėl pranešimo dėl pažangos, pasiektos e. teisingumo srityje pirmininkaujant Prancūzijai, priimtas 2008 m. lapkričio 27–28 d. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdyje,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rekomendacijas (17) Tarybai,

atsižvelgdamas į Lisabonos sutartį ir ypač Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 4 skyriaus 82–86 straipsnius (teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose),

atsižvelgdamas į poreikį nustatyti geriausią ES baudžiamojo teisingumo erdvės kūrimo būdą,

atsižvelgdamas į tai, kad rengiamas būsimos Stokholmo programos projektas,

atsižvelgdamas į tai, kad būtina sustiprinti dialogą šiais klausimais su nacionaliniais parlamentais, pilietine visuomene ir teisminėmis institucijomis,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 114 straipsnio 3 dalį ir 94 straipsnį,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A6–0262/2009),

| A. | kadangi teisingumo administravimas priklauso valstybių narių nacionalinei kompetencijai, |
| --- | --- |

A.

kadangi teisingumo administravimas priklauso valstybių narių nacionalinei kompetencijai,

| B. | kadangi atsižvelgiant į Lisabonos sutartį reikėtų pažymėti, kad jai įsigaliojus būtų išplėsti ES įgaliojimai teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje ir, panaikinus ramsčių sistemą, būtų įvestas bendro sprendimo procedūra grindžiamas teisėkūros procesas, |
| --- | --- |

B.

kadangi atsižvelgiant į Lisabonos sutartį reikėtų pažymėti, kad jai įsigaliojus būtų išplėsti ES įgaliojimai teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje ir, panaikinus ramsčių sistemą, būtų įvestas bendro sprendimo procedūra grindžiamas teisėkūros procesas,

| C. | kadangi Hagos programoje, kaip ir Tamperės programoje, nustatytas prioritetinis tikslas sukurti Europos teisingumo erdvę ir pažymėta, kad teisingumas turėtų būti stiprinamas remiantis tarpusavio pasitikėjimu ir jo stiprinimu, tarpusavio pripažinimo programos įgyvendinimu, vienodų procesinių teisių standartų baudžiamajame procese nustatymu, teisės aktų suvienodinimu (siekiant užtikrinti, kad nusikaltėliai negalėtų gauti naudos dėl skirtingų teismų sistemų, bei siekiant užtikrinti piliečių apsaugą neatsižvelgiant į tai, kur jie bebūtų ES), taip pat turi būti siekiama toliau plėtoti Eurojustą, |
| --- | --- |

C.

kadangi Hagos programoje, kaip ir Tamperės programoje, nustatytas prioritetinis tikslas sukurti Europos teisingumo erdvę ir pažymėta, kad teisingumas turėtų būti stiprinamas remiantis tarpusavio pasitikėjimu ir jo stiprinimu, tarpusavio pripažinimo programos įgyvendinimu, vienodų procesinių teisių standartų baudžiamajame procese nustatymu, teisės aktų suvienodinimu (siekiant užtikrinti, kad nusikaltėliai negalėtų gauti naudos dėl skirtingų teismų sistemų, bei siekiant užtikrinti piliečių apsaugą neatsižvelgiant į tai, kur jie bebūtų ES), taip pat turi būti siekiama toliau plėtoti Eurojustą,

| D. | kadangi pagal 2008 m. liepos 2 d. Komisijos 2007 m. Hagos programos įgyvendinimo ataskaitą (COM(2008)0373) teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose tikslų įgyvendinimo laipsnis buvo gan nedidelis, nes buvo politikos priemonės buvo blokuojamos ir jos vėlavo, tą įrodo ir sumažėjęs priimtų priemonių skaičius, nors patenkinama pažanga buvo užfiksuota kitose srityse, pvz., bendradarbiavimo civilinėse bylose, sienų valdymo, teisėtos ir neteisėtos imigracijos bei prieglobsčio politikos srityse, |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal 2008 m. liepos 2 d. Komisijos 2007 m. Hagos programos įgyvendinimo ataskaitą (COM(2008)0373) teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose tikslų įgyvendinimo laipsnis buvo gan nedidelis, nes buvo politikos priemonės buvo blokuojamos ir jos vėlavo, tą įrodo ir sumažėjęs priimtų priemonių skaičius, nors patenkinama pažanga buvo užfiksuota kitose srityse, pvz., bendradarbiavimo civilinėse bylose, sienų valdymo, teisėtos ir neteisėtos imigracijos bei prieglobsčio politikos srityse,

| E. | kadangi baudžiamieji procesai turi didelį ir įvairų poveikį nusikaltimų aukų, įtariamųjų ir kaltinamųjų pagrindinėms laisvėms, |
| --- | --- |

E.

kadangi baudžiamieji procesai turi didelį ir įvairų poveikį nusikaltimų aukų, įtariamųjų ir kaltinamųjų pagrindinėms laisvėms,

| F. | kadangi tokių teisių, kaip teisė į teisingą bylos nagrinėjimą, nekaltumo prezumpcija, teisė į gynybą, nusikaltimų aukų teisės, principas ne bis in idem ir per ikiteisminį kalinimą taikomos būtiniausios procesinės apsaugos nuostatos, apsauga labai svarbi baudžiamuosiuose procesuose, |
| --- | --- |

F.

kadangi tokių teisių, kaip teisė į teisingą bylos nagrinėjimą, nekaltumo prezumpcija, teisė į gynybą, nusikaltimų aukų teisės, principas ne bis in idem ir per ikiteisminį kalinimą taikomos būtiniausios procesinės apsaugos nuostatos, apsauga labai svarbi baudžiamuosiuose procesuose,

| G. | kadangi kasdienis teismų bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose vis dar pagrįstas abipusės pagalbos priemonėmis, pvz., 2000 m. Konvencija dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose ir 1959 m. Europos Tarybos konvencija dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose, |
| --- | --- |

G.

kadangi kasdienis teismų bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose vis dar pagrįstas abipusės pagalbos priemonėmis, pvz., 2000 m. Konvencija dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose ir 1959 m. Europos Tarybos konvencija dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose,

| H. | kadangi, laikantis Europos teisės tikslų ir principų, tarpusavio pripažinimo principas reiškia, kad tuo atveju, kai vienos valstybės narės kompetentinga teisminė institucija priima sprendimą, visas sprendimas tampa tiesiogiai veikiantis visoje Sąjungos teritorijoje, o valstybių narių, kurių teritorijoje sprendimas gali būti vykdomas, teisminės institucijos padeda jį vykdyti, tarsi tai būtų tos valstybės narės kompetentingos institucijos priimtas sprendimas, išskyrus atvejus, kai priemonėje, pagal kurią jis vykdomas, nurodyta vykdymo apribojimų, |
| --- | --- |

H.

kadangi, laikantis Europos teisės tikslų ir principų, tarpusavio pripažinimo principas reiškia, kad tuo atveju, kai vienos valstybės narės kompetentinga teisminė institucija priima sprendimą, visas sprendimas tampa tiesiogiai veikiantis visoje Sąjungos teritorijoje, o valstybių narių, kurių teritorijoje sprendimas gali būti vykdomas, teisminės institucijos padeda jį vykdyti, tarsi tai būtų tos valstybės narės kompetentingos institucijos priimtas sprendimas, išskyrus atvejus, kai priemonėje, pagal kurią jis vykdomas, nurodyta vykdymo apribojimų,

| I. | kadangi tarpusavio pripažinimo principas, kuris nuo Tamperėje vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo yra kertinis teisminio bendradarbiavimo akmuo, dar nėra tinkamai įgyvendintas ir kadangi jį turėtų papildyti vienodų procedūrinių garantijų ir apsaugos priemonių rinkinys, |
| --- | --- |

I.

kadangi tarpusavio pripažinimo principas, kuris nuo Tamperėje vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo yra kertinis teisminio bendradarbiavimo akmuo, dar nėra tinkamai įgyvendintas ir kadangi jį turėtų papildyti vienodų procedūrinių garantijų ir apsaugos priemonių rinkinys,

| J. | kadangi tarpusavio pripažinimo principas, kai jis yra taikomas pvz., Europos arešto orderio atveju, yra veiksmingas ir teikia daug papildomos naudos teisminiam bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

J.

kadangi tarpusavio pripažinimo principas, kai jis yra taikomas pvz., Europos arešto orderio atveju, yra veiksmingas ir teikia daug papildomos naudos teisminiam bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose Europos Sąjungoje,

| K. | kadangi visiškas tarpusavio pripažinimo principo veiksmingumas didžiąja dalimi priklauso nuo bendros Europos teisminės kultūros, grindžiamos tarpusavio pasitikėjimu, bendraisiais principais, bendradarbiavimu ir tam tikru suderinimo lygiu (pvz., apibrėžiant tam tikrus nusikaltimus ir sankcijas), taip pat veiksminga pagrindinių teisių apsauga, ypač kiek tai susiję su procesinėmis teisėmis, minimaliais kalinimo sąlygų standartais ir jų peržiūra, kalinių teisėmis ir asmenims prieinamomis teisių gynimo priemonėmis, sukūrimo, |
| --- | --- |

K.

kadangi visiškas tarpusavio pripažinimo principo veiksmingumas didžiąja dalimi priklauso nuo bendros Europos teisminės kultūros, grindžiamos tarpusavio pasitikėjimu, bendraisiais principais, bendradarbiavimu ir tam tikru suderinimo lygiu (pvz., apibrėžiant tam tikrus nusikaltimus ir sankcijas), taip pat veiksminga pagrindinių teisių apsauga, ypač kiek tai susiję su procesinėmis teisėmis, minimaliais kalinimo sąlygų standartais ir jų peržiūra, kalinių teisėmis ir asmenims prieinamomis teisių gynimo priemonėmis, sukūrimo,

| L. | kadangi teisėjų, prokurorų, advokatų ir kitų įgyvendinant teisingumą dalyvaujančių asmenų mokymo vaidmuo yra svarbus stiprinant tarpusavio pasitikėjimą ir kuriant bendrą Europos teisminę kultūrą tuo pačiu metu išlaikant tinkamą prokurorų ir advokatų interesų pusiausvyrą bei užtikrinant tęstinumą bei veiksmingą gynybą tarpvalstybinėse bylose, |
| --- | --- |

L.

kadangi teisėjų, prokurorų, advokatų ir kitų įgyvendinant teisingumą dalyvaujančių asmenų mokymo vaidmuo yra svarbus stiprinant tarpusavio pasitikėjimą ir kuriant bendrą Europos teisminę kultūrą tuo pačiu metu išlaikant tinkamą prokurorų ir advokatų interesų pusiausvyrą bei užtikrinant tęstinumą bei veiksmingą gynybą tarpvalstybinėse bylose,

| M. | kadangi teisminio mokymo srityje imtasi nemažai tolesnių priemonių, kurių visų pirma buvo galima imtis dėl Europos teisėjų mokymo tinklo (angl. EJTN) suteiktos pagalbos ir jo veiklos, |
| --- | --- |

M.

kadangi teisminio mokymo srityje imtasi nemažai tolesnių priemonių, kurių visų pirma buvo galima imtis dėl Europos teisėjų mokymo tinklo (angl. EJTN) suteiktos pagalbos ir jo veiklos,

| N. | kadangi, nepaisant iki šiol pasiektų svarbių rezultatų, Europos teisėjų mokymo tinklo vaidmuo yra ribotas dėl su jo organizacine struktūra ir reikiamų išteklių trūkumu susijusių kliūčių, |
| --- | --- |

N.

kadangi, nepaisant iki šiol pasiektų svarbių rezultatų, Europos teisėjų mokymo tinklo vaidmuo yra ribotas dėl su jo organizacine struktūra ir reikiamų išteklių trūkumu susijusių kliūčių,

| O. | kadangi, turint mintyj aprašytą padėtį, teisminėms institucijoms dabar nesuteikiamos mokymo priemonės, kurių joms reikia norint tinkamai taikyti ES teisės aktus, ir tik labai nedaug teismų gali pasinaudoti specializuotu ES teisminiu mokymu, |
| --- | --- |

O.

kadangi, turint mintyj aprašytą padėtį, teisminėms institucijoms dabar nesuteikiamos mokymo priemonės, kurių joms reikia norint tinkamai taikyti ES teisės aktus, ir tik labai nedaug teismų gali pasinaudoti specializuotu ES teisminiu mokymu,

| P. | kadangi būsimoji veikla, susijusi su ES baudžiamojo teisingumo erdvės raida, gali būti grindžiama tik objektyvia, nešališka, skaidria, kruopščia ir nuolatine ES politikos ir teisės aktų įgyvendinimo kontrole, taip pat teisingumo valstybėse narėse kokybe ir veiksmingumu, |
| --- | --- |

P.

kadangi būsimoji veikla, susijusi su ES baudžiamojo teisingumo erdvės raida, gali būti grindžiama tik objektyvia, nešališka, skaidria, kruopščia ir nuolatine ES politikos ir teisės aktų įgyvendinimo kontrole, taip pat teisingumo valstybėse narėse kokybe ir veiksmingumu,

| Q. | kadangi šiuo metu ES nevykdoma išsami, nuolatinė ir aiški ES politikos baudžiamosios teisenos srityje, taip pat teisingumo kokybės ir veiksmingumo stebėsena, |
| --- | --- |

Q.

kadangi šiuo metu ES nevykdoma išsami, nuolatinė ir aiški ES politikos baudžiamosios teisenos srityje, taip pat teisingumo kokybės ir veiksmingumo stebėsena,

| R. | kadangi tokia stebėsena būtų pagrindas ES sprendimus priimantiems asmenims rengiant ir siūlant tinkamiausias teisėkūros priemones, taip pat valstybėms narėms stiprinant pasitikėjimą vienos kitų teismų sistemomis, |
| --- | --- |

R.

kadangi tokia stebėsena būtų pagrindas ES sprendimus priimantiems asmenims rengiant ir siūlant tinkamiausias teisėkūros priemones, taip pat valstybėms narėms stiprinant pasitikėjimą vienos kitų teismų sistemomis,

| S. | kadangi taikant vertinimo sistemą, nekartojant pastangų ar rezultatų, turėtų būti apibendrinamos esamos vertinimo sistemos ir numatomas aktyvus Europos Parlamento dalyvavimas, |
| --- | --- |

S.

kadangi taikant vertinimo sistemą, nekartojant pastangų ar rezultatų, turėtų būti apibendrinamos esamos vertinimo sistemos ir numatomas aktyvus Europos Parlamento dalyvavimas,

| T. | kadangi sukurtas naujasis Teisingumo forumas gali labai padėti atliekant ES teisėkūros iniciatyvų ex-ante vertinimą, |
| --- | --- |

T.

kadangi sukurtas naujasis Teisingumo forumas gali labai padėti atliekant ES teisėkūros iniciatyvų ex-ante vertinimą,

| U. | kadangi siekiant užtikrinti ES veiksmų darną ir nuoseklumą kartu apsaugant pagrindines teises, iki Komisija ar valstybės narės pateikia pasiūlymus ir iniciatyvas priimti ES teisės aktus, turėtų vykti viešos konsultacijos taikant atitinkamas procedūras, įskaitant poveikio vertinimą, |
| --- | --- |

U.

kadangi siekiant užtikrinti ES veiksmų darną ir nuoseklumą kartu apsaugant pagrindines teises, iki Komisija ar valstybės narės pateikia pasiūlymus ir iniciatyvas priimti ES teisės aktus, turėtų vykti viešos konsultacijos taikant atitinkamas procedūras, įskaitant poveikio vertinimą,

| V. | kadangi nuolatinis valstybių narių teisminių institucijų keitimasis informacija, praktika ir patirtimi iš esmės padeda plėtoti tarpusavio pasitikėjimu grindžiamą aplinką, kaip tą įrodo puikūs teisminių institucijų mainų programos rezultatai, |
| --- | --- |

V.

kadangi nuolatinis valstybių narių teisminių institucijų keitimasis informacija, praktika ir patirtimi iš esmės padeda plėtoti tarpusavio pasitikėjimu grindžiamą aplinką, kaip tą įrodo puikūs teisminių institucijų mainų programos rezultatai,

| W. | kadangi teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje vis dar nėra tinkamos bendros duomenų apsaugos tvarkos, o jos nesant duomenų subjektų teises reikia tiksliai reglamentuoti kiekviename konkrečiame teisės akte, |
| --- | --- |

W.

kadangi teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje vis dar nėra tinkamos bendros duomenų apsaugos tvarkos, o jos nesant duomenų subjektų teises reikia tiksliai reglamentuoti kiekviename konkrečiame teisės akte,

| X. | kadangi norint, kad ES baudžiamojo teisingumo erdvė būtų veiksminga, įgyvendinant ES politiką, taip pat skleidžiant informaciją ir pasiūlymus bei aptariant juos būtina naudotis naujosiomis technologijomis ir interneto priemonėmis, tačiau taip pat būtina laikytis pagrindinių teisių, |
| --- | --- |

X.

kadangi norint, kad ES baudžiamojo teisingumo erdvė būtų veiksminga, įgyvendinant ES politiką, taip pat skleidžiant informaciją ir pasiūlymus bei aptariant juos būtina naudotis naujosiomis technologijomis ir interneto priemonėmis, tačiau taip pat būtina laikytis pagrindinių teisių,

| Y. | kadangi nacionalinių teismų vaidmuo tampa vis svarbesnis kovojant su tarptautiniu nusikalstamumu, o taip pat saugant pagrindines teises ir laisves, |
| --- | --- |

Y.

kadangi nacionalinių teismų vaidmuo tampa vis svarbesnis kovojant su tarptautiniu nusikalstamumu, o taip pat saugant pagrindines teises ir laisves,

| Z. | kadangi nustatyta, kad koordinuojančiosios institucijos, pvz., Eurojustas, iš tiesų duoda papildomos naudos, o jų veikla kovojant su tarptautiniu nusikalstamumu labai išaugo, nepaisant to, kad jų įgaliojimai vis dar riboti ir kad, kaip paaiškėjo, kai kurios valstybės narės šiomis aplinkybėmis nenoriai dalijasi informacija, |
| --- | --- |

Z.

kadangi nustatyta, kad koordinuojančiosios institucijos, pvz., Eurojustas, iš tiesų duoda papildomos naudos, o jų veikla kovojant su tarptautiniu nusikalstamumu labai išaugo, nepaisant to, kad jų įgaliojimai vis dar riboti ir kad, kaip paaiškėjo, kai kurios valstybės narės šiomis aplinkybėmis nenoriai dalijasi informacija,

| AA. | kadangi trūksta advokatų veiklos koordinavimo ir todėl jis turėtų būti remiamas ir vykdomas ES lygmeniu, |
| --- | --- |

AA.

kadangi trūksta advokatų veiklos koordinavimo ir todėl jis turėtų būti remiamas ir vykdomas ES lygmeniu,

| AB. | kadangi mafija ir apskritai organizuoto nusikalstamumo organizacijos tapo tarptautiniu reiškiniu, kuris turi socialinį, kultūrinį, ekonominį ir politinį poveikį valstybėms narėms ir kaimyninėms šalims ir su kuriuo taip pat reikia kovoti socialiniu lygmeniu, bendradarbiaujant su pilietine visuomene ir demokratinėmis institucijomis, |
| --- | --- |

AB.

kadangi mafija ir apskritai organizuoto nusikalstamumo organizacijos tapo tarptautiniu reiškiniu, kuris turi socialinį, kultūrinį, ekonominį ir politinį poveikį valstybėms narėms ir kaimyninėms šalims ir su kuriuo taip pat reikia kovoti socialiniu lygmeniu, bendradarbiaujant su pilietine visuomene ir demokratinėmis institucijomis,

| 1. | teikia tokias rekomendacijas Tarybai:






  a) | atsižvelgdamas į tai, kad ES baudžiamojo teisingumo erdvė turi būti grindžiama pagarba pagrindinėms teisėms, ragina atnaujinti darbą pagrindinių teisių apsaugos srityje ir visų pirma nedelsiant patvirtinti:






  — | nekaltumo prezumpcijos principu grindžiamą ambicingą teisės aktą dėl procesinių garantijų baudžiamuosiuose procesuose, kaip antai teisė susipažinti su dokumentu, kuriame nurodytos teisės (angl. Letter of Rights), teisė į teisinę konsultaciją, teisė į nemokamą teisinę konsultaciją, kai būtina, prieš teismo posėdžius ir juose, teisė pateikti įrodymus, įtariamojo ir (arba) kaltinamojo teisė būti informuotam suprantama kalba apie kaltinimų ir (arba) įtarimų pagrindo pobūdį ir (arba) priežastis, teisė suprantama kalba susipažinti su visais susijusiais dokumentais, teisė naudotis vertėjo žodžiu paslaugomis, teisė į bylos nagrinėjimą, teisė į gynybą, įtariamųjų ir (arba) kaltinamųjų, negalinčių suprasti arba sekti proceso, apsauga, būtiniausios kalinimo sąlygos, nepilnamečiams įtariamiesiems ir (arba) kaltinamiesiems sudaromos sąlygos ir šių asmenų apsauga, veiksmingos ir prieinamos asmenų teisių gynimo priemonės; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

teikia tokias rekomendacijas Tarybai:

a)

atsižvelgdamas į tai, kad ES baudžiamojo teisingumo erdvė turi būti grindžiama pagarba pagrindinėms teisėms, ragina atnaujinti darbą pagrindinių teisių apsaugos srityje ir visų pirma nedelsiant patvirtinti:

—

nekaltumo prezumpcijos principu grindžiamą ambicingą teisės aktą dėl procesinių garantijų baudžiamuosiuose procesuose, kaip antai teisė susipažinti su dokumentu, kuriame nurodytos teisės (angl. Letter of Rights), teisė į teisinę konsultaciją, teisė į nemokamą teisinę konsultaciją, kai būtina, prieš teismo posėdžius ir juose, teisė pateikti įrodymus, įtariamojo ir (arba) kaltinamojo teisė būti informuotam suprantama kalba apie kaltinimų ir (arba) įtarimų pagrindo pobūdį ir (arba) priežastis, teisė suprantama kalba susipažinti su visais susijusiais dokumentais, teisė naudotis vertėjo žodžiu paslaugomis, teisė į bylos nagrinėjimą, teisė į gynybą, įtariamųjų ir (arba) kaltinamųjų, negalinčių suprasti arba sekti proceso, apsauga, būtiniausios kalinimo sąlygos, nepilnamečiams įtariamiesiems ir (arba) kaltinamiesiems sudaromos sąlygos ir šių asmenų apsauga, veiksmingos ir prieinamos asmenų teisių gynimo priemonės;

| — | išsamią teisinę sistemą, pagal kurią suteikiama kuo didesnė apsauga nusikaltimų aukoms, įskaitant deramą kompensaciją ir liudytojų apsaugą, ypač tiriant organizuoto nusikalstamumo bylas; |
| --- | --- |

—

išsamią teisinę sistemą, pagal kurią suteikiama kuo didesnė apsauga nusikaltimų aukoms, įskaitant deramą kompensaciją ir liudytojų apsaugą, ypač tiriant organizuoto nusikalstamumo bylas;

| — | teisės aktą dėl įrodymų priimtinumo baudžiamosiose bylose; |
| --- | --- |

—

teisės aktą dėl įrodymų priimtinumo baudžiamosiose bylose;

| — | priemones, skirtas nustatyti minimalius kalėjimo ir sulaikymo sąlygų standartus, ir bendrą ES kalinių teisių rinkinį, įskaitant bendravimo teisę ir teisę į konsulinę pagalbą; |
| --- | --- |

—

priemones, skirtas nustatyti minimalius kalėjimo ir sulaikymo sąlygų standartus, ir bendrą ES kalinių teisių rinkinį, įskaitant bendravimo teisę ir teisę į konsulinę pagalbą;

| — | priemones, kuriomis Taryba veiktų kaip pilietinės visuomenės ir institucijų kovos su mafija veiksmų pagrindinė iniciatorė ir rėmėja, taip pat veiksmus siekiant priimti teisės aktą dėl tarptautinių nusikalstamų organizacijų finansinio turto ir nuosavybės konfiskavimo ir jos panaudojimo socialiniais tikslais, |
| --- | --- |

—

priemones, kuriomis Taryba veiktų kaip pilietinės visuomenės ir institucijų kovos su mafija veiksmų pagrindinė iniciatorė ir rėmėja, taip pat veiksmus siekiant priimti teisės aktą dėl tarptautinių nusikalstamų organizacijų finansinio turto ir nuosavybės konfiskavimo ir jos panaudojimo socialiniais tikslais,

| b) | kadangi tarpusavio pripažinimo principas yra teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose kertinis akmuo, ragina nedelsiant priimti tuos ES teisės aktus, kurių vis dar reikia siekiant iki galo įgyvendinti šį principą, taip pat užtikrinti, kad būtų nustatyti vienodi procesinių teisių standartai ir suderintos būtiniausios įvairius baudžiamojo proceso aspektus reglamentuojančios normos, |
| --- | --- |

b)

kadangi tarpusavio pripažinimo principas yra teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose kertinis akmuo, ragina nedelsiant priimti tuos ES teisės aktus, kurių vis dar reikia siekiant iki galo įgyvendinti šį principą, taip pat užtikrinti, kad būtų nustatyti vienodi procesinių teisių standartai ir suderintos būtiniausios įvairius baudžiamojo proceso aspektus reglamentuojančios normos,

| c) | ragina kartu su valstybėmis narėmis veiksmingai įgyvendinti tarpusavio pripažinimo principą baudžiamojo teisingumo srityje, tinkamai atsižvelgiant į įgyvendinimo sunkumus ir pasiekimus kasdien taikant Europos arešto orderį ir užtikrinant, kad valstybės narės, taikydamos šį principą, laikytųsi ES sutarties 6 straipsnyje nustatytų pagrindinių teisių ir bendrųjų teisės principų; |
| --- | --- |

c)

ragina kartu su valstybėmis narėmis veiksmingai įgyvendinti tarpusavio pripažinimo principą baudžiamojo teisingumo srityje, tinkamai atsižvelgiant į įgyvendinimo sunkumus ir pasiekimus kasdien taikant Europos arešto orderį ir užtikrinant, kad valstybės narės, taikydamos šį principą, laikytųsi ES sutarties 6 straipsnyje nustatytų pagrindinių teisių ir bendrųjų teisės principų;

| d) | ragina valstybes nares įgyvendinant pamatinį sprendimą dėl Europos arešto orderio taikyti proporcingumo principą ir atkreipia dėmesį į tai, kad esama kitų teisinių priemonių, pvz., bylos nagrinėjimą vaizdo konferencijos būdu, kurie ypatingais atvejais gali pasirodyti esantys tinkami taikant atitinkamas apsaugos priemones; |
| --- | --- |

d)

ragina valstybes nares įgyvendinant pamatinį sprendimą dėl Europos arešto orderio taikyti proporcingumo principą ir atkreipia dėmesį į tai, kad esama kitų teisinių priemonių, pvz., bylos nagrinėjimą vaizdo konferencijos būdu, kurie ypatingais atvejais gali pasirodyti esantys tinkami taikant atitinkamas apsaugos priemones;

| e) | ragina, bendradarbiaujant su Europos Parlamentu, apibendrinti dabartinę teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose padėtį Europos Sąjungoje, atsižvelgiant į trūkumus ir pažangą; |
| --- | --- |

e)

ragina, bendradarbiaujant su Europos Parlamentu, apibendrinti dabartinę teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose padėtį Europos Sąjungoje, atsižvelgiant į trūkumus ir pažangą;

| f) | ragina kartu su Komisija ir Parlamentu įsteigti ekspertų (teisininkų) komitetą, kurio užduotis – parengti visų valstybių narių baudžiamosios teisės sistemų panašumų ir skirtumų tyrimą ir pateikti pasiūlymų dėl ES baudžiamojo teisingumo erdvės raidos, kuriuose būtų išlaikyta baudžiamųjų bylų nagrinėjimo veiksmingumo ir asmens teisių apsaugos pusiausvyra, |
| --- | --- |

f)

ragina kartu su Komisija ir Parlamentu įsteigti ekspertų (teisininkų) komitetą, kurio užduotis – parengti visų valstybių narių baudžiamosios teisės sistemų panašumų ir skirtumų tyrimą ir pateikti pasiūlymų dėl ES baudžiamojo teisingumo erdvės raidos, kuriuose būtų išlaikyta baudžiamųjų bylų nagrinėjimo veiksmingumo ir asmens teisių apsaugos pusiausvyra,

| g) | ragina kartu su Komisija ir Parlamentu, taip pat bendradarbiaujant su atitinkamais Europos Tarybos komitetais, pvz., CEPEJ, ir esamais Europos tinklais, dirbančiais su baudžiamosiomis bylomis, parengti objektyvią, nešališką, skaidrią, išsamią, horizontalią ir nuolatinę šios srities ES politikos ir teisės aktų įgyvendinimo, taip pat teisingumo kokybės, veiksmingumo, patikimumo ir nešališkumo, kontrolės ir vertinimo sistemą, kuri būtų grindžiama tarpusavio vertinimo sistema ir kurią taikant bent kartą per metus būtų galima pateikti patikimus pranešimus, taip pat atsižvelgiant į tai, kiek valstybės narės įgyvendina Europos Teisingumo Teismo (ETT) ir Europos žmogaus teisių teismo (EŽTT) praktiką. Pagal vertinimo sistemą visų pirma reikėtų:






  — | sukurti vertinimo tinklą, sudarytą iš politinio ir techninio lygių, |
| --- | --- | --- |

g)

ragina kartu su Komisija ir Parlamentu, taip pat bendradarbiaujant su atitinkamais Europos Tarybos komitetais, pvz., CEPEJ, ir esamais Europos tinklais, dirbančiais su baudžiamosiomis bylomis, parengti objektyvią, nešališką, skaidrią, išsamią, horizontalią ir nuolatinę šios srities ES politikos ir teisės aktų įgyvendinimo, taip pat teisingumo kokybės, veiksmingumo, patikimumo ir nešališkumo, kontrolės ir vertinimo sistemą, kuri būtų grindžiama tarpusavio vertinimo sistema ir kurią taikant bent kartą per metus būtų galima pateikti patikimus pranešimus, taip pat atsižvelgiant į tai, kiek valstybės narės įgyvendina Europos Teisingumo Teismo (ETT) ir Europos žmogaus teisių teismo (EŽTT) praktiką. Pagal vertinimo sistemą visų pirma reikėtų:

—

sukurti vertinimo tinklą, sudarytą iš politinio ir techninio lygių,

| — | remiantis veikiančių vertinimo sistemų apžvalga nustatyti: prioritetus, taikymo sritį, kriterijus ir metodus, atsižvelgiant į tai, kad vertinimas turėtų būti ne teorinis, o toks, kuriuo remiantis būtų galima įvertinti ES politikos ir kasdienio teisingumo vykdymo poveikį, taip pat teisingumo kokybę, veiksmingumą, patikimumą, nešališkumą, taip pat atsižvelgiant į tai, kiek valstybės narės įgyvendina ETT ir EŽTT praktiką, |
| --- | --- |

—

remiantis veikiančių vertinimo sistemų apžvalga nustatyti: prioritetus, taikymo sritį, kriterijus ir metodus, atsižvelgiant į tai, kad vertinimas turėtų būti ne teorinis, o toks, kuriuo remiantis būtų galima įvertinti ES politikos ir kasdienio teisingumo vykdymo poveikį, taip pat teisingumo kokybę, veiksmingumą, patikimumą, nešališkumą, taip pat atsižvelgiant į tai, kiek valstybės narės įgyvendina ETT ir EŽTT praktiką,

| — | vengti kartojimosi su esamomis vertinimo sistemomis, |
| --- | --- |

—

vengti kartojimosi su esamomis vertinimo sistemomis,

| — | taikyti mišrų metodą, grindžiamą statistine informacija ir informacija apie teisės aktus realiu ES aktų taikymo vertinimu vietoje, |
| --- | --- |

—

taikyti mišrų metodą, grindžiamą statistine informacija ir informacija apie teisės aktus realiu ES aktų taikymo vertinimu vietoje,

| — | rinkti palyginamus duomenis ir, jeigu įmanoma, apibendrinti jau turimus duomenis, |
| --- | --- |

—

rinkti palyginamus duomenis ir, jeigu įmanoma, apibendrinti jau turimus duomenis,

| — | labiau įtraukti Europos Parlamentą veikti vertinimo sistemos politiniu ir techniniu lygiais, |
| --- | --- |

—

labiau įtraukti Europos Parlamentą veikti vertinimo sistemos politiniu ir techniniu lygiais,

| h) | kartu su Komisija ir Parlamentu apibendrinti dabartinę teisminio mokymo Europos Sąjungoje padėtį, jos trūkumus ir poreikius, bei imtis neatidėliotinų veiksmų vengiant nereikalingo pastangų dubliavimosi ir siekiant skatinti kurti veiksmingą Europos teisminę kultūrą, įsteigiant Europos teisėjų mokyklą, skirtą teisėjams, kaltintojams, gynėjams ir kitiems dirbantiems teisingumo administravimo srityje, kuri:






  — | iš dabartinio Europos teisėjų mokymo tinklo būtų išplėtota į ES institutą, susietą su esamomis agentūromis, ir turėtų tvirtą ir tinkamą struktūrą, kurioje išskirtinis vaidmuo būtų suteiktas nacionalinėms teisėjų mokykloms, teisminiams tinklams ir advokatų teisių organizacijoms ir kitoms organizacijoms, pavyzdžiui, Europos teisės akademijai ir teisių gynimo organizacijoms, taip pat įtraukiant Komisiją, |
| --- | --- | --- |

h)

kartu su Komisija ir Parlamentu apibendrinti dabartinę teisminio mokymo Europos Sąjungoje padėtį, jos trūkumus ir poreikius, bei imtis neatidėliotinų veiksmų vengiant nereikalingo pastangų dubliavimosi ir siekiant skatinti kurti veiksmingą Europos teisminę kultūrą, įsteigiant Europos teisėjų mokyklą, skirtą teisėjams, kaltintojams, gynėjams ir kitiems dirbantiems teisingumo administravimo srityje, kuri:

—

iš dabartinio Europos teisėjų mokymo tinklo būtų išplėtota į ES institutą, susietą su esamomis agentūromis, ir turėtų tvirtą ir tinkamą struktūrą, kurioje išskirtinis vaidmuo būtų suteiktas nacionalinėms teisėjų mokykloms, teisminiams tinklams ir advokatų teisių organizacijoms ir kitoms organizacijoms, pavyzdžiui, Europos teisės akademijai ir teisių gynimo organizacijoms, taip pat įtraukiant Komisiją,

| — | valdytų ir toliau plėtotų teisminių institucijų mainų programą, |
| --- | --- |

—

valdytų ir toliau plėtotų teisminių institucijų mainų programą,

| — | kurtų bendras teisminio mokymo programas siekdama užtikrinti, kad į įvairias teisės sritis būtų įtrauktas Europos aspektas, |
| --- | --- |

—

kurtų bendras teisminio mokymo programas siekdama užtikrinti, kad į įvairias teisės sritis būtų įtrauktas Europos aspektas,

| — | savanoriškai teiktų pradinio ir tęstinio Europos teisėjų, prokurorų ir advokatų mokymo paslaugas, |
| --- | --- |

—

savanoriškai teiktų pradinio ir tęstinio Europos teisėjų, prokurorų ir advokatų mokymo paslaugas,

| — | gerintų kalbines teisminių institucijų, teisininkų ir kitų susijusių asmenų žinias, |
| --- | --- |

—

gerintų kalbines teisminių institucijų, teisininkų ir kitų susijusių asmenų žinias,

| — | pasiūlytų tokį mokymą ir valstybėms kandidatėms, bei kitoms valstybėms, su kuriomis ES yra sudariusi bendradarbiavimo ir partnerystės susitarimus, |
| --- | --- |

—

pasiūlytų tokį mokymą ir valstybėms kandidatėms, bei kitoms valstybėms, su kuriomis ES yra sudariusi bendradarbiavimo ir partnerystės susitarimus,

| i) | ragina valstybes nares nedelsiant iki galo įgyvendinti Tarybos sprendimą dėl Eurojusto stiprinimo, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2002/187/TVR (5613/2008) (18), skatinti nacionalines institucijas įtraukti Eurojustą į bendradarbiavimo procedūras ankstyvosiose stadijose, įveikti nacionaliniu lygiu pastebėtą nenorą dalytis informacija ir visapusiškai bendradarbiauti bei visiškai įtraukti Parlamentą kartu su Komisija ir Eurojustu į būsimą veiklą, siekiant tinkamai vykdyti Eurojusto įgyvendinamąjį sprendimą; |
| --- | --- |

i)

ragina valstybes nares nedelsiant iki galo įgyvendinti Tarybos sprendimą dėl Eurojusto stiprinimo, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2002/187/TVR (5613/2008) (18), skatinti nacionalines institucijas įtraukti Eurojustą į bendradarbiavimo procedūras ankstyvosiose stadijose, įveikti nacionaliniu lygiu pastebėtą nenorą dalytis informacija ir visapusiškai bendradarbiauti bei visiškai įtraukti Parlamentą kartu su Komisija ir Eurojustu į būsimą veiklą, siekiant tinkamai vykdyti Eurojusto įgyvendinamąjį sprendimą;

| j) | ragina parengti minėto sprendimo įgyvendinimo planą, visų pirma atsižvelgiant į Eurojusto kompetenciją dėl:






  — | jurisdikcijų kolizijų sprendimo, |
| --- | --- | --- |

j)

ragina parengti minėto sprendimo įgyvendinimo planą, visų pirma atsižvelgiant į Eurojusto kompetenciją dėl:

—

jurisdikcijų kolizijų sprendimo,

| — | įgaliojimo pradėti tyrimus arba baudžiamąjį persekiojimą, |
| --- | --- |

—

įgaliojimo pradėti tyrimus arba baudžiamąjį persekiojimą,

| k) | ragina imtis veiksmų, kad kasmet būtų paskelbta išsami nusikalstamumo ES ataskaita, kurioje būtų apibendrintos su konkrečiomis sritimis susijusios ataskaitos, kaip antai organizuoto nusikalstamumo grėsmės vertinimas (angl. OCTA), Eurojusto metinis pranešimas ir kita, |
| --- | --- |

k)

ragina imtis veiksmų, kad kasmet būtų paskelbta išsami nusikalstamumo ES ataskaita, kurioje būtų apibendrintos su konkrečiomis sritimis susijusios ataskaitos, kaip antai organizuoto nusikalstamumo grėsmės vertinimas (angl. OCTA), Eurojusto metinis pranešimas ir kita,

| l) | ragina valstybes nares tęsti darbą dėl Čekijos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos, Slovakijos Respublikos ir Švedijos Karalystės iniciatyvos dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl jurisdikcijų kolizijų baudžiamuosiuose procesuose prevencijos ir sprendimo (5208/2009), gerbiant įtariamojo arba kaltinamojo teises būti informuotam ir dalyvauti visais baudžiamojo proceso jurisdikcijos pasirinkimo etapais, ir vėl konsultuotis su Parlamentu remiantis derybose su Taryba pasiekta pažanga, |
| --- | --- |

l)

ragina valstybes nares tęsti darbą dėl Čekijos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos, Slovakijos Respublikos ir Švedijos Karalystės iniciatyvos dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl jurisdikcijų kolizijų baudžiamuosiuose procesuose prevencijos ir sprendimo (5208/2009), gerbiant įtariamojo arba kaltinamojo teises būti informuotam ir dalyvauti visais baudžiamojo proceso jurisdikcijos pasirinkimo etapais, ir vėl konsultuotis su Parlamentu remiantis derybose su Taryba pasiekta pažanga,

| m) | ragina Tarybą tinkamai atsižvelgti į naujųjų technologijų teikiamus pranašumus, padedančius užtikrinti aukšto lygio visuomenės apsaugą, ir visiškai išnaudoti galimybes internetu skleisti informaciją, stiprinti sukurto naujojo „Teisingumo forumo“ vaidmenį, skatinti plėtoti naujus mokymosi metodus (e. mokymasis) ir rinkti informaciją bei dalytis ja atnaujinant ir tobulinant esamas duomenų bazes, pvz., muitinių duomenų bazes, kurios labai svarbios kovojant su kontrabanda ir prekyba žmonėmis, su sąlyga, kad visada užtikrinamos pagrindinės teisės ir ypač aukšto lygio asmenų privatumo apsauga, susijusi su asmens duomenų tvarkymu vykdant policijos ir teismų bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose. |
| --- | --- |

m)

ragina Tarybą tinkamai atsižvelgti į naujųjų technologijų teikiamus pranašumus, padedančius užtikrinti aukšto lygio visuomenės apsaugą, ir visiškai išnaudoti galimybes internetu skleisti informaciją, stiprinti sukurto naujojo „Teisingumo forumo“ vaidmenį, skatinti plėtoti naujus mokymosi metodus (e. mokymasis) ir rinkti informaciją bei dalytis ja atnaujinant ir tobulinant esamas duomenų bazes, pvz., muitinių duomenų bazes, kurios labai svarbios kovojant su kontrabanda ir prekyba žmonėmis, su sąlyga, kad visada užtikrinamos pagrindinės teisės ir ypač aukšto lygio asmenų privatumo apsauga, susijusi su asmens duomenų tvarkymu vykdant policijos ir teismų bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai ir susipažinti – Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai ir susipažinti – Komisijai.

---

(1)  OL C 33 E, 2006 2 9, p. 159.

(2)  OL C 102 E, 2004 4 28, p. 154.

(3)  OL L 327, 2008 12 5, p. 27.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0381.

(5)  OL C 18, 2001.1.19, p. 9.

(6)  OL C 273 E, 2003 11 14, p. 99.

(7)  OL C 299, 2008.11.22, p. 1.

(8)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0352.

(9)  OL L 348, 2008.12.24, p. 130.

(10)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0384 ir P6_TA(2008)0380).

(11)  OL L 350, 2008 12 30, p. 72.

(12)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0486.

(13)  Gisèle Vernimmen-Van Tiggelen ir Laura Surano, Europos tyrimų institutas, Briuselio laisvasis universitetas, ECLAN – Europos baudžiamosios teisės akademinis tinklas.

(14)  COM(2006)0008 ir Tarybos dokumentai 8409/2008, 10330/1/2008, 7024/1/2008, 7301/2/2008, 9617/2/2008, 9927/2/2008, 13416/2/2008, 15691/2/2008, 17220/1/2008.

(15)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0637.

(16)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0465.

(17)  2004 m. spalio 14 d. rekomendacija Tarybai ir Europos Vadovų Tarybai dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės ateities bei dėl jos teisėtumo ir veiksmingumo stiprinimo sąlygų (OL C 166 E, 2005 7 7, p. 58) ir 2005 m. vasario 22 d. rekomendacija Tarybai dėl baudžiamojo teisingumo kokybės ir baudžiamosios teisės suderinimo valstybėse narėse (OL C 304 E, 2005 12 1, p. 109).

(18)  Dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje.

---

NUOMONĖS

Europos Parlamentas

2009 m. gegužės 5 d., antradienis

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/123 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/123

---

2009 m. gegužės 5 d., antradienisEuropos Sąjungos parama specialiosioms olimpinėms žaidynėms

P6_TA(2009)0347

Europos Parlamento pareiškimas dėl Europos Sąjungos paramos specialiosioms olimpinėms žaidynėms

2010/C 212 E/20

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnį,

| A. | kadangi specialiosios olimpinės žaidynės Europoje vaikams ir suaugusiems su protine negalia suteikia galimybių sportuoti ir tenkinti socialinius poreikius, |
| --- | --- |

A.

kadangi specialiosios olimpinės žaidynės Europoje vaikams ir suaugusiems su protine negalia suteikia galimybių sportuoti ir tenkinti socialinius poreikius,

| B. | kadangi visose ES valstybėse narėse yra egzistuoja specialiųjų olimpinių žaidynių programos, apimančios pusę milijono sportininkų, |
| --- | --- |

B.

kadangi visose ES valstybėse narėse yra egzistuoja specialiųjų olimpinių žaidynių programos, apimančios pusę milijono sportininkų,

| C. | kadangi specialiosios olimpinės žaidynės nuolat padeda vykdyti ES politiką, nes skatinama sportas ir savanoriška veikla, griaunami stereotipai, susiję su negalia, gerinama visuomenės sveikata ir atskirtį patiriantys žmonės įtraukiami į socialinę veiklą, |
| --- | --- |

C.

kadangi specialiosios olimpinės žaidynės nuolat padeda vykdyti ES politiką, nes skatinama sportas ir savanoriška veikla, griaunami stereotipai, susiję su negalia, gerinama visuomenės sveikata ir atskirtį patiriantys žmonės įtraukiami į socialinę veiklą,

| D. | kadangi Europoje bus rengiami du pagrindiniai būsimi specialiųjų olimpinių žaidynių renginiai: 2010 m. Varšuvoje (Lenkija) vyks Europos specialiosios vasaros olimpinės žaidynės, o 2011 m. Atėnuose (Graikija) – Pasaulio specialiosios vasaros olimpinės žaidynės, |
| --- | --- |

D.

kadangi Europoje bus rengiami du pagrindiniai būsimi specialiųjų olimpinių žaidynių renginiai: 2010 m. Varšuvoje (Lenkija) vyks Europos specialiosios vasaros olimpinės žaidynės, o 2011 m. Atėnuose (Graikija) – Pasaulio specialiosios vasaros olimpinės žaidynės,

| E. | kadangi ES finansiškai rėmė 2003 m. Pasaulio specialiąsias vasaros olimpines žaidynes Airijoje, |
| --- | --- |

E.

kadangi ES finansiškai rėmė 2003 m. Pasaulio specialiąsias vasaros olimpines žaidynes Airijoje,

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad norint pasirengti specialiosioms olimpinėms žaidynėms vietos, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis, reikia tinkamo finansavimo; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į tai, kad norint pasirengti specialiosioms olimpinėms žaidynėms vietos, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis, reikia tinkamo finansavimo;

| 2. | pažymi, kad Europos specialiųjų olimpinių žaidynių komitetas prašo Europos Komisijos skirti finansinę pagalbą 2010 m. Europos vasaros žaidynėms Varšuvoje ir 2011 m. Pasaulio vasaros žaidynėms Atėnuose; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad Europos specialiųjų olimpinių žaidynių komitetas prašo Europos Komisijos skirti finansinę pagalbą 2010 m. Europos vasaros žaidynėms Varšuvoje ir 2011 m. Pasaulio vasaros žaidynėms Atėnuose;

| 3. | pripažįsta, kad sportininkai, jų šeimos ir plačioji visuomenė turės naudos dėl to, kad šios žaidynės bus organizuojamos Europoje; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, kad sportininkai, jų šeimos ir plačioji visuomenė turės naudos dėl to, kad šios žaidynės bus organizuojamos Europoje;

| 4. | ragina Europos Komisiją paremti 2010 m. žaidynes Varšuvoje ir 2011 m. – Atėnuose; |
| --- | --- |

4.

ragina Europos Komisiją paremti 2010 m. žaidynes Varšuvoje ir 2011 m. – Atėnuose;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šį rašytinį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti šį rašytinį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2009 m. gegužės 5 d., antradienis

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/124 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/124

---

2009 m. gegužės 5 d., antradienisPrašymas ginti Aldo Patriciello imunitetą ir privilegijas

P6_TA(2009)0337

2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Aldo Patriciello imunitetą ir privilegijas (2009/2021(IMM))

2010/C 212 E/21

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas Aldo Patriciello prašymą ginti jo imunitetą prokuratūros prie Izernijos teismo vykdomame baudžiamajame procese, paskelbtą 2009 m. kovo 9 d. plenariniame posėdyje,

atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 9 ir 10 straipsnius ir į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d. ir 2008 m. spalio 21 d. sprendimus (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 3 dalį ir 7 straipsnį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto išvadas (A6-0286/2009),

| 1. | nusprendžia ginti Aldo Patriciello imunitetą ir privilegijas; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia ginti Aldo Patriciello imunitetą ir privilegijas;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą susijusioms Italijos Respublikos institucijoms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą susijusioms Italijos Respublikos institucijoms.

---

(1)  Byla Nr. 101/63, A. Wagner prieš J. Fohrmann ir A. Krier, 1964 m. rinkinys, 195 puslapis byla 149/85 R. Wybot prieš E. Faure ir kitus, 1986 m. rinkinys, 2 391 puslapis ir sujungtos bylos C-200/07 ir C-201/07, Marra prieš De Gregorio ir Clemente, dar nepaskelbtos rinkinyje.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/125 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/125

---

2009 m. gegužės 5 d., antradienisPrašymas ginti Umberto Bossi imunitetą ir privilegijas

P6_TA(2009)0338

2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Umberto Bossi imunitetą ir privilegijas (2009/2020(IMM))

2010/C 212 E/22

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Umberto Bossi prašymą ginti jo imunitetą prokuratūros prie Verbanijos teismo vykdomame baudžiamajame procese, pateiktą 2009 m. vasario 19 d. ir paskelbtą per 2009 m. kovo 9 d. plenarinį posėdį,

atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų 9 ir 10 straipsnius ir į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d. ir 2008 m. spalio 21 d. sprendimus (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 3 dalį ir 7 straipsnį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto išvadas (A6–0269/2009),

| 1. | nusprendžia ginti Umberto Bossi imunitetą ir privilegijas; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia ginti Umberto Bossi imunitetą ir privilegijas;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą susijusioms Italijos Respublikos institucijoms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą susijusioms Italijos Respublikos institucijoms.

---

(1)  Byla 101/63 A. Wagner prieš J. Fohrmann ir A. Krier, 1964 m. rink., 195 puslapis, byla 149/85 R. Wybot prieš E. Faure ir kitus, 1986 m. rink., 2391 puslapis, ir sujungtos bylos C-200/07 ir C-201/07 A. L. Marra prieš E. De Gregorio ir A. Clemente, dar nepaskelbtos rinkinyje.

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienis

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/126 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/126

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisNuolatinių komitetų įgaliojimai ir veiklos kryptys

P6_TA(2009)0348

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl nuolatinių komitetų įgaliojimų ir veiklos krypčių

2010/C 212 E/23

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 174 straipsnį,

| 1. | nusprendžia sudaryti šiuos nuolatinius komitetus:






  I. | Užsienio reikalų komitetas |
| --- | --- | --- |

1.

nusprendžia sudaryti šiuos nuolatinius komitetus:

I.

Užsienio reikalų komitetas

| II. | Vystymosi komitetas |
| --- | --- |

II.

Vystymosi komitetas

| III. | Tarptautinės prekybos komitetas |
| --- | --- |

III.

Tarptautinės prekybos komitetas

| IV. | Biudžeto komitetas |
| --- | --- |

IV.

Biudžeto komitetas

| V. | Biudžeto kontrolės komitetas |
| --- | --- |

V.

Biudžeto kontrolės komitetas

| VI. | Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas |
| --- | --- |

VI.

Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas

| VII. | Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas |
| --- | --- |

VII.

Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas

| VIII. | Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas |
| --- | --- |

VIII.

Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas

| IX. | Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas |
| --- | --- |

IX.

Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas

| X. | Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas |
| --- | --- |

X.

Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas

| XI. | Transporto ir turizmo komitetas |
| --- | --- |

XI.

Transporto ir turizmo komitetas

| XII. | Regioninės plėtros komitetas |
| --- | --- |

XII.

Regioninės plėtros komitetas

| XIII. | Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas |
| --- | --- |

XIII.

Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas

| XIV. | Žuvininkystės komitetas |
| --- | --- |

XIV.

Žuvininkystės komitetas

| XV. | Kultūros ir švietimo komitetas |
| --- | --- |

XV.

Kultūros ir švietimo komitetas

| XVI. | Teisės reikalų komitetas |
| --- | --- |

XVI.

Teisės reikalų komitetas

| XVII. | Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas |
| --- | --- |

XVII.

Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas

| XVIII. | Konstitucinių reikalų komitetas |
| --- | --- |

XVIII.

Konstitucinių reikalų komitetas

| XIX. | Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas |
| --- | --- |

XIX.

Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas

| XX. | Peticijų komitetas; |
| --- | --- |

XX.

Peticijų komitetas;

| 2. | Nusprendžia pakeisti savo Darbo tvarkos taisyklių VI priedą šiuo tekstu:

  2009 m. gegužės 6 d., trečiadienis„VI PRIEDAS
  Nuolatinių komitetų įgaliojimai ir veiklos kryptys


  I.
     
  Užsienio reikalų komitetas


  Komitetas yra atsakingas už:






  1. | bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP) bei Europos saugumo ir gynybos politiką (ESGP). Šiose srityse komitetui padeda saugumo ir gynybos pakomitetis; |
| --- | --- | --- |

2.

Nusprendžia pakeisti savo Darbo tvarkos taisyklių VI priedą šiuo tekstu:

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienis„VI PRIEDAS

Nuolatinių komitetų įgaliojimai ir veiklos kryptys

I.
     
  Užsienio reikalų komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

1.

bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP) bei Europos saugumo ir gynybos politiką (ESGP). Šiose srityse komitetui padeda saugumo ir gynybos pakomitetis;

| 2. | santykius su kitomis ES institucijomis ir organais, JTO bei kitomis tarptautinėmis organizacijomis ir tarpparlamentinėmis asamblėjomis tiek, kiek tai susiję su jo kompetencijai priklausančiais klausimais; |
| --- | --- |

2.

santykius su kitomis ES institucijomis ir organais, JTO bei kitomis tarptautinėmis organizacijomis ir tarpparlamentinėmis asamblėjomis tiek, kiek tai susiję su jo kompetencijai priklausančiais klausimais;

| 3. | politinių santykių su trečiosiomis šalimis, ypač su tiesioginėje Sąjungos kaimynystėje esančiomis šalimis, stiprinimą svarbiausių bendradarbiavimo ir pagalbos programų arba tarptautinių susitarimų, tokių kaip asociacijos ir bendradarbiavimo susitarimai, būdu; |
| --- | --- |

3.

politinių santykių su trečiosiomis šalimis, ypač su tiesioginėje Sąjungos kaimynystėje esančiomis šalimis, stiprinimą svarbiausių bendradarbiavimo ir pagalbos programų arba tarptautinių susitarimų, tokių kaip asociacijos ir bendradarbiavimo susitarimai, būdu;

| 4. | derybų dėl Europos valstybių stojimo į Europos Sąjungą pradėjimą, priežiūrą ir užbaigimą; |
| --- | --- |

4.

derybų dėl Europos valstybių stojimo į Europos Sąjungą pradėjimą, priežiūrą ir užbaigimą;

| 5. | klausimus, susijusius su žmogaus teisėmis, mažumų apsauga ir demokratinių vertybių skatinimu trečiosiose šalyse. Šioje srityje komitetui padeda žmogaus teisių pakomitetis. Nepažeidžiant atitinkamų teisinių nuostatų, kitų šioje srityje kompetentingų komitetų ir organų nariai kviečiami dalyvauti pakomitečio posėdžiuose. |
| --- | --- |

5.

klausimus, susijusius su žmogaus teisėmis, mažumų apsauga ir demokratinių vertybių skatinimu trečiosiose šalyse. Šioje srityje komitetui padeda žmogaus teisių pakomitetis. Nepažeidžiant atitinkamų teisinių nuostatų, kitų šioje srityje kompetentingų komitetų ir organų nariai kviečiami dalyvauti pakomitečio posėdžiuose.

Komitetas koordinuoja jungtinių parlamentinių ir bendradarbiavimo komitetų bei tarpparlamentinių delegacijų ir ad hoc delegacijų, įskaitant rinkimų stebėjimo misijas, veiklą tiek, kiek tai susiję su jo kompetencija.

II.
     
  Vystymosi komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | Europos Sąjungos vystymosi ir bendradarbiavimo politikos skatinimą, įgyvendinimą ir priežiūrą, ypač:






  a) | dvišalį ir atitinkamose tarptautinėse organizacijose bei tarpparlamentiniuose organuose vykdomą politinį dialogą su besivystančiomis šalimis, |
| --- | --- | --- |

1.

Europos Sąjungos vystymosi ir bendradarbiavimo politikos skatinimą, įgyvendinimą ir priežiūrą, ypač:

a)

dvišalį ir atitinkamose tarptautinėse organizacijose bei tarpparlamentiniuose organuose vykdomą politinį dialogą su besivystančiomis šalimis,

| b) | pagalbą besivystančioms šalims ir bendradarbiavimo su šiomis šalimis susitarimus, |
| --- | --- |

b)

pagalbą besivystančioms šalims ir bendradarbiavimo su šiomis šalimis susitarimus,

| c) | demokratinių vertybių, gero valdymo ir žmogaus teisių skatinimą besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

c)

demokratinių vertybių, gero valdymo ir žmogaus teisių skatinimą besivystančiose šalyse;

| 2. | klausimus, susijusius su AKR-EB partnerystės susitarimu bei santykius su atitinkamais organais; |
| --- | --- |

2.

klausimus, susijusius su AKR-EB partnerystės susitarimu bei santykius su atitinkamais organais;

| 3. | Parlamento dalyvavimą rinkimų stebėjimo misijose, jei reikia, bendradarbiaujant su kitais susijusiais komitetais ir delegacijomis. |
| --- | --- |

3.

Parlamento dalyvavimą rinkimų stebėjimo misijose, jei reikia, bendradarbiaujant su kitais susijusiais komitetais ir delegacijomis.

Komitetas koordinuoja tarpparlamentinių delegacijų ir ad hoc delegacijų veiklą tiek, kiek tai susiję su jo kompetencija.

III.
     
  Tarptautinės prekybos komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

klausimus, susijusius su Sąjungos bendros prekybos politikos formavimu ir įgyvendinimu bei jos išorės ekonominiais santykiais, ypač:

| 1. | finansinius, ekonominius ir prekybinius ryšius su trečiosiomis šalimis ir regioninėmis organizacijomis; |
| --- | --- |

1.

finansinius, ekonominius ir prekybinius ryšius su trečiosiomis šalimis ir regioninėmis organizacijomis;

| 2. | techninio derinimo ir standartizacijos priemones tarptautinės teisės dokumentų reglamentuojamose srityse; |
| --- | --- |

2.

techninio derinimo ir standartizacijos priemones tarptautinės teisės dokumentų reglamentuojamose srityse;

| 3. | santykius su susijusiomis tarptautinėmis organizacijomis ir organizacijomis, skatinančiomis ekonominę bei prekybinę integraciją už Sąjungos ribų; |
| --- | --- |

3.

santykius su susijusiomis tarptautinėmis organizacijomis ir organizacijomis, skatinančiomis ekonominę bei prekybinę integraciją už Sąjungos ribų;

| 4. | santykius su PPO, įskaitant jos parlamentinę veiklą. |
| --- | --- |

4.

santykius su PPO, įskaitant jos parlamentinę veiklą.

Komitetas koordinuoja tarpparlamentinių delegacijų ir ad hoc delegacijų veiklą tiek, kiek tai susiję su jo kompetencija.

IV.
     
  Biudžeto komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | daugiametes Sąjungos įplaukų ir išlaidų finansines gaires bei Sąjungos nuosavų išteklių sistemą; |
| --- | --- |

1.

daugiametes Sąjungos įplaukų ir išlaidų finansines gaires bei Sąjungos nuosavų išteklių sistemą;

| 2. | Parlamento biudžetines prerogatyvas, būtent Sąjungos biudžetą ir derybas dėl tarpinstitucinių susitarimų šioje srityje bei šių susitarimų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

2.

Parlamento biudžetines prerogatyvas, būtent Sąjungos biudžetą ir derybas dėl tarpinstitucinių susitarimų šioje srityje bei šių susitarimų įgyvendinimą;

| 3. | Parlamento sąmatą pagal Darbo taisyklėse nustatytą tvarką; |
| --- | --- |

3.

Parlamento sąmatą pagal Darbo taisyklėse nustatytą tvarką;

| 4. | decentralizuotų organų biudžetą; |
| --- | --- |

4.

decentralizuotų organų biudžetą;

| 5. | Europos investicijų banko finansinę veiklą; |
| --- | --- |

5.

Europos investicijų banko finansinę veiklą;

| 6. | Europos plėtros fondo įtraukimą į Sąjungos biudžetą, nepažeidžiant už AKR-EB partnerystės susitarimą atsakingo komiteto įgaliojimų; |
| --- | --- |

6.

Europos plėtros fondo įtraukimą į Sąjungos biudžetą, nepažeidžiant už AKR-EB partnerystės susitarimą atsakingo komiteto įgaliojimų;

| 7. | visų Bendrijos teisės aktų finansinį poveikį ir jų suderinamumą su daugiametėmis finansinėmis gairėmis, nepažeidžiant susijusių komitetų įgaliojimų; |
| --- | --- |

7.

visų Bendrijos teisės aktų finansinį poveikį ir jų suderinamumą su daugiametėmis finansinėmis gairėmis, nepažeidžiant susijusių komitetų įgaliojimų;

| 8. | nepaisant Darbo tvarkos taisyklių 72 straipsnio 1 dalies, einamojo biudžeto vykdymo stebėjimą ir vertinimą, asignavimų pervedimą, su personalo planu susijusias procedūras, administracinius asignavimus ir nuomones dėl su pastatais susijusių projektų, turinčių reikšmingą finansinį poveikį; |
| --- | --- |

8.

nepaisant Darbo tvarkos taisyklių 72 straipsnio 1 dalies, einamojo biudžeto vykdymo stebėjimą ir vertinimą, asignavimų pervedimą, su personalo planu susijusias procedūras, administracinius asignavimus ir nuomones dėl su pastatais susijusių projektų, turinčių reikšmingą finansinį poveikį;

| 9. | Finansinį reglamentą, išskyrus klausimus, susijusius su biudžeto vykdymu, valdymu ir kontrole. |
| --- | --- |

9.

Finansinį reglamentą, išskyrus klausimus, susijusius su biudžeto vykdymu, valdymu ir kontrole.

V.
     
  Biudžeto kontrolės komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | Sąjungos ir Europos plėtros fondo biudžeto vykdymo kontrolę bei Parlamento priimtus sprendimus dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, įskaitant vidinę biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, bei visas kitas sprendimus lydinčias ar įgyvendinančias priemones; |
| --- | --- |

1.

Sąjungos ir Europos plėtros fondo biudžeto vykdymo kontrolę bei Parlamento priimtus sprendimus dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, įskaitant vidinę biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, bei visas kitas sprendimus lydinčias ar įgyvendinančias priemones;

| 2. | Sąjungos, jos institucijų ir kitų jos finansuojamų įstaigų sąskaitų ir finansinio balanso uždarymą, pateikimą ir patikrinimą, įskaitant perkeltinų vėlesniam laikui asignavimų patvirtinimą bei likučio nustatymą; |
| --- | --- |

2.

Sąjungos, jos institucijų ir kitų jos finansuojamų įstaigų sąskaitų ir finansinio balanso uždarymą, pateikimą ir patikrinimą, įskaitant perkeltinų vėlesniam laikui asignavimų patvirtinimą bei likučio nustatymą;

| 3. | Europos investicijų banko finansinės veiklos kontrolę; |
| --- | --- |

3.

Europos investicijų banko finansinės veiklos kontrolę;

| 4. | įvairių Bendrijos finansavimo būdų, įgyvendinant Sąjungos politikos sritis, sąnaudų ir efektyvumo santykio priežiūrą; |
| --- | --- |

4.

įvairių Bendrijos finansavimo būdų, įgyvendinant Sąjungos politikos sritis, sąnaudų ir efektyvumo santykio priežiūrą;

| 5. | su Sąjungos biudžeto vykdymu susijusių sukčiavimo atvejų ir pažeidimų nagrinėjimą, tokių atvejų prevenciją ir teisminio tyrimo inicijavimą bei bendrą Sąjungos finansinių interesų apsaugą; |
| --- | --- |

5.

su Sąjungos biudžeto vykdymu susijusių sukčiavimo atvejų ir pažeidimų nagrinėjimą, tokių atvejų prevenciją ir teisminio tyrimo inicijavimą bei bendrą Sąjungos finansinių interesų apsaugą;

| 6. | santykius su Audito Rūmais, jų narių skyrimą ir jų pranešimų nagrinėjimą; |
| --- | --- |

6.

santykius su Audito Rūmais, jų narių skyrimą ir jų pranešimų nagrinėjimą;

| 7. | Finansinį reglamentą tiek, kiek tai susiję su biudžeto vykdymu, valdymu ir kontrole. |
| --- | --- |

7.

Finansinį reglamentą tiek, kiek tai susiję su biudžeto vykdymu, valdymu ir kontrole.

VI.
     
  Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | Sąjungos ekonomikos ir pinigų politikos sritis, Ekonominės ir pinigų sąjungos bei Europos pinigų ir finansinės sistemos veikimą (įskaitant santykius su susijusiomis institucijomis ir organizacijomis); |
| --- | --- |

1.

Sąjungos ekonomikos ir pinigų politikos sritis, Ekonominės ir pinigų sąjungos bei Europos pinigų ir finansinės sistemos veikimą (įskaitant santykius su susijusiomis institucijomis ir organizacijomis);

| 2. | laisvą kapitalo ir mokėjimų judėjimą (tarptautinius mokėjimus, vieningą mokėjimų erdvę, mokėjimų balansą, kapitalo judėjimą ir paskolų gavimo bei teikimo politiką, kapitalo iš trečiųjų šalių judėjimo kontrolę, kapitalo eksportą iš Europos Sąjungos į trečiąsias šalis skatinančias priemones); |
| --- | --- |

2.

laisvą kapitalo ir mokėjimų judėjimą (tarptautinius mokėjimus, vieningą mokėjimų erdvę, mokėjimų balansą, kapitalo judėjimą ir paskolų gavimo bei teikimo politiką, kapitalo iš trečiųjų šalių judėjimo kontrolę, kapitalo eksportą iš Europos Sąjungos į trečiąsias šalis skatinančias priemones);

| 3. | tarptautinę pinigų ir finansinę sistemą (įskaitant santykius su finansinėmis ir pinigų institucijomis bei organizacijomis); |
| --- | --- |

3.

tarptautinę pinigų ir finansinę sistemą (įskaitant santykius su finansinėmis ir pinigų institucijomis bei organizacijomis);

| 4. | konkurencijos ir valstybės arba viešosios pagalbos taisykles; |
| --- | --- |

4.

konkurencijos ir valstybės arba viešosios pagalbos taisykles;

| 5. | mokesčių nuostatas; |
| --- | --- |

5.

mokesčių nuostatas;

| 6. | finansinių paslaugų, institucijų ir rinkų, įskaitant finansines ataskaitas, auditą, apskaitos taisykles, įmonių valdymą ir kitus su finansinėmis paslaugomis susijusius bendrovių teisės klausimus, reguliavimą ir kontrolę. |
| --- | --- |

6.

finansinių paslaugų, institucijų ir rinkų, įskaitant finansines ataskaitas, auditą, apskaitos taisykles, įmonių valdymą ir kitus su finansinėmis paslaugomis susijusius bendrovių teisės klausimus, reguliavimą ir kontrolę.

VII.
     
  Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | užimtumo politiką ir visus socialinės politikos aspektus, tokius kaip darbo sąlygas, socialinį draudimą ir socialinę apsaugą; |
| --- | --- |

1.

užimtumo politiką ir visus socialinės politikos aspektus, tokius kaip darbo sąlygas, socialinį draudimą ir socialinę apsaugą;

| 2. | sveikatos apsaugos ir saugos priemones darbo vietoje; |
| --- | --- |

2.

sveikatos apsaugos ir saugos priemones darbo vietoje;

| 3. | Europos socialinį fondą; |
| --- | --- |

3.

Europos socialinį fondą;

| 4. | profesinį rengimą, įskaitant profesines kvalifikacijas; |
| --- | --- |

4.

profesinį rengimą, įskaitant profesines kvalifikacijas;

| 5. | laisvą darbuotojų ir pensininkų judėjimą; |
| --- | --- |

5.

laisvą darbuotojų ir pensininkų judėjimą;

| 6. | socialinį dialogą; |
| --- | --- |

6.

socialinį dialogą;

| 7. | visų formų diskriminaciją darbo vietoje ir darbo rinkoje, išskyrus diskriminaciją dėl lyties; |
| --- | --- |

7.

visų formų diskriminaciją darbo vietoje ir darbo rinkoje, išskyrus diskriminaciją dėl lyties;

| 8. | santykius su:






  — | Europos profesinio rengimo plėtros centru (Cedefop), |
| --- | --- | --- |

8.

santykius su:

—

Europos profesinio rengimo plėtros centru (Cedefop),

| — | Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondu, |
| --- | --- |

—

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondu,

| — | Europos mokymo fondu, |
| --- | --- |

—

Europos mokymo fondu,

| — | Europos sveikatos ir saugos darbe agentūra; |
| --- | --- |

—

Europos sveikatos ir saugos darbe agentūra;

ir santykius su kitais susijusiais ES organais ir tarptautinėmis organizacijomis.

VIII.
     
  Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | aplinkos politiką ir aplinkosaugos priemones, ypač:






  a) | oro, dirvožemio ir vandens taršą, atliekų tvarkymą ir perdirbimą, pavojingas medžiagas ir preparatus, triukšmo lygius, klimato kaitą, biologinės įvairovės apsaugą, |
| --- | --- | --- |

1.

aplinkos politiką ir aplinkosaugos priemones, ypač:

a)

oro, dirvožemio ir vandens taršą, atliekų tvarkymą ir perdirbimą, pavojingas medžiagas ir preparatus, triukšmo lygius, klimato kaitą, biologinės įvairovės apsaugą,

| b) | tvarią plėtrą, |
| --- | --- |

b)

tvarią plėtrą,

| c) | tarptautines ir regionines aplinkosaugos priemones bei susitarimus, |
| --- | --- |

c)

tarptautines ir regionines aplinkosaugos priemones bei susitarimus,

| d) | žalos aplinkai atitaisymą, |
| --- | --- |

d)

žalos aplinkai atitaisymą,

| e) | civilinę apsaugą, |
| --- | --- |

e)

civilinę apsaugą,

| f) | Europos aplinkosaugos agentūrą, |
| --- | --- |

f)

Europos aplinkosaugos agentūrą,

| g) | Europos cheminių medžiagų agentūrą; |
| --- | --- |

g)

Europos cheminių medžiagų agentūrą;

| 2. | visuomenės sveikatą, ypač:






  a) | visuomenės sveikatos programas ir konkrečius veiksmus šioje srityje, |
| --- | --- | --- |

2.

visuomenės sveikatą, ypač:

a)

visuomenės sveikatos programas ir konkrečius veiksmus šioje srityje,

| b) | vaistų pramonės ir kosmetikos gaminius, |
| --- | --- |

b)

vaistų pramonės ir kosmetikos gaminius,

| c) | su bioterorizmu susijusius sveikatos aspektus, |
| --- | --- |

c)

su bioterorizmu susijusius sveikatos aspektus,

| d) | Europos vaistų vertinimo tarnybą ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą; |
| --- | --- |

d)

Europos vaistų vertinimo tarnybą ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą;

| 3. | maisto saugos klausimus, ypač:






  a) | maisto produktų ženklinimą ir saugą, |
| --- | --- | --- |

3.

maisto saugos klausimus, ypač:

a)

maisto produktų ženklinimą ir saugą,

| b) | veterinarijos teisės aktus dėl apsaugos nuo rizikos žmonių sveikatai, maisto produktų ir maisto gamybos sistemų tikrinimą siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą, |
| --- | --- |

b)

veterinarijos teisės aktus dėl apsaugos nuo rizikos žmonių sveikatai, maisto produktų ir maisto gamybos sistemų tikrinimą siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą,

| c) | Europos maisto saugos tarnybą ir Europos maisto ir veterinarijos tarnybą. |
| --- | --- |

c)

Europos maisto saugos tarnybą ir Europos maisto ir veterinarijos tarnybą.

IX.
     
  Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | Sąjungos pramonės politiką ir naujų technologijų taikymą, įskaitant mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) taikomas priemones; |
| --- | --- |

1.

Sąjungos pramonės politiką ir naujų technologijų taikymą, įskaitant mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) taikomas priemones;

| 2. | Sąjungos mokslinių tyrimų politiką, įskaitant tyrimų rezultatų panaudojimą ir skleidimą; |
| --- | --- |

2.

Sąjungos mokslinių tyrimų politiką, įskaitant tyrimų rezultatų panaudojimą ir skleidimą;

| 3. | kosmoso politiką; |
| --- | --- |

3.

kosmoso politiką;

| 4. | Jungtinių tyrimų centro (JRC), Centrinį branduolinių matavimų biuro veiklą, taip pat JET, ITER ir kitus projektus šioje srityje; |
| --- | --- |

4.

Jungtinių tyrimų centro (JRC), Centrinį branduolinių matavimų biuro veiklą, taip pat JET, ITER ir kitus projektus šioje srityje;

| 5. | su energetikos politika susijusias Bendrijos priemones, energijos tiekimo patikimumą ir energijos sąnaudų efektyvumą, įskaitant transeuropinių tinklų kūrimą ir plėtojimą energetikos infrastruktūrų srityje; |
| --- | --- |

5.

su energetikos politika susijusias Bendrijos priemones, energijos tiekimo patikimumą ir energijos sąnaudų efektyvumą, įskaitant transeuropinių tinklų kūrimą ir plėtojimą energetikos infrastruktūrų srityje;

| 6. | „Euratomo“ sutartį ir Euratomo tiekimo agentūrą, branduolinę saugą, eksploatacijos nutraukimą bei atliekų šalinimą branduoliniame sektoriuje; |
| --- | --- |

6.

„Euratomo“ sutartį ir Euratomo tiekimo agentūrą, branduolinę saugą, eksploatacijos nutraukimą bei atliekų šalinimą branduoliniame sektoriuje;

| 7. | informacinę visuomenę ir informacines technologijas, įskaitant transeuropinių tinklų kūrimą ir plėtojimą telekomunikacijų infrastruktūrų srityse. |
| --- | --- |

7.

informacinę visuomenę ir informacines technologijas, įskaitant transeuropinių tinklų kūrimą ir plėtojimą telekomunikacijų infrastruktūrų srityse.

X.
     
  Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | vidaus rinką ir muitų sąjungą reglamentuojančių nacionalinės teisės aktų koordinavimą Bendrijos lygmeniu, ypač:






  a) | laisvą prekių judėjimą, įskaitant techninių standartų derinimą, |
| --- | --- | --- |

1.

vidaus rinką ir muitų sąjungą reglamentuojančių nacionalinės teisės aktų koordinavimą Bendrijos lygmeniu, ypač:

a)

laisvą prekių judėjimą, įskaitant techninių standartų derinimą,

| b) | įsisteigimo teisę, |
| --- | --- |

b)

įsisteigimo teisę,

| c) | laisvę teikti paslaugas, išskyrus finansiniame ir pašto sektoriuose; |
| --- | --- |

c)

laisvę teikti paslaugas, išskyrus finansiniame ir pašto sektoriuose;

| 2. | galimų vidaus rinkos veikimo kliūčių nustatymo ir panaikinimo priemones; |
| --- | --- |

2.

galimų vidaus rinkos veikimo kliūčių nustatymo ir panaikinimo priemones;

| 3. | vartotojų ekonominių interesų skatinimą ir apsaugą kuriant vidaus rinką, išskyrus visuomenės sveikatos ir maisto saugos klausimus. |
| --- | --- |

3.

vartotojų ekonominių interesų skatinimą ir apsaugą kuriant vidaus rinką, išskyrus visuomenės sveikatos ir maisto saugos klausimus.

XI.
     
  Transporto ir turizmo komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | klausimus, susijusius su bendros geležinkelių, kelių, vidaus vandens kelių, jūrų ir oro transporto politikos sukūrimu, ypač:






  a) | bendras transportui Europos Sąjungoje taikomas taisykles, |
| --- | --- | --- |

1.

klausimus, susijusius su bendros geležinkelių, kelių, vidaus vandens kelių, jūrų ir oro transporto politikos sukūrimu, ypač:

a)

bendras transportui Europos Sąjungoje taikomas taisykles,

| b) | transeuropinių tinklų kūrimą ir plėtojimą transporto infrastruktūrų srityse, |
| --- | --- |

b)

transeuropinių tinklų kūrimą ir plėtojimą transporto infrastruktūrų srityse,

| c) | transporto paslaugų teikimą ir santykius su trečiosiomis šalimis transporto srityje, |
| --- | --- |

c)

transporto paslaugų teikimą ir santykius su trečiosiomis šalimis transporto srityje,

| d) | transporto saugą, |
| --- | --- |

d)

transporto saugą,

| e) | santykius su tarptautinėmis transporto organizacijomis; |
| --- | --- |

e)

santykius su tarptautinėmis transporto organizacijomis;

| 2. | pašto paslaugas; |
| --- | --- |

2.

pašto paslaugas;

| 3. | turizmą. |
| --- | --- |

3.

turizmą.

XII.
     
  Regioninės plėtros komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

regioninę ir sanglaudos politiką, ypač:

| a) | Europos regioninės plėtros fondą, Sanglaudos fondą ir kitas Sąjungos regioninės politikos priemones, |
| --- | --- |

a)

Europos regioninės plėtros fondą, Sanglaudos fondą ir kitas Sąjungos regioninės politikos priemones,

| b) | kitų Sąjungos politikos sričių įtakos ekonominei ir socialinei sanglaudai įvertinimą, |
| --- | --- |

b)

kitų Sąjungos politikos sričių įtakos ekonominei ir socialinei sanglaudai įvertinimą,

| c) | Sąjungos struktūrinių priemonių derinimą, |
| --- | --- |

c)

Sąjungos struktūrinių priemonių derinimą,

| d) | atokiausius regionus ir salas bei bendradarbiavimą abipus sienų ir regionų bendradarbiavimą, |
| --- | --- |

d)

atokiausius regionus ir salas bei bendradarbiavimą abipus sienų ir regionų bendradarbiavimą,

| e) | santykius su Regionų komitetu, regionų bendradarbiavimo organizacijomis ir vietos bei regioninės valdžios institucijomis. |
| --- | --- |

e)

santykius su Regionų komitetu, regionų bendradarbiavimo organizacijomis ir vietos bei regioninės valdžios institucijomis.

XIII.
     
  Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | bendros žemės ūkio politikos veikimą ir plėtojimą; |
| --- | --- |

1.

bendros žemės ūkio politikos veikimą ir plėtojimą;

| 2. | kaimo plėtrą, įskaitant susijusių finansinių įstaigų veiklą; |
| --- | --- |

2.

kaimo plėtrą, įskaitant susijusių finansinių įstaigų veiklą;

| 3. | teisės aktus šiose srityse:






  a) | veterinarijos ir fitosanitarijos, gyvūnų pašarų, jei šiomis priemonėmis nesiekiama apsaugoti nuo rizikos žmonių sveikatai, |
| --- | --- | --- |

3.

teisės aktus šiose srityse:

a)

veterinarijos ir fitosanitarijos, gyvūnų pašarų, jei šiomis priemonėmis nesiekiama apsaugoti nuo rizikos žmonių sveikatai,

| b) | gyvulininkystės ir gyvūnų gerovės; |
| --- | --- |

b)

gyvulininkystės ir gyvūnų gerovės;

| 4. | žemės ūkio produktų kokybės gerinimą; |
| --- | --- |

4.

žemės ūkio produktų kokybės gerinimą;

| 5. | žemės ūkio žaliavų tiekimą; |
| --- | --- |

5.

žemės ūkio žaliavų tiekimą;

| 6. | Bendrijos augalų veislių biurą; |
| --- | --- |

6.

Bendrijos augalų veislių biurą;

| 7. | miškininkystę. |
| --- | --- |

7.

miškininkystę.

XIV.
     
  Žuvininkystės komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | bendros žuvininkystės politikos veikimą ir plėtojimą bei jos valdymą; |
| --- | --- |

1.

bendros žuvininkystės politikos veikimą ir plėtojimą bei jos valdymą;

| 2. | žuvų išteklių išsaugojimą; |
| --- | --- |

2.

žuvų išteklių išsaugojimą;

| 3. | žuvininkystės produktų rinkos bendrą organizavimą; |
| --- | --- |

3.

žuvininkystės produktų rinkos bendrą organizavimą;

| 4. | struktūrinę žuvininkystės ir vandens ūkio sektorių politiką, įskaitant žuvininkystės orientavimo finansines priemones; |
| --- | --- |

4.

struktūrinę žuvininkystės ir vandens ūkio sektorių politiką, įskaitant žuvininkystės orientavimo finansines priemones;

| 5. | tarptautinius susitarimus dėl žvejybos ir žuvininkystės. |
| --- | --- |

5.

tarptautinius susitarimus dėl žvejybos ir žuvininkystės.

XV.
     
  Kultūros ir švietimo komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | Europos Sąjungos kultūrinius aspektus, ypač:






  a) | geresnį kultūros pažinimą ir populiarinimą, |
| --- | --- | --- |

1.

Europos Sąjungos kultūrinius aspektus, ypač:

a)

geresnį kultūros pažinimą ir populiarinimą,

| b) | kultūrinės ir kalbinės įvairovės apsaugą ir skatinimą, |
| --- | --- |

b)

kultūrinės ir kalbinės įvairovės apsaugą ir skatinimą,

| c) | kultūrinio paveldo išsaugojimą ir apsaugą, kultūrinius mainus ir meninę kūrybą; |
| --- | --- |

c)

kultūrinio paveldo išsaugojimą ir apsaugą, kultūrinius mainus ir meninę kūrybą;

| 2. | Sąjungos švietimo politiką, įskaitant Europos aukštojo mokslo erdvę, europinių mokyklų sistemos ir mokymosi visą gyvenimą vystymą; |
| --- | --- |

2.

Sąjungos švietimo politiką, įskaitant Europos aukštojo mokslo erdvę, europinių mokyklų sistemos ir mokymosi visą gyvenimą vystymą;

| 3. | audiovizualinę politiką bei informacinės visuomenės kultūrinius ir švietimo aspektus; |
| --- | --- |

3.

audiovizualinę politiką bei informacinės visuomenės kultūrinius ir švietimo aspektus;

| 4. | jaunimo politiką ir sporto bei laisvalaikio politikos vystymą; |
| --- | --- |

4.

jaunimo politiką ir sporto bei laisvalaikio politikos vystymą;

| 5. | informacijos ir žiniasklaidos politiką; |
| --- | --- |

5.

informacijos ir žiniasklaidos politiką;

| 6. | bendradarbiavimą kultūros ir švietimo srityse su trečiosiomis šalimis ir susijusiomis tarptautinėmis organizacijomis bei institucijomis. |
| --- | --- |

6.

bendradarbiavimą kultūros ir švietimo srityse su trečiosiomis šalimis ir susijusiomis tarptautinėmis organizacijomis bei institucijomis.

XVI.
     
  Teisės reikalų komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | Europos Sąjungos teisės aiškinimą ir taikymą, Europos Sąjungos teisės aktų suderinamumą su pirmine teise, įskaitant teisinio pagrindo parinkimą ir subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymąsi; |
| --- | --- |

1.

Europos Sąjungos teisės aiškinimą ir taikymą, Europos Sąjungos teisės aktų suderinamumą su pirmine teise, įskaitant teisinio pagrindo parinkimą ir subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymąsi;

| 2. | tarptautinės teisės aiškinimą ir taikymą tiek, kiek tai yra susiję su Europos Sąjunga; |
| --- | --- |

2.

tarptautinės teisės aiškinimą ir taikymą tiek, kiek tai yra susiję su Europos Sąjunga;

| 3. | Bendrijos teisės supaprastinimą, ypač pasiūlymus dėl teisės aktų, siekiant ją oficialiai kodifikuoti; |
| --- | --- |

3.

Bendrijos teisės supaprastinimą, ypač pasiūlymus dėl teisės aktų, siekiant ją oficialiai kodifikuoti;

| 4. | Parlamento teisių ir prerogatyvų teisinę apsaugą, įskaitant ieškinius Teisingumo Teisme ir Pirmosios instancijos teisme; |
| --- | --- |

4.

Parlamento teisių ir prerogatyvų teisinę apsaugą, įskaitant ieškinius Teisingumo Teisme ir Pirmosios instancijos teisme;

| 5. | valstybių narių teisinę sistemą įtakojančius Bendrijos aktus, ypač šiose srityse:






  a) | civilinės ir komercinės teisės, |
| --- | --- | --- |

5.

valstybių narių teisinę sistemą įtakojančius Bendrijos aktus, ypač šiose srityse:

a)

civilinės ir komercinės teisės,

| b) | bendrovių teisės, |
| --- | --- |

b)

bendrovių teisės,

| c) | intelektinės nuosavybės teisės, |
| --- | --- |

c)

intelektinės nuosavybės teisės,

| d) | proceso teisės; |
| --- | --- |

d)

proceso teisės;

| 6. | teisminį ir administracinį bendradarbiavimą civilinėse bylose, |
| --- | --- |

6.

teisminį ir administracinį bendradarbiavimą civilinėse bylose,

| 7. | atsakomybę aplinkosaugos srityje ir sankcijas už nusikaltimus aplinkai; |
| --- | --- |

7.

atsakomybę aplinkosaugos srityje ir sankcijas už nusikaltimus aplinkai;

| 8. | etikos klausimus, susijusius su naujosiomis technologijomis, naudojant darbo su susijusiais komitetais procedūrą; |
| --- | --- |

8.

etikos klausimus, susijusius su naujosiomis technologijomis, naudojant darbo su susijusiais komitetais procedūrą;

| 9. | Parlamento narių statutą ir Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus; |
| --- | --- |

9.

Parlamento narių statutą ir Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus;

| 10. | Parlamento narių privilegijas ir imunitetus bei jų įgaliojimų patikrinimą; |
| --- | --- |

10.

Parlamento narių privilegijas ir imunitetus bei jų įgaliojimų patikrinimą;

| 11. | Teisingumo Teismo struktūrą ir statutą; |
| --- | --- |

11.

Teisingumo Teismo struktūrą ir statutą;

| 12. | Vidaus rinkos derinimo tarnybą. |
| --- | --- |

12.

Vidaus rinkos derinimo tarnybą.

XVII.
     
  Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | piliečių teisių, žmogaus teisių ir pagrindinių teisių apsaugą Sąjungoje teritorijoje, įskaitant mažumų apsaugą, kaip nustatyta sutartyse ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje; |
| --- | --- |

1.

piliečių teisių, žmogaus teisių ir pagrindinių teisių apsaugą Sąjungoje teritorijoje, įskaitant mažumų apsaugą, kaip nustatyta sutartyse ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje;

| 2. | priemones kovojant prieš visų formų diskriminaciją, išskyrus diskriminaciją dėl lyties arba diskriminaciją darbo vietoje ir darbo rinkoje; |
| --- | --- |

2.

priemones kovojant prieš visų formų diskriminaciją, išskyrus diskriminaciją dėl lyties arba diskriminaciją darbo vietoje ir darbo rinkoje;

| 3. | teisės aktus dėl viešumo ir fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis; |
| --- | --- |

3.

teisės aktus dėl viešumo ir fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis;

| 4. | laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimą ir plėtrą, ypač:






  a) | priemones, susijusias su asmenų atvykimu ir judėjimu, prieglobsčiu, migracija, |
| --- | --- | --- |

4.

laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimą ir plėtrą, ypač:

a)

priemones, susijusias su asmenų atvykimu ir judėjimu, prieglobsčiu, migracija,

| b) | priemones, susijusias su integruotu išorės sienų valdymu, |
| --- | --- |

b)

priemones, susijusias su integruotu išorės sienų valdymu,

| c) | priemones, susijusias su policijos ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose; |
| --- | --- |

c)

priemones, susijusias su policijos ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose;

| 5. | Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centrą ir Europos rasizmo ir ksenofobijos stebėjimo centrą, Europolą, Eurojustą, Europos policijos kolegiją (Cepol) ir kitas įstaigas ir agentūras šioje srityje; |
| --- | --- |

5.

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centrą ir Europos rasizmo ir ksenofobijos stebėjimo centrą, Europolą, Eurojustą, Europos policijos kolegiją (Cepol) ir kitas įstaigas ir agentūras šioje srityje;

| 6. | akivaizdžios rizikos, kada valstybė narė gali rimtai pažeisti visoms valstybėms narėms bendrus principus, nustatymą. |
| --- | --- |

6.

akivaizdžios rizikos, kada valstybė narė gali rimtai pažeisti visoms valstybėms narėms bendrus principus, nustatymą.

XVIII.
     
  Konstitucinių reikalų komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | Europos integracijos institucinius aspektus, ypač jei tai susiję su tarpvyriausybinių konferencijų bei konventų parengimu ir eiga; |
| --- | --- |

1.

Europos integracijos institucinius aspektus, ypač jei tai susiję su tarpvyriausybinių konferencijų bei konventų parengimu ir eiga;

| 2. | ES sutarties įgyvendinimą ir jos veikimo įvertinimą; |
| --- | --- |

2.

ES sutarties įgyvendinimą ir jos veikimo įvertinimą;

| 3. | derybų dėl Sąjungos plėtros institucinius padarinius; |
| --- | --- |

3.

derybų dėl Sąjungos plėtros institucinius padarinius;

| 4. | santykius tarp institucijų, įskaitant tarpinstitucinių susitarimų, kuriuos ruošiamasi patvirtinti plenarinio posėdžio metu, nagrinėjimą pagal Darbo tvarkos taisyklių 120 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

4.

santykius tarp institucijų, įskaitant tarpinstitucinių susitarimų, kuriuos ruošiamasi patvirtinti plenarinio posėdžio metu, nagrinėjimą pagal Darbo tvarkos taisyklių 120 straipsnio 2 dalį;

| 5. | rinkimų procedūrą pagal visose valstybėse narėse taikomą vienodą tvarką; |
| --- | --- |

5.

rinkimų procedūrą pagal visose valstybėse narėse taikomą vienodą tvarką;

| 6. | Europos politines partijas, nepažeidžiant biuro įgaliojimų; |
| --- | --- |

6.

Europos politines partijas, nepažeidžiant biuro įgaliojimų;

| 7. | atvejų, kai valstybė narė šiurkščiai ir nuolat pažeidžia visoms valstybėms narėms bendrus principus, nustatymą; |
| --- | --- |

7.

atvejų, kai valstybė narė šiurkščiai ir nuolat pažeidžia visoms valstybėms narėms bendrus principus, nustatymą;

| 8. | Darbo tvarkos taisyklių aiškinimą ir įgyvendinimą bei pasiūlymus dėl jų keitimo. |
| --- | --- |

8.

Darbo tvarkos taisyklių aiškinimą ir įgyvendinimą bei pasiūlymus dėl jų keitimo.

XIX.
     
  Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | moterų teisių Sąjungoje apibrėžimą, skatinimą ir apsaugą bei susijusias Bendrijos priemones; |
| --- | --- |

1.

moterų teisių Sąjungoje apibrėžimą, skatinimą ir apsaugą bei susijusias Bendrijos priemones;

| 2. | moterų teisių skatinimą trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

2.

moterų teisių skatinimą trečiosiose šalyse;

| 3. | lygių galimybių politiką, įskaitant vyrų ir moterų lygybę dėl galimybių darbo rinkoje ir požiūrio darbe; |
| --- | --- |

3.

lygių galimybių politiką, įskaitant vyrų ir moterų lygybę dėl galimybių darbo rinkoje ir požiūrio darbe;

| 4. | visų formų diskriminacijos dėl žmogaus lyties panaikinimą; |
| --- | --- |

4.

visų formų diskriminacijos dėl žmogaus lyties panaikinimą;

| 5. | lygių galimybių principo įgyvendinimą ir plėtotę visuose politikos sektoriuose; |
| --- | --- |

5.

lygių galimybių principo įgyvendinimą ir plėtotę visuose politikos sektoriuose;

| 6. | tarptautinių su moterų teisėmis susijusių susitarimų ir konvencijų nuolatinę peržiūrą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

6.

tarptautinių su moterų teisėmis susijusių susitarimų ir konvencijų nuolatinę peržiūrą ir įgyvendinimą;

| 7. | informacijos apie moteris politiką. |
| --- | --- |

7.

informacijos apie moteris politiką.

XX.
     
  Peticijų komitetas

Komitetas yra atsakingas už:

| 1. | peticijas; |
| --- | --- |

1.

peticijas;

| 2. | ryšius su Europos ombudsmenu.“ |
| --- | --- |

2.

ryšius su Europos ombudsmenu.“

| 3. | nusprendžia, kad šis sprendimas įsigalios pirmą septintos kadencijos pirmosios sesijos dieną; |
| --- | --- |

3.

nusprendžia, kad šis sprendimas įsigalios pirmą septintos kadencijos pirmosios sesijos dieną;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/136 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/136

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisTarpparlamentinės delegacijos, delegacijos jungtiniuose parlamentiniuose komitetuose, parlamentinio bendradarbiavimo komitetuose ir daugiašalės parlamentinės asamblėjos

P6_TA(2009)0349

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl tarpparlamentinių delegacijų, delegacijų jungtiniuose parlamentiniuose, parlamentinio bendradarbiavimo komitetuose ir dėl daugiašalių parlamentinių asamblėjų skaičiaus

2010/C 212 E/24

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 188 ir 190 straipsnius,

atsižvelgdamas į Sąjungos ir ES nepriklausančių šalių sudarytus asociacijos, bendradarbiavimo ir kitus susitarimus,

siekdamas per nenutrūkstamą tarpparlamentinį dialogą stiprinti parlamentinę demokratiją,

| 1. | nutaria patvirtinti šias delegacijas ir jų regionines grupes:

  a)   Europa, Vakarų Balkanai ir Turkija

  Delegacijos:






  — | ES ir Kroatijos jungtiniame parlamentiniame komitete, |
| --- | --- | --- |

1.

nutaria patvirtinti šias delegacijas ir jų regionines grupes:

a)   Europa, Vakarų Balkanai ir Turkija

Delegacijos:

—

ES ir Kroatijos jungtiniame parlamentiniame komitete,

| — | ES ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos jungtiniame parlamentiniame komitete, |
| --- | --- |

—

ES ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos jungtiniame parlamentiniame komitete,

| — | ES ir Turkijos jungtiniame parlamentiniame komitete. |
| --- | --- |

—

ES ir Turkijos jungtiniame parlamentiniame komitete.

Delegacija ryšiams su Šveicarija, Islandija, Norvegija ir Europos ekonominės erdvės (EEE) jungtiniame parlamentiniame komitete.

Delegacija ryšiams su Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Serbija, Juodkalnija ir Kosovu;

b)   Rusija, Rytų partnerystės valstybės, Centrinė Azija ir Mongolija

Delegacija ES ir Rusijos parlamentinio bendradarbiavimo komitete,

Delegacija ES ir Ukrainos parlamentinio bendradarbiavimo komitete,

Delegacija ES ir Moldovos parlamentinio bendradarbiavimo komitete,

Delegacija ryšiams su Baltarusija,

Delegacija ES ir Armėnijos, ES ir Azerbaidžano, ES ir Gruzijos parlamentinio bendradarbiavimo komitetuose,

Delegacija ES ir Kazachstano, ES ir Kirgizijos, ES ir Uzbekistano parlamentinio bendradarbiavimo komitetuose ir ryšiams su Tadžikistanu, Turkmėnistanu ir Mongolija;

c)   Magrebas, Mašrekas, Izraelis, Palestina

Delegacijos ryšiams su:

| — | Izraeliu, |
| --- | --- |

—

Izraeliu,

| — | Palestinos Įstatymų Leidybos Taryba, |
| --- | --- |

—

Palestinos Įstatymų Leidybos Taryba,

| — | Magrebo šalimis ir Arabų Magrebo sąjunga, |
| --- | --- |

—

Magrebo šalimis ir Arabų Magrebo sąjunga,

| — | Mašreko šalimis; |
| --- | --- |

—

Mašreko šalimis;

d)   Arabijos pusiasalis, Irakas ir Iranas

Delegacijos ryšiams su:

| — | Arabijos pusiasaliu, |
| --- | --- |

—

Arabijos pusiasaliu,

| — | Iraku, |
| --- | --- |

—

Iraku,

| — | Iranu; |
| --- | --- |

—

Iranu;

e)   Šiaurės ir Pietų Amerikos

Delegacijos ryšiams su:

| — | Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, |
| --- | --- |

—

Jungtinėmis Amerikos Valstijomis,

| — | Kanada, |
| --- | --- |

—

Kanada,

| — | Centrinės Amerikos šalimis, |
| --- | --- |

—

Centrinės Amerikos šalimis,

| — | Andų bendrijos šalimis, |
| --- | --- |

—

Andų bendrijos šalimis,

| — | MERCOSUR; |
| --- | --- |

—

MERCOSUR;

Delegacija ES ir Meksikos jungtiniame parlamentiniame komitete,

Delegacija ES ir Čilės jungtiniame parlamentiniame komitete;

f)   Azija, Ramusis vandenynas

Delegacijos ryšiams su:

| — | Japonija, |
| --- | --- |

—

Japonija,

| — | Kinijos Liaudies Respublika, |
| --- | --- |

—

Kinijos Liaudies Respublika,

| — | Indija, |
| --- | --- |

—

Indija,

| — | Afganistanu, |
| --- | --- |

—

Afganistanu,

| — | Pietų Azijos šalimis, |
| --- | --- |

—

Pietų Azijos šalimis,

| — | Pietryčių Azijos šalimis ir Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN), |
| --- | --- |

—

Pietryčių Azijos šalimis ir Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN),

| — | Korėjos pusiasaliu, |
| --- | --- |

—

Korėjos pusiasaliu,

| — | Australija ir Naująja Zelandija; |
| --- | --- |

—

Australija ir Naująja Zelandija;

g)   Afrika

| — | Delegacija ryšiams su Pietų Afrika, |
| --- | --- |

—

Delegacija ryšiams su Pietų Afrika,

| — | Delegacija ryšiams su Panafrikos Parlamentu; |
| --- | --- |

—

Delegacija ryšiams su Panafrikos Parlamentu;

h)   Daugiašalės asamblėjos

Delegacija AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje,

Delegacija Europos ir Viduržemio jūros šalių parlamentinėje asamblėjoje,

Delegacija Europos ir Lotynų Amerikos šalių parlamentinėje asamblėjoje,

Delegacija EURONEST šalių parlamentinėje asamblėjoje,

Delegacija ryšiams su NATO Parlamentine Asamblėja,

(kurią sudarys Saugumo ir gynybos pakomitečio nariai);

| 2. | a) | nutaria, kad narystė EPS parlamentiniuose komitetuose grindžiama išskirtinai naryste AKR ir ES Jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje, užtikrinant tinkamą Vystymosi ir Tarptautinės prekybos komitetų atstovavimą; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

nutaria, kad narystė EPS parlamentiniuose komitetuose grindžiama išskirtinai naryste AKR ir ES Jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje, užtikrinant tinkamą Vystymosi ir Tarptautinės prekybos komitetų atstovavimą;

| b) | nutaria, kad narystė EUROMED, EUROLAT ir EURONEST parlamentinėse asamblėjose grindžiama išskirtinai naryste dvišalėse ar subregioninėse delegacijose, kurias įtraukia kiekviena asamblėja; |
| --- | --- |

b)

nutaria, kad narystė EUROMED, EUROLAT ir EURONEST parlamentinėse asamblėjose grindžiama išskirtinai naryste dvišalėse ar subregioninėse delegacijose, kurias įtraukia kiekviena asamblėja;

| 3. | primena Pirmininkų sueigos sprendimą įsteigti EURONEST parlamentinę asamblėją, kuri susietų Europos Parlamentą ir Ukrainos, Moldovos, Baltarusijos, Armėnijos, Azerbaidžano ir Gruzijos parlamentus; nusprendžia, kiek tai yra susiję su Baltarusija, kad Pirmininkų sueiga teiks pasiūlymus dėl Baltarusijos atstovavimo EURONEST parlamentinėje asamblėjoje; |
| --- | --- |

3.

primena Pirmininkų sueigos sprendimą įsteigti EURONEST parlamentinę asamblėją, kuri susietų Europos Parlamentą ir Ukrainos, Moldovos, Baltarusijos, Armėnijos, Azerbaidžano ir Gruzijos parlamentus; nusprendžia, kiek tai yra susiję su Baltarusija, kad Pirmininkų sueiga teiks pasiūlymus dėl Baltarusijos atstovavimo EURONEST parlamentinėje asamblėjoje;

| 4. | nutaria, kad Delegacijų pirmininkų sueiga turi parengti metinio kalendoriaus projektą, kurį tvirtintų Pirmininkų sueiga, pasikonsultavusi su Užsienio reikalų, Vystimosi ir Tarptautinės prekybos komitetais, tačiau supranta, kad Pirmininkų sueiga, siekdama reaguoti į politinius įvykius, gali nuspręsti pakoreguoti kalendorių; |
| --- | --- |

4.

nutaria, kad Delegacijų pirmininkų sueiga turi parengti metinio kalendoriaus projektą, kurį tvirtintų Pirmininkų sueiga, pasikonsultavusi su Užsienio reikalų, Vystimosi ir Tarptautinės prekybos komitetais, tačiau supranta, kad Pirmininkų sueiga, siekdama reaguoti į politinius įvykius, gali nuspręsti pakoreguoti kalendorių;

| 5. | nutaria, kad frakcijos ir nepriklausomi nariai skirs nuolatinius pakaitinius narius, kurie dalyvaus kiekvieno tipo delegacijos veikloje, ir kad šių pakaitinių narių skaičius negali viršyti visų frakcijoms ar nepriklausomiems nariams atstovaujančių narių skaičiaus; |
| --- | --- |

5.

nutaria, kad frakcijos ir nepriklausomi nariai skirs nuolatinius pakaitinius narius, kurie dalyvaus kiekvieno tipo delegacijos veikloje, ir kad šių pakaitinių narių skaičius negali viršyti visų frakcijoms ar nepriklausomiems nariams atstovaujančių narių skaičiaus;

| 6. | nutaria skatinti intensyvesnį komitetų, kuriems aktualus delegacijų darbas, bendradarbiavimą ir konsultacijas su jais, t. y. organizuoti bendrus šių organų posėdžius jų įprastinėje darbo vietoje; |
| --- | --- |

6.

nutaria skatinti intensyvesnį komitetų, kuriems aktualus delegacijų darbas, bendradarbiavimą ir konsultacijas su jais, t. y. organizuoti bendrus šių organų posėdžius jų įprastinėje darbo vietoje;

| 7. | stengsis praktiniu lygmeniu užtikrinti, kad vienas ar daugiau komitetų pranešėjų/pirmininkų galėtų panašiai dalyvauti delegacijų, parlamentinio bendradarbiavimo ir jungtinių parlamentinių komitetų bei daugiašalių parlamentinių asamblėjų procedūrose; nutaria, kad Pirmininkas, gavęs bendrą delegacijos pirmininko ir susijusio komiteto prašymą, turi leisti surengti šio pobūdžio misiją; |
| --- | --- |

7.

stengsis praktiniu lygmeniu užtikrinti, kad vienas ar daugiau komitetų pranešėjų/pirmininkų galėtų panašiai dalyvauti delegacijų, parlamentinio bendradarbiavimo ir jungtinių parlamentinių komitetų bei daugiašalių parlamentinių asamblėjų procedūrose; nutaria, kad Pirmininkas, gavęs bendrą delegacijos pirmininko ir susijusio komiteto prašymą, turi leisti surengti šio pobūdžio misiją;

| 8. | nutaria, kad šis sprendimas įsigalios 7-osios parlamentinės kadencijos pirmosios sesijos metu; |
| --- | --- |

8.

nutaria, kad šis sprendimas įsigalios 7-osios parlamentinės kadencijos pirmosios sesijos metu;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/140 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/140

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisDarbo tvarkos taisyklių straipsnių dėl peticijų peržiūra

P6_TA(2009)0353

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Darbo tvarkos taisyklių straipsnių dėl peticijų peržiūros (2006/2209(REG))

2010/C 212 E/25

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 20 d. Pirmininko raštą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklų 201 ir 202 straipsnius,

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir į Peticijų komiteto nuomonę (A6–0027/2009),

| 1. | nusprendžia priimti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia priimti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus;

| 2. | pabrėžia, kad pakeitimai įsigalioja pirmą kito plenarinio posėdžio dieną, išskyrus Darbo tvarkos taisyklių 193a straipsnio (naujo) pakeitimą, kuris įsigalios pirmą dieną po atitinkamos Sutarties nuostatos įsigaliojimo datos; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad pakeitimai įsigalioja pirmą kito plenarinio posėdžio dieną, išskyrus Darbo tvarkos taisyklių 193a straipsnio (naujo) pakeitimą, kuris įsigalios pirmą dieną po atitinkamos Sutarties nuostatos įsigaliojimo datos;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti.

| DABARTINIS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  191 straipsnio 2 a dalis (nauja) |
| | 2a. | Jei peticiją pasirašė keli fiziniai arba juridiniai asmenys, pasirašiusieji paskiria vieną atstovą ir atstovo pavaduotojus, kurie laikomi peticijos teikėjais įgyvendinant šios antraštinės dalies nuostatas.



  Jei tokio asmens nebuvo paskirta, pirmasis pasirašęs asmuo arba kitas atitinkamas asmuo laikomas peticijos teikėju. |

DABARTINIS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

191 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a.

Jei tokio asmens nebuvo paskirta, pirmasis pasirašęs asmuo arba kitas atitinkamas asmuo laikomas peticijos teikėju.

Pakeitimas 2

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

191 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| 2b. | Kiekvienas peticijos teikėjas gali bet kada atšaukti savo parašą.



  Jei visi teikėjai atšaukia parašus, peticija tampa niekine. |
| --- | --- |

2b.

Jei visi teikėjai atšaukia parašus, peticija tampa niekine.

Pakeitimas 3

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

191 straipsnio 3 dalis

| 3. | Peticijos pateikiamos
  viena iš oficialių Europos Sąjungos
  kalbų. |
| --- | --- |

3.

Peticijos pateikiamos
  viena iš oficialių Europos Sąjungos
  kalbų.

| 3. | Peticijos pateikiamos oficialiąja Europos Sąjungos
  kalba. |
| --- | --- |

3.

Peticijos pateikiamos oficialiąja Europos Sąjungos
  kalba.

Kitomis kalbomis pateiktos peticijos bus nagrinėjamos tik tuo atveju, jei peticijos įteikėjas prie jos prideda vertimą
  arba santrauką
  viena iš oficialių
  Europos Sąjungos
  kalbų
  . Parlamentas remiasi šiuo vertimu arba pateiktos peticijos santrauka.
  Parlamentas susirašinėja su peticijų teikėjais ta oficialia kalba, kuria buvo pateiktas vertimas arba santrauka.

Kitomis kalbomis pateiktos peticijos bus nagrinėjamos tik tuo atveju, jei peticijos teikėjas prie jos prideda vertimą viena iš oficialių kalbų. Parlamentas susirašinėja su peticijų teikėjais ta oficialia kalba, kuria buvo pateiktas vertimas.

Biuras gali nuspręsti, kad peticijos ir susirašinėjimas su peticijų teikėjais vyktų kita kalba, vartojama valstybėje narėje.

Pakeitimas 4

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

191 straipsnio 5 dalis

| 5. | Į registrą įtrauktas peticijas Pirmininkas persiunčia atsakingam komitetui, kuris pirmiausiai patikrina,
  ar užregistruotos peticijos tikrai priklauso Europos Sąjungos veiklos sričiai. |
| --- | --- |

5.

Į registrą įtrauktas peticijas Pirmininkas persiunčia atsakingam komitetui, kuris pirmiausiai patikrina,
  ar užregistruotos peticijos tikrai priklauso Europos Sąjungos veiklos sričiai.

| 5. | Į registrą įtrauktas peticijas Parlamento pirmininkas persiunčia atsakingam komitetui, kuris pirmiausiai
  nustato, peticija priimtina ar ne, remiantis EB Sutarties 194 straipsnio nuostatomis.




  Jei atsakingas komitetas nesugeba pasiekti susitarimo peticijos priimtinumo klausimu, ji laikoma priimtina, jei tam pritaria bent ketvirtadalis komiteto narių. |
| --- | --- |

5.

Į registrą įtrauktas peticijas Parlamento pirmininkas persiunčia atsakingam komitetui, kuris pirmiausiai
  nustato, peticija priimtina ar ne, remiantis EB Sutarties 194 straipsnio nuostatomis.

Jei atsakingas komitetas nesugeba pasiekti susitarimo peticijos priimtinumo klausimu, ji laikoma priimtina, jei tam pritaria bent ketvirtadalis komiteto narių.

Pakeitimas 5

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

191 straipsnio 6 dalis

| 6. | Peticijos, kurias komitetas paskelbia nepriimtinomis, yra archyvuojamos. Peticijos teikėjui yra pranešama apie sprendimą ir jo priežastis. |
| --- | --- |

6.

Peticijos, kurias komitetas paskelbia nepriimtinomis, yra archyvuojamos. Peticijos teikėjui yra pranešama apie sprendimą ir jo priežastis.

| 6. | Peticijos, kurias komitetas paskelbia nepriimtinomis, yra archyvuojamos. Peticijos teikėjui yra pranešama apie sprendimą ir jo priežastis.
  Jei įmanoma, galima pasiūlyti kitų priemonių teisėms apginti. |
| --- | --- |

6.

Peticijos, kurias komitetas paskelbia nepriimtinomis, yra archyvuojamos. Peticijos teikėjui yra pranešama apie sprendimą ir jo priežastis.
  Jei įmanoma, galima pasiūlyti kitų priemonių teisėms apginti.

Pakeitimas 6

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

191 straipsnio 7 dalis

| 7. | Tokiais atvejais, komitetas peticijos teikėjui gali pasiūlyti kreiptis į kompetentingą atitinkamos valstybės narės ar Europos Sąjungos instituciją. |
| --- | --- |

7.

Išbraukta.

Pakeitimas 7

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

191 straipsnio 8 dalis

| 8. | Peticijos įtraukiamos į viešą registrą, išskyrus atvejus, kai peticijos teikėjas prašo, kad jo peticija būtų nagrinėjama konfidencialiai. |
| --- | --- |

8.

| 8. | Užregistruotos peticijos bendrąja tvarka tampa viešais dokumentais, ir, siekdamas skaidrumo, Parlamentas gali paskelbti peticijos teikėjo pavardę ar pavadinimą ir peticijos turinį. |
| --- | --- |

8.

Pakeitimas 8

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

191 straipsnio 8 a dalis (nauja)

| 8a. | Nepažeidžiant 8 dalies nuostatų, peticijos teikėjas gali paprašyti, kad jo pavardė ar pavadinimas nebūtų paviešinti, siekiant išsaugoti jo privatumą; tokiu atveju Parlamentas privalo atsižvelgti į šį prašymą.



  Jei peticijos teikėjo skundo negalima išnagrinėti dėl anonimiškumo, kreipiamasi į peticijos teikėją dėl tolesnių jos nagrinėjimo būdų. |
| --- | --- |

8a.

Jei peticijos teikėjo skundo negalima išnagrinėti dėl anonimiškumo, kreipiamasi į peticijos teikėją dėl tolesnių jos nagrinėjimo būdų.

Pakeitimas 9

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

191 straipsnio 8 b dalis (nauja)

| 8b. | Peticijos teikėjas gali prašyti, kad jo peticija būtų nagrinėjama konfidencialiai; tokiu atveju Parlamentas imasi atitinkamų atsargumo priemonių, kad peticijos turinys nebūtų paviešintas. Peticijos teikėjas informuojamas, kokiomis konkrečiomis sąlygomis bus taikoma ši nuostata. |
| --- | --- |

8b.

Pakeitimas 10

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

192 straipsnio -1 dalis (nauja)

| -1. | Priimtinos peticijos svarstomos atsakingame komitete vykstant įprastai jo veiklai – arba eiliniame posėdyje, arba taikant rašytinę procedūrą. Peticijų teikėjai gali būti kviečiami dalyvauti komiteto posėdžiuose, jei jų peticija bus aptariama, arba jie gali paprašyti leisti juose dalyvauti. Komiteto pirmininkas sprendžia, ar suteikti peticijų teikėjams teisę kalbėti. |
| --- | --- |

-1.

Pakeitimas 11

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

192 straipsnio 1 dalis

| 1. | Atsakingas
  komitetas gali nuspręsti parengti pranešimą
  ar kita forma išreikšti savo nuomonę dėl peticijų, kurias paskelbia priimtinomis. |
| --- | --- |

1.

Atsakingas
  komitetas gali nuspręsti parengti pranešimą
  ar kita forma išreikšti savo nuomonę dėl peticijų, kurias paskelbia priimtinomis.

| 1. | Komitetas
  dėl priimtinos peticijos
  gali nuspręsti parengti pranešimą
  savo iniciatyva, vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnio 1 dalimi, arba pateikti Parlamentui trumpą pasiūlymą dėl rezoliucijos, jei tam neprieštarauja Pirmininkų sueiga. Tokie pasiūlymai dėl rezoliucijų įtraukiami į plenarinio posėdžio, vyksiančio ne vėliau kaip praėjus aštuonioms savaitėms nuo jų priėmimo komitete datos, darbotvarkės projektą. Už juos balsuojama vieną kartą be diskusijų, nebent Pirmininkų sueiga išimties tvarka nuspręstų taikyti Darbo tvarkos taisyklių 131a straipsnį. |
| --- | --- |

1.

Komitetas
  dėl priimtinos peticijos
  gali nuspręsti parengti pranešimą
  savo iniciatyva, vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnio 1 dalimi, arba pateikti Parlamentui trumpą pasiūlymą dėl rezoliucijos, jei tam neprieštarauja Pirmininkų sueiga. Tokie pasiūlymai dėl rezoliucijų įtraukiami į plenarinio posėdžio, vyksiančio ne vėliau kaip praėjus aštuonioms savaitėms nuo jų priėmimo komitete datos, darbotvarkės projektą. Už juos balsuojama vieną kartą be diskusijų, nebent Pirmininkų sueiga išimties tvarka nuspręstų taikyti Darbo tvarkos taisyklių 131a straipsnį.

Tam tikrais atvejais, ypač kai peticijose prašoma pakeisti galiojančias teisės aktų nuostatas
  , komitetas, remdamasis 46 straipsniu, gali paprašyti kitų komitetų pateikti savo nuomonę.

Komitetas, remdamasis 46 straipsniu
  ir VI priedu
  , gali paprašyti kitų komitetų,
  kurie atsako už šiuos svarstomus klausimus
  , pateikti savo nuomonę.

Pakeitimas 12

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

192 straipsnio 2 dalis

| 2. | Turi būti sukurtas elektroninis registras, kuriame piliečiai galėtų prisijungti prie peticijos teikėjų, padėdami elektroninius parašus prie priimtinomis paskelbtų ir į registrą įtrauktų peticijų. |
| --- | --- |

2.

Turi būti sukurtas elektroninis registras, kuriame piliečiai galėtų prisijungti prie peticijos teikėjų, padėdami elektroninius parašus prie priimtinomis paskelbtų ir į registrą įtrauktų peticijų.

| 2. | Turi būti sukurtas elektroninis registras, kuriame piliečiai galėtų prisijungti prie peticijos teikėjų
  arba atsiimti savo parašą
  , padėdami elektroninius parašus prie priimtinomis paskelbtų ir į registrą įtrauktų peticijų. |
| --- | --- |

2.

Turi būti sukurtas elektroninis registras, kuriame piliečiai galėtų prisijungti prie peticijos teikėjų
  arba atsiimti savo parašą
  , padėdami elektroninius parašus prie priimtinomis paskelbtų ir į registrą įtrauktų peticijų.

Pakeitimas 13

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

192 straipsnio 3 dalis

| 3. | Nagrinėdamas
  peticijas
  ar
  nustatydamas faktus, komitetas gali
  surengti peticijų teikėjų klausymus ar bendro pobūdžio klausymus arba pavesti nariams vykti į vietą nustatyti faktus
  . |
| --- | --- |

3.

Nagrinėdamas
  peticijas
  ar
  nustatydamas faktus, komitetas gali
  surengti peticijų teikėjų klausymus ar bendro pobūdžio klausymus arba pavesti nariams vykti į vietą nustatyti faktus
  .

| 3. | Tirdamas
  peticijas
  ,
  nustatydamas faktus
  ar ieškodamas sprendimų,
  komitetas gali
  lankytis informacijos rinkimo tikslu valstybėse narėse ar regione, kuris susijęs su pateikta peticija
  .


  Pranešimus apie apsilankymus parengia dalyviai. Kai juos patvirtina komitetas, jie pateikiami Parlamento pirmininkui. |
| --- | --- |

3.

Tirdamas
  peticijas
  ,
  nustatydamas faktus
  ar ieškodamas sprendimų,
  komitetas gali
  lankytis informacijos rinkimo tikslu valstybėse narėse ar regione, kuris susijęs su pateikta peticija
  .

Pranešimus apie apsilankymus parengia dalyviai. Kai juos patvirtina komitetas, jie pateikiami Parlamento pirmininkui.

Pakeitimas 14

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

192 straipsnio 4 dalis

| 4. | Rengdamas savo nuomonę dėl peticijos
  , komitetas gali paprašyti Komisijos
  pateikti reikiamus dokumentus, informaciją ar pasinaudoti jos paslaugomis. |
| --- | --- |

4.

Rengdamas savo nuomonę dėl peticijos
  , komitetas gali paprašyti Komisijos
  pateikti reikiamus dokumentus, informaciją ar pasinaudoti jos paslaugomis.

| 4. | Komitetas gali paprašyti Komisijos
  jam padėti, t.y. pateikti informaciją dėl Bendrijos teisės taikymo ir jos normų laikymosi, taip pat pateikti visus dokumentus ir informaciją, susijusią su peticija. Komisijos atstovai kviečiami dalyvauti komiteto posėdžiuose. |
| --- | --- |

4.

Komitetas gali paprašyti Komisijos
  jam padėti, t.y. pateikti informaciją dėl Bendrijos teisės taikymo ir jos normų laikymosi, taip pat pateikti visus dokumentus ir informaciją, susijusią su peticija. Komisijos atstovai kviečiami dalyvauti komiteto posėdžiuose.

Pakeitimas 15

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

192 straipsnio 5 dalis

| 5. | Komitetas,
  jei reikalinga, pateikia Parlamentui pasiūlymus dėl rezoliucijų dėl išnagrinėtų peticijų. |
| --- | --- |

5.

Komitetas,
  jei reikalinga, pateikia Parlamentui pasiūlymus dėl rezoliucijų dėl išnagrinėtų peticijų.

| 5. | Komitetas
  gali paprašyti Parlamento pirmininko persiųsti jo nuomonę ar rekomendaciją Komisijai, Tarybai ar atsakingai valstybės narės institucijai, kad jos imtųsi veiksmų ar atsakomųjų priemonių. |
| --- | --- |

5.

Komitetas
  gali paprašyti Parlamento pirmininko persiųsti jo nuomonę ar rekomendaciją Komisijai, Tarybai ar atsakingai valstybės narės institucijai, kad jos imtųsi veiksmų ar atsakomųjų priemonių.

Komitetas taip pat gali paprašyti Pirmininko persiųsti jo nuomonę Komisijai ar Tarybai.

Pakeitimas 16

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

192 straipsnio 7 dalis

| 7. | Peticijų teikėjams Pirmininkas praneša
  apie priimtus
  sprendimus ir jų priėmimo priežastis. |
| --- | --- |

7.

Peticijų teikėjams Pirmininkas praneša
  apie priimtus
  sprendimus ir jų priėmimo priežastis.

| 7. | Peticijų teikėjas informuojamas
  apie
  komiteto
  priimtus
  sprendimus
  ,
  jam pateikiamos sprendimą pagrindžiančios priežastys.




  Kai baigiama svarstyti priimtina peticija, paskelbiama, kad svarstymas baigtas, ir apie tai informuojamas peticijos teikėjas. |
| --- | --- |

7.

Peticijų teikėjas informuojamas
  apie
  komiteto
  priimtus
  sprendimus
  ,
  jam pateikiamos sprendimą pagrindžiančios priežastys.

Kai baigiama svarstyti priimtina peticija, paskelbiama, kad svarstymas baigtas, ir apie tai informuojamas peticijos teikėjas.

Pakeitimas 17

Parlamento darbo tvarkos taisyklės

193 a straipsnis (naujas)

193a straipsnis

Piliečių iniciatyva

Jei Parlamentui pranešama, kad Komisijos buvo paprašyta pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, vadovaujantis ES sutarties 11 straipsnio 4 dalimi, Peticijų komitetas nustato, ar tai turės įtakos jo darbui ir, jei būtina, apie tai praneša peticijų, susijusių su minėtais klausimais, teikėjams.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/145 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/145

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisParlamento darbo tvarkos taisyklių bendra peržiūra

P6_TA(2009)0359

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl bendros Parlamento darbo tvarkos taisyklių peržiūros (2007/2124(REG))

2010/C 212 E/26

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklų 201 ir 202 straipsnius,

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A6-0273/2009),

| 1. | nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus;

| 2. | nusprendžia įtraukti Elgesio kodeksą dėl derybų dėl pagal bendro sprendimo procedūrą priimamų dokumentų į Darbo tvarkos taisyklių XVIe priedą, vadovaujantis Pirmininkų sueigos 2008 m. rugsėjo 18 d. sprendimu; |
| --- | --- |

2.

nusprendžia įtraukti Elgesio kodeksą dėl derybų dėl pagal bendro sprendimo procedūrą priimamų dokumentų į Darbo tvarkos taisyklių XVIe priedą, vadovaujantis Pirmininkų sueigos 2008 m. rugsėjo 18 d. sprendimu;

| 3. | nusprendžia, kad pakeitimai įsigalios pirmą septintosios Parlamento kadencijos dieną; |
| --- | --- |

3.

nusprendžia, kad pakeitimai įsigalios pirmą septintosios Parlamento kadencijos dieną;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti.

| GALIOJANTIS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  9 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa |
| 1. | Parlamentas
  gali priimti
  taisykles dėl Parlamento narių finansinių interesų skaidrumo, kurios pridedamos prie šių Darbo tvarkos taisyklių. |

GALIOJANTIS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

9 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

1.

Parlamentas
  gali priimti
  taisykles dėl Parlamento narių finansinių interesų skaidrumo, kurios pridedamos prie šių Darbo tvarkos taisyklių.

| 1. | Parlamentas
  priima
  taisykles dėl Parlamento narių finansinių interesų skaidrumo, kurios pridedamos prie šių Darbo tvarkos taisyklių. |
| --- | --- |

1.

Parlamentas
  priima
  taisykles dėl Parlamento narių finansinių interesų skaidrumo, kurios pridedamos prie šių Darbo tvarkos taisyklių.

Pakeitimas 2

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

10 a straipsnis (naujas)

10a straipsnis

Stebėtojai

| 1. | Pasirašius valstybės stojimo į Europos Sąjungą sutartį, Parlamento pirmininkas, gavęs Pirmininkų sueigos sutikimą, gali pakviesti stojančiosios valstybės parlamentą iš savo narių skirti tokį skaičių stebėtojų, kuris atitiktų tai valstybei skirtą būsimų vietų Europos Parlamente skaičių. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tol, kol įsigalios stojimo sutartis, šie stebėtojai dalyvauja Parlamento darbe ir turi teisę kalbėti komitetuose ir frakcijose. Stebėtojai neturi teisės balsuoti ir būti kandidatais į renkamus Parlamento postus. Jų dalyvavimas neturi jokių teisinių pasekmių Parlamento darbui. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Stebėtojai naudojasi Parlamento infrastruktūra bei vykdant stebėtojų veiklą jų patiriamos išlaidos jiems atlyginamos tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir Parlamento nariams. |
| --- | --- |

3.

Pakeitimas 51

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 straipsnis

Vyriausias pagal amžių Parlamento narys

Laikinai einantis Parlamento pirmininko pareigas

| 1. | 127 straipsnio 2 dalyje numatytam posėdžiui, taip pat bet kuriam kitam Pirmininko ir biuro rinkimams skirtam posėdžiui pirmininkauja
  vyriausias pagal amžių posėdyje dalyvaujantis Parlamento narys
  , kol bus išrinktas Pirmininkas. |
| --- | --- |

1.

127 straipsnio 2 dalyje numatytam posėdžiui, taip pat bet kuriam kitam Pirmininko ir biuro rinkimams skirtam posėdžiui pirmininkauja
  vyriausias pagal amžių posėdyje dalyvaujantis Parlamento narys
  , kol bus išrinktas Pirmininkas.

| 1. | Kol bus išrinktas Parlamento pirmininkas, 127 straipsnio 2 dalyje numatytam posėdžiui, taip pat bet kuriam kitam posėdžiui, kuriame renkamas Parlamento pirmininkas ir Biuras, pirmininkauja
  kadenciją baigiantis Parlamento pirmininkas arba, jei jo nėra, kadenciją baigiantis Parlamento pirmininko pavaduotojas eilės tvarka arba, jei jo nėra, Parlamento narys, kuris ilgiausiai ėjo pareigas
  . |
| --- | --- |

1.

Kol bus išrinktas Parlamento pirmininkas, 127 straipsnio 2 dalyje numatytam posėdžiui, taip pat bet kuriam kitam posėdžiui, kuriame renkamas Parlamento pirmininkas ir Biuras, pirmininkauja
  kadenciją baigiantis Parlamento pirmininkas arba, jei jo nėra, kadenciją baigiantis Parlamento pirmininko pavaduotojas eilės tvarka arba, jei jo nėra, Parlamento narys, kuris ilgiausiai ėjo pareigas
  .

| 2. | Pirmininkaujant
  vyriausiam pagal amžių
  Parlamento nariui, negali vykti jokių diskusijų, išskyrus tas, kurios susijusios su Pirmininko rinkimais ar jo įgaliojimų patikrinimu. |
| --- | --- |

2.

Pirmininkaujant
  vyriausiam pagal amžių
  Parlamento nariui, negali vykti jokių diskusijų, išskyrus tas, kurios susijusios su Pirmininko rinkimais ar jo įgaliojimų patikrinimu.

| 2. | Pirmininkaujant Parlamento nariui,
  kuris laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas pagal 1 dalį,
  negali vykti jokių diskusijų, išskyrus tas, kurios susijusios su Parlamento pirmininko rinkimais ar įgaliojimų patikrinimu. |
| --- | --- |

2.

Pirmininkaujant Parlamento nariui,
  kuris laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas pagal 1 dalį,
  negali vykti jokių diskusijų, išskyrus tas, kurios susijusios su Parlamento pirmininko rinkimais ar įgaliojimų patikrinimu.

Vyriausiam pagal amžių
  Parlamento nariui suteikiami 3 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje numatyti Pirmininko įgaliojimai. Visi kiti klausimai dėl įgaliojimų patikrinimo, kurie iškeliami pirmininkaujant
  vyriausiam pagal amžių Parlamento nariui, perduodami už įgaliojimų patikrinimą atsakingam komitetui.

Parlamento nariui, kuris laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas pagal 1 dalį,
  suteikiami 3 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje numatyti Parlamento pirmininko įgaliojimai. Visi kiti klausimai dėl įgaliojimų patikrinimo, kurie iškeliami
  jam
  pirmininkaujant, perduodami už įgaliojimų patikrinimą atsakingam komitetui.

Pakeitimas 52

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

13 straipsnis

| 1. | Pirmiausia renkamas Pirmininkas.
  Vyriausiam pagal amžių
  Parlamento nariui prieš kiekvieną balsavimą pristatomos kandidatūros, su kuriomis jis supažindina Parlamentą. Jeigu po trijų balsavimų nei vienas kandidatas nesurenka absoliučios balsavusiųjų daugumos, per ketvirtą balsavimą balsuojama tik dėl dviejų trečiojo balsavimo metu daugiausiai balsų surinkusių narių; balsams pasidalijus po lygiai, išrinktu laikomas vyresnis pagal amžių kandidatas. |
| --- | --- |

1.

Pirmiausia renkamas Pirmininkas.
  Vyriausiam pagal amžių
  Parlamento nariui prieš kiekvieną balsavimą pristatomos kandidatūros, su kuriomis jis supažindina Parlamentą. Jeigu po trijų balsavimų nei vienas kandidatas nesurenka absoliučios balsavusiųjų daugumos, per ketvirtą balsavimą balsuojama tik dėl dviejų trečiojo balsavimo metu daugiausiai balsų surinkusių narių; balsams pasidalijus po lygiai, išrinktu laikomas vyresnis pagal amžių kandidatas.

| 1. | Pirmiausia renkamas Parlamento pirmininkas. Parlamento nariui,
  kuris laikinai eina Pirmininko pareigas pagal 11 straipsnį,
  prieš kiekvieną balsavimą pristatomos kandidatūros, su kuriomis jis supažindina Parlamentą. Jeigu po trijų balsavimų nei vienas kandidatas nesurenka absoliučios balsavusiųjų daugumos, per ketvirtą balsavimą balsuojama tik dėl dviejų trečiojo balsavimo metu daugiausiai balsų surinkusių narių; balsams pasidalijus po lygiai, išrinktu laikomas vyresnis pagal amžių kandidatas. |
| --- | --- |

1.

Pirmiausia renkamas Parlamento pirmininkas. Parlamento nariui,
  kuris laikinai eina Pirmininko pareigas pagal 11 straipsnį,
  prieš kiekvieną balsavimą pristatomos kandidatūros, su kuriomis jis supažindina Parlamentą. Jeigu po trijų balsavimų nei vienas kandidatas nesurenka absoliučios balsavusiųjų daugumos, per ketvirtą balsavimą balsuojama tik dėl dviejų trečiojo balsavimo metu daugiausiai balsų surinkusių narių; balsams pasidalijus po lygiai, išrinktu laikomas vyresnis pagal amžių kandidatas.

| 2. | Išrinkus Pirmininką,
  vyriausias pagal amžių
  Parlamento narys jam perleidžia pirmininko vietą. Tik išrinktas Pirmininkas gali sakyti sveikinimo kalbą. |
| --- | --- |

2.

Išrinkus Pirmininką,
  vyriausias pagal amžių
  Parlamento narys jam perleidžia pirmininko vietą. Tik išrinktas Pirmininkas gali sakyti sveikinimo kalbą.

| 2. | Išrinkus Parlamento pirmininką, Parlamento narys
  , kuris laikinai eina Pirmininko pareigas pagal 11 straipsnį,
  jam užleidžia Parlemento pirmininko vietą. Tik išrinktas Parlemento pirmininkas gali sakyti sveikinimo kalbą. |
| --- | --- |

2.

Išrinkus Parlamento pirmininką, Parlamento narys
  , kuris laikinai eina Pirmininko pareigas pagal 11 straipsnį,
  jam užleidžia Parlemento pirmininko vietą. Tik išrinktas Parlemento pirmininkas gali sakyti sveikinimo kalbą.

Pakeitimas 3

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

24 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| 4a. | Pirmininkų sueiga atsakinga už struktūrizuotų konsultacijų svarbiausiomis temomis su Europos pilietine visuomene organizavimą. Tai gali apimti viešų diskusijų, kuriose būtų leidžiama dalyvauti besidomintiems piliečiams, bendrojo Europos intereso klausimais organizavimą. Biuras skiria už šių konsultacijų įgyvendinimą atsakingą Parlamento pirmininko pavaduotoją, kuris teikia ataskaitas Pirmininkų sueigai. |
| --- | --- |

4a.

Pakeitimas 4

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

28 straipsnio 2 dalis

| 2. | Visi Parlamento nariai gali pateikti klausimus dėl biuro, pirmininkų sueigos ir kvestorių darbo. Šie klausimai pateikiami raštu pirmininkui ir kartu su atsakymais skelbiami Parlamento
  biuletenyje
  per trisdešimt dienų nuo jų pateikimo. |
| --- | --- |

2.

Visi Parlamento nariai gali pateikti klausimus dėl biuro, pirmininkų sueigos ir kvestorių darbo. Šie klausimai pateikiami raštu pirmininkui ir kartu su atsakymais skelbiami Parlamento
  biuletenyje
  per trisdešimt dienų nuo jų pateikimo.

| 2. | Visi Parlamento nariai gali pateikti klausimus dėl Biuro, Pirmininkų sueigos ir kvestorių darbo. Šie klausimai pateikiami raštu Parlamento pirmininkui
  , apie juos pranešama Parlamento nariams
  ir jie kartu su atsakymais skelbiami Parlamento
  interneto svetainėje
  per trisdešimt dienų nuo jų pateikimo. |
| --- | --- |

2.

Visi Parlamento nariai gali pateikti klausimus dėl Biuro, Pirmininkų sueigos ir kvestorių darbo. Šie klausimai pateikiami raštu Parlamento pirmininkui
  , apie juos pranešama Parlamento nariams
  ir jie kartu su atsakymais skelbiami Parlamento
  interneto svetainėje
  per trisdešimt dienų nuo jų pateikimo.

Pakeitimas 5

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

30 a straipsnis (naujas)

30a straipsnis

Jungtinės grupės

| 1. | Pavieniai Parlamento nariai gali steigti jungtines arba kitas neoficialias narių grupes, skirtas rengti neoficialų įvairių frakcijų keitimąsi nuomonėmis specifiniais klausimais įtraukiant įvairių Parlamento komitetų narius, taip pat skatinti Parlamento narių ir pilietinės visuomenės ryšius. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Šios grupės negali vykdyti jokios veiklos, kuri galėtų būti painiojama su oficialia Parlamento arba jo valdymo organų veikla. Jeigu paisoma sąlygų, kurios nustatytos pagal Biuro priimtas šių grupių steigimą reglamentuojančias taisykles, frakcijos gali palengvinti šių grupių veiklą, teikdamos joms logistinę paramą. Remdamosi I priedo nuostatomis, tokios grupės praneša apie bet kokią iš išorės gaunamą paramą. |
| --- | --- |

2.

Pakeitimas 6

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

36 straipsnio 1 dalis

| 1. | Nepažeidžiant 40 straipsnio, atsakingas komitetas patikrina, ar Komisijos pasiūlymas ar kitas teisės aktų leidybos dokumentas finansiniu požiūriu yra suderinamas su
  finansine perspektyva
  . |
| --- | --- |

1.

Nepažeidžiant 40 straipsnio, atsakingas komitetas patikrina, ar Komisijos pasiūlymas ar kitas teisės aktų leidybos dokumentas finansiniu požiūriu yra suderinamas su
  finansine perspektyva
  .

| 1. | Nepažeidžiant 40 straipsnio, atsakingas komitetas patikrina, ar Komisijos pasiūlymas ar kitas teisėkūros dokumentas finansiniu požiūriu yra suderinamas su
  daugiamete finansine programa
  . |
| --- | --- |

1.

Nepažeidžiant 40 straipsnio, atsakingas komitetas patikrina, ar Komisijos pasiūlymas ar kitas teisėkūros dokumentas finansiniu požiūriu yra suderinamas su
  daugiamete finansine programa
  .

(Horizontalusis pakeitimas: žodžiai „finansinė perspektyva“ visame Darbo tvarkos taisyklių tekste keičiami žodžiais „daugiametė finansinė programa“).

Pakeitimas 7

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

39 straipsnio 1 dalis

| 1. | Parlamentas gali, pagal EB sutarties 192 straipsnio antrą pastraipą, prašyti Komisijos pateikti jam atitinkamą pasiūlymą dėl naujo teisės akto priėmimo ar dėl jau egzistuojančio teisės akto pakeitimo, priimdamas rezoliuciją atsakingo komiteto iniciatyva pateikto pranešimo pagrindu. Rezoliucija priimama visų Parlamento narių dauguma. Tuo pačiu metu Parlamentas gali nustatyti pasiūlymo teikimo terminą. |
| --- | --- |

1.

Parlamentas gali, pagal EB sutarties 192 straipsnio antrą pastraipą, prašyti Komisijos pateikti jam atitinkamą pasiūlymą dėl naujo teisės akto priėmimo ar dėl jau egzistuojančio teisės akto pakeitimo, priimdamas rezoliuciją atsakingo komiteto iniciatyva pateikto pranešimo pagrindu. Rezoliucija priimama visų Parlamento narių dauguma. Tuo pačiu metu Parlamentas gali nustatyti pasiūlymo teikimo terminą.

| 1. | Parlamentas, priimdamas rezoliuciją, kurios pagrindas – atsakingo komiteto pranešimas savo iniciatyva, gali EB sutarties 192 straipsnio antros pastraipos pagrindu prašyti Komisijos pateikti jam atitinkamą pasiūlymą dėl naujo teisės akto priėmimo ar dėl jau egzistuojančio teisės akto pakeitimo. Rezoliucija priimama visų Parlamento narių dauguma
  galutiniame balsavime
  . Tuo pat metu Parlamentas gali nustatyti pasiūlymo pateikimo terminą. |
| --- | --- |

1.

Parlamentas, priimdamas rezoliuciją, kurios pagrindas – atsakingo komiteto pranešimas savo iniciatyva, gali EB sutarties 192 straipsnio antros pastraipos pagrindu prašyti Komisijos pateikti jam atitinkamą pasiūlymą dėl naujo teisės akto priėmimo ar dėl jau egzistuojančio teisės akto pakeitimo. Rezoliucija priimama visų Parlamento narių dauguma
  galutiniame balsavime
  . Tuo pat metu Parlamentas gali nustatyti pasiūlymo pateikimo terminą.

Pakeitimas 8

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

45 straipsnio 2 dalis

| 2. | Pranešimuose savo iniciatyva esantys pasiūlymai dėl rezoliucijų svarstomi Parlamente laikantis 131a straipsnyje nurodytos trumpo pristatymo tvarkos. Tokių pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimai plenariniame posėdyje
  nesvarstomi, išskyrus atvejus
  ,
  kai
  juos pateikia pranešėjas, siekdamas atsižvelgti į naują informaciją,
  tačiau galima
  pateikti alternatyvių pasiūlymų dėl rezoliucijų pagal 151 straipsnio 4 dalį. Ši dalis netaikoma, jei pranešimo tema atitinka esmines diskusijas plenariniame posėdyje, jei pranešimas parengtas pagal 38a arba 39 straipsnyje numatytą iniciatyvos teisę arba jei pranešimą pagal Pirmininkų sueigos nustatytus kriterijus galima laikyti strateginiu pranešimu. |
| --- | --- |

2.

Pranešimuose savo iniciatyva esantys pasiūlymai dėl rezoliucijų svarstomi Parlamente laikantis 131a straipsnyje nurodytos trumpo pristatymo tvarkos. Tokių pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimai plenariniame posėdyje
  nesvarstomi, išskyrus atvejus
  ,
  kai
  juos pateikia pranešėjas, siekdamas atsižvelgti į naują informaciją,
  tačiau galima
  pateikti alternatyvių pasiūlymų dėl rezoliucijų pagal 151 straipsnio 4 dalį. Ši dalis netaikoma, jei pranešimo tema atitinka esmines diskusijas plenariniame posėdyje, jei pranešimas parengtas pagal 38a arba 39 straipsnyje numatytą iniciatyvos teisę arba jei pranešimą pagal Pirmininkų sueigos nustatytus kriterijus galima laikyti strateginiu pranešimu.

| 2. | Pranešimuose savo iniciatyva pateikiami pasiūlymai dėl rezoliucijų svarstomi Parlamente laikantis 131a straipsnyje nurodytos trumpo pristatymo tvarkos. Tokių pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimai plenariniame posėdyje
  svarstomi tik tuo atveju
  ,
  jeigu
  juos pateikia pranešėjas, siekdamas atsižvelgti į naują informaciją,
  arba ne mažiau kaip viena dešimtoji Parlamento narių
  .
  Frakcijos gali
  pateikti alternatyvių pasiūlymų dėl rezoliucijų pagal 151 straipsnio 4 dalį. Ši dalis netaikoma, jei pranešimo tema atitinka esmines diskusijas plenariniame posėdyje, jei pranešimas parengtas pagal 38a arba 39 straipsnyje numatytą iniciatyvos teisę arba jei pranešimą pagal Pirmininkų sueigos nustatytus kriterijus galima laikyti strateginiu pranešimu. |
| --- | --- |

2.

Pranešimuose savo iniciatyva pateikiami pasiūlymai dėl rezoliucijų svarstomi Parlamente laikantis 131a straipsnyje nurodytos trumpo pristatymo tvarkos. Tokių pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimai plenariniame posėdyje
  svarstomi tik tuo atveju
  ,
  jeigu
  juos pateikia pranešėjas, siekdamas atsižvelgti į naują informaciją,
  arba ne mažiau kaip viena dešimtoji Parlamento narių
  .
  Frakcijos gali
  pateikti alternatyvių pasiūlymų dėl rezoliucijų pagal 151 straipsnio 4 dalį. Ši dalis netaikoma, jei pranešimo tema atitinka esmines diskusijas plenariniame posėdyje, jei pranešimas parengtas pagal 38a arba 39 straipsnyje numatytą iniciatyvos teisę arba jei pranešimą pagal Pirmininkų sueigos nustatytus kriterijus galima laikyti strateginiu pranešimu.

Pakeitimas 9

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

47 straipsnio 3 įtrauka

| — | suinteresuoti pirmininkai, pranešėjai ir nuomonių pranešėjai stengiasi
  kartu
  nustatyti
  jų išimtinei arba bendrai kompetencijai priklausančias teksto dalis bei
  susitarti
  dėl tikslių bendradarbiavimo metodų; |
| --- | --- |

—

suinteresuoti pirmininkai, pranešėjai ir nuomonių pranešėjai stengiasi
  kartu
  nustatyti
  jų išimtinei arba bendrai kompetencijai priklausančias teksto dalis bei
  susitarti
  dėl tikslių bendradarbiavimo metodų;

| — | suinteresuoti komitetų pirmininkai, pranešėjai ir nuomonės referentai kartu
  nustato
  jų išimtinei arba bendrai kompetencijai priklausančias teksto dalis bei
  susitaria
  dėl tikslių bendradarbiavimo metodų
  . Jei nesutariama dėl kompetencijos ribų, vienam iš nesutariančių komitetų paprašius, klausimas pateikiamas Pirmininkų sueigai, kuri gali priimti sprendimą dėl atitinkamos kompetencijos arba nuspręsti, kad pagal 47a straipsnį taikoma bendrų komitetų posėdžių procedūra. 179 straipsnio 2 dalies antras ir trečias sakiniai taikomi mutatis mutandis
  ; |
| --- | --- |

—

suinteresuoti komitetų pirmininkai, pranešėjai ir nuomonės referentai kartu
  nustato
  jų išimtinei arba bendrai kompetencijai priklausančias teksto dalis bei
  susitaria
  dėl tikslių bendradarbiavimo metodų
  . Jei nesutariama dėl kompetencijos ribų, vienam iš nesutariančių komitetų paprašius, klausimas pateikiamas Pirmininkų sueigai, kuri gali priimti sprendimą dėl atitinkamos kompetencijos arba nuspręsti, kad pagal 47a straipsnį taikoma bendrų komitetų posėdžių procedūra. 179 straipsnio 2 dalies antras ir trečias sakiniai taikomi mutatis mutandis
  ;

Pakeitimas 10

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

47 straipsnio 4 įtrauka

| — | atsakingas komitetas be balsavimo priima susijusio komiteto pakeitimus, kurie
  , atsakingo komiteto pirmininko nuomone, jam pasikonsultavus su susijusio komiteto pirmininku, VI priedo pagrindu
  priklauso išimtinei susijusio komiteto kompetencijai
  ir neprieštarauja kitoms pranešimo dalims
  .
  Atsakingo komiteto pirmininkas atsižvelgia į visus susitarimus, priimtus pagal trečią įtrauką; |
| --- | --- |

—

atsakingas komitetas be balsavimo priima susijusio komiteto pakeitimus, kurie
  , atsakingo komiteto pirmininko nuomone, jam pasikonsultavus su susijusio komiteto pirmininku, VI priedo pagrindu
  priklauso išimtinei susijusio komiteto kompetencijai
  ir neprieštarauja kitoms pranešimo dalims
  .
  Atsakingo komiteto pirmininkas atsižvelgia į visus susitarimus, priimtus pagal trečią įtrauką;

| — | atsakingas komitetas be balsavimo priima susijusio komiteto pakeitimus, kurie priklauso išimtinei susijusio komiteto kompetencijai.
  Jei atsakingas komitetas atmeta pakeitimus tais klausimais, kurie priklauso bendrai atsakingo komiteto ir susijusio komiteto kompetencijai, susijęs komitetas gali teikti tuos pakeitimus tiesiogiai Parlamentui. |
| --- | --- |

—

atsakingas komitetas be balsavimo priima susijusio komiteto pakeitimus, kurie priklauso išimtinei susijusio komiteto kompetencijai.
  Jei atsakingas komitetas atmeta pakeitimus tais klausimais, kurie priklauso bendrai atsakingo komiteto ir susijusio komiteto kompetencijai, susijęs komitetas gali teikti tuos pakeitimus tiesiogiai Parlamentui.

Pakeitimas 11

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

47 a straipsnis (naujas)

47a straipsnis

Bendrų komitetų posėdžių procedūra

Tuo atveju, kai tenkinamos 46 straipsnio 1 dalyje ir 47 straipsnyje nustatytos sąlygos, Pirmininkų sueiga, įsitikinusi, kad klausimas itin svarbus, gali nuspręsti taikyti bendrų komitetų posėdžių ir bendro balsavimo procedūrą. Tokiu atveju atitinkami pranešėjai parengia vieną pranešimo projektą, kurį susiję komitetai svarsto ir dėl kurio balsuoja bendruose posėdžiuose, bendrai pirmininkaujant susijusių komitetų pirmininkams. Siekdami pasirengti bendriems posėdžiams ir balsavimui, susiję komitetai gali steigti bendras komitetų darbo grupes.

Pakeitimas 12

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

51 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

Kai priimamas teisėkūros rezoliucijos projektas, baigiasi
  konsultavimosi procedūra
  . Jei Parlamentas teisėkūros rezoliucijos nepriima, pasiūlymas vėl perduodamas atsakingam komitetui.

Pirmasis svarstymas
  baigiasi priėmus teisėkūros rezoliucijos projektą. Jei Parlamentas teisėkūros rezoliucijos nepriima, pasiūlymas vėl perduodamas atsakingam komitetui.

Pakeitimas 13

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

51 straipsnio 3 dalis

| 3. | Pasiūlymo tekstą, kokį jį patvirtina Parlamentas, kartu su jį lydinčia rezoliucija Pirmininkas perduoda Tarybai ir Komisijai kaip Parlamento
  nuomonę
  . |
| --- | --- |

3.

Pasiūlymo tekstą, kokį jį patvirtina Parlamentas, kartu su jį lydinčia rezoliucija Pirmininkas perduoda Tarybai ir Komisijai kaip Parlamento
  nuomonę
  .

| 3. | Pasiūlymo tekstą, kokį jį patvirtina Parlamentas, kartu su jį lydinčia rezoliucija Parlamento pirmininkas perduoda Tarybai ir Komisijai kaip Parlamento
  poziciją
  . |
| --- | --- |

3.

Pasiūlymo tekstą, kokį jį patvirtina Parlamentas, kartu su jį lydinčia rezoliucija Parlamento pirmininkas perduoda Tarybai ir Komisijai kaip Parlamento
  poziciją
  .

(Horizontalus pakeitimas: visose su bendro sprendimo procedūra susijusiose nuostatose žodžiai „Parlamento nuomonė“ keičiami žodžiais „Parlamento pozicija“. Tai taikoma visam Darbo tvarkos taisyklių tekstui).

Pakeitimas 14

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

52 straipsnio 1 dalis

| 1. | Kai Komisijos pasiūlymas nesurenka balsavusiųjų daugumos, Pirmininkas, prieš Parlamentui balsuojant dėl teisėkūros rezoliucijos projekto, pasiūlo Komisijai atšaukti savo pasiūlymą. |
| --- | --- |

1.

Kai Komisijos pasiūlymas nesurenka balsavusiųjų daugumos, Pirmininkas, prieš Parlamentui balsuojant dėl teisėkūros rezoliucijos projekto, pasiūlo Komisijai atšaukti savo pasiūlymą.

| 1. | Jei už Komisijos
  arba yra patvirtinamas pasiūlymas jį atmesti, kurį gali pateikti atsakingas komitetas arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių
  , Parlamento pirmininkas, prieš Parlamentui balsuojant dėl teisėkūros rezoliucijos projekto, pasiūlo Komisijai atšaukti savo pasiūlymą. |
| --- | --- |

1.

Jei už Komisijos
  arba yra patvirtinamas pasiūlymas jį atmesti, kurį gali pateikti atsakingas komitetas arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių
  , Parlamento pirmininkas, prieš Parlamentui balsuojant dėl teisėkūros rezoliucijos projekto, pasiūlo Komisijai atšaukti savo pasiūlymą.

Pakeitimas 15

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

52 straipsnio 2 dalis

| 2. | Jei Komisija savo pasiūlymą atšaukia, Pirmininkas paskelbia, kad
  konsultavimosi
  procedūra
  dėl pasiūlymo neteko pagrindo
  ir praneša apie tai Tarybai. |
| --- | --- |

2.

Jei Komisija savo pasiūlymą atšaukia, Pirmininkas paskelbia, kad
  konsultavimosi
  procedūra
  dėl pasiūlymo neteko pagrindo
  ir praneša apie tai Tarybai.

| 2. | Jei Komisija savo pasiūlymą atšaukia, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad procedūra
  baigta,
  ir praneša apie tai Tarybai. |
| --- | --- |

2.

Jei Komisija savo pasiūlymą atšaukia, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad procedūra
  baigta,
  ir praneša apie tai Tarybai.

Pakeitimas 16

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

52 straipsnio 3 dalis

| 3. | Jei Komisija savo pasiūlymo neatšaukia, Parlamentas grąžina klausimą atsakingam komitetui, nebalsuodamas dėl teisėkūros rezoliucijos projekto. |
| --- | --- |

3.

Jei Komisija savo pasiūlymo neatšaukia, Parlamentas grąžina klausimą atsakingam komitetui, nebalsuodamas dėl teisėkūros rezoliucijos projekto.

| 3. | Jei Komisija savo pasiūlymo neatšaukia, Parlamentas grąžina klausimą atsakingam komitetui, nebalsuodamas dėl teisėkūros rezoliucijos projekto
  , nebent Parlamentas, gavęs atsakingo komiteto pirmininko ar pranešėjo, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pasiūlymą, surengia balsavimą dėl teisėkūros rezoliucijos projekto
  . |
| --- | --- |

3.

Jei Komisija savo pasiūlymo neatšaukia, Parlamentas grąžina klausimą atsakingam komitetui, nebalsuodamas dėl teisėkūros rezoliucijos projekto
  , nebent Parlamentas, gavęs atsakingo komiteto pirmininko ar pranešėjo, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pasiūlymą, surengia balsavimą dėl teisėkūros rezoliucijos projekto
  .

Šiuo atveju
  , komitetas žodžiu ar raštu pateikia Parlamentui pranešimą per Parlamento nustatytą terminą, kuris negali būti ilgesnis kaip du mėnesiai.

Grąžinimo atveju
  komitetas žodžiu ar raštu pateikia Parlamentui pranešimą per Parlamento nustatytą terminą, kuris negali būti ilgesnis kaip du mėnesiai.

Pakeitimas 59

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

65 a straipsnis (naujas) (įtraukiamas į 6 skyrių „Teisės aktų leidybos procedūros pabaiga“)

65a straipsnis

Tarpinstitucinės derybos teisėkūros procedūrų metu

| 1. | Derybos su kitomis institucijomis, siekiant susitarti teisėkūros procedūros metu, vedamos atsižvelgiant į Derybų, vykstančių bendro sprendimo procedūrų metu, elgesio kodeksą (XVIe priedas). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prieš pradėdamas tokias derybas, atsakingas komitetas iš esmės turėtų priimti sprendimą savo narių balsų dauguma ir patvirtinti įgaliojimus, gaires arba prioritetus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jeigu per derybas pasiekiamas kompromisas su Taryba po to, kai komitetas patvirtina pranešimą, bet kokiu atveju prieš balsuojant plenariniame posėdyje iš naujo konsultuojamasi su komitetu. |
| --- | --- |

3.

Pakeitimas 18

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

66 straipsnis

| 1. | Jei, remiantis EB sutarties 251 straipsnio 2 dalimi, Taryba praneša Parlamentui, kad pritaria
  jo pateiktiems pakeitimams, ir kad kitaip nekeičia Komisijos pasiūlymo, arba jei nei viena iš dviejų institucijų nesiūlo pakeitimų Komisijos pasiūlymui
  , plenarinio posėdžio metu Pirmininkas paskelbia, kad pasiūlymas yra
  galutinai
  priimtas. |
| --- | --- |

1.

Jei, remiantis EB sutarties 251 straipsnio 2 dalimi, Taryba praneša Parlamentui, kad pritaria
  jo pateiktiems pakeitimams, ir kad kitaip nekeičia Komisijos pasiūlymo, arba jei nei viena iš dviejų institucijų nesiūlo pakeitimų Komisijos pasiūlymui
  , plenarinio posėdžio metu Pirmininkas paskelbia, kad pasiūlymas yra
  galutinai
  priimtas.

Jei, remiantis EB sutarties 251 straipsnio 2 dalimi, Taryba praneša Parlamentui, kad pritaria
  Parlamento pozicijai, atliekama galutinė teksto peržiūra pagal 172a straipsnį ir Parlamento pirmininkas plenarinio posėdžio metu paskelbia, kad pasiūlymas yra priimtas
  ta redakcija, kuri atitinka Parlamento poziciją
  .

| 2. | Prieš tai paskelbdamas, Pirmininkas įsitikina, kad Tarybos padarytos techninės pasiūlymo adaptacijos yra nesusijusios su pasiūlymo turiniu. Esant abejonėms, jis pasikonsultuoja su atsakingu komitetu. Jei paaiškėja, kad kai kurie pakeitimai yra susiję su pasiūlymo turiniu, Pirmininkas praneša Tarybai, jog Parlamentas pradės antrąjį svarstymą kai tik bus įvykdytos 57 straipsnyje numatytos sąlygos. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pirmininkas, po paskelbimo pagal šio straipsnio 1 dalį, kartu su Tarybos pirmininku pasirašo siūlomą teisės aktą ir pasirūpina, kad šis teisės aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiame leidinyje 68 straipsnyje nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Pakeitimas 19

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

68 straipsnio antraštė

Pakeitimas 20

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

68 straipsnio 1 dalis

| 1. | Parlamento kartu su Taryba priimtus teisės aktus, įsitikinus, jog visos procedūros buvo tinkamai atliktos, pasirašo Pirmininkas ir generalinis sekretorius. |
| --- | --- |

1.

Išbraukta.

Pakeitimas 21

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

68 straipsnio 7 dalis

| 7. | Parlamento ir Tarybos generaliniai sekretoriai pasirūpina, kad nurodyti teisės aktai būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

7.

Išbraukta.

Pakeitimas 22

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

68 a straipsnis (naujas) (įtraukiamas į 6 skyrių „Teisės aktų leidybos procedūros pabaiga“)

68a straipsnis

Priimtų teisės aktų pasirašymas

Atlikus priimto teksto galutinę peržiūrą pagal 172a straipsnį ir įsitikinus, kad visos procedūros tinkamai atliktos, teisės aktus, priimtus pagal EB sutarties 251 straipsnyje nustatytą procedūrą, pasirašo Parlamento pirmininkas ir generalinis sekretorius, o Parlamento ir Tarybos generaliniai sekretoriai juos paskelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Pakeitimas 68

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

80 a straipsnio 3 dalies 3 pastraipa

Tačiau
  nepakeistų dalių pakeitimus, išskirtiniu atveju ir kiekvieną pakeitimą atskirai, gali priimti šio komiteto pirmininkas, jeigu jis mano, kad jie būtini siekiant išlaikyti vidinę teksto logiką arba dėl ryšio su kitais priimtinais pakeitimais. Šios priežastys nurodomos rašytiniame pakeitimų pagrindime.

Tačiau
  , jei atsakingas komitetas pagal Tarpinstitucinio susitarimo 8 punktą taip pat ketina pateikti kodifikuotų pasiūlymo dalių pakeitimus, jis nedelsdamas praneša apie tai Tarybai ir Komisijai, o pastaroji iki 50 straipsnyje numatyto balsavimo turėtų pranešti komitetui savo poziciją dėl šių pakeitimų ir ar ji ketina atsiimti pasiūlymą išdėstyti nauja redakcija.

Pakeitimas 23

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

83 straipsnio 1 dalis

| 1. | Jei ketinama pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo, įskaitant susitarimus tokiose specifinėse srityse kaip prekyba ar pinigų klausimai, sudarymo, atnaujinimo ar pakeitimo, atsakingas komitetas užtikrina, kad Komisija išsamiai, o prireikus, slaptai informuotų Parlamentą apie savo rekomendacijas dėl įgaliojimų derėtis. |
| --- | --- |

1.

Jei ketinama pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo, įskaitant susitarimus tokiose specifinėse srityse kaip prekyba ar pinigų klausimai, sudarymo, atnaujinimo ar pakeitimo, atsakingas komitetas užtikrina, kad Komisija išsamiai, o prireikus, slaptai informuotų Parlamentą apie savo rekomendacijas dėl įgaliojimų derėtis.

| 1. | Jei ketinama pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo, įskaitant susitarimus tokiose specifinėse srityse kaip pinigų politikos klausimai ar prekyba, sudarymo, atnaujinimo ar pakeitimo, atsakingas komitetas
  gali nuspręsti parengti pranešimą arba kitaip stebėti procedūrą, ir pranešti apie šį sprendimą Komitetų pirmininkų sueigai. Tam tikrais atvejais kitų komitetų gali būti prašoma pateikti nuomonę, remiantis 46 straipsnio 1 dalimi. Prireikus taikoma 179 straipsnio 2 dalis, 47 arba 47a straipsnis. |
| --- | --- |

1.

Jei ketinama pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo, įskaitant susitarimus tokiose specifinėse srityse kaip pinigų politikos klausimai ar prekyba, sudarymo, atnaujinimo ar pakeitimo, atsakingas komitetas
  gali nuspręsti parengti pranešimą arba kitaip stebėti procedūrą, ir pranešti apie šį sprendimą Komitetų pirmininkų sueigai. Tam tikrais atvejais kitų komitetų gali būti prašoma pateikti nuomonę, remiantis 46 straipsnio 1 dalimi. Prireikus taikoma 179 straipsnio 2 dalis, 47 arba 47a straipsnis.

Atsakingo komiteto ir prireikus susijusių komitetų pirmininkai ir pranešėjai kartu imasi atitinkamų veiksmų siekdami užtikrinti,
  kad Komisija išsamiai, o atitinkamais atvejais ir slaptai, informuotų Parlamentą apie savo rekomendacijas dėl įgaliojimų derėtis
  ir pateiktų 3 ir 4 dalyse nurodytą informaciją
  .

Pakeitimas 24

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

83 straipsnio 6 a dalis (nauja)

| 6a. | Prieš balsavimą dėl pritarimo, atsakingas komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip viena dešimtoji Parlamento narių gali pasiūlyti Parlamentui paprašyti Teisingumo Teismo nuomonės dėl tarptautinio susitarimo atitikties Sutartims. Jei Parlamentas pritaria šiam pasiūlymui, balsavimas dėl pritarimo atidedamas iki tol, kol Teismas pateiks savo nuomonę. |
| --- | --- |

6a.

Pakeitimas 25

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

97 straipsnio 3 dalis

| 3. | Parlamentas sukuria Parlamento dokumentų registrą. Teisės aktų leidybos ir
  kiti šių Darbo tvarkos taisyklių priede nurodyti
  dokumentai, yra tiesiogiai prieinami visuomenei per registrą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001. Registre, kiek tai įmanoma, taip pat pateikiamos nuorodos į kitus Parlamento dokumentus. |
| --- | --- |

3.

Parlamentas sukuria Parlamento dokumentų registrą. Teisės aktų leidybos ir
  kiti šių Darbo tvarkos taisyklių priede nurodyti
  dokumentai, yra tiesiogiai prieinami visuomenei per registrą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001. Registre, kiek tai įmanoma, taip pat pateikiamos nuorodos į kitus Parlamento dokumentus.

| 3. | Parlamentas parengia Parlamento dokumentų registrą. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 teisėkūros ir
  tam tikri kitų kategorijų
  dokumentai pateikiami registre, kad su jais tiesiogiai galėtų susipažinti visuomenė. Registre, kiek tai įmanoma, taip pat pateikiamos nuorodos į kitus Parlamento dokumentus. |
| --- | --- |

3.

Parlamentas parengia Parlamento dokumentų registrą. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 teisėkūros ir
  tam tikri kitų kategorijų
  dokumentai pateikiami registre, kad su jais tiesiogiai galėtų susipažinti visuomenė. Registre, kiek tai įmanoma, taip pat pateikiamos nuorodos į kitus Parlamento dokumentus.

Dokumentų, su kuriais galima tiesiogiai susipažinti, rūšys yra išvardintos sąraše, kurį tvirtina
  Parlamentas ir kuris pridedamas prie šių Darbo tvarkos taisyklių.
  Šiame sąraše nepaminėti įvairių rūšių dokumentai taip pat gali būti prieinami visuomenei.

Dokumentų, su kuriais galima tiesiogiai susipažinti, kategorijos yra išvardintos sąraše, kurį tvirtina
  Biuras ir kuris skelbiamas Parlamento tinklalapyje.
  Šiame sąraše nepaminėti įvairių kategorijų dokumentai taip pat gali būti prieinami visuomenei
  ; šiuos dokumentus
  galima gauti pateikus rašytinį prašymą.

Parlamento dokumentus, su kuriais negalima tiesiogiai susipažinti registre,
  galima gauti pateikus raštišką paraišką.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 nuostatas, biuras gali patvirtinti susipažinimo su dokumentais tvarką, kuri yra paskelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 nuostatas, Biuras gali patvirtinti susipažinimo su dokumentais tvarką, kuri yra skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

(XV priedas atkrenta)

Pakeitimas 26

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

103 straipsnio 1 dalis

| 1. | Komisijos, Tarybos ar Europos Vadovų Tarybos nariai bet kuriuo metu gali paprašyti Pirmininko leisti jiems padaryti pareiškimą. Pirmininkas nusprendžia, kada toks pareiškimas gali būti padarytas ir ar po jo vyks diskusijos, ar bus skirtas pusvalandis Parlamento narių trumpiems ir glaustiems klausimams. |
| --- | --- |

1.

Komisijos, Tarybos ar Europos Vadovų Tarybos nariai bet kuriuo metu gali paprašyti Pirmininko leisti jiems padaryti pareiškimą. Pirmininkas nusprendžia, kada toks pareiškimas gali būti padarytas ir ar po jo vyks diskusijos, ar bus skirtas pusvalandis Parlamento narių trumpiems ir glaustiems klausimams.

| 1. | Komisijos, Tarybos ar Europos Vadovų Tarybos nariai bet kuriuo metu gali paprašyti
  Parlamento pirmininko leisti jiems padaryti pareiškimą.
  Europos Vadovų Tarybos pirmininkas po kiekvieno šios Tarybos susitikimo padaro pranešimą. Parlamento pirmininkas nusprendžia, kada toks pareiškimas gali būti padarytas ir ar po jo vyks išsamios diskusijos, ar bus skirtas pusvalandis Parlamento narių trumpiems ir glaustiems klausimams. |
| --- | --- |

1.

Komisijos, Tarybos ar Europos Vadovų Tarybos nariai bet kuriuo metu gali paprašyti
  Parlamento pirmininko leisti jiems padaryti pareiškimą.
  Europos Vadovų Tarybos pirmininkas po kiekvieno šios Tarybos susitikimo padaro pranešimą. Parlamento pirmininkas nusprendžia, kada toks pareiškimas gali būti padarytas ir ar po jo vyks išsamios diskusijos, ar bus skirtas pusvalandis Parlamento narių trumpiems ir glaustiems klausimams.

Pakeitimas 60

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

116 straipsnio 1 dalis

| 1. | Ne daugiau kaip penki nariai gali raštu pateikti ne ilgesnį kaip 200 žodžių pareiškimą
  su
  Europos Sąjungos
  veikla susijusiu klausimu
  . Raštu pateikti pareiškimai spausdinami ir platinami oficialiomis kalbomis. Kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis jie yra įrašomi į registrą. Šis registras yra viešas ir jį galima rasti prie įėjimo į posėdžių salę per Parlamento mėnesines sesijas arba atitinkamoje kvestorių kolegijos nustatytoje vietoje tarp mėnesinių sesijų. |
| --- | --- |

1.

Ne daugiau kaip penki nariai gali raštu pateikti ne ilgesnį kaip 200 žodžių pareiškimą
  su
  Europos Sąjungos
  veikla susijusiu klausimu
  . Raštu pateikti pareiškimai spausdinami ir platinami oficialiomis kalbomis. Kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis jie yra įrašomi į registrą. Šis registras yra viešas ir jį galima rasti prie įėjimo į posėdžių salę per Parlamento mėnesines sesijas arba atitinkamoje kvestorių kolegijos nustatytoje vietoje tarp mėnesinių sesijų.

| 1. | Ne daugiau kaip penki Parlamento nariai gali raštu pateikti ne ilgesnį kaip 200 žodžių pareiškimą Europos Sąjungos
  kompetencijai priklausančiais klausimais, kuriame neaptariami tie klausimai, kurie nagrinėjami šiuo metu vykstančiame teisėkūros procese
  .
  Parlamento pirmininkas kiekvieną leidimą suteikia atskirai. Rašytiniai pareiškimai spausdinami ir platinami oficialiomis kalbomis. Kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis jie yra įrašomi į registrą. Šis registras yra viešas ir jį galima rasti prie įėjimo į posėdžių salę per Parlamento mėnesines sesijas arba atitinkamoje kvestorių kolegijos nustatytoje vietoje laikotarpiu tarp mėnesinių sesijų. |
| --- | --- |

1.

Ne daugiau kaip penki Parlamento nariai gali raštu pateikti ne ilgesnį kaip 200 žodžių pareiškimą Europos Sąjungos
  kompetencijai priklausančiais klausimais, kuriame neaptariami tie klausimai, kurie nagrinėjami šiuo metu vykstančiame teisėkūros procese
  .
  Parlamento pirmininkas kiekvieną leidimą suteikia atskirai. Rašytiniai pareiškimai spausdinami ir platinami oficialiomis kalbomis. Kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis jie yra įrašomi į registrą. Šis registras yra viešas ir jį galima rasti prie įėjimo į posėdžių salę per Parlamento mėnesines sesijas arba atitinkamoje kvestorių kolegijos nustatytoje vietoje laikotarpiu tarp mėnesinių sesijų.

Pakeitimas 27

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

116 straipsnio 3 dalis

| 3. | Jei po pareiškimu pasirašo dauguma visų Parlamento narių, Pirmininkas apie tai praneša Parlamentui ir paskelbia pasirašiusiųjų pavardes protokole. |
| --- | --- |

3.

Jei po pareiškimu pasirašo dauguma visų Parlamento narių, Pirmininkas apie tai praneša Parlamentui ir paskelbia pasirašiusiųjų pavardes protokole.

| 3. | Jei po pareiškimu pasirašo dauguma visų Parlamento narių, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui ir paskelbia pasirašiusiųjų pavardes protokole ir
  tai, kad pareiškimo tekstas priimtas. |
| --- | --- |

3.

Jei po pareiškimu pasirašo dauguma visų Parlamento narių, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui ir paskelbia pasirašiusiųjų pavardes protokole ir
  tai, kad pareiškimo tekstas priimtas.

Pakeitimas 28

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

116 straipsnio 4 dalis

| 4. | Parlamento mėnesinės sesijos pabaigoje
  toks pareiškimas perduodamas nurodytai institucijai
  kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis.
  Tai užfiksuojama posėdžio, per kurį paskelbiamas pareiškimas, protokole. Pareiškimo paskelbimas protokole užbaigia procedūrą. |
| --- | --- |

4.

Parlamento mėnesinės sesijos pabaigoje
  toks pareiškimas perduodamas nurodytai institucijai
  kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis.
  Tai užfiksuojama posėdžio, per kurį paskelbiamas pareiškimas, protokole. Pareiškimo paskelbimas protokole užbaigia procedūrą.

| 4. | Parlamento mėnesinės sesijos pabaigoje
  procedūra baigiama perduodant pareiškimą
  kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis
  adresatams. |
| --- | --- |

4.

Parlamento mėnesinės sesijos pabaigoje
  procedūra baigiama perduodant pareiškimą
  kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis
  adresatams.

Pakeitimas 29

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

131 a straipsnis

Pranešėjo prašymu ar Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas taip pat gali nuspręsti, kad klausimą, dėl kurio nereikia išsamiai diskutuoti, per plenarinį posėdį trumpai pristatys pranešėjas. Tokiu atveju Komisija
  turi išsakyti savo nuomonę, o kiekvienas narys turi teisę išreikšti savo poziciją pagal 142 straipsnio 7 dalį pateikdamas papildomą raštišką pareiškimą
  .

Pranešėjo prašymu ar Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas taip pat gali nuspręsti, kad klausimą, dėl kurio nereikia išsamiai diskutuoti, per plenarinį posėdį trumpai pristatys pranešėjas. Tokiu atveju Komisija
  gali pateikti savo atsakymą, po kurio vyks iki dešimties minučių trukmės diskusijos, kurių metu Parlamento pirmininkas gali iki vienos minutės suteikti Parlamento pirmininko pastebėtam žodžio prašančiam Parlamento nariui
  .

Pakeitimai 30 ir 66

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

142 straipsnis

Kalbėjimo laiko paskirstymas

Kalbėjimo laiko paskirstymas ir
  kalbėtojų sąrašas

| 1. | Pirmininkų sueiga gali pasiūlyti Parlamentui paskirstyti kalbėjimo per konkrečias diskusijas laiką. Sprendimą dėl tokio pasiūlymo Parlamentas priima be diskusijų. |
| --- | --- |

1.

Pirmininkų sueiga gali pasiūlyti Parlamentui paskirstyti kalbėjimo per konkrečias diskusijas laiką. Sprendimą dėl tokio pasiūlymo Parlamentas priima be diskusijų.

| 1. | Pirmininkų sueiga gali pasiūlyti Parlamentui paskirstyti kalbėjimo per tam tikras diskusijas laiką. Sprendimą dėl tokio pasiūlymo Parlamentas priima be diskusijų. |
| --- | --- |

1.

Pirmininkų sueiga gali pasiūlyti Parlamentui paskirstyti kalbėjimo per tam tikras diskusijas laiką. Sprendimą dėl tokio pasiūlymo Parlamentas priima be diskusijų.

| 1a. | Parlamento nariai negali kalbėti nepakviesti Parlamento pirmininko. Parlamento nariai kalba iš savo vietų ir kreipiasi į Parlamento pirmininką. Jei kalbėtojai nukrypsta nuo temos, Parlamento pirmininkas juos dėl to perspėja. |
| --- | --- |

1a.

| 1b. | Parlamento pirmininkas gali sudaryti pirmos tam tikrų diskusijų dalies kalbėtojų sąrašą, kuriame būtų numatyta viena ar kelios kalbėtojų iš kiekvienos frakcijos pagal jų dydį ir vieno nepriklausomo Parlamento nario grupės. |
| --- | --- |

1b.

| 2. | Laikas pranešimams skiriamas pagal šiuos kriterijus: |
| --- | --- |

2.

Laikas pranešimams skiriamas pagal šiuos kriterijus:

| 2. | Šios diskusijų dalies kalbėti skirtas laikas paskirstomas pagal šiuos kriterijus: |
| --- | --- |

2.

Šios diskusijų dalies kalbėti skirtas laikas paskirstomas pagal šiuos kriterijus:

| a) | pirmoji kalbėti skirto laiko dalis paskirstoma po lygiai visoms frakcijoms; |
| --- | --- |

a)

pirmoji kalbėti skirto laiko dalis paskirstoma po lygiai visoms frakcijoms;

| a) | pirmoji kalbėti skirto laiko dalis paskirstoma po lygiai visoms frakcijoms; |
| --- | --- |

a)

pirmoji kalbėti skirto laiko dalis paskirstoma po lygiai visoms frakcijoms;

| b) | kita kalbėjimo laiko dalis paskirstoma proporcingai pagal frakcijų narių skaičių; |
| --- | --- |

b)

kita kalbėjimo laiko dalis paskirstoma proporcingai pagal frakcijų narių skaičių;

| b) | kita kalbėjimo laiko dalis paskirstoma frakcijoms proporcingai pagal jų narių skaičių; |
| --- | --- |

b)

kita kalbėjimo laiko dalis paskirstoma frakcijoms proporcingai pagal jų narių skaičių;

| c) | nepriklausomiems Parlamento nariams bendrai skiriamas laikas atitinka laiką, paskirtą kiekvienai frakcijai, remiantis a ir b punktais. |
| --- | --- |

c)

nepriklausomiems Parlamento nariams bendrai skiriamas laikas atitinka laiką, paskirtą kiekvienai frakcijai, remiantis a ir b punktais.

| c) | nepriklausomiems Parlamento nariams bendrai skiriamas laikas atitinka laiką, paskirtą kiekvienai frakcijai remiantis a ir b punktais. |
| --- | --- |

c)

nepriklausomiems Parlamento nariams bendrai skiriamas laikas atitinka laiką, paskirtą kiekvienai frakcijai remiantis a ir b punktais.

| 3. | Kai bendras kalbėjimo laikas paskirstomas keliems darbotvarkės klausimams svarstyti, frakcijos informuoja Pirmininką, kiek laiko jos skirs kiekvienam klausimui aptarti. Pirmininkas užtikrina, kad būtų paisoma taip paskirstyto laiko. |
| --- | --- |

3.

Kai bendras kalbėjimo laikas paskirstomas keliems darbotvarkės klausimams svarstyti, frakcijos informuoja Pirmininką, kiek laiko jos skirs kiekvienam klausimui aptarti. Pirmininkas užtikrina, kad būtų paisoma taip paskirstyto laiko.

| 3. | Kai bendras kalbėjimo laikas paskirstomas keliems darbotvarkės klausimams svarstyti, frakcijos informuoja Parlamento pirmininką, kiek laiko jos skirs kiekvienam klausimui aptarti. Parlamento pirmininkas užtikrina, kad būtų paisoma taip paskirstyto laiko. |
| --- | --- |

3.

Kai bendras kalbėjimo laikas paskirstomas keliems darbotvarkės klausimams svarstyti, frakcijos informuoja Parlamento pirmininką, kiek laiko jos skirs kiekvienam klausimui aptarti. Parlamento pirmininkas užtikrina, kad būtų paisoma taip paskirstyto laiko.

| 3a. | Likęs diskusijų laikas nėra iš anksto specialiai paskirstomas. Vietoj to Parlamento pirmininkas suteikia galimybę nariams kalbėti paprastai ne ilgiau kaip vieną minutę. Parlamento pirmininkas kiek įmanoma labiau užtikrina, kad paeiliui galėtų kalbėti skirtingų politinių pažiūrų kalbėtojai ir skirtingoms valstybėms narėms atstovaujantys kalbėtojai. |
| --- | --- |

3a.

| 3b. | Atsakingo komiteto pirmininkui ar pranešėjui bei frakcijų pirmininkams, kurie nori kalbėti frakcijų vardu, arba kalbėtojams, kurie juos pavaduoja, jų prašymu suteikiama pirmenybė. |
| --- | --- |

3b.

| 3c. | Parlamento pirmininkas gali suteikti žodį Parlamento nariams, kurie pakeldami mėlynąją kortelę parodo, kad kalbant kitam nariui norėtų pateikti jam klausimą, bet ne ilgiau kaip per pusę minutės, jei kalbėtojas sutinka ir jei Parlamento pirmininkas įsitikinęs, kad dėl to nebus trukdoma diskusijoms. |
| --- | --- |

3c.

| 4. | Parlamento narys gali kalbėti ne ilgiau kaip vieną minutę šiais klausimais: protokolų, procedūrinių pasiūlymų, galutinio darbotvarkės projekto pakeitimų ar darbotvarkės pakeitimų. |
| --- | --- |

4.

Parlamento narys gali kalbėti ne ilgiau kaip vieną minutę šiais klausimais: protokolų, procedūrinių pasiūlymų, galutinio darbotvarkės projekto pakeitimų ar darbotvarkės pakeitimų.

| 4. | Parlamento nariai gali kalbėti ne ilgiau kaip vieną minutę šiais klausimais:
  posėdžio protokolo, procedūrinių pasiūlymų, galutinio darbotvarkės projekto pakeitimų ar darbotvarkės pakeitimų. |
| --- | --- |

4.

Parlamento nariai gali kalbėti ne ilgiau kaip vieną minutę šiais klausimais:
  posėdžio protokolo, procedūrinių pasiūlymų, galutinio darbotvarkės projekto pakeitimų ar darbotvarkės pakeitimų.

| 4a. | Nepažeisdamas kitų drausminių įgaliojimų Parlamento pirmininkas gali pareikalauti išbraukti iš posėdžio diskusijų stenogramos tų Parlamento narių, kuriems nebuvo suteiktas žodis arba kurie viršijo jiems suteiktą laiką, kalbas. |
| --- | --- |

4a.

| 5. | Diskutuojant dėl pranešimo, Komisija ir Taryba paprastai išklausomos iš karto po to, kai pranešėjas pristato pranešimą. Komisija, Taryba ir pranešėjas gali kalbėti dar kartą, ypač atsakydami į Parlamento narių išsakytas mintis. |
| --- | --- |

5.

Diskutuojant dėl pranešimo, Komisija ir Taryba paprastai išklausomos iš karto po to, kai pranešėjas pristato pranešimą. Komisija, Taryba ir pranešėjas gali kalbėti dar kartą, ypač atsakydami į Parlamento narių išsakytas mintis.

| 5. | Kai diskutuojama dėl pranešimo, Komisija ir Taryba paprastai išklausomos iš karto po to, kai pranešėjas pristato pranešimą. Komisija, Taryba ir pranešėjas gali kalbėti dar kartą, atsakydami į Parlamento narių išsakytas mintis. |
| --- | --- |

5.

Kai diskutuojama dėl pranešimo, Komisija ir Taryba paprastai išklausomos iš karto po to, kai pranešėjas pristato pranešimą. Komisija, Taryba ir pranešėjas gali kalbėti dar kartą, atsakydami į Parlamento narių išsakytas mintis.

| 6. | Nepažeisdamas EB sutarties 197 straipsnio nuostatų, Pirmininkas ieško būdų, kaip pasiekti sutarimą su Komisijos ir Tarybos atstovais dėl jų kalboms skiriamo laiko. |
| --- | --- |

6.

Nepažeisdamas EB sutarties 197 straipsnio nuostatų, Pirmininkas ieško būdų, kaip pasiekti sutarimą su Komisijos ir Tarybos atstovais dėl jų kalboms skiriamo laiko.

| 6. | Nepažeisdamas EB sutarties 197 straipsnio nuostatų, Parlamento pirmininkas ieško būdų, kaip pasiekti sutarimą su Komisija ir Taryba dėl jų kalboms skiriamo laiko. |
| --- | --- |

6.

Nepažeisdamas EB sutarties 197 straipsnio nuostatų, Parlamento pirmininkas ieško būdų, kaip pasiekti sutarimą su Komisija ir Taryba dėl jų kalboms skiriamo laiko.

| 7. | Per diskusijas nekalbėję Parlamento nariai gali ne daugiau kaip kartą per mėnesinę sesiją įteikti ne ilgesnį kaip 200 žodžių raštišką pareiškimą, kuris pridedamas prie diskusijų stenogramos. |
| --- | --- |

7.

Per diskusijas nekalbėję Parlamento nariai gali ne daugiau kaip kartą per mėnesinę sesiją įteikti ne ilgesnį kaip 200 žodžių raštišką pareiškimą, kuris pridedamas prie diskusijų stenogramos.

| 7. | Per diskusijas nekalbėję Parlamento nariai gali ne daugiau kaip kartą per mėnesinę sesiją įteikti ne ilgesnį kaip 200 žodžių raštišką pareiškimą, kuris pridedamas prie diskusijų stenogramos. |
| --- | --- |

7.

Per diskusijas nekalbėję Parlamento nariai gali ne daugiau kaip kartą per mėnesinę sesiją įteikti ne ilgesnį kaip 200 žodžių raštišką pareiškimą, kuris pridedamas prie diskusijų stenogramos.

(141 ir 143 straipsniai atkrenta)

Pakeitimas 32

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

150 straipsnio 6 dalies 2 a pastraipa (nauja)

Kai dalyvauja mažiau kaip šimtas narių, Parlamentas negali nuspręsti kitaip, jei ne mažiau kaip viena dešimtoji dalyvaujančių Parlamento narių tam prieštarauja.

Pakeitimas 33

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

156 straipsnis

Kai plenariniame posėdyje pateikiama svarstyti
  daugiau
  negu penkiasdešimt pranešimo pakeitimų, Pirmininkas, pasikonsultavęs su atsakingo komiteto pirmininku, gali jam pasiūlyti nagrinėti pakeitimus komitete. Pakeitimai, nesurinkę šiame etape vienos dešimtosios komiteto narių teigiamų balsų, neteikiami balsavimui plenarinio posėdžio metu.

Kai plenariniame posėdyje pateikiama svarstyti
  daugiau
  negu penkiasdešimt pranešimo pakeitimų ir
  prašymų balsuoti dalimis ar atskiru balsavimu
  , Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su atsakingo komiteto pirmininku, gali jam pasiūlyti nagrinėti
  šiuos
  pakeitimus
  ar prašymus
  komitete. Pakeitimai
  ar prašymai balsuoti dalimis ar atskiru balsavimu
  , nesurinkę šiame etape vienos dešimtosios komiteto narių balsų, neteikiami balsuoti plenarinio posėdžio metu.

Pakeitimas 34

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

157 straipsnio 1 dalis

| 1. | Frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali paprašyti balsuoti dalimis, kai tekste, dėl kurio siūloma balsuoti, yra dvi ar daugiau nuostatų ar jei jis yra susijęs su dviem ar daugiau klausimų, ar jei tekstą galima padalyti į keletą dalių, turinčių atskirą
  loginę
  prasmę
  ar
  savarankišką norminę vertę. |
| --- | --- |

1.

Frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali paprašyti balsuoti dalimis, kai tekste, dėl kurio siūloma balsuoti, yra dvi ar daugiau nuostatų ar jei jis yra susijęs su dviem ar daugiau klausimų, ar jei tekstą galima padalyti į keletą dalių, turinčių atskirą
  loginę
  prasmę
  ar
  savarankišką norminę vertę.

| 1. | Frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali paprašyti balsuoti dalimis, kai tekste, dėl kurio siūloma balsuoti, yra dvi ar daugiau nuostatų, jei jis susijęs su dviem ar daugiau klausimų arba jei tekstą galima padalyti į keletą dalių, turinčių atskirą prasmę
  ir (ar)
  savarankišką norminę vertę. |
| --- | --- |

1.

Frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali paprašyti balsuoti dalimis, kai tekste, dėl kurio siūloma balsuoti, yra dvi ar daugiau nuostatų, jei jis susijęs su dviem ar daugiau klausimų arba jei tekstą galima padalyti į keletą dalių, turinčių atskirą prasmę
  ir (ar)
  savarankišką norminę vertę.

Pakeitimas 35

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

159 a straipsnis (naujas)

159a straipsnis

Galutinis balsavimas

Kai Parlamentas balsuoja dėl pasiūlymo dėl įstatymo galią turinčio teisės akto, nesvarbu, ar tai vienas balsavimas ir (arba) galutinis balsavimas, balsuojama vardiniu būdu, naudojant elektroninę balsavimo sistemą.

Pakeitimas 36

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

160 straipsnio 1 dalis

| 1. | Išskyrus 99 straipsnio 4 dalyje
  ir
  100 straipsnio 5 dalyje numatytus atvejus, vardiniu būdu balsuojama, jei to raštu balsavimo išvakarėse paprašė frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, nebent Pirmininkas būtų nustatęs kitą terminą. |
| --- | --- |

1.

Išskyrus 99 straipsnio 4 dalyje
  ir
  100 straipsnio 5 dalyje numatytus atvejus, vardiniu būdu balsuojama, jei to raštu balsavimo išvakarėse paprašė frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, nebent Pirmininkas būtų nustatęs kitą terminą.

| 1. | Išskyrus 99 straipsnio 4 dalyje, 100 straipsnio 5 dalyje
  ir 159a straipsnyje
  numatytus atvejus, vardiniu būdu balsuojama, kai to raštu balsavimo išvakarėse paprašė frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, jeigu Parlamento pirmininkas nenustato kito termino. |
| --- | --- |

1.

Išskyrus 99 straipsnio 4 dalyje, 100 straipsnio 5 dalyje
  ir 159a straipsnyje
  numatytus atvejus, vardiniu būdu balsuojama, kai to raštu balsavimo išvakarėse paprašė frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, jeigu Parlamento pirmininkas nenustato kito termino.

Pakeitimas 37

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

160 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| 2. | Balsuojama abėcėlės tvarka pradedant burtų keliu nustatyta Parlamento nario pavarde. Pirmininkas balsuoja paskutinis. |
| --- | --- |

2.

Balsuojama abėcėlės tvarka pradedant burtų keliu nustatyta Parlamento nario pavarde. Pirmininkas balsuoja paskutinis.

| 2. | Vardiniu būdu balsuojama naudojant elektroninę balsavimo sistemą. Kai dėl techninių priežasčių ja naudotis negalima,
  balsuojama abėcėlės tvarka pradedant burtų keliu pasirinkta Parlamento nario pavarde. Parlamento pirmininkas balsuoja paskutinis. |
| --- | --- |

2.

Vardiniu būdu balsuojama naudojant elektroninę balsavimo sistemą. Kai dėl techninių priežasčių ja naudotis negalima,
  balsuojama abėcėlės tvarka pradedant burtų keliu pasirinkta Parlamento nario pavarde. Parlamento pirmininkas balsuoja paskutinis.

Pakeitimas 38

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

162 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| 4. | Slapto balsavimo balsus skaičiuoja iš Parlamento narių tarpo burtų keliu paskirtų nuo dviejų iki šešių
  narių balsų skaičiavimo grupė. |
| --- | --- |

4.

Slapto balsavimo balsus skaičiuoja iš Parlamento narių tarpo burtų keliu paskirtų nuo dviejų iki šešių
  narių balsų skaičiavimo grupė.

| 4. | Slapto balsavimo balsus skaičiuoja iš Parlamento narių burtų keliu sudaryta 2 –8
  narių balsų skaičiavimo grupė
  , išskyrus tuos atvejus, kai nevyksta elektroninis balsavimas. |
| --- | --- |

4.

Slapto balsavimo balsus skaičiuoja iš Parlamento narių burtų keliu sudaryta 2 –8
  narių balsų skaičiavimo grupė
  , išskyrus tuos atvejus, kai nevyksta elektroninis balsavimas.

Pakeitimas 39

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

172 straipsnis

| 1. | Kiekvieno posėdžio protokolas su jame
  esančiais
  Parlamento sprendimais ir kalbėtojų pavardėmis išdalijamas ne vėliau kaip pusvalandį prieš kito posėdžio popietinę dalį. |
| --- | --- |

1.

Kiekvieno posėdžio protokolas su jame
  esančiais
  Parlamento sprendimais ir kalbėtojų pavardėmis išdalijamas ne vėliau kaip pusvalandį prieš kito posėdžio popietinę dalį.

| 1. | Kiekvieno posėdžio protokolas su jame
  smulkiai aprašytu svarstymu,
  Parlamento sprendimais ir kalbėtojų pavardėmis išdalijamas ne vėliau kaip prieš pusvalandį iki kito posėdžio popietinės dalies. |
| --- | --- |

1.

Kiekvieno posėdžio protokolas su jame
  smulkiai aprašytu svarstymu,
  Parlamento sprendimais ir kalbėtojų pavardėmis išdalijamas ne vėliau kaip prieš pusvalandį iki kito posėdžio popietinės dalies.

Teisės aktų leidybos procedūrų atveju„sprendimais“laikomi ir visi Parlamento priimti pakeitimai, net jei galutinai atmetamas Komisijos pasiūlymas, remiantis 52 straipsnio 1 dalimi, ar Tarybos
  bendroji
  pozicija, 61 straipsnio 3 dalyje numatyta tvarka.

Teisėkūros procedūrų atveju sprendimais
  pagal šią nuostatą
  laikomi ir visi Parlamento priimti pakeitimai, net jei galutinai atmetamas Komisijos pasiūlymas remiantis 52 straipsnio 1 dalimi, ar Tarybos pozicija, 61 straipsnio 3 dalyje numatyta tvarka.

Parlamento priimti tekstai išdalijami atskirai. Kai Parlamento priimtuose su teisės aktų leidyba susijusiuose tekstuose yra pakeitimų, jie skelbiami konsoliduota redakcija.

| 2. | Kiekvieno posėdžio popietinės dalies pradžioje Pirmininkas teikia Parlamentui tvirtinti ankstesnio posėdžio protokolą. |
| --- | --- |

2.

Kiekvieno posėdžio popietinės dalies pradžioje Pirmininkas teikia Parlamentui tvirtinti ankstesnio posėdžio protokolą.

| 2. | Kiekvieno posėdžio popietinės dalies pradžioje Parlamento pirmininkas teikia Parlamentui tvirtinti ankstesnio posėdžio protokolą. |
| --- | --- |

2.

Kiekvieno posėdžio popietinės dalies pradžioje Parlamento pirmininkas teikia Parlamentui tvirtinti ankstesnio posėdžio protokolą.

| 3. | Jeigu yra prieštaravimų dėl posėdžio protokolo, Parlamentas sprendžia, jei reikia, ar atsižvelgti į siūlomus pakeitimus. Nei vienas Parlamento narys negali kalbėti
  dėl posėdžio protokolo
  ilgiau kaip vieną minutę. |
| --- | --- |

3.

Jeigu yra prieštaravimų dėl posėdžio protokolo, Parlamentas sprendžia, jei reikia, ar atsižvelgti į siūlomus pakeitimus. Nei vienas Parlamento narys negali kalbėti
  dėl posėdžio protokolo
  ilgiau kaip vieną minutę.

| 3. | Jeigu yra prieštaravimų dėl posėdžio protokolo, Parlamentas sprendžia, jei reikia, ar atsižvelgti į siūlomus pakeitimus. Nei vienas Parlamento narys negali kalbėti
  šia tema
  ilgiau kaip vieną minutę. |
| --- | --- |

3.

Jeigu yra prieštaravimų dėl posėdžio protokolo, Parlamentas sprendžia, jei reikia, ar atsižvelgti į siūlomus pakeitimus. Nei vienas Parlamento narys negali kalbėti
  šia tema
  ilgiau kaip vieną minutę.

| 4. | Posėdžio protokolą pasirašo Pirmininkas ir generalinis sekretorius, jis saugomas Parlamento archyvuose. Posėdžio protokolas
  per vieną mėnesį turi būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

4.

Posėdžio protokolą pasirašo Pirmininkas ir generalinis sekretorius, jis saugomas Parlamento archyvuose. Posėdžio protokolas
  per vieną mėnesį turi būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

| 4. | Posėdžio protokolą pasirašo Parlamento pirmininkas ir generalinis sekretorius, jis saugomas Parlamento archyvuose. Posėdžio protokolas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

4.

Posėdžio protokolą pasirašo Parlamento pirmininkas ir generalinis sekretorius, jis saugomas Parlamento archyvuose. Posėdžio protokolas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Pakeitimas 40

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

172 a straipsnis (naujas)

172a straipsnis

Priimti tekstai

| 1. | Priimtus tekstus Parlamentas skelbia iš karto po balsavimo. Jie pateikiami Parlamentui tuo pačiu metu, kaip ir atitinkamo posėdžio protokolas, ir saugomi Parlamento archyvuose. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Parlamento priimtus tekstus galutinai peržiūri teisininkai lingvistai, o už tai atsako Parlamento pirmininkas. Kai šie tekstai priimami vadovaujantis susitarimu, kurį pasiekė Parlamentas ir Taryba, minėtąją galutinę peržiūrą vykdo abi institucijos, glaudžiai bendradarbiaudamos ir pagal abipusį susitarimą. |
| --- | --- |

2.

| 3. | 204a straipsnyje numatyta procedūra taikoma tada, kai, siekiant užtikrinti teksto nuoseklumą ir kokybę atsižvelgiant į Parlamento pareikštą valią, būtina atlikti pataisas, kuriomis norima daugiau nei ištaisyti spausdinimo klaidas ar padaryti pataisymus, kurių reikia, kad būtų suderinti tekstai visomis kalbomis, užtikrintas jų kalbinis taisyklingumas ir juose būtų vartojami nuoseklūs terminai. |
| --- | --- |

3.

| 4. | EB sutarties 251 straipsnyje numatyta tvarka Parlamento priimtos pozicijos įgyja konsoliduoto teksto formą. Kai Parlamento balsavimas nesiremia su Taryba pasiektu susitarimu, konsoliduotame tekste išskiriami visi priimti pakeitimai. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Atlikus galutinę peržiūrą, priimtus tekstus pasirašo Parlamento pirmininkas ir generalinis sekretorius, ir jie skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 41

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

175 straipsnis

Laikinųjų
  komitetų sudarymas

Specialiųjų
  komitetų sudarymas

Pirmininkų sueigos siūlymu, Parlamentas gali bet kada sudaryti
  laikinuosius
  komitetus, kurių įgaliojimai, sudėtis ir įgaliojimų laikas yra tvirtinami priimant sprendimą juos sudaryti; šių komitetų įgaliojimų laikas yra daugiausiai dvylika mėnesių, nebent jei pasibaigus šiam laikotarpiui, Parlamentas jį pratęstų.

Pirmininkų sueigos siūlymu, Parlamentas gali bet kada sudaryti
  specialiuosius
  komitetus, kurių įgaliojimai, sudėtis ir įgaliojimų laikas yra tvirtinami priimant sprendimą juos sudaryti; šių komitetų įgaliojimų laikas yra ne daugiau kaip dvylika mėnesių, jei pasibaigus šiam laikotarpiui Parlamentas jo nepratęsia.

Kadangi
  laikinųjų
  komitetų įgaliojimai, sudėtis ir įgaliojimų laikas tvirtinami tuo pačiu metu kai priimamas sprendimas juos sudaryti, tai Parlamentas negali vėliau nuspręsti pakeisti komitetų įgaliojimus, norėdamas juos sumažinti ar išplėsti.

Kadangi
  specialiųjų
  komitetų įgaliojimai, sudėtis ir įgaliojimų laikas tvirtinami tuo pačiu metu kai priimamas sprendimas juos sudaryti, tai Parlamentas negali vėliau nuspręsti pakeisti komitetų įgaliojimus, norėdamas juos sumažinti ar išplėsti.

Pakeitimas 42

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

177 straipsnio 1 dalies išaiškinimas (naujas)

Proporcingai skiriant vietas komitetuose, frakcijoms tenkantis vietų skaičius turi būti lygus artimiausiam atitinkamam sveikam skaičiui. Jei frakcija nusprendžia neužimti jai priklausančių vietų komitete, šios vietos lieka laisvos, ir atitinkamai sumažėja komiteto narių skaičius. Frakcijoms neleidžiama tarp savęs keistis joms skirtomis vietomis komitetuose.

Pakeitimas 43

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

179 straipsnio 2 dalis

| 2. | Jei nuolatinis komitetas praneša, kad tam tikro klausimo nagrinėjimas nepriklauso jo kompetencijai arba iškyla konfliktas dėl kompetencijos tarp dviejų ar daugiau nuolatinių komitetų, kompetencijos klausimas perduodamas pirmininkų sueigai per keturias darbo savaites po to, kai plenarinio posėdžio metu buvo pranešta apie klausimo perdavimą komitetui.
  Apie tai informuojama komitetų pirmininkų sueiga, kuri gali pateikti pirmininkų sueigai skirtą rekomendaciją.
  Pirmininkų sueiga
  priima sprendimą per šešias darbo savaites po to, kai jai buvo perduotas klausimas dėl kompetencijos. Priešingu atveju, dėl klausimo sprendžiama kitos mėnesinės sesijos metu, ir jis įrašomas į darbotvarkę
  . |
| --- | --- |

2.

Jei nuolatinis komitetas praneša, kad tam tikro klausimo nagrinėjimas nepriklauso jo kompetencijai arba iškyla konfliktas dėl kompetencijos tarp dviejų ar daugiau nuolatinių komitetų, kompetencijos klausimas perduodamas pirmininkų sueigai per keturias darbo savaites po to, kai plenarinio posėdžio metu buvo pranešta apie klausimo perdavimą komitetui.
  Apie tai informuojama komitetų pirmininkų sueiga, kuri gali pateikti pirmininkų sueigai skirtą rekomendaciją.
  Pirmininkų sueiga
  priima sprendimą per šešias darbo savaites po to, kai jai buvo perduotas klausimas dėl kompetencijos. Priešingu atveju, dėl klausimo sprendžiama kitos mėnesinės sesijos metu, ir jis įrašomas į darbotvarkę
  .

| 2. | Jei nuolatinis komitetas praneša, kad tam tikro klausimo nagrinėjimas nepriklauso jo kompetencijai arba iškyla konfliktas dėl kompetencijos tarp dviejų ar daugiau nuolatinių komitetų, kompetencijos klausimas perduodamas Pirmininkų sueigai per keturias darbo savaites po to, kai plenarinio posėdžio metu buvo pranešta apie klausimo perdavimą komitetui.
  Pirmininkų sueiga per šešias savaites priima sprendimą, remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos rekomendacija, o jei tokios rekomendacijos nėra – Komitetų pirmininkų sueigos pirmininko pateikta rekomendacija. Jei
  Pirmininkų sueiga
  per šį laikotarpį nepriima sprendimo, laikoma, kad rekomendacija patvirtinta
  . |
| --- | --- |

2.

Jei nuolatinis komitetas praneša, kad tam tikro klausimo nagrinėjimas nepriklauso jo kompetencijai arba iškyla konfliktas dėl kompetencijos tarp dviejų ar daugiau nuolatinių komitetų, kompetencijos klausimas perduodamas Pirmininkų sueigai per keturias darbo savaites po to, kai plenarinio posėdžio metu buvo pranešta apie klausimo perdavimą komitetui.
  Pirmininkų sueiga per šešias savaites priima sprendimą, remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos rekomendacija, o jei tokios rekomendacijos nėra – Komitetų pirmininkų sueigos pirmininko pateikta rekomendacija. Jei
  Pirmininkų sueiga
  per šį laikotarpį nepriima sprendimo, laikoma, kad rekomendacija patvirtinta
  .

Pakeitimas 44

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

179 straipsnio 2 dalies išaiškinimas (naujas)

Komitetų pirmininkai gali sudaryti susitarimus su kitų komitetų pirmininkais dėl klausimo priskyrimo tam tikram komitetui, jei leidžiama, kai būtina, taikyti 47 straipsnyje numatytą darbo su susijusiais komitetais procedūrą.

Pakeitimas 45

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

182 a straipsnis (naujas)

182a straipsnis

Komitetų koordinatoriai ir šešėliniai pranešėjai

| 1. | Frakcija gali vieną iš savo narių paskirti koordinatoriumi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jei būtina, komiteto pirmininkas sušaukia komiteto koordinatorius komiteto sprendimams, visų pirma sprendimams dėl procedūros ir dėl pranešėjų paskyrimo, parengti. Komitetas gali įgalioti koordinatorius priimti tam tikrus sprendimus, išskyrus sprendimus, susijusius su pranešimų, nuomonių arba pakeitimų priėmimu. Komiteto koordinatorių posėdžiuose su patariamuoju balsu gali būti kviečiami dalyvauti komiteto pirmininko pavaduotojai. Koordinatoriai turi stengtis pasiekti susitarimą. Kai nepavyksta pasiekti susitarimo, jie sprendžia tik remdamiesi dauguma, kuri aiškiai atstovauja didžiajai daliai komiteto narių, atsižvelgdami į atitinkamą įvairių frakcijų dydį. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Frakcija kiekvienam pranešimui gali paskirti šešėlinį pranešėją, kuris stebi atitinkamo pranešimo eigą ir frakcijos vardu ieško kompromisinių sprendimų komitete. Šešėlinių pranešėjų pavardės pranešamos komiteto pirmininkui. Komitetas koordinatorių siūlymu gali visų pirma nuspręsti įtraukti šešėlinius pranešėjus, ieškant susitarimo su Taryba per bendro sprendimo procedūras. |
| --- | --- |

3.

Pakeitimas 46

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

184 straipsnis

Kiekvieno komiteto posėdžio protokolai išdalijami visiems komiteto nariams ir pateikiami komitetui tvirtinti
  kito posėdžio metu
  .

Kiekvieno komiteto posėdžio protokolai išdalijami visiems komiteto nariams ir pateikiami komitetui tvirtinti.

Pakeitimas 47

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

186 straipsnis

Komiteto posėdžiams mutatis mutandis taikomi 11–13, 16, 17, 140, 141 straipsniai, 143 straipsnio 1 dalis, 146, 148, 150–153, 155 straipsniai, 157 straipsnio 1 dalis, 158, 159, 161, 162, 164–167, 170 ir 171 straipsniai.

Komiteto posėdžiams mutatis mutandis taikomi 11–13, 16, 17,
  34–41,
  140, 141 straipsniai, 143 straipsnio 1 dalis, 146, 148, 150–153, 155 straipsniai, 157 straipsnio 1 dalis, 158, 159, 161, 162, 164–167, 170 ir 171 straipsniai.

Pakeitimas 48

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

188 straipsnio 6 a dalis (nauja)

| 6a. | Delegacijos pirmininkui suteikiama galimybė kalbėti komitete, jei į darbotvarkę įtrauktas klausimas iš delegacijos kompetencijos srities. Tokia galimybė taip pat suteikiama to komiteto pirmininkui arba pranešėjui per delegacijos posėdžius. |
| --- | --- |

6a.

Pakeitimas 49

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

192 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| 1a. | Kai pranešimas visų pirma susijęs su Europos Sąjungos teisės taikymu arba aiškinimu arba su siūlomais galiojančių teisės aktų pakeitimais, už tą sritį atsakingas komitetas bendradarbiauja pagal 46 straipsnio 1 dalies nuostatas ir 47 straipsnio pirmos ir antros įtraukų nuostatas. Atsakingas komitetas turi be balsavimo pritarti komiteto, atsakingo už tą sritį, pasiūlymų dėl rezoliucijos dalims, kurios yra susijusios su Europos Sąjungos teisės taikymu ar aiškinimu arba su galiojančių teisės aktų pakeitimais. Jei atsakingas komitetas atmeta tokius pasiūlymus, susijęs komitetas gali jas pateikti tiesiogiai Parlamentui. |
| --- | --- |

1a.

Pakeitimas 50

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

204 straipsnio c a punktas (naujas)

| ca) | atitinkamų Parlamento organų patvirtintos gairės ir elgesio kodeksai (XVIa, XVIb ir XVIe priedai). |
| --- | --- |

ca)

atitinkamų Parlamento organų patvirtintos gairės ir elgesio kodeksai (XVIa, XVIb ir XVIe priedai).

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2009 m. gegužės 5 d., antradienis

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/162 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/162

---

2009 m. gegužės 5 d., antradienisReglamento (EB) Nr. 1234/2007, nustatančio bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą, dėl tam tikrų prekybos paukštiena standartų pakeitimas *

P6_TA(2009)0336

2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą, dėl tam tikrų prekybos paukštiena standartų (COM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS))

2010/C 212 E/27

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0336),

atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0247/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A6-0223/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas


  5 konstatuojamoji dalis |
| 5) | Paukštienos apibrėžtyje išskirtinai nurodytas apdorojimo būdas – šaldymas – atsižvelgiant į technologijų pažangą, yra pernelyg ribojantis. Todėl minėtą apibrėžtį reikėtų priderinti. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

5 konstatuojamoji dalis

5)

Paukštienos apibrėžtyje išskirtinai nurodytas apdorojimo būdas – šaldymas – atsižvelgiant į technologijų pažangą, yra pernelyg ribojantis. Todėl minėtą apibrėžtį reikėtų priderinti.

Išbraukta.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| 6a) | Privalomas mėsos kilmės ar šaltinio nurodymas suteikia vartotojui galimybę pasrinkti remiantis turima informacija. |
| --- | --- |

6a)

Privalomas mėsos kilmės ar šaltinio nurodymas suteikia vartotojui galimybę pasrinkti remiantis turima informacija.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

6 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| 6b) | Siekiant kuo geriau informuoti vartotojus visų paukštienos produktų etiketėje turėtų būti privaloma nurodyti paukščio paskerdimo dieną. |
| --- | --- |

6b)

Siekiant kuo geriau informuoti vartotojus visų paukštienos produktų etiketėje turėtų būti privaloma nurodyti paukščio paskerdimo dieną.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

Priedo 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

XIV priedo B dalies II dalies 1 punktas

| 1. | „paukštiena“:
  valgomosios naminių paukščių, kurių KN 0105, dalys. |
| --- | --- |

1.

„paukštiena“:
  valgomosios naminių paukščių, kurių KN 0105, dalys.

| 1. | „paukštiena“:
  žmonėms vartoti tinkama paukštiena, kuri nebuvo apdorota jokiais kitais būdais, išskyrus šaldymą; |
| --- | --- |

1.

„paukštiena“:
  žmonėms vartoti tinkama paukštiena, kuri nebuvo apdorota jokiais kitais būdais, išskyrus šaldymą;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

Priedo 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

XIV Priedo B dalies II dalies 2 punktas

| 2. | „šviežia paukštiena“ – atvėsinimo būdu nestingdyta paukštiena, kuri turi būti nuolat laikoma ne žemesnėje nei – 2° C ir ne aukštesnėje nei 4° C temperatūroje; tačiau
  valstybės narės gali nustatyti kitus temperatūros reikalavimus, taikomus per trumpą laikotarpį išpjaustant ir sandėliuojant
  šviežią paukštieną
  mažmeninės prekybos parduotuvėse arba patalpose, esančiose šalia prekybos vietų, kuriose paukštiena išpjaustoma ir sandėliuojama siekiant tiesiogiai ją parduoti vartotojui
  . |
| --- | --- |

2.

„šviežia paukštiena“ – atvėsinimo būdu nestingdyta paukštiena, kuri turi būti nuolat laikoma ne žemesnėje nei – 2° C ir ne aukštesnėje nei 4° C temperatūroje; tačiau
  valstybės narės gali nustatyti kitus temperatūros reikalavimus, taikomus per trumpą laikotarpį išpjaustant ir sandėliuojant
  šviežią paukštieną
  mažmeninės prekybos parduotuvėse arba patalpose, esančiose šalia prekybos vietų, kuriose paukštiena išpjaustoma ir sandėliuojama siekiant tiesiogiai ją parduoti vartotojui
  .

| 2. | „šviežia paukštiena“ – atvėsinimo būdu nesušaldyta paukštiena, kuri turi būti nuolat laikoma ne žemesnėje nei – 2° C ir ne aukštesnėje nei 4° C temperatūroje; tačiau šviežia paukštiena,
  kuri skirta mėsos gaminiams, gali būti trumpą laiką šaldoma žemesnėje nei 2° C temperatūroje. Ant visų paukštienos produktų privaloma nurodyti paskerdimo datą. |
| --- | --- |

2.

„šviežia paukštiena“ – atvėsinimo būdu nesušaldyta paukštiena, kuri turi būti nuolat laikoma ne žemesnėje nei – 2° C ir ne aukštesnėje nei 4° C temperatūroje; tačiau šviežia paukštiena,
  kuri skirta mėsos gaminiams, gali būti trumpą laiką šaldoma žemesnėje nei 2° C temperatūroje. Ant visų paukštienos produktų privaloma nurodyti paskerdimo datą.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

Priedo 3 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

XIV priedo B dalies III a dalis (nauja)

| 3a) | Įterpiama tokia dalis:



  „IIIa
     
  Privaloma informacija etiketėje




  Maisto pavadinimo etiketėje ant kiekvieno vištienos produkto nurodoma:










  a) | visos pridėtos sudedamosios dalys, kurių gyvūninė kilmė skiriasi nuo likusios mėsos dalies kilmės; ir |
| --- | --- | --- |

3a)

„IIIa
     
  Privaloma informacija etiketėje

Maisto pavadinimo etiketėje ant kiekvieno vištienos produkto nurodoma:

a)

visos pridėtos sudedamosios dalys, kurių gyvūninė kilmė skiriasi nuo likusios mėsos dalies kilmės; ir

| b) | pridėto vandens kiekis, jeigu jis sudaro daugiau negu 5 % viso produkto svorio.“ |
| --- | --- |

b)

pridėto vandens kiekis, jeigu jis sudaro daugiau negu 5 % viso produkto svorio.“

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

Priedo 3 b punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007

XIV priedo B dalies III b dalis (nauja)

| 3b) | Įterpiama tokia dalis:



  „III b
     
  Kainos nurodymas




  Vieno kilogramo maisto kaina nustatoma tik pagal grynąjį sausą svorį.“ |
| --- | --- |

3b)

„III b
     
  Kainos nurodymas

Vieno kilogramo maisto kaina nustatoma tik pagal grynąjį sausą svorį.“

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/165 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/165

---

2009 m. gegužės 5 d., antradienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas

P6_TA(2009)0339

2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI))

2010/C 212 E/28

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0150 – C6-0115/2009),

atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, kuriuo įsteigiamas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (2) (EGF reglamentas),

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A6–0266/2009),

| A. | kadangi Europos Sąjunga nustatė tinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, kurias taikant suteikiama papildoma parama darbuotojams, nukentėjusiems nuo didelių struktūrinių pasaulio prekybos tendencijų pokyčių padarinių, ir padedama jiems vėl integruotis į darbo rinką, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga nustatė tinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, kurias taikant suteikiama papildoma parama darbuotojams, nukentėjusiems nuo didelių struktūrinių pasaulio prekybos tendencijų pokyčių padarinių, ir padedama jiems vėl integruotis į darbo rinką,

| B. | kadangi Europos Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau, kaip numatyta bendroje Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracijoje, priimtoje per 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdį, ir taip pat tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo nuostatas dėl sprendimų naudoti fondo lėšas priėmimo, |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjungos finansinė parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau, kaip numatyta bendroje Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracijoje, priimtoje per 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdį, ir taip pat tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo nuostatas dėl sprendimų naudoti fondo lėšas priėmimo,

| C. | kadangi Ispanija paprašė pagalbos, susijusios su darbuotojais, atleistais iš automobilių gamybos sektoriaus Kastilijos ir Leono, taip pat Aragono autonominėse bendruomenėse (3), ir atitiko EGF reglamente nustatytus kriterijus, |
| --- | --- |

C.

kadangi Ispanija paprašė pagalbos, susijusios su darbuotojais, atleistais iš automobilių gamybos sektoriaus Kastilijos ir Leono, taip pat Aragono autonominėse bendruomenėse (3), ir atitiko EGF reglamente nustatytus kriterijus,

| D. | kadangi EGF reglamento 8 straipsnio 1 dalyje numatoma, kad iki 0,35 proc. tiems metams skirtų EGF finansinių išteklių gali būti naudojama finansuoti stebėsenos, informacijos, administracinės ir techninės pagalbos, audito, kontrolės ir vertinimo veiklai, būtinai siekiant įgyvendinti šį reglamentą, |
| --- | --- |

D.

kadangi EGF reglamento 8 straipsnio 1 dalyje numatoma, kad iki 0,35 proc. tiems metams skirtų EGF finansinių išteklių gali būti naudojama finansuoti stebėsenos, informacijos, administracinės ir techninės pagalbos, audito, kontrolės ir vertinimo veiklai, būtinai siekiant įgyvendinti šį reglamentą,

| E. | kadangi Komisija, atsižvelgdama į šio straipsnio nuostatas, pasiūlė panaudoti fondo lėšas tam, kad būtų sukurta EGF tinklavietė, kurioje visomis ES kalbomis būtų pateikiama informacija apie Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, susijusios publikacijos, garso ir vaizdo medžiaga, ir kad būtų sukurtas valstybių narių geriausios praktikos mainų tinklas (4), nes visa tai atitinka Europos Parlamento pageidavimą gilinti piliečių žinias apie ES veiklą, |
| --- | --- |

E.

kadangi Komisija, atsižvelgdama į šio straipsnio nuostatas, pasiūlė panaudoti fondo lėšas tam, kad būtų sukurta EGF tinklavietė, kurioje visomis ES kalbomis būtų pateikiama informacija apie Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, susijusios publikacijos, garso ir vaizdo medžiaga, ir kad būtų sukurtas valstybių narių geriausios praktikos mainų tinklas (4), nes visa tai atitinka Europos Parlamento pageidavimą gilinti piliečių žinias apie ES veiklą,

| 1. | prašo institucijų, dalyvaujančių sprendimų priėmimo ir įgyvendinimo procese, dėti pastangas siekiant paspartinti fondo lėšų panaudojimą; |
| --- | --- |

1.

prašo institucijų, dalyvaujančių sprendimų priėmimo ir įgyvendinimo procese, dėti pastangas siekiant paspartinti fondo lėšų panaudojimą;

| 2. | primena, kad Europos Sąjunga turėtų naudoti visas turimas priemones pasaulio ekonomikos ir finansų krizės padariniams šalinti; pažymi, kad fondas gali atlikti labai svarbų vaidmenį padedant vėl integruoti į darbo rinką atleistus darbuotojus; |
| --- | --- |

2.

primena, kad Europos Sąjunga turėtų naudoti visas turimas priemones pasaulio ekonomikos ir finansų krizės padariniams šalinti; pažymi, kad fondas gali atlikti labai svarbų vaidmenį padedant vėl integruoti į darbo rinką atleistus darbuotojus;

| 3. | džiaugiasi Komisijos iniciatyva suteikti Europos Sąjungos piliečiams galimybę naudotis tinklaviete, kurioje skaidriai ir patogiai pateikiama aktuali informacija; |
| --- | --- |

3.

džiaugiasi Komisijos iniciatyva suteikti Europos Sąjungos piliečiams galimybę naudotis tinklaviete, kurioje skaidriai ir patogiai pateikiama aktuali informacija;

| 4. | pabrėžia, kad EGF lėšų, skirtų mokėjimų asignavimams, mobilizavimas neturėtų kelti pavojaus Europos socialinio fondo finansavimui; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad EGF lėšų, skirtų mokėjimų asignavimams, mobilizavimas neturėtų kelti pavojaus Europos socialinio fondo finansavimui;

| 5. | pritaria prie šios rezoliucijos pridėtam sprendimui; |
| --- | --- |

5.

pritaria prie šios rezoliucijos pridėtam sprendimui;

| 6. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos Pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos Pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006.6.14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006.12.30, p. 1.

(3)  EGF/2008/004 ES/Kastilija ir Leonas ir Aragonas.

(4)  SEC(2008)2986.

---

2009 m. gegužės 5 d., antradienisPRIEDAS

2009 m. gegužės 5 d., antradienisPRIEDAS EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo mobilizavimo pagal Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdami į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,

atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, kuriuo įsteigiamas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (2), ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – Fondas) įsteigtas siekiant teikti papildomą paramą atleistiems darbuotojams, nukentėjusiems dėl esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių padarinių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką. |
| --- | --- |

(1)

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – Fondas) įsteigtas siekiant teikti papildomą paramą atleistiems darbuotojams, nukentėjusiems dėl esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių padarinių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką.

| (2) | 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė panaudoti Fondo lėšas neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė panaudoti Fondo lėšas neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos.

| (3) | 2008 m. gruodžio 29 d. Ispanija pateikė paraišką, kurioje prašoma panaudoti Fondo lėšas automobilių sektoriaus darbuotojų atleidimo atveju. Paraiška atitinka reikalavimus, pagal kuriuos nustatoma finansinė parama, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1927/200610 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo panaudoti 2 694 300 EUR sumą. |
| --- | --- |

(3)

2008 m. gruodžio 29 d. Ispanija pateikė paraišką, kurioje prašoma panaudoti Fondo lėšas automobilių sektoriaus darbuotojų atleidimo atveju. Paraiška atitinka reikalavimus, pagal kuriuos nustatoma finansinė parama, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1927/200610 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo panaudoti 2 694 300 EUR sumą.

| (4) | Be to, Komisija siūlo iš Fondo panaudoti 690 000 EUR sumą techninei pagalbai finansuoti, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 8 straipsnyje. |
| --- | --- |

(4)

Be to, Komisija siūlo iš Fondo panaudoti 690 000 EUR sumą techninei pagalbai finansuoti, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 8 straipsnyje.

| (5) | Dėl šios priežasties Fondo lėšos turėtų būti panaudojamos siekiant teikti finansinę paramą pagal Ispanijos pateiktą paraišką, taip pat siekiant atsižvelgti į techninės pagalbos poreikį. |
| --- | --- |

(5)

Dėl šios priežasties Fondo lėšos turėtų būti panaudojamos siekiant teikti finansinę paramą pagal Ispanijos pateiktą paraišką, taip pat siekiant atsižvelgti į techninės pagalbos poreikį.

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos 2009 finansinių metų bendrajame biudžete mobilizuojamas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, siekiant skirti 3 384 300 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Strasbūre,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

1

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

2

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/168 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/168

---

2009 m. gegužės 5 d., antradienisBenzino garų grąžinimas degalinėse variklinių transporto priemonių bakus pildant degalų ***I

P6_TA(2009)0341

2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl II pakopos benzino garų grąžinimo degalinėse keleivinių automobilių bakus pildant degalų (COM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD))

2010/C 212 E/29

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0812),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 175 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6–0470/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A6–0208/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. gegužės 5 d., antradienisP6_TC1-COD(2008)0229

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 5 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl II pakopos benzino garų grąžinimo degalinėse variklinių transporto priemonių bakus pildant degalų

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2009/126/EB.)

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/169

---

2009 m. gegužės 5 d., antradienisPrekyba produktais iš ruonių ***I

P6_TA(2009)0342

2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl prekybos produktais iš ruonių (COM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD))

2010/C 212 E/30

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0469),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 ir 133 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0295/2008),

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

atsižvelgdamas į savo pareiškimą dėl iš ruonių pagamintų produktų draudimo Europos Sąjungoje (1),

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2009 m. balandžio 24 d. laiške prisiimtą įsipareigojimą pritarti pasiūlymui su pakeitimais pagal EB sutarties 251 straipsnio 2 dalies antros pastraipos pirmą įtrauką,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 ir 35 straipsnius,

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A6-0118/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 306 E, 2006 12 15, p. 194.

---

2009 m. gegužės 5 d., antradienisP6_TC1-COD(2008)0160

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 5 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl prekybos produktais iš ruonių

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. 1007/2009.)

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/170 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/170

---

2009 m. gegužės 5 d., antradienisMokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsauga ***I

P6_TA(2009)0343

2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos (COM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD))

2010/C 212 E/31

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0543),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6–0391/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomones (A6–0240/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. gegužės 5 d., antradienisP6_TC1-COD(2008)0211

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 5 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ║,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę ║,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Gyvūnų gerovė – tai Bendrijos vertybė, įtvirtinta prie Sutarties pridėtame Protokole dėl gyvūnų apsaugos ir gerovės. |
| --- | --- |

(1)

Gyvūnų gerovė – tai Bendrijos vertybė, įtvirtinta prie Sutarties pridėtame Protokole dėl gyvūnų apsaugos ir gerovės.

| (2) | 1998 m. kovo 23 d. Taryba priėmė Sprendimą 1999/575/EB dėl Bendrijos Europos eksperimentams ir kitiems moksliniams tikslams naudojamų stuburinių gyvūnų apsaugos konvencijos patvirtinimo (3). Tapusi tos konvencijos šalimi, Bendrija pripažino mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos ir gerovės svarbą tarptautiniu lygiu. |
| --- | --- |

(2)

1998 m. kovo 23 d. Taryba priėmė Sprendimą 1999/575/EB dėl Bendrijos Europos eksperimentams ir kitiems moksliniams tikslams naudojamų stuburinių gyvūnų apsaugos konvencijos patvirtinimo (3). Tapusi tos konvencijos šalimi, Bendrija pripažino mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos ir gerovės svarbą tarptautiniu lygiu.

| (3) | 1986 m. lapkričio 24 d. Taryba priėmė Direktyvą 86/609/EEB (4), kuria buvo siekiama pašalinti valstybių narių įstatymų ir kitų eksperimentiniams ir kitiems mokslo tikslams naudojamų gyvūnų apsaugą reglamentuojančių teisės aktų skirtumus. Po tos direktyvos priėmimo tarp valstybių narių atsirado naujų skirtumų. Tam tikros valstybės narės priėmė nacionalines įgyvendinimo priemones, kuriomis užtikrinama aukšto lygio mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsauga, o kitos valstybės narės taiko tik būtiniausius Direktyvos 86/609/EEB reikalavimus. Todėl siekiant sumažinti tokius skirtumus ir užtikrinti, kad vidaus rinka tinkamai veiktų, šia direktyva turėtų būti numatytos išsamesnės taisyklės. |
| --- | --- |

(3)

1986 m. lapkričio 24 d. Taryba priėmė Direktyvą 86/609/EEB (4), kuria buvo siekiama pašalinti valstybių narių įstatymų ir kitų eksperimentiniams ir kitiems mokslo tikslams naudojamų gyvūnų apsaugą reglamentuojančių teisės aktų skirtumus. Po tos direktyvos priėmimo tarp valstybių narių atsirado naujų skirtumų. Tam tikros valstybės narės priėmė nacionalines įgyvendinimo priemones, kuriomis užtikrinama aukšto lygio mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsauga, o kitos valstybės narės taiko tik būtiniausius Direktyvos 86/609/EEB reikalavimus. Todėl siekiant sumažinti tokius skirtumus ir užtikrinti, kad vidaus rinka tinkamai veiktų, šia direktyva turėtų būti numatytos išsamesnės taisyklės.

| (4) | 2002 m. ║ gruodžio 5 d. ║ pranešime dėl Direktyvos 86/609/EEB Europos Parlamentas paragino Komisiją pateikti pasiūlymą dėl tos direktyvos persvarstymo, kuriame būtų numatytos griežtesnės ir skaidresnės eksperimentų su gyvūnais priemonės. |
| --- | --- |

(4)

2002 m. ║ gruodžio 5 d. ║ pranešime dėl Direktyvos 86/609/EEB Europos Parlamentas paragino Komisiją pateikti pasiūlymą dėl tos direktyvos persvarstymo, kuriame būtų numatytos griežtesnės ir skaidresnės eksperimentų su gyvūnais priemonės.

| (5) | Esama naujų mokslinių žinių apie gyvūnų gerovei įtaką darančius veiksnius, taip pat apie gyvūnų gebėjimą jausti ir reikšti skausmą, kančią, baimę ir ilgalaikį sužalojimą. Todėl būtina padidinti mokslinėse procedūrose naudojamų gyvūnų gerovę, sugriežtinus būtiniausius tokių gyvūnų apsaugos standartus taip, kad jie atitiktų naujausius mokslo laimėjimus. |
| --- | --- |

(5)

Esama naujų mokslinių žinių apie gyvūnų gerovei įtaką darančius veiksnius, taip pat apie gyvūnų gebėjimą jausti ir reikšti skausmą, kančią, baimę ir ilgalaikį sužalojimą. Todėl būtina padidinti mokslinėse procedūrose naudojamų gyvūnų gerovę, sugriežtinus būtiniausius tokių gyvūnų apsaugos standartus taip, kad jie atitiktų naujausius mokslo laimėjimus.

| (6) | Pageidautina, kad į šios direktyvos taikymo sritį
  būtų
  įtraukti tam tikrų rūšių
  bestuburiai, kai
  turima mokslinių įrodymų, kad tokie bestuburiai gali jausti skausmą, kančią, baimę ir ilgalaikį sužalojimą. |
| --- | --- |

(6)

Pageidautina, kad į šios direktyvos taikymo sritį
  būtų
  įtraukti tam tikrų rūšių
  bestuburiai, kai
  turima mokslinių įrodymų, kad tokie bestuburiai gali jausti skausmą, kančią, baimę ir ilgalaikį sužalojimą.

| (7) | Ši direktyva taip pat turėtų būti taikoma stuburinių gyvūnų embrionams ir vaisiams
  tais atvejais
  ,
  kai
  yra mokslinių įrodymų, kad paskutiniuoju vystymosi laikotarpio trečdaliu tokioms gyvybės formoms kyla didesnis pavojus jausti skausmą, kančią ir baimę, o tai taip pat gali pakenkti tolesniam jų vystymuisi. Moksliniais faktais patvirtinta, kad ankstyvuoju vystymosi etapu su
  žinduolių
  embrionais ir vaisiais atliekamos procedūros gali sukelti skausmą, kančią, baimę ar ilgalaikį sužalojimą, jeigu, pasibaigus pirmiesiems dviem jų vystymosi laikotarpio trečdaliams, jiems leidžiama vystytis toliau. |
| --- | --- |

(7)

Ši direktyva taip pat turėtų būti taikoma stuburinių gyvūnų embrionams ir vaisiams
  tais atvejais
  ,
  kai
  yra mokslinių įrodymų, kad paskutiniuoju vystymosi laikotarpio trečdaliu tokioms gyvybės formoms kyla didesnis pavojus jausti skausmą, kančią ir baimę, o tai taip pat gali pakenkti tolesniam jų vystymuisi. Moksliniais faktais patvirtinta, kad ankstyvuoju vystymosi etapu su
  žinduolių
  embrionais ir vaisiais atliekamos procedūros gali sukelti skausmą, kančią, baimę ar ilgalaikį sužalojimą, jeigu, pasibaigus pirmiesiems dviem jų vystymosi laikotarpio trečdaliams, jiems leidžiama vystytis toliau.

| (8) | Atsižvelgiant į dabartinį mokslo ribotumą
  naudoti gyvus gyvūnus tebėra būtina, siekiant apsaugoti žmonių bei gyvūnų sveikatą ir aplinką.
  Vis dėlto ši direktyva yra svarbus žingsnis siekiant kuo greičiau, kai tik bus moksliškai įmanoma, visiškai pakeisti procedūras, kurias atliekant mokslo tikslais naudojami gyvi gyvūnai. Tuo tikslu šia direktyva siekiama sudaryti sąlygas plėtoti ir skatinti alternatyvių metodų pažangą ir užtikrinti atliekant procedūras naudojamų gyvūnų aukšto lygio apsaugą. Ši direktyva turėtų būti reguliariai peržiūrima atsižvelgiant į besivystančias mokslo ir gyvūnų apsaugos priemones. |
| --- | --- |

(8)

Atsižvelgiant į dabartinį mokslo ribotumą
  naudoti gyvus gyvūnus tebėra būtina, siekiant apsaugoti žmonių bei gyvūnų sveikatą ir aplinką.
  Vis dėlto ši direktyva yra svarbus žingsnis siekiant kuo greičiau, kai tik bus moksliškai įmanoma, visiškai pakeisti procedūras, kurias atliekant mokslo tikslais naudojami gyvi gyvūnai. Tuo tikslu šia direktyva siekiama sudaryti sąlygas plėtoti ir skatinti alternatyvių metodų pažangą ir užtikrinti atliekant procedūras naudojamų gyvūnų aukšto lygio apsaugą. Ši direktyva turėtų būti reguliariai peržiūrima atsižvelgiant į besivystančias mokslo ir gyvūnų apsaugos priemones.

| (9) | Atsižvelgiant į mokslinių tyrimų plėtrą eksperimentai su gyvūnais tebėra vienas iš svarbiausių metodų norint užtikrinti, kad visuomenės sveikatos srities moksliniai tyrimai būtų labai aukšto lygio. |
| --- | --- |

(9)

Atsižvelgiant į mokslinių tyrimų plėtrą eksperimentai su gyvūnais tebėra vienas iš svarbiausių metodų norint užtikrinti, kad visuomenės sveikatos srities moksliniai tyrimai būtų labai aukšto lygio.

| (10) | Gyvų gyvūnų priežiūrai ir naudojimui mokslo tikslais taikomi tarptautiniu mastu pripažinti gyvūnų naudojimo procedūrų pakeitimo, mažinimo ir sąlygų gerinimo principai. Siekiant užtikrinti, kad gyvūnai būtų veisiami, prižiūrimi ir naudojami Bendrijoje taikomose procedūrose tokiais būdais, kurie atitiktų kituose tarptautiniuose ir nacionaliniuose ne Bendrijos standartuose nustatytus būdus, įgyvendinant šią direktyvą reikėtų sistemingai atsižvelgti į minėtą gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo reikalavimą.
  Komisija turėtų užtikrinti aukštą skaidrumo lygį gyvūnų naudojimo atžvilgiu ir praneša visuomenei apie gyvūnų apsaugos priemonių įgyvendinimą ir pažangą, padarytą ieškant būdų, kuriais būtų galima pakeisti gyvūnų naudojimą. |
| --- | --- |

(10)

Gyvų gyvūnų priežiūrai ir naudojimui mokslo tikslais taikomi tarptautiniu mastu pripažinti gyvūnų naudojimo procedūrų pakeitimo, mažinimo ir sąlygų gerinimo principai. Siekiant užtikrinti, kad gyvūnai būtų veisiami, prižiūrimi ir naudojami Bendrijoje taikomose procedūrose tokiais būdais, kurie atitiktų kituose tarptautiniuose ir nacionaliniuose ne Bendrijos standartuose nustatytus būdus, įgyvendinant šią direktyvą reikėtų sistemingai atsižvelgti į minėtą gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo reikalavimą.
  Komisija turėtų užtikrinti aukštą skaidrumo lygį gyvūnų naudojimo atžvilgiu ir praneša visuomenei apie gyvūnų apsaugos priemonių įgyvendinimą ir pažangą, padarytą ieškant būdų, kuriais būtų galima pakeisti gyvūnų naudojimą.

| (11) | Gyvūnai yra savaime vertingi, ir tokį požiūrį būtina gerbti. Be to, visuomenei kelia susirūpinimą etiniai gyvūnų naudojimo procedūrose aspektai. Todėl su gyvūnais visuomet turėtų būti elgiamasi kaip su jaučiančiais sutvėrimais, o jų naudojimas mokslinėse procedūrose turėtų apsiriboti tik tokiomis sritimis, kuriose skatinama mokslo pažanga ir
  fundamentalios žinios, kadangi tai galiausiai gali būti
  naudinga, pavyzdžiui,
  žmonių ar gyvūnų sveikatai ar aplinkai.
  Taigi galimybė naudoti gyvūnus mokslinėms procedūroms turėtų būti svarstoma tik tada, kai neįmanoma taikyti alternatyvių metodų nenaudojant gyvūnų.
  Naudoti gyvūnus mokslinėse procedūrose, kurios atliekamos kitose Bendrijos kompetencijai priskirtose srityse, turėtų būti uždrausta. |
| --- | --- |

(11)

Gyvūnai yra savaime vertingi, ir tokį požiūrį būtina gerbti. Be to, visuomenei kelia susirūpinimą etiniai gyvūnų naudojimo procedūrose aspektai. Todėl su gyvūnais visuomet turėtų būti elgiamasi kaip su jaučiančiais sutvėrimais, o jų naudojimas mokslinėse procedūrose turėtų apsiriboti tik tokiomis sritimis, kuriose skatinama mokslo pažanga ir
  fundamentalios žinios, kadangi tai galiausiai gali būti
  naudinga, pavyzdžiui,
  žmonių ar gyvūnų sveikatai ar aplinkai.
  Taigi galimybė naudoti gyvūnus mokslinėms procedūroms turėtų būti svarstoma tik tada, kai neįmanoma taikyti alternatyvių metodų nenaudojant gyvūnų.
  Naudoti gyvūnus mokslinėse procedūrose, kurios atliekamos kitose Bendrijos kompetencijai priskirtose srityse, turėtų būti uždrausta.

| (12) | Įgyvendinant gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo principus pirmenybė turi būti teikiama reikalavimui naudoti alternatyvius metodus. Jeigu Bendrijos teisės aktais alternatyvūs metodai nepripažįstami, naudojamų gyvūnų skaičius gali būti sumažintas taikant kitus racionaliu ir praktiniu požiūriu prieinamus metodus, taip pat įgyvendinant bandymų strategijas (pvz., naudojant in vitro metodą) ir taikant kitus metodus, kurie padėtų sumažinti gyvūnų naudojimą ir pagerinti jo sąlygas. |
| --- | --- |

(12)

Įgyvendinant gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo principus pirmenybė turi būti teikiama reikalavimui naudoti alternatyvius metodus. Jeigu Bendrijos teisės aktais alternatyvūs metodai nepripažįstami, naudojamų gyvūnų skaičius gali būti sumažintas taikant kitus racionaliu ir praktiniu požiūriu prieinamus metodus, taip pat įgyvendinant bandymų strategijas (pvz., naudojant in vitro metodą) ir taikant kitus metodus, kurie padėtų sumažinti gyvūnų naudojimą ir pagerinti jo sąlygas.

| (13) | Komisija, remdamasi 2006 m. sausio 23 d. Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Bendrijos veiksmų planas dėl gyvūnų apsaugos ir gerovės 2006–2010 m.“ tikslais, turėtų stengtis skatinti tarptautiniu lygmeniu mokslo tikslais naudojamų gyvūnų gerovę, ypač siekiant skatinti gyvūnų naudojimo procedūrų pakeitimą, mažinimą ir sąlygų gerinimą, padedant Pasaulio gyvūnų sveikatos organizacijai, ir siekiant įtraukti gyvūnų gerovės standartus į vertinamus kriterijus, kad būtų užtikrinta atitiktis pagal geros laboratorinės praktikos principus. |
| --- | --- |

(13)

Komisija, remdamasi 2006 m. sausio 23 d. Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Bendrijos veiksmų planas dėl gyvūnų apsaugos ir gerovės 2006–2010 m.“ tikslais, turėtų stengtis skatinti tarptautiniu lygmeniu mokslo tikslais naudojamų gyvūnų gerovę, ypač siekiant skatinti gyvūnų naudojimo procedūrų pakeitimą, mažinimą ir sąlygų gerinimą, padedant Pasaulio gyvūnų sveikatos organizacijai, ir siekiant įtraukti gyvūnų gerovės standartus į vertinamus kriterijus, kad būtų užtikrinta atitiktis pagal geros laboratorinės praktikos principus.

| (14) | Naudotinų metodų ir gyvūnų rūšių pasirinkimas turi tiesioginį poveikį naudojamų gyvūnų skaičiui ir gyvūnų gerovei. Todėl renkantis metodus turėtų būti pasirenkamas toks metodas, kurį taikant galėtų būti gauti tinkamiausi rezultatai ir sukelta kuo mažiau skausmo, kančios ar baimės. Taikant tokius pasirinktus metodus turėtų būti naudojamas mažiausias gyvūnų skaičius, galintis užtikrinti ▐patikimus rezultatus, ir turėtų būti pasirinktos mažiausiu neurofiziologiniu jautrumu pasižyminčios gyvūnų rūšys, labiausiai tinkančios ekstrapoliuoti į tikslines gyvūnų rūšis. |
| --- | --- |

(14)

Naudotinų metodų ir gyvūnų rūšių pasirinkimas turi tiesioginį poveikį naudojamų gyvūnų skaičiui ir gyvūnų gerovei. Todėl renkantis metodus turėtų būti pasirenkamas toks metodas, kurį taikant galėtų būti gauti tinkamiausi rezultatai ir sukelta kuo mažiau skausmo, kančios ar baimės. Taikant tokius pasirinktus metodus turėtų būti naudojamas mažiausias gyvūnų skaičius, galintis užtikrinti ▐patikimus rezultatus, ir turėtų būti pasirinktos mažiausiu neurofiziologiniu jautrumu pasižyminčios gyvūnų rūšys, labiausiai tinkančios ekstrapoliuoti į tikslines gyvūnų rūšis.

| (15) | Taikant pasirinktus metodus reikėtų kuo labiau vengti rinktis gyvūno nugaišimą kaip procedūros užbaigimo momentą, nes dėl artėjančio nugaišimo gyvūnas patiria didelių kančių. Jeigu įmanoma, reikėtų verčiau pasirinkti gyvūno atžvilgiu humaniškesnį procedūros užbaigimo momentą, šiam tikslui naudojant artėjantį nugaišimą rodančius klinikinius požymius; taip sudaromos sąlygos nugaišinti gyvūną ir išvengti jo tolesnių kančių. |
| --- | --- |

(15)

Taikant pasirinktus metodus reikėtų kuo labiau vengti rinktis gyvūno nugaišimą kaip procedūros užbaigimo momentą, nes dėl artėjančio nugaišimo gyvūnas patiria didelių kančių. Jeigu įmanoma, reikėtų verčiau pasirinkti gyvūno atžvilgiu humaniškesnį procedūros užbaigimo momentą, šiam tikslui naudojant artėjantį nugaišimą rodančius klinikinius požymius; taip sudaromos sąlygos nugaišinti gyvūną ir išvengti jo tolesnių kančių.

| (16) | Jeigu naudojami netinkami gyvūno gaišinimo metodai, jis gali patirti didelį skausmą, baimę ir kančią. Šiuo atveju svarbi ir tokią operaciją atliekančio asmens kompetencija. Todėl gyvūnus turėtų gaišinti tik
  kvalifikuotas ir
  leidimą turintis asmuo, o taikomas gaišinimo metodas turi būti humaniškas ir pritaikytas tam tikrai gyvūnų rūšiai. |
| --- | --- |

(16)

Jeigu naudojami netinkami gyvūno gaišinimo metodai, jis gali patirti didelį skausmą, baimę ir kančią. Šiuo atveju svarbi ir tokią operaciją atliekančio asmens kompetencija. Todėl gyvūnus turėtų gaišinti tik
  kvalifikuotas ir
  leidimą turintis asmuo, o taikomas gaišinimo metodas turi būti humaniškas ir pritaikytas tam tikrai gyvūnų rūšiai.

| (17) | Būtina užtikrinti, kad gyvūnų naudojimas procedūrose nekeltų pavojaus biologinei įvairovei. Todėl nykstančios gyvūnų rūšys procedūrose turėtų būti naudojamos tik tais atvejais, kai tai tikrai būtina, t. y. kai tai būtina dėl biomedicininių priežasčių arba mokslo tyrimams, kurių tikslas – apsaugoti tas gyvūnų rūšis. |
| --- | --- |

(17)

Būtina užtikrinti, kad gyvūnų naudojimas procedūrose nekeltų pavojaus biologinei įvairovei. Todėl nykstančios gyvūnų rūšys procedūrose turėtų būti naudojamos tik tais atvejais, kai tai tikrai būtina, t. y. kai tai būtina dėl biomedicininių priežasčių arba mokslo tyrimams, kurių tikslas – apsaugoti tas gyvūnų rūšis.

| (18) | Remiantis dabartinėmis mokslinėmis žiniomis, naudoti nežmoginius primatus mokslinėse procedūrose vis dar būtina tais atvejais, kai atliekami biomedicininiai moksliniai tyrimai. Dėl nežmoginių primatų genetinio artumo žmonėms ir jų itin išvystytų socialinių įgūdžių šių gyvūnų naudojimas mokslinėse procedūrose kelia tam tikrų etinių ir praktinių problemų, susijusių su jų elgesio, aplinkos ir socialinių poreikių tenkinimu laboratorijos aplinkoje. Be to, nežmoginių primatų naudojimas kelia visuomenei didžiausią susirūpinimą. Todėl nežmoginius primatus turėtų būti leidžiama naudoti tik tokiose žmogaus sveikatai svarbiose biomedicinos srityse, kuriose kol kas nėra jokių kitų alternatyvių metodų, ▐arba siekiant apsaugoti atitinkamas nežmoginių primatų rūšis. Fundamentiniai tyrimai kai kuriose biomedicinos mokslų srityse
  kažkada ateityje
  gali suteikti svarbios naujos informacijos apie daugelį pavojų žmonių gyvybei keliančių ir sekinančių būklių.
  ▐ |
| --- | --- |

(18)

Remiantis dabartinėmis mokslinėmis žiniomis, naudoti nežmoginius primatus mokslinėse procedūrose vis dar būtina tais atvejais, kai atliekami biomedicininiai moksliniai tyrimai. Dėl nežmoginių primatų genetinio artumo žmonėms ir jų itin išvystytų socialinių įgūdžių šių gyvūnų naudojimas mokslinėse procedūrose kelia tam tikrų etinių ir praktinių problemų, susijusių su jų elgesio, aplinkos ir socialinių poreikių tenkinimu laboratorijos aplinkoje. Be to, nežmoginių primatų naudojimas kelia visuomenei didžiausią susirūpinimą. Todėl nežmoginius primatus turėtų būti leidžiama naudoti tik tokiose žmogaus sveikatai svarbiose biomedicinos srityse, kuriose kol kas nėra jokių kitų alternatyvių metodų, ▐arba siekiant apsaugoti atitinkamas nežmoginių primatų rūšis. Fundamentiniai tyrimai kai kuriose biomedicinos mokslų srityse
  kažkada ateityje
  gali suteikti svarbios naujos informacijos apie daugelį pavojų žmonių gyvybei keliančių ir sekinančių būklių.
  ▐

| (19) | Žmogines beždžiones, kurios yra arčiausios žmogui gyvūnų rūšys ir turi labiausiai išvystytus socialinius ir elgesio įgūdžius, turėtų būti leidžiama naudoti tik tokiuose moksliniuose tyrimuose, kurių tikslas – išsaugoti tas gyvūnų rūšis, išsaugoti tas gyvūnų rūšis, kai veiksmai, susiję su pavojų žmonių gyvybei keliančia, sekinančia būkle, yra leidžiami ir kai procedūros tikslams pasiekti negalima naudoti kitos rūšies gyvūnų ar alternatyvių metodų. Tokį poreikį turinti valstybė narė turėtų pateikti būtiną informaciją, kad Komisija galėtų priimti sprendimą. |
| --- | --- |

(19)

Žmogines beždžiones, kurios yra arčiausios žmogui gyvūnų rūšys ir turi labiausiai išvystytus socialinius ir elgesio įgūdžius, turėtų būti leidžiama naudoti tik tokiuose moksliniuose tyrimuose, kurių tikslas – išsaugoti tas gyvūnų rūšis, išsaugoti tas gyvūnų rūšis, kai veiksmai, susiję su pavojų žmonių gyvybei keliančia, sekinančia būkle, yra leidžiami ir kai procedūros tikslams pasiekti negalima naudoti kitos rūšies gyvūnų ar alternatyvių metodų. Tokį poreikį turinti valstybė narė turėtų pateikti būtiną informaciją, kad Komisija galėtų priimti sprendimą.

| (20) | ▐ Siekiant laipsniškai atsisakyti gyvūnų gaudymo laisvėje veisimo tikslais,
  reikėtų kuo skubiau nuodugniai moksliškai ištirti galimybę naudoti tik gyvūnus iš savarankiškų kolonijų
  . Todėl nežmoginius primatus veisiančios ir tiekiančios įstaigos turėtų parengti strategiją, kuri sudarytų sąlygas palaipsniui siekti šio tikslo ir palengvintų šį procesą. |
| --- | --- |

(20)

▐ Siekiant laipsniškai atsisakyti gyvūnų gaudymo laisvėje veisimo tikslais,
  reikėtų kuo skubiau nuodugniai moksliškai ištirti galimybę naudoti tik gyvūnus iš savarankiškų kolonijų
  . Todėl nežmoginius primatus veisiančios ir tiekiančios įstaigos turėtų parengti strategiją, kuri sudarytų sąlygas palaipsniui siekti šio tikslo ir palengvintų šį procesą.

| (21) | Procedūrose naudojamus tam tikrų rūšių stuburinius gyvūnus reikia auginti specialiai naudojimui procedūrose, kad procedūras atliekantys asmenys žinotų jų genetinius, biologinius ir elgesio duomenis. Tokios žinios padidina rezultatų mokslinę kokybę bei patikimumą ir kartu sumažina nepastovumą, todėl reikia mažiau procedūrų ir mažiau sunaudojama gyvūnų. Be to, siekiant užtikrinti gyvūnų gerovę ir juos išsaugoti, laisvėje sugauti gyvūnai turėtų būti naudojami procedūrose tik tais atvejais, kai procedūros tikslo negalima pasiekti naudojant procedūrose specialiai tam naudoti užaugintus gyvūnus. |
| --- | --- |

(21)

Procedūrose naudojamus tam tikrų rūšių stuburinius gyvūnus reikia auginti specialiai naudojimui procedūrose, kad procedūras atliekantys asmenys žinotų jų genetinius, biologinius ir elgesio duomenis. Tokios žinios padidina rezultatų mokslinę kokybę bei patikimumą ir kartu sumažina nepastovumą, todėl reikia mažiau procedūrų ir mažiau sunaudojama gyvūnų. Be to, siekiant užtikrinti gyvūnų gerovę ir juos išsaugoti, laisvėje sugauti gyvūnai turėtų būti naudojami procedūrose tik tais atvejais, kai procedūros tikslo negalima pasiekti naudojant procedūrose specialiai tam naudoti užaugintus gyvūnus.

| (22) | Kadangi pagrindiniai benamių ir sulaukėjusių naminių gyvūnų duomenys nežinomi, be to, sugauti ir laikomi įstaigose tokie gyvūnai patiria daugiau baimės, jie neturėtų būti naudojami procedūrose. |
| --- | --- |

(22)

Kadangi pagrindiniai benamių ir sulaukėjusių naminių gyvūnų duomenys nežinomi, be to, sugauti ir laikomi įstaigose tokie gyvūnai patiria daugiau baimės, jie neturėtų būti naudojami procedūrose.

| (23) | Siekiant padidinti skaidrumą, supaprastinti leidimų projektams išdavimą ir numatyti atitikties stebėsenos priemones, reikėtų nustatyti procedūrų sunkumo klasifikaciją, kuri būtų pagrįsta apytikriu gyvūnams sukeliamo skausmo, kančios, baimės ir ilgalaikio sužalojimo lygiu. ▐ |
| --- | --- |

(23)

Siekiant padidinti skaidrumą, supaprastinti leidimų projektams išdavimą ir numatyti atitikties stebėsenos priemones, reikėtų nustatyti procedūrų sunkumo klasifikaciją, kuri būtų pagrįsta apytikriu gyvūnams sukeliamo skausmo, kančios, baimės ir ilgalaikio sužalojimo lygiu. ▐

| (24) | Etiniais sumetimais turėtų būti nustatyta didžiausia gyvūnų skausmo, kančios ir baimės riba, kuri, naudojant gyvūnus mokslinėse procedūrose, ▐neturėtų būti viršijama. Todėl
  paprastai nereikėtų leisti
  atlikti procedūras, dėl kurių gyvūnai patiria galintį užsitęsti didelį skausmą, kančią ar baimę. Rengiant bendrąją ataskaitų teikimo formą, reikėtų atsižvelgti į faktines gyvūno kančias, o ne etiniame vertinime numatytą procedūros sunkumą. |
| --- | --- |

(24)

Etiniais sumetimais turėtų būti nustatyta didžiausia gyvūnų skausmo, kančios ir baimės riba, kuri, naudojant gyvūnus mokslinėse procedūrose, ▐neturėtų būti viršijama. Todėl
  paprastai nereikėtų leisti
  atlikti procedūras, dėl kurių gyvūnai patiria galintį užsitęsti didelį skausmą, kančią ar baimę. Rengiant bendrąją ataskaitų teikimo formą, reikėtų atsižvelgti į faktines gyvūno kančias, o ne etiniame vertinime numatytą procedūros sunkumą.

| (25) | Procedūrose naudojamų gyvūnų skaičius galėtų būti sumažintas atliekant procedūras su tais pačiais gyvūnais daugiau nei vieną kartą, jeigu tai netrukdo siekti mokslinio tikslo arba dėl to nesuprastėja gyvūno gerovė. Tačiau sprendžiant, ar gyvūnai turėtų būti pakartotinai naudojami, reikėtų atsižvelgti į galimybes kuo labiau sumažinti neigiamą poveikį jų gerovei, atsižvelgiant į atskiro gyvūno viso gyvenimo patirtį. Dėl šio galimo prieštaravimo, galimybė pakartotinai naudoti gyvūnus turėtų būti vertinama kiekvienu atveju atskirai, ir gyvūnus pakartotinai naudoti reikėtų tik procedūrose, kuriose
  visas
  skausmas, baimė ir kančia yra
  pateisinami etiniu požiūriu
  . |
| --- | --- |

(25)

Procedūrose naudojamų gyvūnų skaičius galėtų būti sumažintas atliekant procedūras su tais pačiais gyvūnais daugiau nei vieną kartą, jeigu tai netrukdo siekti mokslinio tikslo arba dėl to nesuprastėja gyvūno gerovė. Tačiau sprendžiant, ar gyvūnai turėtų būti pakartotinai naudojami, reikėtų atsižvelgti į galimybes kuo labiau sumažinti neigiamą poveikį jų gerovei, atsižvelgiant į atskiro gyvūno viso gyvenimo patirtį. Dėl šio galimo prieštaravimo, galimybė pakartotinai naudoti gyvūnus turėtų būti vertinama kiekvienu atveju atskirai, ir gyvūnus pakartotinai naudoti reikėtų tik procedūrose, kuriose
  visas
  skausmas, baimė ir kančia yra
  pateisinami etiniu požiūriu
  .

| (26) | Procedūros
  , kuriai suteiktas leidimas,
  pabaigoje reikėtų priimti tinkamiausią sprendimą dėl gyvūno ateities, įvertinus gyvūno gerovę ir galimą pavojų aplinkai. Gyvūnai, kurių gerovei kiltų pavojus, turėtų būti nugaišinti. Tam tikrais atvejais gyvūnai turėtų būti paleisti į laisvę, o tokius gyvūnus kaip šunys ir katės turėtų būti leista atiduoti laikyti privatiems asmenims, nes visuomenei itin rūpi tokių gyvūnų likimas. Jeigu įstaigos ketina leisti atiduoti gyvūnus privačiam laikytojui, būtina pasirūpinti tinkama tokių gyvūnų socializacijos sistema, kuri
  skatintų
  sėkmingą jų atidavimą privatiems laikytojams, padėtų išvengti nereikalingos gyvūnų baimės ir garantuotų visuomenės saugumą. |
| --- | --- |

(26)

Procedūros
  , kuriai suteiktas leidimas,
  pabaigoje reikėtų priimti tinkamiausią sprendimą dėl gyvūno ateities, įvertinus gyvūno gerovę ir galimą pavojų aplinkai. Gyvūnai, kurių gerovei kiltų pavojus, turėtų būti nugaišinti. Tam tikrais atvejais gyvūnai turėtų būti paleisti į laisvę, o tokius gyvūnus kaip šunys ir katės turėtų būti leista atiduoti laikyti privatiems asmenims, nes visuomenei itin rūpi tokių gyvūnų likimas. Jeigu įstaigos ketina leisti atiduoti gyvūnus privačiam laikytojui, būtina pasirūpinti tinkama tokių gyvūnų socializacijos sistema, kuri
  skatintų
  sėkmingą jų atidavimą privatiems laikytojams, padėtų išvengti nereikalingos gyvūnų baimės ir garantuotų visuomenės saugumą.

| (27) | Gyvūnų audiniai ir organai naudojami in vitro metodams kurti. Laikantis gyvūnų naudojimo procedūrų mažinimo principo,
  pageidautina, kad
  valstybės narės
  parengtų
  nugaišintų gyvūnų organų ir audinių dalijimosi programas. |
| --- | --- |

(27)

Gyvūnų audiniai ir organai naudojami in vitro metodams kurti. Laikantis gyvūnų naudojimo procedūrų mažinimo principo,
  pageidautina, kad
  valstybės narės
  parengtų
  nugaišintų gyvūnų organų ir audinių dalijimosi programas.

| (28) | Procedūrose naudojamų gyvūnų gerovė labai priklauso nuo procedūras kontroliuojančių asmenų, procedūras atliekančių asmenų ar asmenų, kontroliuojančių kasdien gyvūnais besirūpinančius darbuotojus, gebėjimų kokybės ir profesinės kompetencijos. Siekiant užtikrinti, kad su gyvūnais ir su procedūromis, kuriose naudojami gyvūnai, susiję asmenys būtų tinkamos kompetencijos,
  tokia veikla
  turėtų
  būti vykdoma
  tik
  įstaigose ir tik
  kompetentingų valdžios institucijų leidimą
  turinčių asmenų
  . Daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama reikalavimui įgyti ir palaikyti deramo lygio kompetenciją, kuri prieš išduodant tokiems asmenims leidimą ar jį atnaujinant turėtų būti įrodyta.
  Visos valstybės narės turėtų bendrai pripažinti kompetentingos valdžios institucijos suteiktą leidimą ir sėkmingo mokymo kursų baigimo pažymėjimą. |
| --- | --- |

(28)

Procedūrose naudojamų gyvūnų gerovė labai priklauso nuo procedūras kontroliuojančių asmenų, procedūras atliekančių asmenų ar asmenų, kontroliuojančių kasdien gyvūnais besirūpinančius darbuotojus, gebėjimų kokybės ir profesinės kompetencijos. Siekiant užtikrinti, kad su gyvūnais ir su procedūromis, kuriose naudojami gyvūnai, susiję asmenys būtų tinkamos kompetencijos,
  tokia veikla
  turėtų
  būti vykdoma
  tik
  įstaigose ir tik
  kompetentingų valdžios institucijų leidimą
  turinčių asmenų
  . Daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama reikalavimui įgyti ir palaikyti deramo lygio kompetenciją, kuri prieš išduodant tokiems asmenims leidimą ar jį atnaujinant turėtų būti įrodyta.
  Visos valstybės narės turėtų bendrai pripažinti kompetentingos valdžios institucijos suteiktą leidimą ir sėkmingo mokymo kursų baigimo pažymėjimą.

| (29) | Įstaigos turėtų turėti atitinkamų rūšių gyvūnų laikymo reikalavimus atitinkančių įrenginių ir įrangos, kuriuos naudojant procedūros būtų atliekamos veiksmingai ir
  tiesiogiai susiję bei šalia jų esantys
  gyvūnai patirtų kuo mažiau baimės. Veiklą turėtų vykdyti tik įstaigos, gavusios kompetentingų valdžios institucijų leidimą. |
| --- | --- |

(29)

Įstaigos turėtų turėti atitinkamų rūšių gyvūnų laikymo reikalavimus atitinkančių įrenginių ir įrangos, kuriuos naudojant procedūros būtų atliekamos veiksmingai ir
  tiesiogiai susiję bei šalia jų esantys
  gyvūnai patirtų kuo mažiau baimės. Veiklą turėtų vykdyti tik įstaigos, gavusios kompetentingų valdžios institucijų leidimą.

| (30) | Siekiant užtikrinti nuolatinį gyvūnų gerovės poreikių stebėjimą, visose įstaigose turėtų būti nuolat užtikrinama tinkama veterinarinė priežiūra ir kiekvienoje įstaigoje paskirtas už gyvūnų priežiūrą ir gerovę atsakingas darbuotojas. |
| --- | --- |

(30)

Siekiant užtikrinti nuolatinį gyvūnų gerovės poreikių stebėjimą, visose įstaigose turėtų būti nuolat užtikrinama tinkama veterinarinė priežiūra ir kiekvienoje įstaigoje paskirtas už gyvūnų priežiūrą ir gerovę atsakingas darbuotojas.

| (31) | Laikant, veisiant ir naudojant gyvūnus jų gerovė turėtų būti svarbiausias prioritetas. Todėl kiekviena įstaiga turėtų įsteigti ▐nuolatinį etinio vertinimo organą, kurio pagrindinės užduotys būtų įstaigos lygmeniu svarstyti etinius klausimus, puoselėti pagarbų elgesį su gyvūnais ir rengti priemones, kurios padėtų praktiškai taikyti ir laiku įgyvendinti technikos ir mokslo naujoves, susijusias su gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo principais, ir taip užtikrinti geresnę gyvūnų gyvenimo patirtį. Nuolatinio etinio vertinimo organo sprendimai turėtų būti tinkamai patvirtinti dokumentais ir turi būti sudarytos sąlygos su jais susipažinti atliekant patikras. |
| --- | --- |

(31)

Laikant, veisiant ir naudojant gyvūnus jų gerovė turėtų būti svarbiausias prioritetas. Todėl kiekviena įstaiga turėtų įsteigti ▐nuolatinį etinio vertinimo organą, kurio pagrindinės užduotys būtų įstaigos lygmeniu svarstyti etinius klausimus, puoselėti pagarbų elgesį su gyvūnais ir rengti priemones, kurios padėtų praktiškai taikyti ir laiku įgyvendinti technikos ir mokslo naujoves, susijusias su gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo principais, ir taip užtikrinti geresnę gyvūnų gyvenimo patirtį. Nuolatinio etinio vertinimo organo sprendimai turėtų būti tinkamai patvirtinti dokumentais ir turi būti sudarytos sąlygos su jais susipažinti atliekant patikras.

| (32) | Siekiant suteikti kompetentingoms valdžios institucijoms galimybę stebėti, kaip laikomasi šios direktyvos reikalavimų, visos įstaigos
  , jei įmanoma,
  turėtų tiksliai registruoti gyvūnų skaičių, jų kilmę ir likimą. |
| --- | --- |

(32)

Siekiant suteikti kompetentingoms valdžios institucijoms galimybę stebėti, kaip laikomasi šios direktyvos reikalavimų, visos įstaigos
  , jei įmanoma,
  turėtų tiksliai registruoti gyvūnų skaičių, jų kilmę ir likimą.

| (33) | Visiems itin išvystytus socialinius įgūdžius turintiems nežmoginiams primatams
  , taip pat šunims ir katėms
  turėtų būti sukurta asmeninė visą jų gyvenimą nuo pat gimimo apimanti byla, kad jiems būtų sudarytos jų asmeninius poreikius ir charakteristikas atitinkančios priežiūros ir laikymo sąlygos, taip pat užtikrintas tinkamas elgesys su jais ir gydymas. |
| --- | --- |

(33)

Visiems itin išvystytus socialinius įgūdžius turintiems nežmoginiams primatams
  , taip pat šunims ir katėms
  turėtų būti sukurta asmeninė visą jų gyvenimą nuo pat gimimo apimanti byla, kad jiems būtų sudarytos jų asmeninius poreikius ir charakteristikas atitinkančios priežiūros ir laikymo sąlygos, taip pat užtikrintas tinkamas elgesys su jais ir gydymas.

| (34) | Gyvūnų laikymas ir priežiūra turėtų būti pagrįsti konkrečiais kiekvienos rūšies poreikiais ir charakteristikomis. |
| --- | --- |

(34)

Gyvūnų laikymas ir priežiūra turėtų būti pagrįsti konkrečiais kiekvienos rūšies poreikiais ir charakteristikomis.

| (35) | 2006 m. birželio 15 d. per ketvirtąją daugiašalę Europos konvencijos dėl eksperimentiniais ir kitais mokslo tikslais naudojamų stuburinių gyvūnų apsaugos šalių konsultaciją buvo priimtas persvarstytas A priedas, kuriame nustatytos eksperimentuose naudojamų gyvūnų laikymo ir priežiūros gairės. Tos gairės buvo įtrauktos į 2007 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendaciją 2007/526/EB dėl eksperimentiniais ir kitais mokslo tikslais naudojamų gyvūnų laikymo ir priežiūros gairių (5). |
| --- | --- |

(35)

2006 m. birželio 15 d. per ketvirtąją daugiašalę Europos konvencijos dėl eksperimentiniais ir kitais mokslo tikslais naudojamų stuburinių gyvūnų apsaugos šalių konsultaciją buvo priimtas persvarstytas A priedas, kuriame nustatytos eksperimentuose naudojamų gyvūnų laikymo ir priežiūros gairės. Tos gairės buvo įtrauktos į 2007 m. birželio 18 d. Komisijos rekomendaciją 2007/526/EB dėl eksperimentiniais ir kitais mokslo tikslais naudojamų gyvūnų laikymo ir priežiūros gairių (5).

| (36) | Valstybės narės taiko skirtingus gyvūnų laikymo ir priežiūros reikalavimus, todėl skatinamas vidaus rinkos iškraipymas. Be to, kai kurie iš tų reikalavimų nebeatspindi naujausių žinių apie laikymo ir priežiūros sąlygų poveikį gyvūnų gerovei ir moksliniams procedūrų rezultatams. Todėl šioje direktyvoje būtina nustatyti būtiniausius laikymo ir priežiūros reikalavimus
  visada atsižvelgiant į naujomis mokslo žiniomis pagrįstus pasiekimus
  . |
| --- | --- |

(36)

Valstybės narės taiko skirtingus gyvūnų laikymo ir priežiūros reikalavimus, todėl skatinamas vidaus rinkos iškraipymas. Be to, kai kurie iš tų reikalavimų nebeatspindi naujausių žinių apie laikymo ir priežiūros sąlygų poveikį gyvūnų gerovei ir moksliniams procedūrų rezultatams. Todėl šioje direktyvoje būtina nustatyti būtiniausius laikymo ir priežiūros reikalavimus
  visada atsižvelgiant į naujomis mokslo žiniomis pagrįstus pasiekimus
  .

| (37) | Kad patikrintų, kaip laikomasi šios direktyvos, valstybės narės turėtų kasmet atlikti bent vieną kiekvienos įstaigos patikrą. Siekiant užtikrinti visuomenės pasitikėjimą ir skatinti skaidrumą, bent viena patikra ║ turi būti atlikta iš anksto apie ją nepranešus. Siekiant skatinti dalijimąsi gerąja patirtimi ir specialiosiomis žiniomis, turėtų būti nustatytos valstybių narių atliekamų bendrų patikrų programos. |
| --- | --- |

(37)

Kad patikrintų, kaip laikomasi šios direktyvos, valstybės narės turėtų kasmet atlikti bent vieną kiekvienos įstaigos patikrą. Siekiant užtikrinti visuomenės pasitikėjimą ir skatinti skaidrumą, bent viena patikra ║ turi būti atlikta iš anksto apie ją nepranešus. Siekiant skatinti dalijimąsi gerąja patirtimi ir specialiosiomis žiniomis, turėtų būti nustatytos valstybių narių atliekamų bendrų patikrų programos.

| (38) | Kad padėtų valstybėms narėms įgyvendinti šią direktyvą, Komisija, remdamasi nacionalinių patikrų ataskaitų rezultatais, prireikus turėtų atlikti nacionalinių patikrų sistemų kontrolę. Valstybės narės turėtų pašalinti visus per tokią kontrolę nustatytus trūkumus. |
| --- | --- |

(38)

Kad padėtų valstybėms narėms įgyvendinti šią direktyvą, Komisija, remdamasi nacionalinių patikrų ataskaitų rezultatais, prireikus turėtų atlikti nacionalinių patikrų sistemų kontrolę. Valstybės narės turėtų pašalinti visus per tokią kontrolę nustatytus trūkumus.

| (39) | Išsamus etinis projektų, kuriuose naudojami gyvūnai, vertinimas yra vienas svarbiausių leidimo projektui išdavimo aspektų, ir toks vertinimas turėtų užtikrinti, kad, įgyvendinant tuos projektus, būtų laikomasi gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo principų. |
| --- | --- |

(39)

Išsamus etinis projektų, kuriuose naudojami gyvūnai, vertinimas yra vienas svarbiausių leidimo projektui išdavimo aspektų, ir toks vertinimas turėtų užtikrinti, kad, įgyvendinant tuos projektus, būtų laikomasi gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo principų.

| (40) | Moraliniais ir moksliniais sumetimais būtina užtikrinti, kad kiekvienas gyvūnų naudojimo atvejis būtų kruopščiai įvertintas pagal ▐tokio panaudojimo ▐mokslinio pagrįstumo, naudingumo ir svarbos kriterijus. Galima žala gyvūnams turėtų būti proporcinga numatomai projekto naudai. Todėl išduodant leidimus vykdyti projektus, kuriuose naudojami gyvi gyvūnai, turėtų būti atliekamas
  nuo asmenų, atsakingų už šį tyrimą,
  nepriklausomas etinis vertinimas. Veiksmingas etinis vertinimas taip pat turėtų sudaryti sąlygas tinkamai įvertinti naujų mokslinių eksperimentinių metodų naudojimą. |
| --- | --- |

(40)

Moraliniais ir moksliniais sumetimais būtina užtikrinti, kad kiekvienas gyvūnų naudojimo atvejis būtų kruopščiai įvertintas pagal ▐tokio panaudojimo ▐mokslinio pagrįstumo, naudingumo ir svarbos kriterijus. Galima žala gyvūnams turėtų būti proporcinga numatomai projekto naudai. Todėl išduodant leidimus vykdyti projektus, kuriuose naudojami gyvi gyvūnai, turėtų būti atliekamas
  nuo asmenų, atsakingų už šį tyrimą,
  nepriklausomas etinis vertinimas. Veiksmingas etinis vertinimas taip pat turėtų sudaryti sąlygas tinkamai įvertinti naujų mokslinių eksperimentinių metodų naudojimą.

| (41) | Tam tikrais atvejais, atsižvelgiant į projekto pobūdį, naudojamas gyvūnų rūšis ir tikimybę pasiekti norimus projekto rezultatus,
  galėtų būti
  būtina atlikti vertinimą atgaline data. Kadangi projektai gali būti labai įvairaus sudėtingumo, trukmės, ir turėti skirtingus rezultatų gavimo terminus, todėl, priimant sprendimą dėl vertinimo atgaline data reikalingumo, į tuos aspektus būtina tinkamai atsižvelgti. |
| --- | --- |

(41)

Tam tikrais atvejais, atsižvelgiant į projekto pobūdį, naudojamas gyvūnų rūšis ir tikimybę pasiekti norimus projekto rezultatus,
  galėtų būti
  būtina atlikti vertinimą atgaline data. Kadangi projektai gali būti labai įvairaus sudėtingumo, trukmės, ir turėti skirtingus rezultatų gavimo terminus, todėl, priimant sprendimą dėl vertinimo atgaline data reikalingumo, į tuos aspektus būtina tinkamai atsižvelgti.

| (42) | Siekiant informuoti visuomenę, būtina objektyvią informaciją apie projektus, kuriuose naudojami gyvi gyvūnai. Tokios informacijos pateikimo forma turi būti pasirinkta taip, kad nebūtų pažeistos nuosavybės teisės ir kad nebūtų atskleista konfidenciali informacija. Todėl naudojimo įstaigos
  atsakingoms valdžios institucijoms
  turėtų teikti
  kokybinius ir (arba) kiekybinius duomenis apie gyvų gyvūnų naudojimą
  ir viešai
  juos
  skelbti. |
| --- | --- |

(42)

Siekiant informuoti visuomenę, būtina objektyvią informaciją apie projektus, kuriuose naudojami gyvi gyvūnai. Tokios informacijos pateikimo forma turi būti pasirinkta taip, kad nebūtų pažeistos nuosavybės teisės ir kad nebūtų atskleista konfidenciali informacija. Todėl naudojimo įstaigos
  atsakingoms valdžios institucijoms
  turėtų teikti
  kokybinius ir (arba) kiekybinius duomenis apie gyvų gyvūnų naudojimą
  ir viešai
  juos
  skelbti.

| (43) | Siekiant valdyti žmonių bei gyvūnų sveikatai ir aplinkai keliamą pavojų, Bendrijos teisės aktais nustatyta, kad medžiagos ir produktai gali būti parduodami tik pateikus atitinkamus jų saugos ir veiksmingumo duomenis. Kai kurie iš tų reikalavimų gali būti įvykdyti tik naudojant bandymus su gyvūnais (toliau – reglamentuojami bandymai). Būtina nustatyti tam tikras priemones, kurios padėtų padidinti alternatyvių metodų naudojimą ir išvengti nereikalingo reglamentuojamų bandymų kartojimo. Tam valstybės narės turėtų pripažinti bandymo duomenų, gautų taikant Bendrijos teisės aktais nustatytus bandymo metodus, galiojimą. |
| --- | --- |

(43)

Siekiant valdyti žmonių bei gyvūnų sveikatai ir aplinkai keliamą pavojų, Bendrijos teisės aktais nustatyta, kad medžiagos ir produktai gali būti parduodami tik pateikus atitinkamus jų saugos ir veiksmingumo duomenis. Kai kurie iš tų reikalavimų gali būti įvykdyti tik naudojant bandymus su gyvūnais (toliau – reglamentuojami bandymai). Būtina nustatyti tam tikras priemones, kurios padėtų padidinti alternatyvių metodų naudojimą ir išvengti nereikalingo reglamentuojamų bandymų kartojimo. Tam valstybės narės turėtų pripažinti bandymo duomenų, gautų taikant Bendrijos teisės aktais nustatytus bandymo metodus, galiojimą.

| (44) | Siekiant sumažinti nereikalingą administracinio darbo krūvį ir padidinti Bendrijos mokslinių tyrimų ir pramonės konkurencingumą, turėtų būti sudarytos sąlygos leisti atlikti kelias reglamentuojamų bandymų procedūras išduodant vieną grupinį leidimą, nors ir neatleidžiant šių procedūrų nuo etinio vertinimo. |
| --- | --- |

(44)

Siekiant sumažinti nereikalingą administracinio darbo krūvį ir padidinti Bendrijos mokslinių tyrimų ir pramonės konkurencingumą, turėtų būti sudarytos sąlygos leisti atlikti kelias reglamentuojamų bandymų procedūras išduodant vieną grupinį leidimą, nors ir neatleidžiant šių procedūrų nuo etinio vertinimo.

| (45) | Siekiant užtikrinti veiksmingą leidimo paraiškų nagrinėjimą ir padidinti Bendrijos mokslinių tyrimų ir pramonės konkurencingumą, turėtų būti nustatytas terminas, iki kurio kompetentingos valdžios institucijos turėtų įvertinti projektų pasiūlymus ir priimti sprendimus dėl leidimo tiems projektams išdavimo. Kad nenukentėtų etinio vertinimo kokybė, sudėtingesnių projektų pasiūlymams išnagrinėti gali tekti skirti daugiau laiko, atsižvelgiant į specialiųjų sričių skaičių, naujoviškas charakteristikas ir sudėtingesnius siūlomo projekto metodus. Tačiau etinio vertinimo terminai turėtų būti pratęsiami tik išimtiniais atvejais. |
| --- | --- |

(45)

Siekiant užtikrinti veiksmingą leidimo paraiškų nagrinėjimą ir padidinti Bendrijos mokslinių tyrimų ir pramonės konkurencingumą, turėtų būti nustatytas terminas, iki kurio kompetentingos valdžios institucijos turėtų įvertinti projektų pasiūlymus ir priimti sprendimus dėl leidimo tiems projektams išdavimo. Kad nenukentėtų etinio vertinimo kokybė, sudėtingesnių projektų pasiūlymams išnagrinėti gali tekti skirti daugiau laiko, atsižvelgiant į specialiųjų sričių skaičių, naujoviškas charakteristikas ir sudėtingesnius siūlomo projekto metodus. Tačiau etinio vertinimo terminai turėtų būti pratęsiami tik išimtiniais atvejais.

| (46) | Alternatyvių metodų prieinamumas labai priklauso nuo alternatyvių metodų kūrimo mokslinių tyrimų srityje padarytos pažangos. Bendrosiose mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros Bendrijos programose numatytas didesnis finansavimas projektams, kurių tikslas – pakeisti, sumažinti gyvūnų naudojimą procedūrose ir pagerinti jo sąlygas. Todėl, siekiant padidinti Bendrijos mokslinių tyrimų ir pramonės konkurencingumą, Komisija ir valstybės narės turėtų skatinti alternatyvių metodų kūrimą ir patvirtinimą. |
| --- | --- |

(46)

Alternatyvių metodų prieinamumas labai priklauso nuo alternatyvių metodų kūrimo mokslinių tyrimų srityje padarytos pažangos. Bendrosiose mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros Bendrijos programose numatytas didesnis finansavimas projektams, kurių tikslas – pakeisti, sumažinti gyvūnų naudojimą procedūrose ir pagerinti jo sąlygas. Todėl, siekiant padidinti Bendrijos mokslinių tyrimų ir pramonės konkurencingumą, Komisija ir valstybės narės turėtų skatinti alternatyvių metodų kūrimą ir patvirtinimą.

| (47) | Prie Komisijos Jungtinio tyrimų centro (JTC) įsteigtas Europos alternatyvių metodų patvirtinimo centras, kuris koordinuoja alternatyvių metodų patvirtinimą Bendrijoje. Tačiau poreikis kurti naujus metodus ir siūlyti juos tvirtinti vis didėja. Siekiant valstybėse narėse numatyti reikiamas priemones, kiekviena valstybė narė turėtų paskirti etaloninę laboratoriją alternatyviems metodams tvirtinti. Siekiant užtikrinti nuoseklią ir panašią rezultatų kokybę, akredituotos etaloninės laboratorijos turėtų būti skiriamos laikantis 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/10/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su geros laboratorinės praktikos principų taikymu ir jų taikymo cheminių medžiagų tyrimams patikra, suderinimo (6).
  Be to, Europos alternatyvių metodų patvirtinimo centro kompetencija turėtų būti išplėsta priskiriant jai bandymų su gyvūnais alternatyvų kūrimo ir taikymo koordinavimą ir skatinimą. |
| --- | --- |

(47)

Prie Komisijos Jungtinio tyrimų centro (JTC) įsteigtas Europos alternatyvių metodų patvirtinimo centras, kuris koordinuoja alternatyvių metodų patvirtinimą Bendrijoje. Tačiau poreikis kurti naujus metodus ir siūlyti juos tvirtinti vis didėja. Siekiant valstybėse narėse numatyti reikiamas priemones, kiekviena valstybė narė turėtų paskirti etaloninę laboratoriją alternatyviems metodams tvirtinti. Siekiant užtikrinti nuoseklią ir panašią rezultatų kokybę, akredituotos etaloninės laboratorijos turėtų būti skiriamos laikantis 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/10/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su geros laboratorinės praktikos principų taikymu ir jų taikymo cheminių medžiagų tyrimams patikra, suderinimo (6).
  Be to, Europos alternatyvių metodų patvirtinimo centro kompetencija turėtų būti išplėsta priskiriant jai bandymų su gyvūnais alternatyvų kūrimo ir taikymo koordinavimą ir skatinimą.

| (48) | Nacionaliniu lygmeniu reikia užtikrinti nuoseklų požiūrį į etinį vertinimą ir etinio vertinimo strategijas. Valstybės narės turėtų sudaryti nacionalinius gyvūnų gerovės ir etikos komitetus, kurie konsultuotų kompetentingas valdžios institucijas ir nuolatinius įstaigų etinio vertinimo organus, taip skatindami taikyti gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo principus. Todėl nacionalinių gyvūnų gerovės ir etikos komitetų tinklas turėtų dalyvauti keičiantis gerąja patirtimi Bendrijos lygiu. |
| --- | --- |

(48)

Nacionaliniu lygmeniu reikia užtikrinti nuoseklų požiūrį į etinį vertinimą ir etinio vertinimo strategijas. Valstybės narės turėtų sudaryti nacionalinius gyvūnų gerovės ir etikos komitetus, kurie konsultuotų kompetentingas valdžios institucijas ir nuolatinius įstaigų etinio vertinimo organus, taip skatindami taikyti gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo principus. Todėl nacionalinių gyvūnų gerovės ir etikos komitetų tinklas turėtų dalyvauti keičiantis gerąja patirtimi Bendrijos lygiu.

| (49) | Biomedicininių mokslinių tyrimų srityje gali būti daroma sparti technikos ir mokslo pažanga, taip pat gali sparčiai daugėti žinių apie įtaką gyvūnų gerovei darančius veiksnius. Todėl būtina numatyti galimybę persvarstyti šią direktyvą. Atliekant tokį persvarstymą
  , kuris pagrįstas tarpusavio vertinimo mokslinių tyrimų rezultatais,
  turėtų būti apsvarstytos galimybės, atsižvelgiant į mokslo pažangą, pakeisti gyvūnų (visų pirma nežmoginių primatų) naudojimą kitais metodais, kai tai įmanoma. |
| --- | --- |

(49)

Biomedicininių mokslinių tyrimų srityje gali būti daroma sparti technikos ir mokslo pažanga, taip pat gali sparčiai daugėti žinių apie įtaką gyvūnų gerovei darančius veiksnius. Todėl būtina numatyti galimybę persvarstyti šią direktyvą. Atliekant tokį persvarstymą
  , kuris pagrįstas tarpusavio vertinimo mokslinių tyrimų rezultatais,
  turėtų būti apsvarstytos galimybės, atsižvelgiant į mokslo pažangą, pakeisti gyvūnų (visų pirma nežmoginių primatų) naudojimą kitais metodais, kai tai įmanoma.

| (50) | Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (7). |
| --- | --- |

(50)

Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (7).

| (51) | Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti procedūrų klasifikavimo kriterijus ir suderinti II–IX priedus su mokslo ir technikos pažanga. Kadangi tokios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies pakeisti, inter alia, papildant jas naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti priimamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(51)

Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti procedūrų klasifikavimo kriterijus ir suderinti II–IX priedus su mokslo ir technikos pažanga. Kadangi tokios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies pakeisti, inter alia, papildant jas naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti priimamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (52) | Valstybės narės turėtų nustatyti nuobaudų, taikytinų už šios direktyvos nuostatų pažeidimą, taisykles ir užtikrinti, kad jos būtų įgyvendinamos. Tos nuobaudos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. |
| --- | --- |

(52)

Valstybės narės turėtų nustatyti nuobaudų, taikytinų už šios direktyvos nuostatų pažeidimą, taisykles ir užtikrinti, kad jos būtų įgyvendinamos. Tos nuobaudos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.

| (53) | Todėl Direktyva 86/609/EEB turėtų būti panaikinta. |
| --- | --- |

(53)

Todėl Direktyva 86/609/EEB turėtų būti panaikinta.

| (54) | Nauda gyvūnų gerovei, susijusi su projektų leidimo tvarkos taikymu atgaline data, ir susijusios administracinės išlaidos gali būti pateisinamos tik einamiesiems ilgalaikiams projektams. Todėl būtina numatyti pereinamojo laikotarpio priemones, kurios būtų taikomos einamiesiems trumpalaikiams ir vidutinės trukmės projektams, kad nereikėtų išduoti leidimo atgaline data, kuris duoda tik labai nedidelę naudą. |
| --- | --- |

(54)

Nauda gyvūnų gerovei, susijusi su projektų leidimo tvarkos taikymu atgaline data, ir susijusios administracinės išlaidos gali būti pateisinamos tik einamiesiems ilgalaikiams projektams. Todėl būtina numatyti pereinamojo laikotarpio priemones, kurios būtų taikomos einamiesiems trumpalaikiams ir vidutinės trukmės projektams, kad nereikėtų išduoti leidimo atgaline data, kuris duoda tik labai nedidelę naudą.

| (55) | Kadangi šia direktyva numatomos priemonės tikslų, t. y. suderinti gyvūnų naudojimą mokslo tikslais reglamentuojančius teisės aktus, valstybės narės pačios negali deramai pasiekti, ir dėl priemonės masto bei poveikio jų geriau siekti Bendrijos mastu, Bendrija gali priimti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje įtvirtintą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šioje direktyvoje numatytos tik minėtiems tikslams įgyvendinti reikalingos priemonės, |
| --- | --- |

(55)

Kadangi šia direktyva numatomos priemonės tikslų, t. y. suderinti gyvūnų naudojimą mokslo tikslais reglamentuojančius teisės aktus, valstybės narės pačios negali deramai pasiekti, ir dėl priemonės masto bei poveikio jų geriau siekti Bendrijos mastu, Bendrija gali priimti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje įtvirtintą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šioje direktyvoje numatytos tik minėtiems tikslams įgyvendinti reikalingos priemonės,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šioje direktyvoje nustatomos gyvūnų, kurie naudojami arba kuriuos ketinama naudoti mokslo tikslais, apsaugos priemonės.

Šiuo tikslu direktyvoje nustatytos tokios taisyklės:

| ║1) | gyvūnų naudojimo procedūrose pakeitimo bei mažinimo ir gyvūnų veisimo, laikymo, priežiūros ir jų naudojimo procedūrose sąlygų gerinimo; |
| --- | --- |

║1)

gyvūnų naudojimo procedūrose pakeitimo bei mažinimo ir gyvūnų veisimo, laikymo, priežiūros ir jų naudojimo procedūrose sąlygų gerinimo;

| ║2) | gyvūnų kilmės, veisimo, ženklinimo, priežiūros ir laikymo; |
| --- | --- |

║2)

gyvūnų kilmės, veisimo, ženklinimo, priežiūros ir laikymo;

| ║3) | veisimo, tiekimo ar naudojimo įstaigų veikimo; |
| --- | --- |

║3)

veisimo, tiekimo ar naudojimo įstaigų veikimo;

| ║4) | projektų, susijusių su gyvūnų naudojimu procedūrose, vertinimo ir leidimų juos vykdyti išdavimo. |
| --- | --- |

║4)

projektų, susijusių su gyvūnų naudojimu procedūrose, vertinimo ir leidimų juos vykdyti išdavimo.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Ši direktyva taikoma
  gyvūnų apgyvendinimui ir būtinai priežiūrai
  , kai jie naudojami arba juos ketinama naudoti procedūrose, arba jie specialiai veisiami tam, kad jų organai ar audiniai galėtų būti naudojami mokslo tikslais,
  ir apima visus gyvūnų naudojimo būdus procedūrose, kurios gali sukelti jiems skausmą, kančią, baimę ar ilgalaikį sužalojimą
  .

Jei
  patiriamas bet koks
  skausmas, kančia, baimė ar ilgalaikis sužalojimas
  ir jis pašalinamas
  sėkmingai naudojant anesteziją, analgeziją ar kitus metodus, gyvūno naudojimas procedūrose vis vien patenka į šios direktyvos taikymo sritį.

2.   Ši direktyva taikoma šiems gyvūnams:

| ║a) | gyviems nežmoginiams stuburiniams gyvūnams, įskaitant savarankiškai besimaitinančias lervas ir
  žinduolių
  embrionus ar vaisius nuo paskutinio jų įprasto vystymosi laikotarpio trečdalio; |
| --- | --- |

║a)

gyviems nežmoginiams stuburiniams gyvūnams, įskaitant savarankiškai besimaitinančias lervas ir
  žinduolių
  embrionus ar vaisius nuo paskutinio jų įprasto vystymosi laikotarpio trečdalio;

| ║b) | I priede išvardytų
  būrių
  rūšių gyviems bestuburiams gyvūnams ▐. |
| --- | --- |

║b)

I priede išvardytų
  būrių
  rūšių gyviems bestuburiams gyvūnams ▐.

3.   Procedūrose naudojamiems gyvūnams, kurių vystymosi etapas yra ankstesnis nei minėtasis 2 dalies a punkte, ši direktyva taikoma tuo atveju, jei gyvūnas bus paliktas gyvas pasibaigus tam vystymosi etapui ir, pasiekęs tą vystymosi etapą, jis tikriausiai patirs skausmą, kančią, baimę ar ilgalaikį sužalojimą.

4.   
  Be bendrų veisimo įstaigų patikrinimų,
  ši direktyva
  taip pat
  netaikoma:

| a) | neeksperimentinei, žemės ūkio ar klinikinės veterinarijos veiklai ir bandymams; |
| --- | --- |

a)

neeksperimentinei, žemės ūkio ar klinikinės veterinarijos veiklai ir bandymams;

| b) | veiklai, vykdomai su pripažįstama būtinąja gyvūnų priežiūra susijusiais tikslais; |
| --- | --- |

b)

veiklai, vykdomai su pripažįstama būtinąja gyvūnų priežiūra susijusiais tikslais;

| c) | veiklai, kurios pagrindinis tikslas – gyvūno ženklinimas; |
| --- | --- |

c)

veiklai, kurios pagrindinis tikslas – gyvūno ženklinimas;

| d) | veiklai, kuri
  nesukelia skausmo, kančios, baimės ir ilgalaikio sužalojimo. |
| --- | --- |

d)

veiklai, kuri
  nesukelia skausmo, kančios, baimės ir ilgalaikio sužalojimo.

5.   Ši direktyva taikoma nepažeidžiant 1976 m. liepos 27 d. Tarybos direktyvos 76/768/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su kosmetikos gaminiais, suderinimo (8).

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | procedūra – gyvūno naudojimas eksperimentiniais arba kitais mokslo tikslais (kai rezultatas žinomas arba ne), dėl kurio jis gali patirti skausmą, kančią, baimę ar ilgalaikį sužalojimą
  arba gali jų nepatirti
  ,
  įskaitant veiksmus
  , kuriais siekiama, kad gyvūnas gimtų tokiomis sąlygomis arba dėl kurių gyvūnas gali tokiomis sąlygomis gimti, arba veiksmai, kuriais siekiama sukurti naują genetiškai modifikuotų gyvūnų liniją arba dėl kurių tokia nauja genetiškai modifikuotų gyvūnų linija gali būti sukurta; |
| --- | --- |

1)

procedūra – gyvūno naudojimas eksperimentiniais arba kitais mokslo tikslais (kai rezultatas žinomas arba ne), dėl kurio jis gali patirti skausmą, kančią, baimę ar ilgalaikį sužalojimą
  arba gali jų nepatirti
  ,
  įskaitant veiksmus
  , kuriais siekiama, kad gyvūnas gimtų tokiomis sąlygomis arba dėl kurių gyvūnas gali tokiomis sąlygomis gimti, arba veiksmai, kuriais siekiama sukurti naują genetiškai modifikuotų gyvūnų liniją arba dėl kurių tokia nauja genetiškai modifikuotų gyvūnų linija gali būti sukurta;

| 2) | projektas – nustatytą mokslinį tikslą turinti ir su viena ar daugiau procedūrų susijusi darbo programa; |
| --- | --- |

2)

projektas – nustatytą mokslinį tikslą turinti ir su viena ar daugiau procedūrų susijusi darbo programa;

| 3) | įstaiga – įrenginiai, pastatai, pastatų kompleksai ar kitos patalpos; taip pat gali būti ne visiškai uždara ar uždengta vieta ir kilnojamieji įrenginiai; |
| --- | --- |

3)

įstaiga – įrenginiai, pastatai, pastatų kompleksai ar kitos patalpos; taip pat gali būti ne visiškai uždara ar uždengta vieta ir kilnojamieji įrenginiai;

| 4) | veisimo įstaiga – įstaiga, kurioje gyvūnai auginami tam, kad juos būtų galima naudoti procedūrose arba kad jų audinius ar organus būtų galima naudoti mokslo tikslais; |
| --- | --- |

4)

veisimo įstaiga – įstaiga, kurioje gyvūnai auginami tam, kad juos būtų galima naudoti procedūrose arba kad jų audinius ar organus būtų galima naudoti mokslo tikslais;

| 5) | tiekimo įstaiga – įstaiga, iš kurios gyvūnai tiekiami tam, kad juos būtų galima naudoti procedūrose arba kad jų audinius ar organus būtų galima naudoti mokslo tikslais (išskyrus veisimo įstaigas); |
| --- | --- |

5)

tiekimo įstaiga – įstaiga, iš kurios gyvūnai tiekiami tam, kad juos būtų galima naudoti procedūrose arba kad jų audinius ar organus būtų galima naudoti mokslo tikslais (išskyrus veisimo įstaigas);

| 6) | naudojimo įstaiga – įstaiga, kurioje gyvūnai naudojami procedūrose; |
| --- | --- |

6)

naudojimo įstaiga – įstaiga, kurioje gyvūnai naudojami procedūrose;

| 7) | kompetentinga valdžios institucija – tai kiekvienos valstybės narės paskirta institucija ar institucijos, atsakingos už šios direktyvos įgyvendinimo priežiūrą; |
| --- | --- |

7)

kompetentinga valdžios institucija – tai kiekvienos valstybės narės paskirta institucija ar institucijos, atsakingos už šios direktyvos įgyvendinimo priežiūrą;

| 8) | etiškas požiūris – tai už bandymus svarbesnis požiūris, kai moksliniams ir socialiniams tikslams naudojant gyvūnus atsižvelgiama į žmonijos pareigą gerbti gyvūnus kaip gyvus ir jaučiančius padarus; |
| --- | --- |

8)

etiškas požiūris – tai už bandymus svarbesnis požiūris, kai moksliniams ir socialiniams tikslams naudojant gyvūnus atsižvelgiama į žmonijos pareigą gerbti gyvūnus kaip gyvus ir jaučiančius padarus;

| 9) | kompetentingas asmuo – asmuo, kurį valstybė narė laiko kompetentingu atlikti atitinkamą šioje direktyvoje aprašytą funkciją; |
| --- | --- |

9)

kompetentingas asmuo – asmuo, kurį valstybė narė laiko kompetentingu atlikti atitinkamą šioje direktyvoje aprašytą funkciją;

| 10) | būtinoji priežiūra – visa veikla, reikalinga veisiant ir prižiūrint fenotipiškai normalius gyvūnus mokslo ar kitoms reikmėms, tačiau kuri nėra bandymai; |
| --- | --- |

10)

būtinoji priežiūra – visa veikla, reikalinga veisiant ir prižiūrint fenotipiškai normalius gyvūnus mokslo ar kitoms reikmėms, tačiau kuri nėra bandymai;

| 11) | praktika - bet kokia neeksperimentinė veikla ar bet kokia mokslinė veikla, kurios metu nevykdomi bandymai; |
| --- | --- |

11)

praktika - bet kokia neeksperimentinė veikla ar bet kokia mokslinė veikla, kurios metu nevykdomi bandymai;

| 12) | tinkamai anestezuotas – netekęs jautrumo, pritaikius vietinės ar bendrosios nejautros priemones, kurių veiksmingumas prilygsta geros veterinarijos praktikoje taikomoms priemonėms; |
| --- | --- |

12)

tinkamai anestezuotas – netekęs jautrumo, pritaikius vietinės ar bendrosios nejautros priemones, kurių veiksmingumas prilygsta geros veterinarijos praktikoje taikomoms priemonėms;

| 13) | protokolas - procedūrų, sudarančių bandymą apibrėžtam tikslui pasiekti, grupė; |
| --- | --- |

13)

protokolas - procedūrų, sudarančių bandymą apibrėžtam tikslui pasiekti, grupė;

| 14) | reguliuojama procedūra - bet kuri eksperimentinė ar kita mokslinė procedūra, galinti sukelti saugomam gyvūnui skausmą, kančią, baimę ar ilgalaikį sužalojimą; |
| --- | --- |

14)

reguliuojama procedūra - bet kuri eksperimentinė ar kita mokslinė procedūra, galinti sukelti saugomam gyvūnui skausmą, kančią, baimę ar ilgalaikį sužalojimą;

| 15) | pakartotinis naudojimas - jau panaudoto procedūroje gyvūno naudojimas, kai galėtų būti naudojamas ir kitas gyvūnas, kuris anksčiau nenaudotas jokioje procedūroje; |
| --- | --- |

15)

pakartotinis naudojimas - jau panaudoto procedūroje gyvūno naudojimas, kai galėtų būti naudojamas ir kitas gyvūnas, kuris anksčiau nenaudotas jokioje procedūroje;

| 16) | konfidenciali informacija – informacija, dėl kurios perdavimo be sutikimo gali būti padaryta žala teisėtiems tos informacijos savininko ar trečiosios šalies komerciniams ar kitiems interesams. |
| --- | --- |

16)

konfidenciali informacija – informacija, dėl kurios perdavimo be sutikimo gali būti padaryta žala teisėtiems tos informacijos savininko ar trečiosios šalies komerciniams ar kitiems interesams.

4 straipsnis

Gyvūnų naudojimo pakeitimas, mažinimas ir jo sąlygų gerinimas

1.   Jeigu egzistuoja bandymo metodas,
  moksliniai bandymai ar kita mokslinė veikla, kurių metu nėra naudojami gyvi gyvūnai ir kurie moksliniu požiūriu yra tinkami būdai ar bandymų strategijos, leidžiančios gauti siekiamą rezultatą, ir kuriais
  galima pakeisti procedūrą, valstybės narės užtikrina, kad būtų naudojamas alternatyvus metodas
  , jeigu jis atitinkamoje valstybėje narėje nėra draudžiamas. Pagal šią direktyvą bandymų metodai, apimantys žmogaus embriono ir vaisiaus ląstelių panaudojimą, nėra laikomi alternatyviais, t. y. valstybės narės tokių bandymų metodų atžvilgiu gali priimti savo etika paremtus sprendimus
  .

2.   Valstybės narės užtikrina, kad projektuose naudojamų gyvūnų skaičius būtų kuo labiau sumažintas, nekeliant pavojaus projekto tikslams.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų gerinamos veisimo, laikymo ir priežiūros sąlygos, o procedūrose naudojami metodai būtų tobulinami, siekiant išvengti, kad gyvūnai patirtų skausmą, kančią, baimę ar ilgalaikį sužalojimą, arba siekiant šį skausmą, kančią, baimę ar ilgalaikį sužalojimą kuo labiau sumažinti.

4.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad būtų finansuojami mokymai ir moksliniai tyrimai moksliškai tinkamų su gyvūno naudojimu nesusijusių metodų ar bandymų strategijų srityje bei šių metodų ar strategijų kūrimas ir įgyvendinimas.

5.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad kompetentinga valdžios institucija svarstydama, ar suteikti leidimą vykdyti projektus, siektų 1 dalyje numatyto tikslo.

6.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad atitinkamiems asmenims ir įstaigoms būtų teikiami mokymai moksliškai tinkamų su gyvūno naudojimu nesusijusių metodų ar bandymų strategijų taikymo srityje, ir skatina šiuos metodus arba bandymų strategijas.

5 straipsnis

Procedūrų tikslai

Procedūros gali būti atliekamos tik šiais tikslais:

| 1) | fundamentiniai tyrimai, kuriais siekiama tobulinti biologinių arba elgsenos mokslų žinias; |
| --- | --- |

1)

fundamentiniai tyrimai, kuriais siekiama tobulinti biologinių arba elgsenos mokslų žinias;

| 2) | perkėlimo arba taikomieji moksliniai tyrimai, kurie turi kurį nors iš šių tikslų:







  a) | žmonių, gyvūnų arba augalų ligos, sveikatos sutrikimo arba kitos anomalijos ar jų poveikio vengimas, profilaktika, diagnozavimas ar gydymas; |
| --- | --- | --- |

2)

perkėlimo arba taikomieji moksliniai tyrimai, kurie turi kurį nors iš šių tikslų:

a)

žmonių, gyvūnų arba augalų ligos, sveikatos sutrikimo arba kitos anomalijos ar jų poveikio vengimas, profilaktika, diagnozavimas ar gydymas;

| b) | žmonių, gyvūnų arba augalų fiziologinės būklės vertinimas, nustatymas, kontrolė ar pakeitimas; |
| --- | --- |

b)

žmonių, gyvūnų arba augalų fiziologinės būklės vertinimas, nustatymas, kontrolė ar pakeitimas;

| c) | gyvūnų, veisiamų žemės ūkio reikmėms, auginimo ir gerovės sąlygų gerinimas; |
| --- | --- |

c)

gyvūnų, veisiamų žemės ūkio reikmėms, auginimo ir gerovės sąlygų gerinimas;

| 3) | vaistų, maisto produktų, pašarų ir kitų medžiagų ar produktų kūrimas, gamyba, jų kokybės, veiksmingumo ir saugos tikrinimas, siekiant kurio nors iš 2 dalyje minėtų tikslų; |
| --- | --- |

3)

vaistų, maisto produktų, pašarų ir kitų medžiagų ar produktų kūrimas, gamyba, jų kokybės, veiksmingumo ir saugos tikrinimas, siekiant kurio nors iš 2 dalyje minėtų tikslų;

| 4) | gamtinės aplinkos apsauga, kuria siekiama užtikrinti žmonių ar gyvūnų sveikatą ar gerovę; |
| --- | --- |

4)

gamtinės aplinkos apsauga, kuria siekiama užtikrinti žmonių ar gyvūnų sveikatą ar gerovę;

| 5) | žmonių sveikatos apsauga darbininkams arba vartotojams naudojant chemines medžiagas; |
| --- | --- |

5)

žmonių sveikatos apsauga darbininkams arba vartotojams naudojant chemines medžiagas;

| 6) | moksliniai tyrimai, kurių tikslas – rūšių išsaugojimas
  , jų sveikata ir gerovė
  ; |
| --- | --- |

6)

moksliniai tyrimai, kurių tikslas – rūšių išsaugojimas
  , jų sveikata ir gerovė
  ;

| 7) | aukštasis mokslas arba mokymas; |
| --- | --- |

7)

aukštasis mokslas arba mokymas;

| 8) | teismo ekspertizės. |
| --- | --- |

8)

teismo ekspertizės.

6 straipsnis

Gaišinimo metodai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad gyvūnai būtų nugaišinami leidimą turinčioje įstaigoje, kad tai atliktų leidimą turintis asmuo ir kad gyvūnas patirtų kuo mažiau skausmo, kančios bei baimės, o jei gaišinami VI priede išvardytų rūšių gyvūnai, turi būti užtikrintas tame priede nustatytų atitinkamų gaišinimo metodų
  arba kitų tokių metodų, kurie pagal mokslinius įrodymus yra bent jau tiek pat humaniški,
  taikymas.
  Jei yra galimybė nesunkiai naudoti humaniškesnį gaišinimo metodą, jį galima naudoti, net jei jis nėra įtrauktas į VI priedą.

Tačiau atliekant lauko tyrimą gyvūnas gali būti nugaišinamas kitoje vietoje nei leidimą turinčioje įstaigoje.

2.   Kompetentingos valdžios institucijos gali leisti nesilaikyti 1 dalies, jeigu pateikiami moksliniai įrodymai, kad procedūros tikslas negali būti pasiektas naudojant gaišinimo metodą
  arba kad buvo atrasti kiti gyvūnų apsaugai tinkamesni metodai
  .
  Nepaisant jokių išimčių gyvūnai gaišinami sukeliant jiems mažiausiai skausmo, kančios ir baimės.

3.   1 dalis netaikoma, jeigu gyvūnas turi būti nugaišintas susidarius neatidėliotinoms aplinkybėms, siekiant apsaugoti jo gerovę.

Valstybės narės nustato pirmoje pastraipoje minimas neatidėliotinas aplinkybes.

7 straipsnis

Nacionalinės priemonės

Ši direktyva neturi sudaryti kliūčių valstybėms narėms taikyti ar patvirtinti griežtesnes nacionalines priemones, kuriomis būtų siekiama užtikrinti moksliniais tikslais naudojamų gyvūnų gerovę ir pagerinti jų apsaugą.

II   SKYRIUS

TAM TIKRŲ GYVŪNŲ NAUDOJIMO PROCEDŪROSE NUOSTATOS

8 straipsnis

Nykstančios rūšys, išskyrus nežmoginius primatus

1.   Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97 (9) A priede išvardytos nykstančios rūšys nenaudojamos procedūrose, išskyrus šias sąlygas atitinkančias procedūras:

| ║a) | procedūros tikslas – vienas iš minėtųjų 5 straipsnio 2 punkto a papunktyje, 3 arba 6 punkte; |
| --- | --- |

║a)

procedūros tikslas – vienas iš minėtųjų 5 straipsnio 2 punkto a papunktyje, 3 arba 6 punkte;

| ║b) | pateikta mokslinių įrodymų, kad procedūros tikslas negali būti pasiektas naudojant kitas nei išvardytosios tame priede rūšis; |
| --- | --- |

║b)

pateikta mokslinių įrodymų, kad procedūros tikslas negali būti pasiektas naudojant kitas nei išvardytosios tame priede rūšis;

| c) | naudojami gyvūnai, kiek įmanoma, turėtų būti veisiami konkrečiai bandymų tikslais. |
| --- | --- |

c)

naudojami gyvūnai, kiek įmanoma, turėtų būti veisiami konkrečiai bandymų tikslais.

2.   Šis straipsnis netaikomas jokioms nežmoginių primatų rūšims.

9 straipsnis

Nežmoginių primatų rūšys

1.   Nežmoginiai primatai
  , atsižvelgiant į itin aukštą jų neurofiziologinio jautrumo ir pažintinių gebėjimų išsivystymo lygį,
  nenaudojami procedūrose, išskyrus procedūras, atitinkančias šias sąlygas:

| a) | procedūra siekiama vieno iš 5 straipsnio 1 punkte, 2 punkto a papunktyje
  ,
  3 punkte
  arba 6 punkte minimų tikslų ▐; |
| --- | --- |

a)

procedūra siekiama vieno iš 5 straipsnio 1 punkte, 2 punkto a papunktyje
  ,
  3 punkte
  arba 6 punkte minimų tikslų ▐;

| b) | paraiškos teikėjas pateikia
  mokslinių
  ir etinių
  įrodymų, kad procedūros tikslas negali būti pasiektas naudojant kitas nei nežmoginiai primatai rūšis. |
| --- | --- |

b)

paraiškos teikėjas pateikia
  mokslinių
  ir etinių
  įrodymų, kad procedūros tikslas negali būti pasiektas naudojant kitas nei nežmoginiai primatai rūšis.

2.   Nepaisant 1 dalies, žmogbeždžionės nenaudojamos procedūrose, taikant 53 straipsnyje nurodytą apsaugos sąlygą.

3.
     
  Pirmą kartą ...

   (10)

  ir vėliau kas dvejus metus Komisija, konsultuodamasi su valstybėmis narėmis, atlieka nežmoginių primatų naudojimo procedūrose peržiūrą ir paskelbia jos rezultatus. Atliekant peržiūrą tiriamas naujausių žinių technologijų, mokslo ir gyvūnų gerovės srityse poveikis ir nustatomi patvirtintų pakaitinių metodų taikymo tikslai.

10 straipsnis

Laisvėje sugauti gyvūnai

1.   Laisvėje sugauti gyvūnai procedūrose nenaudojami.

2.   Kompetentingos valdžios institucijos gali leisti nesilaikyti 1 dalies, jeigu pateikiami moksliniai įrodymai, kad procedūros tikslas negali būti pasiektas naudojant gyvūną, kuris buvo užaugintas naudoti procedūrose.

11 straipsnis

Naudoti procedūrose auginami gyvūnai

1.
     
  Po ...

   (11)

  Komisija atlieka gyvūnų gerovės įvertinimą ir 2 bei 3 pastraipose nustatytų reikalavimų įgyvendinimo galimumo analizę.

Valstybės narės užtikrina, kad II priede išvardytų rūšių gyvūnai galėtų būti naudojami procedūrose tik tuo atveju, jeigu buvo užauginti naudoti procedūrose.

Jei nustatyta, kad įgyvendinimas yra galimas,
  nuo III priede
  remiantis 1 pastraipoje nurodytu įvertinimu
  nustatytų datų valstybės narės užtikrina, kad tame priede išvardyti nežmoginiai primatai galėtų būti naudojami procedūrose tik tuo atveju, jeigu yra
  gaunami iš savarankiškų kolonijų
  .

2.   Kompetentingos valdžios institucijos gali leisti nesilaikyti 1 dalies 2 ir 3 pastraipos, jeigu
  pateikiamos veterinarinės priežastys, susijusios su gyvūnų gerove, ar moksliniai įrodymai
  .

12 straipsnis

Benamiai ir sulaukėję naminiai gyvūnai

Benamiai ir sulaukėję naminiai gyvūnai procedūrose nenaudojami.

13 straipsnis

Gyvūnų gaišenos, audinių ir organų naudojimas mokymo tikslams

Gyvūnų gaišenos, audiniai ir organai aukštojo mokslo ir mokymo tikslams gali būti naudojami tik tuo atveju, jei jie paimti iš paskersto gyvūno, laikantis ... Tarybos reglamento (EB) Nr. .../2009 [dėl gyvūnų apsaugos juos žudant]

   (12)

  .

III   SKYRIUS

PROCEDŪROS

14 straipsnis

Procedūros

1.   Valstybės narės užtikrina, kad procedūros visada būtų atliekamos įstaigose
  , kaip apibrėžta 3 straipsnyje
  .

Kompetentinga valdžios institucija gali leisti nesilaikyti pirmos pastraipos, jeigu pateikiama mokslinių įrodymų.

2.   Procedūros gali būti atliekamos tik vykdant projektą.

15 straipsnis

Atliekant procedūras taikomi metodai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad procedūra nebūtų atliekama, jeigu pagal Bendrijos teisės aktus yra pripažįstamas kitas moksliškai tinkamas su gyvūno naudojimu nesusijęs metodas ar bandymo strategija, leidžiantys gauti siekiamą rezultatą. Kai tokio metodo nėra, procedūra negali būti atliekama, jeigu norimam rezultatui pasiekti racionaliu ir praktiniu požiūriu yra prieinamas kitas moksliškai tinkamas metodas ar bandymo strategija, įskaitant kompiuterizuotus, in vitro ir kitus metodus, kuriems nereikia naudoti gyvūnų.

2.   Renkantis procedūras, pasirenkamos tos, kurioms atlikti reikia mažiausiai gyvūnų, naudojami gyvūnai su mažiausiu neurofiziologiniu jautrumu, gyvūnai patiria mažiausiai skausmo, kančios, baimės ar ilgalaikio sužalojimo ir kurias atliekant yra didžiausia tikimybė gauti tinkamus rezultatus.

3.   Jei įmanoma, reikėtų vengti rinktis gyvūno nugaišimą kaip procedūros užbaigimo momentą, o verčiau rinktis ankstyvą ir gyvūno atžvilgiu humanišką procedūros užbaigimo momentą. Jeigu procedūrą galima užbaigti tik nugaišus gyvūnui, procedūra suplanuojama taip, kad dėl jos nugaištų kuo mažiau gyvūnų.

16 straipsnis

Anestezija

1.   Valstybės narės užtikrina, kad
  , jei tai įmanoma,
  visos procedūros būtų atliekamos taikant bendrąją arba vietinę anesteziją
  arba naudojant kitus metodus, kuriais galima sumažinti skausmą ar kančią
  .

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, procedūros gali būti atliekamos be anestezijos šiomis sąlygomis:

| a) | jeigu manoma, kad anestezija gyvūną traumuos labiau nei pati procedūra; |
| --- | --- |

a)

jeigu manoma, kad anestezija gyvūną traumuos labiau nei pati procedūra;

| b) | jeigu analgetikai naudojami galimai smarkiam skausmui malšinti ar kontroliuoti; |
| --- | --- |

b)

jeigu analgetikai naudojami galimai smarkiam skausmui malšinti ar kontroliuoti;

| c) | jeigu anestezijos taikymas nesuderinamas su procedūros tikslu, išskyrus atvejus, kai procedūra susijusi su sunkiais sužeidimais, galinčiais sukelti stiprų skausmą. |
| --- | --- |

c)

jeigu anestezijos taikymas nesuderinamas su procedūros tikslu, išskyrus atvejus, kai procedūra susijusi su sunkiais sužeidimais, galinčiais sukelti stiprų skausmą.

3.   Jeigu procedūra atliekama netaikant anestezijos, naudojami analgetikai ar kiti tinkami metodai,
  kai tik tai būtų naudinga gyvūnams,
  kad
  jie
  patirtų kuo mažiau neišvengiamo skausmo, kančios ir baimės.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad gyvūnams nebūtų skiriami jokie vaistai, dėl kurių jie negalėtų rodyti skausmo arba galėtų jį rodyti ribotai, kai jiems neatlikta tinkama anestezija ar analgezija.

Tokiais atvejais turi būti pateikti moksliniai įrodymai, prie kurių pridedama išsami informacija apie anesteziją ar analgeziją.

5.   Gyvūnui, galinčiam patirti ▐skausmą pasibaigus anestezijos poveikiui, prevenciškai ir po operacijos skiriama analgezija ar taikomos kitos tinkamos nuskausminamosios priemonės, jei tai dera su procedūros tikslu. Jeigu neįmanoma skirti analgezijos, gyvūnas nedelsiant nugaišinamas.

17 straipsnis

Procedūrų sunkumo klasifikavimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad remiantis
  IX priedu
  visos procedūros būtų suskirstytos į kategorijas „lengva“, „vidutinio sunkumo“
  ar
  „sunki“ ▐.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad „sunkiųjų“ kategorijai priskirtos procedūros
  būtų moksliškai pagrįstos ir prižiūrimos etikos aspektu,
  jeigu manoma, kad skausmas, kančia ar baimė gali
  būti ne trumpalaikiai
  .
  Tokios procedūros turi būti vykdomos išimtiniais atvejais ir kompetentinga valdžios institucija atlieka išsamią jų žalos ir naudos analizę ir jas peržiūri.

3.   Naudojant bendrąją anesteziją atliekamos procedūros, kurių pabaigoje galimybės atgauti sąmonę neturintis gyvūnas nugaišinamas, priskiriamos kategorijai „be galimybės atgaivinti“.

4.   Komisija
  per ...

   (13)

  parengia
  procedūrų klasifikavimo kriterijus
  , kaip nurodyta IX priede, remdamasi tarptautine klasifikacija ir vadovaudamasi Europos Sąjungoje įgyta pažangiausia patirtimi
  .
  Tokie kriterijai apima aukščiausią sunkumo ribą, kurią peržengus procedūros naudojant gyvūnus bus draudžiamos
  .

Tos priemonės, kuriomis siekiama iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, priimamos pagal 54 straipsnio 4 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu iki ... (14).

18 straipsnis

Pakartotinis naudojimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai procedūroje gali būti naudojamas kitas gyvūnas, kuriam anksčiau neatlikta jokių
  parengiamųjų ar kitų
  procedūrų,
  gyvūnas, kuriam jau buvo atlikta procedūra,
  galėtų būti pakartotinai panaudotas
  vėlesnėse nesusijusiose naujose procedūrose,
  tik jeigu įvykdytos visos šios sąlygos:

| a) | ankstesnė procedūra buvo priskirta kategorijai
  „vidutinio sunkumo“
  ; |
| --- | --- |

a)

ankstesnė procedūra buvo priskirta kategorijai
  „vidutinio sunkumo“
  ;

| b) | įrodyta, kad bendroji gyvūno sveikatos būklė ir gerovė visiškai atkurtos; |
| --- | --- |

b)

įrodyta, kad bendroji gyvūno sveikatos būklė ir gerovė visiškai atkurtos;

| c) | naujoji procedūra priskirta kategorijai
  „vidutinio sunkumo“
  arba „be galimybės atgaivinti“.
  Pakartotinai naudojant gyvūnus atliekami veterinariniai patikrinimai. |
| --- | --- |

c)

naujoji procedūra priskirta kategorijai
  „vidutinio sunkumo“
  arba „be galimybės atgaivinti“.
  Pakartotinai naudojant gyvūnus atliekami veterinariniai patikrinimai.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies reikalavimų, kompetentinga valdžios institucija, remdamasi moksliniais įrodymais, gali leisti pakartotinai naudoti gyvūną,
  kai ankstesnė gyvūnui atlikta procedūra priskiriama kategorijai „vidutinio sunkumo“
  ir jeigu kita procedūra priskiriama kategorijai
  „vidutinio sunkumo“
  arba „be galimybės atgaivinti“.

19 straipsnis

Procedūros pabaiga

1.   Procedūra laikoma baigta, kai nebeatliekami jokie tolesni tai procedūrai reikalingi stebėjimai arba, naujų genetiškai modifikuotų gyvūnų linijų atveju, kai galima moksliškai įrodyti neigiamo poveikio gyvūnams nebuvimą.

2.   Baigiantis procedūrai, veterinarijos gydytojas ar kitas kompetentingas asmuo priima sprendimą, ar gyvūnas turi būti paliktas gyvas, ar nugaišintas.

3.   
  Procedūros pabaigoje
  gyvūnas nugaišinamas, jeigu yra tikimybė, kad jis patirs nuolatinį skausmą ar baimę.

4.   Jeigu gyvūnas paliekamas gyvas, atsižvelgiant į sveikatos būklę jam skiriama reikalinga priežiūra, sudaromos reikiamos laikymo sąlygos, ir jį stebi veterinarijos gydytojas ar kitas kompetentingas asmuo.

20 straipsnis

Dalijimasis organais ir audiniais

Valstybės narės
  ragina parengti
  nugaišintų gyvūnų organų ir audinių dalijimosi programas.

21 straipsnis

Gyvūnų paleidimas į laisvę ir atidavimas privačiam laikytojui

Gyvūnus, kurie naudojami arba kuriuos ketinama naudoti procedūrose, valstybės narės gali leisti paleisti į laisvę
  į jų pirmines buveines, grąžinti į rūšims tinkamą būtinosios priežiūros sistemą
  arba atiduoti privačiam laikytojui, jeigu įvykdytos šios sąlygos:

| ║a) | tai leidžia padaryti gyvūno sveikatos būklė; |
| --- | --- |

║a)

tai leidžia padaryti gyvūno sveikatos būklė;

| ║b) | nekyla jokio pavojaus visuomenės sveikatai ar aplinkai; |
| --- | --- |

║b)

nekyla jokio pavojaus visuomenės sveikatai ar aplinkai;

| ║c) | imtasi visų priemonių gyvūno gerovei užtikrinti
  , įskaitant gyvūno elgesio ir jo gebėjimo prisitaikyti prie labai permainingų aplinkos sąlygų įvertinimą; |
| --- | --- |

║c)

imtasi visų priemonių gyvūno gerovei užtikrinti
  , įskaitant gyvūno elgesio ir jo gebėjimo prisitaikyti prie labai permainingų aplinkos sąlygų įvertinimą;

| d) | susiję gyvūnai nėra genetiškai modifikuoti eksperimentiniai gyvūnai ar nežmoginiai primatai. |
| --- | --- |

d)

susiję gyvūnai nėra genetiškai modifikuoti eksperimentiniai gyvūnai ar nežmoginiai primatai.

IV   SKYRIUS

LEIDIMAS

1   skirsnis

Leidimų išdavimas asmenims

22 straipsnis

Leidimų išdavimas asmenims

1.   Valstybės narės užtikrina, kad asmenys gautų kompetentingos valdžios institucijos
  arba įgaliotos institucijos
  leidimą prieš atlikdami kurią nors iš šių funkcijų:

| a) | procedūrų su gyvūnais atlikimas, įskaitant jų nugaišinimą; |
| --- | --- |

a)

procedūrų su gyvūnais atlikimas, įskaitant jų nugaišinimą;

| b) | procedūrų ir projektų kontrolė ar rengimas; |
| --- | --- |

b)

procedūrų ir projektų kontrolė ar rengimas;

| c) | gyvūnų prižiūrėtojų kontrolė. |
| --- | --- |

c)

gyvūnų prižiūrėtojų kontrolė.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad leidimui gauti 1 dalyje minimi asmenys turėtų tinkamą
  veterinarinį ar mokslinį
  išsilavinimą, būtų baigę tinkamą mokymą bei įrodytų turintys būtiną kompetenciją.

1 dalies b punkte nurodytas funkcijas atliekantys asmenys turi būti baigę mokslo disciplinos, susijusios su atliekamu darbu, kursą ir turi sugebėti prižiūrėti atitinkamas gyvūnų rūšis bei rūpintis jomis.

3.   Visi leidimai asmenims išduodami ribotam, ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiui. Valstybės narės užtikrina, kad asmenims išduoti leidimai būtų atnaujinami tik pateikus būtinos kompetencijos įrodymų.
  Valstybės narės užtikrina abipusį švietimo ir parengimo pripažinimą ir leidimą atlikti paskirtąsias procedūras.

4.   Valstybės narės, atsižvelgdamos VII priede išvardytus aspektus, skelbia būtiniausius švietimo bei mokymo reikalavimus ir būtinos kompetencijos įgijimo, palaikymo ir įrodymo reikalavimus.

2   skirsnis

Reikalavimai įstaigoms

23 straipsnis

Leidimų įstaigoms išdavimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentinga valdžios institucija išduotų leidimus visoms veisimo, tiekimo ir naudojimo įstaigoms ir užregistruotų jas.

Leidimas įstaigai išduodamas tik tuo atveju, jeigu kompetentinga valdžios institucija ją patikrino ir nustatė, kad įstaiga atitinka šios direktyvos reikalavimus.

2.   Leidime nurodoma įstaigos rūšis ir asmuo, atsakingas už įstaigą ir šios direktyvos nuostatų laikymąsi.

24 straipsnis

Leidimo galiojimo sustabdymas ir panaikinimas

1.   Jeigu įstaiga nebesilaiko šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų, kompetentinga valdžios institucija
  turi teisę sustabdyti
  jai išduoto leidimo galiojimą arba jį
  panaikinti ar imtis tinkamų atsakomųjų veiksmų arba reikalauti, kad būtų imtasi tokių veiksmų
  .
  Yra atitinkamų procedūrų, pagal kurias licenciją turintys subjektai gali apskųsti visus tokius sprendimus.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad, sustabdžius leidimo galiojimą ar jį panaikinus, nenukentėtų įstaigoje laikomų gyvūnų gerovė.

25 straipsnis

Reikalavimai įrenginiams ir įrangai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad visos veisimo, tiekimo ir naudojimo įstaigos turėtų įrenginius ir įrangą, tinkamus laikomoms gyvūnų rūšims, o jeigu atliekamos procedūros – tinkamus ir procedūroms atlikti.

2.   1 dalyje nurodytų įrenginių ir įrangos projektavimas, konstrukcija ir veikimo būdai yra tokie, kad būtų užtikrintas kuo veiksmingesnis procedūrų atlikimas ▐naudojant kuo mažiau gyvūnų ir kad jiems būtų sukeliama kuo mažiau skausmo, kančios, baimės ar ilgalaikių sužalojimų.

26 straipsnis

Reikalavimai įstaigų darbuotojams

Kiekviena veisimo, tiekimo ir naudojimo įstaiga turi pakankamai kvalifikuotų darbuotojų, įskaitant šiuos būtinus darbuotojus:

| 1) | už įstaigoje veisiamų, laikomų ar naudojamų gyvūnų gerovę ir priežiūrą vietoje atsakingus asmenis, kurie užtikrina, kad:






  ║a) | su gyvūnais dirbantys darbuotojai turėtų galimybių gauti konkrečios informacijos apie įstaigoje laikomas gyvūnų rūšis; |
| --- | --- | --- |

1)

už įstaigoje veisiamų, laikomų ar naudojamų gyvūnų gerovę ir priežiūrą vietoje atsakingus asmenis, kurie užtikrina, kad:

║a)

su gyvūnais dirbantys darbuotojai turėtų galimybių gauti konkrečios informacijos apie įstaigoje laikomas gyvūnų rūšis;

| ║b) | projektai būtų atliekami pagal projektams išduotą leidimą; |
| --- | --- |

║b)

projektai būtų atliekami pagal projektams išduotą leidimą;

| ║c) | būtų nutrauktos visos procedūros, per kurias gyvūnas patiria nereikalingą baimę, skausmą ar kančią; |
| --- | --- |

║c)

būtų nutrauktos visos procedūros, per kurias gyvūnas patiria nereikalingą baimę, skausmą ar kančią;

| ║d) | tais atvejais, kai nesilaikoma projektui išduoto leidimo, būtų imtasi tinkamų priemonių neatitikčiai pašalinti, šios priemonės būtų užregistruotos ir apie jas būtų pranešta nuolatiniam etinio vertinimo organui. |
| --- | --- |

║d)

tais atvejais, kai nesilaikoma projektui išduoto leidimo, būtų imtasi tinkamų priemonių neatitikčiai pašalinti, šios priemonės būtų užregistruotos ir apie jas būtų pranešta nuolatiniam etinio vertinimo organui.

| 2) | laboratorinių gyvūnų priežiūros patirties turintį paskirtąjį veterinarijos gydytoją, kuriam pavesta konsultuoti gyvūnų gerovės ir gydymo klausimais. |
| --- | --- |

2)

laboratorinių gyvūnų priežiūros patirties turintį paskirtąjį veterinarijos gydytoją, kuriam pavesta konsultuoti gyvūnų gerovės ir gydymo klausimais.

Nepažeidžiant 1 punkto visuotinumo, kiekviena veisimo, tiekimo ar naudojimo įstaiga užtikrina, kad joje visada būtų bent vienas parengtas asmuo, kurio užduotis būtų rūpintis gyvūnų gerove.

27 straipsnis

Nuolatinis etinio vertinimo organas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad kiekviena veisimo, tiekimo ir naudojimo įstaiga įsteigtų nuolatinį etinio vertinimo organą.

2.   Į nuolatinį etinio vertinimo organą skiriamas
  bent jau
  paskirtasis veterinarijos gydytojas, asmuo (asmenys), atsakingas (-i) už gyvūnų gerovę ir priežiūrą įstaigoje, o naudojimo įstaigos atveju – ir mokslo personalo narys
  , taip pat asmuo, kuris būtų gyvūnų naudojimo procedūrų pakeitimo, mažinimo ir sąlygų gerinimo principų taikymo srities ekspertas
  .

28 straipsnis

Nuolatinio etinio vertinimo organo užduotys

1.   
  Atsižvelgiant į šios direktyvos tikslus, ypač į 4 straipsnį
  , nuolatinis etinio vertinimo organas atlieka šias užduotis:

| ║a) | su gyvūnais dirbantiems darbuotojams teikia etines rekomendacijas su gyvūnų gerove susijusiais klausimais gyvūnų įsigijimo, laikymo, priežiūros ir naudojimo atžvilgiu; |
| --- | --- |

║a)

su gyvūnais dirbantiems darbuotojams teikia etines rekomendacijas su gyvūnų gerove susijusiais klausimais gyvūnų įsigijimo, laikymo, priežiūros ir naudojimo atžvilgiu;

| ║b) | konsultuoja įstaigos darbuotojus gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo reikalavimo taikymo klausimais ir nuolat praneša jiems apie naujausią technikos ir mokslo pažangą, susijusią su šio reikalavimo taikymu; |
| --- | --- |

║b)

konsultuoja įstaigos darbuotojus gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo reikalavimo taikymo klausimais ir nuolat praneša jiems apie naujausią technikos ir mokslo pažangą, susijusią su šio reikalavimo taikymu;

| ║c) | nustato ir persvarsto vidaus tvarkos procedūras, susijusias su įstaigoje laikomų ar naudojamų gyvūnų gerovės stebėsena, ataskaitų teikimu ir tolesniais veiksmais; |
| --- | --- |

║c)

nustato ir persvarsto vidaus tvarkos procedūras, susijusias su įstaigoje laikomų ar naudojamų gyvūnų gerovės stebėsena, ataskaitų teikimu ir tolesniais veiksmais;

| ║d) | kasmet peržiūri visus
  projektus, priskiriamus kategorijai „sunkūs“ arba vykdomus su nežmoginiais primatais, ir kas trejus metus peržiūri visus kitus projektus, kurių trukmė ilgesnė
  nei 12 mėnesių
  ,
  ir visų pirma įvertina:






  — | per ankstesnius metus naudotų gyvūnų skaičių, rūšis ir gyvenimo etapus; |
| --- | --- | --- |

║d)

kasmet peržiūri visus
  projektus, priskiriamus kategorijai „sunkūs“ arba vykdomus su nežmoginiais primatais, ir kas trejus metus peržiūri visus kitus projektus, kurių trukmė ilgesnė
  nei 12 mėnesių
  ,
  ir visų pirma įvertina:

—

per ankstesnius metus naudotų gyvūnų skaičių, rūšis ir gyvenimo etapus;

| — | argumentus, kuriais grindžiamas paskesniems metams reikalingų gyvūnų skaičius, rūšys ir gyvenimo etapai; |
| --- | --- |

—

argumentus, kuriais grindžiamas paskesniems metams reikalingų gyvūnų skaičius, rūšys ir gyvenimo etapai;

| — | projekto mokslinę pažangą; |
| --- | --- |

—

projekto mokslinę pažangą;

| — | gaišinimo metodų taikymą ir tai, kaip buvo atsižvelgta į naujausius pokyčius, susijusius su gyvūnų naudojimu procedūrose; |
| --- | --- |

—

gaišinimo metodų taikymą ir tai, kaip buvo atsižvelgta į naujausius pokyčius, susijusius su gyvūnų naudojimu procedūrose;

| ║e) | remdamasis d punkte minima peržiūra arba tais atvejais, kai nukrypstama nuo projektui išduoto leidimo reikalavimų, nagrinėja, ar reikia prašyti, kad projektui duotas leidimas būtų pakeistas ar atnaujintas; |
| --- | --- |

║e)

remdamasis d punkte minima peržiūra arba tais atvejais, kai nukrypstama nuo projektui išduoto leidimo reikalavimų, nagrinėja, ar reikia prašyti, kad projektui duotas leidimas būtų pakeistas ar atnaujintas;

| ║f) | teikia nuomones dėl gyvūnų atidavimo privačiam laikytojui programų, visų pirma dėl tinkamos atiduotinų privačiam laikytojui gyvūnų socializacijos. |
| --- | --- |

║f)

teikia nuomones dėl gyvūnų atidavimo privačiam laikytojui programų, visų pirma dėl tinkamos atiduotinų privačiam laikytojui gyvūnų socializacijos.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad įrašai apie visas rekomendacijas, kurias nuolatinis etinio vertinimo organas suteikė įstaigai, ir apie visus atsižvelgiant į tas rekomendacijas priimtus sprendimus būtų saugojami.

▐Kompetentingai valdžios institucijai, jai paprašius
  , leidžiama susipažinti su įrašais
  .
  Valstybės narės ypač atkreipia dėmesį į įrašų, susijusių su sunkiųjų kategorijai priskiriamais ar nežmoginių primatų atžvilgiu vykdomais projektais, rinkimą, jų sugretinimą ir paskelbimą siekiant teikti informaciją, kuria remiantis galima pagerinti gyvūnų gerovę ir užtikrinti tolesnį gyvūnų naudojimo procedūrų pakeitimo, mažinimo ir sąlygų gerinimo principų įgyvendinimą.
  .

29 straipsnis

Nežmoginių primatų veisimo strategija

1.   Valstybės narės užtikrina, kad
  ES
  nežmoginių primatų veisimo ir tiekimo įstaigos taikytų strategiją, pagal kurią būtų didinama gyvūnų, kurie yra nelaisvėje užaugintų nežmoginių primatų palikuonys, dalis.
  Kai leidžiama naudoti nežmoginius primatus, Komisija ir valstybės narės imasi visų būtinų priemonių tinkamoms transportavimo sąlygoms užtikrinti.

2.   Nežmoginius primatus perkančios
  ES
  įstaigos paprašytos pateikia kompetentingai institucijai įrodymų, kad įstaigoje, iš kurios įsigyti gyvūnai, taikoma veisimo strategija.

30 straipsnis

Gyvūnų atidavimo privačiam laikytojui programa

Jeigu valstybės narės leidžia atiduoti gyvūnus privačiam laikytojui, kaip nurodyta 21 straipsnyje, veisimo, tiekimo ir naudojimo įstaigos, kuriose laikomus gyvūnus ketinama atiduoti privačiam laikytojui, turi taikyti gyvūnų atidavimo privačiam laikytojui programą, užtikrinančią atiduotų privačiam laikytojui gyvūnų socializaciją.

31 straipsnis

Gyvūnų registrai

1.   Valstybės narės
  , jeigu įmanoma,
  užtikrina, kad visos veisimo, tiekimo ir naudojimo įstaigos registruotų:

| a) | užaugintų, įsigytų, perduotų, paleistų į laisvę ar atiduotų privačiam laikytojui
  stuburinių
  gyvūnų skaičių ir rūšis; |
| --- | --- |

a)

užaugintų, įsigytų, perduotų, paleistų į laisvę ar atiduotų privačiam laikytojui
  stuburinių
  gyvūnų skaičių ir rūšis;

| b) | gyvūnų kilmę, įskaitant informaciją, ar jie užauginti naudoti procedūrose; |
| --- | --- |

b)

gyvūnų kilmę, įskaitant informaciją, ar jie užauginti naudoti procedūrose;

| c) | gyvūnų įsigijimo, tiekimo, paleidimo į laisvę ar atidavimo privačiam laikytojui datas; |
| --- | --- |

c)

gyvūnų įsigijimo, tiekimo, paleidimo į laisvę ar atidavimo privačiam laikytojui datas;

| d) | tiekimo įstaigos pavadinimą ir adresą bei gyvūnų atvežimo datą; |
| --- | --- |

d)

tiekimo įstaigos pavadinimą ir adresą bei gyvūnų atvežimo datą;

| e) | gyvūnus gaunančios įstaigos
  pavadinimą ir adresą; |
| --- | --- |

e)

gyvūnus gaunančios įstaigos
  pavadinimą ir adresą;

| f) | įstaigoje nugaišusių gyvūnų arba gyvūnų, kurie buvo nugaišinti, skaičių ir rūšis. |
| --- | --- |

f)

įstaigoje nugaišusių gyvūnų arba gyvūnų, kurie buvo nugaišinti, skaičių ir rūšis.

2.   1 dalyje nurodyti įrašai saugomi bent trejus metus ir, kompetentingai valdžios institucijai paprašius, jai pateikiami.

32 straipsnis

Informacija apie šunis, kates ir nežmoginius primatus

1.   Valstybės narės užtikrina, kad visos veisimo, tiekimo ir naudojimo įstaigos apie kiekvieną šunį, katę ir nežmoginį primatą saugotų šią informaciją:

| a) | tapatybė; |
| --- | --- |

a)

tapatybė;

| b) | gimimo vieta; |
| --- | --- |

b)

gimimo vieta;

| c) | ar gyvūnas užaugintas naudoti procedūrose; |
| --- | --- |

c)

ar gyvūnas užaugintas naudoti procedūrose;

| d) | nežmoginio primato atveju – ar jis yra nelaisvėje užaugintų nežmoginių primatų palikuonis. |
| --- | --- |

d)

nežmoginio primato atveju – ar jis yra nelaisvėje užaugintų nežmoginių primatų palikuonis.

2.   Kiekvienam
  šuniui, katei ir
  nežmoginiam primatui sukuriama individuali byla, kuri pildoma visą gyvūno gyvenimą.
  Valstybės narės užtikrina tinkamą ir nuoseklų šios direktyvos įgyvendinimą.

Byla sukuriama gyvūnui gimus, joje pateikiama
  bet kuri svarbi
  informacija apie atskiro gyvūno reprodukciją, medicininė ir socialinė informacija.

3.   1 dalyje nurodyta informacija saugoma bent trejus metus gyvūnui nugaišus ir, kompetentingai institucijai paprašius, jai pateikiama.

33 straipsnis

Ženklinimas

1.   Prieš nujunkymą kiekvienas šuo, katė ir nežmoginis primatas visose veisimo, tiekimo ar naudojimo įstaigose kuo neskausmingiau paženklinamas individualiu identifikavimo ženklu, išskyrus 2 dalyje nurodytus atvejus.

2.   Kai šuo, katė ar nežmoginis primatas prieš nujunkymą perduodamas iš vienos įstaigos į kitą ir jo paženklinti iš anksto praktiškai negalima, tol, kol gyvūną bus galima paženklinti, gaunančioji įstaiga turi tvarkyti išsamų dokumentų registrą, kuriame pirmiausia nurodoma gyvūno motina.

3.   Kai nepaženklintas šuo, katė ar nežmoginis primatas patenka į įstaigą pirmą kartą, jie kuo skubiau ženklinami.

4.   Kompetentingai institucijai paprašius, įstaiga nurodo priežastis, kodėl gyvūnas nebuvo paženklintas.

34 straipsnis

Priežiūra ir laikymas

1.   Dėl gyvūnų priežiūros ir laikymo valstybės narės užtikrina, kad:

| a) | visiems gyvūnams būtų suteiktos jų sveikatai ir gerovei reikalingos laikymo patalpos, aplinka, ▐judėjimo
  laisvė
  , pašaras, vanduo ir priežiūra
  , kurie leistų jiems patenkinti savo etologinius ir fizinius poreikius
  ; |
| --- | --- |

a)

visiems gyvūnams būtų suteiktos jų sveikatai ir gerovei reikalingos laikymo patalpos, aplinka, ▐judėjimo
  laisvė
  , pašaras, vanduo ir priežiūra
  , kurie leistų jiems patenkinti savo etologinius ir fizinius poreikius
  ;

| b) | gyvūno galimybių tenkinti savo fiziologinius ir etologinius poreikius apribojimai būtų minimalūs; |
| --- | --- |

b)

gyvūno galimybių tenkinti savo fiziologinius ir etologinius poreikius apribojimai būtų minimalūs;

| c) | fizinės gyvūnų veisimo, laikymo ir naudojimo sąlygos būtų kasdien tikrinamos; |
| --- | --- |

c)

fizinės gyvūnų veisimo, laikymo ir naudojimo sąlygos būtų kasdien tikrinamos;

| d) | gyvūnų gerovę ir sveikatos būklę
  bent kartą per dieną
  stebėtų kompetentingas asmuo, kad būtų užkirstas kelias skausmui ar išvengtinai kančiai, baimei ar ilgalaikiam sužalojimui; |
| --- | --- |

d)

gyvūnų gerovę ir sveikatos būklę
  bent kartą per dieną
  stebėtų kompetentingas asmuo, kad būtų užkirstas kelias skausmui ar išvengtinai kančiai, baimei ar ilgalaikiam sužalojimui;

| e) | būtų imtasi priemonių užtikrinti, kad bet koks nustatytas defektas ar kančia
  , kurių galima išvengti,
  būtų kuo skubiau pašalinti. |
| --- | --- |

e)

būtų imtasi priemonių užtikrinti, kad bet koks nustatytas defektas ar kančia
  , kurių galima išvengti,
  būtų kuo skubiau pašalinti.

2.   Įgyvendindamos 1 dalies a ir b punktus, valstybės narės nuo IV priede nustatytų datų taiko tame priede nustatytus priežiūros ir laikymo standartus.

3.   Valstybės narės dėl
  moksliškai pagrįstų, veterinarinių priežasčių arba dėl
  gyvūnų gerovės priežasčių gali leisti netaikyti 2 dalies.

4.
     
  Procedūrose, kurių tikslas aprašytas 5 straipsnio 2 punkto c papunktyje, žemės ūkio požiūriu svarbioms rūšims, išvardytoms V priede, priklausantys gyvūnai gali būti laikomi normaliomis veisimo sąlygomis, atsižvelgiant į dabartinę valstybių narių žemės ūkio praktiką ir kaip apibrėžta taikomose taisyklėse.

3   skirsnis

Patikros

35 straipsnis

Nacionalinės patikros

1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų tikrinama visų veisimo, tiekimo ir naudojimo įstaigų atitiktis šiai direktyvai.

2.   Kompetentinga valdžios institucija atlieka nacionalines patikras
  vidutiniškai kartą
  per metus
  ir nustato patikrų dažnumą atsižvelgdama į kiekvienos įstaigos rizikos veiksnių analizę.

Bent viena patikra atliekama iš anksto apie ją nepranešus.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad patikrų dažnumas ir mastas būtų pakankami atsižvelgiant į laikomų gyvūnų skaičių ir rūšis, įstaigos atitiktį šios direktyvos reikalavimams ir, naudojimo įstaigų atveju, į tose įstaigose atliekamų projektų skaičių ir rūšis.
  Valstybės narės imasi reikiamų priemonių siekdamos užtikrinti, kad atliekant patikras nekiltų grėsmė mokslinei projektų kokybei ir gyvūnų gerovei ir kad jos būtų vykdomos tokiomis sąlygomis, kurios atitinka kitas galiojančias taisykles.

4.   
  Kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija
  visų patikrų
  įrašus, įskaitant įrašus, kuriuose išsamiai aprašomas bet koks šios direktyvos reikalavimų neatitikimo atvejis
  ,
  saugo
  bent penkerius metus.

5.   Valstybės narės užtikrina tinkamą infrastruktūrą ir pakankamą kvalifikuotų inspektorių skaičių patikroms atlikti.

6.   Valstybės narės parengia programas, pagal kurias atlieka bendras patikras.

36 straipsnis

Nacionalinių patikrų kontrolė

1.   Komisija valstybėse narėse
  vykdo
  infrastruktūros ir nacionalinių patikrų atlikimo,
  o taip pat tinkamo sunkumo apibrėžčių taikymo
  kontrolę.
  Šiuo tikslu Komisija sukuria sistemą, skirtą patikroms ir šios direktyvos vykdymo užtikrinimui kiekvienoje valstybėje narėje stebėti (vidutiniškai kartą per trejus metus), siekiant užtikrinti suderintą gyvūnų, kurie naudojami arba kuriuos ketinama naudoti vykdant mokslines procedūras, naudojimo ir priežiūros tvarką.

2.   Valstybė narė, kurios teritorijoje vykdoma kontrolė, Komisijos ekspertams teikia visą būtiną pagalbą, reikalingą jų pareigoms atlikti. Komisija praneša atitinkamos valstybės narės kompetentingai valdžios institucijai apie kontrolės rezultatus.

3.   Atitinkamos valstybės narės kompetentinga valdžios institucija imasi priemonių, kad būtų atsižvelgta į kontrolės rezultatus.

4   skirsnis

Reikalavimai projektams

37 straipsnis

Leidimų projektams išdavimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad
  kategorijoms „vidutinio sunkumo“ ar „sunki“ priskiriami projektai ar bet kurie
  projektai
  , kurių metu naudojami nežmoginiai primatai,
  nebūtų atliekami, jei iš anksto negautas kompetentingos valdžios institucijos leidimas.
  Apie visus kitus projektus iš anksto pranešama kompetentingai valdžios institucijai po to, kai nuolatinis etinės peržiūros organas atlieka etinę peržiūrą.

2.   Leidimas suteikiamas tik tuo atveju, jei kompetentingos valdžios institucijos atliktas
  nepriklausomas
  etinis
  ir mokslinis
  vertinimas yra palankus.

38 straipsnis

Paraiška projekto leidimui gauti

1.   
  Kai reikia,
  naudojimo įstaiga
  ar už projektą moksliniu požiūriu atsakingas asmuo
  ,
  norėdami
  gauti leidimą projektui, teikia paraišką, kurioje pateikiama:

| a) | projekto pasiūlymas; |
| --- | --- |

a)

projekto pasiūlymas;

| b) | netechninio pobūdžio projekto santrauka; |
| --- | --- |

b)

netechninio pobūdžio projekto santrauka;

| c) | informacija apie VIII priede nurodytus aspektus; |
| --- | --- |

c)

informacija apie VIII priede nurodytus aspektus;

| d) | moksliškai pagrįstas paaiškinimas, kad mokslinių tyrimų projektas būtinas ir pateisinamas etiniu požiūriu ir kad projekto tikslų neįmanoma pasiekti taikant kitus metodus arba procedūras. |
| --- | --- |

d)

moksliškai pagrįstas paaiškinimas, kad mokslinių tyrimų projektas būtinas ir pateisinamas etiniu požiūriu ir kad projekto tikslų neįmanoma pasiekti taikant kitus metodus arba procedūras.

2.   Valstybės narės gali netaikyti 1 dalies b punkto reikalavimo ir gali leisti naudojimo įstaigai pateikti glaustesnį projekto pasiūlymą, kuriame pateikiamas tik etinis vertinimas ir 43 straipsnio 2 dalyje nurodyta informacija, jeigu pagal projektą atliekamos procedūros, priskiriamos kategorijai „lengva“, ir jose nenaudojami nežmoginiai primatai.

39 straipsnis

Etinis vertinimas

1.   Atliekant etinį vertinimą, tikrinama, ar projektas atitinka šiuos kriterijus:

| a) | projektas moksliškai pagrįstas,
  būtinas ir pateisinamas etiniu požiūriu
  ; |
| --- | --- |

a)

projektas moksliškai pagrįstas,
  būtinas ir pateisinamas etiniu požiūriu
  ;

| b) | projekto tikslai pateisina gyvūnų naudojimą
  ir šių tikslų neįmanoma pasiekti taikant kitus metodus arba procedūras
  ; |
| --- | --- |

b)

projekto tikslai pateisina gyvūnų naudojimą
  ir šių tikslų neįmanoma pasiekti taikant kitus metodus arba procedūras
  ;

| c) | projektas parengtas taip, kad procedūros būtų atliekamos
  kuo labiau atsižvelgiant į gyvūnų gerovę
  ir
  labiausiai
  aplinką tausojančiu būdu. |
| --- | --- |

c)

projektas parengtas taip, kad procedūros būtų atliekamos
  kuo labiau atsižvelgiant į gyvūnų gerovę
  ir
  labiausiai
  aplinką tausojančiu būdu.

2.   Etinis vertinimas visų pirma apima:

| a) | projekto tikslų, numatomos mokslinės naudos ir mokomosios vertės vertinimą; |
| --- | --- |

a)

projekto tikslų, numatomos mokslinės naudos ir mokomosios vertės vertinimą;

| b) | projekto atitikties gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo reikalavimui vertinimą; |
| --- | --- |

b)

projekto atitikties gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo reikalavimui vertinimą;

| c) | procedūrų sunkumo klasifikavimo vertinimą; |
| --- | --- |

c)

procedūrų sunkumo klasifikavimo vertinimą;

| d) | projekto žalos ir naudos analizę, siekiant įvertinti, ar numatoma mokslo pažanga, kuri ilgainiui
  gali atnešti
  naudos žmonėms, gyvūnams ar aplinkai,
  etiniu požiūriu
  pateisina žalą gyvūnams, t. y. jų kančią, skausmą ir baimę, ir tam tikrais atvejais žalą aplinkai; |
| --- | --- |

d)

projekto žalos ir naudos analizę, siekiant įvertinti, ar numatoma mokslo pažanga, kuri ilgainiui
  gali atnešti
  naudos žmonėms, gyvūnams ar aplinkai,
  etiniu požiūriu
  pateisina žalą gyvūnams, t. y. jų kančią, skausmą ir baimę, ir tam tikrais atvejais žalą aplinkai;

| e) | 6, 8, 9, 10, 11, 14, 16 ir 18 straipsniuose minimų mokslinių įrodymų vertinimą. |
| --- | --- |

e)

6, 8, 9, 10, 11, 14, 16 ir 18 straipsniuose minimų mokslinių įrodymų vertinimą.

3.   Etinį vertinimą atliekanti kompetentinga valdžios institucija
  remiasi specialistų žiniomis
  visų pirma šiose srityse:

| a) | mokslinio naudojimo sritys, kuriose bus naudojami gyvūnai; |
| --- | --- |

a)

mokslinio naudojimo sritys, kuriose bus naudojami gyvūnai;

| b) | eksperimentų planavimas, įskaitant, jei tinkama, statistiką; |
| --- | --- |

b)

eksperimentų planavimas, įskaitant, jei tinkama, statistiką;

| c) | laboratorinių gyvūnų veterinarijos praktika arba, jei tinkama, laukinių gyvūnų veterinarijos praktika; |
| --- | --- |

c)

laboratorinių gyvūnų veterinarijos praktika arba, jei tinkama, laukinių gyvūnų veterinarijos praktika;

| d) | būtinoji priežiūra ir priežiūra, susijusios su gyvūnų rūšimis, kurias ketinama naudoti; |
| --- | --- |

d)

būtinoji priežiūra ir priežiūra, susijusios su gyvūnų rūšimis, kurias ketinama naudoti;

| e) | praktinis gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo reikalavimo taikymas; |
| --- | --- |

e)

praktinis gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo reikalavimo taikymas;

| f) | taikomoji etika; |
| --- | --- |

f)

taikomoji etika;

| g) | jei tinkama, aplinkos mokslas. |
| --- | --- |

g)

jei tinkama, aplinkos mokslas.

4.   Etinis vertinimas atliekamas skaidriai, atsižvelgiant į
  nepriklausomą ekspertizę ir užtikrinant intelektinės nuosavybės bei konfidencialios informacijos apsaugą, taip pat turto ir asmenų saugumą.

40 straipsnis

Vertinimas atgaline data

1.   
  Kompetentinga valdžios institucija, atliekanti
  etinį vertinimą 39 straipsnio 2 dalies d punkte minimos žalos ir naudos analizės pagrindu
  , nustato
  , ar, užbaigus projektą,
  reikėtų
  jį įvertinti atgaline data.

Jeigu manoma, kad vertinimas atgaline data būtų tinkamas, atliekant etinį vertinimą nustatomas terminas, iki kurio turi būti atliktas atitinkamo projekto įvertinimas atgaline data.

2.   Atliekant vertinimą atgaline data
  nustatoma
  :

| a) | ar buvo įgyvendinti projekto tikslai; |
| --- | --- |

a)

ar buvo įgyvendinti projekto tikslai;

| b) | gyvūnams padaryta žala, įskaitant panaudotų gyvūnų skaičių bei rūšis ir procedūrų sunkumą; |
| --- | --- |

b)

gyvūnams padaryta žala, įskaitant panaudotų gyvūnų skaičių bei rūšis ir procedūrų sunkumą;

| c) | ar yra veiksnių
  , kurie gali padėti toliau įgyvendinti gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo reikalavimą. |
| --- | --- |

c)

ar yra veiksnių
  , kurie gali padėti toliau įgyvendinti gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo reikalavimą.

3.   Visi projektai, kuriuose naudojami nežmoginiai primatai, vertinami atgaline data.

4.   
  ▐
  Vertinimo atgaline data reikalavimas netaikomas visiems projektams, pagal kuriuos vykdomos tik kategorijai
  „vidutinio sunkumo“
  priskiriamos procedūros.

41 straipsnis

Etinio vertinimo įrašai

1.   Įstaiga saugo etinio vertinimo dokumentus bent trejus metus pasibaigus projektui išduoto leidimo galiojimo terminui ir paprašyta pateikia juos kompetentingai valdžios institucijai.

2.   Tačiau projektų, kurie turi būti įvertinti atgaline data, etinio vertinimo dokumentai saugomi, kol bus užbaigtas vertinimas atgaline data.

42 straipsnis

Netechninio pobūdžio projekto santraukos

1.   Atsižvelgiant į saugomą konfidencialią informaciją,
  duomenis apie įstaigą ir darbuotojus,
  netechninio pobūdžio projekto santraukoje pateikiama:

| a) | informacija apie projekto tikslus, įskaitant tikimybę juos pasiekti, galimą žalą, ir išsami informacija apie gyvūnų, kurie bus panaudoti, skaičių ir rūšis; |
| --- | --- |

a)

informacija apie projekto tikslus, įskaitant tikimybę juos pasiekti, galimą žalą, ir išsami informacija apie gyvūnų, kurie bus panaudoti, skaičių ir rūšis;

| b) | įrodymai, kad pagal galimybes vadovaujamasi
  gyvūnų naudojimo procedūrų pakeitimo, mažinimo ir sąlygų gerinimo
  principais
  . |
| --- | --- |

b)

įrodymai, kad pagal galimybes vadovaujamasi
  gyvūnų naudojimo procedūrų pakeitimo, mažinimo ir sąlygų gerinimo
  principais
  .

2.   Remdamasi etinio vertinimo rezultatais, naudojimo įstaiga netechninio pobūdžio projekto santraukoje nurodo, ar projektas turi būti įvertintas atgaline data ir iki kokio termino.

3.   Naudojimo įstaiga atnaujina netechninio pobūdžio projekto santrauką, naudodama vertinimo atgaline data rezultatus.

4.   Valstybės narės viešai skelbia projektų, kuriems buvo išduotas leidimas, netechninio pobūdžio
  santraukų anoniminius variantus
  ir visas atnaujintas jų versijas.

5.
     
  Saugodamos konfidencialią ir asmeninio pobūdžio informaciją, valstybės narės viešai skelbia neasmeninio pobūdžio informaciją apie šios direktyvos, nacionalinių įstatymų ir leidimų pažeidimus.

43 straipsnis

Leidimo projektui suteikimas

1.   Leidimai projektui įgyvendinti išduodami tik procedūroms, jei buvo atliktas jų etinis vertinimas, ir toms procedūroms skirtoms sunkumo klasifikacijoms.

2.   Leidime įgyvendinti projektą nurodomi:

| a) | už bendrą projekto įgyvendinimą įstaigoje atsakingi asmenys; |
| --- | --- |

a)

už bendrą projekto įgyvendinimą įstaigoje atsakingi asmenys;

| b) | naudojimo įstaigos, kuriose bus įgyvendinamas projektas; |
| --- | --- |

b)

naudojimo įstaigos, kuriose bus įgyvendinamas projektas;

| c) | lauko tyrimų atveju – už projektą atsakinga naudojimo įstaiga; |
| --- | --- |

c)

lauko tyrimų atveju – už projektą atsakinga naudojimo įstaiga;

| d) | bent vienas asmuo, turintis su atitinkamomis gyvūnų rūšimis susijusių specialiųjų žinių. |
| --- | --- |

d)

bent vienas asmuo, turintis su atitinkamomis gyvūnų rūšimis susijusių specialiųjų žinių.

3.   Leidimai įgyvendinti projektą išduodami ne ilgesniam kaip
  penkerių
  metų laikotarpiui.

4.   Valstybės narės gali leisti išduoti leidimą keliems projektams, jeigu tie projektai būtini pagal teisės aktus
  arba jei taikomos standartizuotos procedūros, kurių etinis vertinimas jau buvo teigiamas
  .

5.   Naudojimo įstaigos saugo įrašus apie visus leidimus projektui įgyvendinti bent trejus metus nuo leidimo galiojimo termino pabaigos ir paprašytos pateikia tuos įrašus valdžios institucijai.

44 straipsnis

Leidimo projektui pakeitimas, atnaujinimas ir panaikinimas

1.   Naudojimo įstaigai
  ar už projektą atsakingam asmeniui
  paprašius, kompetentinga valdžios institucija gali iš dalies pakeisti arba atnaujinti leidimą projektui įgyvendinti.

2.   Leidimas projektui įgyvendinti iš dalies keičiamas arba atnaujinamas, jeigu
  atliekamas
  papildomas etinis vertinimas ▐.

3.
     
  „Vidutinio sunkumo“ arba „lengvos“ kategorijos procedūrų pakeitimus, kuriais nepadidinamas procedūros sunkumas, gali atlikti nuolatinis etinės peržiūros organas, tačiau apie juos turi būti pranešta kompetentingai valdžios institucijai per vieną savaitę nuo pakeitimų atlikimo.

4.   Kompetentinga valdžios institucija gali panaikinti leidimą projektui įgyvendinti, jeigu projektas neatliekamas pagal išduotą leidimą
  ir gali pakenkti gyvūnų gerovės standartams
  .

5.   Leidimo projektui įgyvendinti panaikinamas neturi pakenkti gyvūnų, kurie naudoti arba kuriuos ketinta naudoti projekte, gerovei.

6.   Valstybės narės nustato ir paskelbia išsamias leidimų projektui įgyvendinti pakeitimo ir atnaujinimo sąlygas.

45 straipsnis

Sprendimai išduoti leidimą

║ Valstybės narės užtikrina, kad sprendimas išduoti leidimą būtų priimamas ir naudojimo įstaigai apie tai pranešama ne vėliau kaip per 30 dienų nuo paraiškos pateikimo. Jeigu valstybė narė per tą laikotarpį sprendimo nepriima, laikoma, kad leidimas išduotas, jeigu pagal atitinkamą projektą atliekamos tik kategorijai „lengva“ priskiriamos procedūros ir jose nenaudojami nežmoginiai primatai. Visais kitais atvejais tokia prielaida netaikoma.

▐

V   SKYRIUS

KARTOJIMO VENGIMAS IR ALTERNATYVŪS METODAI

46 straipsnis

Nereikalingas procedūrų kartojimas

1.   Kiekviena valstybė narė pripažįsta
  iš kitos valstybės narės gautus
  duomenis, kurie buvo gauti per
  pripažintas ar
  pagal Bendrijos teisės aktus atliktas
  procedūras ▐.

║

2.
     
  Pasirūpindamos konfidencialios informacijos apsauga valstybės narės užtikrina, kad būtų dalijamasi duomenimis, gautais per procedūras, įskaitant ir tas, kurios buvo vykdomos Europos Sąjungoje prieš šios direktyvos įsigaliojimą. Asmuo, norintis pasinaudoti kito asmens turimais duomenimis, jei reikia, padengia vidines šių duomenų gavimo sąnaudas.

3.
     
  Prieš prašydamas leidimo projektui, asmuo, ketinantis atlikti procedūrą, turi imtis visų tinkamų žingsnių, kad išsiaiškintų, ar jau esama su siūlomu projektu susijusių duomenų, ir, jei jų yra, įvertintų tuos duomenis bei atlygintų su jais susijusias sąnaudas, o valstybės narės taip pat prieš suteikdamos leidimą patikrina, ar tokių duomenų esama.

4.
     
  Valstybės narės nesuteikia leidimo procedūrai, jei asmuo nėra ėmęsis tinkamų žingsnių siekdamas laikytis 3 dalies.

5.
     
  Kai susiję duomenys pagrįstai prieinami, valstybės narės suteikia leidimą tik tokiam projektui, kuris būtinas siekiant užtikrinti visuomenės apsaugą.

47 straipsnis

Alternatyvūs metodai

Komisija ir valstybės narės
  finansiškai ir kitaip
  dalyvauja kuriant ir
  prireikus moksliškai
  tvirtinant alternatyvius metodus
  , kurių tikslas –
  gauti
  panašų kiekį
  informacijos kaip per procedūras su gyvūnais, bet kuriems nereikia naudoti gyvūnų arba jų reikia mažiau, arba kurių procedūros yra mažiau skausmingos, ir imasi kitų, jų nuomone, reikalingų priemonių moksliniams tyrimams šioje srityje skatinti.
  Tikslinga įsteigti didelės apimties veterinarijos biologinius bankus, kad naudojant klinikinių procedūrų metu gautus perteklinius audinius būtų padedama įgyvendinti gyvūnų naudojimo procedūrų pakeitimo, mažinimo ir sąlygų gerinimo principus.

48 straipsnis

Europos alternatyvių metodų patvirtinimo centras

Europos alternatyvių metodų patvirtinimo centro kompetencija išplečiama priskiriant jai bandymų su gyvūnais, įskaitant taikomuosius ir fundamentinius biomedicinos tyrimus, veterinarinius tyrimus ir reglamentuojamus bandymus, alternatyvų kūrimo ir taikymo koordinavimą ir skatinimą vykdant šias funkcijas:

| a) | koordinuojant vykdomus mokslinius tyrimus siekiant padėti 49 straipsnyje minimiems nacionaliniams alternatyvių metodų centrams kurti bandymų su gyvūnais alternatyvas; |
| --- | --- |

a)

koordinuojant vykdomus mokslinius tyrimus siekiant padėti 49 straipsnyje minimiems nacionaliniams alternatyvių metodų centrams kurti bandymų su gyvūnais alternatyvas;

| b) | atliekant mokslinius tyrimus siekiant palengvinti bandymų su gyvūnais alternatyvų kūrimą; |
| --- | --- |

b)

atliekant mokslinius tyrimus siekiant palengvinti bandymų su gyvūnais alternatyvų kūrimą;

| c) | inicijuojant tų sričių mokslinius tyrimus, kurie svarbūs informacijai, susijusiai su gyvūnų naudojimo procedūrų pakeitimu, mažinimu ir sąlygų gerinimu, kaupti; |
| --- | --- |

c)

inicijuojant tų sričių mokslinius tyrimus, kurie svarbūs informacijai, susijusiai su gyvūnų naudojimo procedūrų pakeitimu, mažinimu ir sąlygų gerinimu, kaupti;

| d) | konsultuojantis su susijusiomis suinteresuotomis šalimis ir kuriant bei įgyvendinant su gyvūnų naudojimo procedūrų pakeitimu, mažinimu ir sąlygų gerinimu susijusias strategijas; |
| --- | --- |

d)

konsultuojantis su susijusiomis suinteresuotomis šalimis ir kuriant bei įgyvendinant su gyvūnų naudojimo procedūrų pakeitimu, mažinimu ir sąlygų gerinimu susijusias strategijas;

| e) | teikiant informaciją apie bandymų su gyvūnais alternatyvas, t. y. nuolat informuojant visuomenę, suinteresuotąsias šalis ir valstybių narių valdžios institucijas; |
| --- | --- |

e)

teikiant informaciją apie bandymų su gyvūnais alternatyvas, t. y. nuolat informuojant visuomenę, suinteresuotąsias šalis ir valstybių narių valdžios institucijas;

| f) | teikiant duomenų bazes siekiant palengvinti keitimąsi svarbia informacija, įskaitant informaciją apie esamus alternatyvius metodus, ir informacija, kuria savo noru teikia tyrinėtojai ir kuri kitu atveju liktų nepaskelbta, bet kuri galėtų padėti užkirsti kelią nesėkmingų gyvūnų tyrimų kartojimui; |
| --- | --- |

f)

teikiant duomenų bazes siekiant palengvinti keitimąsi svarbia informacija, įskaitant informaciją apie esamus alternatyvius metodus, ir informacija, kuria savo noru teikia tyrinėtojai ir kuri kitu atveju liktų nepaskelbta, bet kuri galėtų padėti užkirsti kelią nesėkmingų gyvūnų tyrimų kartojimui;

| g) | koordinuojant išankstinio tvirtinimo ir tvirtinimo tyrimus, kuriuos pagal šios direktyvos 49 straipsnį atlieka nacionaliniai alternatyvių metodų centrai; |
| --- | --- |

g)

koordinuojant išankstinio tvirtinimo ir tvirtinimo tyrimus, kuriuos pagal šios direktyvos 49 straipsnį atlieka nacionaliniai alternatyvių metodų centrai;

| h) | prireikus atliekant tvirtinimo ir išankstinio tvirtinimo tyrimus; |
| --- | --- |

h)

prireikus atliekant tvirtinimo ir išankstinio tvirtinimo tyrimus;

| i) | konsultuojantis su susijusiomis reguliavimo institucijomis ir suinteresuotomis šalimis, kuriant ir įgyvendinant su gyvūnų naudojimo procedūrų pakeitimu, mažinimu ir sąlygų gerinimu susijusias strategijas; |
| --- | --- |

i)

konsultuojantis su susijusiomis reguliavimo institucijomis ir suinteresuotomis šalimis, kuriant ir įgyvendinant su gyvūnų naudojimo procedūrų pakeitimu, mažinimu ir sąlygų gerinimu susijusias strategijas;

| j) | palengvinant reguliavimo tikslais atliekamų alternatyvių bandymų mokslinio ir teisinio patvirtinimo procedūras; |
| --- | --- |

j)

palengvinant reguliavimo tikslais atliekamų alternatyvių bandymų mokslinio ir teisinio patvirtinimo procedūras;

| k) | informuojant susijusias reguliavimo institucijas, kai pradedami išankstinio tvirtinimo ir tvirtinimo tyrimai ir kai alternatyvūs bandymų metodai moksliškai ir teisiškai pripažįstami, ir skelbia šią informaciją tam skirtose tinklavietėse visuomenei ir suinteresuotosioms šalims susipažinti. |
| --- | --- |

k)

informuojant susijusias reguliavimo institucijas, kai pradedami išankstinio tvirtinimo ir tvirtinimo tyrimai ir kai alternatyvūs bandymų metodai moksliškai ir teisiškai pripažįstami, ir skelbia šią informaciją tam skirtose tinklavietėse visuomenei ir suinteresuotosioms šalims susipažinti.

49 straipsnis

Alternatyvius metodus tvirtinančios nacionalinės etaloninės laboratorijos

1.   Kiekviena valstybė narė iki ...
   (15) paskiria
  centrą, atsakingą už pagalbą kuriant, tvirtinant ir skatinant
  alternatyvius metodus,
  kurie pakeistų reguliavimo tikslais atliekamus bandymus su gyvūnais, ir priemones, skirtas kurti ir skatinti alternatyvius metodus, kurie pakeistų kitais tikslais, pvz
  .
  , fundamentaliųjų ir taikomųjų biomedicininių ir veterinarinių tyrimų tikslais, atliekamas procedūras, kurias atliekant naudojami gyvūnai.

2.   Valstybės narės nacionalinėmis etaloninėmis laboratorijomis gali paskirti tik laboratorijas, akredituotas pagal Direktyvą 2004/10/EB.

3.   Nacionalinės etaloninės laboratorijos atitinka šiuos reikalavimus:

| a) | turi tinkamai kvalifikuotus darbuotojus, kurie deramai išmokyti naudoti alternatyvius metodus, taikyti tinkamumo patvirtinimo procedūras bei su jų kompetencijos sritimi susijusius metodus; |
| --- | --- |

a)

turi tinkamai kvalifikuotus darbuotojus, kurie deramai išmokyti naudoti alternatyvius metodus, taikyti tinkamumo patvirtinimo procedūras bei su jų kompetencijos sritimi susijusius metodus;

| b) | turi joms skirtoms užduotims atlikti reikalingą įrangą ir produktus; |
| --- | --- |

b)

turi joms skirtoms užduotims atlikti reikalingą įrangą ir produktus;

| c) | turi tinkamą administracinę infrastruktūrą; |
| --- | --- |

c)

turi tinkamą administracinę infrastruktūrą;

| d) | užtikrina, kad darbuotojai laikytųsi konfidencialumo taisyklių. |
| --- | --- |

d)

užtikrina, kad darbuotojai laikytųsi konfidencialumo taisyklių.

4.   Nacionalinės etaloninės laboratorijos atlieka šias funkcijas:

| a) | bendradarbiauja su Komisija savo kompetencijos srityje
  ir vykdo strategines užduotis, siekiant pakeisti bandymus su gyvūnais
  ; |
| --- | --- |

a)

bendradarbiauja su Komisija savo kompetencijos srityje
  ir vykdo strategines užduotis, siekiant pakeisti bandymus su gyvūnais
  ;

| b) | jei reikia,
  Komisijai koordinuojant, dalyvauja atliekant išankstinį ir paskesnį alternatyvių metodų tvirtinimą; |
| --- | --- |

b)

jei reikia,
  Komisijai koordinuojant, dalyvauja atliekant išankstinį ir paskesnį alternatyvių metodų tvirtinimą;

| c) | atitinkamoms valstybės narės valdžios institucijoms perduoda iš Komisijos gautą informaciją apie alternatyvių metodų prieinamumą ir taikymą; |
| --- | --- |

c)

atitinkamoms valstybės narės valdžios institucijoms perduoda iš Komisijos gautą informaciją apie alternatyvių metodų prieinamumą ir taikymą;

| d) | ▐
  atitinkamoms
  valdžios institucijoms ir naudojimo įstaigoms pačiose valstybėse narėse ir tarp
  valstybių narių
  teikia
  mokslinę ir techninę pagalbą priimant ir įgyvendinant alternatyvius metodus; |
| --- | --- |

d)

▐
  atitinkamoms
  valdžios institucijoms ir naudojimo įstaigoms pačiose valstybėse narėse ir tarp
  valstybių narių
  teikia
  mokslinę ir techninę pagalbą priimant ir įgyvendinant alternatyvius metodus;

| e) | moko 22 straipsnio 1 dalyje nurodytus asmenis
  ir, jei reikia, naudojimo įstaigas
  naudoti alternatyvius metodus; |
| --- | --- |

e)

moko 22 straipsnio 1 dalyje nurodytus asmenis
  ir, jei reikia, naudojimo įstaigas
  naudoti alternatyvius metodus;

| f) | praneša apie naujoves alternatyviųjų metodų srityje ir informuoja visuomenę apie teigiamus ir neigiamus rezultatus. |
| --- | --- |

f)

praneša apie naujoves alternatyviųjų metodų srityje ir informuoja visuomenę apie teigiamus ir neigiamus rezultatus.

5.
     
  Valstybiniai centrai dirba su visomis suinteresuotosiomis šalimis remiant tikslą panaikinti visus bandymus su gyvūnais.

6.   Nacionalinės etaloninės laboratorijos praneša apie kiekvieną interesų konfliktą, susijusį su atliekama užduotimi.

7.   Kiekviena valstybė narė praneša Komisijai savo etaloninės laboratorijos pavadinimą ir adresą. Komisija viešai skelbia nacionalinių etaloninių laboratorijų sąrašą.

8.   Pasikonsultavusi su nacionalinėmis etaloninėmis laboratorijomis, Komisija nustato tvirtinimo tyrimų prioritetus ir paskirsto šioms laboratorijoms užduotis tokiems tyrimams atlikti.

50 straipsnis

Nacionalinis gyvūnų gerovės ir etikos komitetas

1.   Kiekviena valstybė narė įsteigia nacionalinį gyvūnų gerovės ir etikos komitetą, kuris konsultuoja kompetentingas valdžios institucijas ir nuolatinius etinio vertinimo organus su gyvūnų įsigijimu, veisimu, laikymu, priežiūra ir naudojimu procedūrose susijusiais klausimais ir užtikrina dalijimąsi gerąja patirtimi.

2.   Nacionaliniai gyvūnų gerovės ir etikos komitetai keičiasi informacija apie nuolatinių etinio vertinimo organų veikimą bei etinį vertinimą ir dalijasi Bendrijoje gerąja patirtimi.

VI   SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

51 straipsnis

Priedų derinimas su technikos pažanga

Komisija gali derinti II–IX priedus su technikos ir mokslo pažanga.

Tos priemonės, skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies pakeisti, priimamos pagal 54 straipsnio 4 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

52 straipsnis

Ataskaitų teikimas

1.   Valstybės narės iki ...
   (16), o vėliau kartą į penkerius metus Komisijai siunčia informaciją apie šios direktyvos ir visų pirma apie jos 11 straipsnio 1 dalies, 27, 29, 35, 39, 40, 42 ir 46 straipsnių įgyvendinimą.

2.   Valstybės narės renka ir kasmet viešai skelbia statistinę informaciją apie gyvūnų naudojimą procedūrose, įskaitant informaciją apie faktinį procedūrų sunkumą ir apie procedūrose naudotų nežmoginių primatų kilmę bei rūšį.

Valstybės narės
  viešai skelbia ir
  pateikia tą statistinę informaciją Komisijai iki ...
   (17) ir
  vėliau kas ne ilgesnį kaip dvejų metų laikotarpį
  .

3.   Komisija iki ...
   (18) nustato bendrą 2 dalyje nurodytos informacijos teikimo formą pagal 54 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą.

53 straipsnis

Apsaugos sąlyga

1.   Jeigu yra pagrįstų priežasčių valstybei narei manyti, kad būtina imtis veiksmų rūšiai išsaugoti arba veiksmų, susijusių su netikėtu pavojų žmonių gyvybei keliančios ar sekinančios klinikinės būklės protrūkiu, valstybė narė gali leisti naudoti žmogbeždžiones procedūrose, kuriomis siekiama vieno iš 5 straipsnio 2 dalies a punkte, ║ 3 arba 6 dalyse nurodytų tikslų, jeigu tos procedūros tikslo negalima pasiekti naudojant kitos rūšies nei žmogbeždžionės gyvūnus arba taikant alternatyvius metodus. Tačiau nuoroda į 5 straipsnio 2 dalies a punktą nelaikoma nuoroda į gyvūnus arba augalus.

2.   Valstybė narė nedelsdama apie tai praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms ir nurodo sprendimo priežastis bei pateikia 1 dalyje aprašytos padėties įrodymus, kuriais grindžiama laikinoji priemonė.

3.   Komisija 54 straipsnio 2 dalyje nurodyta reguliavimo procedūra per 60 dienų nuo dienos, kurią gavo valstybės narės informaciją, priima sprendimą. Šiuo sprendimu:

| a) | leidžiama taikyti laikinąją priemonę sprendime nustatytu laikotarpiu arba |
| --- | --- |

a)

leidžiama taikyti laikinąją priemonę sprendime nustatytu laikotarpiu arba

| b) | reikalaujama, kad valstybė narė atšauktų laikinąją priemonę. |
| --- | --- |

b)

reikalaujama, kad valstybė narė atšauktų laikinąją priemonę.

54 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Komitetas.

2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

3.   Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis – trys mėnesiai.

4.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

55 straipsnis

Komisijos ataskaita

1.   Iki ...
   (19), o vėliau – kartą į penkerius metus Komisija, remdamasi informacija, gauta iš valstybių narių pagal 52 straipsnio 1 dalį, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą.

2.   Iki ...
   (19), o vėliau kartą į trejus metus Komisija, remdamasi valstybių narių pagal 52 straipsnio 2 dalį pateikta statistine informacija, teikia Europos Parlamentui ir Taryba suvestinę ataskaitą apie tą informaciją.

56 straipsnis

Persvarstymas

Iki ...
   (20) Komisija persvarsto šią direktyvą, atsižvelgdama į pažangą, padarytą kuriant alternatyvius metodus, kuriems nereikia naudoti gyvūnų, visų pirma nežmoginių primatų, ir, jei reikia, teikia pasiūlymus dėl pakeitimų.

57 straipsnis

Teminė apžvalga

Komisija, konsultuodamasi su valstybėmis narėmis ir atitinkamomis suinteresuotomis šalimis, pradedant ...

   (21)

  kas dvejus metus atlieka teminę gyvūnų naudojimo procedūroms apžvalgą. Apžvalgoje atsižvelgiama į naujas technologines, mokslines žinias ir žinias apie gyvūnų gerovę ir nustatomi patvirtintų pakaitinių metodų taikymo tikslai.

Nuolatinėse apžvalgose Komisija pirmenybę teikia mažinimui ir panaikinimui procedūrų, sukeliančių didžiausią leistiną skausmą, kančią, baimę arba ilgalaikę žalą bei tokių procedūrų, kurios nėra skirtos mažinti pavojui žmonių gyvybei arba jų klinikinei būsenai žalingus veiksnius, o bendras tikslas yra visų tokių procedūrų panaikinimas. Komisija nuolatinėse apžvalgose atsižvelgia į besiformuojančią visuomenės nuomonę dėl gyvūnų naudojimo tyrimuose.

58 straipsnis

Kompetentingos valdžios institucijos

1.   Kiekviena valstybė narė paskiria vieną ar daugiau kompetentingų valdžios institucijų, kurios atsako už šios direktyvos įgyvendinimą.

Šiai direktyvai įgyvendinti valstybės narės gali paskirti įstaigas, kurios nėra valstybės valdžios institucijos. Taip paskirtos įstaigos pagal šią direktyvą laikomos kompetentingomis valdžios institucijomis.

2.   Valstybės narės praneša Komisijai kompetentingų valdžios institucijų pavadinimus ir adresus iki ...
   (22). Valstybės narės praneša Komisijai apie visus kompetentingų valdžios institucijų pavadinimų ir adresų pasikeitimus.

Komisijai viešai skelbia kompetentingų valdžios institucijų sąrašą.

59 straipsnis

Nuobaudos

Valstybės narės nustato nuobaudų, taikomų už nacionalinių nuostatų, priimtų remiantis šia direktyva, pažeidimus, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių jų įgyvendinimui užtikrinti. Numatytos nuobaudos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Apie šias taisykles valstybės narės praneša Komisijai ne vėliau kaip iki ...
   (23) ir nedelsdamos jai praneša apie bet kokį vėliau padarytą pakeitimą, darantį poveikį minėtoms taisyklėms.

60 straipsnis

Perkėlimas

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip iki ...
   (24) priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais įgyvendinama ši direktyva. Jos nedelsdamos siunčia Komisijai šiuos teisės aktus ir jų bei šios direktyvos atitikties lentelę.

Jos taiko tas nuostatas nuo ...
   (25).

Valstybės narės, tvirtindamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

61 straipsnis

Panaikinimas

Direktyva 86/609/EEB panaikinama nuo ...
   (26).

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą.

62 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Valstybės narės netaiko įstatymų ir kitų teisės aktų, priimtų pagal 37–45 straipsnių nuostatas, projektams, kurie buvo pradėti prieš ...
   (26) ir kurie trunka iki ne vėliau kaip trejų metų po ...
   (26).

2.   Leidimai projektams, kurie buvo pradėti prieš ...
   (26) ir kurie trunka iki vėliau kaip ...
   (26) gaunami iki trejų metų po ...
   (26).

63 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

64 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ║

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2009 m. gegužės 13 d. nuomonė (dar neskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

2009 m. gegužės 13 d. nuomonė (dar neskelbta Oficialiajame leidinyje).

(2)  2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento pozicija.

2

2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento pozicija.

(3)  OL L 222, 1999 8 24, p. 29.

3

(4)  OL L 358, 1986 12 18, p. 1. ║.

4

(5)  OL L 197, 2007 7 30, p. 1.

5

(6)  OL L 50, 2004 2 20, p. 44.

6

(7)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. ║.

7

(8)  
  OL L 262, 1976 9 27, p. 169.

8

OL L 262, 1976 9 27, p. 169.

(9)  OL L 61, 1997 3 3, p. 1.

9

(10)  
  Dveji metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

10

Dveji metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(11)  
  Penkeri metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

11

Penkeri metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(12)  
  OL L ...

12

OL L ...

(13)  
  12 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

13

12 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(14)  Per 18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

14

Per 18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(15)  Vieneri metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

15

Vieneri metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(16)  Per šešerius metus nuo perkėlimo į nacionalinės teisės aktus dienos.

16

Per šešerius metus nuo perkėlimo į nacionalinės teisės aktus dienos.

(17)  Treji metai nuo perkėlimo į nacionalinės teisės aktus dienos.

17

Treji metai nuo perkėlimo į nacionalinės teisės aktus dienos.

(18)  Per 18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

18

Per 18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(19)  Septyneri metai nuo perkėlimo į nacionalinės teisės aktus dienos.

19

Septyneri metai nuo perkėlimo į nacionalinės teisės aktus dienos.

(20)  
  Penkeri metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

20

Penkeri

(21)  
  Dveji metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

21

Dveji metai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(22)  Trys mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

22

Trys mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(23)  60 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyta data.

23

60 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyta data

(24)  18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

24

18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(25)  Metų, einančių po perkėlimo į nacionalinės teisės aktus dienos, kaip nurodyta 60 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje, sausio 1 d.

25

Metų, einančių po perkėlimo į nacionalinės teisės aktus dienos, kaip nurodyta 60 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje, sausio 1 d.

(26)  60 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodyta data.

26

60 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodyta data.

2009 m. gegužės 5 d., antradienisI PRIEDAS

2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyti
  bestuburių
  būriai

▐

| — | Galvakojai moliuskai |
| --- | --- |

—

Galvakojai moliuskai

| — | Dešimtkojai vėžiagyviai
  , priklausantys infrabūriams Brachyura ir Astacidea |
| --- | --- |

—

Dešimtkojai vėžiagyviai
  , priklausantys infrabūriams Brachyura ir Astacidea

2009 m. gegužės 5 d., antradienisII PRIEDAS

11 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytų gyvūnų sąrašas

| 1. | Varlės (Xenopus (laevis, tropicalis), Rana (temporaria, pipiens)) |
| --- | --- |

1.

Varlės (Xenopus (laevis, tropicalis), Rana (temporaria, pipiens))

| 2. | Pelės (Mus musculus) |
| --- | --- |

2.

Pelės (Mus musculus)

| 3. | Žiurkės (Rattus norvegicus) |
| --- | --- |

3.

Žiurkės (Rattus norvegicus)

| 4. | Jūrų kiaulytės (Cavia porcellus) |
| --- | --- |

4.

Jūrų kiaulytės (Cavia porcellus)

| 5. | Siriniai (auksiniai) žiurkėnai (Mesocricetus auratus) |
| --- | --- |

5.

Siriniai (auksiniai) žiurkėnai (Mesocricetus auratus)

| 6. | Kininiai žiurkėnai (Cricetulus griseus) |
| --- | --- |

6.

Kininiai žiurkėnai (Cricetulus griseus)

| 7. | Mongolinės smiltpelės (Meriones unguiculatus)
  ▐ |
| --- | --- |

7.

Mongolinės smiltpelės (Meriones unguiculatus)

▐

| 8. | Šunys (Canis familiaris) |
| --- | --- |

8.

Šunys (Canis familiaris)

| 9. | Katės (Felis catus) |
| --- | --- |

9.

Katės (Felis catus)

| 10. | Visos nežmoginių primatų rūšys |
| --- | --- |

10.

Visos nežmoginių primatų rūšys

| 11. | Zebrinė danija (Danio danio) |
| --- | --- |

11.

Zebrinė danija (Danio danio)

2009 m. gegužės 5 d., antradienisIII PRIEDAS

11 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje nurodytų nežmoginių primatų ir datų sąrašas

| Gyvūnų rūšys | Datos |
| --- | --- |
| Marmozetės (Callithrix jacchus) | [taikymo data, nurodyta straipsnio apie perkėlimą 1 dalies antroje pastraipoje] |
| Krabaėdės makakos (Macaca fascicularis) | [
  10 metų
  po direktyvos perkėlimo] |
| Rezusai (Macace mulatta) | [
  10 metų
  po direktyvos perkėlimo] |
| Kitų rūšių nežmoginiai primatai | [10 metų po direktyvos perkėlimo] |

Gyvūnų rūšys

Datos

Marmozetės (Callithrix jacchus)

[taikymo data, nurodyta straipsnio apie perkėlimą 1 dalies antroje pastraipoje]

Krabaėdės makakos (Macaca fascicularis)

[
  10 metų
  po direktyvos perkėlimo]

Rezusai (Macace mulatta)

[
  10 metų
  po direktyvos perkėlimo]

Kitų rūšių nežmoginiai primatai

[10 metų po direktyvos perkėlimo]

2009 m. gegužės 5 d., antradienisIV PRIEDAS

34 straipsnyje nurodyti priežiūros ir laikymo standartai

ASKIRSNIS.   BENDRASIS SKIRSNIS

Priežiūros ir laikymo sąlygos pritaikomos moksliniams tikslams.

1.   PATALPOS

Laikymo sąlygos pritaikomos moksliniams tikslams.

1.1.   Funkcijos ir bendras suplanavimas

| a) | Visos patalpos turi būti pastatytos taip, kad aplinka jose būtų tinkama laikomoms gyvūnų rūšims atsižvelgiant į jų fiziologinius ir etologinius poreikius. Taip pat patalpos turi būti suplanuotos ir tvarkomos taip, kad gyvūnai negalėtų pabėgti ir kad į jas negalėtų patekti pašaliniai asmenys ir kiti gyvūnai. |
| --- | --- |

a)

Visos patalpos turi būti pastatytos taip, kad aplinka jose būtų tinkama laikomoms gyvūnų rūšims atsižvelgiant į jų fiziologinius ir etologinius poreikius. Taip pat patalpos turi būti suplanuotos ir tvarkomos taip, kad gyvūnai negalėtų pabėgti ir kad į jas negalėtų patekti pašaliniai asmenys ir kiti gyvūnai.

| b) | Įstaigos turi taikyti techninės priežiūros programą, kuri padėtų užkirsti kelią bet kokiam pastatų arba įrangos sugadinimui ar jį pašalinti. |
| --- | --- |

b)

Įstaigos turi taikyti techninės priežiūros programą, kuri padėtų užkirsti kelią bet kokiam pastatų arba įrangos sugadinimui ar jį pašalinti.

1.2.   Laikymo patalpos

| a) | Įstaigose turi būti taikomas reguliaraus ir veiksmingo patalpų valymo tvarkaraštis, ir patalpose turi būti palaikomos patenkinamos higienos sąlygos. |
| --- | --- |

a)

Įstaigose turi būti taikomas reguliaraus ir veiksmingo patalpų valymo tvarkaraštis, ir patalpose turi būti palaikomos patenkinamos higienos sąlygos.

| b) | Patalpų, kuriose gyvūnai gali laisvai judėti, sienos ir grindys turi būti padengtos ypač atsparia medžiaga, nenusidėvinčia laikant gyvūnus ir valant patalpas. Medžiaga turi nekelti pavojaus gyvūnų sveikatai ir neleisti jiems susižaloti. Bet kokią įrangą arba konstrukcijas reikia papildomai apsaugoti, kad gyvūnai negalėtų jų sugadinti arba patys susižeisti. |
| --- | --- |

b)

Patalpų, kuriose gyvūnai gali laisvai judėti, sienos ir grindys turi būti padengtos ypač atsparia medžiaga, nenusidėvinčia laikant gyvūnus ir valant patalpas. Medžiaga turi nekelti pavojaus gyvūnų sveikatai ir neleisti jiems susižaloti. Bet kokią įrangą arba konstrukcijas reikia papildomai apsaugoti, kad gyvūnai negalėtų jų sugadinti arba patys susižeisti.

| c) | Nesuderinamos rūšys, pavyzdžiui, plėšrūnai ir grobis, arba gyvūnai, kuriems reikia skirtingų aplinkos sąlygų, neturi būti laikomi toje pačioje patalpoje arba, jei kalbama apie plėšrūnus ir grobį, taip, kad pirmieji galėtų pamatyti, užuosti ar išgirsti pastaruosius. |
| --- | --- |

c)

Nesuderinamos rūšys, pavyzdžiui, plėšrūnai ir grobis, arba gyvūnai, kuriems reikia skirtingų aplinkos sąlygų, neturi būti laikomi toje pačioje patalpoje arba, jei kalbama apie plėšrūnus ir grobį, taip, kad pirmieji galėtų pamatyti, užuosti ar išgirsti pastaruosius.

1.3.   Bendros ir specialios paskirties procedūrų patalpos

| a) | Visose įstaigose turi būti laboratorijos parastiems diagnostiniams tyrimams ir skrodimams atlikti ir (arba) mėginiams, skirtiems nuodugnesniems laboratoriniams tyrimams kitose vietose, imti. |
| --- | --- |

a)

Visose įstaigose turi būti laboratorijos parastiems diagnostiniams tyrimams ir skrodimams atlikti ir (arba) mėginiams, skirtiems nuodugnesniems laboratoriniams tyrimams kitose vietose, imti.

| b) | Įstaigose turi būti sudarytos sąlygos izoliuoti ką tik atvežtus gyvūnus tol, kol bus nustatyta jų sveikatos būklė ir įvertinta bei kuo labiau sumažinta rizika laikomų gyvūnų sveikatai. |
| --- | --- |

b)

Įstaigose turi būti sudarytos sąlygos izoliuoti ką tik atvežtus gyvūnus tol, kol bus nustatyta jų sveikatos būklė ir įvertinta bei kuo labiau sumažinta rizika laikomų gyvūnų sveikatai.

| c) | Reikia skirti atskiras patalpas sergantiems arba sužeistiems gyvūnams laikyti. |
| --- | --- |

c)

Reikia skirti atskiras patalpas sergantiems arba sužeistiems gyvūnams laikyti.

1.4.   Pagalbinės patalpos

| a) | Sandėliai turi būti suplanuoti, naudojami ir prižiūrimi taip, kad būtų užtikrinta maisto ir pakratų kokybė. Šios patalpos turi būti apsaugotos nuo parazitų ir vabzdžių. Kitos medžiagos, kurios gali būti užterštos arba kelti pavojų gyvūnams ar darbuotojams, turi būti sandėliuojamos atskirai. |
| --- | --- |

a)

Sandėliai turi būti suplanuoti, naudojami ir prižiūrimi taip, kad būtų užtikrinta maisto ir pakratų kokybė. Šios patalpos turi būti apsaugotos nuo parazitų ir vabzdžių. Kitos medžiagos, kurios gali būti užterštos arba kelti pavojų gyvūnams ar darbuotojams, turi būti sandėliuojamos atskirai.

| b) | Valymo ir plovimo patalpos turi būti gana didelės, kad jose tilptų panaudotos įrangos nukenksminimo ir valymo priemonės. Valymo tvarka turėtų būti tokia, kad švari ir nešvari įranga būtų perduodama atskirai ir išvalyta įranga nebūtų užteršiama. |
| --- | --- |

b)

Valymo ir plovimo patalpos turi būti gana didelės, kad jose tilptų panaudotos įrangos nukenksminimo ir valymo priemonės. Valymo tvarka turėtų būti tokia, kad švari ir nešvari įranga būtų perduodama atskirai ir išvalyta įranga nebūtų užteršiama.

| c) | Įstaigos turi sudaryti sąlygas higieniškai laikyti ir naikinti gyvūnų skerdenas ir gyvūnines atliekas. Įstaigos turi taikyti specialias priemones toksiškoms, radioaktyvioms ar užkrečiamoms atliekoms tvarkyti, laikyti ir naikinti. |
| --- | --- |

c)

Įstaigos turi sudaryti sąlygas higieniškai laikyti ir naikinti gyvūnų skerdenas ir gyvūnines atliekas. Įstaigos turi taikyti specialias priemones toksiškoms, radioaktyvioms ar užkrečiamoms atliekoms tvarkyti, laikyti ir naikinti.

2.   APLINKA IR APLINKOS KONTROLĖ

2.1.   Vėdinimas

| a) | Laikymo patalpos ir gyvūnų talpyklos turi būti vėdinamos, kad būtų tenkinami laikomos rūšies poreikiai. |
| --- | --- |

a)

Laikymo patalpos ir gyvūnų talpyklos turi būti vėdinamos, kad būtų tenkinami laikomos rūšies poreikiai.

| b) | Oras patalpose turi būti dažnai atnaujinamas. |
| --- | --- |

b)

Oras patalpose turi būti dažnai atnaujinamas.

| c) | Vėdinimo sistema turi būti suprojektuota taip, kad būtų išvengta kenksmingų skersvėjų ir triukšmo. |
| --- | --- |

c)

Vėdinimo sistema turi būti suprojektuota taip, kad būtų išvengta kenksmingų skersvėjų ir triukšmo.

| d) | Rūkymas patalpose, kuriose yra gyvūnų, turi būti uždraustas. |
| --- | --- |

d)

Rūkymas patalpose, kuriose yra gyvūnų, turi būti uždraustas.

2.2.   Temperatūra

| a) | Temperatūra laikymo patalpose turi būti pritaikyta laikomai rūšiai. Laikymo patalpų temperatūra turi būti kasdien matuojama ir registruojama. |
| --- | --- |

a)

Temperatūra laikymo patalpose turi būti pritaikyta laikomai rūšiai. Laikymo patalpų temperatūra turi būti kasdien matuojama ir registruojama.

| b) | Gyvūnai neturi būti palikti tik lauko teritorijose, jeigu oro sąlygos gali juos trikdyti. |
| --- | --- |

b)

Gyvūnai neturi būti palikti tik lauko teritorijose, jeigu oro sąlygos gali juos trikdyti.

2.3.   Drėgmė

Drėgmės lygis laikymo patalpose turi būti pritaikytas laikomoms gyvūnų rūšims.

2.4.   Apšvietimas

| a) | Jeigu natūrali šviesa neužtikrina tinkamo šviesos ir tamsos ciklo, reikia įrengti reguliuojamą apšvietimą, kuris atitiktų biologinius gyvūnų poreikius ir sudarytų tinkamas darbo sąlygas. |
| --- | --- |

a)

Jeigu natūrali šviesa neužtikrina tinkamo šviesos ir tamsos ciklo, reikia įrengti reguliuojamą apšvietimą, kuris atitiktų biologinius gyvūnų poreikius ir sudarytų tinkamas darbo sąlygas.

| b) | Apšvietimas turi būti tinkamas būtinajai priežiūrai atlikti ir gyvūnams apžiūrėti. |
| --- | --- |

b)

Apšvietimas turi būti tinkamas būtinajai priežiūrai atlikti ir gyvūnams apžiūrėti.

| c) | Turi būti užtikrinta konkrečiai gyvūnų rūšiai tinkama reguliari šviesos trukmė ir apšvietimo intensyvumas. |
| --- | --- |

c)

Turi būti užtikrinta konkrečiai gyvūnų rūšiai tinkama reguliari šviesos trukmė ir apšvietimo intensyvumas.

| d) | Laikant gyvūnus albinosus, apšvietimas turi būti sureguliuotas atsižvelgiant į jų jautrumą šviesai. |
| --- | --- |

d)

Laikant gyvūnus albinosus, apšvietimas turi būti sureguliuotas atsižvelgiant į jų jautrumą šviesai.

2.5.   Triukšmas

| a) | Gyvūnų girdimas triukšmas, įskaitant ultragarsą, turi būti kuo labiau sumažintas, ypač kai gyvūnai ilsisi. |
| --- | --- |

a)

Gyvūnų girdimas triukšmas, įskaitant ultragarsą, turi būti kuo labiau sumažintas, ypač kai gyvūnai ilsisi.

| b) | Įstaigose turi būti įrengtos signalizacijos sistemos, kurių skleidžiamas garsas nepatenka į gyvūnų klausos diapazoną, jei tai netrukdo žmonėms jų girdėti. |
| --- | --- |

b)

Įstaigose turi būti įrengtos signalizacijos sistemos, kurių skleidžiamas garsas nepatenka į gyvūnų klausos diapazoną, jei tai netrukdo žmonėms jų girdėti.

| c) | Laikymo patalpos turi būti izoliuotos nuo triukšmo ir jose turi būti triukšmą sugeriančių medžiagų. |
| --- | --- |

c)

Laikymo patalpos turi būti izoliuotos nuo triukšmo ir jose turi būti triukšmą sugeriančių medžiagų.

2.6.   Signalizacijos sistemos

| a) | Įstaigos, priklausomos nuo elektrinės ar mechaninės aplinkos kontrolės ir apsaugos įrangos, turi įrengti atsarginę sistemą, galinčią palaikyti svarbiausias funkcijas ir avarines apšvietimo sistemas bei užtikrinti, kad neišsijungtų pačios signalizacijos sistemos. |
| --- | --- |

a)

Įstaigos, priklausomos nuo elektrinės ar mechaninės aplinkos kontrolės ir apsaugos įrangos, turi įrengti atsarginę sistemą, galinčią palaikyti svarbiausias funkcijas ir avarines apšvietimo sistemas bei užtikrinti, kad neišsijungtų pačios signalizacijos sistemos.

| b) | Šildymo ir vėdinimo sistemose turi būti įrengti stebėjimo prietaisai ir signalizacija. |
| --- | --- |

b)

Šildymo ir vėdinimo sistemose turi būti įrengti stebėjimo prietaisai ir signalizacija.

| c) | Aiškios avarinių procedūrų instrukcijos turi būti laikomos gerai matomoje vietoje. |
| --- | --- |

c)

Aiškios avarinių procedūrų instrukcijos turi būti laikomos gerai matomoje vietoje.

3.   PRIEŽIŪRA

Priežiūros sąlygos pritaikomos moksliniams tikslams.

3.1.   Sveikata

| a) | Įstaigos turi taikyti strategiją, kuri užtikrintų tinkamą gyvūnų sveikatos būklę, saugotų jų gerovę ir atitiktų mokslo reikalavimus. Į šią strategiją turi būti įtraukta mikrobiologinio stebėjimo programa ir veiksmų planai dėl ligų protrūkių, taip pat joje turi būti apibrėžti sveikatos parametrai ir naujų gyvūnų talpinimo tvarka. |
| --- | --- |

a)

Įstaigos turi taikyti strategiją, kuri užtikrintų tinkamą gyvūnų sveikatos būklę, saugotų jų gerovę ir atitiktų mokslo reikalavimus. Į šią strategiją turi būti įtraukta mikrobiologinio stebėjimo programa ir veiksmų planai dėl ligų protrūkių, taip pat joje turi būti apibrėžti sveikatos parametrai ir naujų gyvūnų talpinimo tvarka.

| b) | Už gyvūnų gerovę ir priežiūrą vietoje atsakingas asmuo bent kasdien turi apžiūrėti gyvūnus. Atliekant patikras turi būti stebima gyvūnų sveikata ir užtikrinta, kad visi sergantys ar sužeisti gyvūnai būtų aptikti ir būtų imtasi tinkamų veiksmų. |
| --- | --- |

b)

Už gyvūnų gerovę ir priežiūrą vietoje atsakingas asmuo bent kasdien turi apžiūrėti gyvūnus. Atliekant patikras turi būti stebima gyvūnų sveikata ir užtikrinta, kad visi sergantys ar sužeisti gyvūnai būtų aptikti ir būtų imtasi tinkamų veiksmų.

3.2.   Gaudymas laisvėje

| a) | Kai reikia sugauti gyvūnus laisvėje, šiam tikslui taikomi tik humaniški metodai ir tai turi atlikti žmonės, galintys kompetentingai taikyti tokius metodus. Gaudymo tvarka turi kuo mažiau veikti laukinę gamtą ir buveines. |
| --- | --- |

a)

Kai reikia sugauti gyvūnus laisvėje, šiam tikslui taikomi tik humaniški metodai ir tai turi atlikti žmonės, galintys kompetentingai taikyti tokius metodus. Gaudymo tvarka turi kuo mažiau veikti laukinę gamtą ir buveines.

| b) | Jeigu nustatoma, kad gaudant arba pagavus gyvūnas sužeistas arba serga, jį turi kuo greičiau apžiūrėti kompetentingas asmuo ir turi būti imtasi priemonių, siekiant kuo labiau sumažinti gyvūnų kančias, teikiant didžiausią pirmenybę gyvūno sveikatos atkūrimui. |
| --- | --- |

b)

Jeigu nustatoma, kad gaudant arba pagavus gyvūnas sužeistas arba serga, jį turi kuo greičiau apžiūrėti kompetentingas asmuo ir turi būti imtasi priemonių, siekiant kuo labiau sumažinti gyvūnų kančias, teikiant didžiausią pirmenybę gyvūno sveikatos atkūrimui.

| c) | Gaudymo vietose turi būti pakankamai atitinkamai gyvūnų rūšiai pritaikytų vežimo talpyklų ir transporto priemonių, kad prireikus gyvūnus būtų galima nuvežti tirti arba gydyti. |
| --- | --- |

c)

Gaudymo vietose turi būti pakankamai atitinkamai gyvūnų rūšiai pritaikytų vežimo talpyklų ir transporto priemonių, kad prireikus gyvūnus būtų galima nuvežti tirti arba gydyti.

| d) | Būtina imtis specialių priemonių, siekiant pasirūpinti pagautų laukinių gyvūnų prisitaikymu, karantinu, būstu, būtinąja priežiūra ir priežiūra. |
| --- | --- |

d)

Būtina imtis specialių priemonių, siekiant pasirūpinti pagautų laukinių gyvūnų prisitaikymu, karantinu, būstu, būtinąja priežiūra ir priežiūra.

3.3.   Apgyvendinimas ir aplinkos gerinimas

a)   Apgyvendinimas

Gyvūnai, išskyrus tokius, kurie natūraliomis sąlygomis gyvena pavieniui, turi būti apgyvendinami kartu su kitais gyvūnais, nuolatinėse suderinamų gyvūnų grupėse. Jeigu dėl pagrįstų išimtinių mokslinių ir (ar) su gerove susijusių priežasčių, kurias patvirtina palankus etinis vertinimas, leidžiama laikyti gyvūnus atskirai, laikymo trukmė turi būti apribota iki mažiausios būtinos ir turi būti palaikomas vizualinis, garso, uoslės ir (arba) lytėjimo ryšys. Gyvūnų atvedimas ar grąžinimas į nusistovėjusias grupes turi būti atidžiai stebimas, siekiant išvengti nesuderinamumo ir sutrikdytų socialinių ryšių problemų.

b)   Aplinkos gerinimas

Visiems gyvūnams turi būti skirta gana sudėtinga erdvė, kurioje jie galėtų išreikšti įvairų jiems būdingą elgesį. Reikia sudaryti sąlygas, kad jie tam tikru mastu galėtų kontroliuoti ir pasirinkti aplinką, kad gyvūnų elgesys nepakistų dėl jų patirto streso. Įstaigos turi taikyti tinkamus aplinkos gerinimo būdus, kuriais praplečiamos gyvūnų galimybės užsiimti įvairia veikla ir padedama adaptuotis, įskaitant mankštinimąsi, maisto ieškojimą, manipuliacinę ir kognityvinę veiklą, pagal kiekvienos gyvūnų rūšies poreikius. Gyvūnų talpyklų aplinka turi būti gerinama pagal laikomų gyvūnų rūšį ir individualius atitinkamų gyvūnų poreikius. Aplinkos gerinimo strategijos įstaigose turi būti nuolat tikslinamos ir atnaujinamos.

c)   Gyvūnų talpyklos

Gyvūnų talpyklos neturi būti pagamintos iš medžiagų, galinčių pakenkti gyvūnų sveikatai. Talpyklų suplanavimas ir konstrukcija turi būti tokia, kad gyvūnai negalėtų susižeisti. Talpyklos turi būti pagamintos iš valymo ir nukenksminimo būdams atsparių medžiagų, išskyrus vienkartines talpyklas. Gyvūnų talpyklų grindų konstrukcija turi būti pritaikyta gyvūnų rūšiai ir amžiui bei sudaryti sąlygas šalinti išmatas.

3.4.   Šėrimas

| a) | Maisto forma, turinys ir pateikimas turi atitikti gyvūno mitybos ir elgesio poreikius. |
| --- | --- |

a)

Maisto forma, turinys ir pateikimas turi atitikti gyvūno mitybos ir elgesio poreikius.

| b) | Gyvūnų pašaras turi būti skanus ir neužterštas. Parenkant žaliavas, gaminant, ruošiant ir teikiant pašarus, įstaigos turi imtis priemonių, kad būtų išvengta cheminio, fizinio ir mikrobiologinio užteršimo. |
| --- | --- |

b)

Gyvūnų pašaras turi būti skanus ir neužterštas. Parenkant žaliavas, gaminant, ruošiant ir teikiant pašarus, įstaigos turi imtis priemonių, kad būtų išvengta cheminio, fizinio ir mikrobiologinio užteršimo.

| c) | Pakuojant, gabenant ir sandėliuojant pašarą taip pat reikia pasirūpinti, kad jis neužsiterštų, jo kokybė nepablogėtų ar jis nesugestų. Visi piltuvai, loveliai ir kiti šeriant naudojami indai turi būti reguliariai valomi ir, jei reikia, sterilizuojami. |
| --- | --- |

c)

Pakuojant, gabenant ir sandėliuojant pašarą taip pat reikia pasirūpinti, kad jis neužsiterštų, jo kokybė nepablogėtų ar jis nesugestų. Visi piltuvai, loveliai ir kiti šeriant naudojami indai turi būti reguliariai valomi ir, jei reikia, sterilizuojami.

| d) | Būtina pasirūpinti, kad kiekvienas gyvūnas galėtų prieiti prie pašaro, ir kad šėrimui skirta vieta būtų ganėtinai didelė, jog gyvūnai nekonkuruotų. |
| --- | --- |

d)

Būtina pasirūpinti, kad kiekvienas gyvūnas galėtų prieiti prie pašaro, ir kad šėrimui skirta vieta būtų ganėtinai didelė, jog gyvūnai nekonkuruotų.

3.5.   Girdymas

| a) | Gyvūnams visada turi būti teikiamas neužterštas geriamasis vanduo. |
| --- | --- |

a)

Gyvūnams visada turi būti teikiamas neužterštas geriamasis vanduo.

| b) | Automatinės girdymo sistemos turi būti reguliariai tikrinamos, aptarnaujamos ir praplaunamos vandens srove, siekiant išvengti nelaimingų atsitikimų. Jei naudojami ištisinio dugno narveliai, būtina kiek įmanoma sumažinti patvinimo pavojų. |
| --- | --- |

b)

Automatinės girdymo sistemos turi būti reguliariai tikrinamos, aptarnaujamos ir praplaunamos vandens srove, siekiant išvengti nelaimingų atsitikimų. Jei naudojami ištisinio dugno narveliai, būtina kiek įmanoma sumažinti patvinimo pavojų.

| c) | Būtina pasirūpinti, kad į akvariumus ir rezervuarus tiekiamas vanduo atitiktų atskirų žuvų, amfibijų ir roplių rūšių poreikius ir tolerancijos ribas. |
| --- | --- |

c)

Būtina pasirūpinti, kad į akvariumus ir rezervuarus tiekiamas vanduo atitiktų atskirų žuvų, amfibijų ir roplių rūšių poreikius ir tolerancijos ribas.

3.6.   Grindys, substratai, kraikas, pakratai ir lizdų arba guolių įrangos medžiagos

| a) | Būtina visada suteikti rūšims pritaikytų tinkamų pakratų ar konstrukcijų miegui, įskaitant tinkamas lizdų arba guolių sukimo medžiagas ar konstrukcijas veisiamiems gyvūnams. |
| --- | --- |

a)

Būtina visada suteikti rūšims pritaikytų tinkamų pakratų ar konstrukcijų miegui, įskaitant tinkamas lizdų arba guolių sukimo medžiagas ar konstrukcijas veisiamiems gyvūnams.

| b) | Gyvūnų talpyklos grindys turi būti patikima ir patogi visų gyvūnų poilsio vieta. Visos miegojimo vietos turi būti švarios ir sausos. |
| --- | --- |

b)

Gyvūnų talpyklos grindys turi būti patikima ir patogi visų gyvūnų poilsio vieta. Visos miegojimo vietos turi būti švarios ir sausos.

3.7.   Elgesys su gyvūnais

Įstaigos turi parengti mokymo programas, kurios skatintų gyvūnus bendradarbiauti atliekant procedūras. Mokymo programos turi būti pritaikytos prie rūšių ir jų kilmės, procedūrų ir projekto trukmės. Reikia skirti pirmenybę socialiniams ryšiams su žmonėmis, ir šie ryšiai turi būti pritaikyti rūšims ir jų kilmei, procedūroms ir projekto trukmei.

B SKIRSNIS.   KONKREČIOMS RŪŠIMS SKIRTAS SKYRIUS

1.   Pelės, žiurkės, smiltpelės, žiurkėnai ir jūrų kiaulytės

Šioje ir paskesnėse lentelėse pelių, žiurkių, smiltpelių, žiurkėnų ir jūrų kiaulyčių „talpyklos aukštis“ – tai vertikalus atstumas nuo talpyklos grindų iki talpyklos viršaus, ir šis atstumas turi būti išlaikytas daugiau kaip 50 % mažiausio talpyklos grindų ploto prieš įkeliant į ją aplinkos gerinimo priemones.

Rengiant procedūras, reikia atsižvelgti į galimą gyvūnų augimą ir užtikrinti, kad per visą tyrimą jiems būtų suteikta pakankamai erdvės (kaip išsamiau apibūdinta 1.1–1.5 lentelėse).

1.1 lentelė.   Pelės

| | Kūno svoris
  (g) | Mažiausias talpyklos dydis
  (cm2) | Grindų plotas vienam gyvūnui
  (cm2) | Mažiausias talpyklos aukštis
  (cm) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikant ir atliekant procedūras | iki 20 | 330 | 60 | 12 | [2012 m. sausio mėn.] |
| nuo daugiau nei 20 iki 25 | 330 | 70 | 12 |
| nuo daugiau nei 25 iki 30 | 330 | 80 | 12 |
| daugiau nei 30 | 330 | 100 | 12 |
| Veisiant | | 330
  Monogaminei porai (ne giminingų tėvų / giminingų tėvų) arba trims gyvūnams (giminingų tėvų). Kiekvienai papildomai patelei ir vadai reikia papildomai skirti 180 cm2. | | 12 |
| Laikant veisimo įstaigoje (1)

  Talpyklos dydis 950 cm2 | mažiau nei 20 | 950 | 40 | 12 |
| Talpyklos dydis 1 500 cm2 | mažiau nei 20 | 1 500 | 30 | 12 |

Kūno svoris

(g)

Mažiausias talpyklos dydis

(cm2)

Grindų plotas vienam gyvūnui

(cm2)

Mažiausias talpyklos aukštis

(cm)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

Laikant ir atliekant procedūras

iki 20

330

60

12

[2012 m. sausio mėn.]

nuo daugiau nei 20 iki 25

330

70

12

nuo daugiau nei 25 iki 30

330

80

12

daugiau nei 30

330

100

12

Veisiant

330

Monogaminei porai (ne giminingų tėvų / giminingų tėvų) arba trims gyvūnams (giminingų tėvų). Kiekvienai papildomai patelei ir vadai reikia papildomai skirti 180 cm2.

12

Laikant veisimo įstaigoje (1)

Talpyklos dydis 950 cm2

mažiau nei 20

950

40

12

Talpyklos dydis 1 500 cm2

mažiau nei 20

1 500

30

12

1.2 lentelė.   Žiurkės

| | Kūno svoris
  (g) | Mažiausias talpyklos dydis
  (cm2) | Grindų plotas vienam gyvūnui
  (cm2) | Mažiausias talpyklos aukštis
  (cm) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikant ir atliekant procedūras (2) | iki 200 | 800 | 200 | 18 | [2012 m. sausio mėn.] |
| nuo daugiau nei 200 iki 300 | 800 | 250 | 18 |
| nuo daugiau nei 300 iki 400 | 800 | 350 | 18 |
| nuo daugiau nei 400 iki 600 | 800 | 450 | 18 |
| daugiau nei 600 | 1 500 | 600 | 18 |
| Veisiant | | 800
  Motina ir vada. Kiekvienam papildomam suaugusiam gyvūnui, įkeltam į talpyklą nuolatiniam buvimui, reikia pridėti 400 cm2 | | 18 |
| Laikant veisimo įstaigoje (3)

  Talpyklos dydis 1 500 cm2 | iki 50 | 1 500 | 100 | 18 |
| nuo daugiau nei 50 iki 100 | 1 500 | 125 | 18 |
| nuo daugiau nei 100 iki 150 | 1 500 | 150 | 18 |
| nuo daugiau nei 150 iki 200 | 1 500 | 175 | 18 |
| Laikant veisimo įstaigoje (3)

  Talpyklos dydis 2 500 cm2 | iki 100 | 2 500 | 100 | 18 |
| nuo daugiau nei 100 iki 150 | 2 500 | 125 | 18 |
| nuo daugiau nei 150 iki 200 | 2 500 | 150 | 18 |

Kūno svoris

(g)

Mažiausias talpyklos dydis

(cm2)

Grindų plotas vienam gyvūnui

(cm2)

Mažiausias talpyklos aukštis

(cm)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

Laikant ir atliekant procedūras (2)

iki 200

800

200

18

[2012 m. sausio mėn.]

nuo daugiau nei 200 iki 300

800

250

18

nuo daugiau nei 300 iki 400

800

350

18

nuo daugiau nei 400 iki 600

800

450

18

daugiau nei 600

1 500

600

18

Veisiant

800

Motina ir vada. Kiekvienam papildomam suaugusiam gyvūnui, įkeltam į talpyklą nuolatiniam buvimui, reikia pridėti 400 cm2

18

Laikant veisimo įstaigoje (3)

Talpyklos dydis 1 500 cm2

iki 50

1 500

100

18

nuo daugiau nei 50 iki 100

1 500

125

18

nuo daugiau nei 100 iki 150

1 500

150

18

nuo daugiau nei 150 iki 200

1 500

175

18

Laikant veisimo įstaigoje (3)

Talpyklos dydis 2 500 cm2

iki 100

2 500

100

18

nuo daugiau nei 100 iki 150

2 500

125

18

nuo daugiau nei 150 iki 200

2 500

150

18

1.3 lentelė.   Smiltpelės

| | Kūno svoris
  (g) | Mažiausias talpyklos dydis
  (cm2) | Grindų plotas vienam gyvūnui
  (cm2) | Mažiausias talpyklos aukštis
  (cm) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikant ir atliekant procedūras | iki 40 | 1 200 | 150 | 18 | [2012 m. sausio mėn.] |
| daugiau nei 40 | 1 200 | 250 | 18 |
| Veisiant | | 1 200 Monogamiška pora arba trys gyvūnai su jaunikliais | | 18 |

Kūno svoris

(g)

Mažiausias talpyklos dydis

(cm2)

Grindų plotas vienam gyvūnui

(cm2)

Mažiausias talpyklos aukštis

(cm)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

Laikant ir atliekant procedūras

iki 40

1 200

150

18

[2012 m. sausio mėn.]

daugiau nei 40

1 200

250

18

Veisiant

1 200 Monogamiška pora arba trys gyvūnai su jaunikliais

18

1.4 lentelė.   Žiurkėnai

| | Kūno svoris
  (g) | Mažiausias talpyklos dydis
  (cm2) | Grindų plotas
  vienam gyvūnui(cm2) | Mažiausias talpyklos aukštis
  (cm) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikant ir atliekant procedūras | iki 60 | 800 | 150 | 14 | [2012 m. sausio mėn.] |
| nuo daugiau nei 60 iki 100 | 800 | 200 | 14 |
| daugiau nei 100 | 800 | 250 | 14 |
| Veisiant | | 800
  Motina arba monogamiška pora ir vada | | 14 |
| Laikant veisimo įstaigoje (4) | mažiau nei 60 | 1 500 | 100 | 14 |

Kūno svoris

(g)

Mažiausias talpyklos dydis

(cm2)

Grindų plotas

vienam gyvūnui(cm2)

Mažiausias talpyklos aukštis

(cm)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

Laikant ir atliekant procedūras

iki 60

800

150

14

[2012 m. sausio mėn.]

nuo daugiau nei 60 iki 100

800

200

14

daugiau nei 100

800

250

14

Veisiant

800

Motina arba monogamiška pora ir vada

14

Laikant veisimo įstaigoje (4)

mažiau nei 60

1 500

100

14

1.5 lentelė.   Jūrų kiaulytės

| | Kūno svoris
  (g) | Mažiausias talpyklos dydis
  (cm2) | Grindų plotas vienam gyvūnui
  (cm2) | Mažiausias talpyklos aukštis
  (cm) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikant ir atliekant procedūras | iki 200 | 1 800 | 200 | 23 | [2012 m. sausio mėn.] |
| nuo daugiau nei 200 iki 300 | 1 800 | 350 | 23 |
| nuo daugiau nei 300 iki 450 | 1 800 | 500 | 23 |
| nuo daugiau nei 450 iki 700 | 2 500 | 700 | 23 |
| daugiau nei 700 | 2 500 | 900 | 23 |
| Veisiant | | 2 500
  Pora ir vada. Kiekvienai papildomai veisiančiai patelei reikia pridėti 1 000 cm2 | | 23 |

Kūno svoris

(g)

Mažiausias talpyklos dydis

(cm2)

Grindų plotas vienam gyvūnui

(cm2)

Mažiausias talpyklos aukštis

(cm)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

Laikant ir atliekant procedūras

iki 200

1 800

200

23

[2012 m. sausio mėn.]

nuo daugiau nei 200 iki 300

1 800

350

23

nuo daugiau nei 300 iki 450

1 800

500

23

nuo daugiau nei 450 iki 700

2 500

700

23

daugiau nei 700

2 500

900

23

Veisiant

2 500

Pora ir vada. Kiekvienai papildomai veisiančiai patelei reikia pridėti 1 000 cm2

23

2.   Triušiai

Talpykloje turi būti įrengta pakyla, ant kurios gyvūnas galėtų gulėti ir sėdėti bei lengvai po ja judėti. Pakyla neturi užimti daugiau nei 40 % grindų ploto. Jeigu dėl išimtinių mokslinių ar veterinarinių priežasčių negalima naudoti pakylos, talpykla turi būti 33 % didesnė vienam triušiui ir 60 % – dviem triušiams. Jeigu jaunesni kaip 10 savaičių triušiai laikomi talpykloje su pakyla, pakylos dydis yra bent 55 × 25 cm, o aukštis virš grindų – toks, kad gyvūnai galėtų ta pakyla naudotis.

2.1 lentelė.   Vyresni kaip 10 savaičių triušiai

2.1 lentelėje nurodyti ir narvelių, ir boksų matmenys. Papildomas grindų plotas trečiajam, ketvirtajam, penktajam ir šeštajam triušiui – po ne mažiau kaip 3 000 cm2 vienam triušiui, o kiekvienam kitam papildomam triušiui, kai triušių yra daugiau nei šeši, – po ne mažiau kaip 2 500 cm2.

| Galutinis kūno svoris
  (kg) | Mažiausias grindų plotas vienam arba dviem socialiai suderinamiems gyvūnams
  (cm2) | Mažiausias aukštis
  (cm) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- |
| mažiau nei 3 | 3 500 | 45 | [2012 m. sausio mėn.] |
| 3–5 | 4 200 | 45 |
| daugiau nei 5 | 5 400 | 60 |

Galutinis kūno svoris

(kg)

Mažiausias grindų plotas vienam arba dviem socialiai suderinamiems gyvūnams

(cm2)

Mažiausias aukštis

(cm)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

mažiau nei 3

3 500

45

[2012 m. sausio mėn.]

3–5

4 200

45

daugiau nei 5

5 400

60

2.2 lentelė.   Patelė ir vada

| Patelės svoris
  (kg) | Mažiausias talpyklos dydis
  (cm2) | Papildomas plotas guolių sukimo dėžėms
  (cm2) | Mažiausias aukštis
  (cm) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mažiau nei 3 | 3 500 | 1 000 | 45 | [2012 m. sausio mėn.] |
| 3–5 | 4 200 | 1 200 | 45 |
| daugiau nei 5 | 5 400 | 1 400 | 60 |

Patelės svoris

(kg)

Mažiausias talpyklos dydis

(cm2)

Papildomas plotas guolių sukimo dėžėms

(cm2)

Mažiausias aukštis

(cm)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

mažiau nei 3

3 500

1 000

45

[2012 m. sausio mėn.]

3–5

4 200

1 200

45

daugiau nei 5

5 400

1 400

60

2.3 lentelė.   Jaunesni kaip 10 savaičių triušiai

2.3 lentelėje nurodyti ir narvelių, ir boksų matmenys.

| Amžius | Mažiausias talpyklos dydis
  (cm2) | Mažiausias grindų plotas vienam gyvūnui
  (cm2) | Mažiausias aukštis
  (cm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Nujunkyti iki 7 savaičių | 4 000 | 800 | 40 |
| Nuo 7 iki 10 savaičių | 4 000 | 1 200 | 40 |

Amžius

Mažiausias talpyklos dydis

(cm2)

Mažiausias grindų plotas vienam gyvūnui

(cm2)

Mažiausias aukštis

(cm)

Nujunkyti iki 7 savaičių

4 000

800

40

Nuo 7 iki 10 savaičių

4 000

1 200

40

2.4 lentelė.   Triušiai: tinkamiausi talpyklų, atitinkančių 2.1 lentelėje nurodytus matmenis, pakylų matmenys

| Amžius savaitėmis | Galutinis kūno svoris
  (kg) | Tinkamiausias dydis
  (cm × cm) | Tinkamiausias aukštis nuo talpyklos grindų
  (cm) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| daugiau nei 10 | mažiau nei 3 | 55 × 25 | 25 | [2012 m. sausio mėn.] |
| 3–5 | 55 × 30 | 25 |
| daugiau nei 5 | 60 × 35 | 30 |

Amžius savaitėmis

Galutinis kūno svoris

(kg)

Tinkamiausias dydis

(cm × cm)

Tinkamiausias aukštis nuo talpyklos grindų

(cm)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

daugiau nei 10

mažiau nei 3

55 × 25

25

[2012 m. sausio mėn.]

3–5

55 × 30

25

daugiau nei 5

60 × 35

30

3.   Katės

3.1 lentelė.   Katės

Katę ir vadą galima laikyti mažiausiame vienai katei skirtame plote, kurį reikia laipsniškai didinti taip, kad keturių mėnesių sulaukę kačiukai galėtų būti perkelti, laikantis ploto reikalavimų suaugusiems gyvūnams.

Pašarų ir kraiko padėklų vietas turi skirti ne mažiau kaip 0,5 metro atstumas ir jos neturi būti kaitaliojamos.

| | Grindys (5)

  (m2) | Lentynos
  (m2) | Aukštis
  (m) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mažiausiai vienam suaugusiam gyvūnui | 1,5 | 0,5 | 2 | [2017 m. sausio mėn.] |
| Pridedama kiekvienam papildomam gyvūnui | 0,75 | 0,25 | – |

Grindys (5)

(m2)

Lentynos

(m2)

Aukštis

(m)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

Mažiausiai vienam suaugusiam gyvūnui

1,5

0,5

2

[2017 m. sausio mėn.]

Pridedama kiekvienam papildomam gyvūnui

0,75

0,25

–

4.   Šunys

Vidaus talpykla turi sudaryti ne mažiau kaip 50 % mažiausio šunims skirto ploto, nurodyto 4.1 lentelėje.

Toliau nurodytos ploto normos yra pagrįstos skalikų poreikiais, bet didelėms veislėms, pvz., senbernarams ar airių vilkšuniams turi būti numatyti gerokai didesni už nurodytuosius 4.1 lentelėje plotai. Kitų, ne laboratorinėms reikmėms veisiamų skalikų veislių, ploto normos turi būti nustatytos pasikonsultavus su veterinarijos gydytojais.

4.1 lentelė.   Šunys

Poromis arba grupėmis laikomus šunis galima laikinai laikyti pusėje viso skirto ploto (2 m2 šunims, kurių masė yra mažesnė kaip 20 kg, 4 m2 – šunims, kurių masė didesnė kaip 20 kg), kai jie naudojami procedūroms pagal šią direktyvą, jeigu šunis būtina taip atskirti mokslo tikslais.

Žindenei kalei ir vadai reikia skirti tiek pat ploto, kaip ir vienai atitinkamo svorio kalei. Šuniavimosi aptvaras turi būti suprojektuotas taip, kad kalė galėtų palikti šuniukus ir pereiti į atskirą skyrių arba užlipti ant pakylos.

| Svoris
  (kg) | Mažiausias talpyklos dydis
  (m2) | Mažiausias grindų plotas vienam arba dviem gyvūnams
  (m2) | Mažiausias kiekvienam papildomam gyvūnui pridedamas plotas
  (m2) | Mažiausias aukštis
  (m) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| iki 20 | 4 | 4 | 2 | 2 | [2017 m. sausio mėn.] |
| daugiau nei 20 | 8 | 8 | 4 | 2 |

Svoris

(kg)

Mažiausias talpyklos dydis

(m2)

Mažiausias grindų plotas vienam arba dviem gyvūnams

(m2)

Mažiausias kiekvienam papildomam gyvūnui pridedamas plotas

(m2)

Mažiausias aukštis

(m)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

iki 20

4

4

2

2

[2017 m. sausio mėn.]

daugiau nei 20

8

8

4

2

4.2 lentelė.   Šunys – nujunkyti šuniukai

| Šuns svoris
  (kg) | Mažiausias talpyklos dydis
  (m2) | Mažiausias grindų plotas vienam gyvūnui
  (m2) | Mažiausias aukštis
  (m) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| iki 5 | 4 | 0,5 | 2 | [2017 m. sausio mėn.] |
| nuo daugiau nei 5 iki 10 | 4 | 1,0 | 2 |
| nuo daugiau nei 10 iki 15 | 4 | 1,5 | 2 |
| nuo daugiau nei 15 iki 20 | 4 | 2 | 2 |
| daugiau nei 20 | 8 | 4 | 2 |

Šuns svoris

(kg)

Mažiausias talpyklos dydis

(m2)

Mažiausias grindų plotas vienam gyvūnui

(m2)

Mažiausias aukštis

(m)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

iki 5

4

0,5

2

[2017 m. sausio mėn.]

nuo daugiau nei 5 iki 10

4

1,0

2

nuo daugiau nei 10 iki 15

4

1,5

2

nuo daugiau nei 15 iki 20

4

2

2

daugiau nei 20

8

4

2

5.   Šeškai

5 lentelė.   Šeškai

| | Mažiausias talpyklos dydis
  (cm2) | Mažiausias grindų plotas vienam gyvūnui
  (cm2) | Mažiausias aukštis
  (cm) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Iki 600 g sveriantys gyvūnai | 4 500 | 1 500 | 50 | [2012 m. sausio mėn.] |
| Daugiau nei 600 g sveriantys gyvūnai | 4 500 | 3 000 | 50 |
| Suaugę patinai | 6 000 | 6 000 | 50 |
| Patelė ir vada | 5 400 | 5 400 | 500 |

Mažiausias talpyklos dydis

(cm2)

Mažiausias grindų plotas vienam gyvūnui

(cm2)

Mažiausias aukštis

(cm)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

Iki 600 g sveriantys gyvūnai

4 500

1 500

50

[2012 m. sausio mėn.]

Daugiau nei 600 g sveriantys gyvūnai

4 500

3 000

50

Suaugę patinai

6 000

6 000

50

Patelė ir vada

5 400

5 400

500

6.   Nežmoginiai primatai

6.1 lentelė.   Marmozetės ir tamarinai

| | Mažiausias talpyklų grindų lotas 1 (6) ar 2 gyvūnams ir jaunikliams iki 5 mėnesių
  (m2) | Mažiausias tūris papildomam gyvūnui, vyresniam kaip 5 mėnesių
  (m 3) | Mažiausias talpyklos aukštis
  (m) (7) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marmozetės | 0,5 | 0,2 | 1,5 | [2017 m. sausio mėn.] |
| Tamarinai | 1,5 | 0,2 | 1,5 |

Mažiausias talpyklų grindų lotas 1 (6) ar 2 gyvūnams ir jaunikliams iki 5 mėnesių

(m2)

Mažiausias tūris papildomam gyvūnui, vyresniam kaip 5 mėnesių

(m 3)

Mažiausias talpyklos aukštis

(m) (7)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

Marmozetės

0,5

0,2

1,5

[2017 m. sausio mėn.]

Tamarinai

1,5

0,2

1,5

6.2 lentelė.   Saimiriai

| Mažiausias grindų plotas 1 (8) ar 2 gyvūnams
  (m2) | Mažiausias tūris papildomam gyvūnui, vyresniam kaip 6 mėnesių
  (m3) | Mažiausias talpyklos aukštis
  (m) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- |
| 2,0 | 0,5 | 1,8 | [2017 m. sausio mėn.] |

Mažiausias grindų plotas 1 (8) ar 2 gyvūnams

(m2)

Mažiausias tūris papildomam gyvūnui, vyresniam kaip 6 mėnesių

(m3)

Mažiausias talpyklos aukštis

(m)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

2,0

0,5

1,8

[2017 m. sausio mėn.]

6.3 lentelė.   Makakos ir markatos (9)

| | Mažiausias talpyklos dydis
  (m2) | Mažiausias talpyklos tūris
  (m3) | Mažiausias tūris vienam gyvūnui
  (m3) | Mažiausias talpyklos aukštis
  (m) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jaunesni kaip 3 metų gyvūnai (10) | 2,0 | 3,6 | 1,0 | 1,8 | [2017 m. sausio mėn.] |
| Vyresni kaip 3 metų gyvūnai (11) | 2,0 | 3,6 | 1,8 | 1,8 |
| Veisimo tikslais laikomi gyvūnai (12) | | | 3,5 | 2,0 |

Mažiausias talpyklos dydis

(m2)

Mažiausias talpyklos tūris

(m3)

Mažiausias tūris vienam gyvūnui

(m3)

Mažiausias talpyklos aukštis

(m)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

Jaunesni kaip 3 metų gyvūnai (10)

2,0

3,6

1,0

1,8

[2017 m. sausio mėn.]

Vyresni kaip 3 metų gyvūnai (11)

2,0

3,6

1,8

1,8

Veisimo tikslais laikomi gyvūnai (12)

3,5

2,0

6.4 lentelė.   Babuinai (13)

| | Mažiausias talpyklos dydis
  (m2) | Mažiausias talpyklos tūris
  (m3) | Mažiausias tūris vienam gyvūnui
  (m3) | Mažiausias talpyklos aukštis
  (m) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jaunesni kaip 4 metų gyvūnai (14) | 4,0 | 7,2 | 3,0 | 1,8 | [2017 m. sausio mėn.] |
| 4 metų amžiaus arba vyresni gyvūnai (14) | 7,0 | 12,6 | 6,0 | 1,8 |
| Veisimo tikslais laikomi gyvūnai (15) | | | 12,0 | 2,0 |

Mažiausias talpyklos dydis

(m2)

Mažiausias talpyklos tūris

(m3)

Mažiausias tūris vienam gyvūnui

(m3)

Mažiausias talpyklos aukštis

(m)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

Jaunesni kaip 4 metų gyvūnai (14)

4,0

7,2

3,0

1,8

[2017 m. sausio mėn.]

4 metų amžiaus arba vyresni gyvūnai (14)

7,0

12,6

6,0

1,8

Veisimo tikslais laikomi gyvūnai (15)

12,0

2,0

7.   Ūkio gyvūnai

7.1 lentelė.   Galvijai

| Kūno svoris
  (kg) | Mažiausias talpyklos dydis
  (m2) | Mažiausias grindų plotas vienam gyvūnui
  (m2/ gyvūnui) | Lovių plotas nuragintiems neribojamai šeriamiems galvijams
  (m / gyvūnui) | Lovių plotas nuragintiems ribojamai šeriamiems galvijams
  (m / gyvūnui) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| iki 100 | 2,50 | 2,30 | 0,10 | 0,30 | [2017 m. sausio mėn.] |
| nuo daugiau nei 100 iki 200 | 4,25 | 3,40 | 0,15 | 0,50 |
| nuo daugiau nei 200 iki 400 | 6,00 | 4,80 | 0,18 | 0,60 |
| nuo daugiau nei 400 iki 600 | 9,00 | 7,50 | 0,21 | 0,70 |
| nuo daugiau nei 600 iki 800 | 11,00 | 8,75 | 0,24 | 0,80 |
| daugiau nei 800 | 16,00 | 10,00 | 0,30 | 1,00 |

Kūno svoris

(kg)

Mažiausias talpyklos dydis

(m2)

Mažiausias grindų plotas vienam gyvūnui

(m2/ gyvūnui)

Lovių plotas nuragintiems neribojamai šeriamiems galvijams

(m / gyvūnui)

Lovių plotas nuragintiems ribojamai šeriamiems galvijams

(m / gyvūnui)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

iki 100

2,50

2,30

0,10

0,30

[2017 m. sausio mėn.]

nuo daugiau nei 100 iki 200

4,25

3,40

0,15

0,50

nuo daugiau nei 200 iki 400

6,00

4,80

0,18

0,60

nuo daugiau nei 400 iki 600

9,00

7,50

0,21

0,70

nuo daugiau nei 600 iki 800

11,00

8,75

0,24

0,80

daugiau nei 800

16,00

10,00

0,30

1,00

7.2 lentelė.   Avys ir ožkos

| Kūno svoris
  (kg) | Mažiausias talpyklos dydis
  (m2) | Mažiausias grindų plotas vienam gyvūnui
  (m2/ gyvūnui) | Mažiausias pertvaros aukštis (*)

  (m) | Lovių dydis nuragintiems neribojamai šeriamiems gyvūnams
  (m / gyvūnui) | Lovių dydis nuragintiems ribojamai šeriamiems gyvūnams
  (m / gyvūnui) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mažiau nei 20 | 1,0 | 0,7 | 1,0 | 0,10 | 0,25 | [2017 m. sausio mėn.] |
| nuo daugiau nei 20 iki 35 | 1,5 | 1,0 | 1,2 | 0,10 | 0,30 |
| nuo daugiau nei 35 iki 60 | 2,0 | 1,5 | 1,2 | 0,12 | 0,40 |
| daugiau nei 60 | 3,0 | 1,8 | 1,5 | 0,12 | 0,50 |

Kūno svoris

(kg)

Mažiausias talpyklos dydis

(m2)

Mažiausias grindų plotas vienam gyvūnui

(m2/ gyvūnui)

Mažiausias pertvaros aukštis (*)

(m)

Lovių dydis nuragintiems neribojamai šeriamiems gyvūnams

(m / gyvūnui)

Lovių dydis nuragintiems ribojamai šeriamiems gyvūnams

(m / gyvūnui)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

mažiau nei 20

1,0

0,7

1,0

0,10

0,25

[2017 m. sausio mėn.]

nuo daugiau nei 20 iki 35

1,5

1,0

1,2

0,10

0,30

nuo daugiau nei 35 iki 60

2,0

1,5

1,2

0,12

0,40

daugiau nei 60

3,0

1,8

1,5

0,12

0,50

7.3 lentelė.   Kiaulės ir mažosios kiaulės

| Gyvasis svoris
  (kg) | Mažiausias talpyklos dydis (16)

  (m2) | Mažiausias grindų plotas vienam gyvūnui
  (m2/ gyvūnui) | Mažiausias gulėjimo plotas vienam gyvūnui (neutralios temperatūros sąlygomis)
  (m2/ gyvūnui) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| iki 5 | 2,0 | 0,20 | 0,10 | [2017 m. sausio mėn.] |
| nuo daugiau nei 5 iki 10 | 2,0 | 0,25 | 0,11 |
| nuo daugiau nei 10 iki 20 | 2,0 | 0,35 | 0,18 |
| nuo daugiau nei 20 iki 30 | 2,0 | 0,50 | 0,24 |
| nuo daugiau nei 30 iki 50 | 2,0 | 0,70 | 0,33 |
| nuo daugiau nei 50 iki 70 | 3,0 | 0,80 | 0,41 |
| nuo daugiau nei 70 iki 100 | 3,0 | 1,00 | 0,53 |
| nuo daugiau nei 100 iki 150 | 4,0 | 1,35 | 0,70 |
| daugiau nei 150 | 5,0 | 2,50 | 0,95 |
| Suaugę (paprastieji) kuiliai | 7,5 | | 1,30 |

Gyvasis svoris

(kg)

Mažiausias talpyklos dydis (16)

(m2)

Mažiausias grindų plotas vienam gyvūnui

(m2/ gyvūnui)

Mažiausias gulėjimo plotas vienam gyvūnui (neutralios temperatūros sąlygomis)

(m2/ gyvūnui)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

iki 5

2,0

0,20

0,10

[2017 m. sausio mėn.]

nuo daugiau nei 5 iki 10

2,0

0,25

0,11

nuo daugiau nei 10 iki 20

2,0

0,35

0,18

nuo daugiau nei 20 iki 30

2,0

0,50

0,24

nuo daugiau nei 30 iki 50

2,0

0,70

0,33

nuo daugiau nei 50 iki 70

3,0

0,80

0,41

nuo daugiau nei 70 iki 100

3,0

1,00

0,53

nuo daugiau nei 100 iki 150

4,0

1,35

0,70

daugiau nei 150

5,0

2,50

0,95

Suaugę (paprastieji) kuiliai

7,5

1,30

7.4 lentelė.   Arkliniai

Trumpiausia siena turi būti mažiausiai 1,5 × gyvūno aukštis iki gogo. Vidaus talpyklos aukštis turi leisti gyvūnams visiškai išaugti.

| Aukštis iki gogo
  (m) | Mažiausias grindų plotas vienam gyvūnui
  (m2/ gyvūnui) | Mažiausias talpyklos aukštis
  (m) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- |
| Kiekvienam gyvūnui, laikomam atskirai arba grupėje, kurioje yra ne daugiau kaip 3 gyvūnai | Kiekvienam gyvūnui, laikomam grupėje, kurioje yra ne daugiau kaip 4 gyvūnai | Kumeliavimosi boksas / kumelė ir kumeliukas |
| 1,00–1,40 | 9,0 | 6,0 | 16 | 3,00 | [2017 m. sausio mėn.] |
| nuo daugiau nei 1,40 iki 1,60 | 12,0 | 9,0 | 20 | 3,00 |
| daugiau nei 1,60 | 16,0 | (2 × AG)2
   (17) | 20 | 3,00 |

Aukštis iki gogo

(m)

Mažiausias grindų plotas vienam gyvūnui

(m2/ gyvūnui)

Mažiausias talpyklos aukštis

(m)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

Kiekvienam gyvūnui, laikomam atskirai arba grupėje, kurioje yra ne daugiau kaip 3 gyvūnai

Kiekvienam gyvūnui, laikomam grupėje, kurioje yra ne daugiau kaip 4 gyvūnai

Kumeliavimosi boksas / kumelė ir kumeliukas

1,00–1,40

9,0

6,0

16

3,00

[2017 m. sausio mėn.]

nuo daugiau nei 1,40 iki 1,60

12,0

9,0

20

3,00

daugiau nei 1,60

16,0

(2 × AG)2
   (17)

20

3,00

8.   Paukščiai

8.1 lentelė.   Naminės vištos

Kai dėl mokslo priežasčių neįmanoma laikytis šių mažiausių dydžių, eksperimento atlikėjas, pasitaręs su veterinarijos gydytojais, turi pagrįstai nustatyti laikymo trukmę. Tokiomis aplinkybėmis paukščius galima laikyti mažesnėse, tinkamai pagerintose talpyklose, kurių grindų plotas turėtų būti ne mažesnis kaip 0,75 m2.

| Kūno masė
  (g) | Mažiausias talpyklos dydis
  (m2) | Mažiausias plotas vienam paukščiui
  (m2) | Mažiausias aukštis
  (cm) | Mažiausias lesalo lovelio ilgis vienam paukščiui
  (cm) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| iki 200 | 1,00 | 0,025 | 30 | 3 | [2012 m. sausio mėn.] |
| nuo daugiau nei 200 iki 300 | 1,00 | 0,03 | 30 | 3 |
| nuo daugiau nei 300 iki 600 | 1,00 | 0,05 | 40 | 7 |
| nuo daugiau nei 600 iki 1 200 | 2,00 | 0,09 | 50 | 15 |
| nuo daugiau nei 1 200 iki 1 800 | 2,00 | 0,11 | 75 | 15 |
| nuo daugiau nei 1 800 iki 2 400 | 2,00 | 0,13 | 75 | 15 |
| daugiau nei 2 400 | 2,00 | 0,21 | 75 | 15 |

Kūno masė

(g)

Mažiausias talpyklos dydis

(m2)

Mažiausias plotas vienam paukščiui

(m2)

Mažiausias aukštis

(cm)

Mažiausias lesalo lovelio ilgis vienam paukščiui

(cm)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

iki 200

1,00

0,025

30

3

[2012 m. sausio mėn.]

nuo daugiau nei 200 iki 300

1,00

0,03

30

3

nuo daugiau nei 300 iki 600

1,00

0,05

40

7

nuo daugiau nei 600 iki 1 200

2,00

0,09

50

15

nuo daugiau nei 1 200 iki 1 800

2,00

0,11

75

15

nuo daugiau nei 1 800 iki 2 400

2,00

0,13

75

15

daugiau nei 2 400

2,00

0,21

75

15

8.2 lentelė.   Naminiai kalakutai

Visos talpyklų sienos turi būti ne trumpesnės kaip 1,5 metro. Kai dėl mokslinių priežasčių neįmanoma laikytis šių mažiausių dydžių, eksperimento atlikėjas, pasitaręs su veterinarijos gydytojais, turi pagrįstai nustatyti laikymo trukmę. Tokiomis aplinkybėmis paukščius galima laikyti mažesnėse, tinkamai pagerintose talpyklose, kurių grindų plotas turėtų būti ne mažesnis kaip 0,75 m2, o mažiausias aukštis – 50 cm paukščiams, kurių masė yra mažesnė kaip 0,6 kg, 75 cm – paukščiams, kurių masė yra mažesnė kaip 4 kg, ir 100 cm – paukščiams, kurių masė yra didesnė kaip 4 kg. Tokiose talpyklose galima laikyti mažus paukščių būrius, vadovaujantis 8.2 lentelėje nurodytomis ploto normomis.

| Kūno masė
  (kg) | Mažiausias talpyklos dydis
  (m2) | Mažiausias plotas vienam paukščiui
  (m2) | Mažiausias aukštis
  (cm) | Mažiausias lesalo lovelio ilgis vienam paukščiui
  (cm) | 34 straipsnio 2 dalyje minėta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| iki 0,3 | 2,00 | 0,13 | 50 | 3 | [2012 m. sausio mėn.] |
| nuo daugiau nei 0,3 iki 0,6 | 2,00 | 0,17 | 50 | 7 |
| nuo daugiau nei 0,6 iki 1 | 2,00 | 0,30 | 100 | 15 |
| nuo daugiau nei 1 iki 4 | 2,00 | 0,35 | 100 | 15 |
| nuo daugiau nei 4 iki 8 | 2,00 | 0,40 | 100 | 15 |
| nuo daugiau nei 8 iki 12 | 2,00 | 0,50 | 150 | 20 |
| nuo daugiau nei 12 iki 16 | 2,00 | 0,55 | 150 | 20 |
| nuo daugiau nei 16 iki 20 | 2,00 | 0,60 | 150 | 20 |
| daugiau nei 20 | 3,00 | 1,00 | 150 | 20 |

Kūno masė

(kg)

Mažiausias talpyklos dydis

(m2)

Mažiausias plotas vienam paukščiui

(m2)

Mažiausias aukštis

(cm)

Mažiausias lesalo lovelio ilgis vienam paukščiui

(cm)

34 straipsnio 2 dalyje minėta data

iki 0,3

2,00

0,13

50

3

[2012 m. sausio mėn.]

nuo daugiau nei 0,3 iki 0,6

2,00

0,17

50

7

nuo daugiau nei 0,6 iki 1

2,00

0,30

100

15

nuo daugiau nei 1 iki 4

2,00

0,35

100

15

nuo daugiau nei 4 iki 8

2,00

0,40

100

15

nuo daugiau nei 8 iki 12

2,00

0,50

150

20

nuo daugiau nei 12 iki 16

2,00

0,55

150

20

nuo daugiau nei 16 iki 20

2,00

0,60

150

20

daugiau nei 20

3,00

1,00

150

20

8.3 lentelė.   Putpelės

| Kūno masė
  (g) | Mažiausias talpyklos dydis
  (m2) | Vienam paukščiui skirtas plotas, laikant porą
  (m2) | Papildomam paukščiui skirtas plotas, laikant grupėmis
  (m2) | Mažiausias aukštis
  (cm) (*) | Mažiausias lesalo lovelio ilgis vienam paukščiui
  (cm) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| iki 150 | 1,00 | 0,5 | 0,10 | 20 | 4 | [2012 m. sausio mėn.] |
| daugiau nei 150 | 1,00 | 0,6 | 0,15 | 30 | 4 |

Kūno masė

(g)

Mažiausias talpyklos dydis

(m2)

Vienam paukščiui skirtas plotas, laikant porą

(m2)

Papildomam paukščiui skirtas plotas, laikant grupėmis

(m2)

Mažiausias aukštis

(cm) (*)

Mažiausias lesalo lovelio ilgis vienam paukščiui

(cm)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

iki 150

1,00

0,5

0,10

20

4

[2012 m. sausio mėn.]

daugiau nei 150

1,00

0,6

0,15

30

4

8.4 lentelė.   Antys ir žąsys

Kai dėl mokslinių priežasčių neįmanoma laikytis šių mažiausių dydžių, eksperimento atlikėjas, pasitaręs su veterinarijos gydytojais, turi pagrįstai nustatyti laikymo trukmę. Tokiomis aplinkybėmis paukščius galima laikyti mažesnėse, tinkamai pagerintose talpyklose, kurių grindų plotas turėtų būti ne mažesnis kaip 0,75 m2. Tokias talpyklas galima naudoti nedideliam paukščių būriui laikyti, vadovaujantis 8.4 lentelėje nurodytomis ploto normomis.

| Kūno masė
  (g) | Mažiausias talpyklos plotas
  (m2) | Plotas vienam paukščiui
  (m2) (18) | Mažiausias aukštis
  (cm) | Mažiausias lesalo lovelio ilgis vienam paukščiui
  (cm) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antys | | [2012 m. sausio mėn.] |
| iki 300 | 2,00 | 0,10 | 50 | 10 |
| nuo daugiau nei 300 iki 1 200 (19) | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| nuo daugiau nei 1 200 iki 3 500 | 2,00 | 0,25 | 200 | 15 |
| daugiau nei 3 500 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |
| Žąsys | |
| iki 500 | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| nuo daugiau nei 500 iki 2 000 | 2,00 | 0,33 | 200 | 15 |
| daugiau 2 000 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |

Kūno masė

(g)

Mažiausias talpyklos plotas

(m2)

Plotas vienam paukščiui

(m2) (18)

Mažiausias aukštis

(cm)

Mažiausias lesalo lovelio ilgis vienam paukščiui

(cm)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

Antys

[2012 m. sausio mėn.]

iki 300

2,00

0,10

50

10

nuo daugiau nei 300 iki 1 200 (19)

2,00

0,20

200

10

nuo daugiau nei 1 200 iki 3 500

2,00

0,25

200

15

daugiau nei 3 500

2,00

0,50

200

15

Žąsys

iki 500

2,00

0,20

200

10

nuo daugiau nei 500 iki 2 000

2,00

0,33

200

15

daugiau 2 000

2,00

0,50

200

15

8.5 lentelė.   Antys ir žąsys: mažiausi vandens rezervuaro dydžiai (20)

| | Plotas
  (m2) | Gylis
  (cm) |
| --- | --- | --- |
| Antys | 0,5 | 30 |
| Žąsys | 0,5 | 10–30 |

Plotas

(m2)

Gylis

(cm)

Antys

0,5

30

Žąsys

0,5

10–30

8.6 lentelė.   Balandžiai

Talpyklos turi būti ilgos ir siauros (pvz., 2 m × 1 m), o ne kvadratinės, kad paukščiai galėtų paskraidyti.

| Grupės dydis | Mažiausias talpyklos dydis
  (m2) | Mažiausias aukštis
  (cm) | Mažiausias lesalo lovelio ilgis vienam paukščiui
  (cm) | Mažiausias tupyklos ilgis vienam paukščiui
  (cm) | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| iki 6 | 2 | 200 | 5 | 30 | [2012 m. sausio mėn.] |
| 7–12 | 3 | 200 | 5 | 30 |
| kiekvienam papildomam paukščiui, kai jų daugiau kaip 12 | 0,15 | | 5 | 30 |

Grupės dydis

Mažiausias talpyklos dydis

(m2)

Mažiausias aukštis

(cm)

Mažiausias lesalo lovelio ilgis vienam paukščiui

(cm)

Mažiausias tupyklos ilgis vienam paukščiui

(cm)

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

iki 6

2

200

5

30

[2012 m. sausio mėn.]

7–12

3

200

5

30

kiekvienam papildomam paukščiui, kai jų daugiau kaip 12

0,15

5

30

8.7 lentelė.   Zebriniai amadinai

Talpyklos turi būti ilgos ir siauros (pvz., 2 m × 1 m), kad paukščiai galėtų paskraidyti. Atliekant perėjimo tyrimus, poras galima laikyti mažesnėse, tinkamai pagerintose talpyklose, kurių grindų plotas turi būti ne mažesnis kaip 0,5 m2, o aukštis – ne mažesnis kaip 40 cm. Eksperimento atlikėjas, pasitaręs su veterinarijos gydytojais, turi pagrįstai nustatyti laikymo trukmę.

| Grupės dydis | Mažiausias talpyklos dydis
  (m2) | Mažiausias aukštis
  (cm) | Mažiausias lesyklų skaičius | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| iki 6 | 1,0 | 100 | 2 | [2012 m. sausio mėn.] |
| 7–12 | 1,5 | 200 | 2 |
| 13–20 | 2,0 | 200 | 3 |
| kiekvienam papildomam paukščiui, kai jų daugiau kaip 20 | 0,05 | | 1 šešiems paukščiams |

Grupės dydis

Mažiausias talpyklos dydis

(m2)

Mažiausias aukštis

(cm)

Mažiausias lesyklų skaičius

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

iki 6

1,0

100

2

[2012 m. sausio mėn.]

7–12

1,5

200

2

13–20

2,0

200

3

kiekvienam papildomam paukščiui, kai jų daugiau kaip 20

0,05

1 šešiems paukščiams

9.   Varliagyviai

9.1 lentelė.   Vandens varliagyviai (Urodeles)

| Kūno ilgis (21)

  (cm) | Mažiausias vandens paviršiaus plotas
  (cm2) | Mažiausias vandens paviršiaus plotas kiekvienam papildomam gyvūnui, laikant gyvūnus grupėmis
  (cm2) | Mažiausias vandens gylis
  (cm) | Tinkamiausia temperatūra | Santykinė drėgmė | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| iki 10 | 262,5 | 50 | 13 | 15–22 oC | 100 % | [2012 m. sausio mėn.] |
| nuo daugiau nei 10 iki 15 | 525 | 110 | 13 |
| nuo daugiau nei 15 iki 20 | 875 | 200 | 15 |
| nuo daugiau nei 20 iki 30 | 1 837,5 | 440 | 15 |
| daugiau nei 30 | 3 150 | 800 | 20 |

Kūno ilgis (21)

(cm)

Mažiausias vandens paviršiaus plotas

(cm2)

Mažiausias vandens paviršiaus plotas kiekvienam papildomam gyvūnui, laikant gyvūnus grupėmis

(cm2)

Mažiausias vandens gylis

(cm)

Tinkamiausia temperatūra

Santykinė drėgmė

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

iki 10

262,5

50

13

15–22 oC

100 %

[2012 m. sausio mėn.]

nuo daugiau nei 10 iki 15

525

110

13

nuo daugiau nei 15 iki 20

875

200

15

nuo daugiau nei 20 iki 30

1 837,5

440

15

daugiau nei 30

3 150

800

20

9.2 lentelė.   Vandens varliagyviai (Anurans) (22)

| Kūno ilgis (23)

  (cm) | Mažiausias vandens paviršiaus plotas
  (cm2) | Mažiausias vandens paviršiaus plotas kiekvienam papildomam gyvūnui, laikant gyvūnus grupėmis
  (cm2) | Mažiausias vandens gylis
  (cm) | Tinkamiausia temperatūra | Santykinė drėgmė | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mažiau nei 6 | 160 | 40 | 6 | 18–22oC | 100 % | [2012 m. sausio mėn.] |
| 6–9 | 300 | 75 | 8 |
| nuo daugiau nei 9 iki 12 | 600 | 150 | 10 |
| daugiau nei 12 | 920 | 230 | 12,5 |

Kūno ilgis (23)

(cm)

Mažiausias vandens paviršiaus plotas

(cm2)

Mažiausias vandens paviršiaus plotas kiekvienam papildomam gyvūnui, laikant gyvūnus grupėmis

(cm2)

Mažiausias vandens gylis

(cm)

Tinkamiausia temperatūra

Santykinė drėgmė

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

mažiau nei 6

160

40

6

18–22oC

100 %

[2012 m. sausio mėn.]

6–9

300

75

8

nuo daugiau nei 9 iki 12

600

150

10

daugiau nei 12

920

230

12,5

9.3 lentelė.   Pusiau vandens varliagyviai (Anurans)

| Kūno ilgis (24)

  (cm) | Mažiausias talpyklos dydis (25)

  (cm2) | Mažiausias plotas kiekvienam papildomam gyvūnui, laikant gyvūnus grupėmis
  (cm2) | Mažiausias talpyklos aukštis (26)

  (cm) | Mažiausias vandens gylis
  (cm) | Tinkamiausia temperatūra | Santykinė drėgmė | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| iki 5,0 | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 10oC –15oC | 50–80 % | [2012 m. sausio mėn.] |
| nuo daugiau nei 5,0 iki 7,5 | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| daugiau nei 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Kūno ilgis (24)

(cm)

Mažiausias talpyklos dydis (25)

(cm2)

Mažiausias plotas kiekvienam papildomam gyvūnui, laikant gyvūnus grupėmis

(cm2)

Mažiausias talpyklos aukštis (26)

(cm)

Mažiausias vandens gylis

(cm)

Tinkamiausia temperatūra

Santykinė drėgmė

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

iki 5,0

1 500

200

20

10

10oC –15oC

50–80 %

[2012 m. sausio mėn.]

nuo daugiau nei 5,0 iki 7,5

3 500

500

30

10

daugiau nei 7,5

4 000

700

30

15

9.4 lentelė.   Pusiau sausumos varliagyviai (Anurans)

| Kūno ilgis (27)

  (cm) | Mažiausias talpyklos dydis (28)

  (cm2) | Mažiausias plotas kiekvienam papildomam gyvūnui, laikant gyvūnus grupėmis
  (cm2) | Mažiausias talpyklos aukštis (29)

  (cm) | Mažiausias vandens gylis
  (cm) | Tinkamiausia temperatūra | Santykinė drėgmė | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| iki 5,0 | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 23oC –27oC | 50–80 % | [2012 m. sausio mėn.] |
| nuo daugiau nei 5,0 iki 7,5 | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| daugiau nei 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Kūno ilgis (27)

(cm)

Mažiausias talpyklos dydis (28)

(cm2)

Mažiausias plotas kiekvienam papildomam gyvūnui, laikant gyvūnus grupėmis

(cm2)

Mažiausias talpyklos aukštis (29)

(cm)

Mažiausias vandens gylis

(cm)

Tinkamiausia temperatūra

Santykinė drėgmė

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

iki 5,0

1 500

200

20

10

23oC –27oC

50–80 %

[2012 m. sausio mėn.]

nuo daugiau nei 5,0 iki 7,5

3 500

500

30

10

daugiau nei 7,5

4 000

700

30

15

9.5 lentelė.   Medžiuose gyvenantys varliagyviai

| Kūno ilgis (30)

  (cm) | Mažiausias talpyklos dydis (31)

  (cm2) | Mažiausias plotas kiekvienam papildomam gyvūnui, laikant gyvūnus grupėmis
  (cm2) | Mažiausias talpyklos aukštis (32)

  (cm) | Tinkamiausia temperatūra | Santykinė drėgmė | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| iki 3,0 | 900 | 100 | 30 | 18oC –25oC | 50–70 % | [2012 m. sausio mėn.] |
| daugiau nei 3,0 | 1 500 | 200 | 30 |

Kūno ilgis (30)

(cm)

Mažiausias talpyklos dydis (31)

(cm2)

Mažiausias plotas kiekvienam papildomam gyvūnui, laikant gyvūnus grupėmis

(cm2)

Mažiausias talpyklos aukštis (32)

(cm)

Tinkamiausia temperatūra

Santykinė drėgmė

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

iki 3,0

900

100

30

18oC –25oC

50–70 %

[2012 m. sausio mėn.]

daugiau nei 3,0

1 500

200

30

10.   Reptilijos

10.1 lentelė.   Vandens vėžliai

| Kūno ilgis (33)

  (cm) | Mažiausias vandens paviršiaus plotas
  (cm2) | Mažiausias vandens paviršiaus plotas kiekvienam papildomam gyvūnui, laikant gyvūnus grupėmis
  (cm2) | Mažiausias vandens gylis
  (cm) | Tinkamiausia temperatūra | Santykinė drėgmė | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| iki 5 | 600 | 100 | 10 | 20oC –25oC | 80–70 % | [2012 m. sausio mėn.] |
| nuo daugiau nei 5 iki 10 | 1 600 | 300 | 15 |
| nuo daugiau nei 10 iki 15 | 3 500 | 600 | 20 |
| nuo daugiau nei 15 iki 20 | 6 000 | 1 200 | 30 |
| nuo daugiau nei 20 iki 30 | 10 000 | 2 000 | 35 |
| daugiau nei 30 | 20 000 | 5 000 | 40 |

Kūno ilgis (33)

(cm)

Mažiausias vandens paviršiaus plotas

(cm2)

Mažiausias vandens paviršiaus plotas kiekvienam papildomam gyvūnui, laikant gyvūnus grupėmis

(cm2)

Mažiausias vandens gylis

(cm)

Tinkamiausia temperatūra

Santykinė drėgmė

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

iki 5

600

100

10

20oC –25oC

80–70 %

[2012 m. sausio mėn.]

nuo daugiau nei 5 iki 10

1 600

300

15

nuo daugiau nei 10 iki 15

3 500

600

20

nuo daugiau nei 15 iki 20

6 000

1 200

30

nuo daugiau nei 20 iki 30

10 000

2 000

35

daugiau nei 30

20 000

5 000

40

10.2 lentelė.   Sausumos gyvatės

| Kūno ilgis (34)

  (cm) | Mažiausias grindų plotas
  (cm2) | Mažiausias plotas kiekvienam papildomam gyvūnui, laikant gyvūnus grupėmis
  (cm2) | Mažiausias talpyklos aukštis (35)

  (cm) | Tinkamiausia temperatūra | Santykinė drėgmė | 34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| iki 30 | 300 | 150 | 10 | 22oC –27oC | 60–80 % | [2012 m. sausio mėn.] |
| nuo daugiau nei 30 iki 40 | 400 | 200 | 12 |
| nuo daugiau nei 40 iki 50 | 600 | 300 | 15 |
| nuo daugiau nei 50 iki 75 | 1 200 | 600 | 20 |
| daugiau nei 75 | 2 500 | 1 200 | 28 |

Kūno ilgis (34)

(cm)

Mažiausias grindų plotas

(cm2)

Mažiausias plotas kiekvienam papildomam gyvūnui, laikant gyvūnus grupėmis

(cm2)

Mažiausias talpyklos aukštis (35)

(cm)

Tinkamiausia temperatūra

Santykinė drėgmė

34 straipsnio 2 dalyje nurodyta data

iki 30

300

150

10

22oC –27oC

60–80 %

[2012 m. sausio mėn.]

nuo daugiau nei 30 iki 40

400

200

12

nuo daugiau nei 40 iki 50

600

300

15

nuo daugiau nei 50 iki 75

1 200

600

20

daugiau nei 75

2 500

1 200

28

---

(1)  Nujunkytas peles taip tankiai galima laikyti trumpą laikotarpį – nuo nujunkymo iki kol jos atsives palikuonių, jei gyvūnai laikomi didesnėse tinkamai pagerintose talpyklose. Tokios apgyvendinimo sąlygos neturi kelti jokių gyvūnų gerovės problemų, pvz., padidėjusios agresijos, sergamumo ar mirtingumo, stereotipijos apraiškų ir kitų elgesio sutrikimų, svorio netekimo ar kitų fiziologinių arba elgesio reakcijų į stresą.

(2)  Atliekant tyrimus, trunkančius visą gyvūno gyvenimą, juos reikia laikyti tinkamo dydžio talpyklose, kad gyvūnai galėtų gyventi bendrai. Jeigu ploto normos vienam gyvūnui yra mažesnės už nurodytąsias pirmiau, reikia teikti pirmenybę stabilių socialinių struktūrų išsaugojimui.

(3)  Nujunkytas žiurkes taip tankiai galima laikyti trumpą laikotarpį – nuo nujunkymo iki kol jos atsives palikuonių, jeigu gyvūnai laikomi didesnėse tinkamai pagerintose talpyklose. Tokios apgyvendinimo sąlygos neturi kelti jokių gyvūnų gerovės problemų, pvz., padidėjusios agresijos, sergamumo ar mirtingumo, stereotipijos apraiškų ir kitų elgesio sutrikimų, svorio netekimo ar kitų fiziologinių ar elgesio reakcijų į stresą.

(4)  Nujunkytus žiurkėnus taip tankiai galima laikyti trumpą laikotarpį – nuo nujunkymo iki kol jie atsives palikuonių, jei gyvūnai laikomi didesnėse tinkamai pagerintose talpyklose. Tokios apgyvendinimo sąlygos neturėtų kelti jokių gyvūnų gerovės problemų, pvz., padidėjusios agresijos, sergamumo ar mirtingumo, stereotipijos apraiškų ir kitų elgesio sutrikimų, svorio netekimo ar kitų fiziologinių ar elgesio reakcijų į stresą.

(5)  Pastaba: grindų plotas be lentynų.

(6)  Gyvūnai laikomi po vieną tik išimtinėmis aplinkybėmis.

(7)  Talpyklos viršus turi būti ne mažiau kaip 1,8 metro aukštyje nuo grindų.

(8)  Gyvūnai laikomi po vieną tik išimtinėmis aplinkybėmis.

(9)  Gyvūnai laikomi po vieną tik išimtinėmis aplinkybėmis.

(10)  Mažiausių matmenų talpykloje galima laikyti ne daugiau kaip tris gyvūnus.

(11)  Mažiausių matmenų talpykloje galima laikyti ne daugiau kai du gyvūnus.

(12)  Veisimo kolonijose jauniems gyvūnams iki 2 metų, laikomiems kartu su motina, nereikia skirti papildomo ploto ir (arba) tūrio.

(13)  Gyvūnai laikomi po vieną tik išimtinėmis aplinkybėmis.

(14)  Mažiausių matmenų talpykloje galima laikyti ne daugiau kaip 2 gyvūnus.

(15)  Veisimo kolonijose jauniems gyvūnams iki 2 metų, laikomiems kartu su motina, nereikia skirti papildomo ploto ir (arba) tūrio.

(16)  Kiaules galima trumpai laikyti mažesnėse talpyklose, pvz., perskiriant pagrindinę talpyklą pertvaromis, dėl veterinarinių arba eksperimentinių priežasčių, pvz., kai kiaules reikia atskirai šerti.

(17)  Siekiant užtikrinti pakankamai vietos, kiekvienam gyvūnui skirto ploto normos turi būti pagrįstos aukščiu iki gogo (AG).

(18)  Įskaitant mažiausiai 0,5 m2 ploto vandens rezervuarą 2 m2 talpykloje, mažiausias gylis – 30 cm. Vandens rezervuaras gali užimti iki 50 % mažiausio talpyklos dydžio.

(19)  Neapsiplunksnavusius paukščius galima laikyti ne žemesnėse kaip 75 cm aukščio talpyklose.

(20)  Nurodyti vandens rezervuaro dydžiai 2 m2 talpykloje. Vandens rezervuaras gali užimti iki 50 % mažiausio talpyklos dydžio.

(21)  Matuojama nuo snukio iki išeinamosios angos.

(22)  Šios sąlygos taikomos laikymo (t. y. būtinosios priežiūros) rezervuarams, bet ne natūraliam dauginimuisi ir priverstinei ovuliacijai naudojamus rezervuarus, nes pastarosioms procedūroms reikia mažesnių atskirų rezervuarų. Ploto normos nustatytos suaugusiems gyvūnams pagal nurodytas dydžio kategorijas; jauniklių ir buožgalvių reikia neįskaičiuoti arba proporcingai pakeisti matmenis.

(23)  Matuojama nuo snukio iki išeinamosios angos.

(24)  Matuojama nuo snukio iki išeinamosios angos.

(25)  Trečdalis sausumos, du trečdaliai vandens, kurio pakaktų gyvūnams panerti.

(26)  Matuojama nuo sausumos dalies paviršiaus iki vidinio viršutinės terariumo dalies krašto; be to, talpyklų aukštis turi būti pritaikytas prie vidaus įrangos.

(27)  Matuojama nuo snukio iki išeinamosios angos.

(28)  Du trečdaliai sausumos, vienas trečdalis vandens, kurio pakaktų gyvūnams panerti.

(29)  Matuojama nuo sausumos dalies paviršiaus iki vidinio viršutinės terariumo dalies krašto; be to, talpyklų aukštis turi būti pritaikytas prie vidaus įrangos.

(30)  Matuojama nuo snukio iki išeinamosios angos.

(31)  Du trečdaliai sausumos, vienas trečdalis vandens, kurio pakaktų gyvūnui panerti.

(32)  Matuojama nuo sausumos dalies paviršiaus iki vidinio viršutinės terariumo dalies krašto; be to, talpyklų aukštis turi būti pritaikytas prie vidaus įrangos.

(33)  Matuojama tiesiai nuo priekinio iki galinio kiauto krašto.

(34)  Matuojama nuo snukio iki uodegos.

(35)  Matuojama nuo sausumos dalies paviršiaus iki vidinio viršutinės terariumo dalies krašto; be to, talpyklų aukštis turi būti pritaikytas prie vidaus įrangos.

2009 m. gegužės 5 d., antradienisV PRIEDAS

34 straipsnio 4 dalyje nurodytų gyvūnų sąrašas

| 1) | Galvijai (Bos taurus ir Bos indicus); |
| --- | --- |

1)

Galvijai (Bos taurus ir Bos indicus);

| 2) | Avys ir ožkos (Ovis aries ir Capra hircus); |
| --- | --- |

2)

Avys ir ožkos (Ovis aries ir Capra hircus);

| 3) | Kiaulės (Sus scrofa); |
| --- | --- |

3)

Kiaulės (Sus scrofa);

| 4) | Arkliniai (Equus caballus ir Equus asinus); |
| --- | --- |

4)

Arkliniai (Equus caballus ir Equus asinus);

| 5) | Naminės vištos (Gallus gallus domesticus); |
| --- | --- |

5)

Naminės vištos (Gallus gallus domesticus);

| 6) | Naminiai kalakutai (Meleagris gallopavo); |
| --- | --- |

6)

Naminiai kalakutai (Meleagris gallopavo);

| 7) | Antys ir žąsys (Anas platyrhynchos, Anser anser domesticus, Cairina moschata); |
| --- | --- |

7)

Antys ir žąsys (Anas platyrhynchos, Anser anser domesticus, Cairina moschata);

| 8) | Naminės putpelės (Coturnix spp); |
| --- | --- |

8)

Naminės putpelės (Coturnix spp);

| 9) | Balandžiai (Colombia livia); |
| --- | --- |

9)

Balandžiai (Colombia livia);

| 10) | Triušiai (Oryctolagus cuniculus). |
| --- | --- |

10)

Triušiai (Oryctolagus cuniculus).

2009 m. gegužės 5 d., antradienisVI PRIEDAS

Gyvūnų gaišinimo metodai

1 lentelė.   Žuvų, įskaitant žanduotąsias stuburines ir apskritažiomenius, gaišinimo metodai

| Medžiaga (metodas) | Sparta | Veiksmingumas | Naudojimo paprastumas | Operatoriaus sauga | Estetinė vertė | Bendras įvertis
  (1–5) | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pernelyg didelė anestetikų dozė | ++ | ++ | ++ | nuo + iki ++ | ++ | nuo 4 iki 5 (1) | Gali būti naudojama iš anksto nuraminus gyvūną vaistais. |
| Svaiginimas elektros srove | ++ | + | + | + | ++ | 4 | Reikalinga specializuota įranga.
  Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |
| Maceravimas | ++ | ++ | ++ | ++ | + | 4 | Tik trumpesnėms nei 2 cm žuvims. |
| Smegenų sukrėtimas | ++ | + | + | ++ | - | 3 | Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas ar sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |
| Stuburo slankstelių dislokacija | ++ | ++ | + | ++ | - | 2 – jeigu gyvūnas sąmoningas
  5 – jeigu gyvūnas netekęs sąmonės | Nenaudotinas daugiau kaip 500 g sveriančioms žuvims. Po to turi būti sunaikintos smegenys. |

Medžiaga (metodas)

Sparta

Veiksmingumas

Naudojimo paprastumas

Operatoriaus sauga

Estetinė vertė

Bendras įvertis

(1–5)

Pastabos

Pernelyg didelė anestetikų dozė

++

++

++

nuo + iki ++

++

nuo 4 iki 5 (1)

Gali būti naudojama iš anksto nuraminus gyvūną vaistais.

Svaiginimas elektros srove

++

+

+

+

++

4

Reikalinga specializuota įranga.

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Maceravimas

++

++

++

++

+

4

Tik trumpesnėms nei 2 cm žuvims.

Smegenų sukrėtimas

++

+

+

++

-

3

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas ar sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Stuburo slankstelių dislokacija

++

++

+

++

-

2 – jeigu gyvūnas sąmoningas

5 – jeigu gyvūnas netekęs sąmonės

Nenaudotinas daugiau kaip 500 g sveriančioms žuvims. Po to turi būti sunaikintos smegenys.

Sąmonės netekusioms žuvims gali būti taikomi kiti metodai, su sąlyga, kad gyvūnas neatgautų sąmonės iki nugaišimo.

Sparta: ++ labai greitas, + greitas, – lėtas. Veiksmingumas: ++ labai veiksmingas, + veiksmingas, – neveiksmingas. Naudojimo paprastumas: ++ paprasta naudoti, + reikia patirties, – reikalingas specialus mokymas. Operatoriaus sauga: ++ nėra pavojaus, + nedidelis pavojus, – pavojingas. Estetinė vertė: ++ estetiškai geras, + priimtina daugumai žmonių, – nepriimtina daugumai žmonių. Įvertis: 1–5, geriausias įvertinimas – 5.

2 lentelė.   Varliagyvių gaišinimo metodai

| Medžiaga (metodas) | Sparta | Veiksmingumas | Naudojimo paprastumas | Operatoriaus sauga | Estetinė vertė | Bendras įvertis
  (1–5) | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pernelyg didelė anestetikų dozė | ++ | ++ | ++ | ++ | ++ | 5 | Gali būti naudojama iš anksto nuraminus gyvūną vaistais. |
| Smegenų sukrėtimas | ++ | ++ | + | ++ | - | 3 | Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |
| NRBM /anestetiniai mišiniai (2) | + | ++ | - | + | + | 3 | Įšvirkščiamas į veną, tad reikalingas patyrimas. |
| Švitinimas mikrobangomis | ++ | ++ | - | + | ++ | 3 | Reikalinga specializuota įranga.
  Nedideliems varliagyviams. |
| Svaiginimas elektros srove | + | + | + | - | - | 2 | Reikalinga specializuota įranga.
  Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |

Medžiaga (metodas)

Sparta

Veiksmingumas

Naudojimo paprastumas

Operatoriaus sauga

Estetinė vertė

Bendras įvertis

(1–5)

Pastabos

Pernelyg didelė anestetikų dozė

++

++

++

++

++

5

Gali būti naudojama iš anksto nuraminus gyvūną vaistais.

Smegenų sukrėtimas

++

++

+

++

-

3

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

NRBM /anestetiniai mišiniai (2)

+

++

-

+

+

3

Įšvirkščiamas į veną, tad reikalingas patyrimas.

Švitinimas mikrobangomis

++

++

-

+

++

3

Reikalinga specializuota įranga.

Nedideliems varliagyviams.

Svaiginimas elektros srove

+

+

+

-

-

2

Reikalinga specializuota įranga.

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Sąmonės netekusiems varliagyviams gali būti taikomi kiti metodai, su sąlyga, kad gyvūnas neatgautų sąmonės iki nugaišimo.

Sparta: ++ labai greitas, + greitas, – lėtas. Veiksmingumas: ++ labai veiksmingas, + veiksmingas, – neveiksmingas. Naudojimo paprastumas: ++ paprasta naudoti, + reikia patirties, – reikalingas specialus mokymas. Operatoriaus sauga: ++ nėra pavojaus, + nedidelis pavojus, – pavojingas. Estetinė vertė: ++ estetiškai geras, + priimtina daugumai žmonių, – nepriimtina daugumai žmonių. Įvertis: 1–5, geriausias įvertinimas – 5.

3 lentelė.   Reptilijų gaišinimo metodai

| Medžiaga (metodas) | Sparta | Veiksmingumas | Naudojimo paprastumas | Operatoriaus sauga | Estetinė vertė | Bendras įvertis
  (1–5) | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pernelyg didelė anestetikų dozė | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Gali būti naudojama iš anksto nuraminus gyvūną vaistais. |
| Svaiginimas naudojant strypinį pistoletą | ++ | ++ | ++ | + | + | 5 | Didelėms reptilijoms.
  Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |
| Nušovimas | ++ | ++ | ++ | - | + | 4 | Turi atlikti patyręs šaulys. Gali reikėti metodo nugaišimui užtikrinti. Naudotina lauko sąlygomis. |
| Smegenų sukrėtimas | + | + | + | ++ | - | 3 | Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |

Medžiaga (metodas)

Sparta

Veiksmingumas

Naudojimo paprastumas

Operatoriaus sauga

Estetinė vertė

Bendras įvertis

(1–5)

Pastabos

Pernelyg didelė anestetikų dozė

++

++

++

+

++

5

Gali būti naudojama iš anksto nuraminus gyvūną vaistais.

Svaiginimas naudojant strypinį pistoletą

++

++

++

+

+

5

Didelėms reptilijoms.

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Nušovimas

++

++

++

-

+

4

Turi atlikti patyręs šaulys. Gali reikėti metodo nugaišimui užtikrinti. Naudotina lauko sąlygomis.

Smegenų sukrėtimas

+

+

+

++

-

3

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Sąmonės netekusioms reptilijoms gali būti taikomi kiti metodai, su sąlyga, kad gyvūnas neatgautų sąmonės iki nugaišimo.

Sparta: ++ labai greitas, + greitas, – lėtas. Veiksmingumas: ++ labai veiksmingas, + veiksmingas, – neveiksmingas. Naudojimo paprastumas: ++ paprasta naudoti, + reikia patirties, – reikalingas specialus mokymas. Operatoriaus sauga: ++ nėra pavojaus, + nedidelis pavojus, – pavojingas. Estetinė vertė: ++ estetiškai geras, + priimtina daugumai žmonių, – nepriimtina daugumai žmonių. Įvertis: 1–5, geriausias įvertinimas – 5.

4 lentelė.   Paukščių gaišinimo metodai

| Medžiaga (metodas) | Sparta | Veiksmingumas | Naudojimo paprastumas | Operatoriaus sauga | Estetinė vertė | Bendras įvertis
  (1–5) | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NRBM /anestetiniai mišiniai | ++ | ++ | + | + | ++ | 4 | Įšvirkščiamas į veną, tad reikalingas patyrimas. |
| Inertinės dujos (Ar, N2) | ++ | ++ | ++ | ++ | + | 4 | Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |
| Maceravimas | ++ | ++ | ++ | ++ | - | 4 | Iki 72 val. amžiaus jaunikliams. |
| Stuburo slankstelių dislokacija | ++ | ++ | - | ++ | - | 1/3 – jeigu gyvūnas sąmoningas
  5 – jeigu gyvūnas netekęs sąmonės | Nedideliems paukščiams ir jaunikliams (<250 g).
  Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |
| Švitinimas mikrobangomis | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Reikalinga specializuota įranga. |
| Smegenų sukrėtimas | ++ | ++ | - | ++ | - | 3 | Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |
| Svaiginimas elektros srove | ++ | ++ | + | - | - | 3 | Reikalinga specializuota įranga.
  Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |
| Anglies monoksidas | + | + | ++ | - | - | 1 | Pavojus operatoriui. |

Medžiaga (metodas)

Sparta

Veiksmingumas

Naudojimo paprastumas

Operatoriaus sauga

Estetinė vertė

Bendras įvertis

(1–5)

Pastabos

NRBM /anestetiniai mišiniai

++

++

+

+

++

4

Įšvirkščiamas į veną, tad reikalingas patyrimas.

Inertinės dujos (Ar, N2)

++

++

++

++

+

4

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Maceravimas

++

++

++

++

-

4

Iki 72 val. amžiaus jaunikliams.

Stuburo slankstelių dislokacija

++

++

-

++

-

1/3 – jeigu gyvūnas sąmoningas

5 – jeigu gyvūnas netekęs sąmonės

Nedideliems paukščiams ir jaunikliams (<250 g).

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Švitinimas mikrobangomis

++

++

-

++

+

3

Reikalinga specializuota įranga.

Smegenų sukrėtimas

++

++

-

++

-

3

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Svaiginimas elektros srove

++

++

+

-

-

3

Reikalinga specializuota įranga.

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Anglies monoksidas

+

+

++

-

-

1

Pavojus operatoriui.

Sąmonės netekusiems paukščiams gali būti taikomi kiti metodai, su sąlyga, kad gyvūnas neatgautų sąmonės iki nugaišimo.

Sparta: ++ labai greitas, + greitas, – lėtas. Veiksmingumas: ++ labai veiksmingas, + veiksmingas, – neveiksmingas. Naudojimo paprastumas: ++ paprasta naudoti, + reikia patirties, – reikalingas specialus mokymas. Operatoriaus sauga: ++ nėra pavojaus, + nedidelis pavojus, – pavojingas. Estetinė vertė: ++ estetiškai geras, + priimtina daugumai žmonių, – nepriimtina daugumai žmonių. Įvertis: 1–5, geriausias įvertinimas – 5.

5 lentelė.   Graužikų gaišinimo metodai

| Medžiaga (metodas) | Sparta | Veiksmingumas | Naudojimo paprastumas | Operatoriaus sauga | Estetinė vertė | Bendras įvertis
  (1–5) | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pernelyg didelė anestetikų dozė | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Gali būti naudojama iš anksto nuraminus gyvūną vaistais. |
| NRBM /anestetiniai mišiniai | ++ | ++ | - | + | ++ | 4 | Įšvirkščiamas į veną, tad reikalingas patyrimas. |
| Inertinės dujos (Ar) | ++ | + | ++ | + | + | 4 | Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |
| Smegenų sukrėtimas | ++ | ++ | + | ++ | - | 3 | Mažiau nei 1 kg sveriantiems graužikams. Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |
| Stuburo slankstelių dislokacija | ++ | ++ | + | ++ | - | 2/3 – jeigu gyvūnas sąmoningas
  5 – jeigu gyvūnas netekęs sąmonės | Mažiau nei 150 g sveriantiems graužikams.
  Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |
| Švitinimas mikrobangomis | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Reikalinga specializuota įranga. |
| Galvos nukirtimas | + | + | + | ++ | - | 1/2 – jeigu gyvūnas sąmoningas
  5 – jeigu gyvūnas netekęs sąmonės | |
| Anglies dvideginis | + | ++ | ++ | + | ++ | 1 – jeigu vienintelė medžiaga 5 – jeigu gyvūnas netekęs sąmonės | Naudotinas tik laipsniškai didinant koncentraciją. |
| Anglies monoksidas | + | + | + | - | ++ | 1 | Pavojus operatoriui |

Medžiaga (metodas)

Sparta

Veiksmingumas

Naudojimo paprastumas

Operatoriaus sauga

Estetinė vertė

Bendras įvertis

(1–5)

Pastabos

Pernelyg didelė anestetikų dozė

++

++

++

+

++

5

Gali būti naudojama iš anksto nuraminus gyvūną vaistais.

NRBM /anestetiniai mišiniai

++

++

-

+

++

4

Įšvirkščiamas į veną, tad reikalingas patyrimas.

Inertinės dujos (Ar)

++

+

++

+

+

4

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Smegenų sukrėtimas

++

++

+

++

-

3

Mažiau nei 1 kg sveriantiems graužikams. Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Stuburo slankstelių dislokacija

++

++

+

++

-

2/3 – jeigu gyvūnas sąmoningas

5 – jeigu gyvūnas netekęs sąmonės

Mažiau nei 150 g sveriantiems graužikams.

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Švitinimas mikrobangomis

++

++

-

++

+

3

Reikalinga specializuota įranga.

Galvos nukirtimas

+

+

+

++

-

1/2 – jeigu gyvūnas sąmoningas

5 – jeigu gyvūnas netekęs sąmonės

Anglies dvideginis

+

++

++

+

++

1 – jeigu vienintelė medžiaga 5 – jeigu gyvūnas netekęs sąmonės

Naudotinas tik laipsniškai didinant koncentraciją.

Anglies monoksidas

+

+

+

-

++

1

Pavojus operatoriui

Sąmonės netekusiems graužikams gali būti taikomi kiti metodai, su sąlyga, kad gyvūnas neatgautų sąmonės iki nugaišimo.

Sparta: ++ labai greitas, + greitas, – lėtas. Veiksmingumas: ++ labai veiksmingas, + veiksmingas, – neveiksmingas. Naudojimo paprastumas: ++ paprasta naudoti, + reikia patirties, – reikalingas specialus mokymas. Operatoriaus sauga: ++ nėra pavojaus, + nedidelis pavojus, – pavojingas. Estetinė vertė: ++ estetiškai geras, + priimtina daugumai žmonių, – nepriimtina daugumai žmonių. Įvertis: 1–5, geriausias įvertinimas – 5.

6 lentelė.   Triušių gaišinimo metodai

| Medžiaga (metodas) | Sparta | Veiksmingumas | Naudojimo paprastumas | Operatoriaus sauga | Estetinė vertė | Bendras įvertis
  (1–5) | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pernelyg didelė anestetikų dozė | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Gali būti naudojama iš anksto nuraminus gyvūną vaistais. |
| NRBM /anestetiniai mišiniai | ++ | ++ | - | + | ++ | 4 | Įšvirkščiamas į veną, tad reikalingas patyrimas. |
| Svaiginimas naudojant strypinį pistoletą | ++ | ++ | - | + | + | 4 | Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |
| Stuburo slankstelių dislokacija | ++ | ++ | - | ++ | - | 3 – jeigu gyvūnas sąmoningas
  5 – jeigu gyvūnas netekęs sąmonės | Priimtinas mažiau nei 1 kg sveriantiems triušiams.
  Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |
| Smegenų sukrėtimas | ++ | + | - | ++ | - | 3 | Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |
| Svaiginimas elektros srove | ++ | + | ++ | - | + | 3 | Reikalinga specializuota įranga.
  Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |
| Švitinimas mikrobangomis | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Reikalinga specializuota įranga. |
| Galvos nukirtimas | + | + | + | - | - | 1 – jeigu gyvūnas sąmoningas
  5 – jeigu gyvūnas netekęs sąmonės | Mažiau nei 1 kg sveriantiems triušiams. |
| Anglies monoksidas | + | + | ++ | - | ++ | 1 | Pavojus operatoriui. |
| Greitas užšaldymas | + | + | ++ | ++ | + | 1 | Naudotina mažiau nei 4 g sveriantiems embrionams. |

Medžiaga (metodas)

Sparta

Veiksmingumas

Naudojimo paprastumas

Operatoriaus sauga

Estetinė vertė

Bendras įvertis

(1–5)

Pastabos

Pernelyg didelė anestetikų dozė

++

++

++

+

++

5

Gali būti naudojama iš anksto nuraminus gyvūną vaistais.

NRBM /anestetiniai mišiniai

++

++

-

+

++

4

Įšvirkščiamas į veną, tad reikalingas patyrimas.

Svaiginimas naudojant strypinį pistoletą

++

++

-

+

+

4

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Stuburo slankstelių dislokacija

++

++

-

++

-

3 – jeigu gyvūnas sąmoningas

5 – jeigu gyvūnas netekęs sąmonės

Priimtinas mažiau nei 1 kg sveriantiems triušiams.

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Smegenų sukrėtimas

++

+

-

++

-

3

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Svaiginimas elektros srove

++

+

++

-

+

3

Reikalinga specializuota įranga.

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Švitinimas mikrobangomis

++

++

-

++

+

3

Reikalinga specializuota įranga.

Galvos nukirtimas

+

+

+

-

-

1 – jeigu gyvūnas sąmoningas

5 – jeigu gyvūnas netekęs sąmonės

Mažiau nei 1 kg sveriantiems triušiams.

Anglies monoksidas

+

+

++

-

++

1

Pavojus operatoriui.

Greitas užšaldymas

+

+

++

++

+

1

Naudotina mažiau nei 4 g sveriantiems embrionams.

Sąmonės netekusiems triušiams gali būti taikomi kiti metodai, su sąlyga, kad gyvūnas neatgautų sąmonės iki nugaišimo.

Sparta: ++ labai greitas, + greitas, – lėtas. Veiksmingumas: ++ labai veiksmingas, + veiksmingas, – neveiksmingas. Naudojimo paprastumas: ++ paprasta naudoti, + reikia patirties, – reikalingas specialus mokymas. Operatoriaus sauga: ++ nėra pavojaus, + nedidelis pavojus, – pavojingas. Estetinė vertė: ++ estetiškai geras, + priimtina daugumai žmonių, – nepriimtina daugumai žmonių. Įvertis: 1–5, geriausias įvertinimas – 5.

7 lentelė.   Šunų, kačių, šeškų ir lapių gaišinimo metodai

| Medžiaga (metodas) | Sparta | Veiksmingumas | Naudojimo paprastumas | Operatoriaus sauga | Estetinė vertė | Bendras įvertis
  (1–5) | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pernelyg didelė anestetikų dozė | ++ | ++ | - | + | ++ | 5 | Gali būti naudojama iš anksto nuraminus gyvūną vaistais. |
| NRBM /anestetiniai mišiniai | ++ | ++ | - | + | + | 4 | Įšvirkščiamas į veną, tad reikalingas patyrimas. |
| Nušovimas naudojant atitinkamus šautuvus, šaunamuosius ginklus ir šaudmenis | ++ | ++ | - | - | - | 4 | Turi atlikti patyręs šaulys. Gali reikėti metodo nugaišimui užtikrinti. |
| Svaiginimas naudojant strypinį pistoletą | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |
| Svaiginimas elektros srove | ++ | ++ | - | - | - | 3 | Reikalinga specializuota įranga.
  Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |
| Smegenų sukrėtimas | ++ | ++ | + | ++ | - | 2 | Naudotina naujagimiams.
  Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |

Medžiaga (metodas)

Sparta

Veiksmingumas

Naudojimo paprastumas

Operatoriaus sauga

Estetinė vertė

Bendras įvertis

(1–5)

Pastabos

Pernelyg didelė anestetikų dozė

++

++

-

+

++

5

Gali būti naudojama iš anksto nuraminus gyvūną vaistais.

NRBM /anestetiniai mišiniai

++

++

-

+

+

4

Įšvirkščiamas į veną, tad reikalingas patyrimas.

Nušovimas naudojant atitinkamus šautuvus, šaunamuosius ginklus ir šaudmenis

++

++

-

-

-

4

Turi atlikti patyręs šaulys. Gali reikėti metodo nugaišimui užtikrinti.

Svaiginimas naudojant strypinį pistoletą

++

++

-

++

+

3

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Svaiginimas elektros srove

++

++

-

-

-

3

Reikalinga specializuota įranga.

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Smegenų sukrėtimas

++

++

+

++

-

2

Naudotina naujagimiams.

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Sąmonės netekusiems šunims, katėms, šeškams ar lapėms gali būti taikomi kiti metodai, su sąlyga, kad gyvūnas neatgautų sąmonės iki nugaišimo.

Sparta: ++ labai greitas, + greitas, – lėtas. Veiksmingumas: ++ labai veiksmingas, + veiksmingas, – neveiksmingas. Naudojimo paprastumas: ++ paprasta naudoti, + reikia patirties, – reikalingas specialus mokymas. Operatoriaus sauga: ++ nėra pavojaus, + nedidelis pavojus, – pavojingas. Estetinė vertė: ++ estetiškai geras, + priimtina daugumai žmonių, – nepriimtina daugumai žmonių. Įvertis: 1–5, geriausias įvertinimas – 5.

8 lentelė.   Didelių žinduolių gaišinimo metodai

| Medžiaga (metodas) | Sparta | Veiksmingumas | Naudojimo paprastumas | Operatoriaus sauga | Estetinė vertė | Bendras įvertis
  (1–5) | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pernelyg didelė anestetikų dozė | ++ | ++ | - | + | ++ | 5 | Gali būti naudojama iš anksto nuraminus gyvūną vaistais. |
| Svaiginimas naudojant strypinį pistoletą | ++ | ++ | + | + | + | 5 | Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |
| Nušovimas naudojant atitinkamus šautuvus, šaunamuosius ginklus ir šaudmenis | ++ | ++ | + | - | + | 4 | Turi atlikti patyręs šaulys. Gali reikėti metodo nugaišimui užtikrinti. Naudotina lauko sąlygomis. |
| NRBM /anestetiniai mišiniai | ++ | ++ | - | + | ++ | 4 | Įšvirkščiamas į veną, tad reikalingas patyrimas. |
| Inertinės dujos (Ar) | ++ | ++ | + | + | + | 4 | Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.
  Tinka kiaulėms. |
| Svaiginimas elektros srove | ++ | ++ | + | - | - | 3 | Reikalinga specializuota įranga.
  Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |
| Smegenų sukrėtimas | ++ | + | - | + | + | 3 – jeigu gyvūnas sąmoningas
  5 – jeigu gyvūnas netekęs sąmonės | Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu. |

Medžiaga (metodas)

Sparta

Veiksmingumas

Naudojimo paprastumas

Operatoriaus sauga

Estetinė vertė

Bendras įvertis

(1–5)

Pastabos

Pernelyg didelė anestetikų dozė

++

++

-

+

++

5

Gali būti naudojama iš anksto nuraminus gyvūną vaistais.

Svaiginimas naudojant strypinį pistoletą

++

++

+

+

+

5

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Nušovimas naudojant atitinkamus šautuvus, šaunamuosius ginklus ir šaudmenis

++

++

+

-

+

4

Turi atlikti patyręs šaulys. Gali reikėti metodo nugaišimui užtikrinti. Naudotina lauko sąlygomis.

NRBM /anestetiniai mišiniai

++

++

-

+

++

4

Įšvirkščiamas į veną, tad reikalingas patyrimas.

Inertinės dujos (Ar)

++

++

+

+

+

4

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Tinka kiaulėms.

Svaiginimas elektros srove

++

++

+

-

-

3

Reikalinga specializuota įranga.

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Smegenų sukrėtimas

++

+

-

+

+

3 – jeigu gyvūnas sąmoningas

5 – jeigu gyvūnas netekęs sąmonės

Nedelsiant po to turi būti nuleistas kraujas, sunaikintos smegenys arba gyvūnas numarintas kitu būdu.

Sąmonės netekusiems kitiems dideliems žinduliams gali būti taikomi kiti metodai, su sąlyga, kad gyvūnas neatgautų sąmonės iki nugaišimo.

Sparta: ++ labai greitas, + greitas, – lėtas. Veiksmingumas: ++ labai veiksmingas, + veiksmingas, – neveiksmingas. Naudojimo paprastumas: ++ paprasta naudoti, + reikia patirties, – reikalingas specialus mokymas. Operatoriaus sauga: ++ nėra pavojaus, + nedidelis pavojus, – pavojingas. Estetinė vertė: ++ estetiškai geras, + priimtina daugumai žmonių, – nepriimtina daugumai žmonių. Įvertis: 1–5, geriausias įvertinimas – 5.

9 lentelė.   Nežmoginių primatų gaišinimo metodai

| Medžiaga (metodas) | Sparta | Veiksmingumas | Naudojimo paprastumas | Operatoriaus sauga | Estetinė vertė | Bendras įvertis
  (1–5) | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pernelyg didelė anestetikų dozė | ++ | ++ | - | + | ++ | 5 | Gali būti naudojama iš anksto nuraminus gyvūną vaistais. |

Medžiaga (metodas)

Sparta

Veiksmingumas

Naudojimo paprastumas

Operatoriaus sauga

Estetinė vertė

Bendras įvertis

(1–5)

Pastabos

Pernelyg didelė anestetikų dozė

++

++

-

+

++

5

Gali būti naudojama iš anksto nuraminus gyvūną vaistais.

Sąmonės netekusiems nežmoginiams primatams gali būti taikomi kiti metodai, su sąlyga, kad gyvūnas neatgautų sąmonės iki nugaišimo.

Sparta: ++ labai greitas, + greitas, – lėtas. Veiksmingumas: ++ labai veiksmingas, + veiksmingas, – neveiksmingas. Naudojimo paprastumas: ++ paprasta naudoti, + reikia patirties, – reikalingas specialus mokymas. Operatoriaus sauga: ++ nėra pavojaus, + nedidelis pavojus, – pavojingas. Estetinė vertė: ++ estetiškai geras, + priimtina daugumai žmonių, – nepriimtina daugumai žmonių. Įvertis: 1–5, geriausias įvertinimas – 5.

---

(1)  Tam tikri anestetikai, naudojant juos žuvims gali sudirginti odą.

(2)  Nervų-raumenų sinapses blokuojanti medžiaga (NRMB)

2009 m. gegužės 5 d., antradienisVII PRIEDAS

22 straipsnio 4 dalyje nurodytų aspektų sąrašas

| 1. | Galiojantys nacionalinės teisės aktai, susiję su gyvūnų įsigijimu, būtinąja priežiūra, priežiūra ir naudojimu mokslo procedūrose. |
| --- | --- |

1.

Galiojantys nacionalinės teisės aktai, susiję su gyvūnų įsigijimu, būtinąja priežiūra, priežiūra ir naudojimu mokslo procedūrose.

| 2. | Etikos principai, susiję su žmonių ir gyvūnų santykiais, savaimine gyvybės verte ir argumentais už ir prieš gyvūnų naudojimą mokslo procedūrose. |
| --- | --- |

2.

Etikos principai, susiję su žmonių ir gyvūnų santykiais, savaimine gyvybės verte ir argumentais už ir prieš gyvūnų naudojimą mokslo procedūrose.

| 3. | Fundamentinė biologija, susijusi su anatomija, fiziologinėmis savybėmis, veisimu, genetika ir genetiniais pakitimais. |
| --- | --- |

3.

Fundamentinė biologija, susijusi su anatomija, fiziologinėmis savybėmis, veisimu, genetika ir genetiniais pakitimais.

| 4. | Gyvūnų elgsena, jų būtinosios priežiūros ir aplinkos gerinimo metodai. |
| --- | --- |

4.

Gyvūnų elgsena, jų būtinosios priežiūros ir aplinkos gerinimo metodai.

| 5. | Gyvūnų sveikatos valdymas ir higiena. |
| --- | --- |

5.

Gyvūnų sveikatos valdymas ir higiena.

| 6. | Dažniausiai laboratorijose naudojamų rūšių gyvūnų patiriamos baimės, skausmo ir kančios atpažinimas. |
| --- | --- |

6.

Dažniausiai laboratorijose naudojamų rūšių gyvūnų patiriamos baimės, skausmo ir kančios atpažinimas.

| 7. | Anestezija, nuskausminimo būdai ir eutanazija. |
| --- | --- |

7.

Anestezija, nuskausminimo būdai ir eutanazija.

| 8. | Gyvūnų atžvilgiu humaniško procedūros užbaigimo momento taikymas. |
| --- | --- |

8.

Gyvūnų atžvilgiu humaniško procedūros užbaigimo momento taikymas.

| 9. | Gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo reikalavimas. |
| --- | --- |

9.

Gyvūnų naudojimo pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo reikalavimas.

2009 m. gegužės 5 d., antradienisVIII PRIEDAS

38 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytų aspektų sąrašas

| 1. | Šių veiksmų svarba ir pateisinimas:







  a) | gyvūnų naudojimo, nurodant gyvūnų kilmę, apytikrius skaičius, rūšis ir gyvenimo etapus; |
| --- | --- | --- |

1.

Šių veiksmų svarba ir pateisinimas:

a)

gyvūnų naudojimo, nurodant gyvūnų kilmę, apytikrius skaičius, rūšis ir gyvenimo etapus;

| b) | procedūrų. |
| --- | --- |

b)

procedūrų.

| 2. | Įrodymas, kad pritaikyti esami gyvūnų naudojimo procedūrose pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo metodai. |
| --- | --- |

2.

Įrodymas, kad pritaikyti esami gyvūnų naudojimo procedūrose pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo metodai.

| 3. | Projekte dalyvaujančių asmenų kompetencijos įrodymas. |
| --- | --- |

3.

Projekte dalyvaujančių asmenų kompetencijos įrodymas.

| 4. | Planuojamas anestezijos, analgezijos ir kitų nuskausminimo būdų naudojimas. |
| --- | --- |

4.

Planuojamas anestezijos, analgezijos ir kitų nuskausminimo būdų naudojimas.

| 5. | Bet kokios formos gyvūnų kančios nuo gimimo iki mirties mažinimas, vengimas ir palengvinimas. |
| --- | --- |

5.

Bet kokios formos gyvūnų kančios nuo gimimo iki mirties mažinimas, vengimas ir palengvinimas.

| 6. | Gyvūnų apgyvendinimo, būtinosios priežiūros ir priežiūros sąlygos. |
| --- | --- |

6.

Gyvūnų apgyvendinimo, būtinosios priežiūros ir priežiūros sąlygos.

| 7. | Gyvūnų atžvilgiu humaniško ankstyvo procedūros užbaigimo momento taikymas. |
| --- | --- |

7.

Gyvūnų atžvilgiu humaniško ankstyvo procedūros užbaigimo momento taikymas.

| 8. | Eksperimentinė arba stebėjimo strategija ir statistinis planas, naudojami siekiant kuo labiau sumažinti gyvūnų skaičių, jų patiriamą kančią ir poveikį aplinkai. |
| --- | --- |

8.

Eksperimentinė arba stebėjimo strategija ir statistinis planas, naudojami siekiant kuo labiau sumažinti gyvūnų skaičių, jų patiriamą kančią ir poveikį aplinkai.

| 9. | Gyvūnų viso gyvenimo patirtis ir pakartotinas jų naudojimas. |
| --- | --- |

9.

Gyvūnų viso gyvenimo patirtis ir pakartotinas jų naudojimas.

| 10. | Nereikalingo procedūrų kartojimo vengimas. |
| --- | --- |

10.

Nereikalingo procedūrų kartojimo vengimas.

2009 m. gegužės 5 d., antradienisIX PRIEDAS

Bendras 17 straipsnio 1 dalyje nurodytų sunkumo laipsnių apibūdinimas

Bendrai:

Jei kitaip nežinoma ar nenustatyta, reikėtų manyti, kad procedūros, sukeliančios skausmą žmonėms, taip pat sukelia skausmą ir gyvūnams.

Jokio skausmo arba nedidelis skausmas: 1 sunkumo laipsnis.

Intervencija ir manipuliacija gyvūnais eksperimentiniais tikslais, kurias atliekant gyvūnas nepatiria jokio skausmo arba patiria trumpalaikį nedidelį skausmą, nepatiria kančios, jis nežalojamas, nepatiria didelio nerimo, jo bendra būklė smarkiai nepablogėja.

Pavyzdžiai:

| — | tyrimai naudojant skirtingos sudėties pašarą ar taikant nefiziologinę mitybą, kai klinikiniai požymiai ar simptomai yra nežymūs; |
| --- | --- |

—

tyrimai naudojant skirtingos sudėties pašarą ar taikant nefiziologinę mitybą, kai klinikiniai požymiai ar simptomai yra nežymūs;

| — | kraujo mėginių ėmimas arba vaistų įšvirkštimas (po oda, į raumenis, į pilvaplėvės ertmę, į veną); |
| --- | --- |

—

kraujo mėginių ėmimas arba vaistų įšvirkštimas (po oda, į raumenis, į pilvaplėvės ertmę, į veną);

| — | paviršinė audinio biopsija taikant anesteziją; |
| --- | --- |

—

paviršinė audinio biopsija taikant anesteziją;

| — | neinvazinis apžiūrėjimas taikant gyvūnams nuraminimą ar anesteziją arba jų netaikant; |
| --- | --- |

—

neinvazinis apžiūrėjimas taikant gyvūnams nuraminimą ar anesteziją arba jų netaikant;

| — | tolerancijos tyrimai, kuriuos atliekant galima tikėtis trumpalaikių, nežymių, lokalinių ar sisteminių reakcijų; |
| --- | --- |

—

tolerancijos tyrimai, kuriuos atliekant galima tikėtis trumpalaikių, nežymių, lokalinių ar sisteminių reakcijų;

| — | elektrokardiografija turintiems sąmonę gyvūnams; |
| --- | --- |

—

elektrokardiografija turintiems sąmonę gyvūnams;

| — | stebimieji tyrimai, pvz., vadinamieji atviro lauko testas, labirinto testas arba laiptų testas; |
| --- | --- |

—

stebimieji tyrimai, pvz., vadinamieji atviro lauko testas, labirinto testas arba laiptų testas;

| — | bandymai naudojant bendrąją anesteziją vėliau neatgaivinant. |
| --- | --- |

—

bandymai naudojant bendrąją anesteziją vėliau neatgaivinant.

Vidutinis skausmas: 2 sunkumo laipsnis

Intervencija ir manipuliacija gyvūnais eksperimentiniais tikslais, kurias atliekant gyvūnas patiria trumpalaikę vidutinio sunkumo kančią arba nuo vidutinės trukmės iki ilgalaikės trukmės nedidelę kančią, skausmą, kentėjimą ar sužalojimą arba smarkiai pablogėja jo bendra būklė.

Pavyzdžiai:

| — | operavimas taikant anesteziją ir tinkamą analgeziją; |
| --- | --- |

—

operavimas taikant anesteziją ir tinkamą analgeziją;

| — | priemonių, pvz., kateterių, telemetrinių siųstuvų, mikrosiurblių, implantavimas taikant bendrąją anesteziją; |
| --- | --- |

—

priemonių, pvz., kateterių, telemetrinių siųstuvų, mikrosiurblių, implantavimas taikant bendrąją anesteziją;

| — | tyrimai taikant nefiziologinę mitybą, kai atsiranda klinikiniai požymiai arba negydomo cukrinio diabeto simptomai; |
| --- | --- |

—

tyrimai taikant nefiziologinę mitybą, kai atsiranda klinikiniai požymiai arba negydomo cukrinio diabeto simptomai;

| — | dažnas pakartotinis kraujo mėginių ėmimas arba vaistų įšvirkštimas; |
| --- | --- |

—

dažnas pakartotinis kraujo mėginių ėmimas arba vaistų įšvirkštimas;

| — | nerimo sukėlimas gyvūnams; |
| --- | --- |

—

nerimo sukėlimas gyvūnams;

| — | stipraus poveikio toksiškumo tyrimai, stipraus poveikio tolerancijos tyrimai, poveikio amplitudės tyrimai, chroniško toksiškumo ar kancerogeniškumo bandymai nesukeliant mirties; |
| --- | --- |

—

stipraus poveikio toksiškumo tyrimai, stipraus poveikio tolerancijos tyrimai, poveikio amplitudės tyrimai, chroniško toksiškumo ar kancerogeniškumo bandymai nesukeliant mirties;

| — | priepuolių modeliavimas, pvz., epilepsijos tyrimai; |
| --- | --- |

—

priepuolių modeliavimas, pvz., epilepsijos tyrimai;

| — | nemirtinos gyvūnų vėžio formos, pvz., ksenotransplantacijos tyrimai. |
| --- | --- |

—

nemirtinos gyvūnų vėžio formos, pvz., ksenotransplantacijos tyrimai.

Didelis skausmas: 3 sunkumo laipsnis

Intervencija ir manipuliacija gyvūnais eksperimentiniais tikslais, kurias atliekant gyvūnas patiria didelę ar labai didelę kančią arba nuo vidutinės trukmės iki ilgalaikės trukmės vidutinio sunkumo kančią, didelį skausmą, ilgai trunkančias kančias ar sunkų sužalojimą, smarkiai ir ilgą laiką pablogėja bendra būklė.

Pavyzdžiai:

| — | bakterinės ar virusinės mirtinos infekcijos; |
| --- | --- |

—

bakterinės ar virusinės mirtinos infekcijos;

| — | chroniškos reumatoidinio artrito formos; |
| --- | --- |

—

chroniškos reumatoidinio artrito formos;

| — | genetiškai modifikuoti gyvūnai, turintys mirtinų fenotipų, pvz., onkogenų, bandymų greitai nenutraukiant; |
| --- | --- |

—

genetiškai modifikuoti gyvūnai, turintys mirtinų fenotipų, pvz., onkogenų, bandymų greitai nenutraukiant;

| — | organų, pvz., inkstų, kasos, transplantacija; |
| --- | --- |

—

organų, pvz., inkstų, kasos, transplantacija;

| — | chroniškos sunkių neurologinių ligų formos, pvz., Parkinsono liga. |
| --- | --- |

—

chroniškos sunkių neurologinių ligų formos, pvz., Parkinsono liga.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/228 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/228

---

2009 m. gegužės 5 d., antradienisTarša iš laivų ir sankcijos už pažeidimus ***I

P6_TA(2009)0344

2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo (COM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD))

2010/C 212 E/32

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0134),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 80 straipsnio 2 dalį pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6–0142/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A6–0080/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. gegužės 5 d., antradienisP6_TC1-COD(2008)0055

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 5 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2009/123/EB.)

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/229 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/229

---

2009 m. gegužės 5 d., antradienisEnergiją naudojančių gaminių ženklinimas ir apie juos pateikiama standartinė informacija (nauja redakcija) ***I

P6_TA(2009)0345

2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl su energija susijusių gaminių sunaudojamos energijos ir kitų išteklių nurodymo ženklinant gaminį ir apie jį pateikiant standartinę informaciją (nauja redakcija) (COM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD))

2010/C 212 E/33

(Bendro sprendimo procedūra: nauja redakcija)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0778),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0412/2008),

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1),

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto 2009 m. kovo 11 d. laišką, pagal Darbo tvarkos taisyklių 80a straipsnio 3 dalį pateiktą Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetui,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80a ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A6-0146/2009),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtujų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtujų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas ir su toliau pateikiamais pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas ir su toliau pateikiamais pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 77, 2002.3.28, p. 1.

---

2009 m. gegužės 5 d., antradienisP6_TC1-COD(2008)0222

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 5 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl su energija susijusių gaminių sunaudojamos energijos ir kitų išteklių nurodymo ženklinant gaminį ir apie jį pateikiant standartinę informaciją (nauja redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos ║ bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ║,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | 1992 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyva 92/75/EEB dėl buitinių prietaisų energijos ir kitų išteklių sunaudojimo parodymo ženklinant gaminį bei pateikiant standartinę informaciją apie gaminį (4) buvo iš esmės keičiama (5). Kadangi tą direktyvą reikia dar kartą iš esmės keisti, siekiant aiškumo ji turėtų būti išdėstyta nauja redakcija. |
| --- | --- |

(1)

1992 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyva 92/75/EEB dėl buitinių prietaisų energijos ir kitų išteklių sunaudojimo parodymo ženklinant gaminį bei pateikiant standartinę informaciją apie gaminį (4) buvo iš esmės keičiama (5). Kadangi tą direktyvą reikia dar kartą iš esmės keisti, siekiant aiškumo ji turėtų būti išdėstyta nauja redakcija.

| (2) | Direktyva 92/75/EEB taikoma tik buitiniams prietaisams. 2008 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatas dėl tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės politikos veiksmų plano parodė, kad į Direktyvos 92/75/EEB taikymo sritį įtraukus su energija susijusius gaminius,
  įskaitant statybos produktus
  , kuriuos naudojant daroma
  reikšminga tiesioginė ar netiesioginė
  įtaka energijos vartojimui, būtų galima sustiprinti potencialią galiojančių teisinių priemonių sinergiją, ypač su 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/32/EB, nustatančia ekologinio projektavimo reikalavimų energiją vartojantiems gaminiams nustatymo sistemą ║ (6).
  Ši direktyva turėtų papildyti Direktyvos 2005/32/EB taikymą, nepažeisdama jos nuostatų. Šia direktyva nustatomas visa apimantis požiūris ir siekiama
  sutaupyti daugiau energijos bei mažinti poveikį aplinkai
  , todėl šią direktyvą reikėtų laikyti platesnės teisinės sistemos, kurią sudaro 2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1980/2000 dėl pakeistos Bendrijos ekologinio ženklo suteikimo sistemos

   (7)

  ir 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/91/EB dėl pastatų energinio naudingumo

   (8)

  , dalimi. |
| --- | --- |

(2)

Direktyva 92/75/EEB taikoma tik buitiniams prietaisams. 2008 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatas dėl tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės politikos veiksmų plano parodė, kad į Direktyvos 92/75/EEB taikymo sritį įtraukus su energija susijusius gaminius,
  įskaitant statybos produktus
  , kuriuos naudojant daroma
  reikšminga tiesioginė ar netiesioginė
  įtaka energijos vartojimui, būtų galima sustiprinti potencialią galiojančių teisinių priemonių sinergiją, ypač su 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/32/EB, nustatančia ekologinio projektavimo reikalavimų energiją vartojantiems gaminiams nustatymo sistemą ║ (6).
  Ši direktyva turėtų papildyti Direktyvos 2005/32/EB taikymą, nepažeisdama jos nuostatų. Šia direktyva nustatomas visa apimantis požiūris ir siekiama
  sutaupyti daugiau energijos bei mažinti poveikį aplinkai
  , todėl šią direktyvą reikėtų laikyti platesnės teisinės sistemos, kurią sudaro 2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1980/2000 dėl pakeistos Bendrijos ekologinio ženklo suteikimo sistemos

   (7)

  ir 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/91/EB dėl pastatų energinio naudingumo

   (8)

  , dalimi.

| (3) | 2007 m. kovo 8 ir 9 d. Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės išvadose pabrėžiama, kad Bendrijoje reikia pagerinti energijos vartojimo efektyvumą, norint pasiekti tikslą iki 2020 m. sutaupyti 20 % Bendrijoje suvartojamos energijos, ir raginama išsamiai ir greitai įgyvendinti 2006 m. spalio 19 d. Komisijos komunikate „Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planas: išnaudoti potencialą“ nurodytas pagrindines sritis. Veiksmų plane pabrėžiamos didžiulės energijos taupymo galimybės gaminių sektoriuje. |
| --- | --- |

(3)

2007 m. kovo 8 ir 9 d. Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės išvadose pabrėžiama, kad Bendrijoje reikia pagerinti energijos vartojimo efektyvumą, norint pasiekti tikslą iki 2020 m. sutaupyti 20 % Bendrijoje suvartojamos energijos, ir raginama išsamiai ir greitai įgyvendinti 2006 m. spalio 19 d. Komisijos komunikate „Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planas: išnaudoti potencialą“ nurodytas pagrindines sritis. Veiksmų plane pabrėžiamos didžiulės energijos taupymo galimybės gaminių sektoriuje.

| (4) | Siekiant skatinti energijos vartojimo efektyvumą ir energijos taupymą, ir toliau labai svarbu, kad ES ir valstybės narės nustatytų tikslą iki 2020 m. pasiekti 20 proc. energijos taupymą kaip teisiškai privalomą siekį ir pasiūlytų bei įgyvendintų nuoseklias priemones, užtikrinančias šio tikslo įgyvendinimą. |
| --- | --- |

(4)

Siekiant skatinti energijos vartojimo efektyvumą ir energijos taupymą, ir toliau labai svarbu, kad ES ir valstybės narės nustatytų tikslą iki 2020 m. pasiekti 20 proc. energijos taupymą kaip teisiškai privalomą siekį ir pasiūlytų bei įgyvendintų nuoseklias priemones, užtikrinančias šio tikslo įgyvendinimą.

| (5) | Su energija susijusių gaminių efektyvumo didėjimas dėl to, kad kompetentingi vartotojai renkasi tinkamai, naudingas visai ES ekonomikai ir kartu gamybos pramonei, nes mažėja anglies dioksido kainos pagal prekybos išmetamųjų teršalų leidimais sistemą. |
| --- | --- |

(5)

Su energija susijusių gaminių efektyvumo didėjimas dėl to, kad kompetentingi vartotojai renkasi tinkamai, naudingas visai ES ekonomikai ir kartu gamybos pramonei, nes mažėja anglies dioksido kainos pagal prekybos išmetamųjų teršalų leidimais sistemą.

| (6) | Tikslios, svarbios ir palyginamos informacijos apie su energija susijusių gaminių konkretų energijos sunaudojimą teikimas
  turėtų
  daryti įtaką galutiniams naudotojams pasirenkant gaminius, kurie sunaudoja arba kuriuos naudojant netiesiogiai sunaudojama mažiau energijos ir kitų svarbių išteklių, ir tuo pačiu skatinti gamintojus imtis veiksmų, kad jų gaminiai sunaudotų mažiau energijos ir kitų svarbių išteklių. Be to, taip netiesiogiai turėtų būti skatinamas šių gaminių efektyvus naudojimas,
  kad būtų prisidedama prie ES tikslo pasiekti 20 % energijos naudojimo efektyvumą
  . Neturint šios informacijos, vien tik rinkos veiksniais nebus skatinamas šių gaminių racionalus energijos ir kitų svarbių išteklių naudojimas. |
| --- | --- |

(6)

Tikslios, svarbios ir palyginamos informacijos apie su energija susijusių gaminių konkretų energijos sunaudojimą teikimas
  turėtų
  daryti įtaką galutiniams naudotojams pasirenkant gaminius, kurie sunaudoja arba kuriuos naudojant netiesiogiai sunaudojama mažiau energijos ir kitų svarbių išteklių, ir tuo pačiu skatinti gamintojus imtis veiksmų, kad jų gaminiai sunaudotų mažiau energijos ir kitų svarbių išteklių. Be to, taip netiesiogiai turėtų būti skatinamas šių gaminių efektyvus naudojimas,
  kad būtų prisidedama prie ES tikslo pasiekti 20 % energijos naudojimo efektyvumą
  . Neturint šios informacijos, vien tik rinkos veiksniais nebus skatinamas šių gaminių racionalus energijos ir kitų svarbių išteklių naudojimas.

| (7) | Kadangi pastatams tenka 40 proc. visos energijos, suvartojamos ES, ir kadangi Direktyvos 2002/91/EB peržiūra siekiama skatinti rentabilų pastatų bendro energinio naudingumo didinimą, įtraukus tam tikrus su energija susijusius statybos produktus į šios direktyvos taikymo sritį privatiems namų ūkiams būtų padedama pasirinkti labiausiai sunaudojamos energijos ir rentabilumo prasme tinkamus produktus savo pastatams atnaujinti. |
| --- | --- |

(7)

Kadangi pastatams tenka 40 proc. visos energijos, suvartojamos ES, ir kadangi Direktyvos 2002/91/EB peržiūra siekiama skatinti rentabilų pastatų bendro energinio naudingumo didinimą, įtraukus tam tikrus su energija susijusius statybos produktus į šios direktyvos taikymo sritį privatiems namų ūkiams būtų padedama pasirinkti labiausiai sunaudojamos energijos ir rentabilumo prasme tinkamus produktus savo pastatams atnaujinti.

| (8) | Siekdama užtikrinti nuspėjamumą gamintojams ir aiškumą galutiniams naudotojams, Komisija turėtų parengti su energija susijusių prioritetinių gaminių, įskaitant statybos produktus, kuriems taikoma ši direktyva ir kuriuos atitinkamai apims valstybių narių ir Komisijos įgyvendinimo priemonės, sąrašą. |
| --- | --- |

(8)

Siekdama užtikrinti nuspėjamumą gamintojams ir aiškumą galutiniams naudotojams, Komisija turėtų parengti su energija susijusių prioritetinių gaminių, įskaitant statybos produktus, kuriems taikoma ši direktyva ir kuriuos atitinkamai apims valstybių narių ir Komisijos įgyvendinimo priemonės, sąrašą.

| (9) | Informacija daro labai didelę įtaką rinkos veiksniams, ir todėl būtina įvesti to paties tipo visų gaminių vienodą ženklinimą, kad potencialūs pirkėjai gautų papildomą standartizuotą informaciją apie tų gaminių su energija susijusias išlaidas ir kitų svarbių išteklių naudojimą, ir būtų imamasi priemonių užtikrinti, kad potencialūs galutiniai naudotojai, nematantys demonstruojamo gaminio ir negalintys matyti etiketės, taip pat gautų šią informaciją. Tam, kad būtų efektyvi ir sėkminga, etiketė turėtų būti paprasta, glausta ir lengvai atpažįstama galutiniams naudotojams. Dėl to
  reikėtų palikti esamą etiketėje pateikiamos informacijos išdėstymą kaip pagrindą, kad galutiniai naudotojai gautų informaciją apie gaminių energijos naudojimo efektyvumą. Informacija
  apie gaminių sunaudojamą energiją ir kita informacija turi būti nustatyta pagal vienodus standartus ir vienodais metodais. |
| --- | --- |

(9)

Informacija daro labai didelę įtaką rinkos veiksniams, ir todėl būtina įvesti to paties tipo visų gaminių vienodą ženklinimą, kad potencialūs pirkėjai gautų papildomą standartizuotą informaciją apie tų gaminių su energija susijusias išlaidas ir kitų svarbių išteklių naudojimą, ir būtų imamasi priemonių užtikrinti, kad potencialūs galutiniai naudotojai, nematantys demonstruojamo gaminio ir negalintys matyti etiketės, taip pat gautų šią informaciją. Tam, kad būtų efektyvi ir sėkminga, etiketė turėtų būti paprasta, glausta ir lengvai atpažįstama galutiniams naudotojams. Dėl to
  reikėtų palikti esamą etiketėje pateikiamos informacijos išdėstymą kaip pagrindą, kad galutiniai naudotojai gautų informaciją apie gaminių energijos naudojimo efektyvumą. Informacija
  apie gaminių sunaudojamą energiją ir kita informacija turi būti nustatyta pagal vienodus standartus ir vienodais metodais.

| (10) | Kaip pabrėžiama Komisijos pateiktame poveikio vertinime, kuris pateikiamas kartu su pasiūlymu dėl šios direktyvos, originalią ir sėkmingą etiketę su A–G ženklais skirtingos pasaulio šalys, pvz., Argentina, Brazilija, Čilė, Kinija, Iranas, Izraelis ir Pietų Afrika, naudoja kaip modelį. |
| --- | --- |

(10)

Kaip pabrėžiama Komisijos pateiktame poveikio vertinime, kuris pateikiamas kartu su pasiūlymu dėl šios direktyvos, originalią ir sėkmingą etiketę su A–G ženklais skirtingos pasaulio šalys, pvz., Argentina, Brazilija, Čilė, Kinija, Iranas, Izraelis ir Pietų Afrika, naudoja kaip modelį.

| (11) | Valstybės narės turėtų
  reguliariai
  stebėti, kaip laikomasi šios direktyvos reikalavimų,
  ir įtraukti atitinkamą informaciją į kas dvejus metus pateikiamą ataskaitą, kurią jos privalo pateikti Komisijai pagal šią direktyvą, ypatingą dėmesį skirdamos
  tiekėjų ir prekiautojų
  įsipareigojimams
  . |
| --- | --- |

(11)

Valstybės narės turėtų
  reguliariai
  stebėti, kaip laikomasi šios direktyvos reikalavimų,
  ir įtraukti atitinkamą informaciją į kas dvejus metus pateikiamą ataskaitą, kurią jos privalo pateikti Komisijai pagal šią direktyvą, ypatingą dėmesį skirdamos
  tiekėjų ir prekiautojų
  įsipareigojimams
  .

| (12) | Taikant visiškai savanorišką sistemą tik nedaugelis gaminių būtų ženklinami, arba standartiniai duomenys būtų pateikiami tik apie nedaugelį gaminių, todėl gali kilti pavojus, kad kai kurie galutiniai naudotojai bus suklaidinti
  ar net neteisingai informuoti
  . Ši sistema turėtų užtikrinti, kad visų atitinkamų gaminių
  privalomoje
  etiketėje ir standartinėse gaminių vardinių parametrų lentelėse būtų nurodyta, kiek sunaudojama energijos ir kitų svarbių išteklių. |
| --- | --- |

(12)

Taikant visiškai savanorišką sistemą tik nedaugelis gaminių būtų ženklinami, arba standartiniai duomenys būtų pateikiami tik apie nedaugelį gaminių, todėl gali kilti pavojus, kad kai kurie galutiniai naudotojai bus suklaidinti
  ar net neteisingai informuoti
  . Ši sistema turėtų užtikrinti, kad visų atitinkamų gaminių
  privalomoje
  etiketėje ir standartinėse gaminių vardinių parametrų lentelėse būtų nurodyta, kiek sunaudojama energijos ir kitų svarbių išteklių.

| (13) | Naudojant su energija susijusius gaminius daroma
  tiesioginė ar netiesioginė
  įtaka sunaudojamam įvairių rūšių energijos, iš kurių elektros energija ir dujos yra svarbiausios, kiekiui. Todėl ši direktyva turėtų apimti su energija susijusius gaminius, turinčius
  tiesioginės ar netiesioginės
  įtakos
  per gaminio naudojimo laiką
  sunaudojamam bet kurios rūšies energijos kiekiui,
  kaip numatyta pagal ES tikslus didesnio energijos naudojimo efektyvumo, atsinaujinančių energijos šaltinių skatinimo ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo srityse. |
| --- | --- |

(13)

Naudojant su energija susijusius gaminius daroma
  tiesioginė ar netiesioginė
  įtaka sunaudojamam įvairių rūšių energijos, iš kurių elektros energija ir dujos yra svarbiausios, kiekiui. Todėl ši direktyva turėtų apimti su energija susijusius gaminius, turinčius
  tiesioginės ar netiesioginės
  įtakos
  per gaminio naudojimo laiką
  sunaudojamam bet kurios rūšies energijos kiekiui,
  kaip numatyta pagal ES tikslus didesnio energijos naudojimo efektyvumo, atsinaujinančių energijos šaltinių skatinimo ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo srityse.

| (14) | Kai pateikiant informaciją etiketėje galima paskatinti galutinius naudotojus pirkti efektyvesnius gaminius, įgyvendinimo priemonė turėtų būti taikoma ▐ su energija susijusiems gaminiams, kuriuos naudojant daroma didelė
  tiesioginė ar netiesioginė
  įtaka energijos arba, kai tinka, svarbių išteklių sunaudojimui ▐. |
| --- | --- |

(14)

Kai pateikiant informaciją etiketėje galima paskatinti galutinius naudotojus pirkti efektyvesnius gaminius, įgyvendinimo priemonė turėtų būti taikoma ▐ su energija susijusiems gaminiams, kuriuos naudojant daroma didelė
  tiesioginė ar netiesioginė
  įtaka energijos arba, kai tinka, svarbių išteklių sunaudojimui ▐.

| (15) | Kadangi pastatams tenka 40 % visos energijos, suvartojamos ES, ir kadangi atsižvelgiant į įsipareigojimus pagal Kioto protokolą ES užsibrėžė tikslą padidinti energijos vartojimo efektyvumą 20 % iki 2020 m., svarbu pirmumo tvarka plėtoti įgyvendinimo priemones statybos produktams, pvz., langams. |
| --- | --- |

(15)

Kadangi pastatams tenka 40 % visos energijos, suvartojamos ES, ir kadangi atsižvelgiant į įsipareigojimus pagal Kioto protokolą ES užsibrėžė tikslą padidinti energijos vartojimo efektyvumą 20 % iki 2020 m., svarbu pirmumo tvarka plėtoti įgyvendinimo priemones statybos produktams, pvz., langams.

| (16) | Valstybių narių, taikančių
  viešųjų pirkimų politiką, pagal kurią reikalaujama, kad perkančiosios organizacijos pirktų energiją taupančius gaminius
  , skaičius turėtų būti nuolat didinamas, kol bus pasiektas minėtosios politikos taikymo visoje Europos Sąjungos teritorijoje tikslas. Tai turėtų būti taikoma ir valstybių narių, kurios
  taiko paskatas energiją taupantiems gaminiams,
  skaičiui
  .
  Siekiant išvengti rinkos iškraipymų ir kadangi
  nustatydamos, ar gaminiai atitinka viešųjų pirkimų arba paskatų reikalavimus, valstybės narės gali taikyti labai skirtingus kriterijus,
  minėtieji kriterijai turėtų atitikti Europos Sąjungos strateginius tikslus energijos naudojimo efektyvumo srityje.
  Pagal šios direktyvos įgyvendinimo priemones nustačius ║ veiksmingumo klases kaip konkrečių gaminių lygius, būtų galima sumažinti viešųjų pirkimų ir paskatų skirtumus ir paskatinti naudoti daugiau energiją taupančių gaminių. |
| --- | --- |

(16)

Valstybių narių, taikančių
  viešųjų pirkimų politiką, pagal kurią reikalaujama, kad perkančiosios organizacijos pirktų energiją taupančius gaminius
  , skaičius turėtų būti nuolat didinamas, kol bus pasiektas minėtosios politikos taikymo visoje Europos Sąjungos teritorijoje tikslas. Tai turėtų būti taikoma ir valstybių narių, kurios
  taiko paskatas energiją taupantiems gaminiams,
  skaičiui
  .
  Siekiant išvengti rinkos iškraipymų ir kadangi
  nustatydamos, ar gaminiai atitinka viešųjų pirkimų arba paskatų reikalavimus, valstybės narės gali taikyti labai skirtingus kriterijus,
  minėtieji kriterijai turėtų atitikti Europos Sąjungos strateginius tikslus energijos naudojimo efektyvumo srityje.
  Pagal šios direktyvos įgyvendinimo priemones nustačius ║ veiksmingumo klases kaip konkrečių gaminių lygius, būtų galima sumažinti viešųjų pirkimų ir paskatų skirtumus ir paskatinti naudoti daugiau energiją taupančių gaminių.

| (17) | Rengiant šios direktyvos įgyvendinimo priemonių nuostatas dėl viešųjų pirkimų reikėtų, atsižvelgiant į administracinę naštą ir viešųjų pirkimų taisyklių taikymą valstybėse narėse, nustatyti proporcingas viešųjų pirkimų vertės ir apimties ribas. |
| --- | --- |

(17)

Rengiant šios direktyvos įgyvendinimo priemonių nuostatas dėl viešųjų pirkimų reikėtų, atsižvelgiant į administracinę naštą ir viešųjų pirkimų taisyklių taikymą valstybėse narėse, nustatyti proporcingas viešųjų pirkimų vertės ir apimties ribas.

| (18) | Paskatos, kurias valstybės narės gali taikyti remdamos energiją taupančius gaminius, galėtų būti laikomos valstybės pagalba. Šia direktyva nedaromas poveikis jokių valstybės pagalbos procedūrų, kurių dėl to ateityje gali būti imamasi pagal Sutarties 87 ir 88 straipsnius, rezultatams.
  Tačiau valstybės pagalba aplinkos apsaugai, o ypač energijos taupymui, kuri tarnauja bendram Europos interesui, teikiama taikant įvairias išimtis, numatytas pagal įvairias Bendrijos priemones, ir jei įvykdytos sąlygos, nustatytos pagal tas priemones, kaip nurodyta Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairėse

   (9)

  . |
| --- | --- |

(18)

Paskatos, kurias valstybės narės gali taikyti remdamos energiją taupančius gaminius, galėtų būti laikomos valstybės pagalba. Šia direktyva nedaromas poveikis jokių valstybės pagalbos procedūrų, kurių dėl to ateityje gali būti imamasi pagal Sutarties 87 ir 88 straipsnius, rezultatams.
  Tačiau valstybės pagalba aplinkos apsaugai, o ypač energijos taupymui, kuri tarnauja bendram Europos interesui, teikiama taikant įvairias išimtis, numatytas pagal įvairias Bendrijos priemones, ir jei įvykdytos sąlygos, nustatytos pagal tas priemones, kaip nurodyta Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairėse

   (9)

  .

| (19) | Energiją taupančių gaminių rėmimas pasitelkus ženklinimą, viešuosius pirkimus ir paskatas neturėtų daryti neigiamo poveikio bendram tokių gaminių aplinkosaugos veiksmingumui. |
| --- | --- |

(19)

Energiją taupančių gaminių rėmimas pasitelkus ženklinimą, viešuosius pirkimus ir paskatas neturėtų daryti neigiamo poveikio bendram tokių gaminių aplinkosaugos veiksmingumui.

| (20) | Šios direktyvos nuostatos, susijusios su reklamos turiniu, turėtų būti laikomos ypatingąja priemone. Todėl pagal šias nuostatas neturėtų būti ribojamas reklamavimas visais kitais būdais pagal bet kurį kitą Bendrijos teisės aktą. |
| --- | --- |

(20)

Šios direktyvos nuostatos, susijusios su reklamos turiniu, turėtų būti laikomos ypatingąja priemone. Todėl pagal šias nuostatas neturėtų būti ribojamas reklamavimas visais kitais būdais pagal bet kurį kitą Bendrijos teisės aktą.

| (21) | Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti tvirtinamos pagal1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (10). |
| --- | --- |

(21)

Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti tvirtinamos pagal1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (10).

| (22) | Komisijai visų pirma reikėtų suteikti įgaliojimus priimti įgyvendinimo priemones dėl su energija susijusių gaminių
  jų naudojimo metu
  sunaudojamos energijos ir kitų svarbių išteklių nurodymo ženklinant gaminį ir apie jį pateikiant standartinę informaciją.
  Tam, kad būtų sukurta pramonės atstovams nuspėjama ir naudotojams suprantama sistema, Komisija turėtų būti atsakinga už tai, kad būtų nustatytas etiketėje, kurioje įrašyti duomenys apie energiją, nurodytos (-ų) klasės (-ių) fiksuotas galiojimo laikas ir periodiškai ir reguliariai būtų atnaujinamos klasių veiksmingumo rodiklių ribos.
  Kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, papildant ją naujomis neesminėmis nuostatomis, jos tvirtinamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.
  Kas dvejus metus Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ataskaitą, kurioje aptariama ES ir kiekviena valstybė narė atskirai ir kurioje pateikiama išsami informacija apie įgyvendinimo priemonių priėmimą, taip pat standartinė informacija apie gaminį. |
| --- | --- |

(22)

Komisijai visų pirma reikėtų suteikti įgaliojimus priimti įgyvendinimo priemones dėl su energija susijusių gaminių
  jų naudojimo metu
  sunaudojamos energijos ir kitų svarbių išteklių nurodymo ženklinant gaminį ir apie jį pateikiant standartinę informaciją.
  Tam, kad būtų sukurta pramonės atstovams nuspėjama ir naudotojams suprantama sistema, Komisija turėtų būti atsakinga už tai, kad būtų nustatytas etiketėje, kurioje įrašyti duomenys apie energiją, nurodytos (-ų) klasės (-ių) fiksuotas galiojimo laikas ir periodiškai ir reguliariai būtų atnaujinamos klasių veiksmingumo rodiklių ribos.
  Kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, papildant ją naujomis neesminėmis nuostatomis, jos tvirtinamos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.
  Kas dvejus metus Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ataskaitą, kurioje aptariama ES ir kiekviena valstybė narė atskirai ir kurioje pateikiama išsami informacija apie įgyvendinimo priemonių priėmimą, taip pat standartinė informacija apie gaminį.

| (23) | Pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų apsiriboti tomis nuostatomis, kurios iš esmės skiriasi nuo ankstesnės direktyvos nuostatų. Pareiga perkelti iš esmės nepakeistas nuostatas kyla iš ankstesnės direktyvos. |
| --- | --- |

(23)

Pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų apsiriboti tomis nuostatomis, kurios iš esmės skiriasi nuo ankstesnės direktyvos nuostatų. Pareiga perkelti iš esmės nepakeistas nuostatas kyla iš ankstesnės direktyvos.

| (24) | Įgyvendindamos atitinkamas šios direktyvos nuostatas, valstybės narės turėtų vengti priemonių, dėl kurių būtų užkraunami nereikalingi biurokratiniai ir pernelyg dideli įpareigojimai mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), ir įvykdomu mastu atsižvelgti į MVĮ specialiuosius poreikius ir finansines bei administracines galimybes. |
| --- | --- |

(24)

Įgyvendindamos atitinkamas šios direktyvos nuostatas, valstybės narės turėtų vengti priemonių, dėl kurių būtų užkraunami nereikalingi biurokratiniai ir pernelyg dideli įpareigojimai mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), ir įvykdomu mastu atsižvelgti į MVĮ specialiuosius poreikius ir finansines bei administracines galimybes.

| (25) | Ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais I priedo B dalyje, |
| --- | --- |

(25)

Ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais I priedo B dalyje,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šia direktyva nustatoma sistema, kurios paskirtis – suderinti nacionalines priemones, susijusias su informacija galutiniams naudotojams apie energijos ir kitų svarbių išteklių naudojimą
  gaminio naudojimo metu
  , ypač ženklinant ir pateikiant informaciją apie gaminį, ir papildoma informacija apie su energija susijusius gaminius, taip suteikiant galutiniams naudotojams galimybę pasirinkti efektyvesnius gaminius.

2.   Ši direktyva taikoma su energija susijusiems gaminiams,
  įskaitant statybos produktus
  , kuriuos naudojant daroma didelė
  tiesioginė ar netiesioginė
  įtaka energijos ir, kai tinka, kitų svarbių išteklių naudojimui.

3.   Ši direktyva netaikoma:

| a) | naudotiems gaminiams; |
| --- | --- |

a)

naudotiems gaminiams;

| b) | jokioms keleivinio ar krovininio transporto priemonėms; |
| --- | --- |

b)

jokioms keleivinio ar krovininio transporto priemonėms;

| c) | duomenų lentelei ar lygiareikšmei prie gaminių saugumo tikslais pritvirtintai informacijai. |
| --- | --- |

c)

duomenų lentelei ar lygiareikšmei prie gaminių saugumo tikslais pritvirtintai informacijai.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šioje direktyvoje:

—   „su energija susijęs gaminys“ (toliau – gaminys)– bet kokia prekė, kurią naudojant daroma įtaka energijos naudojimui ir kuri pateikiama rinkai ir (arba) pradedama naudoti Bendrijoje, įskaitant ir dalis, kurios skirtos įmontuoti į su energija susijusius gaminius, kuriems taikoma ši direktyva, ir kurios teikiamos rinkai ir (arba) galutinių naudotojų pradedamos naudoti kaip atskiros dalys ir kurių aplinkosaugos veiksmingumą galima įvertinti atskirai;

—   
  „statybos produktas“
  –

—   „vardinių parametrų lentelė“– standartinė su gaminiu susijusios informacijos lentelė;

—   „kiti svarbūs ištekliai“– vanduo,
  žaliavos,
  cheminės medžiagos ar bet kurios kitos medžiagos, kurias gaminys naudoja įprastinėmis naudojimo sąlygomis;

—   „papildoma informacija“– kita su gaminio veikimu ir savybėmis susijusi informacija, kuri padeda įvertinti energijos
  sunaudojimą per laiko vienetą
  ar kitų svarbių išteklių sunaudojimą,
  pagrįsta pamatuojamais duomenimis
  ,
  įskaitant tai, kas sunaudojama minėtojo gaminio gaminimui, ar bet kurį kitą su tuo susijusį svarbų aplinkos apsaugos aspektą
  ;

—   „reikšmingi aplinkosaugos aspektai“– aspektai, laikomi reikšmingais su energija susijusiam gaminiui įgyvendinimo priemonėje, priimtoje pagal Direktyvą 2005/32/EB dėl to gaminio;

—   
  „tiesioginė įtaka“
  –

—   
  „netiesioginė įtaka“
  – gaminių, kurie nenaudoja energijos, tačiau prisideda prie energijos naudojimo, įtaka, ir šių gaminių veiksmingumas pagrįstas objektyviais ir nepriklausomais kriterijais, kurie nepriklauso nuo klimato sąlygų;

—   „prekiautojas“– mažmenininkas ar kitas asmuo, galutiniams naudotojams parduodantis, nuomojantis, siūlantis pirkti išsimokėtinai ar demonstruojantis gaminius;

—   „tiekėjas“– gamintojas, importuotojas ar jo įgaliotasis atstovas Bendrijoje arba asmuo, pateikiantis gaminį Bendrijos rinkai;

—   
  „galutinis naudotojas“
  –

3 straipsnis

Valstybių narių pareigos

1.   Valstybės narės imasi visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad:

| a) | visi jų teritorijose įsisteigę tiekėjai ir prekiautojai vykdytų šios direktyvos 5 ir 6 straipsniuose
  bei 10 straipsnio 3 ir 4 dalyse
  nustatytus įpareigojimus; |
| --- | --- |

a)

visi jų teritorijose įsisteigę tiekėjai ir prekiautojai vykdytų šios direktyvos 5 ir 6 straipsniuose
  bei 10 straipsnio 3 ir 4 dalyse
  nustatytus įpareigojimus;

| b) | gaminius, kuriems taikoma ši direktyva, būtų draudžiama ženklinti kitomis etiketėmis, ženklais, simboliais ar užrašais, neatitinkančiais šios direktyvos ir atitinkamų įgyvendinimo priemonių, jei dėl tokio ženklinimo galutiniai naudotojai gali būti klaidinami ar supainiojami dėl energijos arba, kai tinka, kitų svarbių išteklių naudojimo
  naudojant gaminį
  ; |
| --- | --- |

b)

gaminius, kuriems taikoma ši direktyva, būtų draudžiama ženklinti kitomis etiketėmis, ženklais, simboliais ar užrašais, neatitinkančiais šios direktyvos ir atitinkamų įgyvendinimo priemonių, jei dėl tokio ženklinimo galutiniai naudotojai gali būti klaidinami ar supainiojami dėl energijos arba, kai tinka, kitų svarbių išteklių naudojimo
  naudojant gaminį
  ;

| c) | diegiant etikečių ir vardinių parametrų lentelių apie energijos sunaudojimą arba taupymą sistemą ▐ vykdomos švietimo ir reklamos informacijos kampanijos,
  propaguojančios energijos naudojimo efektyvumą ir
  skatinančios galutinius naudotojus atsakingiau naudoti energiją; |
| --- | --- |

c)

diegiant etikečių ir vardinių parametrų lentelių apie energijos sunaudojimą arba taupymą sistemą ▐ vykdomos švietimo ir reklamos informacijos kampanijos,
  propaguojančios energijos naudojimo efektyvumą ir
  skatinančios galutinius naudotojus atsakingiau naudoti energiją;

| d) | būtų imtasi atitinkamų priemonių skatinti
  Komisiją ir
  už šios direktyvos įgyvendinimą atsakingas
  nacionalines
  valdžios institucijas bendradarbiauti tarpusavyje ir teikti viena kitai informaciją, kad šią direktyvą būtų lengviau taikyti.
  Administracinis bendradarbiavimas ir keitimasis informacija turi būti vykdomas kuo daugiau naudojantis elektroninėmis ryšio priemonėmis ir gali būti remiamas pagal atitinkamas Bendrijos programas. Taip bendradarbiaujant prireikus turi būti užtikrintas šios procedūros metu perduodamos neskelbtinos informacijos tvarkymo saugumas, konfidencialumas ir jos apsauga. Komisija imasi atitinkamų priemonių, kad skatintų ir remtų ║ valstybių narių bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

d)

būtų imtasi atitinkamų priemonių skatinti
  Komisiją ir
  už šios direktyvos įgyvendinimą atsakingas
  nacionalines
  valdžios institucijas bendradarbiauti tarpusavyje ir teikti viena kitai informaciją, kad šią direktyvą būtų lengviau taikyti.

Administracinis bendradarbiavimas ir keitimasis informacija turi būti vykdomas kuo daugiau naudojantis elektroninėmis ryšio priemonėmis ir gali būti remiamas pagal atitinkamas Bendrijos programas. Taip bendradarbiaujant prireikus turi būti užtikrintas šios procedūros metu perduodamos neskelbtinos informacijos tvarkymo saugumas, konfidencialumas ir jos apsauga. Komisija imasi atitinkamų priemonių, kad skatintų ir remtų ║ valstybių narių bendradarbiavimą.

2.   Jeigu valstybė narė nustato, kad gaminys neatitinka visų atitinkamų šios direktyvos ir jos įgyvendinimo priemonių reikalavimų, taikomų etiketėms ir vardinių parametrų lentelėms, tiekėjas užtikrina gaminio atitiktį tiems reikalavimams ir visoms valstybės narės nustatytoms veiksmingoms ir proporcingomssąlygoms.
  Gaminių, kurie jau nupirkti, atžvilgiu vartotojai turi teises, jau nustatytas pagal Bendrijos ir nacionalinės teisės aktus dėl vartotojų apsaugos, įskaitant nuostolių kompensavimą arba gaminio pakeitimą.

Jei yra pakankamai įrodymų, kad gaminys gali neatitikti reikalavimų, atitinkama valstybė narė
  per apibrėžtą terminą
  imasi būtinų prevencinių priemonių,
  kad užtikrintų atitiktį šios direktyvos reikalavimams, atsižvelgdama į žalą, kurios priežastis – neatitiktis.

Jeigu gaminys ir toliau neatitinka reikalavimų, valstybė narė priima sprendimą nustatyti apribojimus ar uždrausti atitinkamą gaminį teikti rinkai ir (arba) pradėti naudoti, arba užtikrina, kad jis būtų pašalintas iš rinkos. Jei gaminys pašalinamas iš rinkos,
  jo tiekimas rinkai apribojamas
  arba uždraudžiama jį pateikti rinkai, apie tai nedelsiant informuojama Komisija ir kitos valstybės narės.

3.   Kas dvejus metus valstybės narės pateikia Komisijai ataskaitą, kurioje išsamiai nurodo įgyvendinimo kontrolės priemones ir atitikties lygį jų teritorijose.

Komisija gali pateikti išsamią informaciją apie bendrą šių ataskaitų turinį,
  nustatydama minimalius suderinto modelio reikalavimus.
  Tokios priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, tvirtinamos pagal 11 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

4 straipsnis

Informacijos reikalavimai

Valstybės narės užtikrina, kad:

| (1) | galutinių naudotojų dėmesys į informaciją apie elektros energijos, kitų energijos rūšių bei kitų svarbių išteklių sunaudojimą
  naudojant gaminį
  ir į papildomą informaciją būtų atkreipiamas, vadovaujantis pagal šią direktyvą priimtomis įgyvendinimo priemonėmis, vardinių parametrų lentelėse ir etiketėse, susijusiose su parduoti, nuomoti, pirkti išsimokėtinai ar galutiniams naudotojams demonstruoti tiesiogiai arba netiesiogiai bet kokiais nuotolinės prekybos būdais, įskaitant internetą, siūlomais gaminiais; |
| --- | --- |

(1)

galutinių naudotojų dėmesys į informaciją apie elektros energijos, kitų energijos rūšių bei kitų svarbių išteklių sunaudojimą
  naudojant gaminį
  ir į papildomą informaciją būtų atkreipiamas, vadovaujantis pagal šią direktyvą priimtomis įgyvendinimo priemonėmis, vardinių parametrų lentelėse ir etiketėse, susijusiose su parduoti, nuomoti, pirkti išsimokėtinai ar galutiniams naudotojams demonstruoti tiesiogiai arba netiesiogiai bet kokiais nuotolinės prekybos būdais, įskaitant internetą, siūlomais gaminiais;

| (2) | apie integruotus arba įmontuotus gaminius 1 punkte nurodyta informacija būtų pateikiama ▐, kai to reikalaujama taikytinoje įgyvendinimo priemonėje; |
| --- | --- |

(2)

apie integruotus arba įmontuotus gaminius 1 punkte nurodyta informacija būtų pateikiama ▐, kai to reikalaujama taikytinoje įgyvendinimo priemonėje;

| (3) | visose su energija susijusių gaminių, kuriems pagal šią direktyvą taikoma įgyvendinimo priemonė, reklamose, kuriose pateikiamos techninės specifikacijos, galutiniams naudotojams būtų nurodoma būtinoji informacija, susijusi su gaminio sunaudojama energija ar energijos taupymu, arba įtraukiama nuoroda apie gaminio energijos klasę; |
| --- | --- |

(3)

visose su energija susijusių gaminių, kuriems pagal šią direktyvą taikoma įgyvendinimo priemonė, reklamose, kuriose pateikiamos techninės specifikacijos, galutiniams naudotojams būtų nurodoma būtinoji informacija, susijusi su gaminio sunaudojama energija ar energijos taupymu, arba įtraukiama nuoroda apie gaminio energijos klasę;

| (4) | visuose su energija susijusių gaminių reklaminiuose leidiniuose, kuriuose apibūdinami konkretūs techniniai gaminio kriterijai, t. y. techniniuose vadovuose ir gamintojo brošiūrose, nesvarbu, spausdintose ar pateiktose internete, galutiniams naudotojams būtų pateikiama būtinoji informacija, susijusi su gaminio sunaudojama energija, arba įtraukiama nuoroda į gaminio etiketę, į kurią įrašyti duomenys apie energiją. |
| --- | --- |

(4)

visuose su energija susijusių gaminių reklaminiuose leidiniuose, kuriuose apibūdinami konkretūs techniniai gaminio kriterijai, t. y. techniniuose vadovuose ir gamintojo brošiūrose, nesvarbu, spausdintose ar pateiktose internete, galutiniams naudotojams būtų pateikiama būtinoji informacija, susijusi su gaminio sunaudojama energija, arba įtraukiama nuoroda į gaminio etiketę, į kurią įrašyti duomenys apie energiją.

5 straipsnis

Tiekėjų pareigos

Valstybės narės užtikrina, kad:

| (1) | tiekėjai, teikiantys rinkai arba pradedantys naudoti gaminius, kuriems taikoma įgyvendinimo priemonė, laikydamiesi šios direktyvos ir bet kurios tokios įgyvendinimo priemonės pateiktų etiketę ir vardinių parametrų lentelę; |
| --- | --- |

(1)

tiekėjai, teikiantys rinkai arba pradedantys naudoti gaminius, kuriems taikoma įgyvendinimo priemonė, laikydamiesi šios direktyvos ir bet kurios tokios įgyvendinimo priemonės pateiktų etiketę ir vardinių parametrų lentelę;

| (2) | tiekėjai parengtų pakankamai išsamią techninę dokumentaciją, kuria remiantis būtų galima įvertinti etiketėje ir vardinių parametrų lentelėje pateiktos informacijos tikslumą. Ta techninė dokumentacija apima:






  a) | bendrą gaminio aprašymą, |
| --- | --- | --- |

(2)

tiekėjai parengtų pakankamai išsamią techninę dokumentaciją, kuria remiantis būtų galima įvertinti etiketėje ir vardinių parametrų lentelėje pateiktos informacijos tikslumą. Ta techninė dokumentacija apima:

a)

bendrą gaminio aprašymą,

| b) | konstrukcijos skaičiavimų rezultatus tada, kai jie yra svarbūs, |
| --- | --- |

b)

konstrukcijos skaičiavimų rezultatus tada, kai jie yra svarbūs,

| c) | bandymų ataskaitas, jeigu jos yra parengtos, tarp jų ir tas, kurias parengė kituose Bendrijos teisės aktuose apibrėžtos atitinkamos notifikuotosios įstaigos, |
| --- | --- |

c)

bandymų ataskaitas, jeigu jos yra parengtos, tarp jų ir tas, kurias parengė kituose Bendrijos teisės aktuose apibrėžtos atitinkamos notifikuotosios įstaigos,

| d) | kai reikšmės naudojamos panašiems modeliams – nuorodas, pagal kurias būtų galima nustatyti tuos modelius. |
| --- | --- |

d)

kai reikšmės naudojamos panašiems modeliams – nuorodas, pagal kurias būtų galima nustatyti tuos modelius.

Šiuo tikslu tiekėjai gali naudotis dokumentacija, kuri jau buvo parengta vadovaujantis reikalavimais, nustatytais atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose;

| (3) | tiekėjai suteiktų galimybes patikrinti techninę dokumentaciją praėjus penkeriems metams nuo atitinkamo paskutinio gaminio pagaminimo dienos.
  Valstybių narių rinkos priežiūros institucijų ir Komisijos prašymu tiekėjai pateikia elektroninę techninės dokumentacijos versiją; |
| --- | --- |

(3)

tiekėjai suteiktų galimybes patikrinti techninę dokumentaciją praėjus penkeriems metams nuo atitinkamo paskutinio gaminio pagaminimo dienos.

Valstybių narių rinkos priežiūros institucijų ir Komisijos prašymu tiekėjai pateikia elektroninę techninės dokumentacijos versiją;

| (4) | gaminiui ženklinti ir informacijai apie jį pateikti būtinas etiketes tiekėjai prekiautojams pateiktų nemokamai. Neribojant tiekėjų galimybės pasirinkti etikečių pristatymo sistemą, prekiautojams paprašius etiketes tiekėjai pateikia nedelsdami; |
| --- | --- |

(4)

gaminiui ženklinti ir informacijai apie jį pateikti būtinas etiketes tiekėjai prekiautojams pateiktų nemokamai. Neribojant tiekėjų galimybės pasirinkti etikečių pristatymo sistemą, prekiautojams paprašius etiketes tiekėjai pateikia nedelsdami;

| (5) | be etikečių, tiekėjai ▐ pateiktų ir gaminio vardinių parametrų lentelę; |
| --- | --- |

(5)

be etikečių, tiekėjai ▐ pateiktų ir gaminio vardinių parametrų lentelę;

| (6) | visose brošiūrose apie gaminį tiekėjai pateiktų gaminio vardinių parametrų lentelę. Jei tiekėjas gaminio brošiūrų nepateikia, vardinių parametrų lenteles tiekėjas pateikia kartu su kita raštiška medžiaga apie gaminį; |
| --- | --- |

(6)

visose brošiūrose apie gaminį tiekėjai pateiktų gaminio vardinių parametrų lentelę. Jei tiekėjas gaminio brošiūrų nepateikia, vardinių parametrų lenteles tiekėjas pateikia kartu su kita raštiška medžiaga apie gaminį;

| (7) | tiekėjai būtų atsakingi už jų etiketėse ir vardinių parametrų lentelėse pateiktos informacijos tikslumą; |
| --- | --- |

(7)

tiekėjai būtų atsakingi už jų etiketėse ir vardinių parametrų lentelėse pateiktos informacijos tikslumą;

| (8) | būtų laikoma, kad tiekėjai sutinka, jog etiketėje ar vardinių parametrų lentelėje pateikta informacija būtų skelbiama. |
| --- | --- |

(8)

būtų laikoma, kad tiekėjai sutinka, jog etiketėje ar vardinių parametrų lentelėje pateikta informacija būtų skelbiama.

6 straipsnis

Prekiautojų pareigos

Valstybės narės užtikrina, kad:

| (1) | prekiautojai tinkamai pritvirtintų etiketes,
  kad jos būtų matomos ir įskaitomos
  , ir gaminio brošiūroje ar kitoje parduodant gaminį galutiniams naudotojams pridedamoje medžiagoje pateiktų vardinių parametrų lentelę; |
| --- | --- |

(1)

prekiautojai tinkamai pritvirtintų etiketes,
  kad jos būtų matomos ir įskaitomos
  , ir gaminio brošiūroje ar kitoje parduodant gaminį galutiniams naudotojams pridedamoje medžiagoje pateiktų vardinių parametrų lentelę;

| (2) | atsižvelgdami į ženklinimo ir informacijos apie gaminį reikalavimus, prekiautojai, demonstruodami įgyvendinimo priemonėje nurodytą gaminį, aiškiai matomoje vietoje, apibrėžtoje taikytinoje įgyvendinimo priemonėje, pritvirtintų
  naujausios versijos
  reikiamą etiketę atitinkama kalba,
  kai tik baigiasi senosios etiketės galiojimo laikotarpis
  . |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgdami į ženklinimo ir informacijos apie gaminį reikalavimus, prekiautojai, demonstruodami įgyvendinimo priemonėje nurodytą gaminį, aiškiai matomoje vietoje, apibrėžtoje taikytinoje įgyvendinimo priemonėje, pritvirtintų
  naujausios versijos
  reikiamą etiketę atitinkama kalba,
  kai tik baigiasi senosios etiketės galiojimo laikotarpis
  .

7 straipsnis

Nuotolinė prekyba

Siūlant gaminius parduoti, nuomoti ar pirkti išsimokėtinai paštu, naudojantis katalogu, internetu
  , nuotolinės rinkodaros priemonėmis
  ar bet kokiomis kitomis priemonėmis, kurias taikant nesitikima, kad potencialiam galutiniam naudotojui gaminys bus demonstruojamas, į įgyvendinimo priemones įtraukiama nuostata, užtikrinanti, kad potencialus galutinis naudotojas, prieš pirkdamas gaminį, gaus
  naujausios versijos gaminio
  etiketėje ir vardinių parametrų lentelėje nurodytą informaciją.
  Nuotolinės prekybos atveju įgyvendinimo priemonėse nurodoma, kaip turi būti demonstruojamos etiketė ir vardinių parametrų lentelė.

8 straipsnis

Laisvas judėjimas

1.   Valstybės narės nedraudžia, neriboja ar netrukdo jų teritorijose pateikti rinkai arba pradėti naudoti gaminius, kurie nurodyti
  šioje direktyvoje ir taikytinose
  įgyvendinimo
  priemonėse ir visapusiškai
  atitinka
  jų
  reikalavimus.

2.   
  Jeigu valstybės narės reguliariai stebi rinką ir jei nėra priešingų įrodymų,
  jos
  laiko, kad etiketės ir vardinių parametrų lentelės atitinka šios direktyvos ir įgyvendinimo priemonių nuostatas. Valstybės narės reikalauja tiekėjų pateikti įrodymus pagal 5 straipsnį apie etiketėse ar vardinių parametrų lentelėse pateiktos informacijos tikslumą, jeigu yra pagrindo manyti, kad tokia informacija neteisinga.

9 straipsnis

Viešieji pirkimai ir paskatos

1.   Perkančiosios organizacijos, kurios sudaro viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutartis, nurodytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/18/EB (11), ir kurioms netaikomos išimtys pagal tos direktyvos 12–18 straipsnius, neperka gaminių, neatitinkančių taikytinoje įgyvendinimo priemonėje nustatytų mažiausių veiksmingumo lygių,
  ir siekiant pirkti aukščiausios veiksmingumo klasės gaminius neperka gaminių, neatitinkančių kriterijų, nustatytų pagal 2 dalį.

2.   Viešiesiems pirkimams skirtų mažiausių veiksmingumo lygių nustatymo įgyvendinimo priemonėse kriterijai yra šie:

| a) | viešojo finansavimo rentabilumas, |
| --- | --- |

a)

viešojo finansavimo rentabilumas,

| b) | gaminių aktualumas viešiesiems pirkimams, |
| --- | --- |

b)

gaminių aktualumas viešiesiems pirkimams,

| c) | energijos taupymo potencialas, |
| --- | --- |

c)

energijos taupymo potencialas,

| d) | naujovių skatinimas pagal Lisabonos strategiją, |
| --- | --- |

d)

naujovių skatinimas pagal Lisabonos strategiją,

| e) | tikimybė, kad bus skatinama pereiti prie veiksmingesnių gaminių rinkoje, |
| --- | --- |

e)

tikimybė, kad bus skatinama pereiti prie veiksmingesnių gaminių rinkoje,

| f) | poreikis užtikrinti pakankamą konkurenciją. |
| --- | --- |

f)

poreikis užtikrinti pakankamą konkurenciją.

3.   1 dalis taikoma sutartims, kurių apskaičiuota vertė be pridėtinės vertės mokesčio (PVM) yra 15 000 EUR arba didesnė. Įgyvendinimo priemonėse galima nustatyti didesnę nei 15 000 EUR be PVM ribą, atsižvelgiant į įprastines pirkimo kainas ir apimtis.

4.   Valstybės narės netaiko paskatų gaminiams, neatitinkantiems taikytinoje įgyvendinimo priemonėje nustatytų mažiausių veiksmingumo lygių.

5.   Valstybės narės, pirkdamos gaminius viešojo pirkimo būdu ar teikdamos paskatas, veiksmingumo lygius nurodo klasėmis, kaip apibrėžta taikytinoje įgyvendinimo priemonėje.

Be kitų paskatų, valstybės narės gali taikyti mokesčių lengvatas galutiniams naudotojams, naudojantiems ypač taupiai energiją vartojančius gaminius, ir gamintojams, kurie gamina ir reklamuoja tokius gaminius, taip pat gali taikyti pridėtinės vertės mokesčio sumažinimą medžiagoms ir komponentams, dėl kurių padidėja energijos vartojimo efektyvumas. Valstybių narių taikomos paskatos yra veiksmingos ir efektyvios.

10 straipsnis

Sunaudojamos energijos ženklinimo klasės (-ių) persvarstymas

1.
     
  Komisija atsakinga už tai, kad etiketėje, kurioje įrašyti duomenys apie energiją, nurodyta (-os) klasė (-ės) būtų persvarstoma (-os) periodiškai ir reguliariai atsižvelgiant į fiksuotą klasės (-ių) galiojimo laiką, kaip nustatyta 12 straipsnyje pateiktose įgyvendinimo priemonėse.

2.
     
  Komisija, persvarstydama klasių veiksmingumo rodiklių ribas, remiasi naujausiais prieinamais duomenimis, atsižvelgia į su atitinkamu produktu susijusių technologijų pažangos spartą ir prieš atlikdama persvarstymą gerokai iš anksto tinkamai konsultuojasi su suinteresuotosiomis šalimis, kaip nustatyta 12 straipsnio 3 dalyje.

3.
     
  Tiekėjai privalo aprūpinti prekiautojus naujausios versijos etiketėmis vėliausiai tada, kai baigiasi senosios etiketės galiojimo laikotarpis.

4.
     
  Prekiautojai privalo pakeisti senąją etiketę nauja, kurioje įrašyti duomenys apie energiją ir pateikiamos persvarstytos klasės, tą pačią dieną, kai baigiasi senosios etiketės galiojimo laikotarpis, kaip reikalaujama pagal 6 straipsnio 2 dalį.

11 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

12 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1.   Išsami informacija, susijusi su etiketėmis ir vardinių parametrų lentelėmis, pateikiama įgyvendinimo priemonėse. Tos įgyvendinimo priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, priimamos laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu kiekvienam gaminio tipui pagal šį straipsnį.

Jei gaminys atitinka 2 dalyje išvardytus kriterijus, jam taikoma įgyvendinimo priemonė pagal 4 dalį.

Įgyvendinimo priemonių nuostatomis dėl etikėje ir vardinių parametrų lentelėje pateikiamos informacijos apie naudojant gaminį sunaudojamą energiją ir kitus svarbius išteklius siekiama geriau informuoti galutinius naudotojus, kad rinkdamiesi gaminius jie galėtų priimti labiau informacija pagrįstus sprendimus, ir sudaryti sąlygas rinkos priežiūros institucijoms patikrinti, ar gaminiai atitinka pateiktą informaciją.

Kai įgyvendinimo priemonėje pateikiamos nuostatos ir dėl gaminio energijos naudojimo efektyvumo, ir dėl svarbių išteklių naudojimo, etiketės dizainu ir turiniu pabrėžiamas gaminio energijos naudojimo efektyvumas.

Ne vėliau kaip ...

   (12)

  šiuo metu galiojančios įgyvendinimo priemonės, kurios buvo patvirtintos prieš įsigaliojant šiai direktyvai, turi būti suderintos su šios direktyvos nuostatomis, ypač susijusiomis su etiketės, į kurią įrašyti duomenys apie energiją, išdėstymu, dizainu, joje nurodytomis klasėmis arba kitais šios etiketės ypatumais.

2.   1 dalyje nurodyti kriterijai yra šie:

| a) | atsižvelgiant į naujausius turimus duomenis ir į Bendrijos rinkai pateiktą gaminių kiekį, gaminiai turi didelį energijos ir, kai tinka, kitų svarbių išteklių taupymo potencialą; |
| --- | --- |

a)

atsižvelgiant į naujausius turimus duomenis ir į Bendrijos rinkai pateiktą gaminių kiekį, gaminiai turi didelį energijos ir, kai tinka, kitų svarbių išteklių taupymo potencialą;

| b) | esminiai atitinkamų veiksmingumo lygių skirtumai tarp tokių produktų ir rinkoje esančių vienodo funkcionalumo gaminių ║; |
| --- | --- |

b)

esminiai atitinkamų veiksmingumo lygių skirtumai tarp tokių produktų ir rinkoje esančių vienodo funkcionalumo gaminių ║;

| c) | Komisija atsižvelgia į atitinkamus Bendrijos teisės aktus ir savireguliacijos priemones, kaip antai savanoriškus susitarimus,
  kai juos
  taikant tikimasi, kad politikos tikslai bus pasiekti greičiau ar pigiau, nei taikant privalomus reikalavimus. |
| --- | --- |

c)

Komisija atsižvelgia į atitinkamus Bendrijos teisės aktus ir savireguliacijos priemones, kaip antai savanoriškus susitarimus,
  kai juos
  taikant tikimasi, kad politikos tikslai bus pasiekti greičiau ar pigiau, nei taikant privalomus reikalavimus.

3.   Rengdama įgyvendinimo priemonės projektą Komisija:

| a) | atsižvelgia į tuos Direktyvos 2005/32/EB I priedo 1 dalyje nurodytus aplinkosauginius kriterijus, kurie laikomi reikšmingais atitinkamoje įgyvendinimo priemonėje, priimtoje pagal Direktyvą 2005/32/EB, ir kurie svarbūs galutiniam naudotojui naudojant gaminį; |
| --- | --- |

a)

atsižvelgia į tuos Direktyvos 2005/32/EB I priedo 1 dalyje nurodytus aplinkosauginius kriterijus, kurie laikomi reikšmingais atitinkamoje įgyvendinimo priemonėje, priimtoje pagal Direktyvą 2005/32/EB, ir kurie svarbūs galutiniam naudotojui naudojant gaminį;

| b) | įvertina priemonės poveikį aplinkai, galutiniams naudotojams ir gamintojams, įskaitant MVĮ, susijusį su konkurencingumu (taip pat ir Bendrijai nepriklausančiose rinkose), novatoriškumu, galimybe patekti į rinką ir sąnaudomis bei nauda; |
| --- | --- |

b)

įvertina priemonės poveikį aplinkai, galutiniams naudotojams ir gamintojams, įskaitant MVĮ, susijusį su konkurencingumu (taip pat ir Bendrijai nepriklausančiose rinkose), novatoriškumu, galimybe patekti į rinką ir sąnaudomis bei nauda;

| c) | tinkamai konsultuojasi su suinteresuotosiomis šalimis
  , įskaitant gamintojus ir jų tiekėjus
  ; |
| --- | --- |

c)

tinkamai konsultuojasi su suinteresuotosiomis šalimis
  , įskaitant gamintojus ir jų tiekėjus
  ;

| d) | nustato įgyvendinimo datą (-as), etapais įgyvendinamą arba pereinamąją priemonę arba laikotarpius, atsižvelgdama visų pirma į galimą poveikį MVĮ arba atskiroms gaminių, ypač tų, kuriuos gamina MVĮ, grupėms. |
| --- | --- |

d)

nustato įgyvendinimo datą (-as), etapais įgyvendinamą arba pereinamąją priemonę arba laikotarpius, atsižvelgdama visų pirma į galimą poveikį MVĮ arba atskiroms gaminių, ypač tų, kuriuos gamina MVĮ, grupėms.

4.   Įgyvendinimo priemonėse visų pirma nurodoma:

| a) | tiksli gaminių, kuriems taikoma priemonė, tipo apibrėžtis; |
| --- | --- |

a)

tiksli gaminių, kuriems taikoma priemonė, tipo apibrėžtis;

| b) | matavimo standartai ir metodai, taikomi 1 straipsnio 1 dalyje nurodytai informacijai gauti; |
| --- | --- |

b)

matavimo standartai ir metodai, taikomi 1 straipsnio 1 dalyje nurodytai informacijai gauti;

| c) | smulki informacija apie 5 straipsnyje nurodytą techninę dokumentaciją; |
| --- | --- |

c)

smulki informacija apie 5 straipsnyje nurodytą techninę dokumentaciją;

| d) | 4 straipsnyje nurodytos etiketės, kuo labiau atitinkančios vienodo dizaino charakteristikas visose gaminių grupėse, dizainas ir turinys
  , ir ši etiketė visada turi būti aiškiai matoma ir įskaitoma, kartu ji turi būti pagrįsta šiuo metu naudojamos etiketės pagrindiniais elementais (baigtinė klasifikacijos standartų skalė A–G), kurie turi būti paprasti ir atpažįstami; etiketėje taip pat nurodomas galiojimo laikas
  ; |
| --- | --- |

d)

4 straipsnyje nurodytos etiketės, kuo labiau atitinkančios vienodo dizaino charakteristikas visose gaminių grupėse, dizainas ir turinys
  , ir ši etiketė visada turi būti aiškiai matoma ir įskaitoma, kartu ji turi būti pagrįsta šiuo metu naudojamos etiketės pagrindiniais elementais (baigtinė klasifikacijos standartų skalė A–G), kurie turi būti paprasti ir atpažįstami; etiketėje taip pat nurodomas galiojimo laikas
  ;

| e) | demonstruojamo gaminio vieta, prie kurios turi būti tvirtinama etiketė, ir informacija bei būdas, kaip etiketė ir (arba) informacija turi būti pateikta siūlymų parduoti, nurodytų 7 straipsnyje, atveju. Jeigu reikia, įgyvendinimo priemonėse gali būti numatyta, kad etiketė turi būti pritvirtinta prie gaminio ar atspausdinta ant pakuotės, arba pateikiama išsami informacija apie ženklinimo reikalavimus kataloguose, nuotolinės prekybos ir prekybos internetu atvejais; |
| --- | --- |

e)

demonstruojamo gaminio vieta, prie kurios turi būti tvirtinama etiketė, ir informacija bei būdas, kaip etiketė ir (arba) informacija turi būti pateikta siūlymų parduoti, nurodytų 7 straipsnyje, atveju. Jeigu reikia, įgyvendinimo priemonėse gali būti numatyta, kad etiketė turi būti pritvirtinta prie gaminio ar atspausdinta ant pakuotės, arba pateikiama išsami informacija apie ženklinimo reikalavimus kataloguose, nuotolinės prekybos ir prekybos internetu atvejais;

| f) | turinys ir prireikus formatas bei kita informacija apie vardinių parametrų lentelę ar 4 straipsnyje ir 5 straipsnio 3 dalyje nurodyta papildoma informacija. Į vardinių parametrų lentelę įrašoma ir etiketėje pateikta informacija; |
| --- | --- |

f)

turinys ir prireikus formatas bei kita informacija apie vardinių parametrų lentelę ar 4 straipsnyje ir 5 straipsnio 3 dalyje nurodyta papildoma informacija. Į vardinių parametrų lentelę įrašoma ir etiketėje pateikta informacija;

| g) | atitinkamiems gaminiams – mažiausi veiksmingumo lygiai ir, kai taikoma, didesnė nei 15 000 EUR be PVM riba taikant 9 straipsnio 1 ir 3 dalis; |
| --- | --- |

g)

atitinkamiems gaminiams – mažiausi veiksmingumo lygiai ir, kai taikoma, didesnė nei 15 000 EUR be PVM riba taikant 9 straipsnio 1 ir 3 dalis;

| h) | atitinkamiems gaminiams – mažiausi veiksmingumo lygiai taikant 9 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

h)

atitinkamiems gaminiams – mažiausi veiksmingumo lygiai taikant 9 straipsnio 4 dalį;

| i) | etiketės, ║ pateikiamos reklamai, konkretus turinys, įskaitant, jei reikia, tam tikro gaminio energijos klasę ir kitą (-us) svarbų (-ius) veiksmingumo lygį (-ius) lengvai matoma ir įskaitoma forma; |
| --- | --- |

i)

etiketės, ║ pateikiamos reklamai, konkretus turinys, įskaitant, jei reikia, tam tikro gaminio energijos klasę ir kitą (-us) svarbų (-ius) veiksmingumo lygį (-ius) lengvai matoma ir įskaitoma forma;

| j) | fiksuotas
  etiketėje nurodytos klasės (-ių) galiojimo laikas
  , kuris yra ne trumpesnis nei treji metai ir ne ilgesnis nei penkeri metai, atsižvelgiant į su gaminiu susijusių naujovių spartą, ir kito klasių persvarstymo data remiantis fiksuotu galiojimo laiku
  ; |
| --- | --- |

j)

fiksuotas
  etiketėje nurodytos klasės (-ių) galiojimo laikas
  , kuris yra ne trumpesnis nei treji metai ir ne ilgesnis nei penkeri metai, atsižvelgiant į su gaminiu susijusių naujovių spartą, ir kito klasių persvarstymo data remiantis fiksuotu galiojimo laiku
  ;

| k) | etiketėse ir vardinių parametrų lentelėse pateikiamos informacijos tikslumo lygis; |
| --- | --- |

k)

etiketėse ir vardinių parametrų lentelėse pateikiamos informacijos tikslumo lygis;

| l) | įgyvendinimo priemonės įvertinimo ir galimo peržiūrėjimo data, atsižvelgiant į technologijų pažangos tempą. |
| --- | --- |

l)

įgyvendinimo priemonės įvertinimo ir galimo peržiūrėjimo data, atsižvelgiant į technologijų pažangos tempą.

13 straipsnis

Įgyvendinimo prioritetų sąrašas

Ne vėliau kaip ...

   (13)

  Komisija pateikia Europos Parlamentui ir valstybėms narėms prioritetinių gaminių, įskaitant statybos produktus, kuriuos siūloma paženklinti etiketėmis, sąrašą, atsižvelgdama į šių gaminių energijos taupymo potencialą.

14 straipsnis

Galimumas išplėsti taikymo sritį

Komisija ne vėliau kaip 2010 m. atlieka įgyvendinamumo tyrimą, kad išsiaiškintų, ar priimant įgyvendinimo priemones, etiketėje galutiniams naudotojams taip pat turi būti pateikiama informacija, susijusi su dideliu poveikiu energijos ir kitų svarbių išteklių sunaudojimui per visą gaminio gyvavimo ciklą.

15 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato sankcijų, taikytinų pažeidus nacionalines nuostatas, priimtas pagal šią direktyvą ir jos įgyvendinimo priemones, taisykles ir imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad jos būtų įgyvendintos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.
  Valstybės narės taip pat imasi būtinų priemonių stiprinti teisinę apsaugą nuo ženklinimo etiketėmis be leidimo.
  Valstybės narės praneša Komisijai apie šias nuostatas ne vėliau kaip 16 straipsnio 1 dalyje nurodytą dieną ir nedelsdamos praneša jai apie visus vėlesnius šių nuostatų pakeitimus.

16 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip ║... (14), įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą ir tų nuostatų bei šios direktyvos atitikties lentelę ║.

Tas nuostatas jos taiko║ nuo [...].

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Jose taip pat pateikiamas pareiškimas, kad galiojančiuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose pateiktos nuorodos į direktyvą, kurią panaikina ši direktyva, laikomos nuorodomis į šią direktyvą. Tokios nuorodos darymo tvarką ir pareiškimo formuluotę nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų ║ nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

17 straipsnis

Panaikinimas

Tarybos direktyva 92/75/EEB su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (15), nurodytu I priedo A dalyje, panaikinama nuo ...
   (16)
  nedarant poveikio valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais I priedo B dalyje.

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal II priede pateiktą atitikties lentelę.

18 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja kitą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

...
   (17) straipsniai taikomi nuo ...
   (18).

19 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ║

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

║

Tarybos vardu

Pirmininkas

║

---

(1)  2009 m. kovo 24 d. nuomonė.

1

2009 m. kovo 24 d. nuomonė.

(2)  OL C....

2

...

(3)  2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento pozicija.

3

2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento pozicija.

(4)  OL L 297, 1992 10 13, p. 16.

4

(5)  Žr. I priedo A dalį.

5

(6)  OL L 191, 2005 7 22, p 29.

6

(7)  

  OL L 237, 2000 9 21, p. 1.

7

OL L 237, 2000 9 21, p. 1.

(8)  

  OL L 1, 2003 1 4, p. 65.

8

OL L 1, 2003 1 4, p. 65.

(9)  

  OL C 82, 2008 4 1, p. 1.

9

OL C 82, 2008 4 1, p. 1.

(10)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

10

(11)  OL L 134, 2004 4 30, p. 114.

11

(12)  
  Praėjus šešiems mėnesiams nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

12

Praėjus šešiems mėnesiams nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(13)  
  Šeši mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

13

Šeši mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(14)  12 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

14

nuo šios direktyvos

dienos

(15)  OL L 284, 2003 10 31, p 1.

15

(16)  Kitą dieną po datos, nurodytos šios direktyvos 16 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje.

16

16 straipsnio

(17)  Nepakeisti straipsniai galutinėje naujos redakcijos versijoje.

17

(18)  Kitą dieną po datos, nurodytos šios direktyvos 16 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje.

18

16 straipsnio

2009 m. gegužės 5 d., antradienisI PRIEDAS

A   dalis

Panaikinta direktyva ir jos pakeitimas

(nurodyta 17 straipsnyje)

| Tarybos direktyva 92/75/EEB
  (OL L 297, 1992 10 13, p. 16) | |
| --- | --- |
| Reglamentas (EB) Nr. 1882/2003
  (OL L 284, 2003 10 31, p. 1) | Tik III priedo 32 punktas |

Tarybos direktyva 92/75/EEB

(OL L 297, 1992 10 13, p. 16)

Reglamentas (EB) Nr. 1882/2003

(OL L 284, 2003 10 31, p. 1)

Tik III priedo 32 punktas

B   dalis

Perkėlimo į nacionalinę teisę terminai

(nurodyta 17 straipsnyje)

| Direktyva | Perkėlimo į nacionalinę teisę terminas |
| --- | --- |
| 92/75/EEB | 1994 m. sausio 1 d. |
| ║ | |

Direktyva

Perkėlimo į nacionalinę teisę terminas

92/75/EEB

1994 m. sausio 1 d.

║

2009 m. gegužės 5 d., antradienisII PRIEDAS

ATITIKTIES LENTELĖ

| Direktyva 92/75/EEB | Ši direktyva |
| --- | --- |
| 1 straipsnio 1 dalies įvadinės formuluotės pirmas sakinys | 1 straipsnio 1 dalis |
| 1 straipsnio 1 dalies įvadinės formuluotės antras sakinys | 1 straipsnio 2 dalis |
| 1 straipsnio 1 dalies pirma–septinta įtraukos | — |
| 1 straipsnio 2 dalis | — |
| — | 1 straipsnio 3 dalies a ir b punktai |
| 1 straipsnio 3 dalis | 1 straipsnio 3 dalies c punktas |
| — | 2 straipsnio pirma ir trečia įtraukos |
| 1 straipsnio 4 dalies pirma ir antra įtraukos | 2 straipsnio penkta ir dešimta įtraukos |
| — | 2 straipsnio pirma įtrauka |
| 1 straipsnio 4 dalies trečia įtrauka | — |
| 1 straipsnio 4 dalies ketvirta įtrauka | 2 straipsnio ketvirta įtrauka |
| 1 straipsnio 4 dalies penkta įtrauka | 2 straipsnio penkta įtrauka |
| 1 straipsnio 5 dalis | — |
| 2 straipsnio 1 dalis | 4 straipsnio 1 dalis |
| 2 straipsnio 2 dalis | — |
| 2 straipsnio 3 dalis | 5 straipsnio 2 dalis |
| 2 straipsnio 4 dalis | 5 straipsnio 2–3 dalys |
| 3 straipsnio 1 dalis | 5 straipsnio 1 dalis |
| 3 straipsnio 2 dalis | 5 straipsnio 5–6 dalys |
| 3 straipsnio 3 dalis | 5 straipsnio 7 dalis |
| 3 straipsnio 4 dalis | 5 straipsnio 8 dalis |
| 4 straipsnio a punktas | 5 straipsnio 4 dalis ir 6 straipsnio 2 dalis |
| 4 straipsnio b punktas | — |
| 5 straipsnis | 7 straipsnis |
| 6 straipsnis | — |
| 7 straipsnio a punktas | 3 straipsnio 1 dalies a punktas |
| 7 straipsnio b punktas | 3 straipsnio 1 dalies b punktas |
| 7 straipsnio c punktas | 3 straipsnio 1 dalies c punktas |
| 8 straipsnio 1 dalis | 8 straipsnio 1 dalis |
| 8 straipsnio 2 dalis | 8 straipsnio 2 dalis |
| 9 straipsnio a punktas | — |
| 9 straipsnio b punktas | — |
| 10 straipsnio 1 dalis | 11 straipsnio 1 dalis |
| 10 straipsnio 2 dalis | 11 straipsnio 2 dalis |
| 10 straipsnio 3 dalis | — |
| 11 straipsnis | — |
| 12 straipsnio a punktas | 12 straipsnio 4 dalies a punktas |
| 12 straipsnio b punktas | 12 straipsnio 4 dalies b punktas |
| 12 straipsnio c punktas | 12 straipsnio 4 dalies c punktas |
| 12 straipsnio d punktas | 12 straipsnio 4 dalies d punktas |
| 12 straipsnio e punktas | 12 straipsnio 4 dalies e punktas |
| 12 straipsnio f punktas | 12 straipsnio 4 dalies f punktas |
| 12 straipsnio g punktas | — |
| 13 straipsnis | 17 straipsnis |
| 14 straipsnis | 16 straipsnis |
| 15 straipsnis | 19 straipsnis |
| — | 3 straipsnio 1 dalies d punktas |
| — | 3 straipsnio 2 dalis |
| — | 3 straipsnio 3 dalis |
| — | 4 straipsnio 2 dalis |
| — | 6 straipsnio 1 dalis |
| — | 9 straipsnis |
| — | 12 straipsnio 1–3 dalys |
| — | 12 straipsnio 4 dalies g–l punktai |
| — | 15 straipsnis |
| — | 18 straipsnis |
| — | I priedas |
| — | II priedas |

Direktyva 92/75/EEB

Ši direktyva

1 straipsnio 1 dalies įvadinės formuluotės pirmas sakinys

1 straipsnio 1 dalis

1 straipsnio 1 dalies įvadinės formuluotės antras sakinys

1 straipsnio 2 dalis

1 straipsnio 1 dalies pirma–septinta įtraukos

—

1 straipsnio 2 dalis

—

—

1 straipsnio 3 dalies a ir b punktai

1 straipsnio 3 dalis

1 straipsnio 3 dalies c punktas

—

2 straipsnio pirma ir trečia įtraukos

1 straipsnio 4 dalies pirma ir antra įtraukos

2 straipsnio penkta ir dešimta įtraukos

—

2 straipsnio pirma įtrauka

1 straipsnio 4 dalies trečia įtrauka

—

1 straipsnio 4 dalies ketvirta įtrauka

2 straipsnio ketvirta įtrauka

1 straipsnio 4 dalies penkta įtrauka

2 straipsnio penkta įtrauka

1 straipsnio 5 dalis

—

2 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 2 dalis

—

2 straipsnio 3 dalis

5 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 4 dalis

5 straipsnio 2–3 dalys

3 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 5–6 dalys

3 straipsnio 3 dalis

5 straipsnio 7 dalis

3 straipsnio 4 dalis

5 straipsnio 8 dalis

4 straipsnio a punktas

5 straipsnio 4 dalis ir 6 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio b punktas

—

5 straipsnis

7 straipsnis

6 straipsnis

—

7 straipsnio a punktas

3 straipsnio 1 dalies a punktas

7 straipsnio b punktas

3 straipsnio 1 dalies b punktas

7 straipsnio c punktas

3 straipsnio 1 dalies c punktas

8 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 2 dalis

8 straipsnio 2 dalis

9 straipsnio a punktas

—

9 straipsnio b punktas

—

10 straipsnio 1 dalis

11 straipsnio 1 dalis

10 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 2 dalis

10 straipsnio 3 dalis

—

11 straipsnis

—

12 straipsnio a punktas

12 straipsnio 4 dalies a punktas

12 straipsnio b punktas

12 straipsnio 4 dalies b punktas

12 straipsnio c punktas

12 straipsnio 4 dalies c punktas

12 straipsnio d punktas

12 straipsnio 4 dalies d punktas

12 straipsnio e punktas

12 straipsnio 4 dalies e punktas

12 straipsnio f punktas

12 straipsnio 4 dalies f punktas

12 straipsnio g punktas

—

13 straipsnis

17 straipsnis

14 straipsnis

16 straipsnis

15 straipsnis

19 straipsnis

—

3 straipsnio 1 dalies d punktas

—

3 straipsnio 2 dalis

—

3 straipsnio 3 dalis

—

4 straipsnio 2 dalis

—

6 straipsnio 1 dalis

—

9 straipsnis

—

12 straipsnio 1–3 dalys

—

12 straipsnio 4 dalies g–l punktai

—

15 straipsnis

—

18 straipsnis

—

I priedas

—

II priedas

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/244 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/244

---

2009 m. gegužės 5 d., antradienisEuropos Parlamento 2010 finansinių metų sąmata

P6_TA(2009)0346

2009 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento 2010 finansinių metų įplaukų ir išlaidų sąmatos (2009/2006(BUD))

2010/C 212 E/34

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (1), ypač į jo 31 straipsnį,

atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (2),

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl 2010 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių: I, II, IV, V, VI, VII, VIII ir IX skirsniai (3),

atsižvelgdamas į Generalinio sekretoriaus Biurui pateiktą pranešimą dėl Europos Parlamento 2010 finansinių metų pirminio sąmatos projekto rengimo,

atsižvelgdamas į Biuro pagal Parlamento darbo tvarkos taisyklių 22 straipsnio 6 dalį ir 73 straipsnio 1 dalį 2009 m. balandžio 21 d. parengtą pirminį sąmatos projektą,

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pagal Parlamento darbo tvarkos taisyklių 73 straipsnio 2 dalį parengtą sąmatos projektą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 73 straipsnį,

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A6–0275/2009),

| A. | kadangi praėjusiais metais pradėta taikyti bandomoji darbo tvarka siekiant, kad vyktų glaudesnis Biuro ir Biudžeto komiteto bendradarbiavimas ir išankstinis dvišalis bendradarbiavimas visais klausimais, turinčiais didelį poveikį biudžetui, ir ši tvarka taikoma vykdant 2010 m. biudžeto sudarymo procedūrą, |
| --- | --- |

A.

kadangi praėjusiais metais pradėta taikyti bandomoji darbo tvarka siekiant, kad vyktų glaudesnis Biuro ir Biudžeto komiteto bendradarbiavimas ir išankstinis dvišalis bendradarbiavimas visais klausimais, turinčiais didelį poveikį biudžetui, ir ši tvarka taikoma vykdant 2010 m. biudžeto sudarymo procedūrą,

| B. | kadangi pagal Sutarties nuostatas ir Darbo tvarkos taisykles bus išlaikyta plenarinio posėdžio prerogatyva tvirtinti sąmatą ir galutinį biudžetą, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Sutarties nuostatas ir Darbo tvarkos taisykles bus išlaikyta plenarinio posėdžio prerogatyva tvirtinti sąmatą ir galutinį biudžetą,

| C. | kadangi 2009 m. kovo 25 d. ir 2009 m. balandžio 16 d. įvyko du Biuro ir Biudžeto komiteto delegacijų rengimosi derinimui susitikimai, kuriuose šios dvi delegacijos aptarė daug svarbių klausimų, |
| --- | --- |

C.

kadangi 2009 m. kovo 25 d. ir 2009 m. balandžio 16 d. įvyko du Biuro ir Biudžeto komiteto delegacijų rengimosi derinimui susitikimai, kuriuose šios dvi delegacijos aptarė daug svarbių klausimų,

| 1. | primena, kad minėtojoje 2009 m. kovo 10 d. rezoliucijoje dėl biudžeto gairių nurodyta pagrindinė sritis, kuriai 2010 m. biudžete skiriamas dėmesys, ir uždaviniai, kuriuos reikėtų spręsti panaudojant biudžeto lėšas; ypač pabrėžia, kad 2010 m. biudžete bus numatoma lėšų tokiems svarbiems uždaviniams, kaip optimalių ir lygių galimybių naudotis vertimo paslaugomis užtikrinimas Parlamento nariams ir veikla, susijusi su didesniu Parlamento teisėkūros vaidmeniu; |
| --- | --- |

1.

primena, kad minėtojoje 2009 m. kovo 10 d. rezoliucijoje dėl biudžeto gairių nurodyta pagrindinė sritis, kuriai 2010 m. biudžete skiriamas dėmesys, ir uždaviniai, kuriuos reikėtų spręsti panaudojant biudžeto lėšas; ypač pabrėžia, kad 2010 m. biudžete bus numatoma lėšų tokiems svarbiems uždaviniams, kaip optimalių ir lygių galimybių naudotis vertimo paslaugomis užtikrinimas Parlamento nariams ir veikla, susijusi su didesniu Parlamento teisėkūros vaidmeniu;

Bendroji programa

| 2. | pažymi, kad, kaip siūlė Biuras, bendras 2010 m. biudžeto dydis ir toliau neviršytų daugiametės finansinės programos 5 išlaidų kategorijoje (administracinės išlaidos) įprastinės savanoriškai nustatytos 20 proc. ribos; pažymi, kad siūloma padidinti lėšų 3,98 proc., o tada bendras padidėjimas būtų šiek tiek didesnis negu asignavimų 2009 m. pagal šią išlaidų kategoriją padidėjimas 19,67 proc.; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad, kaip siūlė Biuras, bendras 2010 m. biudžeto dydis ir toliau neviršytų daugiametės finansinės programos 5 išlaidų kategorijoje (administracinės išlaidos) įprastinės savanoriškai nustatytos 20 proc. ribos; pažymi, kad siūloma padidinti lėšų 3,98 proc., o tada bendras padidėjimas būtų šiek tiek didesnis negu asignavimų 2009 m. pagal šią išlaidų kategoriją padidėjimas 19,67 proc.;

| 3. | nusprendžia, siekdamas palikti didesnę maržą, kurią turėdamas naujas Parlamentas rudenį galėtų turėti daugiau veiksmų laisvės, ir siekdamas kuo daugiau sutaupyti, kad šiuo etapu bendras biudžetas turi būti 1 590 012 726 EUR, t. y. 3,92 proc. didesnis; nusprendžia palikti rezervą nenumatytoms išlaidoms tokio pat dydžio kaip 2009 m. (10 mln. EUR); |
| --- | --- |

3.

nusprendžia, siekdamas palikti didesnę maržą, kurią turėdamas naujas Parlamentas rudenį galėtų turėti daugiau veiksmų laisvės, ir siekdamas kuo daugiau sutaupyti, kad šiuo etapu bendras biudžetas turi būti 1 590 012 726 EUR, t. y. 3,92 proc. didesnis; nusprendžia palikti rezervą nenumatytoms išlaidoms tokio pat dydžio kaip 2009 m. (10 mln. EUR);

| 4. | mano, turėdamas mintyje daugiametį daugumos išlaidų kategorijų ir pagrindinių projektų, kurie pradėti vykdyti institucijos viduje, pobūdį, kad reikia geriau planuoti vidutinės trukmės biudžeto poreikius ir siekti daugiau skaidrumo; mano, kad labai svarbu, jog visas pasiūlymas dėl biudžeto ar bent didžioji jo dalis būtų pateikta pavasarį sąmatų rengimo etapu, ir mano, kad vadinamuosius taisomuosius raštus rudenį būtina naudoti iš tiesų tik nenumatytais atvejais ir (arba) atliekant techninius atnaujinimus; |
| --- | --- |

4.

mano, turėdamas mintyje daugiametį daugumos išlaidų kategorijų ir pagrindinių projektų, kurie pradėti vykdyti institucijos viduje, pobūdį, kad reikia geriau planuoti vidutinės trukmės biudžeto poreikius ir siekti daugiau skaidrumo; mano, kad labai svarbu, jog visas pasiūlymas dėl biudžeto ar bent didžioji jo dalis būtų pateikta pavasarį sąmatų rengimo etapu, ir mano, kad vadinamuosius taisomuosius raštus rudenį būtina naudoti iš tiesų tik nenumatytais atvejais ir (arba) atliekant techninius atnaujinimus;

| 5. | pabrėžia, kad sprendžiant visus pagrindinius klausimus labai svarbu, jog Biuras ir Biudžeto komitetas, išlaikydami oficialias kiekvieno organo prerogatyvas, laiku bendradarbiautų bendrai nustatydami ketinamų priimti sprendimų pasekmes biudžetui; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad sprendžiant visus pagrindinius klausimus labai svarbu, jog Biuras ir Biudžeto komitetas, išlaikydami oficialias kiekvieno organo prerogatyvas, laiku bendradarbiautų bendrai nustatydami ketinamų priimti sprendimų pasekmes biudžetui;

| 6. | teigiamai vertina tai, kad antriems metams pratęstas bandomasis Biuro ir Biudžeto komiteto glaudesnio bendradarbiavimo projektas, ir primena, kad būtina laikytis pasitikėjimo ir skaidrumo principų; įspėja, kad reikia vengti tendencijos, kai minėtasis bendradarbiavimas, užuot buvęs tikru dialogu, tampa tik formalus ir kai svarbiausi sprendimai priimami pirma laiko; primygtinai reikalauja išlaikyti ir ateityje gerinti tarpusavio bendradarbiavimo dvasią, kartu išsaugant kiekvieno organo prerogatyvas; primena, kad vienas iš esminių bandomojo projekto aspektų – išankstinės konsultacijos dėl klausimų, kurie turi didelį poveikį biudžetui; |
| --- | --- |

6.

teigiamai vertina tai, kad antriems metams pratęstas bandomasis Biuro ir Biudžeto komiteto glaudesnio bendradarbiavimo projektas, ir primena, kad būtina laikytis pasitikėjimo ir skaidrumo principų; įspėja, kad reikia vengti tendencijos, kai minėtasis bendradarbiavimas, užuot buvęs tikru dialogu, tampa tik formalus ir kai svarbiausi sprendimai priimami pirma laiko; primygtinai reikalauja išlaikyti ir ateityje gerinti tarpusavio bendradarbiavimo dvasią, kartu išsaugant kiekvieno organo prerogatyvas; primena, kad vienas iš esminių bandomojo projekto aspektų – išankstinės konsultacijos dėl klausimų, kurie turi didelį poveikį biudžetui;

| 7. | mano, kad pagrindinis elementas, kurį būtina išsamiai apsvarstyti biudžeto aspektu – dydis finansinių išteklių, kurių reikia spręsti pagrindiniams klausimams, įskaitant vidaus ir išorės išteklių, reikalingų pagrindinėms tarnyboms ir projektams vykdyti, santykį; primygtinai ragina vykdomuosius organus turėti tai mintyje ir atitinkamai veikti siekiant parengti rentabilius sprendimus, kuriuos taikant būtų išvengta pastangų dubliavimo ir kurie būtų paremti išankstine sudėtinių politikos aspektų analize; |
| --- | --- |

7.

mano, kad pagrindinis elementas, kurį būtina išsamiai apsvarstyti biudžeto aspektu – dydis finansinių išteklių, kurių reikia spręsti pagrindiniams klausimams, įskaitant vidaus ir išorės išteklių, reikalingų pagrindinėms tarnyboms ir projektams vykdyti, santykį; primygtinai ragina vykdomuosius organus turėti tai mintyje ir atitinkamai veikti siekiant parengti rentabilius sprendimus, kuriuos taikant būtų išvengta pastangų dubliavimo ir kurie būtų paremti išankstine sudėtinių politikos aspektų analize;

Specialieji klausimai

Etatai ir pertvarka

| 8. | turėdamas mintyje tai, kad jau pritarta nuostatai nemažai padidinti lėšų 2009 m., atitinkamai atsižvelgia į pasiūlymus pertvarkyti tarnybas ir į Biuro pasiūlytus Personalo plano pakeitimus; pabrėžia, kad pageidauja apsvarstyti susijusių biudžeto išteklių klausimą po to, kai pagal visus pateiktus prašymus, įskaitant frakcijų prašymus, bus susidarytas bendras vaizdas, ir pabrėžia, kad tada norės išsamiai apsvarstyti visą paketą, atsižvelgdamas į poreikį pagerinti sustiprėjusį Parlamento teisėkūros vaidmenį; taigi nusprendžia nesteigti 30 naujų etatų šiuo etapu; pažymi, kad perskirstoma labai mažai siūlomų etatų, ir ragina dėti daugiau pastangų sprendžiant šį klausimą; |
| --- | --- |

8.

turėdamas mintyje tai, kad jau pritarta nuostatai nemažai padidinti lėšų 2009 m., atitinkamai atsižvelgia į pasiūlymus pertvarkyti tarnybas ir į Biuro pasiūlytus Personalo plano pakeitimus; pabrėžia, kad pageidauja apsvarstyti susijusių biudžeto išteklių klausimą po to, kai pagal visus pateiktus prašymus, įskaitant frakcijų prašymus, bus susidarytas bendras vaizdas, ir pabrėžia, kad tada norės išsamiai apsvarstyti visą paketą, atsižvelgdamas į poreikį pagerinti sustiprėjusį Parlamento teisėkūros vaidmenį; taigi nusprendžia nesteigti 30 naujų etatų šiuo etapu; pažymi, kad perskirstoma labai mažai siūlomų etatų, ir ragina dėti daugiau pastangų sprendžiant šį klausimą;

| 9. | šiomis aplinkybėmis atsižvelgia į tai, kad Biuras 2009 m. balandžio 1 d. posėdyje vienbalsiai patvirtino Infrastruktūros ir logistikos (INLO) GD pertvarkos, susijusios su Parlamento pastatų priežiūra ir valdymu, planą ir pritarė tam, kad siekiant pagerinti biudžeto kontrolę ir viešųjų pirkimų procedūras būtų įsteigtos specialios centralizuotos tarnybos; pabrėžia, kad galutiniai sprendimai dėl atitinkamo išteklių, skirtų INLO GD ir kitoms tarnyboms, dydžio priimami rudenį per pirmąjį biudžeto svarstymą taikant įprastines procedūras; pabrėžia, kad biudžeto aspektu reikia nuspręsti, kiek Parlamentui reikia turėti nuosavybės tvarkymo patirties tam, kad galėtų užtikrinti, jog išorės paslaugų teikėjams patikėtos priežiūros užduotys bus tinkamai apibrėžtos ir jų vykdymas atitinkamai kontroliuojamas; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad vienintelėje paminėtoje išorės institucijos ataskaitoje visų pirma aptariamas pastatų saugumas, taip pat jų priežiūros ir valdymo klausimai ir tai, kaip būtų galima juos geriau spręsti; |
| --- | --- |

9.

šiomis aplinkybėmis atsižvelgia į tai, kad Biuras 2009 m. balandžio 1 d. posėdyje vienbalsiai patvirtino Infrastruktūros ir logistikos (INLO) GD pertvarkos, susijusios su Parlamento pastatų priežiūra ir valdymu, planą ir pritarė tam, kad siekiant pagerinti biudžeto kontrolę ir viešųjų pirkimų procedūras būtų įsteigtos specialios centralizuotos tarnybos; pabrėžia, kad galutiniai sprendimai dėl atitinkamo išteklių, skirtų INLO GD ir kitoms tarnyboms, dydžio priimami rudenį per pirmąjį biudžeto svarstymą taikant įprastines procedūras; pabrėžia, kad biudžeto aspektu reikia nuspręsti, kiek Parlamentui reikia turėti nuosavybės tvarkymo patirties tam, kad galėtų užtikrinti, jog išorės paslaugų teikėjams patikėtos priežiūros užduotys bus tinkamai apibrėžtos ir jų vykdymas atitinkamai kontroliuojamas; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad vienintelėje paminėtoje išorės institucijos ataskaitoje visų pirma aptariamas pastatų saugumas, taip pat jų priežiūros ir valdymo klausimai ir tai, kaip būtų galima juos geriau spręsti;

| 10. | mano, kad būtina, jog vidutinės trukmės ir ilgojo laikotarpių pastatų strategijos planas rudenį būtų pateiktas laiku prieš pirmąjį svarstymą tam, kad būtų galima priimti sprendimus dėl biudžeto; todėl labai pritaria Generalinio sekretoriaus įsipareigojimui kuo greičiau prasidėjus naujai kadencijai pateikti Biurui projektą; pritaria Biurui dėl to, kad šiuo biudžeto sudarymo procedūros etapu būtų iki 18 500 000 EUR sumažintas su pastatais susijęs rezervas iki tol, kol aiškiau nustačius šios srities strategiją bus įrašyti atitinkami asignavimai; |
| --- | --- |

10.

mano, kad būtina, jog vidutinės trukmės ir ilgojo laikotarpių pastatų strategijos planas rudenį būtų pateiktas laiku prieš pirmąjį svarstymą tam, kad būtų galima priimti sprendimus dėl biudžeto; todėl labai pritaria Generalinio sekretoriaus įsipareigojimui kuo greičiau prasidėjus naujai kadencijai pateikti Biurui projektą; pritaria Biurui dėl to, kad šiuo biudžeto sudarymo procedūros etapu būtų iki 18 500 000 EUR sumažintas su pastatais susijęs rezervas iki tol, kol aiškiau nustačius šios srities strategiją bus įrašyti atitinkami asignavimai;

| 11. | mano, kad labai svarbu parengti naują saugumo politiką ir siekti tam tikrų šio sektoriaus tikslų, turint mintyje specialų Parlamento veiklos pobūdį ir poreikį kartu su saugumu užtikrinti atvirumą; mano, kad, atsižvelgiant į minėtuosius strateginius ir veiklos poreikius, atitinkamus biudžeto išteklius galima svarstyti vykdant 2010 m. biudžeto sudarymo procedūrą; teigiamai vertina Biuro pareiškimą dėl optimalaus išteklių naudojimo ir ypač jo nurodymus, susijusius su rentabilia vidaus ir išorės darbuotojų skaičiaus pusiausvyra; vis dėlto yra susirūpinęs tuo, kad aiškiai nenurodytos veiklos ir finansinės pasekmės vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais, galimos įsteigus naują direktoratą, turintį keturis skyrius; |
| --- | --- |

11.

mano, kad labai svarbu parengti naują saugumo politiką ir siekti tam tikrų šio sektoriaus tikslų, turint mintyje specialų Parlamento veiklos pobūdį ir poreikį kartu su saugumu užtikrinti atvirumą; mano, kad, atsižvelgiant į minėtuosius strateginius ir veiklos poreikius, atitinkamus biudžeto išteklius galima svarstyti vykdant 2010 m. biudžeto sudarymo procedūrą; teigiamai vertina Biuro pareiškimą dėl optimalaus išteklių naudojimo ir ypač jo nurodymus, susijusius su rentabilia vidaus ir išorės darbuotojų skaičiaus pusiausvyra; vis dėlto yra susirūpinęs tuo, kad aiškiai nenurodytos veiklos ir finansinės pasekmės vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais, galimos įsteigus naują direktoratą, turintį keturis skyrius;

| 12. | taip pat tikisi gauti išlaidų taupymo planą, kurį, kaip pareikalauta 2008 m., jau parengė Vadovybės GD, ir vis nerimauja dėl to, kad daugėja išlaidų, skirtų veiklai finansuoti pagal biudžeto eilutes, susijusias su saugumu ir su saugumui užtikrinti skirta įranga; |
| --- | --- |

12.

taip pat tikisi gauti išlaidų taupymo planą, kurį, kaip pareikalauta 2008 m., jau parengė Vadovybės GD, ir vis nerimauja dėl to, kad daugėja išlaidų, skirtų veiklai finansuoti pagal biudžeto eilutes, susijusias su saugumu ir su saugumui užtikrinti skirta įranga;

| 13. | nuo pradžių pritaria pasiūlymams pertvarkyti žmogiškųjų išteklių valdymo tarnybas ir džiaugiasi, kad ketinama vadovautis didesnio nuoseklumo siekio, misijos aiškumo ir sąveikos kūrimo principais; labai pritaria tam, kad šio tikslo reikėtų siekti naudojantis turimais ištekliais, įskaitant vidinį darbuotojų perskirstymą, tačiau tuo pat metu norėtų geriau žinoti pasekmes vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais; |
| --- | --- |

13.

nuo pradžių pritaria pasiūlymams pertvarkyti žmogiškųjų išteklių valdymo tarnybas ir džiaugiasi, kad ketinama vadovautis didesnio nuoseklumo siekio, misijos aiškumo ir sąveikos kūrimo principais; labai pritaria tam, kad šio tikslo reikėtų siekti naudojantis turimais ištekliais, įskaitant vidinį darbuotojų perskirstymą, tačiau tuo pat metu norėtų geriau žinoti pasekmes vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais;

Daugiakalbystė

| 14. | primena savo pageidavimą, kad 2010 m. biudžete būtų numatyta lėšų siekiant užtikrinti Parlamento nariams lygias galimybes naudotis vertimo paslaugomis; džiaugiasi tuo, kad administracija stengiasi patenkinti šį pageidavimą, bet mano, kad akivaizdu, jog taip pat būtina siekti kuo geriau panaudoti išteklius; |
| --- | --- |

14.

primena savo pageidavimą, kad 2010 m. biudžete būtų numatyta lėšų siekiant užtikrinti Parlamento nariams lygias galimybes naudotis vertimo paslaugomis; džiaugiasi tuo, kad administracija stengiasi patenkinti šį pageidavimą, bet mano, kad akivaizdu, jog taip pat būtina siekti kuo geriau panaudoti išteklius;

| 15. | ragina Biurą ir Biudžeto komitetą skubiai kreiptis į Institucijų darbo grupę daugiakalbystės klausimais siekiant parengti pasiūlymą (techninio lygio) tam, kad būtų užtikrintas geresnis institucijų bendradarbiavimas šioje srityje, ypač susijęs su bet kokių laisvų pajėgumų panaudojimu; nusivylęs, pavyzdžiui, dėl to, kad vargu ar iš viso naudojama esama institucijų geresnio dalijimosi vertimais sistema; tikisi, kad prieš pirmąjį svarstymą bus pateiktas pasiūlymas, kuriame bus nurodytos turimos galimybės, kaip tai pagerinti; be to, labai domisi naujomis jo vertimo tarnyboms skirtomis techninėmis priemonėmis ir prašo 2010 m. pateikti informacijos apie jų plėtrą ir atitinkamas pasekmes biudžetui, taip pat apie vertimo priemonės “Euramis” tyrimą; pritartų tam, kad atliekant šį tyrimą būtų vertinama, ar ši priemonė galėtų paskatinti geresnį tarpinstitucinį bendradarbiavimą vertimo srityje, taip pat, kad būtų vertinami laimėjimai veiksmingumo ir sąnaudų taupymo požiūriu, kurie galėtų padėti mažiau priklausyti nuo išorės vertimo paslaugų; |
| --- | --- |

15.

ragina Biurą ir Biudžeto komitetą skubiai kreiptis į Institucijų darbo grupę daugiakalbystės klausimais siekiant parengti pasiūlymą (techninio lygio) tam, kad būtų užtikrintas geresnis institucijų bendradarbiavimas šioje srityje, ypač susijęs su bet kokių laisvų pajėgumų panaudojimu; nusivylęs, pavyzdžiui, dėl to, kad vargu ar iš viso naudojama esama institucijų geresnio dalijimosi vertimais sistema; tikisi, kad prieš pirmąjį svarstymą bus pateiktas pasiūlymas, kuriame bus nurodytos turimos galimybės, kaip tai pagerinti; be to, labai domisi naujomis jo vertimo tarnyboms skirtomis techninėmis priemonėmis ir prašo 2010 m. pateikti informacijos apie jų plėtrą ir atitinkamas pasekmes biudžetui, taip pat apie vertimo priemonės “Euramis” tyrimą; pritartų tam, kad atliekant šį tyrimą būtų vertinama, ar ši priemonė galėtų paskatinti geresnį tarpinstitucinį bendradarbiavimą vertimo srityje, taip pat, kad būtų vertinami laimėjimai veiksmingumo ir sąnaudų taupymo požiūriu, kurie galėtų padėti mažiau priklausyti nuo išorės vertimo paslaugų;

| 16. | prašo Generalinį sekretorių pateikti vertimo ekonominės naudos analizę tuo laikotarpiu, kai jo poreikis didžiausias, įskaitant išorės vertimo paslaugas, kurias teikia laisvai samdomi vertėjai, ir galimybės naudoti alternatyvius darbo metodus analizę; |
| --- | --- |

16.

prašo Generalinį sekretorių pateikti vertimo ekonominės naudos analizę tuo laikotarpiu, kai jo poreikis didžiausias, įskaitant išorės vertimo paslaugas, kurias teikia laisvai samdomi vertėjai, ir galimybės naudoti alternatyvius darbo metodus analizę;

| 17. | reikalauja pateikti naujus duomenis apie tai, kaip minėtuoju dalijimusi ištekliais galėtų būti naudojamasi visose srityse, kuriose institucijos turi laikinai neišnaudotų pajėgumų (vertimas žodžiu, patalpų nuoma, kopijavimo paslaugos ir kt.), nemažinant institucijų nepriklausomybės ir veiklos pajėgumų; |
| --- | --- |

17.

reikalauja pateikti naujus duomenis apie tai, kaip minėtuoju dalijimusi ištekliais galėtų būti naudojamasi visose srityse, kuriose institucijos turi laikinai neišnaudotų pajėgumų (vertimas žodžiu, patalpų nuoma, kopijavimo paslaugos ir kt.), nemažinant institucijų nepriklausomybės ir veiklos pajėgumų;

Teisės aktai

| 18. | teigiamai vertina tai, kad Biuro pasiūlymas grindžiamas pagrindiniu praėjusių metų prioritetu, būtent teisėkūros darbu, bet mano, kad vis dar reikia analizuoti pasiūlymus dėl naujų etatų ir, kaip minėta, visus juos kartu apsvarstyti; teigiamai vertina tai, kad 2009 m. biudžete daugiausia papildomų lėšų numatyta klausimams, susijusiems su teisėkūra ir ypač su bendro sprendimo procedūra, finansuoti; |
| --- | --- |

18.

teigiamai vertina tai, kad Biuro pasiūlymas grindžiamas pagrindiniu praėjusių metų prioritetu, būtent teisėkūros darbu, bet mano, kad vis dar reikia analizuoti pasiūlymus dėl naujų etatų ir, kaip minėta, visus juos kartu apsvarstyti; teigiamai vertina tai, kad 2009 m. biudžete daugiausia papildomų lėšų numatyta klausimams, susijusiems su teisėkūra ir ypač su bendro sprendimo procedūra, finansuoti;

Informacijos ir ryšių technologijos (IRT)

| 19. | primena, kad buvo prašyta pateikti paaiškinimą dėl IT sektoriaus, ir tikisi, kad bus parengtas aiškus Parlamento bendros IRT strategijos planas, kuris būtinas siekiant kuo geriau išnaudoti turimus išteklius; tvirtai įsitikinęs, kad toks planas turi būti nuoseklus, jame turi būti nustatyta tiksli būtinos centralizacijos ir masto ekonomikos, jau numanomos steigiant naują atskirą šios srities GD, pusiausvyra, taip pat poreikis išlaikyti būtiną lankstumą kitų GD lygmeniu; pageidauja, kad Biuras imtųsi atsargumo priemonių, kad būtų išvengta išlaidų sutapimo ir dubliavimosi; ragina Biurą užtikrinti, kad į minėtąjį planą būtų įtraukta IRT saugumas ir frakcijų poreikiai; |
| --- | --- |

19.

primena, kad buvo prašyta pateikti paaiškinimą dėl IT sektoriaus, ir tikisi, kad bus parengtas aiškus Parlamento bendros IRT strategijos planas, kuris būtinas siekiant kuo geriau išnaudoti turimus išteklius; tvirtai įsitikinęs, kad toks planas turi būti nuoseklus, jame turi būti nustatyta tiksli būtinos centralizacijos ir masto ekonomikos, jau numanomos steigiant naują atskirą šios srities GD, pusiausvyra, taip pat poreikis išlaikyti būtiną lankstumą kitų GD lygmeniu; pageidauja, kad Biuras imtųsi atsargumo priemonių, kad būtų išvengta išlaidų sutapimo ir dubliavimosi; ragina Biurą užtikrinti, kad į minėtąjį planą būtų įtraukta IRT saugumas ir frakcijų poreikiai;

| 20. | be to, atkreipia dėmesį į pasiūlymą dėl galutinio trejų metų plano etapo, siekiant panaudoti šios srities patirtį ir mažinti priklausomybę nuo išorės konsultantų, ir į pasiūlymą padidinti etatų skaičių; pakartoja savo nuomonę, kad įdarbinus daugiau darbuotojų būtų sutaupyta konsultacijoms numatytų lėšų, ir laukia, kol bus pateikta šių išlaidų ir išlaidų, susijusių su patvirtintu ir (arba) siūlomu darbuotojų skaičiaus padidėjimu, trejų metų apžvalga; |
| --- | --- |

20.

be to, atkreipia dėmesį į pasiūlymą dėl galutinio trejų metų plano etapo, siekiant panaudoti šios srities patirtį ir mažinti priklausomybę nuo išorės konsultantų, ir į pasiūlymą padidinti etatų skaičių; pakartoja savo nuomonę, kad įdarbinus daugiau darbuotojų būtų sutaupyta konsultacijoms numatytų lėšų, ir laukia, kol bus pateikta šių išlaidų ir išlaidų, susijusių su patvirtintu ir (arba) siūlomu darbuotojų skaičiaus padidėjimu, trejų metų apžvalga;

| 21. | atitinkamai atsižvelgia į Biuro priimtą IT valdymo planą ir pabrėžia, kad labai svarbu, jog prioritetai būtų nustatomi aiškiai ir teisingai, siekiant ribotus finansinius išteklius panaudoti kuo geresniu visam Parlamentui būdu; atsižvelgdamas į tai, taip pat reikalauja paaiškinti IRT srities paslaugų teikėjų ir kliento santykius ir nurodyti, kokiu mastu klientas gali pageidauti, kurie projektai turėtų būti atlikti, kaip gaunamas šiems projektams vykdyti reikiamas finansavimas, ir pagaliau, kaip užtikrinama, kad šie projektai būtų pritaikyti prie visos strategijos; |
| --- | --- |

21.

atitinkamai atsižvelgia į Biuro priimtą IT valdymo planą ir pabrėžia, kad labai svarbu, jog prioritetai būtų nustatomi aiškiai ir teisingai, siekiant ribotus finansinius išteklius panaudoti kuo geresniu visam Parlamentui būdu; atsižvelgdamas į tai, taip pat reikalauja paaiškinti IRT srities paslaugų teikėjų ir kliento santykius ir nurodyti, kokiu mastu klientas gali pageidauti, kurie projektai turėtų būti atlikti, kaip gaunamas šiems projektams vykdyti reikiamas finansavimas, ir pagaliau, kaip užtikrinama, kad šie projektai būtų pritaikyti prie visos strategijos;

Daugiamečiai projektai

| 22. | pakartoja savo nuomonę, kad įgyvendinant daugybę svarbių informacijos ir analizės srities iniciatyvų ir projektų, skirtų darbui Parlamento nariams ir darbuotojams palengvinti, kaip antai nauja bibliotekos analitinė tarnyba, komitetų politikos skyriai, taip pat įvairūs kiti turimos informacijos šaltiniai ir (arba) sistemos, labai prisidedama gerinant jo darbą, bet taip pat padidėja asignavimų sumos; taigi mano, kad siekiant užtikrinti nuoseklumą ir gerą visų išteklių naudojimą iš tiesų naudinga įvertinti biudžeto ir su veikla susijusius išteklius, todėl primena savo ankstesnį sprendimą dėl šio klausimo pateikimo; palankiai vertina administracijos pastangas įdiegti žinių valdymo sistemą; |
| --- | --- |

22.

pakartoja savo nuomonę, kad įgyvendinant daugybę svarbių informacijos ir analizės srities iniciatyvų ir projektų, skirtų darbui Parlamento nariams ir darbuotojams palengvinti, kaip antai nauja bibliotekos analitinė tarnyba, komitetų politikos skyriai, taip pat įvairūs kiti turimos informacijos šaltiniai ir (arba) sistemos, labai prisidedama gerinant jo darbą, bet taip pat padidėja asignavimų sumos; taigi mano, kad siekiant užtikrinti nuoseklumą ir gerą visų išteklių naudojimą iš tiesų naudinga įvertinti biudžeto ir su veikla susijusius išteklius, todėl primena savo ankstesnį sprendimą dėl šio klausimo pateikimo; palankiai vertina administracijos pastangas įdiegti žinių valdymo sistemą;

| 23. | atsižvelgia į tai, kad į Biuro pasiūlymus jau numatytu mastu įtrauktas internetinės televizijos kanalo (Web TV) projektas; vis dėlto labai norėtų gauti daugiau informacijos apie vadinamąjį pelną iš šios investicijos, būtent apie žiūrovų skaičiaus statistiką ir ateities perspektyvas; taip pat norėtų gauti informacijos apie tai, ar dėl Web TV šiuo metu jau mažėja kito tipo spausdintinės informacijos poreikis ar mažės ateityje; |
| --- | --- |

23.

atsižvelgia į tai, kad į Biuro pasiūlymus jau numatytu mastu įtrauktas internetinės televizijos kanalo (Web TV) projektas; vis dėlto labai norėtų gauti daugiau informacijos apie vadinamąjį pelną iš šios investicijos, būtent apie žiūrovų skaičiaus statistiką ir ateities perspektyvas; taip pat norėtų gauti informacijos apie tai, ar dėl Web TV šiuo metu jau mažėja kito tipo spausdintinės informacijos poreikis ar mažės ateityje;

| 24. | atkreipia dėmesį į Biuro pasiūlymą įrašyti specialius asignavimus, skirtus ekspertų tyrimams, susijusiems su Europos istorijos namais; tikisi gauti aiškią visiems projektams finansuoti numatytų išlaidų, įskaitant administracines išlaidas, apžvalgą ne vėliau, negu bus pradėtas svarstyti 2011 m. biudžeto sudarymo procedūros pirminis sąmatos projektas; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į Biuro pasiūlymą įrašyti specialius asignavimus, skirtus ekspertų tyrimams, susijusiems su Europos istorijos namais; tikisi gauti aiškią visiems projektams finansuoti numatytų išlaidų, įskaitant administracines išlaidas, apžvalgą ne vėliau, negu bus pradėtas svarstyti 2011 m. biudžeto sudarymo procedūros pirminis sąmatos projektas;

| 25. | pageidauja suteikti Lankytojų centrui tikrą galimybę pradėti veiklą ir kuo greičiau atverti duris, bet kuriuo atveju ne vėliau kaip 2010 m. pradžioje; todėl laukia galutinio sprendimo dėl valdymo koncepcijos tam, kad būtų pasiekti nurodyti tikslai, ir kuri visų pirma būtų pagrįsta iš tiesų gaunama turimų pasirinkčių ekonomine nauda; pabrėžia, pavyzdžiui, kad užsakomosiomis paslaugomis paremtas sprendimas turėtų daryti labai ribotą poveikį arba neturėti jokio poveikio vidaus personalo planui, ir atvirkščiai; |
| --- | --- |

25.

pageidauja suteikti Lankytojų centrui tikrą galimybę pradėti veiklą ir kuo greičiau atverti duris, bet kuriuo atveju ne vėliau kaip 2010 m. pradžioje; todėl laukia galutinio sprendimo dėl valdymo koncepcijos tam, kad būtų pasiekti nurodyti tikslai, ir kuri visų pirma būtų pagrįsta iš tiesų gaunama turimų pasirinkčių ekonomine nauda; pabrėžia, pavyzdžiui, kad užsakomosiomis paslaugomis paremtas sprendimas turėtų daryti labai ribotą poveikį arba neturėti jokio poveikio vidaus personalo planui, ir atvirkščiai;

Galutinės nuostatos

| 26. | pabrėžia, kad rudenį iki pirmojo biudžeto svarstymo reikėtų išsamiau patikrinti pavienius biudžeto punktus; juos išnagrinėjus reikėtų priimti galutinius sprendimus dėl biudžeto; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad rudenį iki pirmojo biudžeto svarstymo reikėtų išsamiau patikrinti pavienius biudžeto punktus; juos išnagrinėjus reikėtų priimti galutinius sprendimus dėl biudžeto;

| 27. | atsižvelgdamas į tai, kas išvardyta pirmiau, patvirtina sąmatą ir primena, kad biudžeto projekto tvirtinimas vyks per pirmąjį svarstymą 2009 m. spalio mėn. pagal Sutartyje nustatytą balsavimo procedūrą; |
| --- | --- |

27.

atsižvelgdamas į tai, kas išvardyta pirmiau, patvirtina sąmatą ir primena, kad biudžeto projekto tvirtinimas vyks per pirmąjį svarstymą 2009 m. spalio mėn. pagal Sutartyje nustatytą balsavimo procedūrą;

*

* *

| 28. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir sąmatą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

28.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir sąmatą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 248, 2002.9.16, p. 1.

(2)  OL C 139, 2006.6.14, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0096.

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienis

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/249 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/249

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisDirektyvos ir vienuolikos nebeaktualių bendrosios žuvininkystės politikos srities sprendimų panaikinimas *

P6_TA(2009)0350

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo panaikinama Direktyva 83/515/EEB ir 11 nebeaktualių bendrosios žuvininkystės politikos srities sprendimų (COM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS))

2010/C 212 E/35

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2009)0088),

atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnį ir 300 straipsnio 2 dalį bei į pirmos pastraipos trečią dalį, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6–0094/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 43 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto (A6–0203/2009) pranešimą,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/249 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/249

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienis14 nebeaktualių bendrosios žuvininkystės politikos srities reglamentų panaikinimas *

P6_TA(2009)0351

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo panaikinama 14 nebeaktualių bendrosios žuvininkystės politikos srities reglamentų (COM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS))

2010/C 212 E/36

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2009)0089),

atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6–0095/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 43 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A6–0202/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/250 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/250

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisParama kaimo plėtrai naudojant Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP) *

P6_TA(2009)0352

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (COM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS))

2010/C 212 E/37

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2009)0038),

atsižvelgdamas į EB sutarties 36 ir 37 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6–0051/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A6–0259/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | Pripažįsta, kad yra tam tikrų neaiškumų, susijusių su galimybe turėti maržą pagal 2 išlaidų kategoriją; pabrėžia, kad dėl ekonomikos atkūrimo plano finansavimo neturėtų kilti grėsmės būsimų tos išlaidų kategorijos poreikių finansavimui; pažymi, kad yra linkęs taikyti finansinių metų, kurie baigiasi, maržas; |
| --- | --- |

2.

Pripažįsta, kad yra tam tikrų neaiškumų, susijusių su galimybe turėti maržą pagal 2 išlaidų kategoriją; pabrėžia, kad dėl ekonomikos atkūrimo plano finansavimo neturėtų kilti grėsmės būsimų tos išlaidų kategorijos poreikių finansavimui; pažymi, kad yra linkęs taikyti finansinių metų, kurie baigiasi, maržas;

| 3. | primena, kad dėl metinių sumų bus sprendžiama kasmetės biudžeto sudarymo procedūros metu, atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo 38 punkto nuostatas (1); |
| --- | --- |

3.

primena, kad dėl metinių sumų bus sprendžiama kasmetės biudžeto sudarymo procedūros metu, atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo 38 punkto nuostatas (1);

| 4. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 5. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

5.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 6. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

6.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas


  1 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (1a) | Europos ekonomikos atkūrimo planas turėtų būti finansuojamas laikantis Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo nuostatų (2). |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(1a)

Europos ekonomikos atkūrimo planas turėtų būti finansuojamas laikantis Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo nuostatų (2).

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (1b) | Negalima 2 išlaidų kategorijos maržos sumų laikyti savaime suprantamu dalyku ir sudarant kiekvieną susitarimą dėl ekonomikos atkūrimo plano negali būti rizikuojama bet kurioje išlaidų kategorijoje numatytais ateities poreikiais. |
| --- | --- |

(1b)

Negalima 2 išlaidų kategorijos maržos sumų laikyti savaime suprantamu dalyku ir sudarant kiekvieną susitarimą dėl ekonomikos atkūrimo plano negali būti rizikuojama bet kurioje išlaidų kategorijoje numatytais ateities poreikiais.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

2 konstatuojamoji dalis

| (2) | Valstybėms narėms t urėtų būti suteikta galimybė per Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP) pasinaudoti
  1,5 mlrd. EUR
  iš šios sumos, siekiant suteikti plačiajuosčio interneto prieigą kaimo vietovėse ir paskatinti veiklą, susijusią su Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 16a straipsnio 1 dalies a–f punktuose nustatytomis prioritetinėmis sritimis (toliau – nauji uždaviniai). |
| --- | --- |

(2)

Valstybėms narėms t urėtų būti suteikta galimybė per Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP) pasinaudoti
  1,5 mlrd. EUR
  iš šios sumos, siekiant suteikti plačiajuosčio interneto prieigą kaimo vietovėse ir paskatinti veiklą, susijusią su Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 16a straipsnio 1 dalies a–f punktuose nustatytomis prioritetinėmis sritimis (toliau – nauji uždaviniai).

| (2) | Valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė per Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP) pasinaudoti
  1 020 mln. EUR
  iš šios sumos, siekiant suteikti plačiajuosčio interneto prieigą kaimo vietovėse ir paskatinti veiklą, susijusią su Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 16a straipsnio 1 dalies a–f punktuose nustatytomis prioritetinėmis sritimis (toliau – nauji uždaviniai).
  Iš šios sumos 850 mln. EUR turėtų būti skirti 2009 metams, o 170 mln. EUR turėtų būti užtikrinti taikant kompensavimo mechanizmą vykdant taikinimo procedūrą dėl 2010 m. biudžeto, ir juos bus galima panaudoti 2010 m. |
| --- | --- |

(2)

Valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė per Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP) pasinaudoti
  1 020 mln. EUR
  iš šios sumos, siekiant suteikti plačiajuosčio interneto prieigą kaimo vietovėse ir paskatinti veiklą, susijusią su Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 16a straipsnio 1 dalies a–f punktuose nustatytomis prioritetinėmis sritimis (toliau – nauji uždaviniai).
  Iš šios sumos 850 mln. EUR turėtų būti skirti 2009 metams, o 170 mln. EUR turėtų būti užtikrinti taikant kompensavimo mechanizmą vykdant taikinimo procedūrą dėl 2010 m. biudžeto, ir juos bus galima panaudoti 2010 m.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (2a) | Biudžeto valdymo institucija 2009 metų biudžeto eilutę, skirtą kaimo plėtrai, padidino 249 840 000 milijonais eurų. Šios papildomos lėšos turi būti skirtos priemonėms, finansuojamoms iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), vykdant Europos ekonomikos atkūrimo planą. |
| --- | --- |

(2a)

Biudžeto valdymo institucija 2009 metų biudžeto eilutę, skirtą kaimo plėtrai, padidino 249 840 000 milijonais eurų. Šios papildomos lėšos turi būti skirtos priemonėms, finansuojamoms iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), vykdant Europos ekonomikos atkūrimo planą.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 konstatuojamoji dalis

| (4) | Siekdamos užtikrinti, kad papildomas Bendrijos finansavimas kiekvienai valstybei narei būtų paskirstomas nuosekliai vadovaujantis dviejų politikos priemonių paketų tikslais (nauji uždaviniai ir plačiajuostis internetas), valstybės narės turėtų savo nacionalinės strategijos planuose nurodyti orientacinę sumą, kurią sudaro lėšos, gautos pritaikius privalomąjį moduliavimą, nepanaudotos lėšos, sukauptos pagal Reglamento (EB) Nr... 136 straipsnį, ir padidinti bendrieji įsipareigojimai, kaip nustatyta Tarybos reglamentu 2006/493/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu ... Šios sumos bus skiriamos plačiajuosčio interneto infrastruktūrai kaimo vietovėse sukurti
  ir
  naujiems uždaviniams spręsti. |
| --- | --- |

(4)

Siekdamos užtikrinti, kad papildomas Bendrijos finansavimas kiekvienai valstybei narei būtų paskirstomas nuosekliai vadovaujantis dviejų politikos priemonių paketų tikslais (nauji uždaviniai ir plačiajuostis internetas), valstybės narės turėtų savo nacionalinės strategijos planuose nurodyti orientacinę sumą, kurią sudaro lėšos, gautos pritaikius privalomąjį moduliavimą, nepanaudotos lėšos, sukauptos pagal Reglamento (EB) Nr... 136 straipsnį, ir padidinti bendrieji įsipareigojimai, kaip nustatyta Tarybos reglamentu 2006/493/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu ... Šios sumos bus skiriamos plačiajuosčio interneto infrastruktūrai kaimo vietovėse sukurti
  ir
  naujiems uždaviniams spręsti.

| (4) | Siekdamos užtikrinti, kad papildomas Bendrijos finansavimas kiekvienai valstybei narei būtų paskirstomas nuosekliai vadovaujantis dviejų politikos priemonių paketų tikslais (nauji uždaviniai ir plačiajuostis internetas), valstybės narės turėtų savo nacionalinės strategijos planuose nurodyti orientacinę sumą, kurią sudaro lėšos, gautos pritaikius privalomąjį moduliavimą, nepanaudotos lėšos, sukauptos pagal Reglamento (EB) Nr... 136 straipsnį, ir padidinti bendrieji įsipareigojimai, kaip nustatyta Tarybos reglamentu 2006/493/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu... Šios sumos bus skiriamos plačiajuosčio interneto infrastruktūrai kaimo vietovėse sukurti
  ,
  naujiems uždaviniams spręsti
  ir kitoms priemonėms, kurias taikant geriau panaudojamos lėšos ir sukuriamos naujos darbo vietos
  . |
| --- | --- |

(4)

Siekdamos užtikrinti, kad papildomas Bendrijos finansavimas kiekvienai valstybei narei būtų paskirstomas nuosekliai vadovaujantis dviejų politikos priemonių paketų tikslais (nauji uždaviniai ir plačiajuostis internetas), valstybės narės turėtų savo nacionalinės strategijos planuose nurodyti orientacinę sumą, kurią sudaro lėšos, gautos pritaikius privalomąjį moduliavimą, nepanaudotos lėšos, sukauptos pagal Reglamento (EB) Nr... 136 straipsnį, ir padidinti bendrieji įsipareigojimai, kaip nustatyta Tarybos reglamentu 2006/493/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu... Šios sumos bus skiriamos plačiajuosčio interneto infrastruktūrai kaimo vietovėse sukurti
  ,
  naujiems uždaviniams spręsti
  ir kitoms priemonėms, kurias taikant geriau panaudojamos lėšos ir sukuriamos naujos darbo vietos
  .

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (4a) | Valstybės narės paskolų ir garantijų fondui gali naudoti papildomus išteklius, siekdamos padidinti jų programų įsisavinimą. |
| --- | --- |

(4a)

Valstybės narės paskolų ir garantijų fondui gali naudoti papildomus išteklius, siekdamos padidinti jų programų įsisavinimą.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

6 konstatuojamoji dalis

| (6) | 2008 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos posėdžio išvadomis patvirtinta Europos Vadovų Tarybos parama pagal EEAP, visų pirma, plačiajuosčio interneto plėtrai, įskaitant ir prastai aptarnaujamas vietoves. Kadangi interneto prieiga kaimo vietovėse dažnai nėra pakankama, parama plačiajuostei infrastruktūrai kaimo vietovėse turėtų būti stiprinama teikiant EŽŪFKP paramą. Atsižvelgdamos į šios prioritetinės srities svarbą, iki 2009 m. pabaigos valstybės narės savo programose turėtų numatyti su šia prioritetine sritimi susijusią veiklą. Turėtų būti sudarytas su plačiajuoste infrastruktūra susijusios veiklos rūšių sąrašas, kad valstybės narės, atsižvelgdamos į kaimo plėtros teisės aktus, galėtų nustatyti reikiamas veiklos rūšis. |
| --- | --- |

(6)

2008 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos posėdžio išvadomis patvirtinta Europos Vadovų Tarybos parama pagal EEAP, visų pirma, plačiajuosčio interneto plėtrai, įskaitant ir prastai aptarnaujamas vietoves. Kadangi interneto prieiga kaimo vietovėse dažnai nėra pakankama, parama plačiajuostei infrastruktūrai kaimo vietovėse turėtų būti stiprinama teikiant EŽŪFKP paramą. Atsižvelgdamos į šios prioritetinės srities svarbą, iki 2009 m. pabaigos valstybės narės savo programose turėtų numatyti su šia prioritetine sritimi susijusią veiklą. Turėtų būti sudarytas su plačiajuoste infrastruktūra susijusios veiklos rūšių sąrašas, kad valstybės narės, atsižvelgdamos į kaimo plėtros teisės aktus, galėtų nustatyti reikiamas veiklos rūšis.

| (6) | 2008 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos posėdžio išvadomis patvirtinta Europos Vadovų Tarybos parama pagal EEAP, visų pirma, plačiajuosčio interneto plėtrai, įskaitant ir prastai aptarnaujamas vietoves. Kadangi interneto prieiga kaimo vietovėse dažnai nėra pakankama, parama plačiajuostei infrastruktūrai
  ir susijusiai įrangai
  kaimo vietovėse turėtų būti stiprinama teikiant EŽŪFKP paramą. Atsižvelgdamos į šios prioritetinės srities svarbą, iki 2009 m. pabaigos valstybės narės savo programose turėtų numatyti su šia prioritetine sritimi susijusią veiklą. Turėtų būti sudarytas su plačiajuoste infrastruktūra
  ir įranga
  susijusios veiklos rūšių sąrašas, kad valstybės narės, atsižvelgdamos į kaimo plėtros teisės aktus, galėtų nustatyti reikiamas veiklos rūšis. |
| --- | --- |

(6)

2008 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos posėdžio išvadomis patvirtinta Europos Vadovų Tarybos parama pagal EEAP, visų pirma, plačiajuosčio interneto plėtrai, įskaitant ir prastai aptarnaujamas vietoves. Kadangi interneto prieiga kaimo vietovėse dažnai nėra pakankama, parama plačiajuostei infrastruktūrai
  ir susijusiai įrangai
  kaimo vietovėse turėtų būti stiprinama teikiant EŽŪFKP paramą. Atsižvelgdamos į šios prioritetinės srities svarbą, iki 2009 m. pabaigos valstybės narės savo programose turėtų numatyti su šia prioritetine sritimi susijusią veiklą. Turėtų būti sudarytas su plačiajuoste infrastruktūra
  ir įranga
  susijusios veiklos rūšių sąrašas, kad valstybės narės, atsižvelgdamos į kaimo plėtros teisės aktus, galėtų nustatyti reikiamas veiklos rūšis.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

10 konstatuojamoji dalis

| (10) | Kaimo vietovėse trūksta plačiajuostės infrastruktūros – tiek mažu, tiek didesniu mastu. Tai
  gali turėti
  lemiamos reikšmės aptarnaujant mažesnės prieigos kaimo vietoves. Siekiant užtikrinti veiksmingiausią prieinamų išteklių panaudojimą ir sudaryti sąlygas teikti plačiajuosčio interneto prieigą kaimo vietovėse, turėtų būti laikoma, kad susijusi veikla atitinka reikalavimus, kad ir koks būtų susijusios infrastruktūros dydis. Todėl esamas pagrindinių paslaugų ekonomikai ir kaimo gyventojams infrastruktūros dydžio ribojimas neturėtų būti taikomas veiklai, susijusiai su plačiajuoste infrastruktūra. |
| --- | --- |

(10)

Kaimo vietovėse trūksta plačiajuostės infrastruktūros – tiek mažu, tiek didesniu mastu. Tai
  gali turėti
  lemiamos reikšmės aptarnaujant mažesnės prieigos kaimo vietoves. Siekiant užtikrinti veiksmingiausią prieinamų išteklių panaudojimą ir sudaryti sąlygas teikti plačiajuosčio interneto prieigą kaimo vietovėse, turėtų būti laikoma, kad susijusi veikla atitinka reikalavimus, kad ir koks būtų susijusios infrastruktūros dydis. Todėl esamas pagrindinių paslaugų ekonomikai ir kaimo gyventojams infrastruktūros dydžio ribojimas neturėtų būti taikomas veiklai, susijusiai su plačiajuoste infrastruktūra.

| (10) | Kaimo vietovėse trūksta plačiajuostės infrastruktūros – tiek mažu, tiek didesniu mastu. Tai
  turi
  lemiamos reikšmės aptarnaujant mažesnės prieigos kaimo vietoves,
  pvz., salas ir kalnų regionus.
  Siekiant užtikrinti veiksmingiausią prieinamų išteklių
  ir esamos infrastruktūros
  panaudojimą ir sudaryti sąlygas teikti plačiajuosčio interneto
  ir jo įrangos
  prieigą kaimo vietovėse, turėtų būti laikoma, kad susijusi veikla atitinka reikalavimus, kad ir koks būtų susijusios
  aktyvios ar pasyvios
  infrastruktūros
  ar jos dalies
  dydis. Todėl esamas pagrindinių paslaugų ekonomikai ir kaimo gyventojams infrastruktūros dydžio ribojimas neturėtų būti taikomas veiklai, susijusiai su plačiajuoste infrastruktūra. |
| --- | --- |

(10)

Kaimo vietovėse trūksta plačiajuostės infrastruktūros – tiek mažu, tiek didesniu mastu. Tai
  turi
  lemiamos reikšmės aptarnaujant mažesnės prieigos kaimo vietoves,
  pvz., salas ir kalnų regionus.
  Siekiant užtikrinti veiksmingiausią prieinamų išteklių
  ir esamos infrastruktūros
  panaudojimą ir sudaryti sąlygas teikti plačiajuosčio interneto
  ir jo įrangos
  prieigą kaimo vietovėse, turėtų būti laikoma, kad susijusi veikla atitinka reikalavimus, kad ir koks būtų susijusios
  aktyvios ar pasyvios
  infrastruktūros
  ar jos dalies
  dydis. Todėl esamas pagrindinių paslaugų ekonomikai ir kaimo gyventojams infrastruktūros dydžio ribojimas neturėtų būti taikomas veiklai, susijusiai su plačiajuoste infrastruktūra.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (11a) | Esant būtinybei skubiai reaguoti į dabartinę ekonomikos krizę, būtų tinkama numatyti mokėjimus 2009 m. biudžete. |
| --- | --- |

(11a)

Esant būtinybei skubiai reaguoti į dabartinę ekonomikos krizę, būtų tinkama numatyti mokėjimus 2009 m. biudžete.

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (13a) | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad vietos ir regioninės valdžios institucijos bei galimi gavėjai gali pasinaudoti specialia informacija apie naujas siūlomas galimybes, kurias suteikia peržiūrėtos kaimo plėtros programos. |
| --- | --- |

(13a)

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad vietos ir regioninės valdžios institucijos bei galimi gavėjai gali pasinaudoti specialia informacija apie naujas siūlomas galimybes, kurias suteikia peržiūrėtos kaimo plėtros programos.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

13 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (13b) | Reikia numatyti specialias priemones, skirtas švietimo ir mokymo kursams plačiajuostės infrastruktūros ir įrangos naudojimo klausimu kaimo bendruomenėse rengti, ir ypatingą dėmesį skirti žemės ūkio specialistų profesinio mokymo programoms, kur galėtų būti naudojami jų praktiniai įgūdžiai. Atsižvelgiant į tai, pirmenybė turėtų būti skiriama mokslinių tyrimų sektoriaus skatinimui. |
| --- | --- |

(13b)

Reikia numatyti specialias priemones, skirtas švietimo ir mokymo kursams plačiajuostės infrastruktūros ir įrangos naudojimo klausimu kaimo bendruomenėse rengti, ir ypatingą dėmesį skirti žemės ūkio specialistų profesinio mokymo programoms, kur galėtų būti naudojami jų praktiniai įgūdžiai. Atsižvelgiant į tai, pirmenybė turėtų būti skiriama mokslinių tyrimų sektoriaus skatinimui.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

16a straipsnio 1 dalies g punktas

| g) | plačiajuosčio interneto infrastruktūra kaimo vietovėse. |
| --- | --- |

g)

plačiajuosčio interneto infrastruktūra kaimo vietovėse.

| g) | plačiajuosčio interneto infrastruktūra kaimo vietovėse
  ir viešos interneto prieigos įranga kaimo bendruomenėse
  . |
| --- | --- |

g)

plačiajuosčio interneto infrastruktūra kaimo vietovėse
  ir viešos interneto prieigos įranga kaimo bendruomenėse
  .

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

16a straipsnio 1 dalies g a punktas (naujas)

| ga) | ekonominės krizės valdymas žemės ūkio sektoriuje, visų pirma siekiant paremti infrastruktūras ir sukurti gamintojų bei organizacijų tinklą; |
| --- | --- |

ga)

ekonominės krizės valdymas žemės ūkio sektoriuje, visų pirma siekiant paremti infrastruktūras ir sukurti gamintojų bei organizacijų tinklą;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

16 a straipsnio 1 dalies g b punktas (naujas)

| gb) | priemonės, kurias taikant kaimo vietovėse išsaugomos arba sukuriamos darbo vietos; |
| --- | --- |

gb)

priemonės, kurias taikant kaimo vietovėse išsaugomos arba sukuriamos darbo vietos;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

16a straipsnio 1 dalies g c punktas (naujas)

| gc) | jauniems ūkininkams skirtos paramos priemonės. |
| --- | --- |

gc)

jauniems ūkininkams skirtos paramos priemonės.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

16a straipsnio 3 dalies b punktas

| b) | lentelė, kurioje nurodomas visas Bendrijos įnašas, skirtas šio straipsnio pirmos dalies a–f punktuose nurodytoms veiklos rūšims, ir Bendrijos įnašas, skirtas pirmos pastraipos g punkte nurodytoms veiklos rūšims, laikotarpiui nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

b)

lentelė, kurioje nurodomas visas Bendrijos įnašas, skirtas šio straipsnio pirmos dalies a–f punktuose nurodytoms veiklos rūšims, ir Bendrijos įnašas, skirtas pirmos pastraipos g punkte nurodytoms veiklos rūšims, laikotarpiui nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

| b) | lentelė, kurioje nurodomas visas Bendrijos įnašas, skirtas šio straipsnio 1 dalies a–f
  ir ga
  –
  gc
  punktuose nurodytoms veiklos rūšims, ir Bendrijos įnašas, skirtas 1 dalies g punkte nurodytoms veiklos rūšims, laikotarpiui nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

b)

lentelė, kurioje nurodomas visas Bendrijos įnašas, skirtas šio straipsnio 1 dalies a–f
  ir ga
  –
  gc
  punktuose nurodytoms veiklos rūšims, ir Bendrijos įnašas, skirtas 1 dalies g punkte nurodytoms veiklos rūšims, laikotarpiui nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 6 punkto a papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

69 straipsnio 2 a dalis

„2a.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytą sumos, gautos padidinus bendruosius įsipareigojimus, kaip nustatyta Tarybos sprendimu 2006/493/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu ..., dalį galima gauti nuo 2009 m. sausio 1 d.Ši sumos dalis skiriama veiklos rūšims, susijusioms su 16a straipsnio 1 dalyje nustatytomis prioritetinėmis sritimis,
  ir yra panaudojama taip:

| (a) | trečdalis sumos (0,5 mlrd. EUR) skiriamas veiklos rūšims, susijusioms su 16a straipsnio 1 dalies a–f punktuose nustatytomis prioritetinėmis sritimis; |
| --- | --- |

(a)

trečdalis sumos (0,5 mlrd. EUR) skiriamas veiklos rūšims, susijusioms su 16a straipsnio 1 dalies a–f punktuose nustatytomis prioritetinėmis sritimis;

| (b) | du trečdaliai sumos (1 mlrd. EUR) skiriami veiklos rūšims, susijusioms su 16a straipsnio 1 dalies g punkte nustatyta prioritetine sritimi.“ |
| --- | --- |

(b)

du trečdaliai sumos (1 mlrd. EUR) skiriami veiklos rūšims, susijusioms su 16a straipsnio 1 dalies g punkte nustatyta prioritetine sritimi.“

„2a.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytą sumos, gautos padidinus bendruosius įsipareigojimus, kaip nustatyta Tarybos sprendimu 2006/493/EB su pakeitimais, padarytais Sprendimu ..., dalį,
  taip pat 249 840 000 EUR sumą, pridėtą 2009 finansinių metų biudžeto eilutėje 05 04 05 01,
  galima gauti nuo 2009 m. sausio 1 d.Šios sumos skiriamos veiklos rūšims, susijusioms su 16a straipsnio 1 dalyje nustatytomis prioritetinėmis sritimis.“

Pakeitimas 18

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 6 punkto a a papunktis (naujas)

1 straipsnio 6 punkto a a papunktis (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

69 straipsnio 4 dalis –1 a pastraipa (nauja)

| aa) | 4 dalyje pridedama ši pastraipa:




  „Dėl sumos, nurodytos 2a dalies b punkte, Komisija atsižvelgia į esamus plačiajuosčio ryšio aprėpties valstybėse narėse, ypač tose vietovėse, kur prieiga sudėtinga, skirtumus ir skirtingas dėl to kylančias reikmes.“. |
| --- | --- |

aa)

aa)

4 dalyje pridedama ši pastraipa:

4 dalyje pridedama ši pastraipa:

„Dėl sumos, nurodytos 2a dalies b punkte, Komisija atsižvelgia į esamus plačiajuosčio ryšio aprėpties valstybėse narėse, ypač tose vietovėse, kur prieiga sudėtinga, skirtumus ir skirtingas dėl to kylančias reikmes.“.

„Dėl sumos, nurodytos 2a dalies b punkte, Komisija atsižvelgia į esamus plačiajuosčio ryšio aprėpties valstybėse narėse, ypač tose vietovėse, kur prieiga sudėtinga, skirtumus ir skirtingas dėl to kylančias reikmes.“.

Pakeitimas 19

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 6 punkto b papunktis

1 straipsnio 6 punkto b papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

69 straipsnio 5a dalies 1 a pastraipa (nauja)

Į Europos Komisijos metinę ataskaitą kaimo plėtros tema įtraukiamas specialus skirsnis, kuriame numatomi stebėsenos veiksmai, susiję su 16a straipsnio 1 dalies g punkte nurodytais prioritetais.

Į Europos Komisijos metinę ataskaitą kaimo plėtros tema įtraukiamas specialus skirsnis, kuriame numatomi stebėsenos veiksmai, susiję su 16a straipsnio 1 dalies g punkte nurodytais prioritetais.

Pakeitimas 20

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 6 punkto b papunktis

1 straipsnio 6 punkto b papunktis

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

69 straipsnio 5b dalis

5b.   Jei pasibaigus programai Bendrijos įnašo faktinė suma, panaudota 16a straipsnio 1 dalyje nurodytai veiklai finansuoti, yra mažesnė už šio straipsnio 5a dalyje nurodytą sumą, valstybė narė susidariusį skirtumą
  grąžina, pervesdama jį į Europos Bendrijų bendrąjį
  biudžetą, jei ta suma nėra didesnė už sumą, kuria viršijama visa paskirstytų išmokų, skirtų kitai nei nurodyta 16a straipsnio 1 dalyje veiklai finansuoti, suma.

Be to, jei pasibaigus programai Bendrijos įnašo faktinė suma, panaudota 16a straipsnio 1 dalies a–f punktuose nurodytai veiklai finansuoti, yra mažesnė už šio straipsnio 5a dalyje nurodytą toms veiklos rūšims skiriamą sumą, valstybė narė susidariusį skirtumą grąžina, pervesdama jį į Europos Bendrijų bendrąjį biudžetą, jei ta suma nėra didesnė už sumą, kuria viršijama visa paskirstytų išmokų, skirtų kitai nei 16a straipsnio 1 dalies g punkte nurodytai veiklai finansuoti, suma. Tačiau, jei Bendrijos įnašo faktinė suma, panaudota kitai nei 16a straipsnio 1 dalyje nurodytai veiklai finansuoti, yra mažesnė už išmokas, skirtas toms veiklos rūšims, grąžintina suma sumažinama atimant skirtumą.

Atitinkamai, jei pasibaigus programai Bendrijos įnašo faktinė suma, panaudota 16a straipsnio 1 dalies g punkte nurodytai veiklai finansuoti, yra mažesnė už šio straipsnio 5a dalyje nurodytą toms veiklos rūšims skiriamą sumą, valstybė narė susidariusį skirtumą grąžina, pervesdama jį į Europos Bendrijų bendrąjį biudžetą, jei ta suma nėra didesnė už sumą, kuria viršijama visa paskirstytų išmokų, skirtų kitai nei 16a straipsnio 1 dalies a–f punktuose nurodytai veiklai finansuoti, suma. Tačiau, jei Bendrijos įnašo faktinė suma, panaudota kitai nei 16a straipsnio 1 dalyje nurodytai veiklai finansuoti, yra mažesnė už išmokas, skirtas toms veiklos rūšims, grąžintina suma sumažinama atimant skirtumą.

5b.   Jei pasibaigus programai Bendrijos įnašo faktinė suma, panaudota 16a straipsnio 1 dalyje nurodytai veiklai finansuoti, yra mažesnė už šio straipsnio 5a dalyje nurodytą sumą, valstybė narė susidariusį skirtumą
  įtraukia į savo žemės ūkio plėtrai skirtą
  biudžetą, jei ta suma nėra didesnė už sumą, kuria viršijama visa paskirstytų išmokų, skirtų kitai nei nurodyta 16a straipsnio 1 dalyje veiklai finansuoti, suma.

įtraukia į savo žemės ūkio plėtrai skirtą

Pakeitimas 21

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 6 dalies b a papunktis (naujas)

1 straipsnio 6 dalies b a papunktis (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

69 straipsnio 6 a dalis (nauja)

| ba) | Straipsnis papildomas šia dalimi:




  „6a.
     
  Iš sumos, nurodytos 2a dalyje 250 milijonų eurų paskiriami 2009 biudžetinių metų mokėjimams.“. |
| --- | --- |

ba)

ba)

Straipsnis papildomas šia dalimi:

Straipsnis papildomas šia dalimi:

„6a.
     
  Iš sumos, nurodytos 2a dalyje 250 milijonų eurų paskiriami 2009 biudžetinių metų mokėjimams.“.

„6a.

Iš sumos, nurodytos 2a dalyje 250 milijonų eurų paskiriami 2009 biudžetinių metų mokėjimams.“.

Pakeitimas 22

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

2 straipsnio 6 a punktas (naujas)

2 straipsnio 6 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

69a straipsnis (naujas)

| 6a) | Įrašomas šis straipsnis:



  „69a straipsnis


  Garantijų ir paskolų lėšos



  Nepažeisdamos 69 straipsnio nuostatų, valstybės narės gali naudoti sumą, nurodytą 69 straipsnio 2a dalyje, kaip garantijų ir paskolų lėšas. Įgyvendinant šį straipsnį, taikomos 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) 1974/2006, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai taikymo taisykles (3), nuostatos ir ypač jo 50, 51 ir 52 straipsniai. |
| --- | --- |

6a)

6a)

Įrašomas šis straipsnis:

Įrašomas šis straipsnis:

„69a straipsnis

„69a straipsnis

Garantijų ir paskolų lėšos

Garantijų ir paskolų lėšos

Nepažeisdamos 69 straipsnio nuostatų, valstybės narės gali naudoti sumą, nurodytą 69 straipsnio 2a dalyje, kaip garantijų ir paskolų lėšas. Įgyvendinant šį straipsnį, taikomos 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) 1974/2006, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai taikymo taisykles (3), nuostatos ir ypač jo 50, 51 ir 52 straipsniai.

Nepažeisdamos 69 straipsnio nuostatų, valstybės narės gali naudoti sumą, nurodytą 69 straipsnio 2a dalyje, kaip garantijų ir paskolų lėšas. Įgyvendinant šį straipsnį, taikomos 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) 1974/2006, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai taikymo taisykles (3

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 7 punktas

1 straipsnio 7 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

70 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

„Nepaisant 3 dalyje nustatytų viršutinių ribų, EŽŪFKP įnašas gali būti padidintas iki
  90 %
  konvergencijos reikalavimus atitinkantiems ir iki 75 % konvergencijos reikalavimų neatitinkantiems regionams šio reglamento 16a straipsnio 1 dalyje nurodytoms veiklos rūšims finansuoti, neviršijant sumos, gautos pagal Reglamento (EB) Nr. [...] 9 straipsnio 4 dalį ir 10 straipsnio 3 dalį pritaikius privalomąjį moduliavimą, sumos, nurodytos šio reglamento 69 straipsnio 2a dalyje, o nuo 2011 m. – sumos, sukauptos pagal Reglamento (EB) Nr. ... 136 straipsnį“;

90 %

„Nepaisant 3 dalyje nustatytų viršutinių ribų, EŽŪFKP įnašas gali būti padidintas iki
  100 %
  konvergencijos reikalavimus atitinkantiems ir iki 75 % konvergencijos reikalavimų neatitinkantiems regionams šio reglamento 16a straipsnio 1 dalyje nurodytoms veiklos rūšims finansuoti, neviršijant sumos, gautos pagal Reglamento (EB) Nr. [...] 9 straipsnio 4 dalį ir 10 straipsnio 3 dalį pritaikius privalomąjį moduliavimą, sumos, nurodytos šio reglamento 69 straipsnio 2a dalyje, o nuo 2011 m. – sumos, sukauptos pagal Reglamento (EB) Nr. ... 136 straipsnį“;

100 %

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 8 a punktas (naujas)

1 straipsnio 8 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

76 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| 8a) | 76 straipsnis papildomas šia dalimi:


  „2a.   
  Valstybės narės suteikia specialią informaciją apie naujus prioritetus, nurodytus 16a straipsnyje. Tokia suteikiama informacija gali pasinaudoti regioninės ir vietos valdžios institucijos ir galimi priemonių naudotojai“. |
| --- | --- |

8a)

8a)

76 straipsnis papildomas šia dalimi:

76 straipsnis papildomas šia dalimi:

„2a.   
  Valstybės narės suteikia specialią informaciją apie naujus prioritetus, nurodytus 16a straipsnyje. Tokia suteikiama informacija gali pasinaudoti regioninės ir vietos valdžios institucijos ir galimi priemonių naudotojai“.

Valstybės narės suteikia specialią informaciją apie naujus prioritetus, nurodytus 16a straipsnyje. Tokia suteikiama informacija gali pasinaudoti regioninės ir vietos valdžios institucijos ir galimi priemonių naudotojai“.

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

Priedas

Priedas

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

III priedo pavadinimas

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

Priedas

Priedas

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

III priedo 1 stulpelio 1 eilutė

Naujos plačiajuostės infrastruktūros, įskaitant tarptinklinio ryšio infrastruktūrą, sukūrimas (pvz., fiksuotosios, antžeminės belaidės, palydovinės arba mišrios technologijos)

Naujos plačiajuostės infrastruktūros, įskaitant tarptinklinio ryšio infrastruktūrą
  ir antžeminę įrangą
  , sukūrimas (pvz., fiksuotosios, antžeminės belaidės, palydovinės arba mišrios technologijos)
  ir kitokios formos parama (pvz., įrengimas ir techninė priežiūra)

ir antžeminę įrangą

ir kitokios formos parama (pvz., įrengimas ir techninė priežiūra)

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

Priedas

Priedas

Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

III priedo 3 a eilutė (nauja)

Prieigos prie plačiajuosčio ryšio visuomenei suteikimas

Prieigos prie plačiajuosčio ryšio visuomenei suteikimas

56 straipsnis – pagrindinės paslaugos ekonomikai ir kaimo gyventojams

56 straipsnis – pagrindinės paslaugos ekonomikai ir kaimo gyventojams

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

1

(2)  

  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

2

OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(3)  

  OL L 368, 2006 12 23, p. 15.“

3

OL L 368, 2006 12 23, p. 15.“

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/258 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/258

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisTaisomojo biudžeto Nr. 4/2009 projektas

P6_TA(2009)0355

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 4/2009 projekto, III skirsnis – Komisija (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD))

2010/C 212 E/38

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnį ir Euratomo sutarties 177 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (1), ypač į jo 37 ir 38 straipsnius,

atsižvelgdamas į 2009 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, galutinai patvirtintą 2008 m. gruodžio 18 d. (2),

atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3),

atsižvelgdamas į 2009 finansinių metų Europos Sąjungos preliminarų taisomojo biudžeto Nr. 4/2009projektą, kurį Komisija pateikė 2009 m. balandžio 8 d. (SEC(2009)0496),

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 4/2009 projektą, kurį Taryba sudarė 2009 m. balandžio 27 d. (9126/2009 – C6–0156/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 69 straipsnį ir į IV priedą,

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A6–0281/2009),

| A. | kadangi 2009 finansinių metų bendrojo biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 4/2009 projekte persvarstomos daugiametės finansinės programos 1a ir 2 išlaidų kategorijos viršutinės ribos, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2009 finansinių metų bendrojo biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 4/2009 projekte persvarstomos daugiametės finansinės programos 1a ir 2 išlaidų kategorijos viršutinės ribos,

| B. | kadangi pagal Taisomojo biudžeto Nr. 4/2009 projektą siekiama oficialiai įtraukti šiuos biudžeto pakeitimus į 2009 m. biudžetą, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Taisomojo biudžeto Nr. 4/2009 projektą siekiama oficialiai įtraukti šiuos biudžeto pakeitimus į 2009 m. biudžetą,

| 1. | atsižvelgia į preliminarų taisomojo biudžeto Nr. 4/2009 projektą; |
| --- | --- |

1.

atsižvelgia į preliminarų taisomojo biudžeto Nr. 4/2009 projektą;

| 2. | pritaria Taisomojo biudžeto Nr. 4/2009 projektui be pakeitimų; |
| --- | --- |

2.

pritaria Taisomojo biudžeto Nr. 4/2009 projektui be pakeitimų;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 248, 2002.9.16, p. 1.

(2)  OL L 69, 2009 3 13.

(3)  OL C 139, 2006.6.14, p. 1.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/259 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/259

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisTaisomojo biudžeto Nr. 5/2009 projektas

P6_TA(2009)0356

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 5/2009 projekto, III skirsnis – Komisija (9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD))

2010/C 212 E/39

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnį ir Euratomo sutarties 177 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (1), ypač į jo 37 ir 38 straipsnius,

atsižvelgdamas į 2009 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, galutinai patvirtintą 2008 m. gruodžio 18 d. (2),

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3),

atsižvelgdamas į 2009 finansinių metų Europos Sąjungos preliminarų taisomojo biudžeto Nr. 5/2009 projektą, kurį Komisija pateikė 2009 m. balandžio 15 d. (COM(2009)0177),

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 5/2009 projektą, kurį Taryba sudarė 2009 m. balandžio 27 d. (9127/2009 – C6-0157/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 69 straipsnį ir į IV priedą,

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A6-0282/2009),

| A. | kadangi 2009 m. bendrojo biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 5 projekte numatyta į biudžetą įtraukti perteklių, susidariusį vykdant 2008 metų biudžetą; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2009 m. bendrojo biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 5 projekte numatyta į biudžetą įtraukti perteklių, susidariusį vykdant 2008 metų biudžetą;

| B. | kadangi pagal Taisomojo biudžeto Nr. 5/2009 projektą siekiama į 2009 m. biudžetą oficialiai įtraukti šiuos biudžeto pakeitimus, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Taisomojo biudžeto Nr. 5/2009 projektą siekiama į 2009 m. biudžetą oficialiai įtraukti šiuos biudžeto pakeitimus,

| 1. | atsižvelgia į preliminaraus taisomojo biudžeto Nr. 5/2009 projektą; |
| --- | --- |

1.

atsižvelgia į preliminaraus taisomojo biudžeto Nr. 5/2009 projektą;

| 2. | patvirtina Taisomojo biudžeto Nr. 5/2009 projektą be pakeitimų; |
| --- | --- |

2.

patvirtina Taisomojo biudžeto Nr. 5/2009 projektą be pakeitimų;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 248, 2002.9.16, p. 1.

(2)  OL L 69, 2009 3 13.

(3)  OL C 139, 2006.6.14, p. 1.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/260 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/260

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisElektroninių ryšių tinklas ir paslaugos, privataus gyvenimo ir vartotojų apsauga **II

P6_TA(2009)0360

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos priimtos bendrosios pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD))

2010/C 212 E/40

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (16497/1/2008 – C6-0068/2009),

atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0698) per pirmąjį svarstymą,

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2008)0723),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį,

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A6-0257/2009),

| 1. | pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais;

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, 2008 09 24, P6_TA(2008)0452.

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisP6_TC2-COD(2007)0248

Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija antrajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2009/136/EB.)

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisPRIEDAS

Komisijos deklaracija dėl universaliųjų paslaugų

3a konstatuojamoji dalis - Universaliosios paslaugos

Komisija atkreipia dėmesį į 3a konstatuojamosios dalies tekstą, dėl kurio susitarė Europos Parlamentas ir Taryba.

Tokiomis aplinkybėmis Komisija nori dar kartą patvirtinti, kad, kaip yra nurodžiusi 2008 m. rugsėjo 25 d. Komunikate COM (2008)0572 dėl elektroninių ryšių tinklų ir kitų tokių universaliųjų paslaugų apimties, 2009 m. ji skatins išsamias diskusijas ES lygiu, per kurias bus nagrinėjami įvairūs alternatyvūs metodai ir sudarytos sąlygos visiems suinteresuotiems subjektams pareikšti savo nuomonę.

Komisija komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai apibendrins diskusijas ir iki 2010 m. gegužės 1 d. pateiks reikalingus pasiūlymus dėl universaliųjų paslaugų direktyvos.

Komisijos deklaracija dėl pranešimo apie duomenų saugumo pažeidimą

2 straipsnio h punktas ir 4 straipsnio 3 dalis – E. privatumo direktyva

Elektroninių ryšių reguliavimo pagrindų reforma įvedama nauja ES duomenų apsaugos ir privatumo taisyklių srityje koncepcija: elektroninių ryšių paslaugų ir tinklų teikėjai privalo pranešti apie asmens duomenų saugumo pažeidimus. Tai yra svarbus žingsnis siekiant didesnio saugumo ir geresnės privatumo apsaugos, nors šioje stadijoje tokia apsauga taikoma tik elektroninių ryšių sektoriui.

Komisija atkreipia dėmesį į Europos Parlamento norą pareigą pranešti apie asmens duomenų saugumo pažeidimus taikyti ne tik elektroninių ryšių sektoriuje, bet ir įstaigoms, pavyzdžiui informacinės visuomenės paslaugų teikėjams. Tokia pozicija visiškai atitiktų bendrą viešosios politikos tikslą - pagerinti ES piliečių asmens duomenų apsaugą ir padidinti piliečių galimybes imtis veiksmų, kai tokiems duomenims iškyla pavojus.

Tokiomis aplinkybėmis Komisija nori dar kartą patvirtinti per derybas dėl reguliavimo pagrindų reformos pateiktą poziciją, kad viešųjų elektroninių ryšių paslaugų teikėjams nustatyta pareiga pranešti apie asmens duomenų saugumo pažeidimus sudaro tinkamas sąlygas išplėsti diskusijas ir diskutuoti dėl bendrai taikomų reikalavimų pranešti apie pažeidimus.

Todėl Komisija nedelsdama pradės tinkamus parengiamuosius darbus, įskaitant konsultacijas su suinteresuotais subjektais, siekdama, prireikus, ne vėliau kaip 2011 m. pabaigoje pateikti pasiūlymus šioje srityje. Be to, Komisija konsultuosis su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu dėl galimybių nedelsiant taikyti principus dėl pranešimą apie duomenų apsaugos pažeidimus, nustatytus Direktyvos 2002/58/EB taisyklėse, neatsižvelgiant į susijusį sektorių arba duomenų tipą.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/262 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/262

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisElektroninių ryšių tinklas ir paslaugos ***II

P6_TA(2009)0361

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD))

2010/C 212 E/41

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (16496/1/2008 – C6-0066/2009),

atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0697) per pirmąjį svarstymą,

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2008)0724),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A6-0272/2009),

| 1. | pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, 2008 9 24, P6_TA(2008)0449.

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisP6_TC2-COD(2007)0247

Europos Parlamento pozicija priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Galiojančią ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemą sudaro šios penkios direktyvos (Direktyva 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) (4), Direktyva 2002/19/EB (Prieigos direktyva) (5), Direktyva 2002/20/EB (Leidimų direktyva) (6), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų direktyva) (7) ir 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (8) (toliau kartu vadinamos „pagrindų direktyva ir specifinėmis direktyvomis“) ir Komisija reguliariai peržiūri jų veikimą, siekdama visų pirma nustatyti, ar reikia jas keisti atsižvelgiant į technologinę plėtrą ir pokyčius rinkoje. |
| --- | --- |

(1)

Galiojančią ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemą sudaro šios penkios direktyvos (Direktyva 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) (4), Direktyva 2002/19/EB (Prieigos direktyva) (5), Direktyva 2002/20/EB (Leidimų direktyva) (6), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų direktyva) (7) ir 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (8) (toliau kartu vadinamos „pagrindų direktyva ir specifinėmis direktyvomis“) ir Komisija reguliariai peržiūri jų veikimą, siekdama visų pirma nustatyti, ar reikia jas keisti atsižvelgiant į technologinę plėtrą ir pokyčius rinkoje.

| (2) | Todėl 2006 m. birželio 29 d. komunikate dėl ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos persvarstymo Komisija pateikė pirmines išvadas. Remiantis šiomis pirminėmis išvadomis buvo surengtos viešosios konsultacijos, per kurias buvo nustatyta, kad vis dar nesukurta elektroninių ryšių vidaus rinka, o tai vienas svarbiausių klausimų, kuriuos reikia spręsti. Visų pirma nustatyta, kad suskaidyta ir nenuosekli nacionalinių reguliavimo institucijų atliekama reguliavimo veikla ne tik kelia pavojų sektoriaus konkurencingumui, bet ir vartotojai negali naudotis esminiais tarpvalstybinės konkurencijos privalumais. |
| --- | --- |

(2)

Todėl 2006 m. birželio 29 d. komunikate dėl ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos persvarstymo Komisija pateikė pirmines išvadas. Remiantis šiomis pirminėmis išvadomis buvo surengtos viešosios konsultacijos, per kurias buvo nustatyta, kad vis dar nesukurta elektroninių ryšių vidaus rinka, o tai vienas svarbiausių klausimų, kuriuos reikia spręsti. Visų pirma nustatyta, kad suskaidyta ir nenuosekli nacionalinių reguliavimo institucijų atliekama reguliavimo veikla ne tik kelia pavojų sektoriaus konkurencingumui, bet ir vartotojai negali naudotis esminiais tarpvalstybinės konkurencijos privalumais.

| (3) | Todėl ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistema turėtų būti reformuota tam, kad sustiprinant pagrindinėse rinkose didelę įtaką rinkai turinčių operatorių reguliavimo mechanizmą Bendrijos lygiu būtų baigta kurti elektroninių ryšių vidaus rinka. Šį procesą papildo ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. .../2009 [dėl Europos
  elektroninių ryšių
  reguliuotojų
  institucijos (EERRI) ir Biuro
  įsteigimo] (9). Vykdant reformą taip pat reikia nustatyti veiksmingo ir suderinto spektro valdymo strategiją, kad būtų sukurta Bendra Europos informacijos erdvė, ir sustiprinti neįgaliems paslaugų gavėjams skirtas nuostatas, kad būtų sukurta įtraukioji informacinė visuomenė. |
| --- | --- |

(3)

Todėl ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistema turėtų būti reformuota tam, kad sustiprinant pagrindinėse rinkose didelę įtaką rinkai turinčių operatorių reguliavimo mechanizmą Bendrijos lygiu būtų baigta kurti elektroninių ryšių vidaus rinka. Šį procesą papildo ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. .../2009 [dėl Europos
  elektroninių ryšių
  reguliuotojų
  institucijos (EERRI) ir Biuro
  įsteigimo] (9). Vykdant reformą taip pat reikia nustatyti veiksmingo ir suderinto spektro valdymo strategiją, kad būtų sukurta Bendra Europos informacijos erdvė, ir sustiprinti neįgaliems paslaugų gavėjams skirtas nuostatas, kad būtų sukurta įtraukioji informacinė visuomenė.

| (4) | Pripažindamos, kad internetas labai svarbi lavinimo priemonė, taip pat labai svarbus, kai praktiškai naudojamasi išraiškos laisve ir prieigos prie informacijos teise, bet kokius šių pagrindinių teisių suvaržymus taiko vadovaudamosi Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija. Šiais klausimais Komisija turėtų imtis išsamių konsultacijų su visuomene. |
| --- | --- |

(4)

Pripažindamos, kad internetas labai svarbi lavinimo priemonė, taip pat labai svarbus, kai praktiškai naudojamasi išraiškos laisve ir prieigos prie informacijos teise, bet kokius šių pagrindinių teisių suvaržymus taiko vadovaudamosi Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija. Šiais klausimais Komisija turėtų imtis išsamių konsultacijų su visuomene.

| (5) | Plėtojantis konkurencijai rinkose siekiama palaipsniui mažinti konkretiems sektoriams taikomas ex ante taisykles, o galiausiai siekiama, kad elektroninius ryšius reglamentuotų tik konkurencijos teisės nuostatos. Atsižvelgiant į tai, kad elektroninių ryšių rinkose pastaraisiais metais labai išaugo konkurencija, labai svarbu, kad ex ante reglamentuojančio pobūdžio įpareigojimai būtų nustatyti tik tais atvejais, kai nėra veiksmingos ir tvarios konkurencijos. |
| --- | --- |

(5)

Plėtojantis konkurencijai rinkose siekiama palaipsniui mažinti konkretiems sektoriams taikomas ex ante taisykles, o galiausiai siekiama, kad elektroninius ryšius reglamentuotų tik konkurencijos teisės nuostatos. Atsižvelgiant į tai, kad elektroninių ryšių rinkose pastaraisiais metais labai išaugo konkurencija, labai svarbu, kad ex ante reglamentuojančio pobūdžio įpareigojimai būtų nustatyti tik tais atvejais, kai nėra veiksmingos ir tvarios konkurencijos.

| (6) | Komisija, persvarstydama, kaip vykdoma pagrindų direktyva ir specialiosios direktyvos, turėtų vertinti, ar, atsižvelgiant į pokyčius rinkoje ir siekiant užtikrinti konkurenciją bei vartotojų apsaugą, ir toliau turėtų būti taikomos Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 8–13a straipsnių ir Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 17 straipsnio nuostatos dėl specialaus sektoriaus ex ante reguliavimo, ar šios nuostatos turėtų būti iš dalies pakeistos arba panaikintos. |
| --- | --- |

(6)

Komisija, persvarstydama, kaip vykdoma pagrindų direktyva ir specialiosios direktyvos, turėtų vertinti, ar, atsižvelgiant į pokyčius rinkoje ir siekiant užtikrinti konkurenciją bei vartotojų apsaugą, ir toliau turėtų būti taikomos Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 8–13a straipsnių ir Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 17 straipsnio nuostatos dėl specialaus sektoriaus ex ante reguliavimo, ar šios nuostatos turėtų būti iš dalies pakeistos arba panaikintos.

| (7) | Siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi proporcingo ir suderinto požiūrio į kintančias konkurencijos sąlygas, nacionalinės reguliavimo institucijos
  galėtų
  apibrėžti mažesnes nei valstybės lygio rinkas ir panaikinti reglamentuojančio pobūdžio įpareigojimus rinkose ir (arba) geografinėse vietovėse, kuriose yra veiksminga infrastruktūros konkurencija. |
| --- | --- |

(7)

Siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi proporcingo ir suderinto požiūrio į kintančias konkurencijos sąlygas, nacionalinės reguliavimo institucijos
  galėtų
  apibrėžti mažesnes nei valstybės lygio rinkas ir panaikinti reglamentuojančio pobūdžio įpareigojimus rinkose ir (arba) geografinėse vietovėse, kuriose yra veiksminga infrastruktūros konkurencija.

| (8) | Siekiant
  Lisabonos darbotvarkės tikslų
  būtina tinkamai skatinti investicijas
  į naujus didelės spartos tinklus, kurios rems inovacijas didinant turinio įvairovę interneto paslaugų srityje ir stiprins tarptautinį Europos Sąjungos konkurencingumą. Tokie tinklai atveria milžiniškas galimybes suteikti naudos vartotojams ir verslo įmonėms visoje Europos Sąjungoje. Todėl yra gyvybiškai svarbu skatinti tvarias investicijas į šių naujų tinklų plėtojimą, tuo pat metu pasitelkus reguliavimo nuspėjamumą ir nuoseklumą apsaugant konkurenciją bei skatinant vartotojų pasirinkimą. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant
  Lisabonos darbotvarkės tikslų
  būtina tinkamai skatinti investicijas
  į naujus didelės spartos tinklus, kurios rems inovacijas didinant turinio įvairovę interneto paslaugų srityje ir stiprins tarptautinį Europos Sąjungos konkurencingumą. Tokie tinklai atveria milžiniškas galimybes suteikti naudos vartotojams ir verslo įmonėms visoje Europos Sąjungoje. Todėl yra gyvybiškai svarbu skatinti tvarias investicijas į šių naujų tinklų plėtojimą, tuo pat metu pasitelkus reguliavimo nuspėjamumą ir nuoseklumą apsaugant konkurenciją bei skatinant vartotojų pasirinkimą.

| (9) | Komisija 2006 m. kovo 20 d. komunikate dėl atotrūkio įdiegiant plačiajuostį ryšį mažinimo pripažino, kad, turint mintyje galimybę naudotis sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugomis, Europos Sąjungoje yra teritorinis susiskaidymas. Dėl geresnės prieigos prie radijo dažnių spektro bus galima lengviau plėtoti sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugas atokiuose regionuose. Nepaisant to, kad didėja bendro plačiajuosčio ryšio prieigos linijų skaičius, prieiga įvairiuose regionuose ribota, nes dėl atokumo ir mažo gyventojų tankio labai padidėja sąnaudos. Siekiant užtikrinti investavimą į naujas technologijas nepakankamai išsivysčiusiuose regionuose, elektroninių ryšių reguliavimas turėtų būti suderintas su kitomis politikos priemonėmis, pavyzdžiui, valstybės pagalbos politika, sanglaudos politika ar platesni pramonės politikos tikslai. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2006 m. kovo 20 d. komunikate dėl atotrūkio įdiegiant plačiajuostį ryšį mažinimo pripažino, kad, turint mintyje galimybę naudotis sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugomis, Europos Sąjungoje yra teritorinis susiskaidymas. Dėl geresnės prieigos prie radijo dažnių spektro bus galima lengviau plėtoti sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugas atokiuose regionuose. Nepaisant to, kad didėja bendro plačiajuosčio ryšio prieigos linijų skaičius, prieiga įvairiuose regionuose ribota, nes dėl atokumo ir mažo gyventojų tankio labai padidėja sąnaudos. Siekiant užtikrinti investavimą į naujas technologijas nepakankamai išsivysčiusiuose regionuose, elektroninių ryšių reguliavimas turėtų būti suderintas su kitomis politikos priemonėmis, pavyzdžiui, valstybės pagalbos politika, sanglaudos politika ar platesni pramonės politikos tikslai.

| (10) | Viešosios investicijos į tinklus turi būti vykdomos laikantis nediskriminavimo principo. Siekiant šio tikslo valstybės parama turėtų būti skiriama vadovaujantis atviromis, skaidriomis ir konkurencingomis procedūromis. |
| --- | --- |

(10)

Viešosios investicijos į tinklus turi būti vykdomos laikantis nediskriminavimo principo. Siekiant šio tikslo valstybės parama turėtų būti skiriama vadovaujantis atviromis, skaidriomis ir konkurencingomis procedūromis.

| (11) | Kad nacionalinės reguliavimo institucijos pasiektų Pagrindų direktyvoje ir specialiosiose direktyvose nustatytus tikslus, visų pirma susijusius su galutinių paslaugos gavėjų sąveikumu, Pagrindų direktyvos taikymo sritis turėtų būti išplėsta: į ją turėtų būti įtraukti radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių, kaip apibrėžta 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (10), tam tikri aspektai bei vartotojams skirti skaitmeninės televizijos įrenginiai, siekiant neįgaliems paslaugų gavėjams sudaryti palankesnes naudojimosi sąlygas. |
| --- | --- |

(11)

Kad nacionalinės reguliavimo institucijos pasiektų Pagrindų direktyvoje ir specialiosiose direktyvose nustatytus tikslus, visų pirma susijusius su galutinių paslaugos gavėjų sąveikumu, Pagrindų direktyvos taikymo sritis turėtų būti išplėsta: į ją turėtų būti įtraukti radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių, kaip apibrėžta 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (10), tam tikri aspektai bei vartotojams skirti skaitmeninės televizijos įrenginiai, siekiant neįgaliems paslaugų gavėjams sudaryti palankesnes naudojimosi sąlygas.

| (12) | Kai kurios apibrėžtys turėtų būti patikslintos arba pakeistos siekiant atsižvelgti į rinkos bei technologijų raidą ir pašalinti neaiškumai, nustatyti taikant reguliavimo sistemą. |
| --- | --- |

(12)

Kai kurios apibrėžtys turėtų būti patikslintos arba pakeistos siekiant atsižvelgti į rinkos bei technologijų raidą ir pašalinti neaiškumai, nustatyti taikant reguliavimo sistemą.

| (13) | Siekiant užtikrinti veiksmingesnį reguliavimo sistemos taikymą, nacionalinių reguliavimo institucijų autoritetą ir pagerinti jų sprendimų nuspėjamumą, turėtų būti stiprinamas šių institucijų nepriklausomumas. Todėl nacionalinėje teisėje turėtų būti speciali nuostata, kuria būtų užtikrinta, jog į nacionalinės reguliavimo institucijos, atsakingos už ex ante rinkos reguliavimą arba ginčų tarp įmonių sprendimą, atliekamas užduotis nebūtų kišamasi iš išorės ar nebūtų daromas politinis spaudimas, dėl kurio būtų pakenkta institucijos sprendimų nepriklausomumui. Dėl išorės poveikio nacionalinis įstatymų leidžiamasis organas nėra tinkamas pagal šią reguliavimo sistemą veikti kaip reguliavimo institucija. Todėl turėtų būti iš anksto nustatytos nacionalinės reguliavimo institucijos vadovo atleidimo taisyklės, kad nekiltų jokių pagrįstų abejonių dėl jos neutralumo ar dėl išorės veiksnių poveikio šiai institucijai. Svarbu, kad nacionalinės reguliavimo institucijos, atsakingos už ex ante rinkos reguliavimą, turėtų nuosavą biudžetą, kurį galėtų naudoti įdarbindamos reikiamą kvalifikuotų darbuotojų skaičių. Skaidrumui užtikrinti tas biudžetas turėtų būti skelbiamas kasmet. |
| --- | --- |

(13)

Siekiant užtikrinti veiksmingesnį reguliavimo sistemos taikymą, nacionalinių reguliavimo institucijų autoritetą ir pagerinti jų sprendimų nuspėjamumą, turėtų būti stiprinamas šių institucijų nepriklausomumas. Todėl nacionalinėje teisėje turėtų būti speciali nuostata, kuria būtų užtikrinta, jog į nacionalinės reguliavimo institucijos, atsakingos už ex ante rinkos reguliavimą arba ginčų tarp įmonių sprendimą, atliekamas užduotis nebūtų kišamasi iš išorės ar nebūtų daromas politinis spaudimas, dėl kurio būtų pakenkta institucijos sprendimų nepriklausomumui. Dėl išorės poveikio nacionalinis įstatymų leidžiamasis organas nėra tinkamas pagal šią reguliavimo sistemą veikti kaip reguliavimo institucija. Todėl turėtų būti iš anksto nustatytos nacionalinės reguliavimo institucijos vadovo atleidimo taisyklės, kad nekiltų jokių pagrįstų abejonių dėl jos neutralumo ar dėl išorės veiksnių poveikio šiai institucijai. Svarbu, kad nacionalinės reguliavimo institucijos, atsakingos už ex ante rinkos reguliavimą, turėtų nuosavą biudžetą, kurį galėtų naudoti įdarbindamos reikiamą kvalifikuotų darbuotojų skaičių. Skaidrumui užtikrinti tas biudžetas turėtų būti skelbiamas kasmet.

| (14) | Kad rinkos dalyviams būtų užtikrintas teisinis tikrumas, apeliacinės institucijos turėtų veiksmingai vykdyti savo funkcijas; visų pirma apeliacijų procedūros neturėtų būti nepagrįstai ilgos.
  Laikinosios priemonės gali būti taikomos tik tuo atveju, jeigu reikia skubiai sustabdyti nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimo galiojimą tam, kad būtų užkirstas kelias didžiulei ir nepataisomai žalai, kurią gali patirti šių priemonių prašanti šalis, ir jeigu jų reikia interesams suderinti. |
| --- | --- |

(14)

Kad rinkos dalyviams būtų užtikrintas teisinis tikrumas, apeliacinės institucijos turėtų veiksmingai vykdyti savo funkcijas; visų pirma apeliacijų procedūros neturėtų būti nepagrįstai ilgos.
  Laikinosios priemonės gali būti taikomos tik tuo atveju, jeigu reikia skubiai sustabdyti nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimo galiojimą tam, kad būtų užkirstas kelias didžiulei ir nepataisomai žalai, kurią gali patirti šių priemonių prašanti šalis, ir jeigu jų reikia interesams suderinti.

| (15) | Apeliacinės institucijos labai skirtingai taikė laikinąsias priemones sustabdyti nacionalinių reguliavimo institucijų sprendimų galiojimą. Siekiant didesnio nuoseklumo pagal Bendrijos teisminę politiką turėtų būti taikomas bendras standartas. Apeliacinės institucijos taip pat turėtų galėti prašyti
  EERRI
  paskelbtos informacijos. Atsižvelgiant į apeliacijų svarbą bendram reguliavimo sistemos veikimui, turėtų būti nustatytas mechanizmas, kuriuo remiantis būtų renkama informacija apie apeliacinius skundus ir sprendimus sustabdyti visų valstybių narių reguliavimo institucijų priimtus sprendimus ir kuriuo remiantis ta informacija būtų pateikiama Komisijai. |
| --- | --- |

(15)

Apeliacinės institucijos labai skirtingai taikė laikinąsias priemones sustabdyti nacionalinių reguliavimo institucijų sprendimų galiojimą. Siekiant didesnio nuoseklumo pagal Bendrijos teisminę politiką turėtų būti taikomas bendras standartas. Apeliacinės institucijos taip pat turėtų galėti prašyti
  EERRI
  paskelbtos informacijos. Atsižvelgiant į apeliacijų svarbą bendram reguliavimo sistemos veikimui, turėtų būti nustatytas mechanizmas, kuriuo remiantis būtų renkama informacija apie apeliacinius skundus ir sprendimus sustabdyti visų valstybių narių reguliavimo institucijų priimtus sprendimus ir kuriuo remiantis ta informacija būtų pateikiama Komisijai.

| (16) | Siekiant veiksmingai atlikti nacionalinių reguliavimo institucijų reguliavimo užduotis, į jų renkamus duomenis turėtų būti įtraukti apskaitos duomenys dėl mažmeninių rinkų, susijusių su didmeninėmis rinkomis, kuriose operatorius turi didelę įtaką, dėl kurios nacionalinė reguliavimo institucija jam taiko reguliavimą. Taip pat turėtų būti įtraukiami duomenys, kuriuos naudodama nacionalinė reguliavimo institucija galėtų įvertinti galimą planuojamų tinklo topologijos atnaujinimų arba pakeitimų poveikį konkurencijos raidai arba didmeniniams produktams, kuriais gali naudotis kiti ūkio subjektai. |
| --- | --- |

(16)

Siekiant veiksmingai atlikti nacionalinių reguliavimo institucijų reguliavimo užduotis, į jų renkamus duomenis turėtų būti įtraukti apskaitos duomenys dėl mažmeninių rinkų, susijusių su didmeninėmis rinkomis, kuriose operatorius turi didelę įtaką, dėl kurios nacionalinė reguliavimo institucija jam taiko reguliavimą. Taip pat turėtų būti įtraukiami duomenys, kuriuos naudodama nacionalinė reguliavimo institucija galėtų įvertinti galimą planuojamų tinklo topologijos atnaujinimų arba pakeitimų poveikį konkurencijos raidai arba didmeniniams produktams, kuriais gali naudotis kiti ūkio subjektai.

| (17) | Pagrindų direktyvos 6 straipsnyje numatytos nacionalinės konsultacijos turėtų būti surengtos prieš tos direktyvos
  7 ir 7a straipsniuose
  numatytas Bendrijos konsultacijas tam, kad suinteresuotųjų šalių nuomonė būtų žinoma Bendrijos konsultacijų metu. Taip nereikėtų rengti dar vienų Bendrijos konsultacijų, jeigu dėl nacionalinių konsultacijų rezultatų planuojamą priemonę reikėtų keisti. |
| --- | --- |

(17)

Pagrindų direktyvos 6 straipsnyje numatytos nacionalinės konsultacijos turėtų būti surengtos prieš tos direktyvos
  7 ir 7a straipsniuose
  numatytas Bendrijos konsultacijas tam, kad suinteresuotųjų šalių nuomonė būtų žinoma Bendrijos konsultacijų metu. Taip nereikėtų rengti dar vienų Bendrijos konsultacijų, jeigu dėl nacionalinių konsultacijų rezultatų planuojamą priemonę reikėtų keisti.

| (18) | Siekiant veiksmingai prisidėti prie vidaus rinkos kūrimo ir užbaigimo reikia, kad nacionalinių reguliavimo institucijų veiksmų laisvė būtų suderinta su nuoseklia reguliavimo tvarka ir su nuosekliu reguliavimo sistemos taikymu. Todėl nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų remti Komisijos ir
  EERRI
  vykdomą veiklą vidaus rinkos srityje. |
| --- | --- |

(18)

Siekiant veiksmingai prisidėti prie vidaus rinkos kūrimo ir užbaigimo reikia, kad nacionalinių reguliavimo institucijų veiksmų laisvė būtų suderinta su nuoseklia reguliavimo tvarka ir su nuosekliu reguliavimo sistemos taikymu. Todėl nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų remti Komisijos ir
  EERRI
  vykdomą veiklą vidaus rinkos srityje.

| (19) | Bendrijos mechanizmas, kuriuo pasinaudodama Komisija gali reikalauti, kad nacionalinės reguliavimo institucijos panaikintų planuojamas priemones, susijusias su rinkos apibrėžimu ir didelę įtaką rinkoje turinčių operatorių nustatymu, buvo sėkmingai panaudotas taikant aplinkybių, kuriomis būtų galima taikyti ex ante reguliavimą, ir operatorių, kuriems toks reguliavimas taikomas, nuoseklų nustatymo metodą. Iš Komisijos vykdomos rinkos stebėsenos, ypač iš Pagrindų direktyvos 7 straipsnyje nurodytos procedūros taikymo patirties matyti, kad nacionalinėms reguliavimo institucijoms nenuosekliai taikant priemones padėčiai ištaisyti, net ir panašiomis rinkos sąlygomis, gali būti apsunkinamas elektroninių ryšių vidaus rinkos veikimas. Todėl Komisija gali dalyvauti užtikrinant, kad priemonės padėčiai ištaisyti būtų taikomos nuosekliau, priimdama nuomones dėl nacionalinių reguliavimo institucijų siūlomų planuojamų priemonių. Norėdama pasinaudoti nacionalinių reguliavimo institucijų patirtimi rinkos tyrimo srityje, Komisija, prieš priimdama sprendimus ir (arba) nuomones turėtų pasikonsultuoti su
  EERRI. |
| --- | --- |

(19)

Bendrijos mechanizmas, kuriuo pasinaudodama Komisija gali reikalauti, kad nacionalinės reguliavimo institucijos panaikintų planuojamas priemones, susijusias su rinkos apibrėžimu ir didelę įtaką rinkoje turinčių operatorių nustatymu, buvo sėkmingai panaudotas taikant aplinkybių, kuriomis būtų galima taikyti ex ante reguliavimą, ir operatorių, kuriems toks reguliavimas taikomas, nuoseklų nustatymo metodą. Iš Komisijos vykdomos rinkos stebėsenos, ypač iš Pagrindų direktyvos 7 straipsnyje nurodytos procedūros taikymo patirties matyti, kad nacionalinėms reguliavimo institucijoms nenuosekliai taikant priemones padėčiai ištaisyti, net ir panašiomis rinkos sąlygomis, gali būti apsunkinamas elektroninių ryšių vidaus rinkos veikimas. Todėl Komisija gali dalyvauti užtikrinant, kad priemonės padėčiai ištaisyti būtų taikomos nuosekliau, priimdama nuomones dėl nacionalinių reguliavimo institucijų siūlomų planuojamų priemonių. Norėdama pasinaudoti nacionalinių reguliavimo institucijų patirtimi rinkos tyrimo srityje, Komisija, prieš priimdama sprendimus ir (arba) nuomones turėtų pasikonsultuoti su
  EERRI.

| (20) | Svarbu, kad reguliavimo sistema būtų įgyvendinama laiku. Kai Komisija priima sprendimą, kuriame reikalaujama, kad nacionalinė reguliavimo institucija panaikintų planuojamą priemonę, pastaroji turėtų pateikti Komisijai patikslintą priemonę. Pagal Pagrindų direktyvos 7 straipsnį turėtų būti nustatytas pranešimo Komisijai apie patikslintą priemonę terminas, kad rinkos dalyviai galėtų žinoti, kokia yra rinkos peržiūros trukmė, ir kad būtų geriau užtikrintas teisinis tikrumas. |
| --- | --- |

(20)

Svarbu, kad reguliavimo sistema būtų įgyvendinama laiku. Kai Komisija priima sprendimą, kuriame reikalaujama, kad nacionalinė reguliavimo institucija panaikintų planuojamą priemonę, pastaroji turėtų pateikti Komisijai patikslintą priemonę. Pagal Pagrindų direktyvos 7 straipsnį turėtų būti nustatytas pranešimo Komisijai apie patikslintą priemonę terminas, kad rinkos dalyviai galėtų žinoti, kokia yra rinkos peržiūros trukmė, ir kad būtų geriau užtikrintas teisinis tikrumas.

| (21) | Atsižvelgiant į trumpus terminus, taikomus pagal Bendrijos konsultacijų mechanizmą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti rekomendacijas ir (arba) gaires, pagal kurias būtų supaprastinta Komisijos ir nacionalinių reguliavimo institucijų keitimosi informacija tvarka (pavyzdžiui, tais atvejais, kai rinkos yra stabilios arba kai priemonės, apie kurias buvo pranešta anksčiau, keičiamos nedaug). Komisija taip pat turėtų būti įgaliota numatyti atleidimą nuo pranešimo apie priemonę tam, kad tam tikrais atvejais tvarka būtų supaprastinta. |
| --- | --- |

(21)

Atsižvelgiant į trumpus terminus, taikomus pagal Bendrijos konsultacijų mechanizmą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti rekomendacijas ir (arba) gaires, pagal kurias būtų supaprastinta Komisijos ir nacionalinių reguliavimo institucijų keitimosi informacija tvarka (pavyzdžiui, tais atvejais, kai rinkos yra stabilios arba kai priemonės, apie kurias buvo pranešta anksčiau, keičiamos nedaug). Komisija taip pat turėtų būti įgaliota numatyti atleidimą nuo pranešimo apie priemonę tam, kad tam tikrais atvejais tvarka būtų supaprastinta.

| (22) | Laikantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos ir Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos, taikant reguliavimo sistemą turėtų būti užtikrinta, kad visi paslaugų gavėjai, įskaitant neįgalius, vyresnio amžiaus ir specialių socialinių poreikių turinčius galutinius paslaugų gavėjus, galėtų lengvai naudotis nebrangiomis aukšto lygio paslaugomis. Amsterdamo sutarties baigiamojo akto 22 deklaracijoje numatyta, kad rengiant priemones pagal Sutarties 95 straipsnį, Bendrijos institucijos atsižvelgtų į neįgalių asmenų poreikius. |
| --- | --- |

(22)

Laikantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos ir Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos, taikant reguliavimo sistemą turėtų būti užtikrinta, kad visi paslaugų gavėjai, įskaitant neįgalius, vyresnio amžiaus ir specialių socialinių poreikių turinčius galutinius paslaugų gavėjus, galėtų lengvai naudotis nebrangiomis aukšto lygio paslaugomis. Amsterdamo sutarties baigiamojo akto 22 deklaracijoje numatyta, kad rengiant priemones pagal Sutarties 95 straipsnį, Bendrijos institucijos atsižvelgtų į neįgalių asmenų poreikius.

| (23) | Jeigu rinka bus konkurencinga, galutiniai paslaugų gavėjai turės daug galimybių rinktis turinį, paslaugas ir taikomąsias programas. Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų skatinti galutinius paslaugų gavėjus ugdyti savo gebėjimus turėti prieigą prie savo pasirinktos informacijos ir ją platinti ir naudoti savo pasirinktą programinę įrangą ir paslaugas. |
| --- | --- |

(23)

Jeigu rinka bus konkurencinga, galutiniai paslaugų gavėjai turės daug galimybių rinktis turinį, paslaugas ir taikomąsias programas. Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų skatinti galutinius paslaugų gavėjus ugdyti savo gebėjimus turėti prieigą prie savo pasirinktos informacijos ir ją platinti ir naudoti savo pasirinktą programinę įrangą ir paslaugas.

| (24) | Radijo dažniai turėtų būti laikomi ribotu viešuoju ištekliu, savo verte svarbiu visuomenei ir rinkai. Visuomenė turi būti suinteresuota, kad spektras būtų valdomas kuo veiksmingiau ekonominėje, socialinėje ir aplinkos srityse, atsižvelgiant į
  didelę radijo dažnių spektro svarbą elektroniniams ryšiams
  , kultūros įvairovės ir žiniasklaidos pliuralizmo tikslus ir
  socialinę bei teritorinę sanglaudą. Todėl turėtų būti
  laipsniškai šalinamos veiksmingo spektro valdymo kliūtys. |
| --- | --- |

(24)

Radijo dažniai turėtų būti laikomi ribotu viešuoju ištekliu, savo verte svarbiu visuomenei ir rinkai. Visuomenė turi būti suinteresuota, kad spektras būtų valdomas kuo veiksmingiau ekonominėje, socialinėje ir aplinkos srityse, atsižvelgiant į
  didelę radijo dažnių spektro svarbą elektroniniams ryšiams
  , kultūros įvairovės ir žiniasklaidos pliuralizmo tikslus ir
  socialinę bei teritorinę sanglaudą. Todėl turėtų būti
  laipsniškai šalinamos veiksmingo spektro valdymo kliūtys.

| (25) | Su radijo dažnių spektro politika susijusios Europos Bendrijos priemonės neturėtų turėti įtakos priemonėms, kurių imamasi Bendrijos ar nacionaliniu lygmeniu laikantis Bendrijos teisės, kad būtų pasiekti bendrus interesus atspindintys tikslai, visų pirma susiję su turinio reguliavimu ir garso bei vaizdo ir žiniasklaidos politika, taip pat turėtų būti nepažeidžiama valstybių narių teisė organizuoti savo radijo dažnių spektrą ir naudotis juo viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ir gynybos tikslais. |
| --- | --- |

(25)

Su radijo dažnių spektro politika susijusios Europos Bendrijos priemonės neturėtų turėti įtakos priemonėms, kurių imamasi Bendrijos ar nacionaliniu lygmeniu laikantis Bendrijos teisės, kad būtų pasiekti bendrus interesus atspindintys tikslai, visų pirma susiję su turinio reguliavimu ir garso bei vaizdo ir žiniasklaidos politika, taip pat turėtų būti nepažeidžiama valstybių narių teisė organizuoti savo radijo dažnių spektrą ir naudotis juo viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ir gynybos tikslais.

| (26) | Atsižvelgiant į tai, kad padėtis valstybėse narėse yra skirtinga, perėjus nuo analoginės prie skaitmeninės antžeminės televizijos dėl gerokai efektyvesnės skaitmeninės transliavimo technologijos Europos Bendrijoje padidėtų vertingo spektro dažnių, vadinamųjų papildomų skaitmeninių dažnių, prieinamumas. |
| --- | --- |

(26)

Atsižvelgiant į tai, kad padėtis valstybėse narėse yra skirtinga, perėjus nuo analoginės prie skaitmeninės antžeminės televizijos dėl gerokai efektyvesnės skaitmeninės transliavimo technologijos Europos Bendrijoje padidėtų vertingo spektro dažnių, vadinamųjų papildomų skaitmeninių dažnių, prieinamumas.

| (27) | Prieš pasiūlant specialią derinimo priemonę pagal 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimą dėl radijo spektro) (11), Komisija turėtų atlikti poveikio įvertinimus, įvertindama siūlomų priemonių sąnaudas ir naudą, pavyzdžiui, masto ekonomijos užtikrinimą ir paslaugų sąveikumą vartotojų naudai, poveikį spektro naudojimo efektyvumui arba suderinto naudojimo įvairiose Europos Sąjungos dalyse poreikį. |
| --- | --- |

(27)

Prieš pasiūlant specialią derinimo priemonę pagal 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimą dėl radijo spektro) (11), Komisija turėtų atlikti poveikio įvertinimus, įvertindama siūlomų priemonių sąnaudas ir naudą, pavyzdžiui, masto ekonomijos užtikrinimą ir paslaugų sąveikumą vartotojų naudai, poveikį spektro naudojimo efektyvumui arba suderinto naudojimo įvairiose Europos Sąjungos dalyse poreikį.

| (28) | Nors spektro valdymas tebėra valstybių narių kompetencijos sritis,
  strateginis planavimas
  , koordinavimas ir atitinkamais atvejais derinimas Bendrijos lygiu gali padėti užtikrinti, kad spektro naudotojai pasinaudotų visa vidaus rinkos teikiama nauda ir kad ES interesus būtų galima veiksmingai ginti pasaulio mastu.
  Siekiant šių tikslų prireikus gali būti rengiami teisės aktai, pagal kuriuos kuriamos daugiametės radijo spektro politikos programos, kad būtų nustatoma naudojimosi radijo dažnių spektru Bendrijoje strateginio planavimo ir derinimo politikos kryptys ir tikslai. Šios politikos kryptys ir tikslai gali būti susiję su radijo spektro prieinamumo ir veiksmingo naudojimo sąlygomis, kurios reikalingos vidaus rinkai sukurti ir veikti, taip pat tam tikrais atvejais jie gali būti susiję su bendrųjų leidimų išdavimo ir individualių radijo dažnių naudojimo teisių suteikimo procedūrų derinimu, kad būtų galima įveikti, jei reikia, vidaus rinkos kliūtis. Šios politikos kryptys ir tikslai turi atitikti šios direktyvos ir specialiųjų direktyvų nuostatas. |
| --- | --- |

(28)

Nors spektro valdymas tebėra valstybių narių kompetencijos sritis,
  strateginis planavimas
  , koordinavimas ir atitinkamais atvejais derinimas Bendrijos lygiu gali padėti užtikrinti, kad spektro naudotojai pasinaudotų visa vidaus rinkos teikiama nauda ir kad ES interesus būtų galima veiksmingai ginti pasaulio mastu.
  Siekiant šių tikslų prireikus gali būti rengiami teisės aktai, pagal kuriuos kuriamos daugiametės radijo spektro politikos programos, kad būtų nustatoma naudojimosi radijo dažnių spektru Bendrijoje strateginio planavimo ir derinimo politikos kryptys ir tikslai. Šios politikos kryptys ir tikslai gali būti susiję su radijo spektro prieinamumo ir veiksmingo naudojimo sąlygomis, kurios reikalingos vidaus rinkai sukurti ir veikti, taip pat tam tikrais atvejais jie gali būti susiję su bendrųjų leidimų išdavimo ir individualių radijo dažnių naudojimo teisių suteikimo procedūrų derinimu, kad būtų galima įveikti, jei reikia, vidaus rinkos kliūtis. Šios politikos kryptys ir tikslai turi atitikti šios direktyvos ir specialiųjų direktyvų nuostatas.

| (29) | Komisija nurodė ketinanti prieš įsigaliojant šiai direktyvai iš dalies keisti savo 2002 m. liepos 26 d. sprendimą 2002/622/EB dėl Radijo spektro politikos grupės įsteigimo (12), kad būtų numatoma priemonė, pagal kurią Europos Parlamentas ir Taryba galėtų prašyti (žodžiu arba raštu) Radijo spektro politikos grupės (RSPG) pateikti nuomonę arba pranešimą apie su elektroniniais ryšiais susijusią radijo spektro politiką, ir kad RSPG galėtų patarti Komisijai pasiūlytų radijo spektro politikos programų turinio klausimais. |
| --- | --- |

(29)

Komisija nurodė ketinanti prieš įsigaliojant šiai direktyvai iš dalies keisti savo 2002 m. liepos 26 d. sprendimą 2002/622/EB dėl Radijo spektro politikos grupės įsteigimo (12), kad būtų numatoma priemonė, pagal kurią Europos Parlamentas ir Taryba galėtų prašyti (žodžiu arba raštu) Radijo spektro politikos grupės (RSPG) pateikti nuomonę arba pranešimą apie su elektroniniais ryšiais susijusią radijo spektro politiką, ir kad RSPG galėtų patarti Komisijai pasiūlytų radijo spektro politikos programų turinio klausimais.

| (30) | Šios direktyvos spektro valdymo nuostatos turėtų būti suderinamos su radijo spektro valdymo srityje veikiančių tarptautinių ir regioninių organizacijų, pavyzdžiui, Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (ITU) ir Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijos (CEPT), veikla, kad būtų užtikrintas veiksmingas spektro valdymas ir jo naudojimo suderinimas visoje Bendrijoje ir
  tarp valstybių narių bei kitų ITU narių. |
| --- | --- |

(30)

Šios direktyvos spektro valdymo nuostatos turėtų būti suderinamos su radijo spektro valdymo srityje veikiančių tarptautinių ir regioninių organizacijų, pavyzdžiui, Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (ITU) ir Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijos (CEPT), veikla, kad būtų užtikrintas veiksmingas spektro valdymas ir jo naudojimo suderinimas visoje Bendrijoje ir
  tarp valstybių narių bei kitų ITU narių.

| (31) | Radijo dažniai turėtų būti valdomi taip, kad būtų išvengta žalingųjų trukdžių. Todėl turėtų būti pateikta derama šios pagrindinės sąvokos apibrėžtis siekiant užtikrinti, kad reguliavimo priemonės būtų naudojamos tik tais atvejais, kai būtina išvengti tokių trukdžių. |
| --- | --- |

(31)

Radijo dažniai turėtų būti valdomi taip, kad būtų išvengta žalingųjų trukdžių. Todėl turėtų būti pateikta derama šios pagrindinės sąvokos apibrėžtis siekiant užtikrinti, kad reguliavimo priemonės būtų naudojamos tik tais atvejais, kai būtina išvengti tokių trukdžių.

| (32) | Dabartinė spektro valdymo ir skirstymo sistema iš esmės grindžiama administraciniais sprendimais, kurie nėra pakankamai lankstūs siekiant prisitaikyti prie technologijų ir ekonominės raidos, visų pirma prie greito belaidžių technologijų vystymosi ir vis didėjančios plačiajuosčio ryšio paklausos. Dėl pernelyg didelio nacionalinių politikų susiskaidymo didėja sąnaudos, spektro naudotojai praranda rinkos galimybes, lėtėja inovacijų procesas, todėl šis susiskaidymas yra žalingas vidaus rinkai, vartotojams ir ekonomikai apskritai. Be to, radijo dažnių gavimos ir naudojimo sąlygos gali skirtis atsižvelgiant į operatoriaus teikiamų paslaugų rūšį, o šių operatorių teikiamos elektroninės paslaugos vis dažniau sutampa; dėl to kyla įtampa tarp teisių turėtojų, skiriasi spektro gavimo sąnaudos ir gali atsirasti vidaus rinkos veikimo iškraipymų. |
| --- | --- |

(32)

Dabartinė spektro valdymo ir skirstymo sistema iš esmės grindžiama administraciniais sprendimais, kurie nėra pakankamai lankstūs siekiant prisitaikyti prie technologijų ir ekonominės raidos, visų pirma prie greito belaidžių technologijų vystymosi ir vis didėjančios plačiajuosčio ryšio paklausos. Dėl pernelyg didelio nacionalinių politikų susiskaidymo didėja sąnaudos, spektro naudotojai praranda rinkos galimybes, lėtėja inovacijų procesas, todėl šis susiskaidymas yra žalingas vidaus rinkai, vartotojams ir ekonomikai apskritai. Be to, radijo dažnių gavimos ir naudojimo sąlygos gali skirtis atsižvelgiant į operatoriaus teikiamų paslaugų rūšį, o šių operatorių teikiamos elektroninės paslaugos vis dažniau sutampa; dėl to kyla įtampa tarp teisių turėtojų, skiriasi spektro gavimo sąnaudos ir gali atsirasti vidaus rinkos veikimo iškraipymų.

| (33) | Optimaliam radijo spektro panaudojimui vis mažiau prasmės atsižvelgti į valstybių sienas. Dėl galimybių naudotis spektro naudojimo teisėmis suskaidyto valdymo ribojamos investicijos ir inovacijos, operatoriai ir įrenginių gamintojai negali užsitikrinti masto ekonomijos, todėl trukdoma radijo spektrą naudojančių elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų vidaus rinkos raidai. |
| --- | --- |

(33)

Optimaliam radijo spektro panaudojimui vis mažiau prasmės atsižvelgti į valstybių sienas. Dėl galimybių naudotis spektro naudojimo teisėmis suskaidyto valdymo ribojamos investicijos ir inovacijos, operatoriai ir įrenginių gamintojai negali užsitikrinti masto ekonomijos, todėl trukdoma radijo spektrą naudojančių elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų vidaus rinkos raidai.

| (34) | Spektro valdymo ir spektro suteikimo lankstumas turėtų būti didinamas naudojant technologijų ir paslaugų atžvilgiu neutralius teisių suteikimo kriterijus, kad spektro naudotojai galėtų pasirinkti geriausias technologijas ir paslaugas, kurias taikytų
  dažnių juostose, skirtose, kaip paskelbta, elektroninių ryšių paslaugoms pagal atitinkamus nacionalinius
  dažnių paskirstymo
  planus laikantis Bendrijos teisės aktų nuostatų
  (toliau – technologijų ir paslaugų neutralumo principai). Administraciniai sprendimai dėl technologijų ir paslaugų turėtų būti taikomi, kai yra bendrojo intereso tikslų, ir jie turėtų būti aiškiai pagrįsti bei reguliariai peržiūrimi. |
| --- | --- |

(34)

Spektro valdymo ir spektro suteikimo lankstumas turėtų būti didinamas naudojant technologijų ir paslaugų atžvilgiu neutralius teisių suteikimo kriterijus, kad spektro naudotojai galėtų pasirinkti geriausias technologijas ir paslaugas, kurias taikytų
  dažnių juostose, skirtose, kaip paskelbta, elektroninių ryšių paslaugoms pagal atitinkamus nacionalinius
  dažnių paskirstymo
  planus laikantis Bendrijos teisės aktų nuostatų
  (toliau – technologijų ir paslaugų neutralumo principai). Administraciniai sprendimai dėl technologijų ir paslaugų turėtų būti taikomi, kai yra bendrojo intereso tikslų, ir jie turėtų būti aiškiai pagrįsti bei reguliariai peržiūrimi.

| (35) | Tinkami technologinio neutralumo principo apribojimai turėtų būti pagrįsti atsižvelgiant į poreikį išvengti žalingųjų trukdžių, pavyzdžiui, reikalaujant laikytis spinduliavimo tinklelio ir galingumo lygių, kad būtų užtikrinta visuomenės sveikatos apsauga ribojant elektromagnetinių laukų poveikį visuomenei, kad būtų užtikrintas tinkamas paslaugų veikimas pasitelkiant tinkamą paslaugų techninės kokybės lygį ir nebūtinai ribojant galimybę teikti daugiau nei vieną paslaugą toje pačioje dažnių juostoje, kad būtų užtikrintas teisingas spektro pasidalijimas, visų pirma kai teisę jį naudoti užtikrinama bendrąja teise, kad būtų užtikrintas spektro naudojimo efektyvumas arba kad laikantis Bendrijos teisės būtų pasiektas bendrojo intereso tikslas. |
| --- | --- |

(35)

Tinkami technologinio neutralumo principo apribojimai turėtų būti pagrįsti atsižvelgiant į poreikį išvengti žalingųjų trukdžių, pavyzdžiui, reikalaujant laikytis spinduliavimo tinklelio ir galingumo lygių, kad būtų užtikrinta visuomenės sveikatos apsauga ribojant elektromagnetinių laukų poveikį visuomenei, kad būtų užtikrintas tinkamas paslaugų veikimas pasitelkiant tinkamą paslaugų techninės kokybės lygį ir nebūtinai ribojant galimybę teikti daugiau nei vieną paslaugą toje pačioje dažnių juostoje, kad būtų užtikrintas teisingas spektro pasidalijimas, visų pirma kai teisę jį naudoti užtikrinama bendrąja teise, kad būtų užtikrintas spektro naudojimo efektyvumas arba kad laikantis Bendrijos teisės būtų pasiektas bendrojo intereso tikslas.

| (36) | Spektro naudotojai taip pat turėtų turėti galimybę laisvai pasirinkti paslaugas, kurias jie nori teikti pasinaudodami spektru pagal pereinamojo laikotarpio priemones, susijusias su anksčiau įgytomis teisėmis. Prireikus turėtų būti leidžiama daryti proporcingas paslaugų neutralumo principo išimtis, pagal kurias reikalaujama, kad būtų teikiama konkreti paslauga siekiant įgyvendinti aiškiai apibrėžtus bendrojo intereso tikslus, pavyzdžiui, užtikrinti gyvybės apsaugą, skatinti socialinę, regioninę ir teritorinę sanglaudą, arba kad būtų išvengta neveiksmingo spektro panaudojimo.
  Kita vertus,
  turėtų būti leidžiama
  imtis priemonių
  , pagal kurias reikalaujama, kad būtų teikiama konkreti paslauga siekiant įgyvendinti aiškiai apibrėžtus bendrojo intereso tikslus, pavyzdžiui, užtikrinti gyvybės apsaugą, skatinti socialinę, regioninę ir teritorinę sanglaudą, arba kad būtų išvengta neveiksmingo spektro panaudojimo. Į šiuos tikslus turėtų būti įtrauktas kultūrinės bei kalbų įvairovės skatinimas ir žiniasklaidos pliuralizmas, kaip valstybių narių apibrėžta pagal Bendrijos teisę. Išskyrus tuos atvejus, kai būtina užtikrinti gyvybės apsaugą arba
  išskirtiniais atvejais
  įvykdyti kitus
  valstybių narių pagal Bendrijos teisę nustatytus
  bendrojo intereso tikslus, išimtys neturėtų būti išskirtinai naudojamos tam tikroms paslaugoms teikti, o jomis turėtų būti nustatomas prioritetas, kad būtų palikta kuo daugiau galimybių toje pačioje juostoje teikti kitas paslaugas ar naudoti kitas technologijas. |
| --- | --- |

(36)

Spektro naudotojai taip pat turėtų turėti galimybę laisvai pasirinkti paslaugas, kurias jie nori teikti pasinaudodami spektru pagal pereinamojo laikotarpio priemones, susijusias su anksčiau įgytomis teisėmis. Prireikus turėtų būti leidžiama daryti proporcingas paslaugų neutralumo principo išimtis, pagal kurias reikalaujama, kad būtų teikiama konkreti paslauga siekiant įgyvendinti aiškiai apibrėžtus bendrojo intereso tikslus, pavyzdžiui, užtikrinti gyvybės apsaugą, skatinti socialinę, regioninę ir teritorinę sanglaudą, arba kad būtų išvengta neveiksmingo spektro panaudojimo.
  Kita vertus,
  turėtų būti leidžiama
  imtis priemonių
  , pagal kurias reikalaujama, kad būtų teikiama konkreti paslauga siekiant įgyvendinti aiškiai apibrėžtus bendrojo intereso tikslus, pavyzdžiui, užtikrinti gyvybės apsaugą, skatinti socialinę, regioninę ir teritorinę sanglaudą, arba kad būtų išvengta neveiksmingo spektro panaudojimo. Į šiuos tikslus turėtų būti įtrauktas kultūrinės bei kalbų įvairovės skatinimas ir žiniasklaidos pliuralizmas, kaip valstybių narių apibrėžta pagal Bendrijos teisę. Išskyrus tuos atvejus, kai būtina užtikrinti gyvybės apsaugą arba
  išskirtiniais atvejais
  įvykdyti kitus
  valstybių narių pagal Bendrijos teisę nustatytus
  bendrojo intereso tikslus, išimtys neturėtų būti išskirtinai naudojamos tam tikroms paslaugoms teikti, o jomis turėtų būti nustatomas prioritetas, kad būtų palikta kuo daugiau galimybių toje pačioje juostoje teikti kitas paslaugas ar naudoti kitas technologijas.

| (37) | Valstybės narės yra kompetentingos apibrėžti visų kultūrinės bei kalbų įvairovės ir žiniasklaidos pliuralizmo skatinimo išimčių taikymo sritį ir pobūdį. |
| --- | --- |

(37)

Valstybės narės yra kompetentingos apibrėžti visų kultūrinės bei kalbų įvairovės ir žiniasklaidos pliuralizmo skatinimo išimčių taikymo sritį ir pobūdį.

| (38) | Kadangi spektro paskirstymas specifinėms technologijoms arba paslaugoms yra technologijų ir paslaugų neutralumo principų išimtis ir sumažina teikiamų paslaugų arba naudojamų technologijų pasirinkimo laisvę, bet kuris pasiūlymas dėl tokio spektro paskirstymo turėtų būti skaidrus ir aptariamas surengus viešąsias konsultacijas. |
| --- | --- |

(38)

Kadangi spektro paskirstymas specifinėms technologijoms arba paslaugoms yra technologijų ir paslaugų neutralumo principų išimtis ir sumažina teikiamų paslaugų arba naudojamų technologijų pasirinkimo laisvę, bet kuris pasiūlymas dėl tokio spektro paskirstymo turėtų būti skaidrus ir aptariamas surengus viešąsias konsultacijas.

| (39) | Siekdamos skaidrumo ir veiksmingumo, nacionalinės reguliavimo institucijos gali leisti spektro naudotojams laisvai perduoti arba nuomoti savo naudojimo teises trečiosioms šalims. Tai leistų nustatyti spektro vertę rinkoje. Atsižvelgdamos į įgaliojimą užtikrinti veiksmingą spektro naudojimą, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų imtis veiksmų ir užtikrinti, kad prekyba neiškreiptų konkurencijos, jei spektras nepanaudojamas. |
| --- | --- |

(39)

Siekdamos skaidrumo ir veiksmingumo, nacionalinės reguliavimo institucijos gali leisti spektro naudotojams laisvai perduoti arba nuomoti savo naudojimo teises trečiosioms šalims. Tai leistų nustatyti spektro vertę rinkoje. Atsižvelgdamos į įgaliojimą užtikrinti veiksmingą spektro naudojimą, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų imtis veiksmų ir užtikrinti, kad prekyba neiškreiptų konkurencijos, jei spektras nepanaudojamas.

| (40) | Siekiant pradėti taikyti technologinio bei paslaugų neutralumo principus ir vykdyti prekybą esamomis spektro naudojimo teisėmis, gali reikėti nustatyti pereinamojo laikotarpio taisykles, įskaitant sąžiningos konkurencijos užtikrinimo priemones, nes pagal naująją sistemą tam tikriems spektro naudotojams gali būti suteiktos teisės pradėti konkuruoti su tais spektro naudotojais, kurie įgijo teises naudoti spektrą daug sunkesnėmis sąlygomis.
  Priešingai, kai teisės buvo suteiktos nukrypstant nuo bendrųjų taisyklių arba remiantis kriterijais, kurie nėra objektyvūs, skaidrūs, proporcingi ir nediskriminuojantys, tam, kad būtų pasiektas bendros svarbos tikslas, tokių teisių turėtojų padėtis neturėtų būti gerinama be pateisinamų priežasčių taip, kad būtų daroma žala naujiems konkurentams, išskyrus atvejus, kai būtina pasiekti šį bendros svarbos tikslą arba kitą susijusį bendros svarbos tikslą. |
| --- | --- |

(40)

Siekiant pradėti taikyti technologinio bei paslaugų neutralumo principus ir vykdyti prekybą esamomis spektro naudojimo teisėmis, gali reikėti nustatyti pereinamojo laikotarpio taisykles, įskaitant sąžiningos konkurencijos užtikrinimo priemones, nes pagal naująją sistemą tam tikriems spektro naudotojams gali būti suteiktos teisės pradėti konkuruoti su tais spektro naudotojais, kurie įgijo teises naudoti spektrą daug sunkesnėmis sąlygomis.
  Priešingai, kai teisės buvo suteiktos nukrypstant nuo bendrųjų taisyklių arba remiantis kriterijais, kurie nėra objektyvūs, skaidrūs, proporcingi ir nediskriminuojantys, tam, kad būtų pasiektas bendros svarbos tikslas, tokių teisių turėtojų padėtis neturėtų būti gerinama be pateisinamų priežasčių taip, kad būtų daroma žala naujiems konkurentams, išskyrus atvejus, kai būtina pasiekti šį bendros svarbos tikslą arba kitą susijusį bendros svarbos tikslą.

| (41) | Siekiant skatinti vidaus rinkos veikimą ir remti tarpvalstybinių paslaugų vystymąsi, Komisijai turėtų būti suteiktas įgaliojimas patvirtinti technines įgyvendinamąsias priemones numeracijos srityje. |
| --- | --- |

(41)

Siekiant skatinti vidaus rinkos veikimą ir remti tarpvalstybinių paslaugų vystymąsi, Komisijai turėtų būti suteiktas įgaliojimas patvirtinti technines įgyvendinamąsias priemones numeracijos srityje.

| (42) | Elektroninių ryšių tinklus ir paslaugas teikiančioms įmonėms išduoti leidimai, kuriais remdamosi jos įgauna teisę pasinaudoti viešuoju ar privačiuoju turtu, yra elektroninių ryšių tinklų arba naujų tinklų elementų sukūrimo esminiai veiksniai. Todėl bereikalingas panaudos teisių suteikimo procedūrų sudėtingumas ir vilkinimas yra svarbios konkurencijos raidos kliūtys. Taigi atitinkamas teises turinčių įmonių panaudos teisių įsigijimas turėtų būti supaprastintas. Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti galimybę koordinuoti panaudos teisių įsigijimą, savo interneto svetainėse skelbdamos reikalingą informaciją. |
| --- | --- |

(42)

Elektroninių ryšių tinklus ir paslaugas teikiančioms įmonėms išduoti leidimai, kuriais remdamosi jos įgauna teisę pasinaudoti viešuoju ar privačiuoju turtu, yra elektroninių ryšių tinklų arba naujų tinklų elementų sukūrimo esminiai veiksniai. Todėl bereikalingas panaudos teisių suteikimo procedūrų sudėtingumas ir vilkinimas yra svarbios konkurencijos raidos kliūtys. Taigi atitinkamas teises turinčių įmonių panaudos teisių įsigijimas turėtų būti supaprastintas. Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti galimybę koordinuoti panaudos teisių įsigijimą, savo interneto svetainėse skelbdamos reikalingą informaciją.

| (43) | Būtina didinti valstybių narių įgaliojimus panaudos teisių turėtojų atžvilgiu, kad būtų užtikrinta, jog nauji tinklai būtų diegiami ir plėtojami sąžiningai, veiksmingai bei nekenkiant aplinkai ir nepriklausomai nuo didelę įtaką rinkoje turinčio operatoriaus įsipareigojimų leisti naudotis elektroninių ryšių tinklu. Pagerinus bendrą įrenginių naudojimą galima pastebimai pagerinti konkurenciją ir sumažinti bendras finansines ir su aplinkos apsauga susijusias sąnaudas įrengiant įmonėse elektroninių ryšių infrastruktūrą, visų pirma naujus vartotojų prijungimo tinklus. Nacionalinėms reguliavimo institucijoms turėtų būti suteikti įgaliojimai reikalauti, kad teisių įrengti įrenginius valstybinėje ar privačioje nuosavybėje, virš jos ar po ja turėtojai bendrai naudotųsi tokiais įrenginiais ar nuosavybe (įskaitant fizinę bendrą vietą), kad būtų skatinamos veiksmingos investicijos į infrastruktūrą ir būtų skatinamos inovacijos, po tinkamo viešųjų konsultacijų laikotarpio, per kurį visoms suinteresuotosioms šalims būtų suteikiama galimybė pareikšti nuomonę. Tokie bendro naudojimo ar koordinavimo susitarimai gali apimti taisykles dėl bendro naudojimosi įrenginiu ar nuosavybe sąnaudų pasidalijimo ir jais turėtų būti užtikrinama, kad atitinkamoms įmonėms būtų tinkamai atlyginama už prisiimamą riziką. Nacionalinės reguliavimo institucijos visų pirma turėtų galėti nustatyti reikalavimą bendrai naudoti tinklo elementus ir susijusius įrenginius, pavyzdžiui, vamzdžius, vamzdynus, stiebus, šulinius, skirstymo spintas, antenas, bokštus ir kitas atramines konstrukcijas, pastatus arba įvadus į pastatus, ir geriau koordinuoti inžinierinius darbus. Kompetentingos institucijos, ypač vietos valdžios institucijos, bendradarbiaudamos su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, taip pat turėtų nustatyti tinkamą koordinavimo tvarką, susijusią su viešaisiais darbais ir su kitais atitinkamais viešaisiais įrenginiais ar nuosavybe, kuri gali apimti tvarką, užtikrinančią, kad suinteresuotosios šalys gautų informaciją apie atitinkamus viešuosius įrenginius ar nuosavybę ir vykdomus arba planuojamus viešuosius darbus, kad jiems būtų laiku pranešta apie tokius darbus ir kad bendram naudojimui būtų sudarytos kuo palankesnės sąlygos. |
| --- | --- |

(43)

Būtina didinti valstybių narių įgaliojimus panaudos teisių turėtojų atžvilgiu, kad būtų užtikrinta, jog nauji tinklai būtų diegiami ir plėtojami sąžiningai, veiksmingai bei nekenkiant aplinkai ir nepriklausomai nuo didelę įtaką rinkoje turinčio operatoriaus įsipareigojimų leisti naudotis elektroninių ryšių tinklu. Pagerinus bendrą įrenginių naudojimą galima pastebimai pagerinti konkurenciją ir sumažinti bendras finansines ir su aplinkos apsauga susijusias sąnaudas įrengiant įmonėse elektroninių ryšių infrastruktūrą, visų pirma naujus vartotojų prijungimo tinklus. Nacionalinėms reguliavimo institucijoms turėtų būti suteikti įgaliojimai reikalauti, kad teisių įrengti įrenginius valstybinėje ar privačioje nuosavybėje, virš jos ar po ja turėtojai bendrai naudotųsi tokiais įrenginiais ar nuosavybe (įskaitant fizinę bendrą vietą), kad būtų skatinamos veiksmingos investicijos į infrastruktūrą ir būtų skatinamos inovacijos, po tinkamo viešųjų konsultacijų laikotarpio, per kurį visoms suinteresuotosioms šalims būtų suteikiama galimybė pareikšti nuomonę. Tokie bendro naudojimo ar koordinavimo susitarimai gali apimti taisykles dėl bendro naudojimosi įrenginiu ar nuosavybe sąnaudų pasidalijimo ir jais turėtų būti užtikrinama, kad atitinkamoms įmonėms būtų tinkamai atlyginama už prisiimamą riziką. Nacionalinės reguliavimo institucijos visų pirma turėtų galėti nustatyti reikalavimą bendrai naudoti tinklo elementus ir susijusius įrenginius, pavyzdžiui, vamzdžius, vamzdynus, stiebus, šulinius, skirstymo spintas, antenas, bokštus ir kitas atramines konstrukcijas, pastatus arba įvadus į pastatus, ir geriau koordinuoti inžinierinius darbus. Kompetentingos institucijos, ypač vietos valdžios institucijos, bendradarbiaudamos su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, taip pat turėtų nustatyti tinkamą koordinavimo tvarką, susijusią su viešaisiais darbais ir su kitais atitinkamais viešaisiais įrenginiais ar nuosavybe, kuri gali apimti tvarką, užtikrinančią, kad suinteresuotosios šalys gautų informaciją apie atitinkamus viešuosius įrenginius ar nuosavybę ir vykdomus arba planuojamus viešuosius darbus, kad jiems būtų laiku pranešta apie tokius darbus ir kad bendram naudojimui būtų sudarytos kuo palankesnės sąlygos.

| (44) | Patikimas ir saugus informacijos perdavimas elektroninių ryšių tinklais tampa vis svarbesnis visai ekonomikai ir plačiajai visuomenei. Sistemos sudėtingumas, techniniai gedimai ar žmonių padarytos klaidos, taip pat avarijos arba išpuoliai gali turėti pasekmių fizinės infrastruktūros, kurią naudojant ES piliečiams teikiamos svarbios paslaugos, įskaitant e. valdžios paslaugas, veikimui arba galimybėms ja naudotis. Todėl nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų užtikrinti, kad būtų palaikomas viešųjų ryšių tinklų vientisumas ir saugumas. Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA) (13) turėtų dalyvauti stiprinant elektroninių ryšių saugumo lygį, be kitų dalykų, skirdama ekspertus ir teikdama patarimus bei skatindama keistis geriausios praktikos pavyzdžiais. ENISA ir nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti reikiamas priemones, kad galėtų vykdyti pareigas, įskaitant įgaliojimus gauti pakankamai informacijos, kad galėtų įvertinti tinklų ar paslaugų saugumo lygį, bei išsamius ir patikimus duomenis apie faktinius su saugumu susijusius incidentus, kurie padarė nemažą įtaką tinklų veikimui ar paslaugų teikimui. Atsižvelgiant į tai, kad sėkmingas tinkamų saugumo priemonių taikymas nėra vienkartinis veiksmas, bet tęstinis įgyvendinimo, peržiūros ir atnaujinimo procesas, turėtų būti reikalaujama, kad elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų teikėjai, atsižvelgdami į tokių priemonių modernumą, imtųsi priemonių pagal nustatytą riziką jų vientisumui ir saugumui užtikrinti. |
| --- | --- |

(44)

Patikimas ir saugus informacijos perdavimas elektroninių ryšių tinklais tampa vis svarbesnis visai ekonomikai ir plačiajai visuomenei. Sistemos sudėtingumas, techniniai gedimai ar žmonių padarytos klaidos, taip pat avarijos arba išpuoliai gali turėti pasekmių fizinės infrastruktūros, kurią naudojant ES piliečiams teikiamos svarbios paslaugos, įskaitant e. valdžios paslaugas, veikimui arba galimybėms ja naudotis. Todėl nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų užtikrinti, kad būtų palaikomas viešųjų ryšių tinklų vientisumas ir saugumas. Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA) (13) turėtų dalyvauti stiprinant elektroninių ryšių saugumo lygį, be kitų dalykų, skirdama ekspertus ir teikdama patarimus bei skatindama keistis geriausios praktikos pavyzdžiais. ENISA ir nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti reikiamas priemones, kad galėtų vykdyti pareigas, įskaitant įgaliojimus gauti pakankamai informacijos, kad galėtų įvertinti tinklų ar paslaugų saugumo lygį, bei išsamius ir patikimus duomenis apie faktinius su saugumu susijusius incidentus, kurie padarė nemažą įtaką tinklų veikimui ar paslaugų teikimui. Atsižvelgiant į tai, kad sėkmingas tinkamų saugumo priemonių taikymas nėra vienkartinis veiksmas, bet tęstinis įgyvendinimo, peržiūros ir atnaujinimo procesas, turėtų būti reikalaujama, kad elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų teikėjai, atsižvelgdami į tokių priemonių modernumą, imtųsi priemonių pagal nustatytą riziką jų vientisumui ir saugumui užtikrinti.

| (45) | Valstybės narės, prieš priimdamos specialias priemones, turėtų sudaryti galimybes numatyti tinkamą viešųjų konsultacijų laikotarpį siekdamos užtikrinti, kad įmonės, teikiančios prieigą prie viešųjų ryšių tinklų arba viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas, imtųsi būtinų techninių ir organizacinių priemonių teikiamos prieigos prie tinklų ir paslaugų saugumui kylančios rizikos tinkamam valdymui arba šių tinklų vientisumui užtikrinti. |
| --- | --- |

(45)

Valstybės narės, prieš priimdamos specialias priemones, turėtų sudaryti galimybes numatyti tinkamą viešųjų konsultacijų laikotarpį siekdamos užtikrinti, kad įmonės, teikiančios prieigą prie viešųjų ryšių tinklų arba viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas, imtųsi būtinų techninių ir organizacinių priemonių teikiamos prieigos prie tinklų ir paslaugų saugumui kylančios rizikos tinkamam valdymui arba šių tinklų vientisumui užtikrinti.

| (46) | Kai reikia susitarti dėl bendrų saugumo reikalavimų, Komisijai turėtų būti suteiktas įgaliojimas priimti technines įgyvendinamąsias priemones, skirtas tinkamam elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų vidaus rinkoje saugumo lygiui pasiekti. ENISA turėtų dalyvauti derinant atitinkamas technines ir organizacines saugumo priemones, teikdama ekspertų patarimus. Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti įgaliojimą parengti privalomus nurodymus, susijusius su techninėmis įgyvendinamosiomis priemonėmis, priimtus vadovaujantis Pagrindų direktyva. Siekdamos vykdyti savo pareigas, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti įgaliojimus atlikti tyrimus ir nurodymų nesilaikymo atvejais skirti sankcijas. |
| --- | --- |

(46)

Kai reikia susitarti dėl bendrų saugumo reikalavimų, Komisijai turėtų būti suteiktas įgaliojimas priimti technines įgyvendinamąsias priemones, skirtas tinkamam elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų vidaus rinkoje saugumo lygiui pasiekti. ENISA turėtų dalyvauti derinant atitinkamas technines ir organizacines saugumo priemones, teikdama ekspertų patarimus. Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti įgaliojimą parengti privalomus nurodymus, susijusius su techninėmis įgyvendinamosiomis priemonėmis, priimtus vadovaujantis Pagrindų direktyva. Siekdamos vykdyti savo pareigas, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų turėti įgaliojimus atlikti tyrimus ir nurodymų nesilaikymo atvejais skirti sankcijas.

| (47) | Siekiant užtikrinti, kad nebūtų iškraipoma arba ribojama elektroninių ryšių rinkos konkurencija, nacionalinėms reguliavimo institucijoms turi būti leista taikyti priemones padėčiai ištaisyti, kurių tikslas – užkirsti kelią įmonės, kuri turi didelę įtaką vienoje rinkoje, įtakos sustiprėjimui kitoje glaudžiai susijusiose rinkoje. Turi būti aišku, kad įmonė, turinti didelę įtaką pirminėje rinkoje, gali būti laikoma įmone, turinčia didelę įtaką antrinėje rinkoje, tik tuo atveju, jei šių dviejų rinkų ryšiai yra tokie, kad įtaka pirminėje rinkoje daro poveikį šios įmonės įtakai antrinėje rinkoje, ir jei antrinėje rinkoje leidžiamas ex ante reguliavimas vadovaujantis rekomendacijos dėl atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų elektroninių ryšių sektoriuje kriterijais (14). |
| --- | --- |

(47)

Siekiant užtikrinti, kad nebūtų iškraipoma arba ribojama elektroninių ryšių rinkos konkurencija, nacionalinėms reguliavimo institucijoms turi būti leista taikyti priemones padėčiai ištaisyti, kurių tikslas – užkirsti kelią įmonės, kuri turi didelę įtaką vienoje rinkoje, įtakos sustiprėjimui kitoje glaudžiai susijusiose rinkoje. Turi būti aišku, kad įmonė, turinti didelę įtaką pirminėje rinkoje, gali būti laikoma įmone, turinčia didelę įtaką antrinėje rinkoje, tik tuo atveju, jei šių dviejų rinkų ryšiai yra tokie, kad įtaka pirminėje rinkoje daro poveikį šios įmonės įtakai antrinėje rinkoje, ir jei antrinėje rinkoje leidžiamas ex ante reguliavimas vadovaujantis rekomendacijos dėl atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų elektroninių ryšių sektoriuje kriterijais (14).

| (48) | Siekiant užtikrinti, kad rinkos dalyviai neabejotų reguliavimo sąlygomis, reikia nustatyti rinkos tyrimų terminą. Svarbu reguliariai atlikti rinkos tyrimus per pagrįstą ir tinkamą laikotarpį. Nustatant tokį laikotarpį reikėtų atsižvelgti, ar anksčiau atliktas tos konkrečios rinkos tyrimas ir ar apie tai tinkamai pranešta. Jeigu nacionalinė reguliavimo institucija per nustatytą terminą neatlieka rinkos tyrimo, gali kilti pavojus vidaus rinkai, o įprastinė pažeidimų procedūra laiku gali neduoti norimų rezultatų. Kita vertus, nacionalinė reguliavimo institucija turėtų turėti galimybę prašyti
  EERRI
  pagalbos rinkos tyrimui užbaigti. Pavyzdžiui, tokia pagalba galėtų būti teikiama iš kitų nacionalinių reguliavimo institucijų atstovų sudarius specialią darbo grupę. |
| --- | --- |

(48)

Siekiant užtikrinti, kad rinkos dalyviai neabejotų reguliavimo sąlygomis, reikia nustatyti rinkos tyrimų terminą. Svarbu reguliariai atlikti rinkos tyrimus per pagrįstą ir tinkamą laikotarpį. Nustatant tokį laikotarpį reikėtų atsižvelgti, ar anksčiau atliktas tos konkrečios rinkos tyrimas ir ar apie tai tinkamai pranešta. Jeigu nacionalinė reguliavimo institucija per nustatytą terminą neatlieka rinkos tyrimo, gali kilti pavojus vidaus rinkai, o įprastinė pažeidimų procedūra laiku gali neduoti norimų rezultatų. Kita vertus, nacionalinė reguliavimo institucija turėtų turėti galimybę prašyti
  EERRI
  pagalbos rinkos tyrimui užbaigti. Pavyzdžiui, tokia pagalba galėtų būti teikiama iš kitų nacionalinių reguliavimo institucijų atstovų sudarius specialią darbo grupę.

| (49) | Elektroninių ryšių sektoriuje technologinės inovacijos yra labai aukšto lygio, o rinkos labai dinamiškos, todėl svarbu greitai, koordinuotai ir suderintai pritaikyti reguliavimą Bendrijos lygiu, nes, kaip rodo patirtis, nacionalinėms reguliavimo institucijoms skirtingai taikant ES reguliavimo sistemą gali kilti kliūčių vidaus rinkos raidai. |
| --- | --- |

(49)

Elektroninių ryšių sektoriuje technologinės inovacijos yra labai aukšto lygio, o rinkos labai dinamiškos, todėl svarbu greitai, koordinuotai ir suderintai pritaikyti reguliavimą Bendrijos lygiu, nes, kaip rodo patirtis, nacionalinėms reguliavimo institucijoms skirtingai taikant ES reguliavimo sistemą gali kilti kliūčių vidaus rinkos raidai.

| (50) | Viena iš svarbių
  EERRI
  skirtų užduočių – prireikus rengti nuomones, susijusias su tarpvalstybiniais ginčais. Todėl tokiais atvejais nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų atsižvelgti į
  EERRI
  nuomonę. |
| --- | --- |

(50)

Viena iš svarbių
  EERRI
  skirtų užduočių – prireikus rengti nuomones, susijusias su tarpvalstybiniais ginčais. Todėl tokiais atvejais nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų atsižvelgti į
  EERRI
  nuomonę.

| (51) | Iš ES reguliavimo sistemos taikymo patirties matyti, kad dabartinės nuostatos, kuriomis remdamosi nacionalinės reguliavimo institucijos gali skirti baudas, netapo tinkama paskata laikytis reguliavimo reikalavimų. Tinkami vykdomieji įgaliojimai gali būti naudingi siekiant laiku taikyti ES reguliavimo sistemą ir taip paskatinti reguliavimo tikrumą, o tai yra svarbus investicijų skatinimo veiksnys. Visai reguliavimo sistemai būdinga tai, kad tuomet, kai nesilaikoma reikalavimų, trūksta veiksmingų įgaliojimų. Todėl į Pagrindų direktyvą įtraukus naujas nuostatas, kuriomis remiantis būtų galima spręsti problemas, kai nesilaikoma Pagrindų direktyvoje ir specialiosiose direktyvose numatytų įpareigojimų, būtų užtikrinta, kad bus taikomi nuoseklūs ir išsamūs principai taikant visą ES reguliavimo sistemą ir skiriant sankcijas. |
| --- | --- |

(51)

Iš ES reguliavimo sistemos taikymo patirties matyti, kad dabartinės nuostatos, kuriomis remdamosi nacionalinės reguliavimo institucijos gali skirti baudas, netapo tinkama paskata laikytis reguliavimo reikalavimų. Tinkami vykdomieji įgaliojimai gali būti naudingi siekiant laiku taikyti ES reguliavimo sistemą ir taip paskatinti reguliavimo tikrumą, o tai yra svarbus investicijų skatinimo veiksnys. Visai reguliavimo sistemai būdinga tai, kad tuomet, kai nesilaikoma reikalavimų, trūksta veiksmingų įgaliojimų. Todėl į Pagrindų direktyvą įtraukus naujas nuostatas, kuriomis remiantis būtų galima spręsti problemas, kai nesilaikoma Pagrindų direktyvoje ir specialiosiose direktyvose numatytų įpareigojimų, būtų užtikrinta, kad bus taikomi nuoseklūs ir išsamūs principai taikant visą ES reguliavimo sistemą ir skiriant sankcijas.

| (52) | Į dabartinę ES reguliavimo sistemą buvo įtrauktos tam tikros nuostatos, skirtos palengvinti perėjimą nuo senosios 1998 m. prie naujosios 2002 m. reguliavimo sistemos. Pereigą baigė visos valstybės narės, todėl šios priemonės turėtų būti panaikintos, nes dabar jos nebereikalingos. |
| --- | --- |

(52)

Į dabartinę ES reguliavimo sistemą buvo įtrauktos tam tikros nuostatos, skirtos palengvinti perėjimą nuo senosios 1998 m. prie naujosios 2002 m. reguliavimo sistemos. Pereigą baigė visos valstybės narės, todėl šios priemonės turėtų būti panaikintos, nes dabar jos nebereikalingos.

| (53) | Siekiant didinti ekonomikos augimą, inovacijas ir vartotojų turimą pasirinkimą, reikėtų kartu skatinti ir veiksmingas investicijas, ir konkurenciją. |
| --- | --- |

(53)

Siekiant didinti ekonomikos augimą, inovacijas ir vartotojų turimą pasirinkimą, reikėtų kartu skatinti ir veiksmingas investicijas, ir konkurenciją.

| (54) | Ekonominiu požiūriu veiksmingos investicijos į naują ir esamą infrastruktūrą ir, prireikus, reguliavimas, kurio tikslas yra veiksminga mažmeninių paslaugų sektoriaus konkurencija, – geriausias būdas skatinti konkurenciją. Veiksmingas infrastruktūrų konkurencijos lygis – tai infrastruktūrų daugėjimo mastas, užtikrinantis, kad būtų galima pagrįstai tikėtis, jog investuotojai gaus tinkamą investicijų grąžą, kuri bus grindžiama pagrįstais rinkos pasidalijimo raidos lūkesčiais. |
| --- | --- |

(54)

Ekonominiu požiūriu veiksmingos investicijos į naują ir esamą infrastruktūrą ir, prireikus, reguliavimas, kurio tikslas yra veiksminga mažmeninių paslaugų sektoriaus konkurencija, – geriausias būdas skatinti konkurenciją. Veiksmingas infrastruktūrų konkurencijos lygis – tai infrastruktūrų daugėjimo mastas, užtikrinantis, kad būtų galima pagrįstai tikėtis, jog investuotojai gaus tinkamą investicijų grąžą, kuri bus grindžiama pagrįstais rinkos pasidalijimo raidos lūkesčiais.

| (55) | Nustatydamos prieigos prie naujos ir patobulintos infrastruktūros įpareigojimus, nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad prieigos sąlygos atspindėtų aplinkybes, kuriomis priimamas sprendimas investuoti, atsižvelgdamos, inter alia, į plėtros sąnaudas, į tai, kokia vartotojų dalis, tikėtina, naudosis naujais produktais ir paslaugomis, taip pat į tai, kokių mažmeninių kainų galima tikėtis. Be to, siekdamos užtikrinti tam tikrą aiškumo lygį, taip pat užtikrinti, kad investuotojai galėtų rengti ilgalaikius planus, nacionalinės reguliavimo institucijos turi turėti galimybių nustatyti, jei reikia, atitinkamais peržiūros etapais tarp savęs derančias prieigos sąlygas. Šios sąlygos gali apimti kainodaros susitarimus, atsižvelgiant į jų apimtis arba sutarties galiojimo laikotarpį, jeigu šie susitarimai atitinka Bendrijos teisės aktų nuostatas ir neturi diskriminuojamo poveikio. Nustatant bet kokias prieigos sąlygas turi būti atsižvelgiama į tai, kad reikia išsaugoti veiksmingą konkurenciją, kai teikiamos paslaugos vartotojams ir verslininkams. |
| --- | --- |

(55)

Nustatydamos prieigos prie naujos ir patobulintos infrastruktūros įpareigojimus, nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad prieigos sąlygos atspindėtų aplinkybes, kuriomis priimamas sprendimas investuoti, atsižvelgdamos, inter alia, į plėtros sąnaudas, į tai, kokia vartotojų dalis, tikėtina, naudosis naujais produktais ir paslaugomis, taip pat į tai, kokių mažmeninių kainų galima tikėtis. Be to, siekdamos užtikrinti tam tikrą aiškumo lygį, taip pat užtikrinti, kad investuotojai galėtų rengti ilgalaikius planus, nacionalinės reguliavimo institucijos turi turėti galimybių nustatyti, jei reikia, atitinkamais peržiūros etapais tarp savęs derančias prieigos sąlygas. Šios sąlygos gali apimti kainodaros susitarimus, atsižvelgiant į jų apimtis arba sutarties galiojimo laikotarpį, jeigu šie susitarimai atitinka Bendrijos teisės aktų nuostatas ir neturi diskriminuojamo poveikio. Nustatant bet kokias prieigos sąlygas turi būti atsižvelgiama į tai, kad reikia išsaugoti veiksmingą konkurenciją, kai teikiamos paslaugos vartotojams ir verslininkams.

| (56) | Vertindamos planuojamų nustatyti įpareigojimų ir privalomų sąlygų proporcingumą, nacionalinės valstybių narių reguliavimo institucijos turėtų atsižvelgti į įvairiuose valstybės narės regionuose esančią skirtingą konkurencinę padėtį. |
| --- | --- |

(56)

Vertindamos planuojamų nustatyti įpareigojimų ir privalomų sąlygų proporcingumą, nacionalinės valstybių narių reguliavimo institucijos turėtų atsižvelgti į įvairiuose valstybės narės regionuose esančią skirtingą konkurencinę padėtį.

| (57) | Kai nacionalinės reguliavimo institucijos taiko padėčiai ištaisyti skirtas priemones, kuriomis siekiama kontroliuoti kainas, jos turi stengtis sudaryti investuotojui sąlygas gauti tinkamą investicijų į tam tikrą naują projektą grąžą. Visų pirma rizika gali būti susijusi su investicijų į naujus prieigos tinklus, kuriais galima teikti paslaugas, kurių paklausa investavimo metu dar nežinoma, projektais. |
| --- | --- |

(57)

Kai nacionalinės reguliavimo institucijos taiko padėčiai ištaisyti skirtas priemones, kuriomis siekiama kontroliuoti kainas, jos turi stengtis sudaryti investuotojui sąlygas gauti tinkamą investicijų į tam tikrą naują projektą grąžą. Visų pirma rizika gali būti susijusi su investicijų į naujus prieigos tinklus, kuriais galima teikti paslaugas, kurių paklausa investavimo metu dar nežinoma, projektais.

| (58) | Bet koks Komisijos sprendimas, priimtas pagal Pagrindų direktyvos 19 straipsnio 1 dalį, gali būti susijęs tik su reguliavimo principais, taikymo būdais ir metodologija. Siekiant išvengti abejonių tokio sprendimo nuostatos, kurios paprastai atspindi nacionalines ypatybes, neturi būti išsamios, taip pat pagal tokį sprendimą neturi būti draudžiama taikyti alternatyvių būdų, kurių, kaip galima pagrįstai tikėtis, poveikis būtų panašus. Šis sprendimas turi būti proporcingas, be to, priėmus šį sprendimą neturi būti daroma poveikio nacionalinių reguliavimo institucijų priimtiems sprendimams, dėl kurių neatsiranda vidaus rinkos kliūčių. |
| --- | --- |

(58)

Bet koks Komisijos sprendimas, priimtas pagal Pagrindų direktyvos 19 straipsnio 1 dalį, gali būti susijęs tik su reguliavimo principais, taikymo būdais ir metodologija. Siekiant išvengti abejonių tokio sprendimo nuostatos, kurios paprastai atspindi nacionalines ypatybes, neturi būti išsamios, taip pat pagal tokį sprendimą neturi būti draudžiama taikyti alternatyvių būdų, kurių, kaip galima pagrįstai tikėtis, poveikis būtų panašus. Šis sprendimas turi būti proporcingas, be to, priėmus šį sprendimą neturi būti daroma poveikio nacionalinių reguliavimo institucijų priimtiems sprendimams, dėl kurių neatsiranda vidaus rinkos kliūčių.

| (59) | Pagrindų direktyvos I priede nurodytas rinkų, kurios turi būti įtrauktos į rekomendaciją dėl atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų, sąrašas, o tai galėtų sudaryti ex ante reguliavimo pagrindą. Šis priedas turėtų būti panaikintas, nes įgyvendintas jo tikslas – jis jau buvo panaudotas Rekomendacijos dėl atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų pirminei redakcijai parengti. |
| --- | --- |

(59)

Pagrindų direktyvos I priede nurodytas rinkų, kurios turi būti įtrauktos į rekomendaciją dėl atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų, sąrašas, o tai galėtų sudaryti ex ante reguliavimo pagrindą. Šis priedas turėtų būti panaikintas, nes įgyvendintas jo tikslas – jis jau buvo panaudotas Rekomendacijos dėl atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų pirminei redakcijai parengti.

| (60) | Naujiems rinkos dalyviams gali būti ekonomiškai neperspektyvu per pagrįstą laikotarpį dubliuoti dalį istorinio operatoriaus vietinio vartotojų prijungimo tinklo ar visą šį tinklą. Todėl suteikiant teises pasinaudoti didelę įtaką rinkoje turinčių operatorių atsietąja vietine linija ar dalinai atsietąja vietine linija, gali būti sudarytos palankesnės sąlygos patekti į rinką ir sustiprinti konkurenciją mažmeninėse plačiajuosčio ryšio prieigos rinkose. Tais atvejais, kai teisių suteikimas į atsietąją vietinę liniją ar į dalinai atsietąją vietinę liniją yra techniškai ir ekonomiškai neperspektyvi, gali būti taikomi atitinkami įpareigojimai suteikti nefizinę ar virtualią prieigą prie tinklo suteikiant galimybes naudotis lygiavertėmis funkcijomis. |
| --- | --- |

(60)

Naujiems rinkos dalyviams gali būti ekonomiškai neperspektyvu per pagrįstą laikotarpį dubliuoti dalį istorinio operatoriaus vietinio vartotojų prijungimo tinklo ar visą šį tinklą. Todėl suteikiant teises pasinaudoti didelę įtaką rinkoje turinčių operatorių atsietąja vietine linija ar dalinai atsietąja vietine linija, gali būti sudarytos palankesnės sąlygos patekti į rinką ir sustiprinti konkurenciją mažmeninėse plačiajuosčio ryšio prieigos rinkose. Tais atvejais, kai teisių suteikimas į atsietąją vietinę liniją ar į dalinai atsietąją vietinę liniją yra techniškai ir ekonomiškai neperspektyvi, gali būti taikomi atitinkami įpareigojimai suteikti nefizinę ar virtualią prieigą prie tinklo suteikiant galimybes naudotis lygiavertėmis funkcijomis.

| (61) | Funkcinio atskyrimo, pagal kurį reikalaujama, kad vertikaliai integruotas operatorius steigtų verslo subjektus, kurių veikla yra atskirta, tikslas – užtikrinti, kad visiems teikėjams, įskaitant vertikaliai integruoto operatoriaus tiekimo skyrius, būtų sudarytos visiškai lygiavertės galimybės pasinaudoti paslaugomis (produktais). Funkcinis atskyrimas gali pagerinti konkurenciją keliose svarbiose rinkose, nes smarkiai sumažėja diskriminavimo paskatos, lengviau patikrinti, kaip vykdomi nediskriminavimo įpareigojimai, taip pat lengviau priversti šiuos įpareigojimus vykdyti. Išskirtiniais atvejais funkcinį atskyrimą galima pateisinti kaip priemonę padėčiai ištaisyti, kai vis nepavyksta išvengti diskriminavimo keliose atitinkamose rinkose ir kai mažai tikimasi arba visai nesitikima, kad per pagrįstą laikotarpį atsiras infrastruktūros konkurencija po to, kai buvo imtasi vienos ar daugiau priemonių padėčiai ištaisyti, kurios, kaip manoma, buvo tinkamos. Tačiau labai svarbu užtikrinti, kad įmonė, kuriai taikomas funkcinis atskyrimas, neprarastų paskatų investuoti į savo tinklą ir kad tai neturėtų galimo neigiamo poveikio vartotojų gerovei. Taikant funkcinį atskyrimą reikalaujama, kad būtų atliekamas suderintas skirtingų rinkų, susijusių su prieigos tinklu, tyrimas pagal Pagrindų direktyvos 16 straipsnyje nustatytą rinkos tyrimo procedūrą. Atlikdamos rinkos tyrimą ir išsamiai planuodamos priemonę padėčiai ištaisyti, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų ypač daug dėmesio skirti produktams, kuriuos valdys atskiri verslo subjektai, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tinklo plėtojimo mastą ir technologinės pažangos laipsnį, nes šie veiksniai gali turėti įtakos fiksuotojo ryšio ir bevielių paslaugų pakeičiamumui. Tam, kad būtų išvengta konkurencijos iškraipymo vidaus rinkoje, funkcinio atskyrimo pasiūlymus turėtų iš anksto patvirtinti Komisija. |
| --- | --- |

(61)

Funkcinio atskyrimo, pagal kurį reikalaujama, kad vertikaliai integruotas operatorius steigtų verslo subjektus, kurių veikla yra atskirta, tikslas – užtikrinti, kad visiems teikėjams, įskaitant vertikaliai integruoto operatoriaus tiekimo skyrius, būtų sudarytos visiškai lygiavertės galimybės pasinaudoti paslaugomis (produktais). Funkcinis atskyrimas gali pagerinti konkurenciją keliose svarbiose rinkose, nes smarkiai sumažėja diskriminavimo paskatos, lengviau patikrinti, kaip vykdomi nediskriminavimo įpareigojimai, taip pat lengviau priversti šiuos įpareigojimus vykdyti. Išskirtiniais atvejais funkcinį atskyrimą galima pateisinti kaip priemonę padėčiai ištaisyti, kai vis nepavyksta išvengti diskriminavimo keliose atitinkamose rinkose ir kai mažai tikimasi arba visai nesitikima, kad per pagrįstą laikotarpį atsiras infrastruktūros konkurencija po to, kai buvo imtasi vienos ar daugiau priemonių padėčiai ištaisyti, kurios, kaip manoma, buvo tinkamos. Tačiau labai svarbu užtikrinti, kad įmonė, kuriai taikomas funkcinis atskyrimas, neprarastų paskatų investuoti į savo tinklą ir kad tai neturėtų galimo neigiamo poveikio vartotojų gerovei. Taikant funkcinį atskyrimą reikalaujama, kad būtų atliekamas suderintas skirtingų rinkų, susijusių su prieigos tinklu, tyrimas pagal Pagrindų direktyvos 16 straipsnyje nustatytą rinkos tyrimo procedūrą. Atlikdamos rinkos tyrimą ir išsamiai planuodamos priemonę padėčiai ištaisyti, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų ypač daug dėmesio skirti produktams, kuriuos valdys atskiri verslo subjektai, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tinklo plėtojimo mastą ir technologinės pažangos laipsnį, nes šie veiksniai gali turėti įtakos fiksuotojo ryšio ir bevielių paslaugų pakeičiamumui. Tam, kad būtų išvengta konkurencijos iškraipymo vidaus rinkoje, funkcinio atskyrimo pasiūlymus turėtų iš anksto patvirtinti Komisija.

| (62) | Funkcinio atskyrimo įgyvendinimas neturėtų trukdyti veikti atitinkamiems skirtingų verslo subjektų koordinavimo mechanizmams siekiant užtikrinti, kad būtų ginamos patronuojančiosios bendrovės ekonominės ir valdymo priežiūros teisės. |
| --- | --- |

(62)

Funkcinio atskyrimo įgyvendinimas neturėtų trukdyti veikti atitinkamiems skirtingų verslo subjektų koordinavimo mechanizmams siekiant užtikrinti, kad būtų ginamos patronuojančiosios bendrovės ekonominės ir valdymo priežiūros teisės.

| (63) | Dėl vykstančios vidaus rinkos integracijos elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų vidaus rinkoje reikia geriau koordinuoti ex ante reguliavimo taikymą, kaip numatyta elektroninių ryšių ES reguliacinėje sistemoje. |
| --- | --- |

(63)

Dėl vykstančios vidaus rinkos integracijos elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų vidaus rinkoje reikia geriau koordinuoti ex ante reguliavimo taikymą, kaip numatyta elektroninių ryšių ES reguliacinėje sistemoje.

| (64) | Jei vertikaliai integruota įmonė nutaria perduoti didelę dalį arba visą savo vartotojų prijungimo tinklą atskiram juridiniam asmeniui, priklausančiam kitam savininkui, arba atskirai įsteigtam verslo subjektui, kuris užsiims vartotojų prijungimo paslaugomis, nacionalinė reguliavimo institucija turėtų įvertinti numatomo sandorio poveikį visiems galiojantiems reglamentuojančio pobūdžio įpareigojimams, kurie buvo nustatyti vertikaliai integruotam operatoriui siekiant užtikrinti, kad nauja tvarka atitiktų Direktyvą 2002/19/EB (Prieigos direktyvą) ir Direktyvą 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyvą). Atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija turėtų atlikti naują rinkų, kuriose veikia atskirtas subjektas, tyrimą ir atitinkamai nustatyti, palikti tuos pačius, pakeisti arba panaikinti įpareigojimus. Šiuo tikslu nacionalinė reguliavimo institucija turėtų galėti prašyti įmonės pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(64)

Jei vertikaliai integruota įmonė nutaria perduoti didelę dalį arba visą savo vartotojų prijungimo tinklą atskiram juridiniam asmeniui, priklausančiam kitam savininkui, arba atskirai įsteigtam verslo subjektui, kuris užsiims vartotojų prijungimo paslaugomis, nacionalinė reguliavimo institucija turėtų įvertinti numatomo sandorio poveikį visiems galiojantiems reglamentuojančio pobūdžio įpareigojimams, kurie buvo nustatyti vertikaliai integruotam operatoriui siekiant užtikrinti, kad nauja tvarka atitiktų Direktyvą 2002/19/EB (Prieigos direktyvą) ir Direktyvą 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyvą). Atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija turėtų atlikti naują rinkų, kuriose veikia atskirtas subjektas, tyrimą ir atitinkamai nustatyti, palikti tuos pačius, pakeisti arba panaikinti įpareigojimus. Šiuo tikslu nacionalinė reguliavimo institucija turėtų galėti prašyti įmonės pateikti informaciją.

| (65) | Nors tikslinga, kad kai kuriomis aplinkybėmis nacionalinė reguliavimo agentūra nustatytų įpareigojimus operatoriams, kurie neturi didelės įtakos rinkoje tam, kad būtų pasiekti tam tikri tikslai, pavyzdžiui, ryšys tarp galutinių paslaugos gavėjų arba paslaugų sąveikumą, tačiau būtina užtikrinti, kad tokie įpareigojimai būtų nustatyti pagal ES reguliavimo sistemą ir visų pirma laikantis joje numatytų pranešimo procedūrų. |
| --- | --- |

(65)

Nors tikslinga, kad kai kuriomis aplinkybėmis nacionalinė reguliavimo agentūra nustatytų įpareigojimus operatoriams, kurie neturi didelės įtakos rinkoje tam, kad būtų pasiekti tam tikri tikslai, pavyzdžiui, ryšys tarp galutinių paslaugos gavėjų arba paslaugų sąveikumą, tačiau būtina užtikrinti, kad tokie įpareigojimai būtų nustatyti pagal ES reguliavimo sistemą ir visų pirma laikantis joje numatytų pranešimo procedūrų.

| (66) | Komisija turėtų būti įgaliota patvirtinti įgyvendinamąsias priemones, siekdama pritaikyti skaitmeninės televizijos ir radijo programų kontrolės paslaugų teikimo, nurodytų I priede, sąlygas prie rinkos pokyčių ir technologinės pažangos. Ta pati nuostata taikoma ir II priede pateiktam būtiniausių dalykų sąrašui, kuris turi būti viešai paskelbtas, kad būtų laikomasi skaidrumo įpareigojimo. |
| --- | --- |

(66)

Komisija turėtų būti įgaliota patvirtinti įgyvendinamąsias priemones, siekdama pritaikyti skaitmeninės televizijos ir radijo programų kontrolės paslaugų teikimo, nurodytų I priede, sąlygas prie rinkos pokyčių ir technologinės pažangos. Ta pati nuostata taikoma ir II priede pateiktam būtiniausių dalykų sąrašui, kuris turi būti viešai paskelbtas, kad būtų laikomasi skaidrumo įpareigojimo.

| (67) | Rinkos dalyviams palengvinus radijo dažnių išteklių gavimą bus pašalintos patekimo į rinką kliūtys. Be to, technologinė pažanga mažina žalingų trukdžių tam tikrose dažnių juostose riziką, todėl mažėja individualių naudojimo teisių poreikis. Todėl spektro naudojimo elektroninių ryšių paslaugoms teikti sąlygos turėtų būti įprastai nustatytos bendruosiuose leidimuose, išskyrus tuos atvejus, kai atsižvelgiant į spektro naudojimą būtinos individualios teisės siekiant apsaugoti nuo žalingų trukdžių, užtikrinti paslaugų techninę kokybę, užtikrinti veiksmingą spektro naudojimą arba siekiant konkretaus visuotinės svarbos tikslo. Sprendimai dėl individualių teisių reikalingumo turėtų būti priimami skaidriai ir proporcingai. |
| --- | --- |

(67)

Rinkos dalyviams palengvinus radijo dažnių išteklių gavimą bus pašalintos patekimo į rinką kliūtys. Be to, technologinė pažanga mažina žalingų trukdžių tam tikrose dažnių juostose riziką, todėl mažėja individualių naudojimo teisių poreikis. Todėl spektro naudojimo elektroninių ryšių paslaugoms teikti sąlygos turėtų būti įprastai nustatytos bendruosiuose leidimuose, išskyrus tuos atvejus, kai atsižvelgiant į spektro naudojimą būtinos individualios teisės siekiant apsaugoti nuo žalingų trukdžių, užtikrinti paslaugų techninę kokybę, užtikrinti veiksmingą spektro naudojimą arba siekiant konkretaus visuotinės svarbos tikslo. Sprendimai dėl individualių teisių reikalingumo turėtų būti priimami skaidriai ir proporcingai.

| (68) | Paslaugų ir technologijų neutralumo reikalavimo taikymas suteikiant naudojimo teises, taip pat išaugusios galimybės perduoti vienos įmonės teises kitai įmonei, turėtų suteikti daugiau laisvės ir priemonių visuomenei naudoti elektroninius ryšius, teikti paslaugas, o kartu turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos siekti bendrojo intereso tikslų. Vis dėlto transliuotojams nustatytuose tam tikruose visuotinės svarbos įpareigojimuose, susijusiuose su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, gali būti reikalaujama suteikiant naudojimo teises remtis konkrečiais kriterijais, kai tai yra itin svarbu norint pasiekti konkretų bendrojo intereso tikslą, kurį nustatė valstybės narės laikydamosi Bendrijos teisės. Su bendrojo intereso tikslų siekimu susijusios procedūros visomis aplinkybėmis turėtų būti skaidrios, objektyvios, proporcingos ir nediskriminuojančios. |
| --- | --- |

(68)

Paslaugų ir technologijų neutralumo reikalavimo taikymas suteikiant naudojimo teises, taip pat išaugusios galimybės perduoti vienos įmonės teises kitai įmonei, turėtų suteikti daugiau laisvės ir priemonių visuomenei naudoti elektroninius ryšius, teikti paslaugas, o kartu turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos siekti bendrojo intereso tikslų. Vis dėlto transliuotojams nustatytuose tam tikruose visuotinės svarbos įpareigojimuose, susijusiuose su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, gali būti reikalaujama suteikiant naudojimo teises remtis konkrečiais kriterijais, kai tai yra itin svarbu norint pasiekti konkretų bendrojo intereso tikslą, kurį nustatė valstybės narės laikydamosi Bendrijos teisės. Su bendrojo intereso tikslų siekimu susijusios procedūros visomis aplinkybėmis turėtų būti skaidrios, objektyvios, proporcingos ir nediskriminuojančios.

| (69) | Atsižvelgiant į individualių naudojimo teisių, kurios negali būti parduodamos, ribojamąjį poveikį laisvai gauti radijo dažnius, jų galiojimo trukmė turėtų būti ribojama. Kai į naudojimo teises yra įtraukta nuostata dėl jų galiojimo atnaujinimo, kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos pirmiausia turėtų atlikti peržiūrą, įskaitant viešąsias konsultacijas, atsižvelgdamos į rinką, aprėptį ir technologinę pažangą. Atsižvelgiant į spektro trūkumą, įmonėms suteiktos individualios teisės turėtų būti reguliariai peržiūrimos. Atlikdamos šią peržiūrą, kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos turėtų derinti teisių turėtojų interesus ir poreikį skatinti pradėti spektro prekybą, taip pat lankstesnį spektro naudojimą išduodant, jei įmanoma, bendruosius leidimus. |
| --- | --- |

(69)

Atsižvelgiant į individualių naudojimo teisių, kurios negali būti parduodamos, ribojamąjį poveikį laisvai gauti radijo dažnius, jų galiojimo trukmė turėtų būti ribojama. Kai į naudojimo teises yra įtraukta nuostata dėl jų galiojimo atnaujinimo, kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos pirmiausia turėtų atlikti peržiūrą, įskaitant viešąsias konsultacijas, atsižvelgdamos į rinką, aprėptį ir technologinę pažangą. Atsižvelgiant į spektro trūkumą, įmonėms suteiktos individualios teisės turėtų būti reguliariai peržiūrimos. Atlikdamos šią peržiūrą, kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos turėtų derinti teisių turėtojų interesus ir poreikį skatinti pradėti spektro prekybą, taip pat lankstesnį spektro naudojimą išduodant, jei įmanoma, bendruosius leidimus.

| (70) | Nedideli teisių ir įpareigojimų pakeitimai – tai iš esmės administraciniai pakeitimai, dėl kurių bendrojo leidimo ir individualių naudojimo teisių pobūdis kinta ne iš esmės, taigi dėl jų kitos įmonės neįgyja lyginamųjų pranašumų. |
| --- | --- |

(70)

Nedideli teisių ir įpareigojimų pakeitimai – tai iš esmės administraciniai pakeitimai, dėl kurių bendrojo leidimo ir individualių naudojimo teisių pobūdis kinta ne iš esmės, taigi dėl jų kitos įmonės neįgyja lyginamųjų pranašumų.

| (71) | Nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų būti įgaliotos užtikrinti veiksmingą spektro naudojimą ir, jei spektro ištekliai neišnaudojami, imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią antikonkurenciniam kaupimui, kuris gali trukdyti naujiems dalyviams patekti į rinką. |
| --- | --- |

(71)

Nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų būti įgaliotos užtikrinti veiksmingą spektro naudojimą ir, jei spektro ištekliai neišnaudojami, imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią antikonkurenciniam kaupimui, kuris gali trukdyti naujiems dalyviams patekti į rinką.

| (72) | Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų galėti imtis veiksmingų veiksmų norėdamos stebėti, kaip laikomasi bendrosios teisės arba naudojimo teisės sąlygų, ir užtikrinti, kad šių sąlygų būtų laikomasi, taip pat jos turėtų turėti įgaliojimą skirti veiksmingas finansines ar administracines sankcijas tais atvejais, kai šios sąlygos pažeidžiamos. |
| --- | --- |

(72)

Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų galėti imtis veiksmingų veiksmų norėdamos stebėti, kaip laikomasi bendrosios teisės arba naudojimo teisės sąlygų, ir užtikrinti, kad šių sąlygų būtų laikomasi, taip pat jos turėtų turėti įgaliojimą skirti veiksmingas finansines ar administracines sankcijas tais atvejais, kai šios sąlygos pažeidžiamos.

| (73) | Į teisę suteikiančias sąlygas turėtų būti įtrauktos konkrečios sąlygos, kuriose numatytas prieinamumas neįgaliems paslaugų gavėjams ir galimybės valdžios institucijoms
  ir skubią pagalbą teikiančioms tarnyboms
  susisiekti
  vienoms su kitomis ir
  su plačiąja visuomene prieš, po ar didelių nelaimių metu. Be to, atsižvelgdamos į techninių inovacijų svarbą, valstybės narės turėtų galėti suteikti teises naudoti spektrą eksperimentiniams tikslams, griežtai taikant konkrečius apribojimus ir sąlygas, grindžiamas tokių teisių eksperimentiniu pobūdžiu. |
| --- | --- |

(73)

Į teisę suteikiančias sąlygas turėtų būti įtrauktos konkrečios sąlygos, kuriose numatytas prieinamumas neįgaliems paslaugų gavėjams ir galimybės valdžios institucijoms
  ir skubią pagalbą teikiančioms tarnyboms
  susisiekti
  vienoms su kitomis ir
  su plačiąja visuomene prieš, po ar didelių nelaimių metu. Be to, atsižvelgdamos į techninių inovacijų svarbą, valstybės narės turėtų galėti suteikti teises naudoti spektrą eksperimentiniams tikslams, griežtai taikant konkrečius apribojimus ir sąlygas, grindžiamas tokių teisių eksperimentiniu pobūdžiu.

| (74) | 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2887/2000 dėl atsietos prieigos prie vietinės linijos (15) buvo veiksmingas pirminiame rinkos atvėrimo etape. Pagrindų direktyvoje Komisija raginama stebėti perėjimą nuo 1998 m. reguliavimo sistemos prie 2002 m. sistemos ir teikti pasiūlymus tinkamu laiku panaikinti šį reglamentą. Pagal 2002 m. sistemą nacionalinės reguliavimo institucijos privalo tirti didmeninę atsietos metalinių vietinių linijų ir vietinių dalinių linijų, skirtų teikti plačiajuosčio ryšio ir balso telefonijos paslaugas, panaudos rinką, kaip apibrėžta Rekomendacijoje dėl atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų. Kadangi visos valstybės narės bent vieną kartą tyrė šią rinką ir kadangi nustatyti atitinkami įpareigojimai pagal 2002 m. sistemą, Reglamentas (EB) Nr. 2887/2000 yra nereikalingas, todėl turėtų būti panaikintas. |
| --- | --- |

(74)

2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2887/2000 dėl atsietos prieigos prie vietinės linijos (15) buvo veiksmingas pirminiame rinkos atvėrimo etape. Pagrindų direktyvoje Komisija raginama stebėti perėjimą nuo 1998 m. reguliavimo sistemos prie 2002 m. sistemos ir teikti pasiūlymus tinkamu laiku panaikinti šį reglamentą. Pagal 2002 m. sistemą nacionalinės reguliavimo institucijos privalo tirti didmeninę atsietos metalinių vietinių linijų ir vietinių dalinių linijų, skirtų teikti plačiajuosčio ryšio ir balso telefonijos paslaugas, panaudos rinką, kaip apibrėžta Rekomendacijoje dėl atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų. Kadangi visos valstybės narės bent vieną kartą tyrė šią rinką ir kadangi nustatyti atitinkami įpareigojimai pagal 2002 m. sistemą, Reglamentas (EB) Nr. 2887/2000 yra nereikalingas, todėl turėtų būti panaikintas.

| (75) | Pagrindų, Prieigos ir Leidimų direktyvoms įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (16). |
| --- | --- |

(75)

Pagrindų, Prieigos ir Leidimų direktyvoms įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (16).

| (76) | Pirmiausia Komisijai turėtų būti įgaliota priimti rekomendacijas ir (arba) įgyvendinamąsias priemones, susijusias su Pagrindų direktyvos 7 straipsnyje numatytu pranešimu, su derinimu, atliekamu spektro ir numeracijos srityse, taip pat tinklų ir paslaugų saugumo klausimais, su atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų nustatymu, su tarpvalstybinių rinkų nustatymu, su standartų įgyvendinimu ir su suderintu reguliavimo sistemos nuostatų taikymu. Taip pat turėtų būti suteiktas įgaliojimas priimti įgyvendinamąsias priemones, skirtas atnaujinti Leidimų direktyvos I ir II priedus pagal rinkos raidą ir technologinę pažangą. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos pakeisti neesmines šių direktyvų nuostatas , papildant jas naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos taikant Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu, |
| --- | --- |

(76)

Pirmiausia Komisijai turėtų būti įgaliota priimti rekomendacijas ir (arba) įgyvendinamąsias priemones, susijusias su Pagrindų direktyvos 7 straipsnyje numatytu pranešimu, su derinimu, atliekamu spektro ir numeracijos srityse, taip pat tinklų ir paslaugų saugumo klausimais, su atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų nustatymu, su tarpvalstybinių rinkų nustatymu, su standartų įgyvendinimu ir su suderintu reguliavimo sistemos nuostatų taikymu. Taip pat turėtų būti suteiktas įgaliojimas priimti įgyvendinamąsias priemones, skirtas atnaujinti Leidimų direktyvos I ir II priedus pagal rinkos raidą ir technologinę pažangą. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos pakeisti neesmines šių direktyvų nuostatas , papildant jas naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos taikant Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) pakeitimai

Direktyva 2002/21/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 1 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Ši direktyva nustato elektroninių ryšių paslaugų, elektroninių ryšių tinklų, susijusių priemonių ir susijusių paslaugų reguliavimo suderintą sistemą
  ir tam tikrus galinių įrenginių aspektus, siekiant palengvinti neįgalių paslaugų gavėjų prieigą.
  Ji nustato nacionalinių reguliavimo institucijų užduotis ir procedūras, kurios užtikrintų, kad reguliavimo sistema būtų suderintai taikoma visoje Bendrijoje. ▐“ |
| --- | --- |

1)

1 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Ši direktyva nustato elektroninių ryšių paslaugų, elektroninių ryšių tinklų, susijusių priemonių ir susijusių paslaugų reguliavimo suderintą sistemą
  ir tam tikrus galinių įrenginių aspektus, siekiant palengvinti neįgalių paslaugų gavėjų prieigą.
  Ji nustato nacionalinių reguliavimo institucijų užduotis ir procedūras, kurios užtikrintų, kad reguliavimo sistema būtų suderintai taikoma visoje Bendrijoje. ▐“

| 2) | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | a punktas pakeičiamas taip:
  „a)   „elektroninių ryšių tinklas“– perdavimo sistemos ir atitinkamais atvejais komutavimo ar maršruto parinkimo įranga bei kiti ištekliai, įskaitant neaktyvius tinklo elementus, kurie leidžia perduoti signalus laidais, radijo, optinėmis ar kitomis elektromagnetinėmis priemonėmis, įskaitant palydovinius tinklus, fiksuoto (linijų ir paketų perjungiamojo, įskaitant internetą) ir judriojo ryšio antžeminius tinklus, elektros perdavimo kabelines sistemas, tokiu mastu, kokiu jos yra naudojamos signalams perduoti, radijo ir televizijos programų transliavimui naudojami tinklai ir kabelinės televizijos tinklai, neatsižvelgiant į perduodamos informacijos pobūdį;“ |
| --- | --- | --- |

2)

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

a punktas pakeičiamas taip:

„a)   „elektroninių ryšių tinklas“– perdavimo sistemos ir atitinkamais atvejais komutavimo ar maršruto parinkimo įranga bei kiti ištekliai, įskaitant neaktyvius tinklo elementus, kurie leidžia perduoti signalus laidais, radijo, optinėmis ar kitomis elektromagnetinėmis priemonėmis, įskaitant palydovinius tinklus, fiksuoto (linijų ir paketų perjungiamojo, įskaitant internetą) ir judriojo ryšio antžeminius tinklus, elektros perdavimo kabelines sistemas, tokiu mastu, kokiu jos yra naudojamos signalams perduoti, radijo ir televizijos programų transliavimui naudojami tinklai ir kabelinės televizijos tinklai, neatsižvelgiant į perduodamos informacijos pobūdį;“

| b) | b punktas pakeičiamas taip:
  „b)   „transnacionalinės rinkos“– rinkos, nustatytos pagal 15 straipsnio 4 dalį, apimančios Bendriją ar esminę jos dalį, esančią daugiau nei vienoje valstybėje narėje;“ |
| --- | --- |

b)

b punktas pakeičiamas taip:

„b)   „transnacionalinės rinkos“– rinkos, nustatytos pagal 15 straipsnio 4 dalį, apimančios Bendriją ar esminę jos dalį, esančią daugiau nei vienoje valstybėje narėje;“

| c) | d punktas pakeičiamas taip:
  „d)   „viešasis ryšių tinklas“– elektroninių ryšių tinklas, naudojamas vien tik ar didžiąja dalimi viešai prieinamoms elektroninių ryšių paslaugoms teikti, kuriuo informaciją galima perduoti iš vieno galinio taško į kitą;“ |
| --- | --- |

c)

d punktas pakeičiamas taip:

„d)   „viešasis ryšių tinklas“– elektroninių ryšių tinklas, naudojamas vien tik ar didžiąja dalimi viešai prieinamoms elektroninių ryšių paslaugoms teikti, kuriuo informaciją galima perduoti iš vieno galinio taško į kitą;“

| d) | Įterpiamas šis punktas:
  „da)   „tinklo galinis taškas (NTP)“– fizinis taškas, kuriame abonento įranga prijungiama prie viešojo ryšių tinklo; tinkluose, kuriose atliekamas perjungimas ar maršruto parinkimas NTP įvardijamas konkrečiu tinklo adresu, kuris gali būti susietas su abonento numeriu ar pavadinimu;“ |
| --- | --- |

d)

Įterpiamas šis punktas:

„da)   „tinklo galinis taškas (NTP)“– fizinis taškas, kuriame abonento įranga prijungiama prie viešojo ryšių tinklo; tinkluose, kuriose atliekamas perjungimas ar maršruto parinkimas NTP įvardijamas konkrečiu tinklo adresu, kuris gali būti susietas su abonento numeriu ar pavadinimu;“

| e) | e punktas pakeičiamas taip:
  „e)   „susijusios priemonės“–
  susijusios paslaugos
  , su elektroninių ryšių tinklu ir (arba) elektroninių ryšių paslauga susijusi fizinė infrastruktūra ir kitos priemonės ar elementai, kurie leidžia ir (arba) padeda teikti paslaugas per tą tinklą ir (arba) paslaugą arba galėtų tai daryti ir kurie apima, inter alia, pastatus ar įėjimus į pastatus,
  pastatų elektros laidų sistemas
  , antenas, bokštus ir kitas atramines konstrukcijas, vamzdynus, kanalus, stiebus, šulinius ir skirstomąsias spintas.“ |
| --- | --- |

e)

e punktas pakeičiamas taip:

„e)   „susijusios priemonės“–
  susijusios paslaugos
  , su elektroninių ryšių tinklu ir (arba) elektroninių ryšių paslauga susijusi fizinė infrastruktūra ir kitos priemonės ar elementai, kurie leidžia ir (arba) padeda teikti paslaugas per tą tinklą ir (arba) paslaugą arba galėtų tai daryti ir kurie apima, inter alia, pastatus ar įėjimus į pastatus,
  pastatų elektros laidų sistemas
  , antenas, bokštus ir kitas atramines konstrukcijas, vamzdynus, kanalus, stiebus, šulinius ir skirstomąsias spintas.“

| f) | Įterpiamas šis punktas:
  „ea)   „susijusios paslaugos“– su elektroninių ryšių tinklu ir (arba) elektroninių ryšių paslauga susijusios paslaugos, kurios leidžia ir (arba) padeda teikti paslaugas pasitelkiant tą tinklą ir (arba) paslaugą arba galėtų tai daryti ir kurios apima, inter alia, numerių susiejimo ar lygiavertes funkcijas atliekančias sistemas, kontroliuojamojo prisijungimo sistemas ir elektroninių programų gidus, taip pat kitas paslaugas, pavyzdžiui, galimybės nustatyti tapatybę, vietą ir prisijungimo būvį paslaugas;“ |
| --- | --- |

f)

Įterpiamas šis punktas:

„ea)   „susijusios paslaugos“– su elektroninių ryšių tinklu ir (arba) elektroninių ryšių paslauga susijusios paslaugos, kurios leidžia ir (arba) padeda teikti paslaugas pasitelkiant tą tinklą ir (arba) paslaugą arba galėtų tai daryti ir kurios apima, inter alia, numerių susiejimo ar lygiavertes funkcijas atliekančias sistemas, kontroliuojamojo prisijungimo sistemas ir elektroninių programų gidus, taip pat kitas paslaugas, pavyzdžiui, galimybės nustatyti tapatybę, vietą ir prisijungimo būvį paslaugas;“

| g) | l punktas pakeičiamas taip:
  „l)   „specifinės direktyvos“– Direktyva 2002/20/EB (Leidimų direktyva), Direktyva 2002/19/EB (Prieigos direktyva), Direktyva 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) ir 2002 m. liepos 12 d.║ Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (17) (toliau – Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių); |
| --- | --- |

g)

l punktas pakeičiamas taip:

„l)   „specifinės direktyvos“– Direktyva 2002/20/EB (Leidimų direktyva), Direktyva 2002/19/EB (Prieigos direktyva), Direktyva 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) ir 2002 m. liepos 12 d.║ Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (17) (toliau – Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių);

| h) | Įterpiami šie punktai:
  „q)   „spektro paskyrimas“– tam tikros dažnių juostos skyrimas vienos ar, tam tikrais atvejais, kelių radijo ryšio tarnybų darbui nustatytomis sąlygomis;
  r)   „žalingieji trukdžiai“– trukdžiai, kurie kelia pavojų radijo navigacijos tarnybos ar bet kurių kitų saugos tarnybų veikimui ar kitaip smarkiai pablogina, trukdo ar nuolat pertraukia radijo ryšį pagal taikomas tarptautinės, Bendrijų ar nacionalinės teisės nuostatas;
  s)   „skambutis“– viešųjų telefono ryšio paslaugų priemonėmis sukurtas sujungimas, sudarantis dvipusio ryšio galimybę.“ |
| --- | --- |

h)

Įterpiami šie punktai:

„q)   „spektro paskyrimas“– tam tikros dažnių juostos skyrimas vienos ar, tam tikrais atvejais, kelių radijo ryšio tarnybų darbui nustatytomis sąlygomis;

r)   „žalingieji trukdžiai“– trukdžiai, kurie kelia pavojų radijo navigacijos tarnybos ar bet kurių kitų saugos tarnybų veikimui ar kitaip smarkiai pablogina, trukdo ar nuolat pertraukia radijo ryšį pagal taikomas tarptautinės, Bendrijų ar nacionalinės teisės nuostatas;

s)   „skambutis“– viešųjų telefono ryšio paslaugų priemonėmis sukurtas sujungimas, sudarantis dvipusio ryšio galimybę.“

| 3) | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos vykdytų savo įgaliojimus nešališkai, skaidriai ir laiku. Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių joms paskirtoms užduotims vykdyti.“ |
| --- | --- | --- |

3)

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos vykdytų savo įgaliojimus nešališkai, skaidriai ir laiku. Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių joms paskirtoms užduotims vykdyti.“

| b) | Įterpiamos šios dalys:
  „3a.   Nepažeidžiant 4 ir 5 dalių nuostatų, nacionalinės reguliavimo institucijos, atsakingos už ex ante rinkos reguliavimą arba ginčų tarp įmonių sprendimą pagal šios direktyvos 20 ar 21 straipsnį, vykdydamos tas užduotis, kurios yra joms paskirtos pagal nacionalinę teisę, įgyvendinančią Bendrijos teisę, veikia nepriklausomai ir nesiekia gauti arba nepriima kitų institucijų nurodymų. Tai nekliudo vykdyti jų priežiūrą pagal nacionalinę konstitucinę teisę. Tik pagal 4 straipsnį įsteigtos apeliacinės institucijos gali sustabdyti nacionalinių reguliavimo institucijų sprendimų galiojimą arba juos panaikinti. Valstybės narės užtikrina, kad pirmoje pastraipoje nurodytos nacionalinės reguliavimo institucijos vadovas arba, kai taikoma, šią funkciją vykdančios kolegijos atitinkami nariai ar jo (jų) pavaduotojas (-ai) būtų atleistas (-i) iš pareigų tik tuomet, jei nebeatitinka šioms pareigoms vykdyti reikalingų sąlygų, kurios yra iš anksto numatytos nacionalinėje teisėje. Sprendimas atleisti atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos vadovą arba, kai taikoma, šią funkciją vykdančios kolegijos atitinkamus narius iš pareigų paskelbiamas viešai atleidimo metu. Atleistam nacionalinės reguliavimo institucijos vadovui arba, kai taikoma, šią funkciją vykdančios kolegijos atitinkamiems nariams, nurodomos atleidimo priežastys, ir jis (jie), jei bendrąja tvarka priežastys neskelbiamos, turi teisę reikalauti, kad jos būtų paskelbtos, ir tos priežastys tokiu atveju turi būti paskelbtos.
  Valstybės narės užtikrina, kad pirmoje pastraipoje nurodytos nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų atskirus metinius biudžetus. Biudžetai skelbiami viešai.
  Valstybės narės taip pat užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių tam, kad galėtų aktyviai dalyvauti Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (EERRI) (18) veikloje ir prie jos prisidėti.


  3b.   Valstybės narės užtikrina, kad atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos aktyviai remtų
  EERRI
  tikslus skatinti didesnį reguliavimo veiklos koordinavimą ir nuoseklumą.
  3c.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos, priimdamos savo sprendimus dėl nacionalinių rinkų, atidžiai atsižvelgtų į
  EERRI
  priimtas nuomones ir bendrąsias pozicijas.“ |
| --- | --- |

b)

Įterpiamos šios dalys:

„3a.   Nepažeidžiant 4 ir 5 dalių nuostatų, nacionalinės reguliavimo institucijos, atsakingos už ex ante rinkos reguliavimą arba ginčų tarp įmonių sprendimą pagal šios direktyvos 20 ar 21 straipsnį, vykdydamos tas užduotis, kurios yra joms paskirtos pagal nacionalinę teisę, įgyvendinančią Bendrijos teisę, veikia nepriklausomai ir nesiekia gauti arba nepriima kitų institucijų nurodymų. Tai nekliudo vykdyti jų priežiūrą pagal nacionalinę konstitucinę teisę. Tik pagal 4 straipsnį įsteigtos apeliacinės institucijos gali sustabdyti nacionalinių reguliavimo institucijų sprendimų galiojimą arba juos panaikinti. Valstybės narės užtikrina, kad pirmoje pastraipoje nurodytos nacionalinės reguliavimo institucijos vadovas arba, kai taikoma, šią funkciją vykdančios kolegijos atitinkami nariai ar jo (jų) pavaduotojas (-ai) būtų atleistas (-i) iš pareigų tik tuomet, jei nebeatitinka šioms pareigoms vykdyti reikalingų sąlygų, kurios yra iš anksto numatytos nacionalinėje teisėje. Sprendimas atleisti atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos vadovą arba, kai taikoma, šią funkciją vykdančios kolegijos atitinkamus narius iš pareigų paskelbiamas viešai atleidimo metu. Atleistam nacionalinės reguliavimo institucijos vadovui arba, kai taikoma, šią funkciją vykdančios kolegijos atitinkamiems nariams, nurodomos atleidimo priežastys, ir jis (jie), jei bendrąja tvarka priežastys neskelbiamos, turi teisę reikalauti, kad jos būtų paskelbtos, ir tos priežastys tokiu atveju turi būti paskelbtos.

Valstybės narės užtikrina, kad pirmoje pastraipoje nurodytos nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų atskirus metinius biudžetus. Biudžetai skelbiami viešai.
  Valstybės narės taip pat užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių tam, kad galėtų aktyviai dalyvauti Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (EERRI) (18) veikloje ir prie jos prisidėti.

3b.   Valstybės narės užtikrina, kad atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos aktyviai remtų
  EERRI
  tikslus skatinti didesnį reguliavimo veiklos koordinavimą ir nuoseklumą.

3c.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos, priimdamos savo sprendimus dėl nacionalinių rinkų, atidžiai atsižvelgtų į
  EERRI
  priimtas nuomones ir bendrąsias pozicijas.“

| 4) | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionaliniu lygiu veiktų veiksmingi mechanizmai, pagal kuriuos bet kuris paslaugų gavėjas ar įmonė, teikianti elektroninių ryšių tinklus ir (arba) paslaugas, kuriai turi įtakos nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimas, turėtų teisę paduoti apeliacinei institucijai, nepriklausomai nuo suinteresuotų šalių, apeliacinį skundą dėl to sprendimo. Ši institucija, kuri gali būti teismas, turi turėti atitinkamas kvalifikacijas, kad galėtų veiksmingai vykdyti savo funkcijas. Valstybės narės užtikrina, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į bylos sudėtį ir kad veiktų veiksmingas apeliacijų mechanizmas.
  Kol nagrinėjamas apeliacinis skundas, galioja nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimas, išskyrus tuos atvejus, kai pagal nacionalinę teisę nustatomos laikinosios priemonės.“ |
| --- | --- | --- |

4)

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionaliniu lygiu veiktų veiksmingi mechanizmai, pagal kuriuos bet kuris paslaugų gavėjas ar įmonė, teikianti elektroninių ryšių tinklus ir (arba) paslaugas, kuriai turi įtakos nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimas, turėtų teisę paduoti apeliacinei institucijai, nepriklausomai nuo suinteresuotų šalių, apeliacinį skundą dėl to sprendimo. Ši institucija, kuri gali būti teismas, turi turėti atitinkamas kvalifikacijas, kad galėtų veiksmingai vykdyti savo funkcijas. Valstybės narės užtikrina, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į bylos sudėtį ir kad veiktų veiksmingas apeliacijų mechanizmas.

Kol nagrinėjamas apeliacinis skundas, galioja nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimas, išskyrus tuos atvejus, kai pagal nacionalinę teisę nustatomos laikinosios priemonės.“

| b) | Įterpiama ši 3 dalis:
  „3.   Valstybės narės renka informaciją apie
  apeliacijų bendrąjį turinį
  , apeliacijų prašymų skaičių, apeliacijų procedūrų trukmę ir priimtų sprendimų nustatyti laikinąsias priemones skaičių. Valstybės narės tokią informaciją teikia Komisijai ir
  EERRI joms pateikus pagrįstą prašymą.“ |
| --- | --- |

b)

Įterpiama ši 3 dalis:

„3.   Valstybės narės renka informaciją apie
  apeliacijų bendrąjį turinį
  , apeliacijų prašymų skaičių, apeliacijų procedūrų trukmę ir priimtų sprendimų nustatyti laikinąsias priemones skaičių. Valstybės narės tokią informaciją teikia Komisijai ir
  EERRI joms pateikus pagrįstą prašymą.“

| 5) | 5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios elektroninių ryšių tinklus ir paslaugas, pateiktų visą informaciją, taip pat ir finansinę informaciją, kurios reikia nacionalinėms reguliavimo institucijoms atitikčiai su šios direktyvos ir specifinių direktyvų nuostatomis ar pagal jas priimtais sprendimais užtikrinti. Visų pirma
  nacionalinės reguliavimo institucijos turi turėti įgaliojimus iš
  tų įmonių taip pat
  reikalauti
  pateikti informaciją, susijusią su būsimu tinklo plėtojimu ar paslaugų raida, kurie galėtų turėti įtakos didmeninėms paslaugoms, kurias jos teikia konkurentams. Iš įmonių, kurios turi didelę įtaką didmeninėms rinkoms, taip pat gali būti reikalaujama pateikti apskaitos duomenis apie su tomis didmeninėmis rinkomis susijusias mažmenines rinkas.
  Gavusios prašymą, įmonės informaciją pateikia tiksliai tokiais terminais ir taip išsamiai, kaip nurodo nacionalinė reguliavimo institucija. Nacionalinės reguliavimo institucijos prašoma informacija turi atitikti jos vykdomą užduotį. Nacionalinė reguliavimo institucija nurodo priežastis, kodėl prašo informacijos, ir informaciją tvarko laikydamasi 3 dalies.“ |
| --- | --- |

5)

5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios elektroninių ryšių tinklus ir paslaugas, pateiktų visą informaciją, taip pat ir finansinę informaciją, kurios reikia nacionalinėms reguliavimo institucijoms atitikčiai su šios direktyvos ir specifinių direktyvų nuostatomis ar pagal jas priimtais sprendimais užtikrinti. Visų pirma
  nacionalinės reguliavimo institucijos turi turėti įgaliojimus iš
  tų įmonių taip pat
  reikalauti
  pateikti informaciją, susijusią su būsimu tinklo plėtojimu ar paslaugų raida, kurie galėtų turėti įtakos didmeninėms paslaugoms, kurias jos teikia konkurentams. Iš įmonių, kurios turi didelę įtaką didmeninėms rinkoms, taip pat gali būti reikalaujama pateikti apskaitos duomenis apie su tomis didmeninėmis rinkomis susijusias mažmenines rinkas.

Gavusios prašymą, įmonės informaciją pateikia tiksliai tokiais terminais ir taip išsamiai, kaip nurodo nacionalinė reguliavimo institucija. Nacionalinės reguliavimo institucijos prašoma informacija turi atitikti jos vykdomą užduotį. Nacionalinė reguliavimo institucija nurodo priežastis, kodėl prašo informacijos, ir informaciją tvarko laikydamasi 3 dalies.“

| 6) | 6 ir 7 straipsniai pakeičiami taip:

  „6 straipsnis


  Konsultacijų ir skaidrumo mechanizmas

  Išskyrus atvejus, kai taikoma 7 straipsnio 9 dalis, 20 ar 21 straipsnis, valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai nacionalinės reguliavimo institucijos pagal šią direktyvą ar specifines direktyvas ketina taikyti priemones arba kai jos ketina numatyti apribojimus pagal 9 straipsnio 3 ir 4 dalis, kurie turi didelį poveikį atitinkamoms rinkoms, suinteresuotosioms šalims jos suteiktų galimybę per pagrįstai nustatytą laiką pateikti pastabas dėl planuojamos priemonės.
  Nacionalinės reguliavimo institucijos skelbia nacionalinių konsultacijų procedūras.
  Valstybės narės užtikrina, kad būtų įsteigtas vienas informacijos punktas, per kurį būtų galima sužinoti apie visas vykstančias konsultacijas.
  Konsultacijų procedūros rezultatus nacionalinė reguliavimo institucija skelbia viešai, išskyrus atvejus, kai pagal Bendrijos ar nacionalinę teisę dėl verslo konfidencialumo informacija yra konfidenciali.

  7 straipsnis


  Elektroninių ryšių vidaus rinkos konsolidavimas

  1.   Atlikdamos savo užduotis pagal šią direktyvą ir specifines direktyvas, nacionalinės reguliavimo institucijos kuo labiau atsižvelgia į 8 straipsnyje nustatytus tikslus, įskaitant ir tai, kiek jie susiję su vidaus rinkos veikimu.
  2.   Nacionalinės reguliavimo institucijos prisideda prie vidaus rinkos plėtros skaidriai bendradarbiaudamos tarpusavyje ir su Komisija bei
  EERRI
  , kad visose valstybėse narėse šios direktyvos ir specifinių direktyvų nuostatos būtų taikomos nuosekliai. Dėl to jos pirmiausia bendradarbiauja su Komisija ir
  EERRI
  , kad nustatytų, kokie teisės aktai ir kokios priemonės padėčiai ištaisyti geriausiai tinka vienai ar kitai situacijai rinkoje.
  3.   Išskyrus atvejus, kai pagal 7b straipsnį priimtose rekomendacijose arba gairėse numatyta kitaip, pasibaigus 6 straipsnyje nurodytoms konsultacijoms, kai nacionalinė reguliavimo institucija ketina imtis priemonių:






  a) | kurioms taikomi šios direktyvos 15 ar 16 straipsniai
  arba
  Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyvos) 5 ar 8 straipsniai ir |
| --- | --- | --- |

6)

6 ir 7 straipsniai pakeičiami taip:

„6 straipsnis

Konsultacijų ir skaidrumo mechanizmas

Išskyrus atvejus, kai taikoma 7 straipsnio 9 dalis, 20 ar 21 straipsnis, valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai nacionalinės reguliavimo institucijos pagal šią direktyvą ar specifines direktyvas ketina taikyti priemones arba kai jos ketina numatyti apribojimus pagal 9 straipsnio 3 ir 4 dalis, kurie turi didelį poveikį atitinkamoms rinkoms, suinteresuotosioms šalims jos suteiktų galimybę per pagrįstai nustatytą laiką pateikti pastabas dėl planuojamos priemonės.

Nacionalinės reguliavimo institucijos skelbia nacionalinių konsultacijų procedūras.

Valstybės narės užtikrina, kad būtų įsteigtas vienas informacijos punktas, per kurį būtų galima sužinoti apie visas vykstančias konsultacijas.

Konsultacijų procedūros rezultatus nacionalinė reguliavimo institucija skelbia viešai, išskyrus atvejus, kai pagal Bendrijos ar nacionalinę teisę dėl verslo konfidencialumo informacija yra konfidenciali.

7 straipsnis

Elektroninių ryšių vidaus rinkos konsolidavimas

1.   Atlikdamos savo užduotis pagal šią direktyvą ir specifines direktyvas, nacionalinės reguliavimo institucijos kuo labiau atsižvelgia į 8 straipsnyje nustatytus tikslus, įskaitant ir tai, kiek jie susiję su vidaus rinkos veikimu.

2.   Nacionalinės reguliavimo institucijos prisideda prie vidaus rinkos plėtros skaidriai bendradarbiaudamos tarpusavyje ir su Komisija bei
  EERRI
  , kad visose valstybėse narėse šios direktyvos ir specifinių direktyvų nuostatos būtų taikomos nuosekliai. Dėl to jos pirmiausia bendradarbiauja su Komisija ir
  EERRI
  , kad nustatytų, kokie teisės aktai ir kokios priemonės padėčiai ištaisyti geriausiai tinka vienai ar kitai situacijai rinkoje.

3.   Išskyrus atvejus, kai pagal 7b straipsnį priimtose rekomendacijose arba gairėse numatyta kitaip, pasibaigus 6 straipsnyje nurodytoms konsultacijoms, kai nacionalinė reguliavimo institucija ketina imtis priemonių:

a)

kurioms taikomi šios direktyvos 15 ar 16 straipsniai
  arba
  Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyvos) 5 ar 8 straipsniai ir

| b) | kurios daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, |
| --- | --- |

b)

kurios daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai,

ji tuo pat metu priemonės projektą padaro prieinamą Komisijai,
  EERRI
  ir nacionalinėms reguliavimo institucijoms kitose valstybėse narėse,
  tuo pačiu metu
  kartu pagal 5 straipsnio 3 dalį nurodo, kuo priemonė yra paremta, ir apie ją praneša Komisijai,
  EERRI
  bei kitoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms. Nacionalinės reguliavimo institucijos,
  EERRI
  ir Komisija pastabas atitinkamai nacionalinei reguliavimo institucijai gali pateikti ne vėliau kaip per mėnesį. Vieno mėnesio termino pratęsti negalima.

4.   Kai planuojama priemone, kuriai taikoma 3 dalis, siekiama:

| a) | apibūdinti atitinkamą rinką, kuri skiriasi nuo rinkų, apibūdintų rekomendacijoje pagal 15 straipsnio 1 dalį, arba |
| --- | --- |

a)

apibūdinti atitinkamą rinką, kuri skiriasi nuo rinkų, apibūdintų rekomendacijoje pagal 15 straipsnio 1 dalį, arba

| b) | spręsti, ar pagal 16 straipsnio 3, 4 ar 5 dalis laikyti įmonę, atskirai ar kartu su kitomis įmonėmis, turinčia didelę įtaką rinkoje, ▐ |
| --- | --- |

b)

spręsti, ar pagal 16 straipsnio 3, 4 ar 5 dalis laikyti įmonę, atskirai ar kartu su kitomis įmonėmis, turinčia didelę įtaką rinkoje, ▐

ir kai ši planuojama priemonė galėtų daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, ir kai Komisija yra nacionalinei reguliavimo institucijai nurodžiusi, kad planuojama priemonė sukurs kliūtį bendrojoje rinkoje, arba jei Komisija turi rimtų abejonių dėl planuojamos priemonės suderinamumo su Bendrijos teise, ypač su 8 straipsnyje nurodytais tikslais, planuojama priemonė netaikoma dar du mėnesius. Šio termino pratęsti negalima. Tokiu atveju Komisija informuoja kitas nacionalines reguliavimo institucijas apie šias abejones.

5.   Per 4 dalyje nurodytą dviejų mėnesių laikotarpį Komisija gali

| a) | priimti sprendimą, ▐ kuriuo reikalaujama, kad atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija panaikintų planuojamą priemonę, ir (arba)
  ▐ |
| --- | --- |

a)

priimti sprendimą, ▐ kuriuo reikalaujama, kad atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija panaikintų planuojamą priemonę, ir (arba)

▐

| b) | priimti sprendimą panaikinti savo išlygas dėl 4 dalyje nurodytos priemonės projekto. |
| --- | --- |

b)

priimti sprendimą panaikinti savo išlygas dėl 4 dalyje nurodytos priemonės projekto.

Prieš priimdama sprendimą ▐ Komisija atidžiai atsižvelgia į
  EERRI
  nuomonę. Kartu su šiuo sprendimu ▐ pateikiama išsami ir objektyvi analizė, kodėl Komisija mano, kad planuojama priemonė neturėtų būti patvirtinta, ir konkretūs pasiūlymai, kaip planuojama priemonė turėtų būti pakeista.

6.   Per šešis mėnesius po to, kai pagal
  5 dalį
  Komisija priėmė sprendimą, kuriame reikalaujama, kad nacionalinė reguliavimo institucija panaikintų planuojamą priemonę, nacionalinė reguliavimo institucija planuojamą priemonę iš dalies pakeičia arba panaikina. Jeigu planuojama priemonė iš dalies keičiama, nacionalinė reguliavimo institucija 6 straipsnyje nurodyta tvarka surengia viešąsias konsultacijas ir pagal 3 dalies nuostatas vėl praneša Komisijai apie iš dalies pakeistą planuojamą priemonę.

7.   Atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija atidžiai atsižvelgia į kitų nacionalinių reguliavimo institucijų,
  EERRI
  ir Komisijos pastabas ir po to, išskyrus atvejus, kai
  taikomi 4 dalis
  ir
  5 dalies a punktas
  , gali priimti planuojamą priemonę, o tai padariusi apie ją informuoja Komisiją.

▐

8.   Nacionalinė reguliavimo institucija Komisijai ir
  EERRI
  pateikia visas
  patvirtintas
  galutines priemones, kurioms taikomos 7 straipsnio 3 dalies a ir b punktuose nurodytos sąlygos.

9.   Išskirtinėmis aplinkybėmis, kai nacionalinė reguliavimo institucija mano, kad nukrypstant nuo 3 ir 4 dalyse numatytų procedūrų reikia skubiai veikti, kad būtų galima išsaugoti konkurenciją ir apsaugoti paslaugų gavėjų interesus, ji gali nedelsdama imtis proporcingų ir laikinų priemonių. Apie tokias priemones ji nedelsdama praneša Komisijai, kitoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir
  EERRI
  , kartu išsamiai nurodydama priežastis. Sprendimą tokias priemones taikyti nuolat ar pratęsti jų galiojimo laiką, nacionalinė reguliavimo institucija priima pagal 3 ir 4 dalių nuostatas.“

| 7) | Įterpiami šie straipsniai
  :

  „7a straipsnis


  Padėties ištaisymo priemonių nuoseklaus taikymo tvarka



  1.
     
  Jeigu pagal planuojamą priemonę, kuriai galioja 7 straipsnio 3 dalis, taikant 16 straipsnį kartu su Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 5 ir 9–13 straipsniais ir Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 17 straipsnį, siekiama nustatyti, iš dalies pakeisti arba panaikinti operatoriaus pareigas, Komisija per 7 straipsnio 3 dalyje numatytą vieno mėnesio laikotarpį gali nurodyti atitinkamai nacionalinei reguliavimo institucijai ir EERRI priežastis, kodėl ji mano, kad taikant planuojamą priemonę bus sukuriamos kliūtys bendrojoje rinkoje, arba kad ji turi rimtų abejonių dėl to, ar ši priemonė suderinama su Bendrijos teise. Tokiu atveju planuojamos priemonės negalima priimti dar tris mėnesius nuo Komisijos pranešimo.




  Jeigu tokio pranešimo negauta, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija gali priimti planuojamą priemonę, atidžiai atsižvelgdama į visas Komisijos, EERRI arba kitų nacionalinių reguliavimo institucijų pateiktas pastabas.




  2.
     
  Per 1 dalyje nurodytą trijų mėnesių laikotarpį Komisija, EERRI ir atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija glaudžiai bendradarbiauja siekdamos nustatyti tinkamiausią ir veiksmingiausią priemonę, atsižvelgdamos į 8 straipsnyje nustatytus tikslus, kartu tinkamai atsižvelgdamos į rinkos dalyvių nuomonę ir į poreikį užtikrinti nuoseklios reguliavimo praktikos plėtrą.




  3.
     
  Per 1 dalyje nurodyto trijų mėnesių laikotarpio pirmąsias šešias savaites EERRI savo narių balsų dauguma priima nuomonę dėl šioje dalyje minimo Komisijos pranešimo, nurodo, ar, jos manymu, reikėtų iš dalies pakeisti arba panaikinti planuojamą priemonę, ir, kai tikslinga, pateikia konkrečių pasiūlymų, kaip tai padaryti. Ši nuomonė turi būti pagrįsta ir skelbiama viešai.




  4.
     
  Jei savo nuomonėje EERRI sutinka su Komisijos pateiktomis rimtomis abejonėmis, ji glaudžiai bendradarbiauja su atitinkama nacionaline reguliavimo institucija, kad būtų nustatyta pati tinkamiausia ir veiksmingiausia priemonė. Prieš baigiantis 1 dalyje nurodytam trijų mėnesių laikotarpiui nacionalinė reguliavimo institucija gali:










  a) | atidžiai atsižvelgdama į 1 dalyje nurodytą Komisijos pranešimą ir EERRI nuomonę ir patarimus, iš dalies pakeisti arba panaikinti planuojamą priemonę; |
| --- | --- | --- |

7)

Įterpiami šie straipsniai
  :

„7a straipsnis

Padėties ištaisymo priemonių nuoseklaus taikymo tvarka

1.
     
  Jeigu pagal planuojamą priemonę, kuriai galioja 7 straipsnio 3 dalis, taikant 16 straipsnį kartu su Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 5 ir 9–13 straipsniais ir Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 17 straipsnį, siekiama nustatyti, iš dalies pakeisti arba panaikinti operatoriaus pareigas, Komisija per 7 straipsnio 3 dalyje numatytą vieno mėnesio laikotarpį gali nurodyti atitinkamai nacionalinei reguliavimo institucijai ir EERRI priežastis, kodėl ji mano, kad taikant planuojamą priemonę bus sukuriamos kliūtys bendrojoje rinkoje, arba kad ji turi rimtų abejonių dėl to, ar ši priemonė suderinama su Bendrijos teise. Tokiu atveju planuojamos priemonės negalima priimti dar tris mėnesius nuo Komisijos pranešimo.

Jeigu tokio pranešimo negauta, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija gali priimti planuojamą priemonę, atidžiai atsižvelgdama į visas Komisijos, EERRI arba kitų nacionalinių reguliavimo institucijų pateiktas pastabas.

2.
     
  Per 1 dalyje nurodytą trijų mėnesių laikotarpį Komisija, EERRI ir atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija glaudžiai bendradarbiauja siekdamos nustatyti tinkamiausią ir veiksmingiausią priemonę, atsižvelgdamos į 8 straipsnyje nustatytus tikslus, kartu tinkamai atsižvelgdamos į rinkos dalyvių nuomonę ir į poreikį užtikrinti nuoseklios reguliavimo praktikos plėtrą.

3.
     
  Per 1 dalyje nurodyto trijų mėnesių laikotarpio pirmąsias šešias savaites EERRI savo narių balsų dauguma priima nuomonę dėl šioje dalyje minimo Komisijos pranešimo, nurodo, ar, jos manymu, reikėtų iš dalies pakeisti arba panaikinti planuojamą priemonę, ir, kai tikslinga, pateikia konkrečių pasiūlymų, kaip tai padaryti. Ši nuomonė turi būti pagrįsta ir skelbiama viešai.

4.
     
  Jei savo nuomonėje EERRI sutinka su Komisijos pateiktomis rimtomis abejonėmis, ji glaudžiai bendradarbiauja su atitinkama nacionaline reguliavimo institucija, kad būtų nustatyta pati tinkamiausia ir veiksmingiausia priemonė. Prieš baigiantis 1 dalyje nurodytam trijų mėnesių laikotarpiui nacionalinė reguliavimo institucija gali:

a)

atidžiai atsižvelgdama į 1 dalyje nurodytą Komisijos pranešimą ir EERRI nuomonę ir patarimus, iš dalies pakeisti arba panaikinti planuojamą priemonę;

| b) | nekeisti savo planuojamos priemonės. |
| --- | --- |

b)

nekeisti savo planuojamos priemonės.

5.
     
  Jei EERRI nesutinka su Komisijos pateiktomis rimtomis abejonėmis arba nuomonės nepateikia, arba jeigu nacionalinė reguliavimo institucija iš dalies pakeičia savo planuojamą priemonę arba jos nepakeičia pagal 4 dalį, Komisija, atidžiai atsižvelgdama į EERRI nuomonę, jei tokios būta, per vieną mėnesį nuo 1 dalyje nurodyto trijų mėnesių laikotarpio pabaigos gali:

| a) | siekdama šio tikslo priimti rekomendaciją, pagal kurią būtų reikalaujama, kad atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija iš dalies pakeistų arba atsiimtų siūlomos priemonės projektą, pateikiant konkrečių pasiūlymų, ir nurodo šios rekomendacijos priėmimo priežastis, visų pirma tais atvejais, jei EERRI nesutinka su Komisijos pateiktomis rimtomis abejonėmis; |
| --- | --- |

a)

siekdama šio tikslo priimti rekomendaciją, pagal kurią būtų reikalaujama, kad atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija iš dalies pakeistų arba atsiimtų siūlomos priemonės projektą, pateikiant konkrečių pasiūlymų, ir nurodo šios rekomendacijos priėmimo priežastis, visų pirma tais atvejais, jei EERRI nesutinka su Komisijos pateiktomis rimtomis abejonėmis;

| b) | priimti sprendimą panaikinti savo išlygas pagal 1 dalį. |
| --- | --- |

b)

priimti sprendimą panaikinti savo išlygas pagal 1 dalį.

6.
     
  Per vieną mėnesį nuo Komisijos rekomendacijos priėmimo pagal 5 dalies a punktą arba po jos išlygų panaikinimo pagal 5 dalies b punktą atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija praneša Komisijai ir EERRI apie patvirtintą galutinę priemonę.

Šis laikotarpis gali būti pratęstas, kad nacionalinė reguliavimo institucija, vadovaudamasi 6 straipsnyje nurodyta procedūra, galėtų surengti viešąją konsultaciją
  .

7.
     Jeigu nacionalinė reguliavimo institucija, remdamasi pagal 5 dalies a punktą priimta rekomendacija, nusprendžia iš dalies nekeisti planuojamos priemonės arba jos nepanaikinti, ji pateikia pagrįstą paaiškinimą.

8.
     Nacionalinė reguliavimo institucija gali atsiimti siūlomos priemonės projektą bet kuriuo procedūros etapu.

7b straipsnis

Įgyvendinimo nuostatos

1.   Surengusi viešąsias konsultacijas bei konsultacijas su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis ir atidžiai atsižvelgdama į
  EERRI
  nuomonę, Komisija gali priimti su 7 straipsniu susijusias rekomendacijas ir (arba) gaires, kuriomis nustatoma pagal 7 straipsnio 3 dalį reikalaujamų pranešimų forma, turinys ir pateiktinos informacijos išsamumas, aplinkybės, kuriomis pranešimo nebūtina pateikti, ir terminų apskaičiavimas.

2.   1 dalyje nurodytos priemonės priimamos taikant 22 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą.“

| 8) | 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Išskyrus tuos atvejus, kai su radijo dažniais susijusiame 9 straipsnyje nurodyta kitaip, valstybės narės atidžiai atsižvelgia į tai, jog yra pageidautina, kad jų reguliavimas technologiniu požiūriu būtų neutralus, ir užtikrina, kad vykdydamos šioje direktyvoje ir specifinėse direktyvose nurodytas užduotis, ypač tas, kuriomis siekiama užtikrinti veiksmingą konkurenciją, to paties principo laikytųsi nacionalinės reguliavimo institucijos.“ |
| --- | --- | --- |

8)

8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Išskyrus tuos atvejus, kai su radijo dažniais susijusiame 9 straipsnyje nurodyta kitaip, valstybės narės atidžiai atsižvelgia į tai, jog yra pageidautina, kad jų reguliavimas technologiniu požiūriu būtų neutralus, ir užtikrina, kad vykdydamos šioje direktyvoje ir specifinėse direktyvose nurodytas užduotis, ypač tas, kuriomis siekiama užtikrinti veiksmingą konkurenciją, to paties principo laikytųsi nacionalinės reguliavimo institucijos.“

| b) | 2 dalies
  a ir b punktai
  pakeičiami taip:






  „a) | užtikrindamos, kad paslaugų gavėjai, įskaitant neįgalius, vyresnio amžiaus ir specialių socialinių poreikių turinčius paslaugų gavėjus, galėtų rinktis naudingiausią paslaugą, kainą ir kokybę; |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalies
  a ir b punktai
  pakeičiami taip:

„a)

užtikrindamos, kad paslaugų gavėjai, įskaitant neįgalius, vyresnio amžiaus ir specialių socialinių poreikių turinčius paslaugų gavėjus, galėtų rinktis naudingiausią paslaugą, kainą ir kokybę;

| b) | užtikrindamos, kad elektroninių ryšių sektoriuje, pirmiausia perduodant turinį, konkurencija nebūtų iškraipoma ar ribojama;“ |
| --- | --- |

b)

užtikrindamos, kad elektroninių ryšių sektoriuje, pirmiausia perduodant turinį, konkurencija nebūtų iškraipoma ar ribojama;“

| c) | išbraukiamas 2 dalies c punktas; |
| --- | --- |

c)

išbraukiamas 2 dalies c punktas;

| d) | išbraukiamas 3 dalies c punktas; |
| --- | --- |

d)

išbraukiamas 3 dalies c punktas;

| e) | 3 dalies d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | bendradarbiaudamos tarpusavyje, su Komisija ir
  EERRI
  , kad būtų išplėtota nuosekli reguliavimo praktika ir nuosekliai taikoma ši direktyva ir specifinės direktyvos.“ |
| --- | --- | --- |

e)

3 dalies d punktas pakeičiamas taip:

„d)

bendradarbiaudamos tarpusavyje, su Komisija ir
  EERRI
  , kad būtų išplėtota nuosekli reguliavimo praktika ir nuosekliai taikoma ši direktyva ir specifinės direktyvos.“

| f) | 4 dalies e punktas pakeičiamas taip:






  „e) | tenkindamos specifinių socialinių grupių, ypač neįgalių, vyresnio amžiaus ir turinčių specialių socialinių poreikių paslaugų gavėjų, poreikius;“ |
| --- | --- | --- |

f)

4 dalies e punktas pakeičiamas taip:

„e)

tenkindamos specifinių socialinių grupių, ypač neįgalių, vyresnio amžiaus ir turinčių specialių socialinių poreikių paslaugų gavėjų, poreikius;“

| g) | įterpiami šie 4 dalies g ir h punktai:










  „g) | sudarydamos galutiniams paslaugų gavėjams galimybes turėti prieigą prie savo pasirinktos informacijos ir ją platinti, ir naudoti savo pasirinktą programinę įrangą ir paslaugas; |
| --- | --- | --- |

g)

įterpiami šie 4 dalies g ir h punktai:

„g)

sudarydamos galutiniams paslaugų gavėjams galimybes turėti prieigą prie savo pasirinktos informacijos ir ją platinti, ir naudoti savo pasirinktą programinę įrangą ir paslaugas;

| h) | taikydamos principą, pagal kurį jokiu būdu neturėtų būti varžomos galutinių paslaugų gavėjų pagrindinės teisės ir laisvės, būtent pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnio nuostatas dėl saviraiškos ir informacijos laisvės, jei nėra atitinkamo iš anksto priimto teisminių institucijų sprendimo, išskyrus atvejus, jei kiltų pavojus visuomenės saugumui, – tuomet sprendimas galėtų būti priimtas vėliau;“ |
| --- | --- |

h)

taikydamos principą, pagal kurį jokiu būdu neturėtų būti varžomos galutinių paslaugų gavėjų pagrindinės teisės ir laisvės, būtent pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnio nuostatas dėl saviraiškos ir informacijos laisvės, jei nėra atitinkamo iš anksto priimto teisminių institucijų sprendimo, išskyrus atvejus, jei kiltų pavojus visuomenės saugumui, – tuomet sprendimas galėtų būti priimtas vėliau;“

| h) | įterpiama ši dalis:
  „5.   Siekdamos 2, 3 ir 4 dalyse nurodytų politikos tikslų, nacionalinės reguliavimo institucijos taiko objektyvius, skaidrius, nediskriminacinius ir proporcingus reguliavimo principus, inter alia:






  a) | skatindamos reguliavimo nuspėjamumą
  užtikrindamos nuoseklų reguliavimo būdų taikymą atitinkamais persvarstymo laikotarpiais
  ; |
| --- | --- | --- |

h)

įterpiama ši dalis:

„5.   Siekdamos 2, 3 ir 4 dalyse nurodytų politikos tikslų, nacionalinės reguliavimo institucijos taiko objektyvius, skaidrius, nediskriminacinius ir proporcingus reguliavimo principus, inter alia:

a)

skatindamos reguliavimo nuspėjamumą
  užtikrindamos nuoseklų reguliavimo būdų taikymą atitinkamais persvarstymo laikotarpiais
  ;

| b) | užtikrindamos, kad panašiomis aplinkybėmis nebūtų diskriminuojamos elektroninių ryšių tinklus ir paslaugas teikiančios įmonės; |
| --- | --- |

b)

užtikrindamos, kad panašiomis aplinkybėmis nebūtų diskriminuojamos elektroninių ryšių tinklus ir paslaugas teikiančios įmonės;

| c) | apsaugodamos vartotojams naudingą konkurenciją ir atitinkamais atvejais skatindamos infrastruktūra pagrįstą konkurenciją; |
| --- | --- |

c)

apsaugodamos vartotojams naudingą konkurenciją ir atitinkamais atvejais skatindamos infrastruktūra pagrįstą konkurenciją;

| d) | skatindamos veiksmingas investicijas į naujas bei pagerintas infrastruktūras ir inovacijas, be kita ko,
  užtikrintų, kad nustatydamos bet kokias prieigos sąlygas jos tinkamai atsižvelgia į investuojančioms įmonėms tenkančią riziką, ir leistų investuotojams ir norintiesiems turėti prieigą sudaryti įvairius bendradarbiavimo susitarimus, kad būtų įvairinama investicijų rizika, bet užtikrinama, kad išsaugoma rinkos konkurencija ir laikomasi nediskriminavimo principo
  ; |
| --- | --- |

d)

skatindamos veiksmingas investicijas į naujas bei pagerintas infrastruktūras ir inovacijas, be kita ko,
  užtikrintų, kad nustatydamos bet kokias prieigos sąlygas jos tinkamai atsižvelgia į investuojančioms įmonėms tenkančią riziką, ir leistų investuotojams ir norintiesiems turėti prieigą sudaryti įvairius bendradarbiavimo susitarimus, kad būtų įvairinama investicijų rizika, bet užtikrinama, kad išsaugoma rinkos konkurencija ir laikomasi nediskriminavimo principo
  ;

| e) | deramai atsižvelgdamos į įvairias su konkurencija ir vartotojais susijusias sąlygas įvairiose valstybės narės geografinėse vietovėse; |
| --- | --- |

e)

deramai atsižvelgdamos į įvairias su konkurencija ir vartotojais susijusias sąlygas įvairiose valstybės narės geografinėse vietovėse;

| f) | nustatydamos ex ante reguliacinio pobūdžio pareigas tik tais atvejais, kai nėra realios ir tvarios konkurencijos, arba atšaukdamos tokias pareigas, kai tik
  ši sąlyga įvykdoma“
  . |
| --- | --- |

f)

nustatydamos ex ante reguliacinio pobūdžio pareigas tik tais atvejais, kai nėra realios ir tvarios konkurencijos, arba atšaukdamos tokias pareigas, kai tik
  ši sąlyga įvykdoma“
  .

| 9) | Įterpiamas 8a straipsnis:

  „8a straipsnis


  Radijo spektro politikos strateginis planavimas ir koordinavimas ▐


  1.   Valstybės narės bendradarbiauja tarpusavyje ir su Komisija vykdydamos radijo spektro naudojimo strateginį planavimą, koordinavimą ir derinimą Europos
  Bendrijoje
  . Šiuo tikslu jos atsižvelgia, inter alia, į ES politikos krypčių ekonominius, saugos, sveikatos, visuomenės interesų, saviraiškos laivės, kultūrinius, mokslinius, socialinius ir techninius aspektus, taip pat į įvairius radijo spektro naudotojų bendruomenių interesus, kad būtų optimizuotas radijo spektro naudojimas ir išvengta žalingųjų trukdžių.
  2.   
  Bendradarbiaudamos tarp savęs ir su Komisija,
  valstybės narės remia radijo spektro politikos požiūrių derinimą Europos
  Bendrijoje
  ir atitinkamais atvejais radijo spektro, kuris yra būtinas norint sukurti elektroninių ryšių vidaus rinką ir užtikrinti jos veikimą, gavimo bei veiksmingo naudojimo sąlygų suderinimą.


  3.
     
  Komisija, atidžiai atsižvelgdama į Radijo spektro politikos grupės (RSPG), įsteigtos remiantis Komisijos sprendimu 2002/622/EB (19), nuomonę, gali teikti Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus dėl teisės aktų, kuriais nustatomos daugiametės radijo spektro politikos programos. Šiose programose nustatomos naudojimosi radijo dažnių spektru strateginio planavimo ir derinimo pagal šios direktyvos ir specialiųjų direktyvų nuostatas politikos kryptys ir tikslai.




  4.
     
  Kai reikia užtikrinti
  veiksmingą
  Europos Bendrijos
  interesų derinimą radijo spektro klausimais kompetentingose tarptautinėse organizacijose ▐, Komisija, atidžiai atsižvelgdama į ▐ RSPG ▐ nuomonę, gali pasiūlyti Europos Parlamentui ir Tarybai bendrus politikos tikslus.
  ▐ |
| --- | --- |

9)

Įterpiamas 8a straipsnis:

„8a straipsnis

Radijo spektro politikos strateginis planavimas ir koordinavimas ▐

1.   Valstybės narės bendradarbiauja tarpusavyje ir su Komisija vykdydamos radijo spektro naudojimo strateginį planavimą, koordinavimą ir derinimą Europos
  Bendrijoje
  . Šiuo tikslu jos atsižvelgia, inter alia, į ES politikos krypčių ekonominius, saugos, sveikatos, visuomenės interesų, saviraiškos laivės, kultūrinius, mokslinius, socialinius ir techninius aspektus, taip pat į įvairius radijo spektro naudotojų bendruomenių interesus, kad būtų optimizuotas radijo spektro naudojimas ir išvengta žalingųjų trukdžių.

2.   
  Bendradarbiaudamos tarp savęs ir su Komisija,
  valstybės narės remia radijo spektro politikos požiūrių derinimą Europos
  Bendrijoje
  ir atitinkamais atvejais radijo spektro, kuris yra būtinas norint sukurti elektroninių ryšių vidaus rinką ir užtikrinti jos veikimą, gavimo bei veiksmingo naudojimo sąlygų suderinimą.

3.
     
  Komisija, atidžiai atsižvelgdama į Radijo spektro politikos grupės (RSPG), įsteigtos remiantis Komisijos sprendimu 2002/622/EB (19), nuomonę, gali teikti Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus dėl teisės aktų, kuriais nustatomos daugiametės radijo spektro politikos programos. Šiose programose nustatomos naudojimosi radijo dažnių spektru strateginio planavimo ir derinimo pagal šios direktyvos ir specialiųjų direktyvų nuostatas politikos kryptys ir tikslai.

4.
     
  Kai reikia užtikrinti
  veiksmingą
  Europos Bendrijos
  interesų derinimą radijo spektro klausimais kompetentingose tarptautinėse organizacijose ▐, Komisija, atidžiai atsižvelgdama į ▐ RSPG ▐ nuomonę, gali pasiūlyti Europos Parlamentui ir Tarybai bendrus politikos tikslus.

▐

| 10) | 9 straipsnis pakeičiamas taip:

  „9 straipsnis


  Elektroninių ryšių paslaugoms skirtų radijo dažnių valdymas

  1.   Deramai atsižvelgdamos į tai, kad radijo dažniai yra viešoji gėrybė, turinti svarbią socialinę, kultūrinę ir ekonominę vertę, valstybės narės pagal
  8 ir 8a straipsnius
  savo teritorijoje užtikrina veiksmingą elektroninių ryšių paslaugoms teikti skirtų radijo dažnių valdymą. Jos užtikrina, kad kompetentingos nacionalinės institucijos skirstytų elektroninių ryšių paslaugoms naudojamą spektrą ir suteiktų bendrąsias arba individualias teises naudoti tokius radijo dažnius remdamosi objektyviais, skaidriais, nediskriminuojančiais ir proporcingais kriterijais.


  Įgyvendindamos šio straipsnio nuostatas valstybės narės
  turi laikytis atitinkamų tarptautinių susitarimų,
  įskaitant ITU radijo ryšio reglamentą,
  ir gali atsižvelgti į viešosios tvarkos sumetimus.
  2.   Valstybės narės, atsižvelgdamos į tai, kad radijo dažnius reikia efektyviai ir veiksmingai naudoti, taip pat siekiant naudos vartotojams, pavyzdžiui, masto ekonomijos ir paslaugų sąveikumo, stengiasi radijo dažnių naudojimą derinti visoje Bendrijoje. Tai darydamos jos veikia laikydamosi
  8a straipsnio ir
  Sprendimo Nr. 676/2002/EB (Radijo spektro sprendimas).
  3.   Išskyrus atvejus, kai antroje pastraipoje numatyta kitaip, valstybės narės užtikrina, kad visų rūšių radijo ryšio tinklo ir bevielės prieigos technologijos galėtų būti naudojamos radijo dažnių juostose, kurios,
  kaip paskelbta
  jų
  nacionaliniame
  dažnių paskirstymo
  plane laikantis Bendrijos teisės aktų nuostatų,
  gali būti naudojamos elektroninių ryšių paslaugoms.
  Tačiau valstybės narės atskiriems radijo ryšio tinklams ar bevielio prisijungimo technologijos rūšims, naudojamoms elektroninių ryšių paslaugoms, gali pritaikyti proporcingus ir nediskriminuojančius apribojimus, jei būtina:






  a) | išvengti žalingųjų trukdžių, |
| --- | --- | --- |

10)

9 straipsnis pakeičiamas taip:

„9 straipsnis

Elektroninių ryšių paslaugoms skirtų radijo dažnių valdymas

1.   Deramai atsižvelgdamos į tai, kad radijo dažniai yra viešoji gėrybė, turinti svarbią socialinę, kultūrinę ir ekonominę vertę, valstybės narės pagal
  8 ir 8a straipsnius
  savo teritorijoje užtikrina veiksmingą elektroninių ryšių paslaugoms teikti skirtų radijo dažnių valdymą. Jos užtikrina, kad kompetentingos nacionalinės institucijos skirstytų elektroninių ryšių paslaugoms naudojamą spektrą ir suteiktų bendrąsias arba individualias teises naudoti tokius radijo dažnius remdamosi objektyviais, skaidriais, nediskriminuojančiais ir proporcingais kriterijais.

Įgyvendindamos šio straipsnio nuostatas valstybės narės
  turi laikytis atitinkamų tarptautinių susitarimų,
  įskaitant ITU radijo ryšio reglamentą,
  ir gali atsižvelgti į viešosios tvarkos sumetimus.

2.   Valstybės narės, atsižvelgdamos į tai, kad radijo dažnius reikia efektyviai ir veiksmingai naudoti, taip pat siekiant naudos vartotojams, pavyzdžiui, masto ekonomijos ir paslaugų sąveikumo, stengiasi radijo dažnių naudojimą derinti visoje Bendrijoje. Tai darydamos jos veikia laikydamosi
  8a straipsnio ir
  Sprendimo Nr. 676/2002/EB (Radijo spektro sprendimas).

3.   Išskyrus atvejus, kai antroje pastraipoje numatyta kitaip, valstybės narės užtikrina, kad visų rūšių radijo ryšio tinklo ir bevielės prieigos technologijos galėtų būti naudojamos radijo dažnių juostose, kurios,
  kaip paskelbta
  jų
  nacionaliniame
  dažnių paskirstymo
  plane laikantis Bendrijos teisės aktų nuostatų,
  gali būti naudojamos elektroninių ryšių paslaugoms.

Tačiau valstybės narės atskiriems radijo ryšio tinklams ar bevielio prisijungimo technologijos rūšims, naudojamoms elektroninių ryšių paslaugoms, gali pritaikyti proporcingus ir nediskriminuojančius apribojimus, jei būtina:

a)

išvengti žalingųjų trukdžių,

| b) | apsaugoti visuomenės sveikatą nuo elektromagnetinių laukų poveikio, |
| --- | --- |

b)

apsaugoti visuomenės sveikatą nuo elektromagnetinių laukų poveikio,

| c) | užtikrint techninę paslaugos kokybę, |
| --- | --- |

c)

užtikrint techninę paslaugos kokybę,

| d) | užtikrinti kuo didesnį radijo dažnių pasidalomąjį naudojimą, |
| --- | --- |

d)

užtikrinti kuo didesnį radijo dažnių pasidalomąjį naudojimą,

| e) | užtikrinti veiksmingą spektro naudojimą; |
| --- | --- |

e)

užtikrinti veiksmingą spektro naudojimą;

| f) | pasiekti bendrojo intereso tikslą pagal 4 dalį. |
| --- | --- |

f)

pasiekti bendrojo intereso tikslą pagal 4 dalį.

4.   Išskyrus atvejus, kai antroje pastraipoje numatyta kitaip, valstybės narės užtikrina, kad visų rūšių elektroninių ryšių paslaugos galėtų būti teikiamos radijo dažnių juostose, kurios,
  kaip paskelbta
  jų
  nacionaliniame
  dažnių paskirstymo
  plane laikantis Bendrijos teisės aktų nuostatų,
  gali būti naudojamos elektroninių ryšių paslaugoms. Tačiau valstybės narės gali numatyti proporcingus ir nediskriminacinius teikiamų elektroninių ryšių paslaugų rūšių apribojimus,
  įskaitant, prireikus, Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos radijo ryšio reglamentų reikalavimų patenkinimą.

Priemonės, pagal kurias reikalaujama, kad elektroninių ryšių paslauga būtų teikiama konkrečioje elektroninių ryšių paslaugoms skirtoje juostoje, turi būti pagrindžiamos būtinybe užtikrinti valstybių narių pagal Bendrijos teisę nustatyto bendrojo intereso tikslui pasiekti, pavyzdžiui vienas iš toliau išvardytų tikslų, tačiau jais neapsiribojant:

| a) | gyvybės apsauga, |
| --- | --- |

a)

gyvybės apsauga,

| b) | socialinės, regioninės ar teritorinės sanglaudos skatinimas, |
| --- | --- |

b)

socialinės, regioninės ar teritorinės sanglaudos skatinimas,

| c) | neveiksmingo radijo dažnių naudojimo išvengimas arba |
| --- | --- |

c)

neveiksmingo radijo dažnių naudojimo išvengimas arba

| d) | kultūrinės bei kalbų įvairovės ir žiniasklaidos pliuralizmo skatinimas, pavyzdžiui, teikiant radijo ir televizijos transliavimo paslaugas. |
| --- | --- |

d)

kultūrinės bei kalbų įvairovės ir žiniasklaidos pliuralizmo skatinimas, pavyzdžiui, teikiant radijo ir televizijos transliavimo paslaugas.

Priemonė, pagal kurią draudžiama teikti kitas elektroninių ryšių paslaugas konkrečioje juostoje, gali būti numatyta tik tuomet, jei ją galima pagrįsti poreikiu teikti gyvybės apsaugos paslaugas. Valstybės narės taip pat gali
  išskirtiniais atvejais
  išplėsti tokios priemonės taikymą, kad būtų įvykdyti kiti
  valstybių narių pagal Bendrijos teisę nustatyti visuotinės svarbos tikslai.

5.   Valstybės narės reguliariai peržiūri, ar 3 ir 4 dalyje nurodyti apribojimai yra būtini, ir viešai skelbia šių peržiūrų rezultatus.

6.   3 ir 4 dalys taikomos elektroninio ryšio paslaugoms teikti skirtam spektrui, bendrosioms bei individualioms teisėms naudoti radijo dažnius, suteiktoms nuo ... (20).

Iki ... (20) jau paskirstytam spektrui, galiojančioms bendrosioms ir individualioms naudojimo teisėms taikomas 9a straipsnis.

7.   Nepažeidžiant specifinių direktyvų nuostatų ir atsižvelgiant į atitinkamas nacionalines aplinkybes, valstybės narės gali nustatyti taisykles, kad būtų išvengta spektro kaupimo, visų pirma naudojimo teisių turėtojams nustatyti griežtus faktinio naudojimosi teisėmis terminus ir taikyti sankcijas, įskaitant finansines baudas arba teisių panaikinimą tais atvejais, kai nesilaikoma tų terminų. Šios taisyklės nustatomos ir taikomos proporcingai, nediskriminuojant ir skaidriai.“

| 11) | Įterpiami šie straipsniai:

  „9a straipsnis


  Galiojančių teisių apribojimų peržiūra

  1.   Penkerius metu nuo ... (21) valstybės narės gali
  leisti
  radijo dažnių naudojimo teisių
  turėtojams
  , kuriems jos buvo suteiktos iki tos datos ir galios ne trumpiau kaip penkerius metus nuo tos datos, ▐ pateikti kompetentingai nacionalinei institucijai paraišką dėl tų teisių apribojimo pakartotinio įvertinimo pagal 9 straipsnio 3 ir 4 dalis.
  Prieš priimdama sprendimą, kompetentinga nacionalinė reguliavimo institucija praneša teisių turėtojui apie pakartotinį apribojimų įvertinimą, nurodydama teisių apimtį po pakartotinio įvertinimo, ir leidžia jam per pagrįstą laikotarpį atsiimti paraišką.
  Jeigu teisių turėtojas atsiima paraišką, teisės nesikeičia iki galiojimo pabaigos arba iki penkerių metų laikotarpio pabaigos, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė.
  2.   Pasibaigus 1 dalyje nurodytam penkerių metų laikotarpiui, valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių, kad užtikrintų, jog 9 straipsnio 3 ir 4 dalys būtų taikomos visoms likusioms bendrosioms ar individualioms naudojimo teisėms ir elektroninėms ryšio paslaugoms skirto spektro paskyrimams, kurie galiojo ... (21).
  3.   Taikydamos šį straipsnį valstybės narės imasi tinkamų priemonių sąžiningai konkurencijai skatinti.
  4.   Priemonės, priimtos taikant šį straipsnį nesuteikia naujos naudojimo teisės todėl joms netaikomos atitinkamos Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyva) 5 straipsnio 2 dalies nuostatos.

  9b straipsnis


  Individualių radijo dažnių naudojimo teisių perdavimas ar nuoma

  1.   Valstybės narės
  užtikrina
  , kad įmonės,
  laikydamosi nacionalinių radijo dažnių naudojimo teisių sąlygų, pagal nacionalines procedūras galėtų
  kitoms įmonėms
  perduoti
  arba
  išnuomoti
  individualias radijo dažnių naudojimo teises
  juostose, kuriose tai daryti numatyta pagal 3 dalį priimtose įgyvendinimo priemonėse
  .


  Valstybės narės gali numatyti, kad pagal valstybių narių įstatymuose nustatytas procedūras įmonės kitoms įmonėms perduotų arba išnuomotų kitų radijo dažnių juostų individualias radijo dažnių naudojimo teises.


  Individualioms radijo dažnių naudojimo teisėms nustatytos sąlygos po šių teisių perdavimo arba nuomos nesikeičia, išskyrus atvejus, kai nacionalinė kompetentinga institucija nustato kitaip.


  Valstybės narės taip pat gali nuspręsti, kad 1 dalies nuostatos gali būti netaikomos tais atvejais, jei individualios radijo dažnių naudojimo teisės įmonei iš pradžių suteiktos nemokamai.


  2.   Valstybės narės užtikrina, kad apie įmonės ketinimą perduoti teises naudoti radijo dažnius, taip pat apie faktinį jų perdavimą, pagal nacionalines procedūras būtų pranešta kompetentingai nacionalinei institucijai, atsakingai už individualių naudojimo teisių suteikimą, ir kad apie tai būtų paskelbta viešai. Jeigu radijo dažnio naudojimas buvo suderintas taikant Sprendimą Nr. 676/2002/EB (Sprendimą dėl radijo spektro) arba kitas Bendrijos priemones, toks perdavimas turi atitikti tokį suderintą naudojimą.


  3.
     
  Komisija gali partvirtinti atitinkamų įgyvendinamųjų priemonių, kad būtų nustatytos dažnių juostos, kurių naudojimo teises įmonės gali perleisti arba išnuomoti vienos kitoms. Šios priemonės neapima dažnių, kurie naudojami transliavimui.




  Techninės įgyvendinamosios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, tvirtinamos laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“ |
| --- | --- |

11)

Įterpiami šie straipsniai:

„9a straipsnis

Galiojančių teisių apribojimų peržiūra

1.   Penkerius metu nuo ... (21) valstybės narės gali
  leisti
  radijo dažnių naudojimo teisių
  turėtojams
  , kuriems jos buvo suteiktos iki tos datos ir galios ne trumpiau kaip penkerius metus nuo tos datos, ▐ pateikti kompetentingai nacionalinei institucijai paraišką dėl tų teisių apribojimo pakartotinio įvertinimo pagal 9 straipsnio 3 ir 4 dalis.

Prieš priimdama sprendimą, kompetentinga nacionalinė reguliavimo institucija praneša teisių turėtojui apie pakartotinį apribojimų įvertinimą, nurodydama teisių apimtį po pakartotinio įvertinimo, ir leidžia jam per pagrįstą laikotarpį atsiimti paraišką.

Jeigu teisių turėtojas atsiima paraišką, teisės nesikeičia iki galiojimo pabaigos arba iki penkerių metų laikotarpio pabaigos, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė.

2.   Pasibaigus 1 dalyje nurodytam penkerių metų laikotarpiui, valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių, kad užtikrintų, jog 9 straipsnio 3 ir 4 dalys būtų taikomos visoms likusioms bendrosioms ar individualioms naudojimo teisėms ir elektroninėms ryšio paslaugoms skirto spektro paskyrimams, kurie galiojo ... (21).

3.   Taikydamos šį straipsnį valstybės narės imasi tinkamų priemonių sąžiningai konkurencijai skatinti.

4.   Priemonės, priimtos taikant šį straipsnį nesuteikia naujos naudojimo teisės todėl joms netaikomos atitinkamos Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyva) 5 straipsnio 2 dalies nuostatos.

9b straipsnis

Individualių radijo dažnių naudojimo teisių perdavimas ar nuoma

1.   Valstybės narės
  užtikrina
  , kad įmonės,
  laikydamosi nacionalinių radijo dažnių naudojimo teisių sąlygų, pagal nacionalines procedūras galėtų
  kitoms įmonėms
  perduoti
  arba
  išnuomoti
  individualias radijo dažnių naudojimo teises
  juostose, kuriose tai daryti numatyta pagal 3 dalį priimtose įgyvendinimo priemonėse
  .

Valstybės narės gali numatyti, kad pagal valstybių narių įstatymuose nustatytas procedūras įmonės kitoms įmonėms perduotų arba išnuomotų kitų radijo dažnių juostų individualias radijo dažnių naudojimo teises.

Individualioms radijo dažnių naudojimo teisėms nustatytos sąlygos po šių teisių perdavimo arba nuomos nesikeičia, išskyrus atvejus, kai nacionalinė kompetentinga institucija nustato kitaip.

Valstybės narės taip pat gali nuspręsti, kad 1 dalies nuostatos gali būti netaikomos tais atvejais, jei individualios radijo dažnių naudojimo teisės įmonei iš pradžių suteiktos nemokamai.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad apie įmonės ketinimą perduoti teises naudoti radijo dažnius, taip pat apie faktinį jų perdavimą, pagal nacionalines procedūras būtų pranešta kompetentingai nacionalinei institucijai, atsakingai už individualių naudojimo teisių suteikimą, ir kad apie tai būtų paskelbta viešai. Jeigu radijo dažnio naudojimas buvo suderintas taikant Sprendimą Nr. 676/2002/EB (Sprendimą dėl radijo spektro) arba kitas Bendrijos priemones, toks perdavimas turi atitikti tokį suderintą naudojimą.

3.
     
  Komisija gali partvirtinti atitinkamų įgyvendinamųjų priemonių, kad būtų nustatytos dažnių juostos, kurių naudojimo teises įmonės gali perleisti arba išnuomoti vienos kitoms. Šios priemonės neapima dažnių, kurie naudojami transliavimui.

Techninės įgyvendinamosios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, tvirtinamos laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“

| 12) | 10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:
  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos kontroliuotų visų nacionalinių numeracijos išteklių naudojimo teisių suteikimą ir nacionalinių numeracijos planų valdymą. Valstybės narės užtikrina, kad visoms viešai prieinamoms elektroninių ryšių paslaugoms būtų teikiama pakankamai numerių ir numerių intervalų. Nacionalinės reguliavimo institucijos nustato nacionalinių numeracijos išteklių naudojimo teisių suteikimo objektyvią, skaidrią ir nediskriminacinę tvarką.
  2.   Nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad nacionaliniai numeracijos planai ir procedūros būtų taikomi vienodai visiems viešųjų elektroninių ryšių paslaugų teikėjams. Svarbiausia valstybės narės užtikrina, kad įmonė, kuriai buvo suteikta teisė naudotis numerių intervalu, nediskriminuotų kitų elektroninių ryšių paslaugų teikėjų nustatydama numerių sekas, kuriomis pasiekiamos jų paslaugos.“ |
| --- | --- | --- |

12)

10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos kontroliuotų visų nacionalinių numeracijos išteklių naudojimo teisių suteikimą ir nacionalinių numeracijos planų valdymą. Valstybės narės užtikrina, kad visoms viešai prieinamoms elektroninių ryšių paslaugoms būtų teikiama pakankamai numerių ir numerių intervalų. Nacionalinės reguliavimo institucijos nustato nacionalinių numeracijos išteklių naudojimo teisių suteikimo objektyvią, skaidrią ir nediskriminacinę tvarką.

2.   Nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad nacionaliniai numeracijos planai ir procedūros būtų taikomi vienodai visiems viešųjų elektroninių ryšių paslaugų teikėjams. Svarbiausia valstybės narės užtikrina, kad įmonė, kuriai buvo suteikta teisė naudotis numerių intervalu, nediskriminuotų kitų elektroninių ryšių paslaugų teikėjų nustatydama numerių sekas, kuriomis pasiekiamos jų paslaugos.“

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Valstybės narės remia konkrečių numerių ar numeracijos intervalų suderinimą Bendrijoje, jei tuo kartu skatinamas vidaus rinkos veikimas ir visoje Europoje teikiamų paslaugų plėtojimas. Komisija gali šiuo klausimu imtis atitinkamų techninių įgyvendinamųjų priemonių.
  Šios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, patvirtinamos laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“ |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Valstybės narės remia konkrečių numerių ar numeracijos intervalų suderinimą Bendrijoje, jei tuo kartu skatinamas vidaus rinkos veikimas ir visoje Europoje teikiamų paslaugų plėtojimas. Komisija gali šiuo klausimu imtis atitinkamų techninių įgyvendinamųjų priemonių.

Šios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, patvirtinamos laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“

| 13) | 11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies trečia įtrauka pakeičiama taip:






  „— | nedelsdama ir be jokios diskriminacijos veiktų laikydamasi
  paprastos
  , veiksmingos, skaidrios ir viešai prieinamos tvarkos ir bet kuriuo atveju priimtų sprendimą per šešis mėnesius nuo paraiškos pateikimo, išskyrus ekspropriacijos atvejus, ir“ |
| --- | --- | --- | --- |

13)

11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies trečia įtrauka pakeičiama taip:

„—

nedelsdama ir be jokios diskriminacijos veiktų laikydamasi
  paprastos
  , veiksmingos, skaidrios ir viešai prieinamos tvarkos ir bet kuriuo atveju priimtų sprendimą per šešis mėnesius nuo paraiškos pateikimo, išskyrus ekspropriacijos atvejus, ir“

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai viešosioms ar vietinės valdžios institucijoms nuosavybės teise priklauso ar jos kontroliuoja įmones, teikiančias viešuosius elektroninių ryšių tinklus ir (arba) viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas, 1 dalyje nurodytų teisių suteikimo funkcija ir su nuosavybe ar kontrole susijusi veikla būtų veiksmingai struktūriškai atskirtos.“ |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai viešosioms ar vietinės valdžios institucijoms nuosavybės teise priklauso ar jos kontroliuoja įmones, teikiančias viešuosius elektroninių ryšių tinklus ir (arba) viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas, 1 dalyje nurodytų teisių suteikimo funkcija ir su nuosavybe ar kontrole susijusi veikla būtų veiksmingai struktūriškai atskirtos.“

| 14) | 12 straipsnis pakeičiamas taip:

  „12 straipsnis


  Elektroninių ryšių tinklų teikėjų bendra vieta ir bendras tinklo komponentų ir su jais susijusių įrenginių naudojimas

  1.   Kai elektroninių ryšių tinklus teikianti įmonė pagal nacionalinius įstatymus turi teisę įrengti įrenginius valstybinėje ar privačioje nuosavybėje, virš jos ar po ja, arba gali pasinaudoti nuosavybės eksproprijavimo ar naudojimo tvarka, nacionalinės reguliavimo institucijos,
  visiškai atsižvelgdamos į proporcingumo principą,
  turi galimybę nustatyti, kad tokie įrenginiai ar nuosavybė, įskaitant, inter alia, pastatus ar įėjimus į pastatus,
  pastatų elektros laidų sistemas,
  stiebus, antenas, bokštus ir kitas atramines konstrukcijas, kanalus, vamzdynus, šulinius, skirstymo spintas ▐, būtų naudojami bendrai.
  2.   Valstybės narės gali reikalauti, kad 1 dalyje nurodyti teisių turėtojai bendrai naudotųsi įrenginiais ar nuosavybe (įskaitant fizinę bendrą vietą) arba imtųsi priemonių viešųjų darbų koordinavimui palengvinti, kad būtų apsaugota aplinka, visuomenės sveikata, užtikrintas visuomenės saugumas arba kad būtų atsižvelgiama į miesto ir šalies planavimo tikslus
  ir
  tik po tinkamo viešųjų konsultacijų laikotarpio, per kurį visoms suinteresuotosioms šalims suteikiama galimybė pareikšti nuomonę. Į tokius bendro naudojimo ar koordinavimo susitarimus gali būti įtrauktos taisyklės dėl įrenginių ar nuosavybės bendro naudojimo sąnaudų pasidalijimo.


  3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėms reguliavimo institucijoms taip pat būtų suteikti įgaliojimai po tinkamo viešųjų konsultacijų laikotarpio, per kurį visoms suinteresuotosioms šalims suteikiama galimybė pareikšti nuomonę, nustatyti 1 dalyje nurodytiems teisių turėtojams ir (arba) pastatų elektros laidų sistemų savininkams įpareigojimus bendrai naudotis šiomis sistemomis pastatų viduje arba iki pirmojo koncentracijos arba skirstymo taško, jei jis yra pastato išorėje, tais atvejais, jei naujos tokios pačios infrastruktūros kūrimas ekonominiu požiūriu neveiksmingas arba fiziškai nepraktiškas. Į tokius bendro naudojimo ir koordinavimo susitarimus gali būti įtrauktos įrenginių ar nuosavybės bendro naudojimo sąnaudų, kurios prireikus koreguojamos atsižvelgiant į riziką, pasidalijimo taisyklės.



  4.   ▐ Valstybės narės
  užtikrina
  ,
  kad kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų reikalauti, jog
  įmonės teiktų būtiną informaciją, jei kompetentingos institucijos to prašo, kad šios institucijos kartu su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis galėtų nustatyti 1 dalyje nurodytų įrenginių pobūdžio, prieinamumo bei geografinės buvimo vietos išsamų sąrašą ir pateiktų jį suinteresuotosioms šalims.

  5.   Pagal
  šį straipsnį
  nacionalinių reguliavimo institucijų taikomos priemonės turi būti objektyvios, skaidrios, nediskriminacinės ir proporcingos.
  Jei įmanoma, šios priemonės turi būti įgyvendinamos derinant su vietos valdžios institucijomis.“ |
| --- | --- |

14)

12 straipsnis pakeičiamas taip:

„12 straipsnis

Elektroninių ryšių tinklų teikėjų bendra vieta ir bendras tinklo komponentų ir su jais susijusių įrenginių naudojimas

1.   Kai elektroninių ryšių tinklus teikianti įmonė pagal nacionalinius įstatymus turi teisę įrengti įrenginius valstybinėje ar privačioje nuosavybėje, virš jos ar po ja, arba gali pasinaudoti nuosavybės eksproprijavimo ar naudojimo tvarka, nacionalinės reguliavimo institucijos,
  visiškai atsižvelgdamos į proporcingumo principą,
  turi galimybę nustatyti, kad tokie įrenginiai ar nuosavybė, įskaitant, inter alia, pastatus ar įėjimus į pastatus,
  pastatų elektros laidų sistemas,
  stiebus, antenas, bokštus ir kitas atramines konstrukcijas, kanalus, vamzdynus, šulinius, skirstymo spintas ▐, būtų naudojami bendrai.

2.   Valstybės narės gali reikalauti, kad 1 dalyje nurodyti teisių turėtojai bendrai naudotųsi įrenginiais ar nuosavybe (įskaitant fizinę bendrą vietą) arba imtųsi priemonių viešųjų darbų koordinavimui palengvinti, kad būtų apsaugota aplinka, visuomenės sveikata, užtikrintas visuomenės saugumas arba kad būtų atsižvelgiama į miesto ir šalies planavimo tikslus
  ir
  tik po tinkamo viešųjų konsultacijų laikotarpio, per kurį visoms suinteresuotosioms šalims suteikiama galimybė pareikšti nuomonę. Į tokius bendro naudojimo ar koordinavimo susitarimus gali būti įtrauktos taisyklės dėl įrenginių ar nuosavybės bendro naudojimo sąnaudų pasidalijimo.

3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėms reguliavimo institucijoms taip pat būtų suteikti įgaliojimai po tinkamo viešųjų konsultacijų laikotarpio, per kurį visoms suinteresuotosioms šalims suteikiama galimybė pareikšti nuomonę, nustatyti 1 dalyje nurodytiems teisių turėtojams ir (arba) pastatų elektros laidų sistemų savininkams įpareigojimus bendrai naudotis šiomis sistemomis pastatų viduje arba iki pirmojo koncentracijos arba skirstymo taško, jei jis yra pastato išorėje, tais atvejais, jei naujos tokios pačios infrastruktūros kūrimas ekonominiu požiūriu neveiksmingas arba fiziškai nepraktiškas. Į tokius bendro naudojimo ir koordinavimo susitarimus gali būti įtrauktos įrenginių ar nuosavybės bendro naudojimo sąnaudų, kurios prireikus koreguojamos atsižvelgiant į riziką, pasidalijimo taisyklės.

4.   ▐ Valstybės narės
  užtikrina
  ,
  kad kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų reikalauti, jog
  įmonės teiktų būtiną informaciją, jei kompetentingos institucijos to prašo, kad šios institucijos kartu su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis galėtų nustatyti 1 dalyje nurodytų įrenginių pobūdžio, prieinamumo bei geografinės buvimo vietos išsamų sąrašą ir pateiktų jį suinteresuotosioms šalims.

5.   Pagal
  šį straipsnį
  nacionalinių reguliavimo institucijų taikomos priemonės turi būti objektyvios, skaidrios, nediskriminacinės ir proporcingos.
  Jei įmanoma, šios priemonės turi būti įgyvendinamos derinant su vietos valdžios institucijomis.“

| 15) | Įterpiamas šis skyrius:
  „IIIa skyrius
  TINKLŲ IR PASLAUGŲ SAUGUMAS IR VIENTISUMAS

  13a straipsnis


  Saugumas ir vientisumas

  1.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios viešuosius ryšių tinklus ar viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas, imtųsi tinkamų techninių ir organizacinių priemonių teikiamų tinklų ir paslaugų saugumui kylančios rizikos tinkamam valdymui užtikrinti. Atsižvelgiant į naujausius technikos laimėjimus, šiomis priemonėmis užtikrinamas saugumo lygis, atitinkantis atsiradusią riziką. Visų pirma imamasi priemonių siekiant užkirsti kelią su saugumu susijusiems incidentams arba sumažinti jų poveikį paslaugų gavėjams ir sujungtiems tinklams.
  2.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios viešuosius ryšių tinklus, imtųsi visų tinkamų priemonių savo tinklų vientisumui garantuoti, ir tokiu būdu užtikrintų šiais tinklais teikiamų paslaugų nepertraukiamumą.
  3.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios viešuosius ryšių tinklus ar viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas, praneštų kompetentingai nacionalinei reguliavimo institucijai apie saugumo ar vientisumo pažeidimus, kurie turėjo didelės įtakos tinklų veikimui arba paslaugų teikimui.


  Prireikus
  atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija praneša kitų valstybių narių nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūrai (ENISA) ▐. Atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija gali informuoti visuomenę arba reikalauti, kad tai padarytų įmonės, jei ji nustato, kad pažeidimo atskleidimas atitinka visuomenės interesus.
  Kartą per metus atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija pateikia Komisijai ir ENISA apibendrintą pagal šią dalį gautų pranešimų ir įvykdytų veiksmų ataskaitą.
  4.   Komisija, atidžiai atsižvelgdama į ENISA nuomonę, gali patvirtinti tinkamas technines įgyvendinamąsias priemones, kad suderintų 1, 2 ir 3 dalyse nurodytas priemones, įskaitant priemones, kuriomis apibrėžiamos aplinkybės, forma ir procedūros, taikomos nustatant pranešimo reikalavimus. Šios techninės įgyvendinamosios priemonės bus kuo labiau grindžiamos Europos ir tarptautiniais standartais ir nekliudo valstybėms narėms patvirtinti papildomus reikalavimus siekiant 1 ir 2 dalyse nurodytų tikslų.
  Šios įgyvendinamosios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, patvirtinamos laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

  13b straipsnis


  Įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas

  1.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų įgaliojimą duoti privalomus nurodymus,
  įskaitant ir tuos, kurie susiję su įgyvendinimo terminu,
  įmonėms, teikiančioms viešuosius ryšių tinklus arba viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas, tam, kad būtų įgyvendintas 13a straipsnis.
  2.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų įgaliojimą reikalauti, kad įmonės, teikiančios viešuosius ryšių tinklus arba viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas:






  a) | teiktų informaciją, reikalingą paslaugų ir tinklų saugumui ir
  (arba)
  vientisumui įvertinti, įskaitant dokumentus, susijusius su jų saugumo politika ir |
| --- | --- | --- |

15)

Įterpiamas šis skyrius:

„IIIa skyrius

TINKLŲ IR PASLAUGŲ SAUGUMAS IR VIENTISUMAS

13a straipsnis

Saugumas ir vientisumas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios viešuosius ryšių tinklus ar viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas, imtųsi tinkamų techninių ir organizacinių priemonių teikiamų tinklų ir paslaugų saugumui kylančios rizikos tinkamam valdymui užtikrinti. Atsižvelgiant į naujausius technikos laimėjimus, šiomis priemonėmis užtikrinamas saugumo lygis, atitinkantis atsiradusią riziką. Visų pirma imamasi priemonių siekiant užkirsti kelią su saugumu susijusiems incidentams arba sumažinti jų poveikį paslaugų gavėjams ir sujungtiems tinklams.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios viešuosius ryšių tinklus, imtųsi visų tinkamų priemonių savo tinklų vientisumui garantuoti, ir tokiu būdu užtikrintų šiais tinklais teikiamų paslaugų nepertraukiamumą.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios viešuosius ryšių tinklus ar viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas, praneštų kompetentingai nacionalinei reguliavimo institucijai apie saugumo ar vientisumo pažeidimus, kurie turėjo didelės įtakos tinklų veikimui arba paslaugų teikimui.

Prireikus
  atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija praneša kitų valstybių narių nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūrai (ENISA) ▐. Atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija gali informuoti visuomenę arba reikalauti, kad tai padarytų įmonės, jei ji nustato, kad pažeidimo atskleidimas atitinka visuomenės interesus.

Kartą per metus atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija pateikia Komisijai ir ENISA apibendrintą pagal šią dalį gautų pranešimų ir įvykdytų veiksmų ataskaitą.

4.   Komisija, atidžiai atsižvelgdama į ENISA nuomonę, gali patvirtinti tinkamas technines įgyvendinamąsias priemones, kad suderintų 1, 2 ir 3 dalyse nurodytas priemones, įskaitant priemones, kuriomis apibrėžiamos aplinkybės, forma ir procedūros, taikomos nustatant pranešimo reikalavimus. Šios techninės įgyvendinamosios priemonės bus kuo labiau grindžiamos Europos ir tarptautiniais standartais ir nekliudo valstybėms narėms patvirtinti papildomus reikalavimus siekiant 1 ir 2 dalyse nurodytų tikslų.

Šios įgyvendinamosios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, patvirtinamos laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

13b straipsnis

Įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų įgaliojimą duoti privalomus nurodymus,
  įskaitant ir tuos, kurie susiję su įgyvendinimo terminu,
  įmonėms, teikiančioms viešuosius ryšių tinklus arba viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas, tam, kad būtų įgyvendintas 13a straipsnis.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų įgaliojimą reikalauti, kad įmonės, teikiančios viešuosius ryšių tinklus arba viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas:

a)

teiktų informaciją, reikalingą paslaugų ir tinklų saugumui ir
  (arba)
  vientisumui įvertinti, įskaitant dokumentus, susijusius su jų saugumo politika ir

| b) | leistų kvalifikuotai nepriklausomai įstaigai arba kompetentingai nacionalinei institucijai atlikti jų saugumo auditą ir pateiktų šio audito rezultatus nacionalinei reguliavimo institucijai. Audito išlaidas apmoka įmonė. |
| --- | --- |

b)

leistų kvalifikuotai nepriklausomai įstaigai arba kompetentingai nacionalinei institucijai atlikti jų saugumo auditą ir pateiktų šio audito rezultatus nacionalinei reguliavimo institucijai. Audito išlaidas apmoka įmonė.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų visus reikalingus įgaliojimus tirti nurodymų nesilaikymo atvejus,
  taip pat atvejus, susijusius su nesilaikymo poveikiu tinklų saugumui ir vientisumui.

4.   Šios nuostatos nepažeidžia šios direktyvos 3 straipsnio.“

| 16) | 14 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Kai įmonė turi didelę įtaką tam tikroje rinkoje
  (pirminėje rinkoje)
  , gali būti laikoma, kad ji turi didelę įtaką rinkoje ir glaudžiai susijusioje rinkoje
  (antrinėje rinkoje)
  , jei tų dviejų rinkų ryšiai yra tokie, kad įtaka
  pirminėje
  rinkoje daro poveikį jos įtakai
  antrinėje
  rinkoje ir taip dar labiau sustiprėja įmonės įtaka rinkoje. Todėl priemonės padėčiai ištaisyti, kuriomis siekiama užkirsti kelią tokiam įtakos sustiprėjimui, gali būti taikomos
  antrinėje
  rinkoje pagal Direktyvos 2002/19/EB (toliau – Prieigos direktyva) 9, 10, 11 ir 13 straipsnius, o tais atvejais, kai paaiškėja, jog tokios priemonės yra nepakankamos, priemonės padėčiai ištaisyti gali būti taikomos pagal Direktyvos 2002/22/EB (toliau – Universaliųjų paslaugų direktyva) 17 straipsnį.“ |
| --- | --- |

16)

14 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Kai įmonė turi didelę įtaką tam tikroje rinkoje
  (pirminėje rinkoje)
  , gali būti laikoma, kad ji turi didelę įtaką rinkoje ir glaudžiai susijusioje rinkoje
  (antrinėje rinkoje)
  , jei tų dviejų rinkų ryšiai yra tokie, kad įtaka
  pirminėje
  rinkoje daro poveikį jos įtakai
  antrinėje
  rinkoje ir taip dar labiau sustiprėja įmonės įtaka rinkoje. Todėl priemonės padėčiai ištaisyti, kuriomis siekiama užkirsti kelią tokiam įtakos sustiprėjimui, gali būti taikomos
  antrinėje
  rinkoje pagal Direktyvos 2002/19/EB (toliau – Prieigos direktyva) 9, 10, 11 ir 13 straipsnius, o tais atvejais, kai paaiškėja, jog tokios priemonės yra nepakankamos, priemonės padėčiai ištaisyti gali būti taikomos pagal Direktyvos 2002/22/EB (toliau – Universaliųjų paslaugų direktyva) 17 straipsnį.“

| 17) | 15 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | Antraštė pakeičiama taip:

  „Rinkų nustatymo ir apibrėžimo procedūra“ |
| --- | --- | --- |

17)

15 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

Antraštė pakeičiama taip:

„Rinkų nustatymo ir apibrėžimo procedūra“

| b) | 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „1.   Po viešųjų konsultacijų,
  įskaitant konsultacijas
  su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, bei atidžiai atsižvelgdama į
  EERRI
  nuomonę, Komisija, laikydamasi 22 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros, priima rekomendaciją dėl atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų (toliau – rekomendacija). Rekomendacijoje bus nurodytos tos elektroninių ryšių sektoriaus produktų ir paslaugų rinkos, kurių charakteristikos pagrįstai leidžia joms taikyti specifinėse direktyvose nurodytus reglamentuojančio pobūdžio įpareigojimus, jų netaikant rinkoms, kurios konkrečiais atvejais gali būti apibrėžtos pagal konkurencijos teisę. Komisija rinkas apibrėžia pagal konkurencijos teisės principus.“ |
| --- | --- |

b)

1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„1.   Po viešųjų konsultacijų,
  įskaitant konsultacijas
  su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, bei atidžiai atsižvelgdama į
  EERRI
  nuomonę, Komisija, laikydamasi 22 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros, priima rekomendaciją dėl atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų (toliau – rekomendacija). Rekomendacijoje bus nurodytos tos elektroninių ryšių sektoriaus produktų ir paslaugų rinkos, kurių charakteristikos pagrįstai leidžia joms taikyti specifinėse direktyvose nurodytus reglamentuojančio pobūdžio įpareigojimus, jų netaikant rinkoms, kurios konkrečiais atvejais gali būti apibrėžtos pagal konkurencijos teisę. Komisija rinkas apibrėžia pagal konkurencijos teisės principus.“

| c) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Atidžiai atsižvelgdamos į rekomendaciją ir gaires, nacionalinės reguliavimo institucijos pagal nacionalines aplinkybes ir konkurencijos teisės principus apibrėžia atitinkamas rinkas, pirmiausia atitinkamas geografines rinkas savo teritorijoje. Prieš apibrėždamos rinkas, kurios skiriasi nuo rekomendacijoje apibrėžtų rinkų, nacionalinės reguliavimo institucijos laikosi 6 ir 7 straipsniuose nurodytos tvarkos.“ |
| --- | --- |

c)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Atidžiai atsižvelgdamos į rekomendaciją ir gaires, nacionalinės reguliavimo institucijos pagal nacionalines aplinkybes ir konkurencijos teisės principus apibrėžia atitinkamas rinkas, pirmiausia atitinkamas geografines rinkas savo teritorijoje. Prieš apibrėždamos rinkas, kurios skiriasi nuo rekomendacijoje apibrėžtų rinkų, nacionalinės reguliavimo institucijos laikosi 6 ir 7 straipsniuose nurodytos tvarkos.“

| d) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Pasikonsultavusi,
  įskaitant konsultacijas
  su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, Komisija, atidžiai atsižvelgdama į
  EERRI
  nuomonę ir laikydamasi 22 straipsnio
  3
  dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu gali priimti sprendimą, nustatantį transnacionalines rinkas.“ |
| --- | --- |

d)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Pasikonsultavusi,
  įskaitant konsultacijas
  su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, Komisija, atidžiai atsižvelgdama į
  EERRI
  nuomonę ir laikydamasi 22 straipsnio
  3
  dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu gali priimti sprendimą, nustatantį transnacionalines rinkas.“

| 18) | 16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:
  „1.   Nacionalinės reguliavimo institucijos atlieka atitinkamų rinkų tyrimą, atsižvelgdamos į rekomendacijoje nustatytas rinkas ir atidžiai atsižvelgdamos į gaires. Valstybės narės užtikrina, kad šis tyrimas atitinkamais atvejais būtų atliekamas kartu su nacionalinėmis konkurencijos institucijomis.
  2.   Tais atvejais, kai pagal šio straipsnio 3 ar 4 dalis, Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 17 straipsnį arba pagal Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 8 straipsnį reikalaujama, kad nacionalinė reguliavimo institucija nustatytų, ar įmonėms reikia skirti, palikti galioti, pakeisti ar panaikinti įpareigojimus, ji, remdamasi šio straipsnio 1 dalyje nurodytu tyrimu, turi nustatyti, ar konkurencija atitinkamoje rinkoje yra veiksminga.“ |
| --- | --- | --- |

18)

16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Nacionalinės reguliavimo institucijos atlieka atitinkamų rinkų tyrimą, atsižvelgdamos į rekomendacijoje nustatytas rinkas ir atidžiai atsižvelgdamos į gaires. Valstybės narės užtikrina, kad šis tyrimas atitinkamais atvejais būtų atliekamas kartu su nacionalinėmis konkurencijos institucijomis.

2.   Tais atvejais, kai pagal šio straipsnio 3 ar 4 dalis, Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 17 straipsnį arba pagal Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 8 straipsnį reikalaujama, kad nacionalinė reguliavimo institucija nustatytų, ar įmonėms reikia skirti, palikti galioti, pakeisti ar panaikinti įpareigojimus, ji, remdamasi šio straipsnio 1 dalyje nurodytu tyrimu, turi nustatyti, ar konkurencija atitinkamoje rinkoje yra veiksminga.“

| b) | 4, 5 ir 6 dalys pakeičiamos taip:
  „4.   Jei nacionalinė reguliavimo institucija nustato, kad atitinkamoje rinkoje nėra veiksmingos konkurencijos, ji pagal 14 straipsnį nustato įmones, atskirai arba kartu su kitomis įmonėmis turinčias didelę įtaką toje rinkoje, ir nacionalinė reguliavimo institucija joms nustato atitinkamus konkrečius šio straipsnio 2 dalyje minėtus reglamentuojančio pobūdžio įpareigojimus, arba jei jie jau nustatyti, juos palieka galioti ar iš dalies pakeičia.
  5.   15 straipsnio 4 dalyje minimame sprendime minėtų transnacionalinių rinkų atveju rinkos tyrimą atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos atlieka kartu, atidžiai atsižvelgdamos į gaires, ir bendrai sprendžia, ar pradėti taikyti, palikti galioti, keisti ar panaikinti šio straipsnio 2 dalyje minėtus reglamentuojančio pobūdžio įpareigojimus.
  6.   Pagal šio straipsnio 3 ir 4 dalis taikant priemones laikomasi 6 ir 7 straipsniuose nurodytos tvarkos. Nacionalinės reguliavimo institucijos atlieka atitinkamos rinkos tyrimą ir praneša apie atitinkamą planuojamą priemonę pagal 7 straipsnį:






  a) | per trejus metus nuo ankstesnės su šia rinka susijusios priemonės patvirtinimo. Tačiau išimtiniais atvejais šis laikotarpis gali būti pratęstas
  ne daugiau negu trejais papildomais metais
  , jei nacionalinė reguliavimo institucija Komisijai praneša apie siūlomo pratęsimo priežastis, o Komisija per vieną mėnesį nuo pranešimo apie pratęsimą nepareiškia prieštaravimų; |
| --- | --- | --- |

b)

4, 5 ir 6 dalys pakeičiamos taip:

„4.   Jei nacionalinė reguliavimo institucija nustato, kad atitinkamoje rinkoje nėra veiksmingos konkurencijos, ji pagal 14 straipsnį nustato įmones, atskirai arba kartu su kitomis įmonėmis turinčias didelę įtaką toje rinkoje, ir nacionalinė reguliavimo institucija joms nustato atitinkamus konkrečius šio straipsnio 2 dalyje minėtus reglamentuojančio pobūdžio įpareigojimus, arba jei jie jau nustatyti, juos palieka galioti ar iš dalies pakeičia.

5.   15 straipsnio 4 dalyje minimame sprendime minėtų transnacionalinių rinkų atveju rinkos tyrimą atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos atlieka kartu, atidžiai atsižvelgdamos į gaires, ir bendrai sprendžia, ar pradėti taikyti, palikti galioti, keisti ar panaikinti šio straipsnio 2 dalyje minėtus reglamentuojančio pobūdžio įpareigojimus.

6.   Pagal šio straipsnio 3 ir 4 dalis taikant priemones laikomasi 6 ir 7 straipsniuose nurodytos tvarkos. Nacionalinės reguliavimo institucijos atlieka atitinkamos rinkos tyrimą ir praneša apie atitinkamą planuojamą priemonę pagal 7 straipsnį:

a)

per trejus metus nuo ankstesnės su šia rinka susijusios priemonės patvirtinimo. Tačiau išimtiniais atvejais šis laikotarpis gali būti pratęstas
  ne daugiau negu trejais papildomais metais
  , jei nacionalinė reguliavimo institucija Komisijai praneša apie siūlomo pratęsimo priežastis, o Komisija per vieną mėnesį nuo pranešimo apie pratęsimą nepareiškia prieštaravimų;

| b) | tų rinkų, apie kurias anksčiau nebuvo pranešta Komisijai, atveju – per dvejus metus po patikslintos rekomendacijos dėl atitinkamų rinkų priėmimo arba |
| --- | --- |

b)

tų rinkų, apie kurias anksčiau nebuvo pranešta Komisijai, atveju – per dvejus metus po patikslintos rekomendacijos dėl atitinkamų rinkų priėmimo arba

| c) | naujųjų valstybių narių, kurios įstojo į Sąjungą, atveju – per dvejus metus po jų įstojimo.“ |
| --- | --- |

c)

naujųjų valstybių narių, kurios įstojo į Sąjungą, atveju – per dvejus metus po jų įstojimo.“

| c) | Pridedama ši dalis:
  „7.   Jeigu nacionalinė reguliavimo institucija nepabaigia rekomendacijoje nurodytos atitinkamos rinkos tyrimo per 16 straipsnio 6 dalyje nustatytą terminą,
  EERRI
  , esant prašymui, padeda atitinkamai nacionalinei reguliavimo institucijai pabaigti konkrečios rinkos tyrimą ir nustatyti taikytinus konkrečius įpareigojimus. Gavusi pagalbą, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija per šešis mėnesius praneša Komisijai apie planuojamą priemonę pagal 7 straipsnį.“ |
| --- | --- |

c)

Pridedama ši dalis:

„7.   Jeigu nacionalinė reguliavimo institucija nepabaigia rekomendacijoje nurodytos atitinkamos rinkos tyrimo per 16 straipsnio 6 dalyje nustatytą terminą,
  EERRI
  , esant prašymui, padeda atitinkamai nacionalinei reguliavimo institucijai pabaigti konkrečios rinkos tyrimą ir nustatyti taikytinus konkrečius įpareigojimus. Gavusi pagalbą, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija per šešis mėnesius praneša Komisijai apie planuojamą priemonę pagal 7 straipsnį.“

| 19) | 17 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies
  pirmajame
  sakinyje
  žodis „standartų“ pakeičiamas
  žodžiais „
  neprivalomų standartų
  “; |
| --- | --- | --- |

19)

17 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies
  pirmajame
  sakinyje
  žodis „standartų“ pakeičiamas
  žodžiais „
  neprivalomų standartų
  “;

| b) | 2 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:
  „Jei tokių standartų ir (arba) specifikacijų nėra, valstybės narės skatina įgyvendinti Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (angl. ITU),
  Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijos (angl. CEPT),
  Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) ir Tarptautinės elektrotechnikos komisijos (angl. IEC) priimtus tarptautinius standartus ir rekomendacijas.“ |
| --- | --- |

b)

2 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Jei tokių standartų ir (arba) specifikacijų nėra, valstybės narės skatina įgyvendinti Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (angl. ITU),
  Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijos (angl. CEPT),
  Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) ir Tarptautinės elektrotechnikos komisijos (angl. IEC) priimtus tarptautinius standartus ir rekomendacijas.“

| c) | 4 ir 5 dalys pakeičiamos taip:
  „4.   Tais atvejais, kai Komisija ketina tam tikrų standartų ir (arba) specifikacijų įgyvendinimą padaryti privalomą, ji apie tai paskelbia pranešimą Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje ir paragina visas suinteresuotas šalis viešai pareikšti pastabas. Komisija imasi tinkamų įgyvendinamųjų priemonių ir atitinkamų standartų įgyvendinimą paskelbia privalomą, o Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje skelbiamame standartų ir (arba) specifikacijų sąraše juos pavadina privalomaisiais standartais.
  5.   Kai Komisija mano, kad 1 dalyje minėti standartai ir (arba) specifikacijos nebeprisideda prie suderinto elektroninių ryšių paslaugų teikimo arba kad jie nebetenkina vartotojų poreikių ar kliudo technologijų plėtotei, Komisija, laikydamasi 22 straipsnio
  2
  dalyje nurodytos procedūros, išbraukia juos iš 1 dalyje minėto standartų ir (arba) specifikacijų sąrašo.“; |
| --- | --- |

c)

4 ir 5 dalys pakeičiamos taip:

„4.   Tais atvejais, kai Komisija ketina tam tikrų standartų ir (arba) specifikacijų įgyvendinimą padaryti privalomą, ji apie tai paskelbia pranešimą Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje ir paragina visas suinteresuotas šalis viešai pareikšti pastabas. Komisija imasi tinkamų įgyvendinamųjų priemonių ir atitinkamų standartų įgyvendinimą paskelbia privalomą, o Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje skelbiamame standartų ir (arba) specifikacijų sąraše juos pavadina privalomaisiais standartais.

5.   Kai Komisija mano, kad 1 dalyje minėti standartai ir (arba) specifikacijos nebeprisideda prie suderinto elektroninių ryšių paslaugų teikimo arba kad jie nebetenkina vartotojų poreikių ar kliudo technologijų plėtotei, Komisija, laikydamasi 22 straipsnio
  2
  dalyje nurodytos procedūros, išbraukia juos iš 1 dalyje minėto standartų ir (arba) specifikacijų sąrašo.“;

| d) | 6 dalyje žodžiai „22 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka išbraukia juos iš 1 dalyje minėto standartų ir (arba) specifikacijų sąrašo“ pakeičiami žodžiais „imasi atitinkamų įgyvendinimo priemonių ir iš 1 dalyje minėto standartų ir (arba) specifikacijų sąrašo šiuos standartus ir (arba) specifikacijas išbraukia“; |
| --- | --- |

d)

6 dalyje žodžiai „22 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka išbraukia juos iš 1 dalyje minėto standartų ir (arba) specifikacijų sąrašo“ pakeičiami žodžiais „imasi atitinkamų įgyvendinimo priemonių ir iš 1 dalyje minėto standartų ir (arba) specifikacijų sąrašo šiuos standartus ir (arba) specifikacijas išbraukia“;

| e) | Įterpiama ši 6a dalis:
  „6a.   4 ir 6 dalyje nurodytos įgyvendinamosios priemonės, skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos taikant 22 straipsnio 3 dalyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.“ |
| --- | --- |

e)

Įterpiama ši 6a dalis:

„6a.   4 ir 6 dalyje nurodytos įgyvendinamosios priemonės, skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos taikant 22 straipsnio 3 dalyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.“

| 20) | 18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalyje įterpiamas šis c punktas:






  „c) | teikėjus, teikiančius skaitmeninės televizijos paslaugas ir įrangą, bendradarbiauti teikiant neįgaliems galutiniams paslaugų gavėjams sąveikias televizijos paslaugas.“ |
| --- | --- | --- | --- |

20)

18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalyje įterpiamas šis c punktas:

„c)

teikėjus, teikiančius skaitmeninės televizijos paslaugas ir įrangą, bendradarbiauti teikiant neįgaliems galutiniams paslaugų gavėjams sąveikias televizijos paslaugas.“

| b) | 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

3 dalis išbraukiama;

| 21) | 19 straipsnis pakeičiamas taip:

  „19 straipsnis


  Suderinimo procedūros

  1.   Nepažeidžiant šios direktyvos 9 straipsnio ir Direktyvos 2002/20/EB (toliau – Leidimų direktyva) 6 ir 8 straipsnių, jei Komisija nustato, kad nacionalinės reguliavimo institucijos skirtingai atlieka šioje direktyvoje ir specialiosiose direktyvose nurodytas reguliavimo užduotis ir dėl to gali kilti kliūčių vidaus rinkai, Komisija, atidžiai atsižvelgdama į
  EERRI
  nuomonę, ▐ gali priimti rekomendaciją
  arba sprendimą
  dėl suderinto šios direktyvos ir specialiųjų direktyvų nuostatų taikymo tam, kad būtų įgyvendinami 8 straipsnyje išdėstyti tikslai.
  2.   Priimdama rekomendaciją pagal 1 dalį, Komisija laikosi 22 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.
  Valstybės narės užtikrina, kad atlikdamos užduotis nacionalinės reguliavimo institucijos atidžiai atsižvelgtų į šias rekomendacijas. Jei nacionalinė reguliavimo institucija nusprendžia rekomendacijos nesilaikyti, ji apie tai praneša Komisijai pagrįsdama savo poziciją.


  3.
     
  Pagal 1 dalį priimti sprendimai gali apimti tik suderinto arba koordinuoto metodo, kuris taikomas sprendžiant toliau išvardytus klausimus, nustatymą:










  a) | tais atvejais, kai nacionalinės reguliavimo institucijos, taikydamos 15 ir 16 straipsnių nuostatas ir reguliuodamos elektroninių ryšių rinkas, nenuosekliai taiko bendruosius reguliavimo metodus, taigi kyla kliūčių vidaus rinkai. Šie sprendimai nėra susiję su nacionalinių reguliavimo institucijų specialiaisiais pranešimais pagal 7a straipsnį.



  Tokiu atveju Komisija pateikia sprendimo projektą tik:







  — | praėjus mažiausiai dvejiems metams po Komisijos rekomendacijos, skirtos tai pačiai problemai spręsti, priėmimo, ir |
| --- | --- | --- | --- |

21)

19 straipsnis pakeičiamas taip:

„19 straipsnis

Suderinimo procedūros

1.   Nepažeidžiant šios direktyvos 9 straipsnio ir Direktyvos 2002/20/EB (toliau – Leidimų direktyva) 6 ir 8 straipsnių, jei Komisija nustato, kad nacionalinės reguliavimo institucijos skirtingai atlieka šioje direktyvoje ir specialiosiose direktyvose nurodytas reguliavimo užduotis ir dėl to gali kilti kliūčių vidaus rinkai, Komisija, atidžiai atsižvelgdama į
  EERRI
  nuomonę, ▐ gali priimti rekomendaciją
  arba sprendimą
  dėl suderinto šios direktyvos ir specialiųjų direktyvų nuostatų taikymo tam, kad būtų įgyvendinami 8 straipsnyje išdėstyti tikslai.

2.   Priimdama rekomendaciją pagal 1 dalį, Komisija laikosi 22 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

Valstybės narės užtikrina, kad atlikdamos užduotis nacionalinės reguliavimo institucijos atidžiai atsižvelgtų į šias rekomendacijas. Jei nacionalinė reguliavimo institucija nusprendžia rekomendacijos nesilaikyti, ji apie tai praneša Komisijai pagrįsdama savo poziciją.

3.
     
  Pagal 1 dalį priimti sprendimai gali apimti tik suderinto arba koordinuoto metodo, kuris taikomas sprendžiant toliau išvardytus klausimus, nustatymą:

a)

tais atvejais, kai nacionalinės reguliavimo institucijos, taikydamos 15 ir 16 straipsnių nuostatas ir reguliuodamos elektroninių ryšių rinkas, nenuosekliai taiko bendruosius reguliavimo metodus, taigi kyla kliūčių vidaus rinkai. Šie sprendimai nėra susiję su nacionalinių reguliavimo institucijų specialiaisiais pranešimais pagal 7a straipsnį.

—

praėjus mažiausiai dvejiems metams po Komisijos rekomendacijos, skirtos tai pačiai problemai spręsti, priėmimo, ir

| — | atidžiai atsižvelgdama į EERRI nuomonę dėl tokio sprendimo priėmimo tvarkos, kurią, Komisijos paprašyta, EERRI pateikia per 3 mėn.; |
| --- | --- |

—

atidžiai atsižvelgdama į EERRI nuomonę dėl tokio sprendimo priėmimo tvarkos, kurią, Komisijos paprašyta, EERRI pateikia per 3 mėn.;

| b) | numeracijos, įskaitant numerių intervalus, numerių ir identifikatorių perkėlimo, numerių ir adresų transliavimo sistemų ir prieigos prie 112 skubios pagalbos iškvietimo tarnybų klausimus. |
| --- | --- |

b)

numeracijos, įskaitant numerių intervalus, numerių ir identifikatorių perkėlimo, numerių ir adresų transliavimo sistemų ir prieigos prie 112 skubios pagalbos iškvietimo tarnybų klausimus.

4.
     
  1 dalyje minėtas sprendimas, kuriuo siekiama iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, priimamas taikant 22 straipsnio 3 dalyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

5.   
  EERRI
  gali savo iniciatyva patarti Komisijai, ar turėtų būti patvirtinta priemonė pagal 1 dalį.“

| 22) | 20 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Tais atvejais, kai dėl galiojančių įpareigojimų pagal šią direktyvą ar specialiąsias direktyvas tarp įmonių, teikiančių elektroninių ryšių tinklus ar paslaugas valstybėje narėje arba tarp tokių įmonių ir kitų įmonių valstybėje narėje, kurios naudojasi panaudos prievolėmis ir (arba) tarpusavio sąsaja pagal šią direktyvą ar specialiąją direktyvą, kyla ginčas, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija bet kurios ginčo šalies prašymu ir nepažeisdama 2 dalies nuostatų priima sprendimą, įpareigojantį išspręsti ginčą per kuo trumpesnį laiką, bet kuriuo atveju per keturis mėnesius, išskyrus ypatingas aplinkybes. Atitinkama valstybė narė reikalauja, kad visos šalys visapusiškai bendradarbiautų su nacionaline reguliavimo institucija.“ |
| --- | --- |

22)

20 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Tais atvejais, kai dėl galiojančių įpareigojimų pagal šią direktyvą ar specialiąsias direktyvas tarp įmonių, teikiančių elektroninių ryšių tinklus ar paslaugas valstybėje narėje arba tarp tokių įmonių ir kitų įmonių valstybėje narėje, kurios naudojasi panaudos prievolėmis ir (arba) tarpusavio sąsaja pagal šią direktyvą ar specialiąją direktyvą, kyla ginčas, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija bet kurios ginčo šalies prašymu ir nepažeisdama 2 dalies nuostatų priima sprendimą, įpareigojantį išspręsti ginčą per kuo trumpesnį laiką, bet kuriuo atveju per keturis mėnesius, išskyrus ypatingas aplinkybes. Atitinkama valstybė narė reikalauja, kad visos šalys visapusiškai bendradarbiautų su nacionaline reguliavimo institucija.“

| 23) | 21 straipsnis pakeičiamas taip:

  „21 straipsnis


  Tarpvalstybinių ginčų sprendimas

  1.   Jei tarp šalių skirtingose valstybėse narėse kyla ginčas dėl šios direktyvos ar specifinių direktyvų, ir kai ginčas priklauso kelių valstybių narių nacionalinių reguliavimo institucijų kompetencijai, taikomos šio straipsnio 2, 3 ir 4 dalių nuostatos.
  2.   Ginčą atitinkamoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms spręsti gali pateikti bet kuri šalis. Kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos koordinuoja savo pastangas
  ir turi teisę konsultuotis su EERRI, kad ginčas būtų išspręstas darniai
  pagal 8 straipsnyje išdėstytus tikslus.


  Bet kokie įpareigojimai, kuriuos įmonėms taiko nacionalinės reguliavimo institucijos, sprendžiant ginčus atitinka šios direktyvos ir specifinių direktyvų nuostatas.


  Nacionalinės reguliavimo institucijos, kurios yra kompetentingos spręsti tokį ginčą, gali paprašyti
  EERRI
  priimti nuomonę dėl veiksmų, kurių turi būti imtasi pagal Pagrindų direktyvos ir (arba) specialiųjų direktyvų nuostatas ginčui išspręsti.
  Jeigu toks prašymas pateikiamas
  EERRI
  , visos nacionalinės reguliavimo institucijos, kurios yra kompetentingos spręsti bet kurį ginčo aspektą, prieš imdamosi veiksmų ginčui išspręsti, laukia, kol
  EERRI
  priims nuomonę. Tai neapriboja nacionalinių reguliavimo institucijų galimybės prireikus imtis skubių priemonių.
  Bet kokie ginčą sprendžiančios nacionalinės reguliavimo institucijos įmonei nustatyti įpareigojimai turi atitikti šios direktyvos arba specialiųjų direktyvų nuostatas, o juos nustatant atidžiai atsižvelgiama į
  EERRI
  priimtą nuomonę.
  3.   Valstybės narės gali numatyti galimybę kompetentingoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms kartu atsisakyti spręsti ginčą, kai veikia kiti mechanizmai, įskaitant tarpininkavimą, kurie geriau ir laiku pagal 8 straipsnio nuostatas išspręstų ginčą.
  Apie tai jos nedelsdamos praneša šalims. Jei per keturis mėnesius ginčas neišsprendžiamas ir nukentėjusioji šalis jo neperduoda teismui, nacionalinės reguliavimo institucijos bet kurios šalies prašymu koordinuoja savo pastangas ginčą išspręsti pagal 8 straipsnio nuostatas ir atidžiai atsižvelgdamos į
  EERRI
  priimtą nuomonę.
  4.   Šio straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka netrukdo bet kuriai šaliai pateikti ieškinį.“ |
| --- | --- |

23)

21 straipsnis pakeičiamas taip:

„21 straipsnis

Tarpvalstybinių ginčų sprendimas

1.   Jei tarp šalių skirtingose valstybėse narėse kyla ginčas dėl šios direktyvos ar specifinių direktyvų, ir kai ginčas priklauso kelių valstybių narių nacionalinių reguliavimo institucijų kompetencijai, taikomos šio straipsnio 2, 3 ir 4 dalių nuostatos.

2.   Ginčą atitinkamoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms spręsti gali pateikti bet kuri šalis. Kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos koordinuoja savo pastangas
  ir turi teisę konsultuotis su EERRI, kad ginčas būtų išspręstas darniai
  pagal 8 straipsnyje išdėstytus tikslus.

Bet kokie įpareigojimai, kuriuos įmonėms taiko nacionalinės reguliavimo institucijos, sprendžiant ginčus atitinka šios direktyvos ir specifinių direktyvų nuostatas.

Nacionalinės reguliavimo institucijos, kurios yra kompetentingos spręsti tokį ginčą, gali paprašyti
  EERRI
  priimti nuomonę dėl veiksmų, kurių turi būti imtasi pagal Pagrindų direktyvos ir (arba) specialiųjų direktyvų nuostatas ginčui išspręsti.

Jeigu toks prašymas pateikiamas
  EERRI
  , visos nacionalinės reguliavimo institucijos, kurios yra kompetentingos spręsti bet kurį ginčo aspektą, prieš imdamosi veiksmų ginčui išspręsti, laukia, kol
  EERRI
  priims nuomonę. Tai neapriboja nacionalinių reguliavimo institucijų galimybės prireikus imtis skubių priemonių.

Bet kokie ginčą sprendžiančios nacionalinės reguliavimo institucijos įmonei nustatyti įpareigojimai turi atitikti šios direktyvos arba specialiųjų direktyvų nuostatas, o juos nustatant atidžiai atsižvelgiama į
  EERRI
  priimtą nuomonę.

3.   Valstybės narės gali numatyti galimybę kompetentingoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms kartu atsisakyti spręsti ginčą, kai veikia kiti mechanizmai, įskaitant tarpininkavimą, kurie geriau ir laiku pagal 8 straipsnio nuostatas išspręstų ginčą.

Apie tai jos nedelsdamos praneša šalims. Jei per keturis mėnesius ginčas neišsprendžiamas ir nukentėjusioji šalis jo neperduoda teismui, nacionalinės reguliavimo institucijos bet kurios šalies prašymu koordinuoja savo pastangas ginčą išspręsti pagal 8 straipsnio nuostatas ir atidžiai atsižvelgdamos į
  EERRI
  priimtą nuomonę.

4.   Šio straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka netrukdo bet kuriai šaliai pateikti ieškinį.“

| 24) | Įterpiamas šis 21a straipsnis:

  „21a straipsnis


  Sankcijos

  Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikomų už nacionalinių nuostatų, priimtų remiantis šia direktyva ir specifinėmis direktyvomis, pažeidimus, ir imasi visų būtinų priemonių jų įgyvendinimui užtikrinti. Numatytos sankcijos turi būti
  tinkamos,
  veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Valstybės narės praneša apie šias nuostatas Komisijai vėliausiai iki ... (22) ir nedelsdamos praneša jai apie visus vėlesnius tų nuostatų pakeitimus.“ |
| --- | --- |

24)

Įterpiamas šis 21a straipsnis:

„21a straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikomų už nacionalinių nuostatų, priimtų remiantis šia direktyva ir specifinėmis direktyvomis, pažeidimus, ir imasi visų būtinų priemonių jų įgyvendinimui užtikrinti. Numatytos sankcijos turi būti
  tinkamos,
  veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Valstybės narės praneša apie šias nuostatas Komisijai vėliausiai iki ... (22) ir nedelsdamos praneša jai apie visus vėlesnius tų nuostatų pakeitimus.“

| 25) | 22 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

  ▐








  a) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas“. |
| --- | --- | --- |

25)

22 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas“.

| b) | 4 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

4 dalis išbraukiama;

| 26) | 27 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

26)

27 straipsnis išbraukiamas;

| 27) | I priedas išbraukiamas; |
| --- | --- |

27)

I priedas išbraukiamas;

| 28) | II priedas pakeičiamas taip:

  „II PRIEDAS
  Kriterijai, kuriuos turi taikyti nacionalinės reguliavimo institucijos, vertindamos bendrą dominuojančią padėtį pagal 14 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą.
  Laikoma, kad dviejų ar daugiau įmonių bendra padėtis yra dominuojanti, kaip apibrėžta 14 straipsnyje, jei, net ir nesant tarp jų struktūrinių ar kitokių ryšių, jos veikia rinkoje, kurioje nėra veiksmingos konkurencijos ir kurioje nėra vienos įmonės, turinčios didelę įtaką rinkai. Remiantis
  galiojančiais Bendrijos teisės aktais ir Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktika
  bendros dominuojančios padėties klausimu, tokia padėtis greičiausiai susidarytų koncentruotoje rinkoje, kuriai būdingos tam tikros savybės, iš kurių
  elektroninių
  ryšių srityje labiausiai būtų tikėtinos šios:






  — | mažas paklausos elastingumas, |
| --- | --- | --- |

28)

II priedas pakeičiamas taip:

„II PRIEDAS

Kriterijai, kuriuos turi taikyti nacionalinės reguliavimo institucijos, vertindamos bendrą dominuojančią padėtį pagal 14 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą.

Laikoma, kad dviejų ar daugiau įmonių bendra padėtis yra dominuojanti, kaip apibrėžta 14 straipsnyje, jei, net ir nesant tarp jų struktūrinių ar kitokių ryšių, jos veikia rinkoje, kurioje nėra veiksmingos konkurencijos ir kurioje nėra vienos įmonės, turinčios didelę įtaką rinkai. Remiantis
  galiojančiais Bendrijos teisės aktais ir Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktika
  bendros dominuojančios padėties klausimu, tokia padėtis greičiausiai susidarytų koncentruotoje rinkoje, kuriai būdingos tam tikros savybės, iš kurių
  elektroninių
  ryšių srityje labiausiai būtų tikėtinos šios:

—

mažas paklausos elastingumas,

| — | panašios rinkos dalys, |
| --- | --- |

—

panašios rinkos dalys,

| — | didelės teisinės ir ekonominės patekimo į rinką kliūtys, |
| --- | --- |

—

didelės teisinės ir ekonominės patekimo į rinką kliūtys,

| — | vertikalioji integracija ir kolektyvinis atsisakymas vykdyti tiekimą, |
| --- | --- |

—

vertikalioji integracija ir kolektyvinis atsisakymas vykdyti tiekimą,

| — | kompensuojamos perkamosios galios nebuvimas, |
| --- | --- |

—

kompensuojamos perkamosios galios nebuvimas,

| — | potencialios konkurencijos nebuvimas. |
| --- | --- |

—

potencialios konkurencijos nebuvimas.

Čia pateiktas sąrašas yra orientacinis ir nėra baigtinis, o kriterijai nėra išsamūs. Sąrašas tik iliustruoja, kokius įrodymus galima naudoti teigiant, kad egzistuoja bendra dominuojanti padėtis. ▐“.

2 straipsnis

2 straipsnis

Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyvos) pakeitimai

Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyvos) pakeitimai

Direktyva 2002/19/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | a punktas pakeičiamas taip:
  „a)   „panauda“– įmonės teisė naudotis kitos įmonės įrenginiais ir (arba) paslaugomis apibrėžtomis sąlygomis išskirtiniu ar neišskirtiniu pagrindu elektroninių ryšių paslaugoms, informacinės visuomenės paslaugoms teikti, be kita ko, tais atvejais, kai jomis naudojamasi siekiant teikti informacinės visuomenės paslaugas arba transliacijų turinio paslaugas. Ji apima, inter alia, teisę naudotis tinklo elementais ir susijusiais įrenginiais, kurie gali sujungti įrangą fiksuoto ir nefiksuoto ryšio priemonėmis (pirmiausia – tai teisė naudotis vietos linija ir įrenginiais bei paslaugomis, būtinomis elektroninių ryšių paslaugoms vietos linija teikti); teisę naudotis fizine infrastruktūra, įskaitant pastatus, kabelių kanalus ir stiebus; teisę naudotis atitinkamomis programinės įrangos sistemomis, įskaitant veiklos palaikymo sistemas; teisę naudotis informacijos sistemomis ar duomenų bazėmis, skirtomis išankstinių užsakymų, teikimo, užsakymo, priežiūros ir remonto prašymų bei sąskaitų rengimui; teisę naudotis numerių susiejimo ar lygiavertes funkcijas atliekančiomis sistemomis; teisę naudotis fiksuotojo ir judriojo ryšio tinklais, visų pirma tarptinklinio ryšio paslaugoms teikti; teisę naudotis kontroliuojamo prisijungimo sistemomis skaitmeninės televizijos paslaugoms teikti; ir teisę naudotis virtualaus tinklo paslaugomis.“ |
| --- | --- | --- |

1)

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

a punktas pakeičiamas taip:

„a)   „panauda“– įmonės teisė naudotis kitos įmonės įrenginiais ir (arba) paslaugomis apibrėžtomis sąlygomis išskirtiniu ar neišskirtiniu pagrindu elektroninių ryšių paslaugoms, informacinės visuomenės paslaugoms teikti, be kita ko, tais atvejais, kai jomis naudojamasi siekiant teikti informacinės visuomenės paslaugas arba transliacijų turinio paslaugas. Ji apima, inter alia, teisę naudotis tinklo elementais ir susijusiais įrenginiais, kurie gali sujungti įrangą fiksuoto ir nefiksuoto ryšio priemonėmis (pirmiausia – tai teisė naudotis vietos linija ir įrenginiais bei paslaugomis, būtinomis elektroninių ryšių paslaugoms vietos linija teikti); teisę naudotis fizine infrastruktūra, įskaitant pastatus, kabelių kanalus ir stiebus; teisę naudotis atitinkamomis programinės įrangos sistemomis, įskaitant veiklos palaikymo sistemas; teisę naudotis informacijos sistemomis ar duomenų bazėmis, skirtomis išankstinių užsakymų, teikimo, užsakymo, priežiūros ir remonto prašymų bei sąskaitų rengimui; teisę naudotis numerių susiejimo ar lygiavertes funkcijas atliekančiomis sistemomis; teisę naudotis fiksuotojo ir judriojo ryšio tinklais, visų pirma tarptinklinio ryšio paslaugoms teikti; teisę naudotis kontroliuojamo prisijungimo sistemomis skaitmeninės televizijos paslaugoms teikti; ir teisę naudotis virtualaus tinklo paslaugomis.“

| b) | e punktas pakeičiamas taip:
  „e)   „vietinė linija“– fizinė linija, jungianti ▐ tinklo galinį tašką su viešojo fiksuoto elektroninio ryšio tinklo ▐ skirstomuoju stovu ar ekvivalentinius įrenginius.“ |
| --- | --- |

b)

e punktas pakeičiamas taip:

„e)   „vietinė linija“– fizinė linija, jungianti ▐ tinklo galinį tašką su viešojo fiksuoto elektroninio ryšio tinklo ▐ skirstomuoju stovu ar ekvivalentinius įrenginius.“

| 2) | 4 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Siekiant užtikrinti paslaugų teikimą ir sąveiką visoje Bendrijoje, viešųjų ryšių tinklų operatoriai turi teisę, o, gavę kitų pagal Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyva) 4 straipsnį taip pat įgaliotų įmonių prašymą, yra įpareigoti derėtis dėl tarpusavio sujungimo viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugoms teikti. Operatoriai kitoms įmonėms panaudą ir sujungimą teikia tokiomis sąlygomis, kurios atitinka nacionalinės reguliavimo institucijos jiems nustatytus įpareigojimus pagal 5–8 straipsnius;“ |
| --- | --- |

2)

4 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Siekiant užtikrinti paslaugų teikimą ir sąveiką visoje Bendrijoje, viešųjų ryšių tinklų operatoriai turi teisę, o, gavę kitų pagal Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyva) 4 straipsnį taip pat įgaliotų įmonių prašymą, yra įpareigoti derėtis dėl tarpusavio sujungimo viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugoms teikti. Operatoriai kitoms įmonėms panaudą ir sujungimą teikia tokiomis sąlygomis, kurios atitinka nacionalinės reguliavimo institucijos jiems nustatytus įpareigojimus pagal 5–8 straipsnius;“

| 3) | 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis iš dalies pakeičiama taip:








  i) | pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „1.   Nacionalinės reguliavimo institucijos, siekdamos Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnyje išdėstytų tikslų, skatina ir atitinkamais atvejais užtikrina pagal šios direktyvos nuostatas pakankamą panaudą ir sujungimą bei paslaugų sąveiką, vykdydamos savo pareigas taip, kad būtų skatinamas veiklos efektyvumas, tvari konkurencija, veiksmingos investicijos ir inovacijos ir kuo didesnė nauda galutiniams paslaugų gavėjams.“ |
| --- | --- | --- | --- |

3)

5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis iš dalies pakeičiama taip:

1 dalis iš dalies pakeičiama taip:

i)

i)

pirma pastraipa pakeičiama taip:

„1.   Nacionalinės reguliavimo institucijos, siekdamos Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnyje išdėstytų tikslų, skatina ir atitinkamais atvejais užtikrina pagal šios direktyvos nuostatas pakankamą panaudą ir sujungimą bei paslaugų sąveiką, vykdydamos savo pareigas taip, kad būtų skatinamas veiklos efektyvumas, tvari konkurencija, veiksmingos investicijos ir inovacijos ir kuo didesnė nauda galutiniams paslaugų gavėjams.“

| ii) | įterpiamas ab punktas:










  „ab) | pateisinamais atvejais ir tokiu mastu, koks būtinas, įpareigojimus įmonėms, kurios kontroliuoja prieigą prie galutinių paslaugų gavėjų, kad jos galėtų teikti sąveikiąsias paslaugas.“ |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

įterpiamas ab punktas:

įterpiamas ab punktas:

„ab)

„ab)

pateisinamais atvejais ir tokiu mastu, koks būtinas, įpareigojimus įmonėms, kurios kontroliuoja prieigą prie galutinių paslaugų gavėjų, kad jos galėtų teikti sąveikiąsias paslaugas.“

pateisinamais atvejais ir tokiu mastu, koks būtinas, įpareigojimus įmonėms, kurios kontroliuoja prieigą prie galutinių paslaugų gavėjų, kad jos galėtų teikti sąveikiąsias paslaugas.“

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Pagal 1 dalį nustatomi įpareigojimai ir sąlygos turi būti objektyvūs, skaidrūs, proporcingi ir nediskriminuojantys; jie turi būti įgyvendinami Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 6, 7
  ir 7a straipsniuose
  nustatyta tvarka.“ |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Pagal 1 dalį nustatomi įpareigojimai ir sąlygos turi būti objektyvūs, skaidrūs, proporcingi ir nediskriminuojantys; jie turi būti įgyvendinami Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 6, 7
  ir 7a straipsniuose
  nustatyta tvarka.“

ir 7a straipsniuose

| c) | 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

c)

3 dalis išbraukiama;

| d) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „3.   1 dalyje paminėtu panaudos ir sujungimo aspektu valstybės narės užtikrina, kad nacionalinei reguliavimo institucijai būtų suteikti įgaliojimai įsikišti savo iniciatyva, kai tai pateisinama siekiant užtikrinti Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnio politikos tikslus, laikantis šios direktyvos nuostatų ir Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 6, 7, 20 ir 21 straipsniuose nurodytos tvarkos.“ |
| --- | --- |

d)

4 dalis pakeičiama taip:

„3.   1 dalyje paminėtu panaudos ir sujungimo aspektu valstybės narės užtikrina, kad nacionalinei reguliavimo institucijai būtų suteikti įgaliojimai įsikišti savo iniciatyva, kai tai pateisinama siekiant užtikrinti Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnio politikos tikslus, laikantis šios direktyvos nuostatų ir Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 6, 7, 20 ir 21 straipsniuose nurodytos tvarkos.“

| 4) | 6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Atsižvelgdama į rinkos raidą ir technologinę pažangą, Komisija gali priimti įgyvendinimo priemones, kad iš dalies pakeistų I priedą. Priemonės, skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies pakeisti, tvirtinamos laikantis 14 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“ |
| --- | --- |

4)

6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Atsižvelgdama į rinkos raidą ir technologinę pažangą, Komisija gali priimti įgyvendinimo priemones, kad iš dalies pakeistų I priedą. Priemonės, skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies pakeisti, tvirtinamos laikantis 14 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“

| 5) | 7 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

5)

7 straipsnis išbraukiamas;

| 6) | 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalyje žodžiai „9–13 straipsniuose“ pakeičiami žodžiais „9–13a straipsniuose“; |
| --- | --- | --- |

6)

8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalyje žodžiai „9–13 straipsniuose“ pakeičiami žodžiais „9–13a straipsniuose“;

| b) | 3 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | Pirma pastraipa iš dalies keičiama taip:






  — | pirmoje įtraukoje žodžiai „5 straipsnio 1 ir 2 dalių bei 6 straipsnio“ pakeičiami žodžiais „5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

3 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

Pirma pastraipa iš dalies keičiama taip:

—

pirmoje įtraukoje žodžiai „5 straipsnio 1 ir 2 dalių bei 6 straipsnio“ pakeičiami žodžiais „5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio“;

| — | antroje įtraukoje žodžiai „1997 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 97/66/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos telekomunikacijų sektoriuje“ (23) pakeičiami žodžiais „2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (24) |
| --- | --- |

—

antroje įtraukoje žodžiai „1997 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 97/66/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos telekomunikacijų sektoriuje“ (23) pakeičiami žodžiais „2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (24)

23

24

| ii) | Antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Išimtinėmis aplinkybėmis, kai nacionalinė reguliavimo institucija ketina operatoriams, turintiems didelę įtaką rinkoje, nustatyti kitus, 9–13 straipsniuose nenurodytus prieigos ar sujungimo įpareigojimus, ji tokį prašymą pateikia Komisijai. Komisija atidžiai atsižvelgia į Europos
  elektroninių ryšių
  reguliuotojų
  institucijos
  (║
  EERRI
  ) (25) nuomonę. Komisija, laikydamasi 14 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos, priima sprendimą, kuriuo nacionalinei reguliavimo institucijai leidžia ar neleidžia taikyti tokias priemones. |
| --- | --- |

ii)

Antra pastraipa pakeičiama taip:

„Išimtinėmis aplinkybėmis, kai nacionalinė reguliavimo institucija ketina operatoriams, turintiems didelę įtaką rinkoje, nustatyti kitus, 9–13 straipsniuose nenurodytus prieigos ar sujungimo įpareigojimus, ji tokį prašymą pateikia Komisijai. Komisija atidžiai atsižvelgia į Europos
  elektroninių ryšių
  reguliuotojų
  institucijos
  (║
  EERRI
  ) (25) nuomonę. Komisija, laikydamasi 14 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos, priima sprendimą, kuriuo nacionalinei reguliavimo institucijai leidžia ar neleidžia taikyti tokias priemones.

elektroninių ryšių

institucijos

EERRI

25

| 7) | 9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Pagal 8 straipsnio nuostatas nacionalinės reguliavimo institucijos gali nustatyti panaudai ir (arba) sujungimui taikomus skaidrumo įpareigojimus ir reikalauti, kad operatoriai viešai skelbtų konkrečią informaciją, kaip, pavyzdžiui, apskaitos informacija, techninės specifikacijos, tinklo charakteristikos, paslaugų teikimo ir naudojimo sąlygos, įskaitant
  bet kokias prieigos prie paslaugų ir programų ir (arba) jų naudojimo suvaržymo sąlygas, jei tokias sąlygas leidžia taikyti valstybės narės, laikydamosi Bendrijos teisės aktų,
  bei kainas.“ |
| --- | --- | --- |

7)

9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Pagal 8 straipsnio nuostatas nacionalinės reguliavimo institucijos gali nustatyti panaudai ir (arba) sujungimui taikomus skaidrumo įpareigojimus ir reikalauti, kad operatoriai viešai skelbtų konkrečią informaciją, kaip, pavyzdžiui, apskaitos informacija, techninės specifikacijos, tinklo charakteristikos, paslaugų teikimo ir naudojimo sąlygos, įskaitant
  bet kokias prieigos prie paslaugų ir programų ir (arba) jų naudojimo suvaržymo sąlygas, jei tokias sąlygas leidžia taikyti valstybės narės, laikydamosi Bendrijos teisės aktų,
  bei kainas.“

bet kokias prieigos prie paslaugų ir programų ir (arba) jų naudojimo suvaržymo sąlygas, jei tokias sąlygas leidžia taikyti valstybės narės, laikydamosi Bendrijos teisės aktų,

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Nepaisydamos 3 dalies, kai operatoriui pagal 12 straipsnį taikomas įpareigojimas, susijęs su didmeniniu pagrindu teikiama tinklo infrastruktūros panauda ▐, nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad būtų skelbiamas standartinis pasiūlymas, kuriame būtų bent tie elementai, kurie nurodyti II priede.“ |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Nepaisydamos 3 dalies, kai operatoriui pagal 12 straipsnį taikomas įpareigojimas, susijęs su didmeniniu pagrindu teikiama tinklo infrastruktūros panauda ▐, nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad būtų skelbiamas standartinis pasiūlymas, kuriame būtų bent tie elementai, kurie nurodyti II priede.“

| c) | 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   Komisija gali priimti reikalingus II priedo pakeitimus tam, kad pritaikytų šį priedą prie technologinės pažangos ir rinkos raidos. Priemonės, skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies pakeisti, tvirtinamos laikantis 14 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.
  EERRI
  gali padėti Komisijai įgyvendinti šioje dalyje nurodytas nuostatas.“ |
| --- | --- |

c)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Komisija gali priimti reikalingus II priedo pakeitimus tam, kad pritaikytų šį priedą prie technologinės pažangos ir rinkos raidos. Priemonės, skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies pakeisti, tvirtinamos laikantis 14 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.
  EERRI
  gali padėti Komisijai įgyvendinti šioje dalyje nurodytas nuostatas.“

EERRI

| 8) | 12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | suteiktų trečiosioms šalims konkrečių tinklo elementų ir (arba) priemonių panaudą, įskaitant šiuo metu neveikiančių tinklo dalių panaudą ir (arba) atsietos vietinės linijos panaudą, tam, kad, inter alia, būtų sudarytos sąlygos pasirinkti ir (arba) iš anksto pasirinkti operatorių ir (arba) pateikti pasiūlymą dėl abonento linijų perpardavimo;“ |
| --- | --- | --- | --- |

8)

12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

suteiktų trečiosioms šalims konkrečių tinklo elementų ir (arba) priemonių panaudą, įskaitant šiuo metu neveikiančių tinklo dalių panaudą ir (arba) atsietos vietinės linijos panaudą, tam, kad, inter alia, būtų sudarytos sąlygos pasirinkti ir (arba) iš anksto pasirinkti operatorių ir (arba) pateikti pasiūlymą dėl abonento linijų perpardavimo;“

| b) | 1 dalies f punktas pakeičiamas taip:






  „f) | leistų naudotis bendra vieta ar kitaip bendrai naudotis įrenginiais ▐;“ |
| --- | --- | --- |

b)

1 dalies f punktas pakeičiamas taip:

„f)

leistų naudotis bendra vieta ar kitaip bendrai naudotis įrenginiais ▐;“

| c) | 1 dalis papildoma j punktu:






  „j) | teiktų susijusių paslaugų, pavyzdžiui, tapatybės, vietos ir prisijungimo statuso nustatymo, panaudą.“ |
| --- | --- | --- |

c)

1 dalis papildoma j punktu:

„j)

teiktų susijusių paslaugų, pavyzdžiui, tapatybės, vietos ir prisijungimo statuso nustatymo, panaudą.“

| d) | 2 dalies įvadinė frazė ir a punktas pakeičiami taip:
  „2.   Kai nacionalinės reguliavimo institucijos svarsto 1 dalyje nurodytus įpareigojimus, ypač kai jos vertina, kaip tokius įpareigojimus nustatyti proporcingai Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnyje nustatytiems tikslams, jos visų pirma atsižvelgia į šiuos veiksnius:






  a) | techninį ir ekonominį tikslingumą naudoti ar įrengti alternatyvias priemones atsižvelgiant į rinkos plėtrą ir konkretaus sujungimo ir (arba) panaudos pobūdį ir tipą, be kita ko, į kitų pirminės panaudos produktų, pavyzdžiui, kanalų panaudos, patikimumą;“ |
| --- | --- | --- |

d)

2 dalies įvadinė frazė ir a punktas pakeičiami taip:

„2.   Kai nacionalinės reguliavimo institucijos svarsto 1 dalyje nurodytus įpareigojimus, ypač kai jos vertina, kaip tokius įpareigojimus nustatyti proporcingai Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnyje nustatytiems tikslams, jos visų pirma atsižvelgia į šiuos veiksnius:

a)

techninį ir ekonominį tikslingumą naudoti ar įrengti alternatyvias priemones atsižvelgiant į rinkos plėtrą ir konkretaus sujungimo ir (arba) panaudos pobūdį ir tipą, be kita ko, į kitų pirminės panaudos produktų, pavyzdžiui, kanalų panaudos, patikimumą;“

| e) | 2 dalies
  c ir d punktai
  pakeičiami taip:








  „c) | pradines įrenginio savininko investicijas, atsižvelgiant į bet kokias padarytas viešąsias investicijas ir riziką, susijusią su investicinių projektų vykdymu; |
| --- | --- | --- |

e)

2 dalies
  c ir d punktai
  pakeičiami taip:

c ir d punktai

„c)

„c)

pradines įrenginio savininko investicijas, atsižvelgiant į bet kokias padarytas viešąsias investicijas ir riziką, susijusią su investicinių projektų vykdymu;

pradines įrenginio savininko investicijas, atsižvelgiant į bet kokias padarytas viešąsias investicijas ir riziką, susijusią su investicinių projektų vykdymu;

| d) | ilgalaikės konkurencijos apsaugos poreikį,
  ypatingą dėmesį skiriant
  infrastruktūrų
  konkurencijos
  ekonominio naudingumo požiūriu
  skatinimui
  ;“ |
| --- | --- |

d)

ilgalaikės konkurencijos apsaugos poreikį,
  ypatingą dėmesį skiriant
  infrastruktūrų
  konkurencijos
  ekonominio naudingumo požiūriu
  skatinimui
  ;“

ypatingą dėmesį skiriant

konkurencijos

skatinimui

| f) | Įterpiama ši 3 dalis:
  „3.   Taikydamos operatoriui įpareigojimus teikti panaudą pagal šio straipsnio nuostatas, nacionalinės reguliavimo institucijos gali nustatyti technines ar eksploatacines sąlygas, kurių tokios panaudos teikėjas ir (arba) gavėjas privalo laikytis, kai būtina užtikrinti normalų tinklo darbą. Įpareigojimai laikytis specialių techninių standartų arba specifikacijų turi atitikti pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 17 straipsnio 1 dalį nustatytus standartus ir specifikacijas.“ |
| --- | --- |

f)

Įterpiama ši 3 dalis:

„3.   Taikydamos operatoriui įpareigojimus teikti panaudą pagal šio straipsnio nuostatas, nacionalinės reguliavimo institucijos gali nustatyti technines ar eksploatacines sąlygas, kurių tokios panaudos teikėjas ir (arba) gavėjas privalo laikytis, kai būtina užtikrinti normalų tinklo darbą. Įpareigojimai laikytis specialių techninių standartų arba specifikacijų turi atitikti pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 17 straipsnio 1 dalį nustatytus standartus ir specifikacijas.“

| 9) | 13 straipsnio║ 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Nacionalinė reguliavimo institucija pagal 8 straipsnio nuostatas gali nustatyti įpareigojimus, susijusius su sąnaudų padengimu ir kainų kontrole, įskaitant reikalavimus, kad kainos būtų pagrįstos sąnaudomis, ir reikalavimus dėl sąnaudų apskaitos sistemų, reikalavimus, susijusius su konkrečiu sujungimo ir (arba) panaudos rūšimi, kai rinkos analizė rodo, kad veiksmingos konkurencijos nebuvimas reiškia, jog atitinkamas operatorius gali išlaikyti pernelyg dideles kainas ar daryti kainų spaudimą, tuo darant žalą galutiniams paslaugų gavėjams. Siekiant skatinti operatorių investuoti į naujos kartos tinklus, nacionalinės reguliavimo institucijos atsižvelgia į operatoriaus investicijas, kad jis galėtų gauti tam tikrą pagrįstą panaudoto kapitalo grąžos normą, atsižvelgiant į
  bet kokią konkrečią tam tikram naujų
  investicijų
  į tinklus projektui būdingą
  riziką.“;
  ▐ |
| --- | --- |

9)

13 straipsnio║ 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Nacionalinė reguliavimo institucija pagal 8 straipsnio nuostatas gali nustatyti įpareigojimus, susijusius su sąnaudų padengimu ir kainų kontrole, įskaitant reikalavimus, kad kainos būtų pagrįstos sąnaudomis, ir reikalavimus dėl sąnaudų apskaitos sistemų, reikalavimus, susijusius su konkrečiu sujungimo ir (arba) panaudos rūšimi, kai rinkos analizė rodo, kad veiksmingos konkurencijos nebuvimas reiškia, jog atitinkamas operatorius gali išlaikyti pernelyg dideles kainas ar daryti kainų spaudimą, tuo darant žalą galutiniams paslaugų gavėjams. Siekiant skatinti operatorių investuoti į naujos kartos tinklus, nacionalinės reguliavimo institucijos atsižvelgia į operatoriaus investicijas, kad jis galėtų gauti tam tikrą pagrįstą panaudoto kapitalo grąžos normą, atsižvelgiant į
  bet kokią konkrečią tam tikram naujų
  investicijų
  į tinklus projektui būdingą
  riziką.“;

kad jis galėtų gauti

bet kokią konkrečią tam tikram naujų

į tinklus projektui būdingą

▐

| 10) | Įterpiami šie straipsniai:

  „13a straipsnis


  Funkcinis atskyrimas

  1.   Kai nacionalinė reguliavimo institucija padaro išvadą, kad pagal 9–13 straipsnius nustatytais atitinkamais įpareigojimais nepavyko užtikrinti veiksmingos konkurencijos ir kad esama svarbių, nuolatos pasikartojančių konkurencijos problemų ir (arba) rinkos nepakankamumo atvejų, susijusių su
  didmeninio
  tam tikrų panaudos produktų
  tiekimo rinkai sąlygų sudarymu
  , ji gali, laikydamasi 8 straipsnio 3 dalies antros pastraipos nuostatų, išimties tvarka nustatyti įpareigojimą vertikaliai integruotoms įmonėms, kad pastarosios skirtų visą su didmeniniu atitinkamų panaudos produktų teikimu susijusią veiklą vykdyti savarankiškai veikiantiems verslo subjektams.
  Toks verslo subjektas teikia panaudos produktus ir paslaugas visoms įmonėms, įskaitant kitus patronuojančiosios bendrovės verslo skyrius, per tokius pačius terminus, tokiomis pačiomis sąlygomis, įskaitant kainas ir paslaugų lygį, taip pat naudodamas tas pačias sistemas ir procesus.
  2.   Nacionalinė reguliavimo institucija, ketindama nustatyti funkcinio atskyrimo įpareigojimą, pateikia Komisijai prašymą, į kurį įtraukia:






  a) | įrodymą, kuriuo grindžiama 1 dalyje nurodyta nacionalinės reguliavimo institucijos išvada; |
| --- | --- | --- |

10)

Įterpiami šie straipsniai:

„13a straipsnis

„13a straipsnis

Funkcinis atskyrimas

Funkcinis atskyrimas

1.   Kai nacionalinė reguliavimo institucija padaro išvadą, kad pagal 9–13 straipsnius nustatytais atitinkamais įpareigojimais nepavyko užtikrinti veiksmingos konkurencijos ir kad esama svarbių, nuolatos pasikartojančių konkurencijos problemų ir (arba) rinkos nepakankamumo atvejų, susijusių su
  didmeninio
  tam tikrų panaudos produktų
  tiekimo rinkai sąlygų sudarymu
  , ji gali, laikydamasi 8 straipsnio 3 dalies antros pastraipos nuostatų, išimties tvarka nustatyti įpareigojimą vertikaliai integruotoms įmonėms, kad pastarosios skirtų visą su didmeniniu atitinkamų panaudos produktų teikimu susijusią veiklą vykdyti savarankiškai veikiantiems verslo subjektams.

didmeninio

tiekimo rinkai sąlygų sudarymu

Toks verslo subjektas teikia panaudos produktus ir paslaugas visoms įmonėms, įskaitant kitus patronuojančiosios bendrovės verslo skyrius, per tokius pačius terminus, tokiomis pačiomis sąlygomis, įskaitant kainas ir paslaugų lygį, taip pat naudodamas tas pačias sistemas ir procesus.

2.   Nacionalinė reguliavimo institucija, ketindama nustatyti funkcinio atskyrimo įpareigojimą, pateikia Komisijai prašymą, į kurį įtraukia:

a)

įrodymą, kuriuo grindžiama 1 dalyje nurodyta nacionalinės reguliavimo institucijos išvada;

| b) | pagrįstą įvertinimą, kad per pagrįstą laikotarpį nevyks veiksminga bei tvari infrastruktūrų konkurencija arba ji bus silpna; |
| --- | --- |

b)

pagrįstą įvertinimą, kad per pagrįstą laikotarpį nevyks veiksminga bei tvari infrastruktūrų konkurencija arba ji bus silpna;

| c) | tikėtino poveikio reguliavimo institucijai, įmonei,
  visų pirma atskirtosios įmonės darbuotojams, ir apskritai visam elektroninių ryšių sektoriui, ir
  paskatoms investuoti į visą sektorių, visų pirma poreikiui užtikrinti socialinę ir teritorinę sanglaudą ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams tyrimą, pirmiausia įskaitant tikėtiną poveikį konkurencijai ir potencialius padarinius vartotojams; |
| --- | --- |

c)

tikėtino poveikio reguliavimo institucijai, įmonei,
  visų pirma atskirtosios įmonės darbuotojams, ir apskritai visam elektroninių ryšių sektoriui, ir
  paskatoms investuoti į visą sektorių, visų pirma poreikiui užtikrinti socialinę ir teritorinę sanglaudą ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams tyrimą, pirmiausia įskaitant tikėtiną poveikį konkurencijai ir potencialius padarinius vartotojams;

visų pirma atskirtosios įmonės darbuotojams, ir apskritai visam elektroninių ryšių sektoriui, ir

| d) | priežasčių, kuriomis pagrindžiama, kodėl šis įpareigojimas būtų pats veiksmingiausias priemonių padėčiai ištaisyti, kurias taikant siekiama spręsti nustatytas konkurencijos ir (arba) rinkos nepakankamumo problemas, taikymo būdas, analizę; |
| --- | --- |

d)

d)

priežasčių, kuriomis pagrindžiama, kodėl šis įpareigojimas būtų pats veiksmingiausias priemonių padėčiai ištaisyti, kurias taikant siekiama spręsti nustatytas konkurencijos ir (arba) rinkos nepakankamumo problemas, taikymo būdas, analizę;

priežasčių, kuriomis pagrindžiama, kodėl šis įpareigojimas būtų pats veiksmingiausias priemonių padėčiai ištaisyti, kurias taikant siekiama spręsti nustatytas konkurencijos ir (arba) rinkos nepakankamumo problemas, taikymo būdas, analizę;

3.   Į planuojamas priemones įtraukiami šie aspektai:

| a) | tikslus atskyrimo pobūdis ir lygis, pirmiausia nurodant atskiro verslo subjekto statusą; |
| --- | --- |

a)

tikslus atskyrimo pobūdis ir lygis, pirmiausia nurodant atskiro verslo subjekto statusą;

| b) | atskiro verslo subjekto turtas ir produktai bei paslaugos, kurias teiks tas subjektas; |
| --- | --- |

b)

atskiro verslo subjekto turtas ir produktai bei paslaugos, kurias teiks tas subjektas;

| c) | valdymo tvarka siekiant užtikrinti atskiro verslo subjekto samdomų darbuotojų nepriklausomumą, taip pat atitinkamų paskatų struktūrą; |
| --- | --- |

c)

valdymo tvarka siekiant užtikrinti atskiro verslo subjekto samdomų darbuotojų nepriklausomumą, taip pat atitinkamų paskatų struktūrą;

| d) | įpareigojimų laikymosi užtikrinimo taisyklės; |
| --- | --- |

d)

įpareigojimų laikymosi užtikrinimo taisyklės;

| e) | veikimo procedūrų skaidrumo užtikrinimo taisyklės, pirmiausia suinteresuotųjų šalių atžvilgiu; |
| --- | --- |

e)

veikimo procedūrų skaidrumo užtikrinimo taisyklės, pirmiausia suinteresuotųjų šalių atžvilgiu;

| f) | atitikties užtikrinimo stebėsenos programą, įskaitant metinės ataskaitos skelbimą. |
| --- | --- |

f)

atitikties užtikrinimo stebėsenos programą, įskaitant metinės ataskaitos skelbimą.

4.   Vadovaudamasi Komisijos sprendimu dėl pagal 8 straipsnio 3 dalį priimtų planuojamų priemonių, nacionalinė reguliavimo institucija atlieka koordinuotą įvairių su vartotojų prijungimo tinklu susijusių rinkų tyrimą Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 16 straipsnyje nustatyta tvarka. Remdamasi šiuo įvertinimu, nacionalinė reguliavimo institucija skiria, palieka galioti, pakeičia ar panaikina įpareigojimus pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 6 ir 7 straipsnius.

5.   Įmonei, kuriai taikomas funkcinis atskyrimas, gali būti nustatyti 9–13 straipsniuose nurodyti įpareigojimai bet kurioje konkrečioje rinkoje, jeigu pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 16 straipsnį buvo nustatyta, kad ji turi didelę įtaką toje rinkoje, arba nustatyti bet kurie kiti įpareigojimai, kuriuos nustatyti leido Komisija pagal 8 straipsnio 3 dalį.

13b straipsnis

13b straipsnis

Vertikaliai integruotos įmonės savanoriškas atskyrimas

Vertikaliai integruotos įmonės savanoriškas atskyrimas

1.   Jeigu pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 16 straipsnį buvo nustatyta, kad įmonės turi didelę įtaką vienoje ar keliose atitinkamose rinkose, jei įmonės ketina perduoti vietos vartotojų prijungimo tinklo aktyvus arba didesnę jų dalį atskiram juridiniam subjektui, priklausančiam skirtingiems savininkams, ar įsteigti atskirą verslo subjektą tam, kad galėtų teikti visiems mažmeniniams teikėjams, įskaitant savo mažmeninės prekybos skyrius, visiškai lygiaverčius panaudos produktus, tai tokios įmonės iš anksto turi apie tai informuoti nacionalinę reguliavimo instituciją, ir tinkamais terminais, kad nacionalinė reguliavimo institucija galėtų įvertinti numatomo sandorio poveikį.

Įmonės taip pat praneša nacionalinei reguliavimo institucijai apie visus šių ketinimų pasikeitimus ir apie galutinius atskyrimo proceso rezultatus.

2.   Nacionalinė reguliavimo institucija įvertina, kokį poveikį turės numatytas sandoris galiojantiems reglamentuojančio pobūdžio įpareigojimams pagal Direktyvą 2002/21/EB (Pagrindų direktyva).

Šiuo tikslu nacionalinė reguliavimo institucija pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 16 straipsnyje nurodytą procedūrą atlieka koordinuotą su vartotojų prijungimo tinklu susijusių skirtingų rinkų tyrimą.

Remdamasi šiuo įvertinimu, nacionalinė reguliavimo institucija skiria, palieka galioti, pakeičia ar panaikina įpareigojimus pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 6 ir 7 straipsnius.

3.   Teisiškai atskiram ir (arba) savarankiškai veiklą vykdančiam verslo subjektui gali būti nustatyti bet kurie 9–13 straipsniuose nurodyti įpareigojimai konkrečioje rinkoje, jeigu pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 16 straipsnį buvo nustatyta, kad ji turi didelę įtaką rinkoje, arba nustatyti bet kurie kiti įpareigojimai, kuriuos nustatyti leido Komisija pagal 8 straipsnio 3 dalį.“

| 11) | 14 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas“. |
| --- | --- | --- |

11)

14 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas“.

| b) | 4 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

b)

4 dalis išbraukiama.

| 12) | II priedas iš dalies pakeičiamas taip:






  a) | pavadinimas pakeičiamas taip: |
| --- | --- | --- |

12)

II priedas iš dalies pakeičiamas taip:

a)

pavadinimas pakeičiamas taip:

| b) | a sąvoka pakeičiama taip:
  „a)   dalinė vietinė linija– vietinės linijos dalis, jungianti abonento valdoje esantį tinklo galinį tašką su koncentracijos tašku arba nustatytu tarpiniu viešojo fiksuoto elektroninių ryšių tinklo prieigos tašku;“ |
| --- | --- |

b)

a sąvoka pakeičiama taip:

„a)   dalinė vietinė linija– vietinės linijos dalis, jungianti abonento valdoje esantį tinklo galinį tašką su koncentracijos tašku arba nustatytu tarpiniu viešojo fiksuoto elektroninių ryšių tinklo prieigos tašku;“

| c) | c sąvoka pakeičiama taip:
  „c)   visiškai atsieta prieiga prie vietinės linijos– vietinės linijos gavėjui suteikta prieiga prie didelę įtaką rinkoje turinčio vietinės linijos operatoriaus vietinės linijos ar dalinės vietinės linijos, leidžiant naudoti visus tinklo infrastruktūros pajėgumus;“ |
| --- | --- |

c)

c sąvoka pakeičiama taip:

„c)   visiškai atsieta prieiga prie vietinės linijos– vietinės linijos gavėjui suteikta prieiga prie didelę įtaką rinkoje turinčio vietinės linijos operatoriaus vietinės linijos ar dalinės vietinės linijos, leidžiant naudoti visus tinklo infrastruktūros pajėgumus;“

| d) | d sąvoka pakeičiama taip:
  „d)   iš dalies atsieta prieiga prie vietinės linijos– vietinės linijos gavėjui suteikiama prieiga prie didelę įtaką rinkoje turinčio vietinės linijos operatoriaus vietinės linijos ar dalinės vietinės linijos, leidžiant naudoti tam tikrą tinklo infrastruktūros pajėgumų dalį, pvz., dažnių spektro arba atitinkamo ekvivalento dalį;“ |
| --- | --- |

d)

d sąvoka pakeičiama taip:

„d)   iš dalies atsieta prieiga prie vietinės linijos– vietinės linijos gavėjui suteikiama prieiga prie didelę įtaką rinkoje turinčio vietinės linijos operatoriaus vietinės linijos ar dalinės vietinės linijos, leidžiant naudoti tam tikrą tinklo infrastruktūros pajėgumų dalį, pvz., dažnių spektro arba atitinkamo ekvivalento dalį;“

| e) | A dalies 1, 2 ir 3 punktai pakeičiami taip:







  „1. | Tinklo elementai, prie kurių suteikiama prieiga, apima svarbiausia šiuos elementus, kartu su atitinkamais susijusiais įrenginiais:






  a) | (visiškai ir iš dalies) atsietą prieigą prie vietinių linijų ; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

A dalies 1, 2 ir 3 punktai pakeičiami taip:

:

„1.

Tinklo elementai, prie kurių suteikiama prieiga, apima svarbiausia šiuos elementus, kartu su atitinkamais susijusiais įrenginiais:

a)

(visiškai ir iš dalies) atsietą prieigą prie vietinių linijų ;

(visiškai ir iš dalies)

| b) | (visiškai ir iš dalies) atsietą prieigą prie vietinių dalinių linijų, įskaitant, tam tikrais atvejais, prieigą prie
  tinklo
  dalių, kurios nėra aktyvios, kad būtų plečiami tranzitiniai tinklai
  ; |
| --- | --- |

b)

(visiškai ir iš dalies) atsietą prieigą prie vietinių dalinių linijų, įskaitant, tam tikrais atvejais, prieigą prie
  tinklo
  dalių, kurios nėra aktyvios, kad būtų plečiami tranzitiniai tinklai
  ;

(visiškai ir iš dalies)

prie vietinių dalinių linijų, įskaitant, tam tikrais atvejais, prieigą prie

dalių, kurios nėra aktyvios, kad būtų plečiami tranzitiniai tinklai

| c) | prireikus,
  kanalus, suteikiančius galimybę įrengti prieigos ir tranzitinių tinklus. |
| --- | --- |

c)

prireikus,
  kanalus, suteikiančius galimybę įrengti prieigos ir tranzitinių tinklus.

prireikus,

| 2. | Informacija apie fizines prieigos vietas, tarp jų skirstymo spintas ir paskirstymo stovus, vietinių linijų ir dalinių linijų, kanalų ir tranzitinio tinklo įrangos buvimą tam tikrose konkrečiose prieigos tinklo dalyse ir kanaluose. |
| --- | --- |

2.

Informacija apie fizines prieigos vietas, tarp jų skirstymo spintas ir paskirstymo stovus, vietinių linijų ir dalinių linijų, kanalų ir tranzitinio tinklo įrangos buvimą tam tikrose konkrečiose prieigos tinklo dalyse ir kanaluose.

| 3. | Techninės sąlygos, susijusios su prieiga prie vietinių linijų, dalinių linijų ir kanalų ir jų naudojimu, įskaitant vytos poros, optinio pluošto, arba atitinkamo ekvivalento, kabelių paskirstymo įrangos, kanalų ir susijusių įrenginių technines charakteristikas.“ |
| --- | --- |

3.

Techninės sąlygos, susijusios su prieiga prie vietinių linijų, dalinių linijų ir kanalų ir jų naudojimu, įskaitant vytos poros, optinio pluošto, arba atitinkamo ekvivalento, kabelių paskirstymo įrangos, kanalų ir susijusių įrenginių technines charakteristikas.“

| f) | B dalies 1 punktas pakeičiamas taip:






  „1. | Informacija apie didelę įtaką rinkoje turinčių operatorių atitinkamas esamas vietas arba įrangos vietą ir planuojamą įrangos atnaujinimą (26)." |
| --- | --- | --- |

f)

B dalies 1 punktas pakeičiamas taip:

„1.

Informacija apie didelę įtaką rinkoje turinčių operatorių atitinkamas esamas vietas arba įrangos vietą ir planuojamą įrangos atnaujinimą (26)."

26

3 straipsnis

3 straipsnis

Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyvos) pakeitimai

Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyvos) pakeitimai

Direktyva 2002/20/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 2 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  2.   "Taip pat vartojama ši sąvoka:
  „bendrosios teisės – pagal šią direktyvą valstybių narių sukurta teisinė sistema, pagal kurią užtikrinamos teisės teikti elektroninių ryšių tinklus ar paslaugas ir nustatomi sektoriui specifiniai įpareigojimai, kurie gali būti taikomi visiems ar tik tam tikros rūšies elektroninių ryšių tinklams ir paslaugoms.“ |
| --- | --- |

1)

2 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

2.   "Taip pat vartojama ši sąvoka:

„bendrosios teisės – pagal šią direktyvą valstybių narių sukurta teisinė sistema, pagal kurią užtikrinamos teisės teikti elektroninių ryšių tinklus ar paslaugas ir nustatomi sektoriui specifiniai įpareigojimai, kurie gali būti taikomi visiems ar tik tam tikros rūšies elektroninių ryšių tinklams ir paslaugoms.“

| 2) | 3 straipsnio 2 dalis papildoma tokia pastraipa:




  „Neturi būti reikalaujama, kad įmonės, teikiančios tarpvalstybines elektroninių ryšių paslaugas keliose valstybėse narėse padalinių turinčioms įmonėms, atitinkamoje valstybėje narėje pateiktų daugiau negu vieną pranešimą.“ |
| --- | --- |

2)

2)

3 straipsnio 2 dalis papildoma tokia pastraipa:

3 straipsnio 2 dalis papildoma tokia pastraipa:

„Neturi būti reikalaujama, kad įmonės, teikiančios tarpvalstybines elektroninių ryšių paslaugas keliose valstybėse narėse padalinių turinčioms įmonėms, atitinkamoje valstybėje narėje pateiktų daugiau negu vieną pranešimą.“

„Neturi būti reikalaujama, kad įmonės, teikiančios tarpvalstybines elektroninių ryšių paslaugas keliose valstybėse narėse padalinių turinčioms įmonėms, atitinkamoje valstybėje narėje pateiktų daugiau negu vieną pranešimą.“

| 3) | 5 straipsnis pakeičiamas taip:

  „5 straipsnis


  Radijo dažnių ir numerių naudojimo teisės

  1.   Valstybės narės sudaro palankesnes sąlygas naudoti radijo dažnius pagal bendrąsias teises.
  Prireikus
  valstybės narės gali suteikti individualias naudojimo teises siekdamos:






  — | išvengti žalingų trukdžių; |
| --- | --- | --- |

3)

3)

5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

„5 straipsnis

Radijo dažnių ir numerių naudojimo teisės

Radijo dažnių ir numerių naudojimo teisės

1.   Valstybės narės sudaro palankesnes sąlygas naudoti radijo dažnius pagal bendrąsias teises.
  Prireikus
  valstybės narės gali suteikti individualias naudojimo teises siekdamos:

Prireikus

—

išvengti žalingų trukdžių;

| — | užtikrinti paslaugų techninę kokybę; |
| --- | --- |

—

užtikrinti paslaugų techninę kokybę;

| — | užtikrinti veiksmingą spektro naudojimą; arba |
| --- | --- |

—

užtikrinti veiksmingą spektro naudojimą; arba

| — | pasiekti kitus visuotinės svarbos tikslus, kuriuos nustatė valstybė narė laikydamasi Bendrijos teisės. |
| --- | --- |

—

pasiekti kitus visuotinės svarbos tikslus, kuriuos nustatė valstybė narė laikydamasi Bendrijos teisės.

2.   Tais atvejais, kai radijo dažnių ar numerių naudojimui būtina suteikti individualias naudojimo teises, valstybės narės įmonės prašymu suteikia tokias teises įmonėms, kad jos galėtų teikti tinklus ar paslaugas pagal 3 straipsnyje nurodytas bendrąsias teises pagal šios direktyvos 6, 7 straipsnių ir 11 straipsnio 1 dalies c punkto nuostatas ir pagal kitas taisykles, užtikrinančias tų išteklių veiksmingą naudojimą pagal Direktyvą 2002/21/EB (Pagrindų direktyva).

Nepažeidžiant valstybių narių nustatytų konkrečių kriterijų ir procedūrų, pagal kuriuos radijo ir televizijos transliacijų turinio teikėjams suteikiamos radijo dažnių naudojimo teisės, kad pagal Bendrijos teisę būtų pasiekti visuotinės svarbos tikslai, radijo dažnių ir numerių naudojimo teisės suteikiamos laikantis atvirų, objektyvių, skaidrių, nediskriminuojančių ir proporcingų procedūrų, o radijo dažnių atveju laikomasi Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 9 straipsnio nuostatų. Reikalavimo taikyti atvirą procedūrą galėtų būti nesilaikoma tais atvejais, kai norint pasiekti visuotinės svarbos tikslą, kurį nustatė valstybės narės laikydamosi Bendrijos teisės, radijo ir televizijos transliacijų turinio teikėjams svarbu suteikti individualias radijo dažnių naudojimo teises.

Suteikdamos naudojimo teises, valstybės narės išsamiai nurodo, ar šias teises teisių turėtojas gali perduoti ir kokiomis sąlygomis. Radijo dažnių atveju tokios nuostatos atitinka Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva)
  9 ir
  9b
  straipsnius
  .

9 ir

straipsnius

Jeigu valstybės narės suteikia naudojimo teises ribotam laikui, teisių galiojimo trukmė pritaikoma pagal atitinkamą paslaugą, atsižvelgiant į siekiamą tikslą,
  taip pat deramai atsižvelgiant į būtinybę skirti pakankamai laiko investicijų amortizacijai
  .

taip pat deramai atsižvelgiant į būtinybę skirti pakankamai laiko investicijų amortizacijai

Kai individualaus
  radijo dažnių naudojimo teisės
  suteikiamos dešimčiai ar daugiau metų ir
  negali būti perduotos arba nuomojamos kitai įmonei, kaip leidžiama Pagrindų direktyvos
  9b straipsnyje, nacionalinė reguliavimo institucija,
  visų pirma remdamasi pagrįstu teisės turėtojo prašymu,
  užtikrina, kad ji turi būdų patikrinti, ar kriterijai, pagal kuriuos buvo suteiktos individualios naudojimo teisės, tebetaikomi ir ar jų laikomasi visą leidimo galiojimo laiką
  . Jeigu suteikiant individualias naudojimo teises šie kriterijai nebetaikomi, individualios naudojimo teisės pakeičiamos bendrosiomis teisėmis naudoti radijo dažnius,
  pranešus iš anksto ir praėjus nustatytam pagrįstam laikotarpiui,
  arba šias teises galima laisvai perduoti ar išnuomoti kitai įmonei pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 9b straipsnį.

Kai individualaus

suteikiamos dešimčiai ar daugiau metų ir

9b straipsnyje, nacionalinė reguliavimo institucija,

užtikrina, kad ji turi būdų patikrinti, ar kriterijai, pagal kuriuos buvo suteiktos individualios naudojimo teisės, tebetaikomi ir ar jų laikomasi visą leidimo galiojimo laiką

pranešus iš anksto ir praėjus nustatytam pagrįstam laikotarpiui,

3.   Sprendimai dėl naudojimo teisių suteikimo priimami, pranešami ir paskelbiami kuo greičiau, kai tik nacionalinė reguliavimo institucija gauna visą paraišką: numerių, kurie skiriami specialiais tikslais nacionaliniame numeracijos plane, atveju – per tris savaites, radijo dažnių, kurie skiriami naudoti elektroninių ryšių paslaugoms nacionaliniame dažnių plane, atveju – per šešias savaites. Nurodyti terminai turi nepažeisti jokių taikytinų tarptautinių susitarimų, susijusių su radijo dažnių naudojimu ar orbitinėmis padėtimis.

4.   Jei, pasikonsultavus su suinteresuotosiomis šalimis pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 6 straipsnį, nusprendžiama, kad išskirtinės ekonominės vertės numerių naudojimo teisė turi būti suteikiama konkurencinės ar lyginamosios atrankos tvarka, valstybės narės ilgiausią trijų savaičių laikotarpį gali pratęsti dar iki trijų savaičių.

Radijo dažnių naudojimo teisė konkurencine ir lyginamąja tvarka suteikiama pagal 7 straipsnį.

5.   Valstybės narės neriboja suteikiamų naudojimo teisių skaičiaus, išskyrus atvejus, kai tai būtina veiksmingam radijo dažnių naudojimui pagal 7 straipsnį užtikrinti.

6.   Nacionalinės kompetentingos institucijos užtikrina, kad radijo dažniai būtų naudojami rezultatyviai ir veiksmingai pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnio 2 dalį ir 9 straipsnio 2 dalį. Jos taip pat užtikrina, kad perduodant ar sukaupus radijo dažnių naudojimo teises nebūtų iškraipyta konkurencija. Dėl to valstybės narės gali imtis atitinkamų priemonių, pavyzdžiui, jos gali nustatyti įpareigojimą parduoti radijo dažnių naudojimo teises arba jas perleisti pagal nuomos sutartį.“

| 4) | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Bendrajam leidimui teikti elektroninių ryšių tinklus arba paslaugas, radijo dažnių naudojimo teisėms ir numerių naudojimo teisėms gali būti taikomos tik I priede išvardytos sąlygos. Tokios sąlygos yra nediskriminuojančios, proporcingos ir skaidrios, o radijo dažnių naudojimo atveju atitinka Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 9 straipsnį.“ |
| --- | --- | --- |

4)

4)

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Bendrajam leidimui teikti elektroninių ryšių tinklus arba paslaugas, radijo dažnių naudojimo teisėms ir numerių naudojimo teisėms gali būti taikomos tik I priede išvardytos sąlygos. Tokios sąlygos yra nediskriminuojančios, proporcingos ir skaidrios, o radijo dažnių naudojimo atveju atitinka Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 9 straipsnį.“

| b) | 2 dalyje žodžiai „Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 16, 17, 18 ir 19 straipsnius“ pakeičiami žodžiais „Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 17 straipsnį“; |
| --- | --- |

b)

2 dalyje žodžiai „Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 16, 17, 18 ir 19 straipsnius“ pakeičiami žodžiais „Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 17 straipsnį“;

| c) | 3 dalyje žodis „priedo“ pakeičiamas žodžiais „I priedo“; |
| --- | --- |

c)

3 dalyje žodis „priedo“ pakeičiamas žodžiais „I priedo“;

| 5) | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | Įvadinis sakinys pakeičiamas taip:
  „1.   Jeigu valstybė narė svarsto, ar apriboti išduodamų radijo dažnių naudojimo teisių skaičių arba ar pratęsti išduotų teisių galiojimo trukmę pagal sąlygas, kurios skiriasi nuo tokioms teisėms taikomų sąlygų, ji, inter alia:“ |
| --- | --- | --- | --- |

5)

5)

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

Įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„1.   Jeigu valstybė narė svarsto, ar apriboti išduodamų radijo dažnių naudojimo teisių skaičių arba ar pratęsti išduotų teisių galiojimo trukmę pagal sąlygas, kurios skiriasi nuo tokioms teisėms taikomų sąlygų, ji, inter alia:“

| ii) | c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | paskelbia sprendimą apriboti naudojimo teisių suteikimą arba naudojimo teisių atnaujinimą, nurodydama priežastis;“ |
| --- | --- | --- |

ii)

c punktas pakeičiamas taip:

„c)

paskelbia sprendimą apriboti naudojimo teisių suteikimą arba naudojimo teisių atnaujinimą, nurodydama priežastis;“

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Kai radijo dažnių naudojimo teisių suteikimą reikia riboti, valstybės narės tokias teises teikia remdamosi atrankos kriterijais, kurie turi būti objektyvūs, skaidrūs, nediskriminuojantys ir proporcingi. Į tokius kriterijus būtina tinkamai atsižvelgti siekiant Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 8 straipsnyje nurodytų tikslų ir laikantis šios direktyvos 9 straipsnyje nurodytų reikalavimų.“ |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Kai radijo dažnių naudojimo teisių suteikimą reikia riboti, valstybės narės tokias teises teikia remdamosi atrankos kriterijais, kurie turi būti objektyvūs, skaidrūs, nediskriminuojantys ir proporcingi. Į tokius kriterijus būtina tinkamai atsižvelgti siekiant Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 8 straipsnyje nurodytų tikslų ir laikantis šios direktyvos 9 straipsnyje nurodytų reikalavimų.“

| c) | 5 dalyje žodžiai „9 straipsnį“ pakeičiami žodžiais „9b straipsnį“; |
| --- | --- |

c)

5 dalyje žodžiai „9 straipsnį“ pakeičiami žodžiais „9b straipsnį“;

| 6) | 10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1, 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:
  „1.   Nacionalinės reguliavimo institucijos, vadovaudamosi 11 straipsniu, stebi ir prižiūri, kaip laikomasi bendrojo leidimo arba naudojimo teisių sąlygų ir 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų konkrečių įpareigojimų.
  Nacionalinės reguliavimo institucijos turi įgaliojimą reikalauti, kad elektroninių ryšių tinklus ar paslaugas teikiančios įmonės, kurioms taikomas bendrasis leidimas arba kurios turi radijo dažnių ar numerių naudojimo teises, pagal 11 straipsnį pateiktų informaciją, būtiną patikrinimui, kaip laikomasi bendrųjų ar panaudos teisių sąlygų bei konkrečių 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų įpareigojimų.
  2.   Jeigu nacionalinė reguliavimo institucija nustato, kad įmonė nesilaiko vienos ar daugiau bendrųjų ar panaudos teisių sąlygų ar konkrečių 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų įpareigojimų, ji apie tai praneša įmonei ir suteikia galimybę per pagrįstą laiką pareikšti savo nuomonę.
  3.   Atitinkama institucija turi turėti įgaliojimą reikalauti, kad 2 dalyje nurodytas pažeidinėjimas būtų nutrauktas nedelsiant arba per pagrįstą laiką, ir imasi atitinkamų proporcingų priemonių atitikčiai užtikrinti.
  Valstybės narės atitinkamoms institucijoms suteikia įgaliojimus atitinkamais atvejais:








  a) | skirti, prireikus, atgrasančias
  finansines baudas
  , kurios gali apimti periodines baudas, taikomas atgaline data; ir |
| --- | --- | --- | --- |

6)

6)

10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1, 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Nacionalinės reguliavimo institucijos, vadovaudamosi 11 straipsniu, stebi ir prižiūri, kaip laikomasi bendrojo leidimo arba naudojimo teisių sąlygų ir 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų konkrečių įpareigojimų.

Nacionalinės reguliavimo institucijos turi įgaliojimą reikalauti, kad elektroninių ryšių tinklus ar paslaugas teikiančios įmonės, kurioms taikomas bendrasis leidimas arba kurios turi radijo dažnių ar numerių naudojimo teises, pagal 11 straipsnį pateiktų informaciją, būtiną patikrinimui, kaip laikomasi bendrųjų ar panaudos teisių sąlygų bei konkrečių 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų įpareigojimų.

2.   Jeigu nacionalinė reguliavimo institucija nustato, kad įmonė nesilaiko vienos ar daugiau bendrųjų ar panaudos teisių sąlygų ar konkrečių 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų įpareigojimų, ji apie tai praneša įmonei ir suteikia galimybę per pagrįstą laiką pareikšti savo nuomonę.

3.   Atitinkama institucija turi turėti įgaliojimą reikalauti, kad 2 dalyje nurodytas pažeidinėjimas būtų nutrauktas nedelsiant arba per pagrįstą laiką, ir imasi atitinkamų proporcingų priemonių atitikčiai užtikrinti.

Valstybės narės atitinkamoms institucijoms suteikia įgaliojimus atitinkamais atvejais:

a)

a)

skirti, prireikus, atgrasančias
  finansines baudas
  , kurios gali apimti periodines baudas, taikomas atgaline data; ir

skirti, prireikus, atgrasančias

, kurios gali apimti periodines baudas, taikomas atgaline data; ir

| b) | nurodyti nutraukti arba atidėti paslaugų arba į paslaugų rinkinį įeinančių paslaugų teikimą, nes, jei šios paslaugos ir toliau būtų teikiamos, būtų daroma didelė žala konkurencijai, iki tol, kol bus patenkinami prieigos įpareigojimai, nustatyti atliekant Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 16 straipsnyje minimą rinkos tyrimą. |
| --- | --- |

b)

b)

nurodyti nutraukti arba atidėti paslaugų arba į paslaugų rinkinį įeinančių paslaugų teikimą, nes, jei šios paslaugos ir toliau būtų teikiamos, būtų daroma didelė žala konkurencijai, iki tol, kol bus patenkinami prieigos įpareigojimai, nustatyti atliekant Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 16 straipsnyje minimą rinkos tyrimą.

nurodyti nutraukti arba atidėti paslaugų arba į paslaugų rinkinį įeinančių paslaugų teikimą, nes, jei šios paslaugos ir toliau būtų teikiamos, būtų daroma didelė žala konkurencijai, iki tol, kol bus patenkinami prieigos įpareigojimai, nustatyti atliekant Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 16 straipsnyje minimą rinkos tyrimą.

Apie priemones ir priežastis, kodėl jų imamasi, nedelsiant pranešama atitinkamai įmonei ir nustatomas pagrįstas laikas įmonei tą priemonę įvykdyti.“

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:
  4.   Nepažeisdamos 2 ir 3 dalies nuostatų, valstybės narės suteikia įgaliojimus atitinkamai institucijai prireikus skirti finansines baudas įmonėms už įpareigojimo, nustatyto šios direktyvos 11 straipsnio 1 dalies a arba b punkte arba Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 9 straipsnyje, nevykdymą ir informacijos nepateikimą per pagrįstą laikotarpį, kurį nurodė nacionalinė reguliavimo institucija. |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

4.   Nepažeisdamos 2 ir 3 dalies nuostatų, valstybės narės suteikia įgaliojimus atitinkamai institucijai prireikus skirti finansines baudas įmonėms už įpareigojimo, nustatyto šios direktyvos 11 straipsnio 1 dalies a arba b punkte arba Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 9 straipsnyje, nevykdymą ir informacijos nepateikimą per pagrįstą laikotarpį, kurį nurodė nacionalinė reguliavimo institucija.

| c) | 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   Rimtų arba pasikartojančių bendrųjų ar panaudos teisių sąlygų arba konkrečių 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų įpareigojimų pažeidimų atvejais, kai šio straipsnio 3 dalyje nurodytos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi reikalavimų, neduoda rezultatų, nacionalinės reguliavimo institucijos gali nebeleisti įmonei teikti elektroninių ryšių tinklų ar paslaugų arba sustabdyti ar atimti naudojimo teises. Veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios sankcijos ir baudos gali būti taikomos pažeidimų laikotarpiu net ir tais atvejais, jei vėliau padėtis buvo ištaisyta.“ |
| --- | --- |

c)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Rimtų arba pasikartojančių bendrųjų ar panaudos teisių sąlygų arba konkrečių 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų įpareigojimų pažeidimų atvejais, kai šio straipsnio 3 dalyje nurodytos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi reikalavimų, neduoda rezultatų, nacionalinės reguliavimo institucijos gali nebeleisti įmonei teikti elektroninių ryšių tinklų ar paslaugų arba sustabdyti ar atimti naudojimo teises. Veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios sankcijos ir baudos gali būti taikomos pažeidimų laikotarpiu net ir tais atvejais, jei vėliau padėtis buvo ištaisyta.“

| d) | 6 dalis pakeičiama taip:
  „6.   Nepaisant 2, 3 ir 5 dalių nuostatų, jeigu atitinkama institucija turi įrodymų apie bendrųjų ar panaudos teisių sąlygų ar konkrečių 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų įpareigojimų pažeidimus, keliančius tiesioginį ir rimtą pavojų visuomenės saugai ir saugumui ar visuomenės sveikatai arba sudarančius didelių ekonominių ar eksploatavimo problemų kitiems elektroninių ryšių tinklų ar paslaugų teikėjams ar naudotojams ar kitiems radijo spektro paslaugų gavėjams, ji gali imtis skubių laikinų priemonių padėčiai ištaisyti dar nepriėmusi galutinio sprendimo. Po to atitinkamai įmonei suteikiama pagrįsta galimybė pareikšti savo nuomonę ir pasiūlyti priemones padėčiai ištaisyti. Prireikus atitinkama institucija gali patvirtinti laikinąsias priemones, kurios galioja ne ilgiau kaip 3 mėnesius, tačiau kurios tais atvejais, kai vykdymo procedūros dar nėra užbaigtos, gali būti pratęstos dar ne ilgesniam nei trijų mėnesių laikotarpiui.“ |
| --- | --- |

d)

6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Nepaisant 2, 3 ir 5 dalių nuostatų, jeigu atitinkama institucija turi įrodymų apie bendrųjų ar panaudos teisių sąlygų ar konkrečių 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų įpareigojimų pažeidimus, keliančius tiesioginį ir rimtą pavojų visuomenės saugai ir saugumui ar visuomenės sveikatai arba sudarančius didelių ekonominių ar eksploatavimo problemų kitiems elektroninių ryšių tinklų ar paslaugų teikėjams ar naudotojams ar kitiems radijo spektro paslaugų gavėjams, ji gali imtis skubių laikinų priemonių padėčiai ištaisyti dar nepriėmusi galutinio sprendimo. Po to atitinkamai įmonei suteikiama pagrįsta galimybė pareikšti savo nuomonę ir pasiūlyti priemones padėčiai ištaisyti. Prireikus atitinkama institucija gali patvirtinti laikinąsias priemones, kurios galioja ne ilgiau kaip 3 mėnesius, tačiau kurios tais atvejais, kai vykdymo procedūros dar nėra užbaigtos, gali būti pratęstos dar ne ilgesniam nei trijų mėnesių laikotarpiui.“

| 7) | 11 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | sistemingai arba kiekvienu konkrečiu atveju tikrinant, kaip laikomasi I priedo A dalies 1 ir 2 sąlygų, B dalies 2 ir 6 sąlygų ir C dalies 2 ir 7 sąlygų bei įpareigojimų, nurodytų 6 straipsnio 2 dalyje;“ |
| --- | --- | --- | --- |

7)

7)

11 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

a punktas pakeičiamas taip:

„a)

sistemingai arba kiekvienu konkrečiu atveju tikrinant, kaip laikomasi I priedo A dalies 1 ir 2 sąlygų, B dalies 2 ir 6 sąlygų ir C dalies 2 ir 7 sąlygų bei įpareigojimų, nurodytų 6 straipsnio 2 dalyje;“

| b) | b punkte žodis „priede“ pakeičiamas „I priede“; |
| --- | --- |

b)

b punkte žodis „priede“ pakeičiamas „I priede“;

| c) | pridedami šie punktai:






  „g) | rezultatyviam radijo dažnių naudojimui ir veiksmingam valdymui užtikrinti; |
| --- | --- | --- |

c)

pridedami šie punktai:

„g)

rezultatyviam radijo dažnių naudojimui ir veiksmingam valdymui užtikrinti;

| h) | siekiant įvertinti būsimus tinklų ar paslaugų pokyčius, galinčius turėti įtakos didmeninėms paslaugoms, kuriomis gali naudotis konkurentai.“ |
| --- | --- |

h)

siekiant įvertinti būsimus tinklų ar paslaugų pokyčius, galinčius turėti įtakos didmeninėms paslaugoms, kuriomis gali naudotis konkurentai.“

| d) | antra pastraipa pakeičiama taip:

  „Pirmos pastraipos a, b, d, e, f, g ir h punktuose nurodytos informacijos negalima reikalauti prieš patekimą į rinką ar nustatyti, kad jos pateikimas yra patekimo į rinką sąlyga.“ |
| --- | --- |

d)

antra pastraipa pakeičiama taip:

„Pirmos pastraipos a, b, d, e, f, g ir h punktuose nurodytos informacijos negalima reikalauti prieš patekimą į rinką ar nustatyti, kad jos pateikimas yra patekimo į rinką sąlyga.“

„

| 8) | 14 straipsnis pakeičiamas taip:

  „14 straipsnis


  Teisių ir įpareigojimų pakeitimai

  1.   Valstybės narės užtikrina, kad teisės, sąlygos ir procedūros, susijusios su bendraisiais leidimais ir naudojimo teisėmis arba teisėmis įrengti įrenginius, gali būti iš dalies keičiamos tik objektyviai pagrįstais atvejais ir proporcingai, prireikus atsižvelgiant į konkrečias sąlygas, taikomas perduodamoms radijo dažnių naudojimo teisėms. Išskyrus atvejus, kai siūlomi pakeitimai yra nedideli ir dėl jų buvo susitarta su individualių ar bendrųjų teisių turėtoju, apie ketinimą daryti tokias pataisas tinkamai pranešama, o suinteresuotosioms šalims, įskaitant paslaugų gavėjus ir vartotojus, suteikiama pakankamai laiko (ne mažiau kaip keturios savaitės, išskyrus išimtinius atvejus) savo nuomonei apie siūlomus pakeitimus pareikšti.
  2.   Valstybės narės neapriboja ir nepanaikina teisių įrengti įrenginius arba radijo dažnių naudojimo teisių, kol nėra praėjęs jų galiojimo laikas, išskyrus atvejus, kai tai pateisinama ir taikoma pagal I priedą ir atitinkamas nacionalines nuostatas dėl kompensacijos už panaikintas teises.“ |
| --- | --- |

8)

8)

14 straipsnis pakeičiamas taip:

„14 straipsnis

„14 straipsnis

Teisių ir įpareigojimų pakeitimai

Teisių ir įpareigojimų pakeitimai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad teisės, sąlygos ir procedūros, susijusios su bendraisiais leidimais ir naudojimo teisėmis arba teisėmis įrengti įrenginius, gali būti iš dalies keičiamos tik objektyviai pagrįstais atvejais ir proporcingai, prireikus atsižvelgiant į konkrečias sąlygas, taikomas perduodamoms radijo dažnių naudojimo teisėms. Išskyrus atvejus, kai siūlomi pakeitimai yra nedideli ir dėl jų buvo susitarta su individualių ar bendrųjų teisių turėtoju, apie ketinimą daryti tokias pataisas tinkamai pranešama, o suinteresuotosioms šalims, įskaitant paslaugų gavėjus ir vartotojus, suteikiama pakankamai laiko (ne mažiau kaip keturios savaitės, išskyrus išimtinius atvejus) savo nuomonei apie siūlomus pakeitimus pareikšti.

2.   Valstybės narės neapriboja ir nepanaikina teisių įrengti įrenginius arba radijo dažnių naudojimo teisių, kol nėra praėjęs jų galiojimo laikas, išskyrus atvejus, kai tai pateisinama ir taikoma pagal I priedą ir atitinkamas nacionalines nuostatas dėl kompensacijos už panaikintas teises.“

| 9) | 15 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad visa svarbi informacija apie teises, sąlygas, procedūras, mokesčius, rinkliavas ir sprendimus dėl bendrųjų teisių, naudojimo teisių ir teisių įrengti įrenginius būtų skelbiama ir nuolat tinkamai atnaujinama ir kad ji būtų lengvai prieinama visoms suinteresuotoms šalims.“ |
| --- | --- |

9)

9)

15 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad visa svarbi informacija apie teises, sąlygas, procedūras, mokesčius, rinkliavas ir sprendimus dėl bendrųjų teisių, naudojimo teisių ir teisių įrengti įrenginius būtų skelbiama ir nuolat tinkamai atnaujinama ir kad ji būtų lengvai prieinama visoms suinteresuotoms šalims.“

| 10) | 17 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:
  „1.   Nepažeisdamos Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 9a straipsnio, valstybės narės užtikrina, kad ║ 2009 m. gruodžio 31 d.║ jau naudojami bendrosios ir individualios naudojimo teisės atitiktų šios direktyvos 5, 6, 7 straipsnius ir I priedą ne vėliau kaip per dvejus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo.
  2.   Jeigu, taikant 1 dalį, susiaurėja teisės ar sutrumpėja įpareigojimų galiojimo terminas pagal jau galiojančias bendrąsias ir individualias naudojimo teises, valstybės narės gali pratęsti šių teisių ir įpareigojimų galiojimą ne ilgiau kaip iki 2012 m. rugsėjo 30 d.║, jei tai neturi įtakos kitų įmonių teisėms pagal Bendrijos teisę. Apie tokius pratęsimus valstybės narės praneša Komisijai ir nurodo jų priežastis.“ |
| --- | --- |

10)

10)

17 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.   Nepažeisdamos Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 9a straipsnio, valstybės narės užtikrina, kad ║ 2009 m. gruodžio 31 d.║ jau naudojami bendrosios ir individualios naudojimo teisės atitiktų šios direktyvos 5, 6, 7 straipsnius ir I priedą ne vėliau kaip per dvejus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

2.   Jeigu, taikant 1 dalį, susiaurėja teisės ar sutrumpėja įpareigojimų galiojimo terminas pagal jau galiojančias bendrąsias ir individualias naudojimo teises, valstybės narės gali pratęsti šių teisių ir įpareigojimų galiojimą ne ilgiau kaip iki 2012 m. rugsėjo 30 d.║, jei tai neturi įtakos kitų įmonių teisėms pagal Bendrijos teisę. Apie tokius pratęsimus valstybės narės praneša Komisijai ir nurodo jų priežastis.“

2012

| 11) | Priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nurodyta šios direktyvos I priede; |
| --- | --- |

11)

11)

Priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nurodyta šios direktyvos I priede;

4 straipsnis

4 straipsnis

Panaikinimas

Panaikinimas

Reglamentas (EB) Nr. 2887/2000 panaikinamas.

5 straipsnis

5 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip ... (27) įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų priemonių tekstą.

27

priemonių

Jos taiko šias priemones ... (28).

priemones

28

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodų darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.

6 straipsnis

6 straipsnis

Įsigaliojimas

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja kitą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

7 straipsnis

7 straipsnis

Adresatai

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ║,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 224, 2008 8 30, p. 50.

1

(2)  OL C 257, 2008 10 9, p. 51.

2

(3)  2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2009 m. vasario 16 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 103 E, 2009 5 5, p. 1) ir 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento pozicija.

3

2009 m. vasario 16 d.

(OL C 103 E, 2009 5 5, p. 1)

2009 m. gegužės 6 d

(4)  OL L 108, 2002 4 24, p. 33.

4

(5)  OL L 108, 2002 4 24, p. 7.

5

(6)  OL L 108, 2002 4 24, p. 21.

6

(7)  OL L 108, 2002 4 24, p. 51.

7

(8)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

8

(9)  OL L ...

9

(10)  OL L 91, 1999 4 7, p. 10.

10

(11)  OL L 108, 2002 4 24, p. 1.

11

(12)  

  OL L 198, 2002 7 27, p. 49.

12

OL L 198, 2002 7 27, p. 49.

(13)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 460/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 1).

13

(14)  
  2003 m. vasario 11 d. Komisijos rekomendacija dėl atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų elektroninių ryšių sektoriuje, kuria remiantis leidžiamas ex ante reguliavimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (OL L 114, 2003 5 8, p. 45).

14

2003 m. vasario 11 d. Komisijos rekomendacija dėl atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų elektroninių ryšių sektoriuje, kuria remiantis leidžiamas

reguliavimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (OL L 114, 2003 5 8, p. 45).

(15)  OL L 336, 2000 12 30, p. 4.

15

(16)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

16

(17)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.“

17

(18)  ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. .../2009 dėl Europos
  elektroninių ryšių
  reguliuotojų
  institucijos (EERRI) ir Biuro
  įsteigimo

18

elektroninių ryšių

institucijos (EERRI) ir Biuro

(19)  OL L 198, 2002 7 27, p. 49.“

19

(20)  Šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę data.

20

Šios direktyvos

(21)  Šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę data.

21

Šios direktyvos

(22)  Šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę data.

22

Šios direktyvos

(23)  OL L 24, 1998 1 30, p. 1.

23

(24)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.“;

24

(25)  ... ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. .../2009 [dėl Europos
  elektroninių ryšių
  reguliuotojų
  institucijos (EERRI) ir Biuro
  įsteigimo]“

25

[

elektroninių ryšių

institucijos (EERRI) ir Biuro

]“

(26)  
  Gali būti, kad vengiant visuomenės saugumo problemų ši informacija bus prieinama tik suinteresuotosioms šalims.“;

26

Gali būti, kad vengiant visuomenės saugumo problemų ši informacija bus prieinama tik suinteresuotosioms šalims.“;

(27)  
  po 18 mėn. nuo šio iš dalies keičiančio akto priėmimo dienos.

27

po 18 mėn. nuo šio iš dalies keičiančio akto priėmimo dienos.

(28)  
  praėjus vienai dienai nuo pirmojoje pastraipoje minimos dienos

28

praėjus vienai dienai nuo pirmojoje pastraipoje minimos dienos

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisPRIEDAS

Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyva) priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1. | Pirma pastraipa pakeičiama šia antrašte:
  „Šiame priede išvardytos sąlygos – tai pats didžiausias sąrašas sąlygų, kurios gali būti nustatomos bendrosioms teisėms (A dalis), teisėms naudoti radijo dažnius (B dalis) ir teisėms naudoti numerius (C dalis), kaip nurodyta 6 straipsnio 1 dalyje ir 11 straipsnio 1 dalies a punkte, ir kurios yra leistinos pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 5, 6, 7, 8 ir 9 straipsnius.“; |
| --- | --- |

1.

Pirma pastraipa pakeičiama šia antrašte:

„Šiame priede išvardytos sąlygos – tai pats didžiausias sąrašas sąlygų, kurios gali būti nustatomos bendrosioms teisėms (A dalis), teisėms naudoti radijo dažnius (B dalis) ir teisėms naudoti numerius (C dalis), kaip nurodyta 6 straipsnio 1 dalyje ir 11 straipsnio 1 dalies a punkte, ir kurios yra leistinos pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 5, 6, 7, 8 ir 9 straipsnius.“;

| 2. | A dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | 4 punktas pakeičiamas taip:






  „4. | Galimybė galutiniams paslaugų gavėjams paskambinti į nacionalinio numeracijos plano numerius, Europos telefonijos numeracijos erdvės numerius, nemokamo tarptautinio telefono ryšio ir, kai tai įmanoma techniniu ir ekonominiu požiūriu, kitų valstybių narių numeracijos planuose galiojančius numerius, bei sąlygos pagal Direktyvą 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva).“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A dalis iš dalies keičiama taip:

a)

4 punktas pakeičiamas taip:

„4.

Galimybė galutiniams paslaugų gavėjams paskambinti į nacionalinio numeracijos plano numerius, Europos telefonijos numeracijos erdvės numerius, nemokamo tarptautinio telefono ryšio ir, kai tai įmanoma techniniu ir ekonominiu požiūriu, kitų valstybių narių numeracijos planuose galiojančius numerius, bei sąlygos pagal Direktyvą 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva).“;

| b) | 7 punktas pakeičiamas taip:






  „7. | Asmens duomenų ir privatumo apsauga, skirta elektroninių ryšių sektoriui, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB (Direktyvą dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (1) |
| --- | --- | --- |

b)

7 punktas pakeičiamas taip:

„7.

Asmens duomenų ir privatumo apsauga, skirta elektroninių ryšių sektoriui, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB (Direktyvą dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (1)

| c) | 8 punktas pakeičiamas taip:






  „8. | Vartotojų apsaugos taisyklės, skirtos elektroninių ryšių sektoriui, įskaitant sąlygas pagal Direktyvą 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva), ir prieinamumo sąlygos neįgaliems paslaugų gavėjams pagal šios direktyvos 7 straipsnį.“; |
| --- | --- | --- |

c)

8 punktas pakeičiamas taip:

„8.

Vartotojų apsaugos taisyklės, skirtos elektroninių ryšių sektoriui, įskaitant sąlygas pagal Direktyvą 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva), ir prieinamumo sąlygos neįgaliems paslaugų gavėjams pagal šios direktyvos 7 straipsnį.“;

| d) | 11 punkte žodžiai „Direktyvą 97/66/EB“ pakeičiami žodžiais „Direktyvą 2002/58/EB“; |
| --- | --- |

d)

11 punkte žodžiai „Direktyvą 97/66/EB“ pakeičiami žodžiais „Direktyvą 2002/58/EB“;

| e) | Įterpiamas šis punktas:






  „11a. | Valdžios institucijų pranešimų plačiajai visuomenei, skirtų įspėti visuomenę apie tiesioginį pavojų arba sumažinti didžiulių katastrofų pasekmes naudojimo sąlygos.“; |
| --- | --- | --- |

e)

Įterpiamas šis punktas:

„11a.

Valdžios institucijų pranešimų plačiajai visuomenei, skirtų įspėti visuomenę apie tiesioginį pavojų arba sumažinti didžiulių katastrofų pasekmes naudojimo sąlygos.“;

| f) | 12 punktas pakeičiamas taip:






  „12. | Naudojimo sąlygos didelių nelaimių ar nacionalinių ekstremalių situacijų atveju siekiant užtikrinti ryšį tarp pagalbos tarnybų ir valdžios institucijų.“; |
| --- | --- | --- |

f)

12 punktas pakeičiamas taip:

„12.

Naudojimo sąlygos didelių nelaimių ar nacionalinių ekstremalių situacijų atveju siekiant užtikrinti ryšį tarp pagalbos tarnybų ir valdžios institucijų.“;

| g) | 16 punktas pakeičiamas taip:






  „16. | Viešųjų tinklų apauga nuo neteisėtos prisijungimo pagal Direktyvą 2002/58/EB (Direktyvą dėl privatumo ir elektroninių ryšių).“; |
| --- | --- | --- |

g)

16 punktas pakeičiamas taip:

„16.

Viešųjų tinklų apauga nuo neteisėtos prisijungimo pagal Direktyvą 2002/58/EB (Direktyvą dėl privatumo ir elektroninių ryšių).“;

| h) | Įtraukiamas šis 9 punktas:






  „19. | Skaidrumo įpareigojimai, nustatyti
  viešuosius elektroninių ryšių tinklus teikiančioms
  įmonėms,
  kurios teikia
  elektroninių ryšių paslaugas, kuriomis gali naudotis visuomenė, siekiant užtikrinti ryšių galutinę sąveiką pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 8 straipsnyje išdėstytus tikslus ir principus, informacijos apie
  bet kokias prieigos prie paslaugų ir programų ir (arba) jų naudojimo suvaržymo sąlygas, jei tokias sąlygas leidžia taikyti valstybės narės, laikydamosi Bendrijos teisės aktų,
  atskleidimas; prireikus ir kai tinkama – galimybė nacionalinėms reguliavimo institucijoms gauti šią informaciją, būtiną šios atskleistos informacijos tikslumui patikrinti.“ |
| --- | --- | --- |

h)

Įtraukiamas šis 9 punktas:

„19.

Skaidrumo įpareigojimai, nustatyti
  viešuosius elektroninių ryšių tinklus teikiančioms
  įmonėms,
  kurios teikia
  elektroninių ryšių paslaugas, kuriomis gali naudotis visuomenė, siekiant užtikrinti ryšių galutinę sąveiką pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 8 straipsnyje išdėstytus tikslus ir principus, informacijos apie
  bet kokias prieigos prie paslaugų ir programų ir (arba) jų naudojimo suvaržymo sąlygas, jei tokias sąlygas leidžia taikyti valstybės narės, laikydamosi Bendrijos teisės aktų,
  atskleidimas; prireikus ir kai tinkama – galimybė nacionalinėms reguliavimo institucijoms gauti šią informaciją, būtiną šios atskleistos informacijos tikslumui patikrinti.“

| 3. | B dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | 1 punktas pakeičiamas taip:






  „1. | Įpareigojimas teikti paslaugą ar naudoti tam tikros rūšies technologiją, kuriai naudoti suteiktos dažnio naudojimo teisės, atitinkamais atvejais įskaitant aprėpties ir kokybės reikalavimus.“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

B dalis iš dalies keičiama taip:

a)

1 punktas pakeičiamas taip:

„1.

Įpareigojimas teikti paslaugą ar naudoti tam tikros rūšies technologiją, kuriai naudoti suteiktos dažnio naudojimo teisės, atitinkamais atvejais įskaitant aprėpties ir kokybės reikalavimus.“;

| b) | 2 punktas pakeičiamas taip:






  „2. | Rezultatyvus ir veiksmingas dažnių naudojimas pagal Direktyvą 2002/21/EB (Pagrindų direktyva).“; |
| --- | --- | --- |

b)

2 punktas pakeičiamas taip:

„2.

Rezultatyvus ir veiksmingas dažnių naudojimas pagal Direktyvą 2002/21/EB (Pagrindų direktyva).“;

| c) | Įtraukiamas šis 9 punktas:






  „9. | Įpareigojimai, būdingi eksperimentiniam radijo dažnių naudojimui.“; |
| --- | --- | --- |

c)

Įtraukiamas šis 9 punktas:

„9.

Įpareigojimai, būdingi eksperimentiniam radijo dažnių naudojimui.“;

| 4. | C dalies 1 punktas pakeičiamas taip:






  „1. | Paslaugos, kuriai bus naudojamas numeris, nurodymas, įskaitant visus reikalavimus, susijusius su tos paslaugos teikimu ir, siekiant išvengti abejonių, tarifų nustatymo principai ir didžiausios kainos, kurie gali būti taikomi konkrečiam numerių intervalui, siekiant užtikrinti vartotojų apsaugą pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnio 4 dalies b punktą.“. |
| --- | --- | --- |

4.

C dalies 1 punktas pakeičiamas taip:

„1.

Paslaugos, kuriai bus naudojamas numeris, nurodymas, įskaitant visus reikalavimus, susijusius su tos paslaugos teikimu ir, siekiant išvengti abejonių, tarifų nustatymo principai ir didžiausios kainos, kurie gali būti taikomi konkrečiam numerių intervalui, siekiant užtikrinti vartotojų apsaugą pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnio 4 dalies b punktą.“.

---

(1)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.“;

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/309 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/309

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisEuropos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (EERRI) ir Biuras ***II

P6_TA(2009)0362

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos telekomunikacijų reguliuotojų grupės (GERT) įsteigimo (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD))

2010/C 212 E/42

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (16498/1/2008 – C6-0067/2009),

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0699) per pirmąjį svarstymą (1),

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2008)0720),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 62 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A6-0271/2009),

| 1. | pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrajai pozicijai su pakeitimais;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, 2008 9 24, P6_TA(2008)0450.

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisP6_TC2-COD(2007)0249

Europos Parlamento pozicija, priimta per antrąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (EERRI) ir Biuro įsteigimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija antrajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. 1211/2009.)

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/310 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/310

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisDažnių juostos judriajam ryšiui ***I

P6_TA(2009)0363

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 87/372/EEB dėl dažnių juostų, kurios turi būti paliktos viešajam paneuropiniam koriniam skaitmeniniam antžeminiam judriajam ryšiui suderintai diegti Bendrijoje (COM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD))

2010/C 212 E/43

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0762),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0452/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A6-0276/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisP6_TC1-COD(2008)0214

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 87/372/EEB dėl dažnių juostų, kurios turi būti paliktos viešajam paneuropiniam koriniam skaitmeniniam antžeminiam judriajam ryšiui suderintai diegti Bendrijoje

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2009/114/EB.)

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/311 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/311

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisVienodas požiūris į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris ***I

P6_TA(2009)0364

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo ir Direktyvos 86/613/EEB panaikinimo (COM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD))

2010/C 212 E/44

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0636),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 141 straipsnio 3 dalį, pagal kurias Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6–0341/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones (A6–0258/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisP6_TC1-COD(2008)0192

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo ir Tarybos direktyvos 86/613/EEB panaikinimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 141 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ║,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | 1986 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyva 86/613/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris, kurie verčiasi savarankiška darbo veikla, įskaitant žemės ūkyje, principo taikymo ir dėl savarankiškai dirbančių moterų apsaugos nėštumo ir motinystės metu, įgyvendinimo (4) užtikrinama, kad vienodo požiūrio į vyrus ir moteris, kurie dirba savarankiškai arba padeda savarankiškai dirbantiems asmenims, principas būtų taikomas valstybėse narėse. Savarankiškai dirbančių asmenų ir sutuoktinių pagalbininkų atžvilgiu Direktyva 86/613/EEB nebuvo labai veiksminga ir jos taikymo sritis turėtų būti persvarstyta, nes diskriminacijos dėl lyties ir priekabiavimo atvejų pasitaiko ne tik tarp nuolatinį atlyginimą gaunančių darbuotojų, bet ir kitose srityse. Siekiant aiškumo ši direktyva turėtų pakeisti Direktyvą 86/613/EEB. |
| --- | --- |

(1)

1986 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyva 86/613/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris, kurie verčiasi savarankiška darbo veikla, įskaitant žemės ūkyje, principo taikymo ir dėl savarankiškai dirbančių moterų apsaugos nėštumo ir motinystės metu, įgyvendinimo (4) užtikrinama, kad vienodo požiūrio į vyrus ir moteris, kurie dirba savarankiškai arba padeda savarankiškai dirbantiems asmenims, principas būtų taikomas valstybėse narėse. Savarankiškai dirbančių asmenų ir sutuoktinių pagalbininkų atžvilgiu Direktyva 86/613/EEB nebuvo labai veiksminga ir jos taikymo sritis turėtų būti persvarstyta, nes diskriminacijos dėl lyties ir priekabiavimo atvejų pasitaiko ne tik tarp nuolatinį atlyginimą gaunančių darbuotojų, bet ir kitose srityse. Siekiant aiškumo ši direktyva turėtų pakeisti Direktyvą 86/613/EEB.

| (2) | Siekdama gerinti lyčių lygybės valdymą savo 2006 m. kovo 1 d. komunikate „Moterų ir vyrų lygybės gairės 2006-2010“
   (5)
  Komisija paskelbė persvarstysianti galiojančius ES teisės aktus dėl lyčių lygybės, kurie nebuvo įtraukti į 2005 m. naujos redakcijos dokumentų sąrašą ir, jei būtina, juos papildys, atnaujins arba performuluos. Direktyva 86/613/EEB į šį sąrašą įtraukta nebuvo. |
| --- | --- |

(2)

Siekdama gerinti lyčių lygybės valdymą savo 2006 m. kovo 1 d. komunikate „Moterų ir vyrų lygybės gairės 2006-2010“
   (5)
  Komisija paskelbė persvarstysianti galiojančius ES teisės aktus dėl lyčių lygybės, kurie nebuvo įtraukti į 2005 m. naujos redakcijos dokumentų sąrašą ir, jei būtina, juos papildys, atnaujins arba performuluos. Direktyva 86/613/EEB į šį sąrašą įtraukta nebuvo.

| (3) | Taryba savo išvadose 2007 m. gruodžio 5–6 d.„Moterų ir vyrų subalansuotas vaidmuo užimtumo, augimo ir socialinės sanglaudos srityje“ (6) paragino Komisiją „apsvarstyti būtinybę prireikus patikslinti Direktyvą 86/613/EEB, kad būtų užtikrintos savarankiškai dirbančių asmenų ir jiems padedančių sutuoktinių teisės, susijusios su motinyste ir tėvyste“. |
| --- | --- |

(3)

Taryba savo išvadose 2007 m. gruodžio 5–6 d.„Moterų ir vyrų subalansuotas vaidmuo užimtumo, augimo ir socialinės sanglaudos srityje“ (6) paragino Komisiją „apsvarstyti būtinybę prireikus patikslinti Direktyvą 86/613/EEB, kad būtų užtikrintos savarankiškai dirbančių asmenų ir jiems padedančių sutuoktinių teisės, susijusios su motinyste ir tėvyste“.

| (4) | Europos Parlamentas nuolat ragina Komisiją persvarstyti Direktyvą 86/613/EEB, visų pirma dėl to, kad
  būtų sustiprinta savarankiškai dirbančių moterų apsauga motinystės metu ir
  pagerėtų žemės ūkyje,
  amatininkystės srityje, prekyboje, mažosiose ir vidutinėse įmonėse
  dirbančių
  ir laisvųjų profesijų atstovų sutuoktinių pagalbininkų padėtis. |
| --- | --- |

(4)

Europos Parlamentas nuolat ragina Komisiją persvarstyti Direktyvą 86/613/EEB, visų pirma dėl to, kad
  būtų sustiprinta savarankiškai dirbančių moterų apsauga motinystės metu ir
  pagerėtų žemės ūkyje,
  amatininkystės srityje, prekyboje, mažosiose ir vidutinėse įmonėse
  dirbančių
  ir laisvųjų profesijų atstovų sutuoktinių pagalbininkų padėtis.

| (5) | Europos Parlamentas 1997 m. vasario 21 d. rezoliucijoje dėl savarankiškai dirbančių asmenų sutuoktinių pagalbininkų (7) pasiūlė privaloma tvarka registruoti sutuoktinius pagalbininkus, kad jie nebebūtų nematomi darbuotojai, ir numatyti valstybėms narėms prievolę suteikti sutuoktiniams pagalbininkams galimybę apsidrausti tokiu pačiu sveikatos, invalidumo ir senatvės draudimu kaip ir savarankiškai dirbantys asmenys. |
| --- | --- |

(5)

Europos Parlamentas 1997 m. vasario 21 d. rezoliucijoje dėl savarankiškai dirbančių asmenų sutuoktinių pagalbininkų (7) pasiūlė privaloma tvarka registruoti sutuoktinius pagalbininkus, kad jie nebebūtų nematomi darbuotojai, ir numatyti valstybėms narėms prievolę suteikti sutuoktiniams pagalbininkams galimybę apsidrausti tokiu pačiu sveikatos, invalidumo ir senatvės draudimu kaip ir savarankiškai dirbantys asmenys.

| (6) | Komunikate „Atnaujinta socialinė darbotvarkė. Galimybės, prieinamumas ir solidarumas XXI a. Europoje“ (8), Komisija patvirtino poreikį imtis veiksmų mažinti lyčių nelygybę verslininkystės srityje bei gerinti darbo ir asmeninio gyvenimo suderinamumą. |
| --- | --- |

(6)

Komunikate „Atnaujinta socialinė darbotvarkė. Galimybės, prieinamumas ir solidarumas XXI a. Europoje“ (8), Komisija patvirtino poreikį imtis veiksmų mažinti lyčių nelygybę verslininkystės srityje bei gerinti darbo ir asmeninio gyvenimo suderinamumą.

| (7) | Šiuo metu galioja daug su vienodo požiūrio principo įgyvendinimu susijusių teisės aktų, taikomų savarankiško darbo srityje, visų pirma – 1978 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyva 79/7/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo nuoseklaus įgyvendinimo socialinės apsaugos srityje (9) bei 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija) (10). Todėl ši direktyva neturėtų būti taikoma srityse, kuriose taikomos kitos direktyvos. |
| --- | --- |

(7)

Šiuo metu galioja daug su vienodo požiūrio principo įgyvendinimu susijusių teisės aktų, taikomų savarankiško darbo srityje, visų pirma – 1978 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyva 79/7/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo nuoseklaus įgyvendinimo socialinės apsaugos srityje (9) bei 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija) (10). Todėl ši direktyva neturėtų būti taikoma srityse, kuriose taikomos kitos direktyvos.

| (8) | Ši direktyva turėtų būti taikoma savarankiškai dirbantiems asmenims ir sutuoktiniams pagalbininkams, nes tiek vieni, tiek kiti užsiima verslu. |
| --- | --- |

(8)

Ši direktyva turėtų būti taikoma savarankiškai dirbantiems asmenims ir sutuoktiniams pagalbininkams, nes tiek vieni, tiek kiti užsiima verslu.

| (9) | Reikėtų aiškiai nustatyti sutuoktinių pagalbininkų profesinį statusą ir apibrėžti jų teises. |
| --- | --- |

(9)

Reikėtų aiškiai nustatyti sutuoktinių pagalbininkų profesinį statusą ir apibrėžti jų teises.

| (10) | Direktyva neturėtų būti taikoma tose srityse, kurioms taikomos kitos vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo įgyvendinimo direktyvos, ypač 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyva 2004/113/EB įgyvendinanti vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo
   (11). Visų pirma, Direktyvos 2004/113/EB 5 straipsnis ir toliau taikomas draudimo ir susijusioms finansinėms paslaugoms. |
| --- | --- |

(10)

Direktyva neturėtų būti taikoma tose srityse, kurioms taikomos kitos vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo įgyvendinimo direktyvos, ypač 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyva 2004/113/EB įgyvendinanti vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo
   (11). Visų pirma, Direktyvos 2004/113/EB 5 straipsnis ir toliau taikomas draudimo ir susijusioms finansinėms paslaugoms.

| (11) | Siekiant išvengti diskriminavimo dėl lyties, ši direktyva turėtų būti taikoma tiek tiesioginiam, tiek netiesioginiam diskriminavimui. Priekabiavimas ir seksualinis priekabiavimas turėtų būti laikomi diskriminavimu, taigi ir draudžiami. |
| --- | --- |

(11)

Siekiant išvengti diskriminavimo dėl lyties, ši direktyva turėtų būti taikoma tiek tiesioginiam, tiek netiesioginiam diskriminavimui. Priekabiavimas ir seksualinis priekabiavimas turėtų būti laikomi diskriminavimu, taigi ir draudžiami.

| (12) | Valstybės narės pagal Sutarties 141 straipsnio 4 dalį gali toliau taikyti arba tvirtinti priemones, kuriomis būtų suteikiama tam tikrų pranašumų, kad nepakankamai atstovaujamai lyčiai būtų lengviau verstis profesine veikla arba kad būtų užkirstas kelias profesinės veiklos sunkumams ar už juos būtų kompensuojama. Iš esmės
  šios vadinamosios pozityviosios diskriminacijos
  priemonės, skirtos vyrų ir moterų lygybei užtikrinti, praktiškai neturėtų būti laikomos teisinio vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principo pažeidimu. |
| --- | --- |

(12)

Valstybės narės pagal Sutarties 141 straipsnio 4 dalį gali toliau taikyti arba tvirtinti priemones, kuriomis būtų suteikiama tam tikrų pranašumų, kad nepakankamai atstovaujamai lyčiai būtų lengviau verstis profesine veikla arba kad būtų užkirstas kelias profesinės veiklos sunkumams ar už juos būtų kompensuojama. Iš esmės
  šios vadinamosios pozityviosios diskriminacijos
  priemonės, skirtos vyrų ir moterų lygybei užtikrinti, praktiškai neturėtų būti laikomos teisinio vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principo pažeidimu.

| (13) | Vienodo požiūrio principo taikymas savarankiško darbo srityje reiškia, kad negali būti diskriminacijos, susijusios su įmonių steigimu,
  valdymu,
  įrengimu ar plėtra arba bet kokia kita savarankiška veikla. |
| --- | --- |

(13)

Vienodo požiūrio principo taikymas savarankiško darbo srityje reiškia, kad negali būti diskriminacijos, susijusios su įmonių steigimu,
  valdymu,
  įrengimu ar plėtra arba bet kokia kita savarankiška veikla.

| (14) | Būtina užtikrinti, kad sutuoktinių ar pagal nacionalinę teisę pripažintų sugyventinių įmonių steigimo sąlygose nebūtų diskriminacijos dėl šeiminės ar šeimos padėties.
  Šios direktyvos taikymo tikslais sąvokos „šeiminė padėtis“ ir „šeimos verslas“ turėtų būti aiškinamos atsižvelgiant į partnerystės pripažinimą pagal atitinkamus Europos bendrijų Europos Teisingumo Teismo sprendimus. |
| --- | --- |

(14)

Būtina užtikrinti, kad sutuoktinių ar pagal nacionalinę teisę pripažintų sugyventinių įmonių steigimo sąlygose nebūtų diskriminacijos dėl šeiminės ar šeimos padėties.
  Šios direktyvos taikymo tikslais sąvokos „šeiminė padėtis“ ir „šeimos verslas“ turėtų būti aiškinamos atsižvelgiant į partnerystės pripažinimą pagal atitinkamus Europos bendrijų Europos Teisingumo Teismo sprendimus.

| (15) | Atsižvelgiant į sutuoktinių pagalbininkų indėlį į šeimos verslą, ▐ turėtų būti suteikiama bent tokia pati socialinė apsauga ir sudaromos tokios pačios sąlygos ▐, kaip ir savarankiškai dirbantiems asmenims. Valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, kad suteiktų tokią galimybę. Bet kuriuo atveju ▐ sutuoktinių pagalbininkų apsaugos lygis
  turėtų
  būti proporcingas
  jų
  dalyvavimui
  savarankiškai dirbančių asmenų veikloje
  – šeimos versle. |
| --- | --- |

(15)

Atsižvelgiant į sutuoktinių pagalbininkų indėlį į šeimos verslą, ▐ turėtų būti suteikiama bent tokia pati socialinė apsauga ir sudaromos tokios pačios sąlygos ▐, kaip ir savarankiškai dirbantiems asmenims. Valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, kad suteiktų tokią galimybę. Bet kuriuo atveju ▐ sutuoktinių pagalbininkų apsaugos lygis
  turėtų
  būti proporcingas
  jų
  dalyvavimui
  savarankiškai dirbančių asmenų veikloje
  – šeimos versle.

| (16) | Dėl ekonominio ir fizinio nėščių savarankiškai dirbančių moterų ir sutuoktinių pagalbininkių pažeidžiamumo būtina suteikti teisę į motinystės atostogas, kurių dalį turėtų sudaryti privalomos atostogos. Nustatyti įmokų dydį ir pašalpų bei išmokų mokėjimo tvarką ir toliau priklausys pačių valstybių narių kompetencijai, tačiau jos privalės laikytis minimalių Direktyva nustatytų reikalavimų. Atsižvelgiant į ypatingą savarankiškai dirbančių asmenų ir sutuoktinių pagalbininkų padėtį, jiems turėtų būti suteikta galimybė priimti galutinį sprendimą, ar pasinaudoti teise į motinystės atostogas. |
| --- | --- |

(16)

Dėl ekonominio ir fizinio nėščių savarankiškai dirbančių moterų ir sutuoktinių pagalbininkių pažeidžiamumo būtina suteikti teisę į motinystės atostogas, kurių dalį turėtų sudaryti privalomos atostogos. Nustatyti įmokų dydį ir pašalpų bei išmokų mokėjimo tvarką ir toliau priklausys pačių valstybių narių kompetencijai, tačiau jos privalės laikytis minimalių Direktyva nustatytų reikalavimų. Atsižvelgiant į ypatingą savarankiškai dirbančių asmenų ir sutuoktinių pagalbininkų padėtį, jiems turėtų būti suteikta galimybė priimti galutinį sprendimą, ar pasinaudoti teise į motinystės atostogas.

| (17) | Atsižvelgiant į savarankiškos veiklos ypatumus, savarankiškai dirbančioms moterims ir sutuoktinėms pagalbininkėms, kiek įmanoma, turėtų būti suteikta galimybė ▐,
  kartu su finansine išmoka, per motinystės atostogas naudotis laikino pavadavimo paslaugomis. |
| --- | --- |

(17)

Atsižvelgiant į savarankiškos veiklos ypatumus, savarankiškai dirbančioms moterims ir sutuoktinėms pagalbininkėms, kiek įmanoma, turėtų būti suteikta galimybė ▐,
  kartu su finansine išmoka, per motinystės atostogas naudotis laikino pavadavimo paslaugomis.

| (18) | Socialinės rūpybos sistemos veiksmingumo ir efektyvumo didinimas, ypač teikiant geresnes paskatas, geriau administruojant ir vertinant bei nustatant išlaidų programų prioritetus, tapo itin svarbus siekiant užtikrinti ilgalaikį finansinį Europos socialinių modelių tvarumą. ▐ |
| --- | --- |

(18)

Socialinės rūpybos sistemos veiksmingumo ir efektyvumo didinimas, ypač teikiant geresnes paskatas, geriau administruojant ir vertinant bei nustatant išlaidų programų prioritetus, tapo itin svarbus siekiant užtikrinti ilgalaikį finansinį Europos socialinių modelių tvarumą. ▐

| (19) | Asmenims, patyrusiems diskriminaciją dėl lyties, turėtų būti suteikiamos adekvačios teisinės apsaugos priemonės. Siekiant garantuoti veiksmingesnę apsaugą, asociacijoms, organizacijoms ir kitiems juridiniams asmenims turėtų būti suteikta teisė dalyvauti teismo procesuose kaip nukentėjusio atstovams arba kaip jo rėmėjams, kaip tai nustato valstybės narės, nepažeidžiant nacionalinių teismo proceso taisyklių, kuriomis reglamentuojamas atstovavimas ir gynyba teismuose. |
| --- | --- |

(19)

Asmenims, patyrusiems diskriminaciją dėl lyties, turėtų būti suteikiamos adekvačios teisinės apsaugos priemonės. Siekiant garantuoti veiksmingesnę apsaugą, asociacijoms, organizacijoms ir kitiems juridiniams asmenims turėtų būti suteikta teisė dalyvauti teismo procesuose kaip nukentėjusio atstovams arba kaip jo rėmėjams, kaip tai nustato valstybės narės, nepažeidžiant nacionalinių teismo proceso taisyklių, kuriomis reglamentuojamas atstovavimas ir gynyba teismuose.

| (20) | Savarankiškai dirbančių asmenų ir sutuoktinių pagalbininkų apsauga
  nuo diskriminacijos dėl lyties turėtų būti stiprinama kiekvienoje valstybėje narėje įsteigiant įstaigą,
  kompetentingą
  analizuoti susijusias problemas, ieškoti galimų sprendimų ir teikti praktinę pagalbą nukentėjusiems asmenims. |
| --- | --- |

(20)

Savarankiškai dirbančių asmenų ir sutuoktinių pagalbininkų apsauga
  nuo diskriminacijos dėl lyties turėtų būti stiprinama kiekvienoje valstybėje narėje įsteigiant įstaigą,
  kompetentingą
  analizuoti susijusias problemas, ieškoti galimų sprendimų ir teikti praktinę pagalbą nukentėjusiems asmenims.

| (21) | Veiksmų, kurių reikia imtis, tikslų – t. y. užtikrinti bendrą aukštą apsaugos nuo diskriminacijos lygį visose valstybėse narėse – valstybės narės negali deramai pasiekti, todėl šie tikslai gali būti geriau pasiekti Bendrijos lygmeniu, taigi Bendrija gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Remiantis tame pačiame straipsnyje įtvirtintu proporcingumo principu, šioje direktyvoje nenumatoma daugiau nei būtina šiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(21)

Veiksmų, kurių reikia imtis, tikslų – t. y. užtikrinti bendrą aukštą apsaugos nuo diskriminacijos lygį visose valstybėse narėse – valstybės narės negali deramai pasiekti, todėl šie tikslai gali būti geriau pasiekti Bendrijos lygmeniu, taigi Bendrija gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Remiantis tame pačiame straipsnyje įtvirtintu proporcingumo principu, šioje direktyvoje nenumatoma daugiau nei būtina šiems tikslams pasiekti,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šia direktyva nustatomas pagrindas valstybėse narėse taikyti vienodo požiūrio į vyrus ir moteris, kurie dirba savarankiškai arba padeda savarankiškai dirbantiems asmenims, principą į direktyvas 2006/54/EB ir 79/7/EEB neįtrauktose srityse.

2.   Ši direktyva taikoma savarankiškai dirbantiems asmenims ir jų sutuoktiniams pagalbininkams.

3.   Vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principas dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo ir toliau įgyvendinamas pagal Direktyvą 2004/113/EB.

2 straipsnis

Apibrėžtys

║ Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

a)   savarankiškai dirbantis asmuo– bet kuris asmuo, nacionalinių įstatymų nustatyta tvarka besiverčiantis veikla, už kurią jis gauna atlygį, įskaitant ūkininkus, ▐ laisvųjų profesijų atstovus,
  amatininkus, prekybininkus ir asmenis, dirbančius mažosiose ir vidutinėse įmonėse
  ;

b)   sutuoktiniai pagalbininkai– savarankiškai dirbančių asmenų sutuoktiniai arba pagal nacionalinę teisę pripažinti sugyventiniai, kurie nebūdami jų darbuotojai ar verslo partneriai nuolat nacionaliniuose įstatymuose nustatytomis sąlygomis dalyvauja savarankiškai dirbančio asmens veikloje ir atlieka tas pačias ar papildomas užduotis;

c)   tiesioginė diskriminacija– elgesys su asmeniu, kai dėl jo lyties sudaromos ne tokios palankios sąlygos, negu panašiomis aplinkybėmis yra, buvo ar būtų sudarytos kitam asmeniui;

d)   netiesioginė diskriminacija– kai dėl akivaizdžiai neutralios nuostatos, kriterijaus ar praktikos vienos lyties asmenys atsiduria tam tikroje prastesnėje padėtyje nei kitos lyties asmenys, išskyrus atvejus, kai tą nuostatą, kriterijų ar praktiką objektyviai pateisina teisėtas tikslas, o šio tikslo siekiama tinkamomis ir būtinomis priemonėmis;

e)   priekabiavimas– nepageidaujamas elgesys, kuriuo dėl asmens lyties siekiama įžeisti arba įžeidžiamas žmogaus orumas ir siekiama sukurti bauginamą, priešišką, menkinamą, žeminamą ar užgaulią aplinką arba tokia aplinka sukuriama;

f)   seksualinis priekabiavimas– bet koks nepageidaujamas žodinis, nežodinis ar fizinis seksualinio pobūdžio elgesys, kuriuo siekiama įžeisti ar įžeidžiamas asmens orumas, pirmiausiai sukuriant bauginamą, priešišką, menkinamą, žeminamą ar užgaulią aplinką.

3 straipsnis

Šeimyninės įmonės

Valstybės narės užtikrina, kad nustatant sutuoktinių ar pagal nacionalinę teisę pripažintų sugyventinių bendrovių steigimo sąlygas nebūtų diskriminuojama dėl šeiminės ar šeimos padėties. „Šeimos verslas“ tai bet kokia sutuoktinių arba pagal nacionalinę teisę pripažintų sugyventinių bendrai įsteigta įmonė. Partnerystė pripažįstama remiantis atitinkamais Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimais.

4 straipsnis

Vienodo požiūrio principas

1.   Vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principas reiškia, kad neturi būti jokios tiesioginės ar netiesioginės diskriminacijos dėl lyties, ypač dėl šeiminės ar šeimos padėties, visų pirma susijusios su įmonių steigimu,
  valdymu,
  įrengimu ar plėtra arba bet kokios kitos savarankiškos veiklos pradėjimu.

2.   Priekabiavimas ir seksualinis priekabiavimas yra laikomi diskriminacija dėl lyties ir dėl to yra draudžiami. Kai asmuo atmeta tokį elgesį arba paklūsta jam, tai negali būti pagrindas priimti sprendimą, turintį įtakos šiam asmeniui.

3.   Nurodymas diskriminuoti asmenis dėl lyties laikomas diskriminacija.

5 straipsnis

Teigiama veikla

Siekiant praktiškai užtikrinti visapusišką moterų ir vyrų lygybę, vienodo požiūrio principas nė vienai valstybei narei nedraudžia toliau taikyti arba patvirtinti konkrečių priemonių, skirtų neleisti atsirasti su lytimi susijusiems sunkumams arba jiems kompensuoti
  , pvz., kurių tikslas skatinti moterų verslą.

6 straipsnis

Įmonės steigimas

Nepažeisdamos tam tikrų sąlygų, vienodai taikomų vyrams ir moterims, ketinantiems verstis tam tikra veikla, valstybės narės imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad įmonėms, kurias steigia sutuoktiniai arba pagal nacionalinę teisę pripažinti sugyventiniai, nebūtų taikomos griežtesnės sąlygos nei tos, kurios taikomos įmonėms, steigiamoms šeimos ryšiais nesaistomų asmenų.

7 straipsnis

Sutuoktinių pagalbininkų ir sugyventinių socialinė apsauga

Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad sutuoktiniams pagalbininkams
  ir sugyventiniams
  būtų suteikta bent tokia pati socialinė apsauga ir sudaromos tokios pačios sąlygos, kaip ir savarankiškai dirbantiems asmenims.
  Jeigu pagal tam tikros valstybės narės teisės aktus socialinės apsaugos minėtiesiems asmenims taikyti neprivaloma, ši apsauga taikoma atsižvelgiant į sutuoktinių pagalbininkų ar sugyventinių prašymą.

Šiomis priemonėmis užtikrinama, kad sutuoktiniai pagalbininkai savo ruožtu tampa savarankiškai dirbantiems asmenims taikomų socialinio draudimo sistemų, apimančių sveikatos, invalidumo ir senatvės draudimą, nariais, jei jie moka tokias pat įmokas kaip savarankiškai dirbantys asmenys ir net jei jų įmokos apskaičiuojamos kaip fiksuoto dydžio sumos.

Sutuoktinių pagalbininkų socialinio draudimo įmokas turėtų būti leidžiama atskaityti iš mokesčių kaip veiklos išlaidos, taip pat kaip ir sutuoktiniui realiai išmokėtą atlyginimą, jei laikytasi dviejų sąlygų: buvo tinkamai suteiktos paslaugos ir už jas sumokėtas įprastas tokiais atvejais mokamas atlyginimas.

8 straipsnis

Motinystės atostogos

1.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad savarankiškai dirbančioms moterims ir sutuoktinėms pagalbininkėms ▐ būtų užtikrinta teisė į
  prie jų poreikių pritaikytą
  motinystės
  atostogų laikotarpį. Jos galėtų pasirinkti motinystės atostogų trukmę, tačiau šios atostogos negali būti ilgesnės nei laikotarpio, numatyto Tarybos
  Direktyvoje 92/85/EEB (12)

  , trukmė.

2.   Siekdamos užtikrinti, kad 1 dalyje nurodyti asmenys galėtų naudotis savo teise, kaip nustatyta šiame straipsnyje, valstybės narės imasi priemonių užtikrinti, kad motinystės atostogų metu būtų teikiamos atitinkamos pašalpos.

3.   2 dalyje nurodyta pašalpa yra laikoma pakankama, jei ja užtikrinamos pajamos, ne mažesnės už tas pajamas, kurias, atsižvelgiant į bet kokį nacionalinės teisės aktais nustatytą maksimumą, darbuotoja gautų nutraukusi savo darbinę veiklą dėl su sveikata susijusių priežasčių arba, jei darbuotoja tokių pajamų negauna, ne mažesnės už atitinkamą nacionaliniuose įstatymuose nustatytą pašalpą
  , dėl kurios viršutinių ribų negali būti diskriminuojama
  .

4.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad savarankiškai dirbančioms moterims ir sutuoktinėms pagalbininkėms ▐ būtų suteikiama galimybė naudotis laikino pavadavimo paslaugomis ar visomis galiojančiomis nacionalinėmis socialinėmis paslaugomis
  kartu su
  2 dalyje
  nurodyta pašalpa
  .

9 straipsnis

Sutuoktinių pagalbininkų darbo pripažinimas

Valstybės narės įsipareigoja išnagrinėti, kokioms sąlygoms esant galima būtų skatinti sutuoktinių darbo pripažinimą, ir, atsižvelgdamos į šio nagrinėjimo rezultatus, apsvarstyti visas tinkamas iniciatyvas skatinti tokį pripažinimą.

10 straipsnis

Teisių gynimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad, laikantis šioje direktyvoje nustatytų įsipareigojimų, visiems asmenims, manantiems, kad jie patyrė nuostolių ar žalos dėl vienodo požiūrio principo netaikymo, būtų prieinamos
  veiksmingos
  teisminės arba administracinės procedūros, įskaitant (kai valstybės narės mano, kad tai būtina) taikinimo procedūras, net pasibaigus įtariamiems diskriminaciniams santykiams.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad asociacijos, organizacijos arba kiti juridiniai asmenys, kurie remiantis valstybių narių nacionalinėje teisėje nustatytais kriterijais yra teisėtai suinteresuoti užtikrinti šios direktyvos nuostatų taikymą, galėtų nukentėjusio asmens vardu arba kaip jo rėmėjai, gavę to asmens sutikimą, dalyvauti teisminėse arba administracinėse procedūrose šioje direktyvoje nustatytiems įpareigojimams įgyvendinti.

3.   Šio straipsnio 1 ir 2 dalimis nepažeidžiamos nacionalinės taisyklės, kuriomis nustatomi terminai, per kuriuos turi būti pateikti ieškiniai, susiję vienodo požiūrio principu.

11 straipsnis

Kompensavimas ir žalos atlyginimas

Valstybės narės savo nacionalinėse teisinėse sistemose numato reikiamas priemones, kurios būtinos nuostoliams arba žalai, kurią dėl šioje direktyvoje apibrėžtos diskriminacijos patyrė asmuo, realiai ir veiksmingai kompensuoti ar atlyginti (kaip nustato valstybės narės), o kompensacija ar atlyginimas turi atgrasinamąjį poveikį ir yra proporcingi patirtiems nuostoliams ar padarytai žalai. Tokio kompensavimo ar atlyginimo didžiausia suma iš anksto nenustatoma.

12 straipsnis

Lygybės institucijos

1.   Valstybės narės skiria
  instituciją
  ir imasi būtiniausių priemonių, kad būtų skatinamas, analizuojamas, stebimas ir remiamas vienodas požiūris į visus asmenis nediskriminuojant dėl lyties.
  Ši įstaiga
  gali būti agentūrų, kurios nacionaliniu lygiu atsakingos už žmogaus teisių gynimą ar asmenų teisių apsaugą, arba už vienodo požiūrio principo įgyvendinimą, dalis.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad 1 dalyje
  nurodyta įstaiga
  atliktų šias užduotis:

| a) | nepažeidžiant nukentėjusiųjų ir 10 straipsnio 2 dalyje minėtų asociacijų, organizacijų ar kitų juridinių asmenų teisių, teikti nepriklausomą pagalbą diskriminacijos aukoms nagrinėjant jų skundus dėl diskriminacijos; |
| --- | --- |

a)

nepažeidžiant nukentėjusiųjų ir 10 straipsnio 2 dalyje minėtų asociacijų, organizacijų ar kitų juridinių asmenų teisių, teikti nepriklausomą pagalbą diskriminacijos aukoms nagrinėjant jų skundus dėl diskriminacijos;

| b) | atlikti nepriklausomus diskriminacijos atvejų tyrimus; |
| --- | --- |

b)

atlikti nepriklausomus diskriminacijos atvejų tyrimus;

| c) | skelbti nepriklausomas ataskaitas ir teikti rekomendacijas visais su tokia diskriminacija susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

c)

skelbti nepriklausomas ataskaitas ir teikti rekomendacijas visais su tokia diskriminacija susijusiais klausimais;

| d) | atitinkamu lygmeniu keistis turima informacija su panašiomis ES įstaigomis, pvz., Europos lyčių lygybės institutu. |
| --- | --- |

d)

atitinkamu lygmeniu keistis turima informacija su panašiomis ES įstaigomis, pvz., Europos lyčių lygybės institutu.

13 straipsnis

Lyčių aspekto integravimas

Valstybės narės, rengdamos ir įgyvendindamos įstatymus ir kitus teisės aktus, politiką ir veiklą šioje direktyvoje nurodytose srityse, skiria ypatingą dėmesį moterų ir vyrų lygybės tikslui.

14 straipsnis

Informacijos platinimas

Valstybės narės užtikrina, kad visoje jų teritorijoje suinteresuoti asmenys atitinkamų priemonių, įskaitant internetą, pagalba būtų informuojami apie nuostatas, priimtas pagal šią direktyvą, ir jau galiojančias susijusias nuostatas.

15 straipsnis

Apsaugos lygis

Šios direktyvos įgyvendinimas jokiomis aplinkybėmis nesumažina esamo valstybių narių apsaugos nuo diskriminacijos lygio šioje direktyvoje aptariamose srityse.

16 straipsnis

Ataskaitos

1.   Valstybės narės perduoda Komisijai visą turimą informaciją apie šios direktyvos taikymą iki ... (13).

Komisija parengia suvestinę ataskaitą ir pateikia ją Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip ... (14). Jei reikia, kartu su ataskaita pateikiami pasiūlymai dėl Direktyvos pakeitimo.

2.   Komisijos ataskaitoje atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų nuomonę.

17 straipsnis

Persvarstymas

Ne vėliau kaip ... (15), nurodytos 14 straipsnio 1 dalyje, Komisija iš naujo apsvarsto, kaip taikoma ši direktyva, ir prireikus pasiūlo, jos manymu, būtinus pakeitimus.

18 straipsnis

Įgyvendinimas

1.   Valstybės narės priima šios direktyvos įgyvendinimo įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie įsigalioja ne vėliau kaip ... (16). Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų tekstus bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikties lentelę.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   
  Jei tai būtina siekiant atsižvelgti
  į tam
  tikrus sunkumus
  , valstybėms narėms gali būti suteiktas papildomas ... (17) laikotarpis
  šiai direktyvai
  įgyvendinti.

3.   Valstybės narės Komisijai pateikia šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų tekstus.

19 straipsnis

Būtiniausi reikalavimai

Valstybės narės gali priimti arba toliau taikyti nuostatas, kuriomis vienodo požiūrio principas apsaugomas labiau negu numatyta šioje direktyvoje.

20 straipsnis

Panaikinimas

Direktyva 86/613/EEB panaikinama ... (16).

21 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

22 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ║ ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2009 m. kovo 24 d. nuomonė (dar neskelbta OL).

1

2009 m. kovo 24 d. nuomonė (dar neskelbta OL).

(2)  OL C, p. .

2

(3)  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento pozicija.

3

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento pozicija.

(4)  OL L 359, 1986 12 19, p. 56.

4

(5)  COM(2006)0092.

5

00

(6)  Dokumentas SOC 385 ║.

6

Dokumentas

(7)  

  OL C 85, 1997 3 17, p. 186

  .

7

OL C 85, 1997 3 17, p. 186

(8)  COM(2008)0412.

8

0

(9)  OL L 6, 1979 1 10, p. 24.

9

(10)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

10

(11)  
  OL L 373, 2004 12 21, p. 37.

11

OL L 373, 2004 12 21, p. 37.

(12)  
  OL L 348, 1992 11 28, p. 1.

12

OL L 348, 1992 11 28, p. 1.

(13)  
  Ketveri metai nuo šios direktyvos priėmimo datos.

13

Ketveri metai

(14)  
  Penkeri metai nuo šios direktyvos priėmimo datos.

14

Penkeri metai

(15)  
  Šešeri metai nuo šios direktyvos priėmimo datos.

15

Šešeri metai nuo šios direktyvos priėmimo datos.

(16)  Dešimt metų nuo šios direktyvos priėmimo datos.

16

Dešimt metų nuo šios direktyvos priėmimo datos.

(17)  
  Treji metai nuo šios direktyvos priėmimo datos.

17

Treji metai

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/320 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/320

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas ***I

P6_TA(2009)0365

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (COM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD))

2010/C 212 E/45

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0867),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 159 straipsnio 3 dalį, pagal kurias Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6–0518/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A6–0242/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisP6_TC1-COD(2008)0267

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. 546/2009.)

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/321 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/321

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisPrograma skirta ekonomikos gaivinimui teikiant Bendrijos finansinę paramą energetikos srities projektams ***I

P6_TA(2009)0366

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ekonomikos gaivinimo teikiant Bendrijos finansinę paramą energetikos srities projektams programos sukūrimo (COM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD))

2010/C 212 E/46

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0035),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 156 straipsnį ir 175 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0049/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A6-0261/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos;

| 3. | mano, kad teisėkūros pasiūlyme nurodyta orientacinė suma yra suderinama su Daugiamete finansine programa, kadangi ši programa peržiūrėta; |
| --- | --- |

3.

mano, kad teisėkūros pasiūlyme nurodyta orientacinė suma yra suderinama su Daugiamete finansine programa, kadangi ši programa peržiūrėta;

| 4. | primena, kad reikia vengti bet kokio perskirstymo, kuris turėtų neigiamą poveikį kitoms ES politikos sritims sumažinant joms skiriamas lėšas; |
| --- | --- |

4.

primena, kad reikia vengti bet kokio perskirstymo, kuris turėtų neigiamą poveikį kitoms ES politikos sritims sumažinant joms skiriamas lėšas;

| 5. | primena, kad dėl metinių sumų bus sprendžiama kasmetės biudžeto sudarymo procedūros metu, atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) 37 punkto nuostatas; |
| --- | --- |

5.

primena, kad dėl metinių sumų bus sprendžiama kasmetės biudžeto sudarymo procedūros metu, atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) 37 punkto nuostatas;

| 6. | pažymi, kad teisėkūros procesas gali būti užbaigtas, kadangi susitarta dėl programos finansavimo; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad teisėkūros procesas gali būti užbaigtas, kadangi susitarta dėl programos finansavimo;

| 7. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisP6_TC1-COD(2009)0010

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl ekonomikos gaivinimo, teikiant Bendrijos finansinę paramą energetikos srities projektams, programos sukūrimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. 663/2009.)

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisPRIEDAS

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

„Komisija pabrėžia, kad energijos vartojimo efektyvumas ir atsinaujinantieji energijos ištekliai yra ES energetikos politikos svarbiausi prioritetai tiek dėl aplinkosaugos, tiek dėl tiekimo saugumo priežasčių. Todėl šiuo reglamentu bus prisidedama prie šių prioritetų įgyvendinimo teikiant svarią paramą jūros vėjo energijos projektams.

Šiomis aplinkybėmis Komisija primena įvairias kitas naujas iniciatyvas, kuriomis remiamas energijos vartojimo efektyvumas ir atsinaujinantieji energijos ištekliai, kurias Komisija konkrečiai pasiūlė Europos ekonomikos atgaivinimo plane, kurį 2008 m. gruodžio mėn. patvirtino Europos Vadovų Taryba. Jos apima:

| | Europos regioninės plėtros fondo reglamento pakeitimą, siekiant sudaryti sąlygas skirti apie 8 mlrd. EUR investicijas energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektų įgyvendinimui gyvenamuosiuose namuose visose valstybėse narėse. Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę dėl Europos efektyviai energiją vartojančių pastatų iniciatyvos, skirtos skatinti ekologiškas technologijas ir kurti efektyviai energiją vartojančias sistemas bei medžiagas, kurios būtų naudojamos naujuose ir renovuotuose pastatuose. Šiai priemonei numatoma skirti 1 mlrd. EUR: 2010–2013 m. iš esamo EB 7-osios pamatinės programos biudžeto skirti 500 mln. EUR, o dar 500 mln. EUR skirs pramonės sektorius. |
| --- | --- |

Europos regioninės plėtros fondo reglamento pakeitimą, siekiant sudaryti sąlygas skirti apie 8 mlrd. EUR investicijas energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektų įgyvendinimui gyvenamuosiuose namuose visose valstybėse narėse. Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę dėl Europos efektyviai energiją vartojančių pastatų iniciatyvos, skirtos skatinti ekologiškas technologijas ir kurti efektyviai energiją vartojančias sistemas bei medžiagas, kurios būtų naudojamos naujuose ir renovuotuose pastatuose. Šiai priemonei numatoma skirti 1 mlrd. EUR: 2010–2013 m. iš esamo EB 7-osios pamatinės programos biudžeto skirti 500 mln. EUR, o dar 500 mln. EUR skirs pramonės sektorius.

| | EB ir EIB tvarios energijos finansavimo iniciatyvą. Ja siekiama sudaryti sąlygas investicijoms į energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektus, vykdomus miestuose. Komisija finansuoja Europos pažangios energetikos programos techninės pagalbos priemonę (2009 m. numatyta skirti 15 mln. EUR). Šia priemone, kurią administruoja EIB, bus sudarytos palankesnės sąlygos gauti EIB paskolų, pasižyminčių dideliu atsvaros poveikiu. |
| --- | --- |

EB ir EIB tvarios energijos finansavimo iniciatyvą. Ja siekiama sudaryti sąlygas investicijoms į energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektus, vykdomus miestuose. Komisija finansuoja Europos pažangios energetikos programos techninės pagalbos priemonę (2009 m. numatyta skirti 15 mln. EUR). Šia priemone, kurią administruoja EIB, bus sudarytos palankesnės sąlygos gauti EIB paskolų, pasižyminčių dideliu atsvaros poveikiu.

| | ES institucinių investuotojų, kuriems vadovauja EIB, į rinką orientuoto kapitalo fondo Marguerite sukūrimas: 2020 m. Europos energetikos, kovos su klimato kaita ir infrastruktūros fondas. Šio fondo lėšos būtų investuojamos į energetikos ir kovos su klimato kaita sritis (TEN–E, tvarios energijos gamybą, atsinaujinančiuosius energijos išteklius, naujas technologijas, energijos vartojimo efektyvumą, tiekimo saugumą ir aplinkosauginę infrastruktūrą). Komisija remia šią iniciatyvą. |
| --- | --- |

ES institucinių investuotojų, kuriems vadovauja EIB, į rinką orientuoto kapitalo fondo Marguerite sukūrimas: 2020 m. Europos energetikos, kovos su klimato kaita ir infrastruktūros fondas. Šio fondo lėšos būtų investuojamos į energetikos ir kovos su klimato kaita sritis (TEN–E, tvarios energijos gamybą, atsinaujinančiuosius energijos išteklius, naujas technologijas, energijos vartojimo efektyvumą, tiekimo saugumą ir aplinkosauginę infrastruktūrą). Komisija remia šią iniciatyvą.

Be to, atsakydama į Tarybos (2009 m. kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos išvados) ir į Parlamento (EP rezoliucija P6_TA(2009)0064) prašymus, Komisija iki 2009 m. lapkričio mėn. pabaigos pateiks patikslintą energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planą.

Specialistai sutinka, kad energijos vartojimo efektyvumas yra pigiausia turima galimybė išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui mažinti. Iki 2009 m. lapkričio mėn. Komisija pateiks išsamią kliūčių, kurios trukdo skirti daugiau investicijų energijos vartojimo efektyvumo srityje, analizę. Ji visų pirma išnagrinės, ar reikia didesnių finansinių paskatų skiriant mažų palūkanų subsidijas ir (arba) dotacijas, kaip šiuo tikslu būtų galima panaudoti Europos biudžetą, o prireikus Komisija į naują ES energetinio saugumo ir infrastruktūros priemonę, kuri turi būti parengta 2010 m., inter alia, įtrauks papildomų lėšų energijos vartojimo efektyvumo užtikrinimui finansuoti.

Peržiūrėdama energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planą Komisija ypatingą dėmesį skirs energijos vartojimo efektyvumo aspektui kaimyninėse šalyse. Ji išnagrinės, kaip ji gali skirti finansinių ir reguliavimo paskatų kaimyninėms šalims, kad jos padidintų investicijas į energijos vartojimo efektyvumą.

Jei 2010 m. pagal reglamento 28 straipsnį pateikdama šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą Komisija nustatytų, kad iki 2010 m. pabaigos neįmanoma skirtį dalį lėšų, numatytų šio reglamento priede išvardytiems projektams, prireikus, laikydamasi geografiniu požiūriu subalansuoto principo, ji pasiūlys šio reglamento pakeitimą, kuriuo būtų sudarytos sąlygos finansuoti ne tik pirmiau nurodytas iniciatyvas, bet ir projektus energijos vartojimo efektyvumo bei atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje, taikant atitikties finansavimo reikalavimams kriterijus, kurie būtų panašūs į šio reglamento priede išvardytiems projektams taikomus kriterijus.“

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/323 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/323

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisKapitalo reikalavimų direktyvos ***I

P6_TA(2009)0367

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB nuostatas dėl centrinių įstaigų kontroliuojamų bankų, tam tikrų nuosavų lėšų straipsnių, didelių pozicijų, priežiūros priemonių ir krizių valdymo (COM(2008)0602 – C6-0339/2008 – 2008/0191(COD))

2010/C 212 E/47

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0602),

atsižvelgdamas į Komisijos direktyvos, pagal kurią iš dalies keičiamos tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/48/EB priedų techninės nuostatos dėl rizikos valdymo, projektą ir į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento rezoliuciją (1),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 47 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0339/2008),

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2009 m. balandžio 29 d. laiške prisiimtą įsipareigojimą pritarti pasiūlymui su pakeitimais pagal EB sutarties 251 straipsnio 2 dalies antros pastraipos pirmą įtrauką,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A6-0139/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0607.

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisP6_TC1-COD(2008)0191

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą Nr. 2009/.../EB, iš dalies keičiančią direktyvų 2006/48/EB, 2006/49/EB ir 2007/64/EB nuostatas dėl centrinių įstaigų kontroliuojamų bankų, tam tikrų nuosavų lėšų straipsnių, didelių pozicijų, priežiūros priemonių ir krizių valdymo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2009/111/EB.)

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/324 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/324

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisBendrijos finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito programa ***I

P6_TA(2009)0368

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa (COM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD))

2010/C 212 E/48

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0014),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0031/2009),

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2009 m. gegužės 6 d. laiške prisiimtą įsipareigojimą pritarti pasiūlymui su pakeitimais pagal EB sutarties 251 straipsnio 2 dalies antros pastraipos pirmą įtrauką

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Ekonominės ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A6-0246/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | mano, kad teisėkūros pasiūlyme nurodyta orientacinė suma turi neviršyti 2007–2013 m. daugiametėje finansinėje programoje pagal 1a išlaidų kategoriją numatytos viršutinės ribos, ir pažymi, kad dėl kiekvieniems metams skiriamų sumų bus sprendžiama vykstant metinei biudžeto sudarymo procedūrai laikantis 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo (TIS) dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) 37 punkto; |
| --- | --- |

2.

mano, kad teisėkūros pasiūlyme nurodyta orientacinė suma turi neviršyti 2007–2013 m. daugiametėje finansinėje programoje pagal 1a išlaidų kategoriją numatytos viršutinės ribos, ir pažymi, kad dėl kiekvieniems metams skiriamų sumų bus sprendžiama vykstant metinei biudžeto sudarymo procedūrai laikantis 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo (TIS) dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) 37 punkto;

| 3. | mano, kad tuo atveju, jei Europos institucijos, bendrai finansuojamos pagal finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programą, taptų agentūromis, taikomas TIS 47 punktas; |
| --- | --- |

3.

mano, kad tuo atveju, jei Europos institucijos, bendrai finansuojamos pagal finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programą, taptų agentūromis, taikomas TIS 47 punktas;

| 4. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 5. | patvirtina prie šios rezoliucijos pridėtą pareiškimą; |
| --- | --- |

5.

patvirtina prie šios rezoliucijos pridėtą pareiškimą;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006.6.14, p. 1.

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisP6_TC1-COD(2009)0001

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 6 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2009/EB, kuriuo nustatoma Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą Nr. 716/2009/EB.)

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisPRIEDAS

Europos Parlamento pareiškimas

Paaštrėjusi finansų krizė parodė, kad reikia skubiai stiprinti priežiūros konvergenciją ir su tuo susijusį bendradarbiavimą ES lygmeniu. Šio tikslo siekiama dviem priemonėmis – rengiant bendras informacijos technologijų priemones ir plėtojant trims ES priežiūros komitetams (CESR, CEBS ir CEOIPS) bendrą priežiūros kultūrą.

Taigi laukiant, kol įsigalios 2010–2013 m. laikotarpio Bendrijos programa, Europos Parlamentas ir Taryba ragina Komisiją imtis tolesnių veiksmų, susijusių su pasiūlymu 2009 m. skirti laikinąjį finansavimą trims ES priežiūros komitetams, t. y. priimti Komisijos sprendimą, kuriame būtų numatyti šie aspektai:

| — | laikinasis finansavimas, kurį Komisija skirs 2009 m., bus pagal 12.0201 biudžeto eilutę įtrauktas į 2009 m. vidaus rinkos įgyvendinimo ir plėtojimo sistemą. Taigi šis laikinasis finansavimas bus skiriamas iš dabartinio Komisijos biudžeto – iš sumos, kurią biudžeto valdymo institucijos 2009 m. skyrė Vidaus rinkos ir paslaugų generaliniam direktoratui. Dėl finansavimo bus sprendžiama pagal Komisijos sprendimą; |
| --- | --- |

—

laikinasis finansavimas, kurį Komisija skirs 2009 m., bus pagal 12.0201 biudžeto eilutę įtrauktas į 2009 m. vidaus rinkos įgyvendinimo ir plėtojimo sistemą. Taigi šis laikinasis finansavimas bus skiriamas iš dabartinio Komisijos biudžeto – iš sumos, kurią biudžeto valdymo institucijos 2009 m. skyrė Vidaus rinkos ir paslaugų generaliniam direktoratui. Dėl finansavimo bus sprendžiama pagal Komisijos sprendimą;

| — | Komisija trims ES priežiūros komitetams skirs ribotą kiekį dotacijų veiksmams, kurių lėšomis bus finansuojami i) viename ar keliuose sektoriuose įgyvendinami mokymo projektai, kuriuos parengs kiekvienas iš trijų ES priežiūros komitetų, ir ii) CESR atveju, specialus informacijos technologijų projektas pagal pranešimo apie sandorius mainų priemonę (TREM), numatytą Direktyvoje dėl finansinių priemonių rinkų (MiFID) (1), visų pirma TREM išplėtimas siekiant įtraukti išvestines priemones, kuriomis prekiaujama ne biržoje. Tai – strateginiai projektai, kuriuos kaip prioritetinius nurodė trys ES priežiūros komitetai; |
| --- | --- |

—

Komisija trims ES priežiūros komitetams skirs ribotą kiekį dotacijų veiksmams, kurių lėšomis bus finansuojami i) viename ar keliuose sektoriuose įgyvendinami mokymo projektai, kuriuos parengs kiekvienas iš trijų ES priežiūros komitetų, ir ii) CESR atveju, specialus informacijos technologijų projektas pagal pranešimo apie sandorius mainų priemonę (TREM), numatytą Direktyvoje dėl finansinių priemonių rinkų (MiFID) (1), visų pirma TREM išplėtimas siekiant įtraukti išvestines priemones, kuriomis prekiaujama ne biržoje. Tai – strateginiai projektai, kuriuos kaip prioritetinius nurodė trys ES priežiūros komitetai;

| — | bendra laikinojo finansavimo, kurį Komisija skirs 2009 m., suma neviršys 500 tūkst. eurų ir turėtų padengti dalį nurodytų projektų ir mokymo, kuriuos ES priežiūros komitetai pasiūlė 2009 m., sąnaudų. |
| --- | --- |

—

bendra laikinojo finansavimo, kurį Komisija skirs 2009 m., suma neviršys 500 tūkst. eurų ir turėtų padengti dalį nurodytų projektų ir mokymo, kuriuos ES priežiūros komitetai pasiūlė 2009 m., sąnaudų.

Komisijos sprendimą dėl laikinojo finansavimo 2009 m. pagrįsta priimti dėl išimtinių aplinkybių, susijusių su tebesitęsiančia finansų krize, ir dėl to, kad numatoma Bendrijos programa įsigalios tik nuo 2010 m. Taigi sprendimu nesiekiama sukurti precedento.

---

(1)  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (OL L 145, 2004 4 30, p. 1.).

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/326 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/326

---

2009 m. gegužės 6 d., trečiadienisGyvūnų apsauga juos žudant *

P6_TA(2009)0369

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl gyvūnų apsaugos juos žudant (COM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS))

2010/C 212 E/49

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0553),

atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0451/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A6-0185/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl reglamento


  Pavadinimas |
| Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl gyvūnų apsaugos juos žudant | Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl gyvūnų apsaugos juos
  skerdžiant ir
  žudant. |
| Pakeitimas 2 |
| Pasiūlymas dėl reglamento


  6 konstatuojamoji dalis |
| (6) | Europos maisto saugos tarnyba (EMST) priėmė dvi nuomonės dėl tam pagrindinių tikrų rūšių gyvūnų svaiginimo ir žudymo sistemų gerovės aspektų, būtent 2004 m. nuomonę dėl dažniausių prekybos tikslais auginamų rūšių gyvūnų pagrindinių svaiginimo ir žudymo sistemų gerovės aspektų ir 2006 m. nuomonę dėl prekybos tikslais ūkiuose auginamų elnių, ožkų, triušių, stručių, ančių, žąsų ir putpelių pagrindinių svaiginimo ir žudymo sistemų gerovės aspektų. Rekomendacijos laipsniškai atsisakyti anglies dioksido naudojimo kiaulėms ir naminiams paukščiams žudyti
  ir svaiginimo vandens voniose naminiams paukščiams žudyti
  neįtrauktos į šį pasiūlymą, nes atlikus poveikio vertinimą paaiškėjo, kad šiuo metu ES būtų ekonomiškai neperspektyvų atsisakytų šių metodų. Be to, šiame reglamente neatsižvelgta į tam tikras kitas rekomendacijas, nes jos susijusios su techniniais parametrais, kurie turėtų būti įtraukti į įgyvendinimo priemones arba gerosios patirties kodeksus. Rekomendacijos dėl ūkinių žuvų neįtrauktos į pasiūlymą, nes prireikė papildomos šios srities mokslinės nuomonės arba ekonominio vertinimo. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

Pavadinimas

Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl gyvūnų apsaugos juos žudant

Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl gyvūnų apsaugos juos
  skerdžiant ir
  žudant.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

(6)

Europos maisto saugos tarnyba (EMST) priėmė dvi nuomonės dėl tam pagrindinių tikrų rūšių gyvūnų svaiginimo ir žudymo sistemų gerovės aspektų, būtent 2004 m. nuomonę dėl dažniausių prekybos tikslais auginamų rūšių gyvūnų pagrindinių svaiginimo ir žudymo sistemų gerovės aspektų ir 2006 m. nuomonę dėl prekybos tikslais ūkiuose auginamų elnių, ožkų, triušių, stručių, ančių, žąsų ir putpelių pagrindinių svaiginimo ir žudymo sistemų gerovės aspektų. Rekomendacijos laipsniškai atsisakyti anglies dioksido naudojimo kiaulėms ir naminiams paukščiams žudyti
  ir svaiginimo vandens voniose naminiams paukščiams žudyti
  neįtrauktos į šį pasiūlymą, nes atlikus poveikio vertinimą paaiškėjo, kad šiuo metu ES būtų ekonomiškai neperspektyvų atsisakytų šių metodų. Be to, šiame reglamente neatsižvelgta į tam tikras kitas rekomendacijas, nes jos susijusios su techniniais parametrais, kurie turėtų būti įtraukti į įgyvendinimo priemones arba gerosios patirties kodeksus. Rekomendacijos dėl ūkinių žuvų neįtrauktos į pasiūlymą, nes prireikė papildomos šios srities mokslinės nuomonės arba ekonominio vertinimo.

| (6) | Europos maisto saugos tarnyba (EMST) priėmė dvi nuomonės dėl pagrindinių tam tikrų gyvūnų rūšių svaiginimo ir žudymo sistemų gerovės aspektų, t. y. 2004 m. nuomonę dėl pagrindinių dažniausių prekybos tikslais auginamų gyvūnų rūšių svaiginimo ir žudymo sistemų gerovės aspektų ir 2006 m. nuomonę dėl pagrindinių prekybos tikslais ūkiuose auginamų elnių, ožkų, triušių, stručių, ančių, žąsų ir putpelių svaiginimo ir žudymo sistemų gerovės aspektų.
  2001 m. Gyvūnų sveikatos ir gyvūnų gerovės mokslinis komitetas (GSGGMK) patvirtino ataskaitą dėl kailinių gyvūnų gerovės, kurioje buvo pateikta ir kailinių gyvūnų ūkiuose naudojamų gyvūnų žudymo metodų analizė. Reikėtų atnaujinti Bendrijos teisės aktus, taikomus šioje srityje, kad būtų atsižvelgta į minėtas mokslines nuomones. Rekomendacijos laipsniškai atsisakyti anglies dioksido naudojimo kiaulėms ir naminiams paukščiams žudyti neįtrauktos į šį pasiūlymą, nes atlikus poveikio vertinimą paaiškėjo, kad šiuo metu ES ekonomiškai neperspektyvu atsisakyti šių metodų. Be to, šiame reglamente neatsižvelgta į tam tikras kitas rekomendacijas, nes jos susijusios su techniniais parametrais, kurie turėtų būti įtraukti į įgyvendinimo priemones arba gerosios patirties kodeksus. Rekomendacijos dėl ūkinių žuvų neįtrauktos į pasiūlymą, nes prireikė papildomos šios srities mokslinės nuomonės arba ekonominio vertinimo. |
| --- | --- |

(6)

Europos maisto saugos tarnyba (EMST) priėmė dvi nuomonės dėl pagrindinių tam tikrų gyvūnų rūšių svaiginimo ir žudymo sistemų gerovės aspektų, t. y. 2004 m. nuomonę dėl pagrindinių dažniausių prekybos tikslais auginamų gyvūnų rūšių svaiginimo ir žudymo sistemų gerovės aspektų ir 2006 m. nuomonę dėl pagrindinių prekybos tikslais ūkiuose auginamų elnių, ožkų, triušių, stručių, ančių, žąsų ir putpelių svaiginimo ir žudymo sistemų gerovės aspektų.
  2001 m. Gyvūnų sveikatos ir gyvūnų gerovės mokslinis komitetas (GSGGMK) patvirtino ataskaitą dėl kailinių gyvūnų gerovės, kurioje buvo pateikta ir kailinių gyvūnų ūkiuose naudojamų gyvūnų žudymo metodų analizė. Reikėtų atnaujinti Bendrijos teisės aktus, taikomus šioje srityje, kad būtų atsižvelgta į minėtas mokslines nuomones. Rekomendacijos laipsniškai atsisakyti anglies dioksido naudojimo kiaulėms ir naminiams paukščiams žudyti neįtrauktos į šį pasiūlymą, nes atlikus poveikio vertinimą paaiškėjo, kad šiuo metu ES ekonomiškai neperspektyvu atsisakyti šių metodų. Be to, šiame reglamente neatsižvelgta į tam tikras kitas rekomendacijas, nes jos susijusios su techniniais parametrais, kurie turėtų būti įtraukti į įgyvendinimo priemones arba gerosios patirties kodeksus. Rekomendacijos dėl ūkinių žuvų neįtrauktos į pasiūlymą, nes prireikė papildomos šios srities mokslinės nuomonės arba ekonominio vertinimo.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| (15) | Gyvūnų apsaugos ir gerovės protokole pabrėžiama, kad formuojant ir įgyvendinant įvairių sričių, inter alia, žemės ūkio ir vidaus rinkos Bendrijos politiką reikia laikytis teisinių ar administracinių valstybių narių nuostatų ir tradicijų, visų pirma susijusių su religinėmis apeigomis, kultūros tradicijomis ir regionų paveldu. Todėl reikėtų netaikyti šio reglamento kultūros renginiams, jei gyvūnų gerovės reikalavimų laikymasis neigiamai paveiktų paties renginio esmę. |
| --- | --- |

(15)

Gyvūnų apsaugos ir gerovės protokole pabrėžiama, kad formuojant ir įgyvendinant įvairių sričių, inter alia, žemės ūkio ir vidaus rinkos Bendrijos politiką reikia laikytis teisinių ar administracinių valstybių narių nuostatų ir tradicijų, visų pirma susijusių su religinėmis apeigomis, kultūros tradicijomis ir regionų paveldu. Todėl reikėtų netaikyti šio reglamento kultūros renginiams, jei gyvūnų gerovės reikalavimų laikymasis neigiamai paveiktų paties renginio esmę.

| (15) | Gyvūnų apsaugos ir gerovės protokole pabrėžiama, kad formuojant ir įgyvendinant Bendrijos politiką įvairiose srityse, inter alia, žemės ūkio ir vidaus rinkos, reikia laikytis valstybių narių teisinių ar administracinių nuostatų bei tradicijų, visų pirma susijusių su religinėmis apeigomis, kultūros tradicijomis
  arba religinį pagrindą turinčiomis tradicijomis
  ir regionų paveldu. Todėl šio reglamento nereikėtų taikyti kultūros,
  religiniams ir tradiciniams
  renginiams, jei gyvūnų gerovės reikalavimų laikymasis neigiamai paveiktų atitinkamo renginio esmę. |
| --- | --- |

(15)

Gyvūnų apsaugos ir gerovės protokole pabrėžiama, kad formuojant ir įgyvendinant Bendrijos politiką įvairiose srityse, inter alia, žemės ūkio ir vidaus rinkos, reikia laikytis valstybių narių teisinių ar administracinių nuostatų bei tradicijų, visų pirma susijusių su religinėmis apeigomis, kultūros tradicijomis
  arba religinį pagrindą turinčiomis tradicijomis
  ir regionų paveldu. Todėl šio reglamento nereikėtų taikyti kultūros,
  religiniams ir tradiciniams
  renginiams, jei gyvūnų gerovės reikalavimų laikymasis neigiamai paveiktų atitinkamo renginio esmę.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| (16) | Kultūros tradicijos – tai paveldėti, nusistovėję arba įprasti mąstymo, veiklos ar elgesio modeliai, į kuriuos iš esmės įtraukiama protėvių perduotų arba iš jų įgytų dalykų sąvoka. Jos padeda puoselėti ilgalaikius socialinius kartų ryšius. Jei šie veiksmai neturi įtakos gyvūninės kilmės produktų rinkai
  ir negrindžiami gamybos reikmėmis
  , reikėtų netaikyti šio reglamento gyvūnų žudymui
  per tokius renginius. |
| --- | --- |

(16)

Kultūros tradicijos – tai paveldėti, nusistovėję arba įprasti mąstymo, veiklos ar elgesio modeliai, į kuriuos iš esmės įtraukiama protėvių perduotų arba iš jų įgytų dalykų sąvoka. Jos padeda puoselėti ilgalaikius socialinius kartų ryšius. Jei šie veiksmai neturi įtakos gyvūninės kilmės produktų rinkai
  ir negrindžiami gamybos reikmėmis
  , reikėtų netaikyti šio reglamento gyvūnų žudymui
  per tokius renginius.

| (16) | Kultūros tradicijos
  arba religinį pagrindą turinčios tradicijos
  – tai paveldėti, nusistovėję arba įprasti mąstymo, veiklos ar elgesio modeliai, kurie iš tiesų apima kažką perduoto arba įgyto iš protėvių. Jos padeda puoselėti ilgalaikius socialinius kartų ryšius. Jei šie veiksmai neturi įtakos gyvūninės kilmės produktų rinkai, šio reglamento nereikėtų taikyti gyvūnų
  skerdimui
  per tokius renginius. |
| --- | --- |

(16)

Kultūros tradicijos
  arba religinį pagrindą turinčios tradicijos
  – tai paveldėti, nusistovėję arba įprasti mąstymo, veiklos ar elgesio modeliai, kurie iš tiesų apima kažką perduoto arba įgyto iš protėvių. Jos padeda puoselėti ilgalaikius socialinius kartų ryšius. Jei šie veiksmai neturi įtakos gyvūninės kilmės produktų rinkai, šio reglamento nereikėtų taikyti gyvūnų
  skerdimui
  per tokius renginius.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

22 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (22a) | Dėl minėtų naujų iššūkių Sąjungos ūkio subjektams neišvengiamai kils didelės finansines pasekmės. Norint, kad būtų laikomasi šiame reglamente įtvirtintų taisyklių, turėtų būti skirtas tinkamas Sąjungos finansavimas teikti finansinę paramą, kad tarptautiniu lygiu būtų užtikrinta pirmaujanti Sąjungos padėtis gyvūnų gerovės klausimu. |
| --- | --- |

(22a)

Dėl minėtų naujų iššūkių Sąjungos ūkio subjektams neišvengiamai kils didelės finansines pasekmės. Norint, kad būtų laikomasi šiame reglamente įtvirtintų taisyklių, turėtų būti skirtas tinkamas Sąjungos finansavimas teikti finansinę paramą, kad tarptautiniu lygiu būtų užtikrinta pirmaujanti Sąjungos padėtis gyvūnų gerovės klausimu.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

24 konstatuojamoji dalis

| (24) | Kai kuriais svaiginimo metodais, priklausomai nuo to, kaip jie naudojami skerdžiant ar žudant, gyvūnus galima nužudyti, išvengiant skausmo ir sumažinant gyvūnų nerimą ar kančias.
  Todėl nebūtina atskirti grįžtamųjų ir negrįžtamųjų svaiginimo metodų. |
| --- | --- |

(24)

Kai kuriais svaiginimo metodais, priklausomai nuo to, kaip jie naudojami skerdžiant ar žudant, gyvūnus galima nužudyti, išvengiant skausmo ir sumažinant gyvūnų nerimą ar kančias.
  Todėl nebūtina atskirti grįžtamųjų ir negrįžtamųjų svaiginimo metodų.

| (24) | Kai kuriais svaiginimo metodais, atsižvelgiant į tai, kaip jie naudojami skerdžiant ar žudant, gyvūnus galima nužudyti, išvengiant skausmo ir sumažinant gyvūnų nerimą ar kančias. |
| --- | --- |

(24)

Kai kuriais svaiginimo metodais, atsižvelgiant į tai, kaip jie naudojami skerdžiant ar žudant, gyvūnus galima nužudyti, išvengiant skausmo ir sumažinant gyvūnų nerimą ar kančias.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

32 konstatuojamoji dalis

| (32) | Reglamente (EB) Nr. 854/2004 nustatytas įmonių, iš kurių į Bendriją leidžiama importuoti tam tikrus gyvūninės kilmės produktus, sąrašas. Šiame sąraše turėtų būti atsižvelgiama į skerdykloms taikomus bendrus ir papildomus reikalavimus, nustatytus šiame reglamente. |
| --- | --- |

(32)

Reglamente (EB) Nr. 854/2004 nustatytas įmonių, iš kurių į Bendriją leidžiama importuoti tam tikrus gyvūninės kilmės produktus, sąrašas. Šiame sąraše turėtų būti atsižvelgiama į skerdykloms taikomus bendrus ir papildomus reikalavimus, nustatytus šiame reglamente.

| (32) | Reglamente (EB) Nr. 854/2004 pateiktas įmonių, iš kurių į Bendriją leidžiama importuoti tam tikrus gyvūninės kilmės produktus, sąrašas. Sudarant šį sąrašą reikėtų atsižvelgti į skerdykloms taikomus bendrus ir papildomus reikalavimus, nustatytus šiame reglamente.
  Komisija turėtų užtikrinti, kad iš trečiųjų valstybių importuojami vidaus rinkai skirti mėsa ir mėsos produktai atitiktų bendrąsias šiame reglamente nustatytas taisykles. |
| --- | --- |

(32)

Reglamente (EB) Nr. 854/2004 pateiktas įmonių, iš kurių į Bendriją leidžiama importuoti tam tikrus gyvūninės kilmės produktus, sąrašas. Sudarant šį sąrašą reikėtų atsižvelgti į skerdykloms taikomus bendrus ir papildomus reikalavimus, nustatytus šiame reglamente.
  Komisija turėtų užtikrinti, kad iš trečiųjų valstybių importuojami vidaus rinkai skirti mėsa ir mėsos produktai atitiktų bendrąsias šiame reglamente nustatytas taisykles.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

33 konstatuojamoji dalis

| (33) | Skerdyklos ir jose naudojami įrengimai suprojektuoti konkrečių kategorijų gyvūnams, numatant konkretų pajėgumą. Jei šis pajėgumas viršijamas arba jei įrengimai naudojami nenumatytoms reikmėms, kenkiama gyvūnų gerovei. Todėl informacija apie šiuos dalykus turėtų būti teikiama kompetentingoms institucijoms ir į ją turėtų būti atsižvelgiama tvirtinant skerdyklas. |
| --- | --- |

(33)

Skerdyklos ir jose naudojami įrengimai suprojektuoti konkrečių kategorijų gyvūnams, numatant konkretų pajėgumą. Jei šis pajėgumas viršijamas arba jei įrengimai naudojami nenumatytoms reikmėms, kenkiama gyvūnų gerovei. Todėl informacija apie šiuos dalykus turėtų būti teikiama kompetentingoms institucijoms ir į ją turėtų būti atsižvelgiama tvirtinant skerdyklas.

| (33) | Skerdyklos ir jose naudojami įrengimai suprojektuoti konkrečių kategorijų gyvūnams, numatant konkretų pajėgumą. Jei šis pajėgumas viršijamas arba jei įrengimai naudojami nenumatytoms reikmėms, kenkiama gyvūnų gerovei. Todėl informacija apie šiuos dalykus turėtų būti teikiama kompetentingoms institucijoms ir į ją turėtų būti atsižvelgiama per skerdyklų patvirtinimo procedūrą. Nedidelėms nuolat tikrinamoms skerdykloms, kurių skerdimo pajėgumas neviršija 50 gyvulių vienetų per savaitę arba 150 000 naminių paukščių vienetų per metus ir iš kurių maistas dažniausiai parduodamas tiesiai galutiniam vartotojui, nereikia taikyti sudėtingos leidimų išdavimo procedūros, kad jos įgyvendintų šio reglamento principų. |
| --- | --- |

(33)

Skerdyklos ir jose naudojami įrengimai suprojektuoti konkrečių kategorijų gyvūnams, numatant konkretų pajėgumą. Jei šis pajėgumas viršijamas arba jei įrengimai naudojami nenumatytoms reikmėms, kenkiama gyvūnų gerovei. Todėl informacija apie šiuos dalykus turėtų būti teikiama kompetentingoms institucijoms ir į ją turėtų būti atsižvelgiama per skerdyklų patvirtinimo procedūrą. Nedidelėms nuolat tikrinamoms skerdykloms, kurių skerdimo pajėgumas neviršija 50 gyvulių vienetų per savaitę arba 150 000 naminių paukščių vienetų per metus ir iš kurių maistas dažniausiai parduodamas tiesiai galutiniam vartotojui, nereikia taikyti sudėtingos leidimų išdavimo procedūros, kad jos įgyvendintų šio reglamento principų.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

34 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (34a) | Būtina vengti gyvūnų kančių, kurias jie patiria iš baimės ar streso prieš skerdimą. Todėl reikia suprojektuoti skerdyklų konstrukciją, suplanuoti skerdyklų procedūras ir apmokyti darbuotojus taip, kad laikotarpiu nuo iškrovimo iki skerdimo gyvūnai nepatirtų streso, baimės ir skausmo. |
| --- | --- |

(34a)

Būtina vengti gyvūnų kančių, kurias jie patiria iš baimės ar streso prieš skerdimą. Todėl reikia suprojektuoti skerdyklų konstrukciją, suplanuoti skerdyklų procedūras ir apmokyti darbuotojus taip, kad laikotarpiu nuo iškrovimo iki skerdimo gyvūnai nepatirtų streso, baimės ir skausmo.

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

35 konstatuojamoji dalis

| (35) | Skerdyklų konstrukcijos, išplanavimo ir įrengimų srityje nuolat vyksta mokslo ir technikos pažanga. Todėl svarbu, kad Bendrija įgaliotų Komisiją iš dalies keisti skerdyklų konstrukcijos, išplanavimo ir įrengimų reikalavimus, išlaikant vienodą ir patikimą gyvūnų apsaugą. |
| --- | --- |

(35)

Skerdyklų konstrukcijos, išplanavimo ir įrengimų srityje nuolat vyksta mokslo ir technikos pažanga. Todėl svarbu, kad Bendrija įgaliotų Komisiją iš dalies keisti skerdyklų konstrukcijos, išplanavimo ir įrengimų reikalavimus, išlaikant vienodą ir patikimą gyvūnų apsaugą.

| (35) | Skerdyklų konstrukcijos, planavimo ir įrengimų srityse nuolat vyksta mokslo ir technikos pažanga. Todėl svarbu, kad Bendrija įgaliotų Komisiją iš dalies keisti skerdyklų konstrukcijos, planavimo ir įrengimų reikalavimus, išlaikant vienodą ir aukšto lygio gyvūnų apsaugą.
  Reikėtų nuolat stengtis ieškoti geresnių svaiginimo procedūrų. Be to, reikėtų paspartinti tyrimus ieškant alternatyvių būdų paukščių jauniklių pertekliui naikinti. |
| --- | --- |

(35)

Skerdyklų konstrukcijos, planavimo ir įrengimų srityse nuolat vyksta mokslo ir technikos pažanga. Todėl svarbu, kad Bendrija įgaliotų Komisiją iš dalies keisti skerdyklų konstrukcijos, planavimo ir įrengimų reikalavimus, išlaikant vienodą ir aukšto lygio gyvūnų apsaugą.
  Reikėtų nuolat stengtis ieškoti geresnių svaiginimo procedūrų. Be to, reikėtų paspartinti tyrimus ieškant alternatyvių būdų paukščių jauniklių pertekliui naikinti.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

37 konstatuojamoji dalis

| (37) | Žudant
  neapsvaigintus gyvūnus reikia tiksliai perpjauti jiems gerklę, kad gyvūnai kuo mažiau kentėtų. Be to, mechaniškai nesuvaržyti gyvūnai po to, kai jiems perpjaunama gerklė, gali lėčiau kraujuoti ir ilgiau patirti nebūtinų kančių. Todėl kiekvieną gyvūną, kuris žudomas neapsvaigintas, reikėtų suvaržyti atskirai. |
| --- | --- |

(37)

Žudant
  neapsvaigintus gyvūnus reikia tiksliai perpjauti jiems gerklę, kad gyvūnai kuo mažiau kentėtų. Be to, mechaniškai nesuvaržyti gyvūnai po to, kai jiems perpjaunama gerklė, gali lėčiau kraujuoti ir ilgiau patirti nebūtinų kančių. Todėl kiekvieną gyvūną, kuris žudomas neapsvaigintas, reikėtų suvaržyti atskirai.

| (37) | Skerdžiant
  neapsvaigintus gyvūnus reikia tiksliai perpjauti jiems gerklę, kad jie kuo mažiau kentėtų. Be to, mechaniškai nesuvaržyti gyvūnai jiems perpjovus gerklę gali lėčiau kraujuoti ir ilgiau patirti nebūtinų kančių. Todėl kiekvieną gyvūną, kuris žudomas neapsvaigintas, reikėtų suvaržyti atskirai
  ir veiksmingai apsvaiginti iš karto po to, kai jis papjaunamas
  . |
| --- | --- |

(37)

Skerdžiant
  neapsvaigintus gyvūnus reikia tiksliai perpjauti jiems gerklę, kad jie kuo mažiau kentėtų. Be to, mechaniškai nesuvaržyti gyvūnai jiems perpjovus gerklę gali lėčiau kraujuoti ir ilgiau patirti nebūtinų kančių. Todėl kiekvieną gyvūną, kuris žudomas neapsvaigintas, reikėtų suvaržyti atskirai
  ir veiksmingai apsvaiginti iš karto po to, kai jis papjaunamas
  .

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

38 konstatuojamoji dalis

| (38) | Gyvūnų paruošimo ir suvaržymo priemonių srityje nuolat vyksta mokslo ir technikos pažanga. Todėl svarbu, kad Bendrija įgaliotų Komisiją iš dalies keisti reikalavimus, taikomus gyvūnų paruošimui ir suvaržymui prieš
  skerdimą
  , išlaikant vienodą ir patikimą gyvūnų apsaugą. |
| --- | --- |

(38)

Gyvūnų paruošimo ir suvaržymo priemonių srityje nuolat vyksta mokslo ir technikos pažanga. Todėl svarbu, kad Bendrija įgaliotų Komisiją iš dalies keisti reikalavimus, taikomus gyvūnų paruošimui ir suvaržymui prieš
  skerdimą
  , išlaikant vienodą ir patikimą gyvūnų apsaugą.

| (38) | Gyvūnų paruošimo ir suvaržymo priemonių, taikomų skerdyklose ir kailinių gyvūnų ūkiuose,
  srityje nuolat vyksta mokslo ir technikos pažanga. Todėl svarbu, kad Bendrija įgaliotų Komisiją iš dalies keisti reikalavimus, taikomus gyvūnų paruošimui ir suvaržymui prieš
  žudymą
  , išlaikant vienodą ir aukšto lygio gyvūnų apsaugą. |
| --- | --- |

(38)

Gyvūnų paruošimo ir suvaržymo priemonių, taikomų skerdyklose ir kailinių gyvūnų ūkiuose,
  srityje nuolat vyksta mokslo ir technikos pažanga. Todėl svarbu, kad Bendrija įgaliotų Komisiją iš dalies keisti reikalavimus, taikomus gyvūnų paruošimui ir suvaržymui prieš
  žudymą
  , išlaikant vienodą ir aukšto lygio gyvūnų apsaugą.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktis

| i) | per techninius ar mokslinius eksperimentus, atliekamus kompetentingai institucijai prižiūrint, |
| --- | --- |

i)

per techninius ar mokslinius eksperimentus, atliekamus kompetentingai institucijai prižiūrint,

| i) | vykdant veiklą, reguliuojamą pagal 1986 m. lapkričio 24 d. Tarybos direktyvą 86/609/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su eksperimentiniais ir kitais mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsauga, suderinimo (1); |
| --- | --- |

i)

vykdant veiklą, reguliuojamą pagal 1986 m. lapkričio 24 d. Tarybos direktyvą 86/609/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su eksperimentiniais ir kitais mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsauga, suderinimo (1);

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktis

| ii) | per medžioklę, |
| --- | --- |

ii)

per medžioklę,

| ii) | per medžioklę
  ir poilsinę žvejybą
  ; |
| --- | --- |

ii)

per medžioklę
  ir poilsinę žvejybą
  ;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 dalies a punkto iv a papunktis (naujas)

| iva) | didžiosioms religinėms šventėms, pavyzdžiui, Velykoms ar Kalėdoms, per kurias atnašaujamos tradicinės aukos, skirtos asmeniniam vartojimui, ir tik dešimties dienų laikotarpiu iki jų pradžios. |
| --- | --- |

iva)

didžiosioms religinėms šventėms, pavyzdžiui, Velykoms ar Kalėdoms, per kurias atnašaujamos tradicinės aukos, skirtos asmeniniam vartojimui, ir tik dešimties dienų laikotarpiu iki jų pradžios.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 dalies ba punktas(naujas)

| ba) | pusiau prijaukintiems elniams, nušautiems laukuose ir apdorotiems medžiojamų gyvūnų fermoje; |
| --- | --- |

ba)

pusiau prijaukintiems elniams, nušautiems laukuose ir apdorotiems medžiojamų gyvūnų fermoje;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio b dalis

| (b) | susiję veiksmai – gyvūnų ruošimo, laikymo aptvaruose, suvaržymo (fiksavimo), svaiginimo ir kraujo nuleidimo veiksmai, vykdomi gyvūnų žudymo vietoje, rengiantis juos
  nužudyti
  ; |
| --- | --- |

(b)

susiję veiksmai – gyvūnų ruošimo, laikymo aptvaruose, suvaržymo (fiksavimo), svaiginimo ir kraujo nuleidimo veiksmai, vykdomi gyvūnų žudymo vietoje, rengiantis juos
  nužudyti
  ;

| b) | „susiję veiksmai“ – gyvūnų ruošimo,
  iškrovimo
  , laikymo aptvaruose, suvaržymo, svaiginimo ir kraujo nuleidimo veiksmai, vykdomi gyvūnų skerdimo vietoje ir rengiantis juos
  paskersti
  ; |
| --- | --- |

b)

„susiję veiksmai“ – gyvūnų ruošimo,
  iškrovimo
  , laikymo aptvaruose, suvaržymo, svaiginimo ir kraujo nuleidimo veiksmai, vykdomi gyvūnų skerdimo vietoje ir rengiantis juos
  paskersti
  ;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio b a punktas (naujas)

| ba) | „
  kompetentinga institucija
  “
  – valstybės narės pagrindinė valdžios institucija, įgaliota užtikrinti šio reglamento reikalavimų laikymąsi, arba bet kuri kita institucija, kuriai pagrindinė valdžios institucija suteikė šiuos įgaliojimus; |
| --- | --- |

ba)

„
  kompetentinga institucija
  “
  – valstybės narės pagrindinė valdžios institucija, įgaliota užtikrinti šio reglamento reikalavimų laikymąsi, arba bet kuri kita institucija, kuriai pagrindinė valdžios institucija suteikė šiuos įgaliojimus;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio d a punktas (naujas)

| da) | „
  nesąmoningumas“ – sąmonės netekimo būklė, per kurią smegenų funkcijos laikinai arba visiškai nutrūksta ir po kurios gyvūnas nebegali reaguoti į įprastus dirgiklius, įskaitant skausmą; |
| --- | --- |

da)

„
  nesąmoningumas“ – sąmonės netekimo būklė, per kurią smegenų funkcijos laikinai arba visiškai nutrūksta ir po kurios gyvūnas nebegali reaguoti į įprastus dirgiklius, įskaitant skausmą;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio f punktas

| f) | svaiginimas – tyčinis veiksmas, dėl kurio gyvūnas praranda sąmonę ir jautrumą,
  bet nepatiria skausmo,
  taip pat staigią mirtį sukeliantis veiksmas; |
| --- | --- |

f)

svaiginimas – tyčinis veiksmas, dėl kurio gyvūnas praranda sąmonę ir jautrumą,
  bet nepatiria skausmo,
  taip pat staigią mirtį sukeliantis veiksmas;

| f) | „svaiginimas“ – tyčinis veiksmas, dėl kurio gyvūnas praranda sąmonę ir jautrumą, taip pat staigią mirtį sukeliantis bet koks veiksmas; |
| --- | --- |

f)

„svaiginimas“ – tyčinis veiksmas, dėl kurio gyvūnas praranda sąmonę ir jautrumą, taip pat staigią mirtį sukeliantis bet koks veiksmas;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio g punktas

| (g) | religinės apeigos – veiksmai, susiję su gyvūnų skerdimu pagal religinius,
  pvz., islamo ar judaizmo,
  nurodymus; |
| --- | --- |

(g)

religinės apeigos – veiksmai, susiję su gyvūnų skerdimu pagal religinius,
  pvz., islamo ar judaizmo,
  nurodymus;

| g) | „religinės apeigos“ – veiksmai, susiję su gyvūnų skerdimu pagal religinius nurodymus
  arba atliekami per tam tikras religines šventes
  ; |
| --- | --- |

g)

„religinės apeigos“ – veiksmai, susiję su gyvūnų skerdimu pagal religinius nurodymus
  arba atliekami per tam tikras religines šventes
  ;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio k punktas

| k) | skerdykla –
  bet kokia
  įmonė, kurioje skerdžiami
  sausumos
  gyvūnai; |
| --- | --- |

k)

skerdykla –
  bet kokia
  įmonė, kurioje skerdžiami
  sausumos
  gyvūnai;

| k) | „skerdykla“ – įmonė, kurioje skerdžiami
  ir išdarinėjami
  gyvūnai,
  kurių mėsa skirta žmonių maistui
  . |
| --- | --- |

k)

„skerdykla“ – įmonė, kurioje skerdžiami
  ir išdarinėjami
  gyvūnai,
  kurių mėsa skirta žmonių maistui
  .

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio m punktas

| m) | kailiniai gyvūnai – žinduoliai, daugiausia auginami kaili ams gauti, kaip antai: audinės, šeškai, lapės, meškėnai, nutrijos ir šinšilos; |
| --- | --- |

m)

kailiniai gyvūnai – žinduoliai, daugiausia auginami kaili ams gauti, kaip antai: audinės, šeškai, lapės, meškėnai, nutrijos ir šinšilos;

| m) | „kailiniai gyvūnai“ – žinduoliai, daugiausia auginami kail ių gamybai, kaip antai: audinės, šeškai, lapės, meškėnai,
  usūriniai šunys,
  nutrijos,
  triušiai
  ir šinšilos; |
| --- | --- |

m)

„kailiniai gyvūnai“ – žinduoliai, daugiausia auginami kail ių gamybai, kaip antai: audinės, šeškai, lapės, meškėnai,
  usūriniai šunys,
  nutrijos,
  triušiai
  ir šinšilos;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies a punktas

| a) | gyvūnams sudaromos patogios sąlygos ir užtikrinama apsauga, visų pirma jie laikomi
  švarioje aplinkoje
  , palaikant tinkamą temperatūrą ir užtikrinant, kad jie nekristų ar neslystų; |
| --- | --- |

a)

gyvūnams sudaromos patogios sąlygos ir užtikrinama apsauga, visų pirma jie laikomi
  švarioje aplinkoje
  , palaikant tinkamą temperatūrą ir užtikrinant, kad jie nekristų ar neslystų;

| a) | gyvūnams sudaromos patogios sąlygos ir užtikrinama apsauga, visų pirma jie laikomi tinkamoje temperatūroje, taip pat užtikrinama, kad jie nekristų ar neslystų; |
| --- | --- |

a)

gyvūnams sudaromos patogios sąlygos ir užtikrinama apsauga, visų pirma jie laikomi tinkamoje temperatūroje, taip pat užtikrinama, kad jie nekristų ar neslystų;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies d punktas

| d) | gyvūnams nebūdingi skausmo,
  baimės,
  agresijos ar kitokio neįprasto elgesio požymiai; |
| --- | --- |

d)

gyvūnams nebūdingi skausmo,
  baimės,
  agresijos ar kitokio neįprasto elgesio požymiai;

| d) | gyvūnams nepasireikštų skausmo, agresijos ar kitokio neįprasto elgesio požymiai; |
| --- | --- |

d)

gyvūnams nepasireikštų skausmo, agresijos ar kitokio neįprasto elgesio požymiai;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies f punktas

| (f) | gyvūnai nežalotų kitų gyvūnų. |
| --- | --- |

(f)

gyvūnai nežalotų kitų gyvūnų.

Išbraukta.

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3a.
     
  Atradus tinkamas vienadienių paukščių jauniklių žudymo alternatyvas, nebeleidžiama toliau, neatsižvelgiant į naudojamas priemones, žudyti šių gyvūnų pertekliaus.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

2.   
  Nukrypstant nuo 1 dalies, jei tokie metodai būtini pagal
  religines apeigas, gyvūnus galima
  žudyti
  neapsvaigintus, jeigu jie
  žudomi
  skerdykloje.

2.   
  Pagal
  religines apeigas gyvūnus galima
  skersti
  neapsvaigintus, jeigu jie
  skerdžiami
  skerdykloje.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

Tačiau valstybės narės gali nuspręsti netaikyti šios leidžiančios nukrypti nuostatos.

Išbraukta.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalis

1.   Svaiginimas vykdomas I priede nurodytais metodais.

1.   Svaiginimas vykdomas I priede išvardytais metodais.
  Siekdama atsižvelgti į mokslinę ir techninę pažangą Komisija, remdamasi Europos maisto saugos tarnybos vertinimu bei laikydamasi 22 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos, gali patvirtinti naujus svaiginimo metodus.

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

2.   Už svaiginimą atsakingi darbuotojai vykdo reguliarius patikrinimus, siekdami užtikrinti, kad nuo svaiginimo pabaigos iki mirties
  patvirtinimo
  gyvūnams nebūdingi jokie sąmoningumo ar jautrumo požymiai.

2.   Už svaiginimą atsakingi darbuotojai vykdo periodinius patikrinimus, siekdami užtikrinti, kad nuo svaiginimo pabaigos iki mirties gyvūnams nepasireikštų jokie sąmoningumo ar jautrumo požymiai.

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a.
     
  Kraują nuleisti pradedama iškart po apsvaiginimo.

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

Tačiau šiais pakeitimais užtikrinamas gyvūnų gerovės lygis turi būti bent jau lygiavertis pasiektam taikomais metodais ir pakeitimai turi būti pagrįsti moksliniais įrodymais,
  paskelbtais tinkamuose, tarptautiniu lygmeniu pripažintuose ir šios srities specialistų įvertintuose leidiniuose
  .

Vis dėlto šiais pakeitimais užtikrinamas gyvūnų gerovės lygis turi būti bent jau lygiavertis pasiektam taikomais metodais ir pakeitimai turi būti pagrįsti
  tinkamais
  moksliniais įrodymais.

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 4 dalis

4.   Bendrijos
  gerosios patirties kodeksai
  ,
  susiję
  su I priede nurodytais metodais, gali būti priimami laikantis 22 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos.

4.   Bendrijos
  procedūrų rengimo ir taisyklių įgyvendinimo gairės, susijusios
  su I priede išvardytais metodais, gali būti priimamos laikantis 22 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos.

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

2.   Ūkio subjektai parengia ir taiko minėtas įprastines veiklos procedūras, siekdami užtikrinti, kad
  žudymas
  ir susiję veiksmai vykdomi laikantis 3 straipsnio 1 dalyje nustatytos tvarkos.

2.   Ūkio subjektai parengia ir taiko minėtas įprastines veiklos procedūras, siekdami užtikrinti, kad
  skerdimas
  ir susiję veiksmai vykdomi laikantis 3 straipsnio 1 dalyje nustatytos tvarkos.
  Šiuo tikslu skerdyklose gali būti taikomos Reglamento (EB) Nr. 852/2004 5 straipsnyje nustatytos procedūros.

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 dalis

3.   Įprastinės veiklos procedūros pateikiamos kompetentingoms institucijoms, jei jos pateikia atitinkamą prašymą.

3.   Įprastinės veiklos procedūros pateikiamos kompetentingoms institucijoms, jei jos pateikia prašymą.
  Pakeitus įprastines veiklos procedūras oficialiam veterinarijos gydytojui apie tai pranešama raštu.

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3a.
     
  Kompetentinga valdžios institucija gali iš dalies pakeisti įprastines veiklos procedūras, jei jos aiškiai neatitinka šiame reglamente nustatytų bendrųjų taisyklių ir reikalavimų.

Pakeitimas 120

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 b dalis (nauja)

3b.
     
  1–3 dalys netaikomos, kai gyvūnai žudomi skerdyklose, kuriose per savaitę nužudoma ne daugiau kaip 50 gyvulių vienetų.

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalies a punktas

| a) | Gyvūnų paruošimas
  ir priežiūra prieš suvaržymą
  ; |
| --- | --- |

a)

Gyvūnų paruošimas
  ir priežiūra prieš suvaržymą
  ;

| a) | gyvūnų paruošimas
  suvaržymo, svaiginimo ar skerdimo tikslais
  ; |
| --- | --- |

a)

gyvūnų paruošimas
  suvaržymo, svaiginimo ar skerdimo tikslais
  ;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalies f punktas

| (f) | gyvų gyvūnų kraujo nuleidimas. |
| --- | --- |

(f)

gyvų gyvūnų kraujo nuleidimas.

| f) | gyvų gyvūnų kraujo nuleidimas
  ir (arba) 4 straipsnio 2 dalyje minimi skerdimo metodai
  . |
| --- | --- |

f)

gyvų gyvūnų kraujo nuleidimas
  ir (arba) 4 straipsnio 2 dalyje minimi skerdimo metodai
  .

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalies f a punktas (naujas)

| fa) | kailinių gyvūnų žudymas. |
| --- | --- |

fa)

kailinių gyvūnų žudymas.

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 dalis

3.   
  Kailinių gyvūnų žudymą stebi asmuo, turintis 18 straipsnyje nurodytą kompetencijos sertifikatą, susijusį su visais jam prižiūrint atliekamais veiksmais.

Išbraukta.

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio a punktas

| (a) | gyvūnų, kuriems skirta ši įranga,
  kategorijos
  ar svoris; |
| --- | --- |

(a)

gyvūnų, kuriems skirta ši įranga,
  kategorijos
  ar svoris;

| a) | gyvūnų, kuriems skirta ši įranga,
  rūšys
  ar svoris; |
| --- | --- |

a)

gyvūnų, kuriems skirta ši įranga,
  rūšys
  ar svoris;

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio c a punktas (naujas)

| ca) | įrangos priežiūros ir kalibravimo metodai. |
| --- | --- |

ca)

įrangos priežiūros ir kalibravimo metodai.

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalis

2.   Atliekant skerdimo veiksmus skerdimo vietoje yra tinkam a atsargin ė svaiginimo
  įranga
  , naudojama, jei iš pradžių naudota svaiginimo įranga sugenda.

2.   Atliekant skerdimo veiksmus skerdimo vietoje nedelsiant naudojamas tinkama s atsargin is svaiginimo
  metodas
  , jei iš pradžių naudota svaiginimo įranga sugenda.
  Kai šis atsarginis svaiginimo metodas susijęs su sunkiais įrenginiais, tinkama naudoti kilnojamą įrangą.

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a.
     
  Gyvūnas nesuvaržomas, jei už šio gyvūno apsvaiginimą ar paskerdimą atsakingas skerdikas yra nepasirengęs atlikti šių veiksmų.

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnis

Šio reglamento II ir III skyriuose nustatyti reikalavimai taikomi, įgyvendinant Reglamento (EB) Nr. 854/2004 12 straipsnio 2 dalies a punkto nuostatas.

Tikrindami skerdyklas arba įmones, kurios buvo arba turi būti patvirtintos trečiosiose valstybėse, kad galėtų eksportuoti į Europos Sąjungą laikydamosi Sąjungos teisės aktų, Komisijos ekspertai įsitikina, kad 5 straipsnyje minimi gyvūnai skerdžiami sąlygomis, kurios bent jau atitiktų šiame reglamente nurodytus su gyvūnų gerove susijusius reikalavimus.

Kartu su iš trečiosios valstybės importuojama mėsa sveikatos sertifikatas pateikiamas kartu su patvirtinimu, kad įvykdyti minėti reikalavimai.

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a straipsnis (naujas)

10a straipsnis

Importo iš trečiųjų valstybių tvarka

Komisija užtikrina, kad trečiųjų valstybių mėsa ir mėsos produktai, skirti vartojimui vidaus rinkoje, atitiktų šio reglamento nuostatas.

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalies įvadinė dalis

2.   Taikydama šį reglamentą Reglamento (EB) Nr. 854/2004 4 straipsnyje nurodyta kompetentinga institucija tvirtina visų skerdyklų:

2.   Taikydama šį reglamentą Reglamento (EB) Nr. 853/2004 4 straipsnyje nurodyta kompetentinga institucija tvirtina visų skerdyklų
  , kurių skerdimo pajėgumas didesnis kaip 50 gyvulių vienetų per savaitę ar didesnis kaip 150 000 naminių paukščių vienetų per metus
  :

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalies a punktas

| (a) | didžiausią kiekvienos skerdimo linijos našumą; |
| --- | --- |

(a)

didžiausią kiekvienos skerdimo linijos našumą;

Išbraukta.

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalies c punktas

| c) | didžiausią Equidae ir galvijų, avių, ožkų ir kiaulių rūšių gyvūnų, naminių paukščių ir kiškiažvėrių, kuriuos galima laikyti kiekvienoje laikymo aptvaruose teritorijoje, skirtoje šiems gyvūnams, skaičių. |
| --- | --- |

c)

didžiausią Equidae ir galvijų, avių, ožkų ir kiaulių rūšių gyvūnų, naminių paukščių ir kiškiažvėrių, kuriuos galima laikyti kiekvienoje laikymo aptvaruose teritorijoje, skirtoje šiems gyvūnams, skaičių.

| c) | didžiausią Equidae ir galvijų, avių, ožkų ir kiaulių rūšių gyvūnų, naminių paukščių,
  bėgiojančiųjų paukščių (ratitae) ir kiškiažvėrių, kuriuos galima laikyti kiekviename šiems gyvūnams laikyti skirtame aptvare, skaičių. |
| --- | --- |

c)

didžiausią Equidae ir galvijų, avių, ožkų ir kiaulių rūšių gyvūnų, naminių paukščių,
  bėgiojančiųjų paukščių (ratitae) ir kiškiažvėrių, kuriuos galima laikyti kiekviename šiems gyvūnams laikyti skirtame aptvare, skaičių.

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalis

2.   Ūkio subjektai užtikrina, kad
  žudomi
  neapsvaiginti gyvūnai būtų mechaniškai suvaržomi.

2.   Ūkio subjektai užtikrina, kad
  prireikus bei gyvūnų skerdimo pagal religines apeigas atveju, kai skerdžiami
  neapsvaiginti gyvūnai,
  jie
  būtų mechaniškai suvaržomi.

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 3 dalies e punktas

| e) | naudoti elektros srovę, kuri neapsvaigina ar nenužudo gyvūno valdomomis sąlygomis, visų pirma, elektros srovę, neveikiančią visų smegenų. |
| --- | --- |

e)

naudoti elektros srovę, kuri neapsvaigina ar nenužudo gyvūno valdomomis sąlygomis, visų pirma, elektros srovę, neveikiančią visų smegenų.

Išbraukta.

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

Tačiau a ir b punktai netaikomi naminių paukščių pančiams.

Tačiau a ir b punktai netaikomi naminių paukščių
  ir kiškiažvėrių
  pančiams.

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalis

1.   Ūkio subjektai parengia ir įgyvendina tinkamą stebėsenos tvarką, skirtą tikrinti ir tvirtinti, kad skersti skirti gyvūnai yra veiksmingai apsvaiginti nuo svaiginimo pabaigos iki mirties patvirtinimo.

1.   Ūkio subjektai parengia ir įgyvendina tinkamą stebėsenos tvarką, skirtą tikrinti ir tvirtinti, kad skerdimui skirti gyvūnai yra veiksmingai apsvaiginti nuo svaiginimo pabaigos iki mirties patvirtinimo.
  Prieš atliekant bet kokią kitą galimai skausmingą skerdenos išdarinėjimo procedūrą ar prieš apdorojimą gyvūnai turi būti negyvi.

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 4 a dalis (nauja)

4b.
     
  Kailinių gyvūnų ūkius eksploatuojantys subjektai iš anksto praneša kompetentingoms institucijoms, kada bus žudomi gyvūnai, kad oficialus veterinarijos gydytojas galėtų patikrinti, ar laikomasi šiame reglamente nustatytų reikalavimų ir įprastinių veiklos procedūrų.

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 5 dalis

5.   Bendrijos
  gerosios patirties kodeksai, susiję su stebėsenos tvarka skerdyklose, gali būti priimam i laikantis 22 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos.

5.   Bendrijos
  procedūrų rengimo ir taisyklių įgyvendinimo gairės, susijusios su stebėsenos tvarka skerdyklose, gali būti priimam os laikantis 22 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos.

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 5 a dalis (nauja)

5a.
     
  Oficialus veterinarijos gydytojas periodiškai tikrina, ar laikomasi minėtų stebėsenos ir įprastinių veiklos procedūrų.

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio -1 dalis (nauja)

-1.
     
  Ūkio subjektai atsako už tai, kad būtų laikomasi šiame reglamente nustatytų taisyklių.

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalis

1.   Ūkio subjektai kiekvienoje skerdykloje skiria gyvūnų gerovės specialistą, atsakingą už šiame reglamente nustatytų taisyklių laikymosi
  užtikrinimą
  toje skerdykloje. Jis arba ji teikia klausimų, susijusių su gyvūnų gerove, ataskaitas tiesiogiai ūkio subjektui.

1.   Ūkio subjektai kiekvienoje skerdykloje skiria gyvūnų gerovės specialistą, atsakingą už šiame reglamente nustatytų taisyklių laikymosi
  priežiūrą
  toje skerdykloje. Jis teikia klausimų, susijusių su gyvūnų gerove, ataskaitas tiesiogiai ūkio subjektui.

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 5 dalis

5.   
  1 ir 4 dalys netaikomos skerdykloms
  , kuriose skerdžiama ne daugiau kaip 1 000 žinduolių vienetų arba 150 000 naminių paukščių vienetų per metus.

5.   
  Skerdyklas
  , kuriose skerdžiama mažiau kaip 1 000 žinduolių vienetų ar mažiau kaip150 000 naminių paukščių vienetų per metus,
  gali ekspoatuoti gyvūnų gerovės specialistas, ir tvarka, pagal kurią gaunamas kompetencijos sertifikatas, bus supaprastinta laikantis kompetentingos institucijos nustatytų reikalavimų
  .

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 1 dalis

1.
     
  Naikinimo veiksmuose dalyvaujantys kompetentinga institucija ir ūkio subjektai, prieš pradėdami naikinimą parengia veiksmų planą, kuriuo užtikrinama, kad laikomasi šiame reglamente nustatytų taisyklių.

Visų pirma nepaprastosios padėties planuose, būtinuose pagal gyvūnų sveikatos Bendrijos teisės aktus, nurodomi žudymo metodai, kuriuos planuojama taikyti ir atitinkamos įprastinės veiklos procedūros, kuriomis užtikrinama, kad laikomasi šiame reglamente nustatytų taisyklių, remiantis nepaprastosios padėties planuose numatyta prielaida dėl įtariamų protrūkių dydžio ir vietos.

Išbraukta.

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 3 dalis

3.   Taikydama šį straipsnį ir
  išimtinėmis aplinkybėmis
  kompetentinga institucija gali nustatyti leidžiančias nukrypti nuostatas dėl vienos ar kelių šio reglamento nuostatų, jei ji mano, kad šių nuostatų laikymasis gali paveikti žmonių sveikatą arba
  labai sulėtinti ligos likvidavimą.

3.   Taikydama šį straipsnį ir
  tais atvejais, kai atsiranda force majeure aplinkybių,
  kompetentinga institucija gali nustatyti leidžiančias nukrypti nuostatas dėl vienos ar kelių šio reglamento nuostatų, jei ji mano, kad laikantis šių nuostatų gali būti daromas neigiamas poveikis žmonių sveikatai, labai sulėtintas ligos likvidavimas ar toliau sukeliama žala gyvūnų gerovei
  .

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 4 dalis

4.
     
  Per vienerius metus nuo naikinimo veiksmų pabaigos 1 dalyje nurodyta kompetentinga institucija perduoda Komisijai veiksmų rezultatų vertinimo ataskaitą ir ją paskelbia, visų pirma internete.

Šioje ataskaitoje visų pirma nurodoma:

| (a) | naikinimo priežastys; |
| --- | --- |

(a)

naikinimo priežastys;

| (b) | nužudytų gyvūnų skaičius ir rūšys; |
| --- | --- |

(b)

nužudytų gyvūnų skaičius ir rūšys;

| (c) | taikyti svaiginimo ir žudymo metodai; |
| --- | --- |

(c)

taikyti svaiginimo ir žudymo metodai;

| (d) | patirti sunkumai ir, jei tinkama, priemonės, kurių imtasi gyvūnų kančioms malšinti ar mažinti; |
| --- | --- |

(d)

patirti sunkumai ir, jei tinkama, priemonės, kurių imtasi gyvūnų kančioms malšinti ar mažinti;

| (e) | visos leidžiančios nukrypti nuostatos, priimtos pagal 3 dalį. |
| --- | --- |

(e)

visos leidžiančios nukrypti nuostatos, priimtos pagal 3 dalį.

Išbraukta.

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnis

Jei vykdomas priverstinis
  žudymas
  , už gyvūnus atsakingas asmuo imasi visų būtinų priemonių gyvūnams kuo greičiau
  nužudyti
  .

Jei vykdomas priverstinis
  skerdimas
  , už gyvūnus atsakingas asmuo
  , nepažeisdamas Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo I skirsnio VI skyriaus reikalavimų dėl priverstinio gyvūnų skerdimo ne skerdykloje,
  imasi visų būtinų priemonių gyvūnams kuo greičiau
  paskersti
  .

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnis

17 straipsnis

Pavyzdiniai centrai

1.
     
  Kiekvienoje valstybėje narėje steigiamas nacionalinis pavyzdinis centras (toliau – pavyzdinis centras) ir jam pavedamos šios užduotys:

| (a) | teikti kompetentingą mokslinę ir techninę pagalbą, susijusią su skerdyklų tvirtinimu; |
| --- | --- |

(a)

teikti kompetentingą mokslinę ir techninę pagalbą, susijusią su skerdyklų tvirtinimu;

| (b) | vertinti naujus svaiginimo metodus; |
| --- | --- |

(b)

vertinti naujus svaiginimo metodus;

| (c) | aktyviai raginti ūkio subjektus ir kitas suinteresuotąsias šalis rengti šio reglamento įgyvendinimo gerosios patirties kodeksus, juos skelbti, skleisti ir stebėti jų taikymą; |
| --- | --- |

(c)

aktyviai raginti ūkio subjektus ir kitas suinteresuotąsias šalis rengti šio reglamento įgyvendinimo gerosios patirties kodeksus, juos skelbti, skleisti ir stebėti jų taikymą;

| (d) | rengti kompetentingai institucijai skirtas gaires, susijusias su šio reglamento nuostatų taikymu; |
| --- | --- |

(d)

rengti kompetentingai institucijai skirtas gaires, susijusias su šio reglamento nuostatų taikymu;

| (e) | akredituoti kompetencijos sertifikatus išduodančias įstaigas ir padalinius, kaip nurodyta 18 straipsnyje; |
| --- | --- |

(e)

akredituoti kompetencijos sertifikatus išduodančias įstaigas ir padalinius, kaip nurodyta 18 straipsnyje;

| (f) | dalytis informacija ir bendradarbiauti su Komisija ir kitais pavyzdiniais centrais, siekiant keistis techniniais ir moksliniais duomenimis bei geriausia patirtimi, susijusia su šio reglamento įgyvendinimu. |
| --- | --- |

(f)

dalytis informacija ir bendradarbiauti su Komisija ir kitais pavyzdiniais centrais, siekiant keistis techniniais ir moksliniais duomenimis bei geriausia patirtimi, susijusia su šio reglamento įgyvendinimu.

2.
     
  Per vienerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo valstybės narės pateikia Komisijai ir kitoms valstybėms narėms išsamią informaciją apie savo pavyzdinius centrus ir skelbia šią informaciją internete.

3.
     
  Galima steigti pavyzdinių centrų tinklą, sudarytą iš atskirų padalinių, jei visos 1 dalyje išvardytos užduotys vykdomos dėl visos susijusios veiklos toje valstybėje narėje.

Valstybė narė gali pavesti vieną ar kelias iš šių užduočių kitos valstybėse teritorijoje esančiam padaliniui.

Išbraukta.

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 1 dalies b punktas

| b) | atitinkamų kompetencijos sertifikatų išdavimą nešališką baigiamąjį egzaminą išlaikiusiems darbuotojams; per egzaminą tikrinami dalykai susiję su atitinkamų gyvūnų kategorijomis, 7 straipsnio 2 dalyje išvardytais veiksmais ir IV priede nurodytais dalykais; |
| --- | --- |

b)

atitinkamų kompetencijos sertifikatų išdavimą nešališką baigiamąjį egzaminą išlaikiusiems darbuotojams; per egzaminą tikrinami dalykai susiję su atitinkamų gyvūnų kategorijomis, 7 straipsnio 2 dalyje išvardytais veiksmais ir IV priede nurodytais dalykais;

| b) | priežiūrą, ar visi asmenys, kurie parengia arba prižiūri šio reglamento 6 straipsnyje nurodytas įprastines veiklos procedūras, buvo tinkamai apmokyti; |
| --- | --- |

b)

priežiūrą, ar visi asmenys, kurie parengia arba prižiūri šio reglamento 6 straipsnyje nurodytas įprastines veiklos procedūras, buvo tinkamai apmokyti;

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 1 dalies c punktas

| (c) | a punkte nurodytų mokymų programos ir b punkte nurodyto egzamino turinio ir sąlygų tvirtinimą. |
| --- | --- |

(c)

a punkte nurodytų mokymų programos ir b punkte nurodyto egzamino turinio ir sąlygų tvirtinimą.

Išbraukta.

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalis

2.   
  Kompetentinga institucija gali pavesti mokymų ir baigiamojo egzamino rengimą ir kompetencijos sertifikatų išdavimą atskirai įstaigai ar padaliniui:

| a) | turintiems reikiamos kompetencijos, darbuotojų ir įrangą; |
| --- | --- |

a)

turintiems reikiamos kompetencijos, darbuotojų ir įrangą;

| b) | nepriklausomiems ir neturintiems interesų konfliktų dėl kompetencijos sertifikatų išdavimo; |
| --- | --- |

b)

nepriklausomiems ir neturintiems interesų konfliktų dėl kompetencijos sertifikatų išdavimo;

| c) | akredituotiems pavyzdinio centro. |
| --- | --- |

c)

akredituotiems pavyzdinio centro.

Išsami informacija apie šias įstaigas ar padalinius skelbiama viešai, visų pirma internete.

2.   
  Mokymo programas turi būti parengtos ir prireikus vykdomos pačioje verslo įmonėje arba organizacijoje, kuriai kompetentinga institucija suteikė leidimą užsiimti šią veikla.

Tokia verslo įmonė arba organizacija išduoda šios srities kompetencijos sertifikatus.

Kompetentinga institucija prireikus gali rengti ir vykdyti mokymo programas bei išduoti kompetencijos sertifikatus.

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa

3.   
  Kompetencijos sertifikatuose nurodoma, kokioms gyvūnų kategorijoms ir 7 straipsnio 2 ar 3 dalyse išvardytiems veiksmams galioja šis sertifikatas.

3.   
  Valstybės narės paskiria kompetentingą instituciją, atsakingą už 2 dalyje nurodytų mokymo programų turinio tvirtinimą.

Pakeitimai69 ir70

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

Kompetencijos
  sertifikatai galioja
  ne ilgiau kaip penkerius metus.

Kompetencijos sertifikatai galioja
  neribotą laiką. Reikalaujama, kad kompetencijos sertifikatų turėtojai periodiškai dalyvautų mokymuose.

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 2 dalis

2.   Iki 2014 m. gruodžio 31 d. valstybės narės gali priimti nuostatas, pagal kurias 18 straipsnyje nurodyti kompetencijos sertifikatai būtų išduodami be egzamino asmenims, kurie įrodo atitinkamą
  ir ne trumpesnę nei [dešimties] metų tęstinę
  profesinę patirtį.

2.   Iki 2014 m. gruodžio 31 d. valstybės narės gali priimti nuostatas, pagal kurias 18 straipsnyje nurodyti kompetencijos sertifikatai būtų išduodami be egzamino asmenims, kurie įrodo
  tinkamą mokymą ir
  atitinkamą profesinę patirtį,
  kuri iki šio reglamento įsigaliojimo yra bent 12 mėnesių trukmės.

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a.
     
  Komisija iki 2013 m. sausio 1 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai teisėkūros pasiūlymą dėl kilnojamųjų skerdyklų naudojimo Sąjungoje sąlygų ir taisyklių nustatymo užtikrindama, kad šiose kilnojamose skerdyklose imtasi visų atsargumo priemonių, siekiant nepakenkti gyvūnų gerovei.

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo I skyriaus I lentelės antra eilutė „Gyvūnų kategorija“

Atrajotojai
  iki 10 kg
  , naminiai paukščiai ir kiškiažvėriai.

Atrajotojai, naminiai paukščiai ir kiškiažvėriai.

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo I skyriaus I lentelės skilties antros eilutės „Pagrindiniai parametrai“ antroji pastraipa

Gyvūno dydį ir rūšį atitinkantis strypo greitis ir skersmuo.

Gyvūno dydį ir rūšį atitinkantis strypo greitis ir skersmuo
  (plokščio kontaktinio paviršiaus metodas)
  .

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo I skyriaus 2 lentelės antra eilutė „Pavadinimas“

Žudymas
  , elektros srove veikiant gyvūno kūną

Apsvaiginimas arba skerdimas,
  elektros srove veikiant
  gyvūno galvos smegenis ir širdį arba
  gyvūno kūną

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo I skyriaus 2 lentelės antra eilutė „Gyvūnų kategorija“

Visos rūšys,
  išskyrus lengvesnius nei 5 kg ėriukus ar paršelius ir galvijus
  .

Visos rūšys.

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo I skyriaus 3 lentelės antra eilutė „Gyvūnų kategorija“

Kiaulės
  ir
  naminiai paukščiai.

Kiaulės, naminiai paukščiai
  ir kailiniai gyvūnai
  .

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II skyriaus 7 punkto 1 a dalis (nauja)

| 7.1a | Didesnės kaip 30 % koncentracijos anglies dioksidas nenaudojamas paukščiams svaiginti ar skersti skerdyklose. Tokios koncentracijos dioksidas gali būti naudojamas tik paukščių jauniklių pertekliui naikinti arba ligų kontrolės tikslais. |
| --- | --- |

7.1a

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 2.3 punktas

| 2.3. | Įrengiamas
  lygių grindų ir vientisų sienų
  laikinas aptvaras tarp laikymo aptvarų ir tako, kuriuo gyvūnai varomi į svaiginimo vietą, siekiant užtikrinti, kad gyvūnai tolygiai pasiektų svaiginimo ir
  žudymo
  vietą, ir darbuotojams nereikėtų jų priverstinai varyti iš laikymo aptvarų. Laikini aptvarai projektuojami taip, kad gyvūnai juose neįstrigtų ar nebūtų sutrypti. |
| --- | --- |

2.3.

Įrengiamas
  lygių grindų ir vientisų sienų
  laikinas aptvaras tarp laikymo aptvarų ir tako, kuriuo gyvūnai varomi į svaiginimo vietą, siekiant užtikrinti, kad gyvūnai tolygiai pasiektų svaiginimo ir
  žudymo
  vietą, ir darbuotojams nereikėtų jų priverstinai varyti iš laikymo aptvarų. Laikini aptvarai projektuojami taip, kad gyvūnai juose neįstrigtų ar nebūtų sutrypti.

| 2.3. | Įrengiamas laikinas aptvaras tarp laikymo aptvarų ir tako, kuriuo gyvūnai varomi į ap svaiginimo vietą, siekiant užtikrinti, kad gyvūnai tolygiai pasiektų svaiginimo ir
  skerdimo
  vietą, ir darbuotojams nereikėtų jų priverstinai varyti iš laikymo aptvarų. Laikini aptvarai projektuojami taip, kad gyvūnai juose neįstrigtų ar nebūtų sutrypti. |
| --- | --- |

2.3.

Įrengiamas laikinas aptvaras tarp laikymo aptvarų ir tako, kuriuo gyvūnai varomi į ap svaiginimo vietą, siekiant užtikrinti, kad gyvūnai tolygiai pasiektų svaiginimo ir
  skerdimo
  vietą, ir darbuotojams nereikėtų jų priverstinai varyti iš laikymo aptvarų. Laikini aptvarai projektuojami taip, kad gyvūnai juose neįstrigtų ar nebūtų sutrypti.

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 3.2 punktas

| 3.2. | Suvaržymo priemonėse, naudojamose kartu su strypiniu pistoletu, įrengiamas įtaisas, ribojantis gyvūno galvos horizontalųjį ir vertikalųjį judėjimą. |
| --- | --- |

3.2.

Išbraukta.

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 3.3 punktas

| 3.3. | Draudžiama naudoti galvijų suvaržymo sistemas, jei jie suvaržomi apverčiant ar kitoje nenatūralioje padėtyje. |
| --- | --- |

3.3.

Išbraukta.

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 4.1 a punktas (naujas)

| 4.1a | Svaiginimo elektros srove įrangoje turi būti:









  a) | įmontuotas matomas arba girdimas įtaisas, rodantis jo panaudojimo vienam gyvūnui trukmę; |
| --- | --- | --- |

4.1a

a)

įmontuotas matomas arba girdimas įtaisas, rodantis jo panaudojimo vienam gyvūnui trukmę;

| b) | įtaisas, rodantis įtampą ir srovę bei įtaisytas taip, kad būtų gerai matomas operatoriui. |
| --- | --- |

b)

įtaisas, rodantis įtampą ir srovę bei įtaisytas taip, kad būtų gerai matomas operatoriui.

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 4.2 punktas

| 4.2. | Elektros aparatas tiekia nuolatinę srovę. |
| --- | --- |

4.2.

Išbraukta.

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 7.2 punktas

| 7.2. | Naminiams paukščiams skirtos priemonės projektuojamos ir konstruojamos taip, kad gyvūnai
  į dujų mišinio kameras patektų tik
  gabenimo dėžėse,
  jų prieš tai neiškraunant. |
| --- | --- |

7.2.

Naminiams paukščiams skirtos priemonės projektuojamos ir konstruojamos taip, kad gyvūnai
  į dujų mišinio kameras patektų tik
  gabenimo dėžėse,
  jų prieš tai neiškraunant.

| 7.2. | Gyvi naminiai paukščiai turėtų patekti į dujų mišinio kameras
  arba
  gabenimo dėžėse,
  arba ant konvejerio juostų. |
| --- | --- |

7.2.

Gyvi naminiai paukščiai turėtų patekti į dujų mišinio kameras
  arba
  gabenimo dėžėse,
  arba ant konvejerio juostų.

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1.2 punktas

| 1.2. | Atvežtus gyvūnus būtina kuo greičiau iškrauti ir paskersti, nedelsiant, jei tam nėra pagrįstų priežasčių.



  Visas naminių paukščių ar kiškiažvėrių gabenimas, kartu su laikotarpiu tarp iškrovimo ir skerdimo, trunka ne ilgiau kaip 12 valandų.




  Visas žinduolių, išskyrus kiškiažvėrius, gabenimas, kartu su laikotarpiu tarp iškrovimo ir skerdimo, trunka ne ilgiau kaip:










  (a) | gabenant nenujunkytus gyvūnus – 19 valandų; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Visas naminių paukščių ar kiškiažvėrių gabenimas, kartu su laikotarpiu tarp iškrovimo ir skerdimo, trunka ne ilgiau kaip 12 valandų.

Visas žinduolių, išskyrus kiškiažvėrius, gabenimas, kartu su laikotarpiu tarp iškrovimo ir skerdimo, trunka ne ilgiau kaip:

(a)

gabenant nenujunkytus gyvūnus – 19 valandų;

| (b) | gabenant Equidae ir kiaules – 24 valandų; |
| --- | --- |

(b)

gabenant Equidae ir kiaules – 24 valandų;

| (c) | gabenant atrajotojus – 29 valandų. |
| --- | --- |

(c)

gabenant atrajotojus – 29 valandų.

Viršijus nurodytą laiką gyvūnai turi būti suvaryti į aptvarus ir pašerti, ir vėliau tinkamais laiko tarpais šeriami nedideliu pašarų kiekiu. Tuomet gyvūnams paklojama pakankamai pakratų ar lygiaverčių medžiagų, užtikrinant, kad atitinkamam skaičiui konkrečios rūšies gyvūnams būtų pakankamai patogu. Medžiagos turi tinkamai sugerti šlapimą ir išmatas.

Išbraukta.

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1.5 punktas

| 1.5. | Gabenant gyvūnus skersti, pirmenybė teikiama nenujunkytiems gyvūnams, laktuojantiems pieniniams gyvūnams, kelionės metu atsivedusioms patelėms ar konteineriuose atvestiems jaunikliams. Jei tai neįmanoma, tokių gyvūnų kančioms malšinti visų pirma imamasi šių priemonių:









  (a) | pieniniai gyvūnai melžiami ne rečiau kaip kas 12 valandų; |
| --- | --- | --- |

1.5.

(a)

pieniniai gyvūnai melžiami ne rečiau kaip kas 12 valandų;

| (b) | sudaromos tinkamos sąlygos žindyti ir užtikrinti jauniklių gerovę, jei patelė jų atsivedė; |
| --- | --- |

(b)

sudaromos tinkamos sąlygos žindyti ir užtikrinti jauniklių gerovę, jei patelė jų atsivedė;

| (c) | jei jaunikliai atsivedami konteineriuose, jiems duodama vandens. |
| --- | --- |

(c)

jei jaunikliai atsivedami konteineriuose, jiems duodama vandens.

Išbraukta.

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1.7 punkto c papunktis

| (c) | kelti ar tempti gyvūnus už galvos, ausų, ragų, kojų, uodegos ar vilnų, ar elgtis su jais taip, kad patirtų išvengiamą skausmą arba kančių; |
| --- | --- |

(c)

kelti ar tempti gyvūnus už galvos, ausų, ragų, kojų, uodegos ar vilnų, ar elgtis su jais taip, kad patirtų išvengiamą skausmą arba kančių;

| c) | kelti ar tempti gyvūnus už galvos, ausų, ragų, kojų
  (išskyrus naminių paukščių ir kiškiažvėrių kojas)
  , uodegos ar vilnų, ar elgtis su jais taip, kad patirtų išvengiamą skausmą arba kančių; |
| --- | --- |

c)

kelti ar tempti gyvūnus už galvos, ausų, ragų, kojų
  (išskyrus naminių paukščių ir kiškiažvėrių kojas)
  , uodegos ar vilnų, ar elgtis su jais taip, kad patirtų išvengiamą skausmą arba kančių;

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1.8 a punktas (naujas)

| 1.8a | Elektrinio svaiginimo prietaiso negalima naudoti kaip suvaržymo ar sulaikymo priemonės ar tada, kai norima priversti gyvūnus judėti. |
| --- | --- |

1.8a

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1.8 b punktas (naujas)

| 1.8b | Gyvūnų, kurie negali paeiti, negalima vilkti į skerdimo vietą, jie turi būti skerdžiami toje vietoje, kurioje jie guli. |
| --- | --- |

1.8b

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2.1 punktas

| 2.1. | Kiekvienas gyvūnas turi pakankamai erdvės atsistoti, atsigulti ir apsisukti. |
| --- | --- |

2.1.

Kiekvienas gyvūnas turi pakankamai erdvės atsistoti, atsigulti ir apsisukti.

| 2.1. | Išskyrus didelius galvijus, kurie laikomi atskiruose garduose protingo termino neviršijantį laikotarpį, kiekvienam gyvūnui suteikiama pakankamai erdvės atsistoti, atsigulti ir apsisukti. |
| --- | --- |

2.1.

Išskyrus didelius galvijus, kurie laikomi atskiruose garduose protingo termino neviršijantį laikotarpį, kiekvienam gyvūnui suteikiama pakankamai erdvės atsistoti, atsigulti ir apsisukti.

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 a punktas (naujas)

| 2a. | Svaiginimas strypiniu pistoletu









  2a.1 | Pistoletas nukreipiamas taip, kad strypas pataikytų tiesiai į galvos smegenų žievę. Ypač draudžiama šauti galvijams į tarpuragį. Avims ir ožkoms galima šauti į tarpuragį, jeigu šauti į pakaušį trukdo jų ragai. Tokiu atveju šaunama ten, kur prasideda ragai, nukreipiant šūvį snukio link ir pradedant kraujo nuleidimą per 15 sekundžių nuo šūvio. |
| --- | --- | --- |

2a.

2a.1

Pistoletas nukreipiamas taip, kad strypas pataikytų tiesiai į galvos smegenų žievę. Ypač draudžiama šauti galvijams į tarpuragį. Avims ir ožkoms galima šauti į tarpuragį, jeigu šauti į pakaušį trukdo jų ragai. Tokiu atveju šaunama ten, kur prasideda ragai, nukreipiant šūvį snukio link ir pradedant kraujo nuleidimą per 15 sekundžių nuo šūvio.

| 2a.2 | Jei naudojamasi strypiniu pistoletu, operatorius privalo įsitikinti, kad strypas po kiekvieno šūvio grįžta į savo pradinę padėtį. Jei taip nėra, tokio instrumento, kol jis nebus pataisytas, naudoti negalima. |
| --- | --- |

2a.2

Jei naudojamasi strypiniu pistoletu, operatorius privalo įsitikinti, kad strypas po kiekvieno šūvio grįžta į savo pradinę padėtį. Jei taip nėra, tokio instrumento, kol jis nebus pataisytas, naudoti negalima.

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 b punktas (naujas)

| 2b. | Gyvūnų suvaržymas



  Gyvūnas netalpinamas į svaiginimo aptvarą ir jo galva neturėtų būti talpinama į atitinkamą įtaisą siekiant suvaržyti gyvūno judesius, kol asmuo, kuris turi apsvaiginti gyvūną, nėra pasiruošęs gyvūno apsvaiginti kai tik atitinkamas gyvūnas patalpinamas į svaiginimo aptvarą ar kai tik pritvirtinama jo galva. |
| --- | --- |

2b.

Gyvūnas netalpinamas į svaiginimo aptvarą ir jo galva neturėtų būti talpinama į atitinkamą įtaisą siekiant suvaržyti gyvūno judesius, kol asmuo, kuris turi apsvaiginti gyvūną, nėra pasiruošęs gyvūno apsvaiginti kai tik atitinkamas gyvūnas patalpinamas į svaiginimo aptvarą ar kai tik pritvirtinama jo galva.

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 3.1 punktas

| 3.1. | Jeigu gyvūnus svaigina, pančioja, kelia ir jiems kraują nuleidžia vienas asmuo, visas šias operacijas jis privalo atlikti su vienu gyvūnu ir tik po to imtis kito. |
| --- | --- |

3.1.

Jeigu gyvūnus svaigina, pančioja, kelia ir jiems kraują nuleidžia vienas asmuo, visas šias operacijas jis privalo atlikti su vienu gyvūnu ir tik po to imtis kito.

| 3.1. | Jeigu gyvūnus svaigina, pančioja, kelia ir jiems kraują nuleidžia vienas asmuo, visus šiuos veiksmus jis privalo atlikti su vienu gyvūnu ir tik po to imtis šių veiksmų su kitu gyvūnu. Šis reikalavimas netaikomas, kai gyvūnai svaiginami grupėmis. |
| --- | --- |

3.1.

Jeigu gyvūnus svaigina, pančioja, kelia ir jiems kraują nuleidžia vienas asmuo, visus šiuos veiksmus jis privalo atlikti su vienu gyvūnu ir tik po to imtis šių veiksmų su kitu gyvūnu. Šis reikalavimas netaikomas, kai gyvūnai svaiginami grupėmis.

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 3 skirsnio 3.1 a punktas (naujas)

| 3.1a. | Nuleisti kraują reikia pradėti nedelsiant po apsvaiginimo atliekant jį taip, kad nukraujavimas būtų greitas, gausus ir visiškas. |
| --- | --- |

3.1a.

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 3 skirsnio 3.2 a punktas (naujas)

| 3.2a. | Perpjovus kraujagysles, tolesnis dorojimas ar tikrinimas elektra neatliekami, kol nebaigiama nuleisti kraujo ir bet kuriuo atveju ne anksčiau kaip praėjus:









  a) | jei pjaunamas kalakutas arba žąsis – ne mažiau kaip 120 sekundžių; |
| --- | --- | --- |

3.2a.

a)

jei pjaunamas kalakutas arba žąsis – ne mažiau kaip 120 sekundžių;

| b) | jei pjaunamas bet kuris kitas paukštis – ne mažiau kaip 90 sekundžių; |
| --- | --- |

b)

jei pjaunamas bet kuris kitas paukštis – ne mažiau kaip 90 sekundžių;

| c) | jei skerdžiamas apsvaigintas galvijas – ne mažiau kaip 30 sekundžių; |
| --- | --- |

c)

jei skerdžiamas apsvaigintas galvijas – ne mažiau kaip 30 sekundžių;

| d) | jei skerdžiamas galvijas, kuris nebuvo apsvaigintas, – ne mažiau kaip 120 sekundžių; |
| --- | --- |

d)

jei skerdžiamas galvijas, kuris nebuvo apsvaigintas, – ne mažiau kaip 120 sekundžių;

| e) | jei skerdžiama avis, ožka, kiaulė ar elnias – ne mažiau kaip 20 sekundžių. |
| --- | --- |

e)

jei skerdžiama avis, ožka, kiaulė ar elnias – ne mažiau kaip 20 sekundžių.

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 3.2 b punktas (naujas)

| 3.2b. | Jei skerdžiamas vaikingas gyvūnas:









  a) | jei gimda nepažeista, vaisius turi likti viduje iki bus negyvas; |
| --- | --- | --- |

3.2b.

a)

jei gimda nepažeista, vaisius turi likti viduje iki bus negyvas;

| b) | jei abejojama arba jei sąmonės nepraradęs vaisius randamas gimdoje gyvūną paskerdus, vaisius turi būti nedelsiant išimtas, apsvaigintas skverbiamuoju strypiniu pistoletu ir nužudytas nuleidžiant kraują. |
| --- | --- |

b)

jei abejojama arba jei sąmonės nepraradęs vaisius randamas gimdoje gyvūną paskerdus, vaisius turi būti nedelsiant išimtas, apsvaigintas skverbiamuoju strypiniu pistoletu ir nužudytas nuleidžiant kraują.

Skerdyklose turi būti tinkami įrengimai, kad, prireikus, būtų galima, nedelsiant atlikti procedūrą.

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 3.3 punktas

| 3.3. | Paukščiai neskerdžiami automatiniu kaklo perpjovimo įtaisu, jei nepatvirtinama, kad juo patikimai perpjaunamos kraujagyslės. Jei perpjovimo įtaisu kraujagyslės neperpjaunamos, paukštis nedelsiant
  nužudomas
  . |
| --- | --- |

3.3.

Paukščiai neskerdžiami automatiniu kaklo perpjovimo įtaisu, jei nepatvirtinama, kad juo patikimai perpjaunamos kraujagyslės. Jei perpjovimo įtaisu kraujagyslės neperpjaunamos, paukštis nedelsiant
  nužudomas
  .

| 3.3. | Paukščiai neskerdžiami automatiniu kaklo perpjovimo įtaisu, jei nepatvirtinama, kad juo patikimai perpjaunamos kraujagyslės. Jei perpjovimo įtaisu kraujagyslės neperpjaunamos, paukštis nedelsiant
  paskerdžiamas
  . |
| --- | --- |

3.3.

Paukščiai neskerdžiami automatiniu kaklo perpjovimo įtaisu, jei nepatvirtinama, kad juo patikimai perpjaunamos kraujagyslės. Jei perpjovimo įtaisu kraujagyslės neperpjaunamos, paukštis nedelsiant
  paskerdžiamas
  .

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo f a punktas (naujas)

| fa) | kailinių gyvūnų skerdimas.



  Praktiniai gyvūnų paruošimo ir suvaržymo aspektai.




  Praktiniai svaiginimo būdų aspektai.




  Atsarginiai svaiginimo ir (arba) skerdimo metodai.




  Svaiginimo ir (arba) skerdimo įrengimų priežiūra.




  Svaiginimo veiksmingumo stebėsena. |
| --- | --- |

fa)

Praktiniai gyvūnų paruošimo ir suvaržymo aspektai.

Praktiniai svaiginimo būdų aspektai.

Atsarginiai svaiginimo ir (arba) skerdimo metodai.

Svaiginimo ir (arba) skerdimo įrengimų priežiūra.

Svaiginimo veiksmingumo stebėsena.

---

(1)  

  OL L 358, 1986 12 18, p. 1.

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienis

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/347 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/347

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisEuropos pabėgėlių fondas 2008–2013 m. laikotarpiui ***I

P6_TA(2009)0375

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio Sprendimo Nr. 573/2007/EB dėl Europos pabėgėlių fondo 2008–2013 m. laikotarpiui įsteigimo nuostatas dėl tam tikrų Bendrijos veiksmų finansavimo nutraukimo ir tokių veiksmų finansavimo ribos pakeitimo (COM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD))

2010/C 212 E/50

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0067),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 63 straipsnio pirmos pastraipos 2 dalies b punktą, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6–0070/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę(A6–0280/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai ir Komisijai.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/348 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/348

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisMinimalios normos dėl prieglobsčio prašytojų priėmimo (nauja redakcija) ***I

P6_TA(2009)0376

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomos minimalios normos dėl prieglobsčio prašytojų priėmimo (nauja redakcija) (COM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD))

2010/C 212 E/51

(Bendro sprendimo procedūra: nauja redakcija)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0815),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 63 straipsnio 1 dalies b punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6–0477/2008),

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1),

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto 2009 m. balandžio 4 d. laišką, pagal Darbo tvarkos taisyklių 80a straipsnio 3 dalį pateiktą Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80a ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A6–0285/2009),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtųjų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtųjų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais, padarytais atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais, padarytais atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 77, 2002.3.28, p. 1.

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2008)0244

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 7 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, kuria nustatomos minimalios normos dėl prieglobsčio prašytojų priėmimo (nauja redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 63 straipsnio pirmosios pastraipos 1 punkto b papunktį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | 2003 m. sausio 27 d. Tarybos direktyvoje 2003/9/EB, nustatančioje minimalias normas dėl prieglobsčio prašytojų priėmimo (4), reikia padaryti esminių pakeitimų. Siekiant aiškumo minėta direktyva turėtų būti išdėstyta nauja redakcija. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. sausio 27 d. Tarybos direktyvoje 2003/9/EB, nustatančioje minimalias normas dėl prieglobsčio prašytojų priėmimo (4), reikia padaryti esminių pakeitimų. Siekiant aiškumo minėta direktyva turėtų būti išdėstyta nauja redakcija.

| (2) | Bendra prieglobsčio politika, įskaitant bendrą Europos prieglobsčio sistemą, yra sudėtinė Europos Sąjungos siekio laipsniškai sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę asmenims, kurie, aplinkybių verčiami, teisėtai ieško apsaugos Bendrijoje, dalis. |
| --- | --- |

(2)

Bendra prieglobsčio politika, įskaitant bendrą Europos prieglobsčio sistemą, yra sudėtinė Europos Sąjungos siekio laipsniškai sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę asmenims, kurie, aplinkybių verčiami, teisėtai ieško apsaugos Bendrijoje, dalis.

| (3) | spalio 15 ir 1999 m. 16 d. Tamperėje įvykusiame specialiame Europos Vadovų Tarybos susitikime buvo susitarta imtis kurti bendrą Europos prieglobsčio sistemą, paremtą visapusiu ir visiems galiojančiu 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvencijos dėl pabėgėlių statuso, papildytos 1967 m. sausio 31 d. Niujorko protokolu, taikymu, toliau taikant negrąžinimo principą. |
| --- | --- |

(3)

spalio 15 ir 1999 m. 16 d. Tamperėje įvykusiame specialiame Europos Vadovų Tarybos susitikime buvo susitarta imtis kurti bendrą Europos prieglobsčio sistemą, paremtą visapusiu ir visiems galiojančiu 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvencijos dėl pabėgėlių statuso, papildytos 1967 m. sausio 31 d. Niujorko protokolu, taikymu, toliau taikant negrąžinimo principą.

| (4) | Tamperės išvadose numatyta, kad bendroje Europos prieglobsčio sistemoje artimiausiu metu turi būti nustatytos bendros minimalios prieglobsčio prašytojų priėmimo sąlygos. |
| --- | --- |

(4)

Tamperės išvadose numatyta, kad bendroje Europos prieglobsčio sistemoje artimiausiu metu turi būti nustatytos bendros minimalios prieglobsčio prašytojų priėmimo sąlygos.

| (5) | Prieglobsčio prašytojų priėmimo minimalių normų nustatymas yra dar vienas žingsnis Europos prieglobsčio politikos link. |
| --- | --- |

(5)

Prieglobsčio prašytojų priėmimo minimalių normų nustatymas yra dar vienas žingsnis Europos prieglobsčio politikos link.

| (6) | Pirmasis bendros Europos prieglobsčio sistemos, kuri ilgainiui turėtų padėti suformuoti bendras procedūras, o asmenims, kuriems suteiktas prieglobstis, visoje Europos Sąjungoje taikyti vienodą statusą, etapas jau užbaigtas. Europos Vadovų Taryba 2004 m. lapkričio 4 d. priėmė Hagos programą, kurioje nustatyti per 2005–2010 m. laikotarpį įgyvendintini laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės tikslai. Hagos programoje ║ Komisija raginama užbaigti pirmojo etapo teisinių dokumentų vertinimą ir pateikti antrojo etapo dokumentus bei priemones Tarybai ir Europos Parlamentui, kad jie būtų patvirtinti iki 2010 m. |
| --- | --- |

(6)

Pirmasis bendros Europos prieglobsčio sistemos, kuri ilgainiui turėtų padėti suformuoti bendras procedūras, o asmenims, kuriems suteiktas prieglobstis, visoje Europos Sąjungoje taikyti vienodą statusą, etapas jau užbaigtas. Europos Vadovų Taryba 2004 m. lapkričio 4 d. priėmė Hagos programą, kurioje nustatyti per 2005–2010 m. laikotarpį įgyvendintini laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės tikslai. Hagos programoje ║ Komisija raginama užbaigti pirmojo etapo teisinių dokumentų vertinimą ir pateikti antrojo etapo dokumentus bei priemones Tarybai ir Europos Parlamentui, kad jie būtų patvirtinti iki 2010 m.

| (7) | Atsižvelgiant į vertinimo rezultatus, šiuo etapu siekiant prieglobsčio prašytojams užtikrinti geresnes priėmimo sąlygas, reikėtų patvirtinti principus, kuriais grindžiama Direktyva 2003/9/EB. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į vertinimo rezultatus, šiuo etapu siekiant prieglobsčio prašytojams užtikrinti geresnes priėmimo sąlygas, reikėtų patvirtinti principus, kuriais grindžiama Direktyva 2003/9/EB.

| (8) | Siekiant užtikrinti, kad visoje Europos Sąjungoje su prieglobsčio prašytojais būtų elgiamasi vienodai, ši direktyva turėtų būti taikoma visų rūšių prieglobsčio procedūroms dėl tarptautinės apsaugos prašymų bei visuose jų etapuose ir visose teritorijose ir vietose, kuriose priimami prieglobsčio prašytojai. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant užtikrinti, kad visoje Europos Sąjungoje su prieglobsčio prašytojais būtų elgiamasi vienodai, ši direktyva turėtų būti taikoma visų rūšių prieglobsčio procedūroms dėl tarptautinės apsaugos prašymų bei visuose jų etapuose ir visose teritorijose ir vietose, kuriose priimami prieglobsčio prašytojai.

| (9) | Taikydamos šią direktyvą valstybės narės turėtų stengtis užtikrinti, kad būtų griežtai paisoma vaiko gerovės ir šeimos vienybės svarbos principų, remdamosi atitinkamai 1989 m. Jungtinių Tautų Vaiko teisių konvencija ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija. |
| --- | --- |

(9)

Taikydamos šią direktyvą valstybės narės turėtų stengtis užtikrinti, kad būtų griežtai paisoma vaiko gerovės ir šeimos vienybės svarbos principų, remdamosi atitinkamai 1989 m. Jungtinių Tautų Vaiko teisių konvencija ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija.

| (10) | Valstybių narių elgesys su asmenimis, kuriems taikoma ši direktyva, yra saistomas įsipareigojimais pagal tarptautinės teisės dokumentus, kurių dalyvės šios valstybės yra. |
| --- | --- |

(10)

Valstybių narių elgesys su asmenimis, kuriems taikoma ši direktyva, yra saistomas įsipareigojimais pagal tarptautinės teisės dokumentus, kurių dalyvės šios valstybės yra.

| (11) | Turėtų būti nustatytos║ prieglobsčio prašytojų priėmimo minimalios normos, kurių
  paprastai
  pakaktų, kad būtų garantuotas jų orumo nežeminantis gyvenimo lygis ir visose valstybėse narėse panašios gyvenimo sąlygos ▐. |
| --- | --- |

(11)

Turėtų būti nustatytos║ prieglobsčio prašytojų priėmimo minimalios normos, kurių
  paprastai
  pakaktų, kad būtų garantuotas jų orumo nežeminantis gyvenimo lygis ir visose valstybėse narėse panašios gyvenimo sąlygos ▐.

| (12) | Prieglobsčio prašytojų priėmimo sąlygų suderinimas turėtų apriboti antrinę prieglobsčio prašytojų migraciją, kuriai daro įtaką priėmimo sąlygų įvairovė. |
| --- | --- |

(12)

Prieglobsčio prašytojų priėmimo sąlygų suderinimas turėtų apriboti antrinę prieglobsčio prašytojų migraciją, kuriai daro įtaką priėmimo sąlygų įvairovė.

| (13) | Kad būtų galima užtikrinti vienodą požiūrį į visus tarptautinės apsaugos prašytojus ir gavėjus bei suderinamumą su šiuo metu galiojančiu ES prieglobsčio acquis, visų pirma 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 2004/83/EB dėl trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo pabėgėliams ar asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, jų statuso ir suteikiamos apsaugos pobūdžio būtiniausių standartų (5), tikslinga išplėsti šios direktyvos taikymo sritį, į jį įtraukiant papildomos apsaugos prašytojus. |
| --- | --- |

(13)

Kad būtų galima užtikrinti vienodą požiūrį į visus tarptautinės apsaugos prašytojus ir gavėjus bei suderinamumą su šiuo metu galiojančiu ES prieglobsčio acquis, visų pirma 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 2004/83/EB dėl trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo pabėgėliams ar asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, jų statuso ir suteikiamos apsaugos pobūdžio būtiniausių standartų (5), tikslinga išplėsti šios direktyvos taikymo sritį, į jį įtraukiant papildomos apsaugos prašytojus.

| (14) | Siekiant skatinti ekonominį prieglobsčio prašytojų savarankiškumą ir mažinti skirtumus valstybėse narėse, svarbu nustatyti aiškias prieglobsčio prašytojų patekimo į darbo rinką taisykles. |
| --- | --- |

(14)

Siekiant skatinti ekonominį prieglobsčio prašytojų savarankiškumą ir mažinti skirtumus valstybėse narėse, svarbu nustatyti aiškias prieglobsčio prašytojų patekimo į darbo rinką taisykles.

| (15) | Nacionalinės valdžios institucijos pirmiausia turėtų pasirūpinti skubiu specialių poreikių asmenų identifikavimu ir stebėsena, kad užtikrintų, jog priėmimo sąlygos būtų specialiai pritaikytos jų specialiems poreikiams tenkinti. |
| --- | --- |

(15)

Nacionalinės valdžios institucijos pirmiausia turėtų pasirūpinti skubiu specialių poreikių asmenų identifikavimu ir stebėsena, kad užtikrintų, jog priėmimo sąlygos būtų specialiai pritaikytos jų specialiems poreikiams tenkinti.

| (16) | Prieglobsčio prašytojo sulaikymas turėtų būti grindžiamas pamatiniu principu, kad asmuo negali būti sulaikomas vien dėl to, kad prašo tarptautinės apsaugos visų pirma
  dėl valstybių narių tarptautinių įsipareigojimų, atsirandančių
  pagal 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvencijos dėl pabėgėlių statuso 31 straipsnį. Visų pirma valstybės narės prieglobsčio prašytojams neturėtų taikyti ║ sankcijų už neteisėtą atvykimą arba buvimą, o jų judėjimo laisvė turėtų būti ribojama tik tuomet, kai tai būtina. Sulaikant prieglobsčio prašytoją, pirmiausia reikėtų vadovautis šioje direktyvoje labai aiškiai apibrėžtomis išimtinėmis aplinkybėmis, laikantis būtinumo bei proporcingumo principų tokio sulaikymo pobūdžio ir tikslo atžvilgiu. Sulaikytam prieglobsčio prašytojui turi būti suteikta teisė į teisminę gynybą nacionaliniame teisme. |
| --- | --- |

(16)

Prieglobsčio prašytojo sulaikymas turėtų būti grindžiamas pamatiniu principu, kad asmuo negali būti sulaikomas vien dėl to, kad prašo tarptautinės apsaugos visų pirma
  dėl valstybių narių tarptautinių įsipareigojimų, atsirandančių
  pagal 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvencijos dėl pabėgėlių statuso 31 straipsnį. Visų pirma valstybės narės prieglobsčio prašytojams neturėtų taikyti ║ sankcijų už neteisėtą atvykimą arba buvimą, o jų judėjimo laisvė turėtų būti ribojama tik tuomet, kai tai būtina. Sulaikant prieglobsčio prašytoją, pirmiausia reikėtų vadovautis šioje direktyvoje labai aiškiai apibrėžtomis išimtinėmis aplinkybėmis, laikantis būtinumo bei proporcingumo principų tokio sulaikymo pobūdžio ir tikslo atžvilgiu. Sulaikytam prieglobsčio prašytojui turi būti suteikta teisė į teisminę gynybą nacionaliniame teisme.

| (17) | Su sulaikytais pareiškėjais turėtų būti elgiamasi gerbiant jų orumą, o jų priėmimo sąlygos turėtų būti konkrečiai pritaikytos jų poreikiams tokioje situacijoje tenkinti. Valstybės narės visų pirma turėtų užtikrinti 1989 m. JT vaiko teisių konvencijos 37 straipsnio laikymąsi. |
| --- | --- |

(17)

Su sulaikytais pareiškėjais turėtų būti elgiamasi gerbiant jų orumą, o jų priėmimo sąlygos turėtų būti konkrečiai pritaikytos jų poreikiams tokioje situacijoje tenkinti. Valstybės narės visų pirma turėtų užtikrinti 1989 m. JT vaiko teisių konvencijos 37 straipsnio laikymąsi.

| (18) | Siekiant, kad būtų užtikrintos minimalios procedūrinės garantijos, numatančios galimybę susisiekti su teisinę pagalbą teikiančiomis organizacijomis arba asmenų grupėmis, turėtų būti teikiama informacija apie tokias organizacijas ir asmenų grupes. |
| --- | --- |

(18)

Siekiant, kad būtų užtikrintos minimalios procedūrinės garantijos, numatančios galimybę susisiekti su teisinę pagalbą teikiančiomis organizacijomis arba asmenų grupėmis, turėtų būti teikiama informacija apie tokias organizacijas ir asmenų grupes.

| (19) | Galimybė piktnaudžiauti priėmimo sistema turėtų būti apribota, nurodant, kokiomis aplinkybėmis prieglobsčio prašytojams gali būti ribojamas priėmimo sąlygų taikymas arba panaikinamas toks priėmimas, kartu visiems prieglobsčio prašytojams užtikrinant jų orumo nežeminantį gyvenimo lygį. |
| --- | --- |

(19)

Galimybė piktnaudžiauti priėmimo sistema turėtų būti apribota, nurodant, kokiomis aplinkybėmis prieglobsčio prašytojams gali būti ribojamas priėmimo sąlygų taikymas arba panaikinamas toks priėmimas, kartu visiems prieglobsčio prašytojams užtikrinant jų orumo nežeminantį gyvenimo lygį.

| (20) | Prieglobsčio prašytojų priėmimo srityje turėtų būti garantuotas nacionalinių priėmimo sistemų veiksmingumas bei valstybių narių bendradarbiavimas. |
| --- | --- |

(20)

Prieglobsčio prašytojų priėmimo srityje turėtų būti garantuotas nacionalinių priėmimo sistemų veiksmingumas bei valstybių narių bendradarbiavimas.

| (21) | Prieglobsčio prašytojų priėmimo srityje tarp kompetentingų institucijų turėtų būti skatinamas deramas koordinavimas, taip pat tarp vietinių bendrijų bei apgyvendinimo centrų palaikomi darnūs santykiai. |
| --- | --- |

(21)

Prieglobsčio prašytojų priėmimo srityje tarp kompetentingų institucijų turėtų būti skatinamas deramas koordinavimas, taip pat tarp vietinių bendrijų bei apgyvendinimo centrų palaikomi darnūs santykiai.

| (22) | Pati minimalių normų prigimtis reiškia, kad valstybės narės turi teisę nustatyti arba toliau taikyti palankesnes nuostatas trečiųjų šalių piliečiams arba asmenims be pilietybės, valstybės narės prašantiems tarptautinės apsaugos. |
| --- | --- |

(22)

Pati minimalių normų prigimtis reiškia, kad valstybės narės turi teisę nustatyti arba toliau taikyti palankesnes nuostatas trečiųjų šalių piliečiams arba asmenims be pilietybės, valstybės narės prašantiems tarptautinės apsaugos.

| (23) | Šia prasme valstybės narės taip pat raginamos taikyti šios direktyvos nuostatas, kai tenka priimti sprendimus dėl prašymų, susijusių su taikomomis kitokiomis apsaugos formomis, nei numatyta pagal Direktyvą 2004/83/EB. |
| --- | --- |

(23)

Šia prasme valstybės narės taip pat raginamos taikyti šios direktyvos nuostatas, kai tenka priimti sprendimus dėl prašymų, susijusių su taikomomis kitokiomis apsaugos formomis, nei numatyta pagal Direktyvą 2004/83/EB.

| (24) | Siekiant padengti prieglobsčio prašytojų priėmimo minimalių normų gerinimo išlaidas, turėtų būti atitinkamai didinama Europos Sąjungos skiriamų lėšų, kad būtų padengtos šių normų gerinimo sąnaudos visų pirma tų valstybių narių, kurių nacionalinėms prieglobsčio suteikimo sistemoms tenka ypatinga ir neproporcinga našta dėl ypatingos šių valstybių geografinės ar demografinės padėties. |
| --- | --- |

(24)

Siekiant padengti prieglobsčio prašytojų priėmimo minimalių normų gerinimo išlaidas, turėtų būti atitinkamai didinama Europos Sąjungos skiriamų lėšų, kad būtų padengtos šių normų gerinimo sąnaudos visų pirma tų valstybių narių, kurių nacionalinėms prieglobsčio suteikimo sistemoms tenka ypatinga ir neproporcinga našta dėl ypatingos šių valstybių geografinės ar demografinės padėties.

| (25) | Turėtų būti periodiškai įvertinama, kaip įgyvendinama ši direktyva. |
| --- | --- |

(25)

Turėtų būti periodiškai įvertinama, kaip įgyvendinama ši direktyva.

| (26) | Kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. nustatyti minimalias prieglobsčio prašytojų priėmimo normas valstybėse, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio šio tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(26)

Kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. nustatyti minimalias prieglobsčio prašytojų priėmimo normas valstybėse, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio šio tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (27) | Šia direktyva gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažįstamų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (Chartija). Šia direktyva visų pirma siekiama užtikrinti visišką pagarbą žmogaus orumui bei skatinti minėtos Chartijos 1,
  4,
  6, 7, 18, 24 ir 47 straipsnių taikymą ir ji turėtų būti atitinkamai įgyvendinta. |
| --- | --- |

(27)

Šia direktyva gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažįstamų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (Chartija). Šia direktyva visų pirma siekiama užtikrinti visišką pagarbą žmogaus orumui bei skatinti minėtos Chartijos 1,
  4,
  6, 7, 18, 24 ir 47 straipsnių taikymą ir ji turėtų būti atitinkamai įgyvendinta.

| (28) | Įpareigojama į nacionalinę teisę perkelti tik tas šios direktyvos nuostatas, kurios iš esmės skiriasi nuo ankstesnės direktyvos nuostatų. Pareiga perkelti nepakeistas nuostatas kyla iš ankstesnės direktyvos. |
| --- | --- |

(28)

Įpareigojama į nacionalinę teisę perkelti tik tas šios direktyvos nuostatas, kurios iš esmės skiriasi nuo ankstesnės direktyvos nuostatų. Pareiga perkelti nepakeistas nuostatas kyla iš ankstesnės direktyvos.

| (29) | Ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę terminu, numatytu II priedo B dalyje, |
| --- | --- |

(29)

Ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę terminu, numatytu II priedo B dalyje,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I SKYRIUS

TIKSLAS, APIBRĖŽTYS IR TAIKYMO SRITIS

1 straipsnis

Tikslas

Šios direktyvos tikslas yra nustatyti minimalias prieglobsčio prašytojų priėmimo normas valstybėse narėse.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šioje direktyvoje:

a)   ‘tarptautinės apsaugos prašymas’– tarptautinės apsaugos prašymas, kaip apibrėžta
  Direktyvos
  2004/83/EB
  2 straipsnio g punkte
  ;

b)   ‘pareiškėjas’ arba ‘prieglobsčio prašytojas’– tarptautinės apsaugos prašymą, dėl kurio dar nepriimtas galutinis sprendimas, pateikęs trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės;

c)   ‘šeimos nariai’– tuo atveju, jei šeima jau egzistavo kilmės šalyje, toliau išvardyti pareiškėjo šeimos nariai, kurie yra toje pačioje su tarptautinės apsaugos prašymu susijusioje valstybėje narėje:

d)   ‘procedūros’ ir ‘sprendimų apskundimai’– valstybės narės įstatymuose numatytos procedūros ir sprendimų apskundimai;

e)   ‘nepilnametis’– jaunesnis nei 18 metų trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės;

f)   ‘nelydimas nepilnametis’– nepilnametis, į valstybių narių teritoriją atvykstantis nelydimas pagal įstatymus ar papročius už jį atsakingo suaugusio asmens ║, kol toks asmuo ima jį prižiūrėti; prie jų priskiriami nepilnamečiai, atvykę ir be priežiūros palikti valstybių narių teritorijoje;

g)   ‘priėmimo sąlygos’– visas komplektas priemonių, kurias valstybės narės pagal šią direktyvą taiko prieglobsčio prašytojui;

h)   ‘materialinės priėmimo sąlygos’– priėmimo sąlygos, į kurias įeina būsto, maisto bei aprangos suteikimas natūra arba finansinių išmokų forma arba talonais, arba naudojant visus tris būdus ir dienpinigiai;

i)   ‘sulaikymas’– kai valstybė narė izoliuotai laiko prieglobsčio prašytoją tam tikroje vietoje, kur tokio prieglobsčio prašytojo judėjimo laisvė yra apribota;

j)   ‘apgyvendinimo centras’– bet kuri vieta, kurioje kolektyviai apgyvendinami prieglobsčio prašytojai.

3 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Ši direktyva taikoma visiems trečiųjų šalių piliečiams ir asmenims be pilietybės, pateikusiems tarptautinės apsaugos prašymą valstybės narės teritorijoje, įskaitant pasienyje arba tranzito zonose, tol, kol jiems leidžiama likti teritorijoje kaip prieglobsčio prašytojams, taip pat jų šeimos nariams, jei pagal taikytinus nacionalinės teisės aktus jie įtraukiami į tokį tarptautinės apsaugos prašymą.

2.   Ši direktyva netaikoma ║, kai diplomatinio arba teritorinio prieglobsčio prašymai pateikiami valstybių narių atstovybėms.

3.   Ši direktyva netaikoma tais atvejais, kai taikomos 2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvos 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis bei atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą (6) nuostatos.

4.   Valstybės narės gali nuspręsti taikyti šią direktyvą, priimdamos sprendimus dėl kitokios apsaugos, nei taikomos pagal Direktyvą 2004/83/EB.

4 straipsnis

Palankesnės nuostatos

Valstybės narės gali numatyti arba toliau taikyti palankesnes nuostatas, susijusias su priėmimo sąlygomis, prieglobsčio prašytojams ir prieglobsčio prašytojo artimiems giminaičiams, esantiems toje pačioje valstybėje narėje, kai jie priklausomi nuo prieglobsčio prašytojo arba dėl humanitarinio pobūdžio priežasčių, jei tokios nuostatos atitinka šią direktyvą.

II SKYRIUS

BENDROSIOS PRIĖMIMO SĄLYGŲ NUOSTATOS

5 straipsnis

Informavimas

1.   Per atitinkamą laikotarpį, bet ne ilgiau kaip per penkiolika dienų po to kai kompetentingai institucijai buvo paduotas tarptautinės apsaugos prašymas, valstybės narės informuoja prieglobsčio prašytojus bent jau apie nustatytą paramą ir apie su priėmimo sąlygomis susijusias jų pareigas.

Valstybės narės užtikrina, kad pareiškėjams būtų suteikta informacija apie organizacijas arba asmenų grupes, teikiančias specialią teisinę pagalbą, bei apie organizacijas, kurios galėtų suteikti pagalbą arba juos informuoti apie esamas priėmimo sąlygas, įskaitant sveikatos priežiūrą.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad šio straipsnio 1 dalyje minima informacija būtų teikiama raštu ir ▐ ta kalba, kurią
  supranta, arba galima
  pagrįstai
  manyti
  ,
  kad
  supranta, prieglobsčio prašytojas. Tam tikrais atvejais ši informacija taip pat gali būti teikiama žodžiu.

6 straipsnis

Dokumentai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad per tris dienas nuo prašymo kompetentingai institucijai pateikimo dienos prieglobsčio prašytojui būtų įteiktas jo vardu išduotas dokumentas, patvirtinantis jo, kaip prieglobsčio prašytojo, statusą arba liudijantis jo teisę būti valstybės narės teritorijoje laukiant, kol bus nagrinėjamas, arba kol yra nagrinėjamas jo prašymas.

Nereikalaujama jokių papildomų dokumentų, kad būtų galima naudotis
  šioje direktyvoje prieglobsčio prašytojams suteikiamomis teisėmis ir ║ gauti pagal ją skiriamą paramą.

Jei pirmoje pastraipoje nurodyto dokumento turėtojas neturi teisės laisvai judėti visoje valstybės narės teritorijoje arba jos dalyje, šis faktas taip pat turi būti nurodytas dokumente.

2.   Valstybės narės gali netaikyti šio straipsnio tais atvejais, kai prieglobsčio prašytojas yra sulaikytas, ir kol nagrinėjamas prie sienos pateiktas tarptautinės apsaugos prašymas, arba pagal procedūrą, taikomą sprendžiant dėl prieglobsčio prašytojo teisės teisėtai atvykti į valstybės narės teritoriją. Konkrečiais atvejais, kol nagrinėjamas tarptautinės apsaugos prašymas, valstybės narės gali išduoti prieglobsčio prašytojui kitokį liudijimą, tapatų šio straipsnio 1 dalyje minimam dokumentui.

3.   Šio straipsnio 1 dalyje minimame dokumente nebūtinai turi būti patvirtinta prieglobsčio prašytojo asmens tapatybė.

4.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad prieglobsčio prašytojai būtų aprūpinti šio straipsnio 1 dalyje minimu dokumentu, kuris galiotų tol, kol jiems leidžiama pasilikti atitinkamos valstybės narės teritorijoje ar jos pasienyje.

5.   Valstybės narės gali prieglobsčio prašytojams parūpinti kelionės dokumentus, jei dėl rimtų humanitarinio pobūdžio priežasčių jiems reikia būti kitoje valstybėje.

7 straipsnis

Apsigyvenimas ir judėjimo laisvė

1.   Prieglobsčio prašytojai gali laisvai judėti priimančiosios valstybės narės teritorijoje arba tam tikroje valstybės narės jiems paskirtoje zonoje. Paskirta zona negali turėti poveikio nedalomai privataus gyvenimo sferai bei turi garantuoti pakankamai galimybių naudotis visa pagal šią direktyvą teikiama ║ parama.

2.   Valstybės narės gali nuspręsti dėl prieglobsčio prašytojo apgyvendinimo remdamosi visuomenės interesais, viešosios tvarkos sumetimais arba, jei reikalinga, siekdamos paspartinti su prašymu susijusį procesą ir jo veiksmingą stebėseną.

3.   Valstybės narės gali nustatyti materialines priėmimo sąlygas, tam tikroje valstybės narės nustatytoje vietoje priderintas konkrečiai prie prieglobsčio prašytojų gyvenamosios vietos. Toks, galintis būti bendrojo pobūdžio, sprendimas kiekvienu atveju priimamas individualiai bei pagal nacionalinės teisės aktus.

4.   
  Jei būtina, pavyzdžiui, dėl teisinių arba viešosios tvarkos priežasčių, valstybės narės nacionalinėje teisėje nustatyta tvarka gali neišleisti prieglobsčio prašytojo už tam tikros vietovės ribų.

5.   Valstybės narės numato galimybę suteikti prieglobsčio prašytojams laikiną leidimą išvykti iš ║ 2 ir 3 dalyse nurodytos gyvenamosios vietos ir (arba) ║ 1 dalyje nurodytos paskirtos zonos. Kiekvienu atveju sprendimai priimami individualiai, objektyviai ir nešališkai, nurodant priežastis, jei sprendimas yra neigiamas.

Iš prieglobsčio prašytojo nereikalaujama gauti leidimo vykti į susitikimus su valdžios atstovais ir į teismus, jei jis privalo ten atvykti.

6.   Valstybės narės reikalauja, kad prieglobsčio prašytojai praneštų kompetentingoms institucijoms apie jų dabartinį adresą bei tokias institucijas kuo greičiau informuotų apie bet kokį adreso pasikeitimą.

8 straipsnis

Sulaikymas

1.   Valstybės narės negali sulaikyti asmens vien dėl to, kad jis pateikė tarptautinės apsaugos prašymą pagal 2005 m. gruodžio 1 d. Tarybos direktyvą 2005/85/EB, nustatančią būtiniausius reikalavimus dėl pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarkos valstybėse narėse
   (7).

2.   Įrodžiusios, kad tai būtina ir kiekvieną sulaikymo atvejį vertindamos atskirai, valstybės narės nacionalinėje teisėje nustatyta tvarka gali izoliuoti pareiškėją konkrečioje vietoje, jei neįmanoma veiksmingai taikyti kitokių mažiau griežtų prievartos priemonių. Prieglobsčio prašytoją galima izoliuoti konkrečioje vietoje tik:

| ║a) | siekiant nustatyti, patvirtinti arba patikrinti jo tapatybę ar pilietybę; |
| --- | --- |

║a)

siekiant nustatyti, patvirtinti arba patikrinti jo tapatybę ar pilietybę;

| ║b) | siekiant nustatyti elementus, kuriais grindžiamas jo tarptautinės apsaugos prašymas, ir kurie kitomis aplinkybėmis galėtų būti prarasti; |
| --- | --- |

║b)

siekiant nustatyti elementus, kuriais grindžiamas jo tarptautinės apsaugos prašymas, ir kurie kitomis aplinkybėmis galėtų būti prarasti;

| ║c) | siekiant priimti sprendimą dėl prieglobsčio prašymo vykdant nustatymo, ar prieglobsčio prašytojas turi teisę atvykti į teritoriją, procedūrą; |
| --- | --- |

║c)

siekiant priimti sprendimą dėl prieglobsčio prašymo vykdant nustatymo, ar prieglobsčio prašytojas turi teisę atvykti į teritoriją, procedūrą;

| ║d) | kai tai būtina nacionaliniam saugumui ir viešajai tvarkai užtikrinti. |
| --- | --- |

║d)

kai tai būtina nacionaliniam saugumui ir viešajai tvarkai užtikrinti.

Ši straipsnio dalis nedaro poveikio 11 straipsnio nuostatoms.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės teisės aktuose būtų nustatytos sulaikymui alternatyvias priemones reglamentuojančios normos, pavyzdžiui, įpareigojimas reguliariai prisistatyti atitinkamoms institucijoms, užstatas arba pasižadėjimas neišvykti.

9 straipsnis

Garantijos sulaikytiems prieglobsčio prašytojams

1.   Nustatomas kuo trumpesnis sulaikymo laikotarpis. Visų pirma pagal 8 straipsnio 2 dalies a, b ar c punktus gali būti sulaikoma neviršijant laikotarpio, kurio pagrįstai reikia būtinoms administracinėms procedūroms užbaigti siekiant gauti informaciją apie prieglobsčio prašytojo pilietybę
  ar tapatybę,
  arba elementus, kuriais grindžiamas jo prašymas, arba užbaigti atitinkamą sprendimo dėl jo (jos) teisės atvykti į teritoriją priėmimo procedūrą.

Šios procedūros turėtų būti užbaigiamos su tinkama skuba.
  Ilgai trunkančia ▐ procedūra ne dėl prieglobsčio prašytojo kaltės negali būti pateisinamas sulaikymo trukmės pratęsimas.

2.   Įsakymą sulaikyti priima teisminės institucijos. Skubiais atvejais jį gali priimti administracinės institucijos, tačiau teisminės institucijos per 72 valandas nuo sulaikymo pradžios turi patvirtinti įsakymą sulaikyti. Teisminei institucijai nustačius, kad sulaikymas neteisėtas, arba jei sprendimas nepriimamas per tą 72 valandų laikotarpį, atitinkamas prieglobsčio prašytojas nedelsiant paleidžiamas.

3.   Įsakymas sulaikyti parengiamas raštu. Įsakyme sulaikyti pateikiamos jį pagrindžiančios faktinės ir teisinės priežastys ir nurodomas ilgiausias sulaikymo laikotarpis.

4.   Sulaikytiems prieglobsčio prašytojams ta kalba, kurią
  jie supranta, arba galima
  pagrįstai
  manyti
  ,
  kad
  supranta, nedelsiant nurodomos sulaikymo priežastys, ilgiausia sulaikymo trukmė ir nacionalinės teisės aktuose nustatyta sulaikymo įsakymo apskundimo tvarka.

5.   Sulaikymo pratęsimo atvejus pagrįstais laiko tarpais susijusio prieglobsčio prašytojo prašymu arba ex officio nagrinėja teisminė institucija.

Pratęsti sulaikymo trukmę galima tik pagrįstais atvejais.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad
  pagal Direktyvos 2005/85/EB 15 straipsnio 3-6 dalis
  prieglobsčio
  prašytojo prašymu būtų teikiama būtina nemokama teisinė
  pagalba ir (arba)
  galimybė
  turėti atstovą ▐.

Tokiais atvejais kreipimosi dėl teisinės pagalbos ir (arba) atstovo paskyrimo tvarka nustatoma nacionalinėje teisėje.

10 straipsnis

Sulaikymo sąlygos

1.   Valstybėse narėse sulaikyti prieglobsčio prašytojai negali būti laikomi įkalinimo įstaigose. Sulaikyti asmenys laikomi specialiuose sulaikymo centruose.

Sulaikyti prieglobsčio prašytojai laikomi atskirai nuo kitų trečiųjų šalių piliečių, kurie nepateikė tarptautinės apsaugos prašymo, išskyrus atvejus, jei tai būtina siekiant užtikrinti šeimos vienybę ir tam neprieštarauja prašytojas.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad sulaikyti prieglobsčio prašytojai turėtų galimybę susisiekti su teisiniais atstovais
  ,
  šeimos nariais,
  socialiniais darbuotojais ir religinių bendruomenių atstovais,
  taip pat būti jų lankomi. Jungtinių Tautų vyriausiasis pabėgėlių reikalų komisaras (JTVPK) ir kitos susijusios kompetentingos nacionalinės, tarptautinės ir nevyriausybinės organizacijos bei įstaigos taip pat gali bendrauti su pareiškėjais ir juos lankyti sulaikymo vietose.

3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad sulaikyti prieglobsčio prašytojai gautų tinkamą medicininę priežiūrą ir, jei reikia, psichologinę pagalbą.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad sulaikytiems prieglobsčio prašytojams ta kalba, kurią
  jie supranta, arba galima
  pagrįstai
  manyti
  ,
  kad
  supranta, būtų nedelsiant suteikta naujausia informacija apie taisykles, kurios taikomos centre, ir nurodomos jų teisės bei pareigos.

11 straipsnis

Pažeidžiamų grupių ir specialių poreikių asmenų sulaikymas

1.   Nepilnamečiai nesulaikomi, nebent tai daroma jų pačių labui, kaip nustatyta 23 straipsnio 2 dalyje, ir tik atsižvelgus į išvadas, gautas išnagrinėjus jų konkretų atvejį, laikantis šio straipsnio 5 dalies nuostatų.

Nelydimi nepilnamečiai niekada nesulaikomi.

2.   Sulaikytiems nepilnamečiams sudaromos sąlygos užsiimti laisvalaikio veikla, įskaitant pagal amžių jiems tinkamus žaidimus ir pramogas
  , ir veiklą gryname ore
  .

3.   Sulaikytos šeimos apgyvendinamos atskirai, užtikrinant reikiamą privatumą.

4.   Kai sulaikomos prieglobsčio prašytojos, valstybės narės užtikrina, kad jos būtų apgyvendintos atskirai nuo vyriškos lyties prieglobsčio prašytojų, išskyrus atvejus, jei jie yra šeimos nariai ir visi susiję asmenys tam neprieštarauja.

5.   Specialių poreikių asmenys nesulaikomi, išskyrus atvejus, kai kvalifikuotas
  ir nepriklausomas
  specialistas, išnagrinėjęs jų konkretų atvejį, patvirtina, kad jų sveikata, įskaitant psichinę sveikatą ir gerovę, dėl sulaikymo labai nepablogės.

Sulaikytiems specialių poreikių asmenims valstybės narės užtikrina nuolatinę priežiūrą ir deramą paramą.

12 straipsnis

Šeimos

Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad, kiek įmanoma, būtų išlaikyta jų teritorijoje esančios prieglobsčio prašytojų šeimos vienybė, jei būstą jiems suteikia atitinkama valstybė narė. Tokios priemonės įgyvendinamos prieglobsčio prašytojui sutinkant.

13 straipsnis

Medicinos apžiūra

Valstybės narės visuomenės sveikatos sumetimais gali pareikalauti, kad prieglobsčio prašytojai atliktų medicinos apžiūrą.

14 straipsnis

Nepilnamečių mokymas ir švietimas

1.   Valstybės narės nepilnamečiams prieglobsčio prašytojų vaikams bei nepilnamečiams prieglobsčio prašytojams garantuoja galimybę naudotis švietimo sistema panašiomis sąlygomis kaip ir priimančiosios valstybės narės piliečiams iki tol, kol jiems arba jų tėvams bus realiai pritaikyta išsiuntimo priemonė. Toks mokymas gali būti vykdomas apgyvendinimo centruose.

Valstybė narė neatima galimybės įgyti vidurinį išsilavinimą tik dėl tos priežasties, kad nepilnametis sulaukė pilnametystės.

2.   Galimybė naudotis švietimo sistema
  užtikrinama kuo skubiau po to, kai nepilnametis pateikia ar jo vardu pateikiamas tarptautinės apsaugos prašymas ir bet kuriuo atveju
  suteikiama ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo ║ tarptautinės apsaugos prašymo pateikimo dienos.

Prireikus, nepilnamečiams organizuojami parengiamieji kursai, įskaitant kalbų kursus, kuriais siekiama sudaryti geresnes galimybes naudotis nacionaline švietimo sistema ir (arba) teikiamas specialus mokymas, kuriuo siekiama padėti jiems integruotis į tokią sistemą.

3.   Jei dėl konkrečių aplinkybių nepilnametis neturi ║ 1 dalyje numatytos galimybės naudotis švietimo sistema, valstybė narė pagal nacionalinę teisę ir praktiką pasiūlo kitokias švietimo sąlygas.

15 straipsnis

Užimtumas

1.   Valstybės narės užtikrina pareiškėjams galimybę patekti į darbo rinką ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo tarptautinės apsaugos prašymo pateikimo datos.

2.   Valstybės narės nustato sąlygas, kuriomis prieglobsčio prašytojui suteikiama galimybė patekti į darbo rinką, laikydamosi nacionalinės teisės nuostatų ir pernelyg neribodamos prieglobsčio prašytojo galimybės patekti į darbo rinką.

3.   Galimybė patekti į darbo rinką neatimama sprendimo apskundimo procedūros metu, jei pagal nustatytą procedūrą neigiamo sprendimo apskundimas turi sustabdomąjį poveikį, iki to laiko, kol išnagrinėjus skundą nebus priimtas neigiamas sprendimas.

16 straipsnis

Profesinis mokymas

Valstybės narės leidžia prieglobsčio ieškotojams gauti profesinį mokymą, neatsižvelgiant į tai, ar jie turi galimybę patekti į darbo rinką.

Galimybė gauti su darbo sutartimi susijusį profesinį mokymą priklauso nuo to, kokiu mastu prieglobsčio prašytojas turi galimybę patekti į darbo rinką pagal 15 straipsnį.

17 straipsnis

Bendrosios materialinių priėmimo sąlygų ir sveikatos priežiūros taisyklės

1.   Tarptautinės apsaugos prašymą pateikusiems pareiškėjams valstybės narės užtikrina galimybę naudotis materialinėmis priėmimo sąlygomis.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad materialinėmis priėmimo sąlygomis pareiškėjams būtų garantuojamas deramas gyvenimo lygis, kuriuo užtikrinamas jų pragyvenimas ir apsaugoma jų fizinė bei psichinė sveikata.

Valstybės narės garantuoja, kad toks gyvenimo lygis konkrečiais atvejais būtų užtikrintas specialių poreikių asmenims, kaip numatyta 22 straipsnyje, taip pat ir sulaikytiems asmenims.

3.   Valstybės narės gali nustatyti, kad visų arba kai kurių materialinių priėmimo sąlygų aprūpinimas ir sveikatos apsaugos suteikimas priklauso nuo sąlygos, jog prieglobsčio prašytojai neturi pakankamų lėšų užsitikrinti savo sveikatos būklę atitinkančio gyvenimo lygio bei pragyvenimo.

4.   Valstybės narės gali pareikalauti, kad pareiškėjai pagal ║ 3 dalies nuostatas apmokėtų visas arba dalį šioje direktyvoje numatytų su materialinėmis priėmimo sąlygomis susijusių išlaidų bei sveikatos priežiūros išlaidų, jei pareiškėjai turi pakankamai lėšų, pavyzdžiui, jei jie pakankamai ilgą laiką dirbo.

Jei paaiškėja, jog pareiškėjas turėjo pakankamai lėšų apmokėti už suteiktas materialines priėmimo sąlygas ir sveikatos priežiūrą tuo metu, kai jo svarbiausi poreikiai buvo tenkinami ║, valstybės narės gali pareikalauti, kad prieglobsčio prašytojas padengtų turėtas išlaidas.

5.
     
  Materialinės priėmimo sąlygos gali būti suteikiamos natūra, arba finansinių išmokų ar talonų forma, arba bet kuriuo trijų elementų deriniu.

Kai valstybės narės suteikia materialines priėmimo sąlygas finansinių išmokų arba talonų forma, jų dydis nustatomas pagal šiame straipsnyje išdėstytus principus.

18 straipsnis

Reikalavimai materialinėms priėmimo sąlygoms

1.   Kai būstas suteikiamas natūra, tai turėtų būti viena iš toliau nurodytų formų ar jų derinys:

| ║a) | patalpos pareiškėjams apgyvendinti, kol yra nagrinėjamas prie valstybės sienos pateiktas tarptautinės apsaugos prašymas; |
| --- | --- |

║a)

patalpos pareiškėjams apgyvendinti, kol yra nagrinėjamas prie valstybės sienos pateiktas tarptautinės apsaugos prašymas;

| ║b) | apgyvendinimo centrai, kuriuose užtikrinamas reikiamas gyvenimo lygis; |
| --- | --- |

║b)

apgyvendinimo centrai, kuriuose užtikrinamas reikiamas gyvenimo lygis;

| ║c) | privatūs namai, butai, viešbučiai ar kitos pareiškėjų apgyvendinimui pritaikytos patalpos. |
| --- | --- |

║c)

privatūs namai, butai, viešbučiai ar kitos pareiškėjų apgyvendinimui pritaikytos patalpos.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad pareiškėjams, aprūpintiems ║ 1 dalies a, b ir c punktuose minimu būstu, būtų garantuota:

| ║a) | jų šeiminio gyvenimo apsauga; |
| --- | --- |

║a)

jų šeiminio gyvenimo apsauga;

| ║b) | galimybė bendrauti su giminaičiais, teisiniais patarėjais, JTVPK ir valstybėje narėje pripažintų nevyriausybinių organizacijų ║ atstovais. |
| --- | --- |

║b)

galimybė bendrauti su giminaičiais, teisiniais patarėjais, JTVPK ir valstybėje narėje pripažintų nevyriausybinių organizacijų ║ atstovais.

Valstybės narės atsižvelgia į amžiaus bei lyties aspektus ir į specialių poreikių asmenų padėtį, kiek tai susiję su pareiškėjais, esančiais ║ 1 dalies a ir b punktuose nurodytose patalpose bei apgyvendinimo centruose.

Valstybės narės ║ 1 dalies a ir b punktuose minimose patalpose ir priėmimo centruose imasi reikiamų smurto ir lytinės prievartos, įskaitant seksualinę prievartą, prevencijos priemonių.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad nepilnamečiai pareiškėjų vaikai arba nepilnamečiai pareiškėjai būtų apgyvendinti su savo tėvais ar su suaugusiais šeimos nariais, kurie už juos atsakingi pagal įstatymą arba papročius, jei tai atitinka nepilnamečių interesus.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad pareiškėjai būtų perkeliami iš vienos apgyvendinimo vietos į kitą būstą tiktai esant būtinam reikalui. Valstybės narės suteikia pareiškėjams galimybę informuoti savo teisinius patarėjus apie perkėlimą ir pranešti naująjį adresą.

5.   Apgyvendinimo centruose dirbantys asmenys yra atitinkamai apmokyti bei nacionalinės teisės aktuose nustatyta tvarka saistomi konfidencialumo principo dėl bet kurios atliekant pareigas gautos informacijos.

6.   Valstybės narės gali įtraukti pareiškėjus dalyvauti valdant materialiuosius išteklius bei nematerialiose centro gyvenimo srityse per patarėjų valdybą arba gyventojų atstovų tarybą.

7.   Prieglobsčio prašytojų teisiniams patarėjams arba konsultantams ir JTVPK ar atitinkamos valstybės narės pripažintiems JTVPK paskirtų nevyriausybinių organizacijų atstovams suteikiama galimybė lankytis apgyvendinimo centruose bei kituose gyvenamuose būstuose, kad galėtų padėti ║ prieglobsčio prašytojams. Toks lankymasis gali būti ribojamas tiktai dėl priežasčių, susijusių su centrų ir būstų arba su prieglobsčio prašytojų saugumu.

8.   Tinkamai pagrįstais atvejais valstybės narės išimties tvarka kuo trumpesniam laikotarpiui materialinėms priėmimo sąlygoms gali nustatyti kitokius reikalavimus, nei numatyta šiame straipsnyje, kai:

| ║a) | reikia atlikti pirminį prieglobsčio prašytojų specialių poreikių įvertinimą, |
| --- | --- |

║a)

reikia atlikti pirminį prieglobsčio prašytojų specialių poreikių įvertinimą,

| ║b) | paprastai turimos apgyvendinimo galimybės yra laikinai išnaudotos, |
| --- | --- |

║b)

paprastai turimos apgyvendinimo galimybės yra laikinai išnaudotos,

| ║c) | prieglobsčio prašytojas yra sulaikytas arba izoliuotas sienos perėjimo punkte. |
| --- | --- |

║c)

prieglobsčio prašytojas yra sulaikytas arba izoliuotas sienos perėjimo punkte.

Šios kitokios sąlygos bet kuriuo atveju turi patenkinti svarbiausius poreikius.

19 straipsnis

Sveikatos priežiūra

1.   Valstybės narės garantuoja, kad prieglobsčio prašytojams būtų suteikta reikalinga sveikatos priežiūra, į kurią įeina bent jau pirmoji medicinos pagalba ir būtiniausias gydymas ligos arba psichikos sutrikimo atveju.

2.   Valstybės narės specialių poreikių turintiems prieglobsčio prašytojams ▐ suteikia būtiną medicinos ar kitokią pagalbą, įskaitant, prireikus, atitinkamą psichinės sveikatos priežiūrą.

20 straipsnis

Nukentėjusieji nuo kankinimų

Valstybės narės užtikrina, kad asmenys, kurie buvo kankinami, būtų nedelsiant siunčiami į jų padėtį atitinkančius rūpybos centrus.

III SKYRIUS

MATERIALINIŲ PRIĖMIMO SĄLYGŲ APRIBOJIMAS ARBA PANAIKINIMAS

21 straipsnis

Materialinių priėmimo sąlygų apribojimas arba panaikinimas

1.   Valstybės narės gali apriboti materialines priėmimo sąlygas║ kai prieglobsčio prašytojas:

| ║a) | palieka kompetentingų institucijų jam paskirtą gyvenamąją vietą, jų neinformavęs arba be leidimo, jei tokio reikia, arba |
| --- | --- |

║a)

palieka kompetentingų institucijų jam paskirtą gyvenamąją vietą, jų neinformavęs arba be leidimo, jei tokio reikia, arba

| ║b) | nevykdo reikalavimo prisistatyti arba nepaiso prašymų suteikti informacijos ar atvykti į apklausą, susijusią su prieglobsčio suteikimo procedūra, per racionaliai pagrįstos trukmės laikotarpį, kuris nustatytas nacionalinės teisės aktuose, arba |
| --- | --- |

║b)

nevykdo reikalavimo prisistatyti arba nepaiso prašymų suteikti informacijos ar atvykti į apklausą, susijusią su prieglobsčio suteikimo procedūra, per racionaliai pagrįstos trukmės laikotarpį, kuris nustatytas nacionalinės teisės aktuose, arba

| ║c) | jau yra pateikęs prašymą dėl prieglobsčio toje pačioje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

║c)

jau yra pateikęs prašymą dėl prieglobsčio toje pačioje valstybėje narėje.

Kai prieglobsčio prašytojas surandamas arba pats savanoriškai prisistato kompetentingoms institucijoms, priimamas deramai pagrįstas sprendimas dėl kai kurių arba visų materialinių priėmimo sąlygų apriboto taikymo atnaujinimo, nelygu pasišalinimo priežastys.

2.   Valstybės narės gali apriboti arba panaikinti materialines priėmimo sąlygas, jei pareiškėjas nuslėpė finansinius išteklius, taip nepagrįstai pasinaudodamas materialinėmis priėmimo sąlygomis.

3.   Valstybės narės gali nustatyti taikytinas sankcijas už rimtą apgyvendinimo centrų taisyklių pažeidimą bei už akivaizdžiai agresyvų elgesį.

4.   Sprendimai dėl priėmimo sąlygų apribojimo arba panaikinimo ║ arba dėl ║ 1, 2 ir 3 dalyse nurodytų sankcijų kiekvienu atveju priimami individualiai, objektyviai ir nešališkai bei pateikiant motyvaciją. Priimant sprendimus, dėmesys kreipiamas į konkrečią to asmens situaciją, ypač sprendžiant dėl tų asmenų, kuriems taikomas 22 straipsnis, atsižvelgiant į proporcingumo principą. Valstybės narės visais atvejais garantuoja pragyvenimą, galimybę gauti neatidėliotiną medicinos pagalbą ir būtiniausią gydymą ligos arba psichikos sutrikimo atveju.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad materialinės priėmimo sąlygos nebūtų panaikintos arba apribotos anksčiau nei priimtas neigiamas sprendimas.

IV SKYRIUS

NUOSTATOS DĖL SPECIALIŲ POREIKIŲ ASMENŲ

22 straipsnis

Bendras principas

1.   Valstybės narės, įgyvendindamos šios direktyvos nuostatas nacionalinėje teisėje, atsižvelgia į specifinę specialių poreikių asmenų padėtį. Pažeidžiami asmenys, pavyzdžiui, nepilnamečiai, nelydimi nepilnamečiai, žmonės su negalia, vyresnio amžiaus žmonės, nėščios moterys, nepilnamečius vaikus turintys vieniši tėvai, prekybos žmonėmis aukos,
  moterų lyties organų žalojimo aukos,
  psichinės sveikatos problemų turintys asmenys, taip pat asmenys, kurie patyrė kankinimus, išprievartavimą arba kitokių formų akivaizdų psichologinį, fizinį arba seksualinį smurtą, visada laikomi specialių poreikių asmenimis.

2.   Valstybės narės nacionalinės teisės aktais nustato procedūras, skirtas patikrinti, kai tik pateikiamas tarptautinės apsaugos prašymas, ar pareiškėjas turi specialių poreikių, ir nurodyti tokių poreikių pobūdį. Valstybės narės užtikrina, kad specialių poreikių asmenims
  tinkama
  pagalba būtų teikiama per visą prieglobsčio procedūrą ir būtų deramai kontroliuojama jų padėtis.

23 straipsnis

Nepilnamečiai

1.   Valstybės narės, įgyvendindamos nepilnamečiams taikomas šios direktyvos nuostatas, pirmiausia atsižvelgia į vaiko interesus. Valstybės narės užtikrina tokias gyvenimo sąlygas, kokių reikia vaiko fiziniam, protiniam, dvasiniam, moraliniam ir socialiniam vystymuisi.

2.   Įvertindamos vaiko interesus, valstybės narės visų pirma tinkamai atsižvelgia į šiuos veiksnius:

| ║a) | šeimos susijungimo galimybes; |
| --- | --- |

║a)

šeimos susijungimo galimybes;

| ║b) | nepilnamečio gerovę ir socialinę raidą, ypač – į nepilnamečio etnines, religines, kultūrines sąsajas ir kalbų žinias; |
| --- | --- |

║b)

nepilnamečio gerovę ir socialinę raidą, ypač – į nepilnamečio etnines, religines, kultūrines sąsajas ir kalbų žinias;

| ║c) | saugumo ir apsaugos aspektus, ypač jei vaikui kyla grėsmė tapti prekybos žmonėmis auka; |
| --- | --- |

║c)

saugumo ir apsaugos aspektus, ypač jei vaikui kyla grėsmė tapti prekybos žmonėmis auka;

| ║d) | nepilnamečio pažiūras atsižvelgdamos į jos (jo) amžių ir brandą. |
| --- | --- |

║d)

nepilnamečio pažiūras atsižvelgdamos į jos (jo) amžių ir brandą.

3.   Valstybės narės užtikrina nepilnamečiams galimybę užsiimti laisvalaikio veikla, įskaitant pagal amžių jiems tinkamus žaidimus ir pramogas, 18 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytose patalpose ir apgyvendinimo centruose.

4.   Valstybės narės suteikia galimybę naudotis reabilitacijos paslaugomis tiems nepilnamečiams, kurie yra patyrę bet kokią prievartą, buvo be priežiūros, išnaudojami, kankinami, su kuriais buvo žiauriai, nežmoniškai ar žeminančiai elgiamasi arba kurie yra nukentėję karinių konfliktų metu, bei pasirūpina, kad būtų garantuota reikiama psichinės sveikatos priežiūra ir prireikus suteikta kvalifikuota psichologinė pagalba.

24 straipsnis

Nelydimi nepilnamečiai

1.   Valstybės narės imasi ▐ priemonių, kad nelydimiems nepilnamečiams būtų užtikrinta teisinė globa.
  Globėjas skiriamas vaikui patarti ir jį globoti, taip pat užtikrinti, kad visi sprendimai būtų priimami siekiant vaiko gerovės. Globėjas turi turėti privalomos su vaikų priežiūra susijusios patirties, kad būtų užtikrinama, jog ginami vaiko interesai ir tinkamai tenkinami jo teisiniai, socialiniai, sveikatos priežiūros, psichologiniai, materialiniai ir lavinimo poreikiai. Įstaigos
  arba
  asmenys
  ,
  kurių interesai galėtų nederėti su vaiko interesais, negali būti skiriami globėjais
  . Atitinkamos institucijos reguliariai įvertina padėtį.

2.   Pateikę tarptautinės apsaugos prašymą, nelydimi nepilnamečiai nuo to momento, kai buvo įleisti į teritoriją, iki tol, kol yra priversti palikti ║ valstybės narės, kurioje buvo pateiktas arba yra nagrinėjamas tarptautinės apsaugos prašymas, teritoriją, apgyvendinami:

| ║a) | su suaugusiais giminaičiais; |
| --- | --- |

║a)

su suaugusiais giminaičiais;

| ║b) | globėjų šeimoje; |
| --- | --- |

║b)

globėjų šeimoje;

| ║c) | apgyvendinimo centruose, specialiai pritaikytuose priimti nepilnamečius; |
| --- | --- |

║c)

apgyvendinimo centruose, specialiai pritaikytuose priimti nepilnamečius;

| ║d) | kituose nepilnamečiams tinkančiuose būstuose. |
| --- | --- |

║d)

kituose nepilnamečiams tinkančiuose būstuose.

16 metų ir vyresnius nelydimus nepilnamečius valstybės narės gali apgyvendinti suaugusiems prieglobsčio prašytojams skirtuose apgyvendinimo centruose.

Kiek tai įmanoma, broliai ir seserys paliekami kartu, pirmiausia atsižvelgiant į atitinkamų nepilnamečių interesus, ypač į jų amžių bei brandumą. Nelydimų nepilnamečių gyvenimo vieta keičiama kuo rečiau.

3.   Valstybės narės savo teisės aktuose nustato nelydimų nepilnamečių šeimos narių paieškos procedūras. Gavusios tarptautinės apsaugos prašymą, jos kuo skubiau pradeda ieškoti nelydimo nepilnamečio šeimos narių, kartu saugodamos jo svarbiausius interesus. Tais atvejais, kai gali kilti grėsmė nepilnamečio arba jo artimų giminaičių, ypač jeigu jie yra likę kilmės šalyje, gyvybei ar integralumui, reikia stengtis, kad informacija apie tuos asmenis būtų renkama, tvarkoma ir perduodama laikantis konfidencialumo, kad būtų išvengta pavojaus jų saugumui.

4.   Su nelydimais nepilnamečiais dirbantys asmenys privalo turėti ir toliau gauti reikiamą mokymą, susijusį su jų poreikiais, bei būti saistomi konfidencialumo principo, kaip numatyta nacionalinės teisės aktuose dėl bet kokios atliekant pareigas gautos informacijos.

25 straipsnis

Kankinimų ir smurto aukos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad kankinimus, išprievartavimą ar kitokius akivaizdžius smurtinius veiksmus patyrę asmenys gautų reikiamą pagalbą dėl tokiais veiksmais padarytos žalos, visų pirma galėtų naudotis reabilitacijos paslaugomis, įskaitant galimybę gauti medicininį ir psichologinį gydymą.

2.   Su kankinimų
  , išprievartavimo ar kitokio smurto
  aukomis dirbantys asmenys privalo turėti ir toliau gauti reikiamą mokymą, susijusį su jų poreikiais, bei būti saistomi konfidencialumo taisyklių, nustatytų nacionalinės teisės aktuose dėl bet kokios atliekant pareigas gautos informacijos.

V SKYRIUS

SPRENDIMŲ APSKUNDIMAS

26 straipsnis

Sprendimų apskundimas

1.   Valstybės narės garantuoja, kad sprendimus dėl ║ paramos pagal šią direktyvą suteikimo, panaikinimo arba apribojimo arba pagal 7 straipsnį individualiai su prieglobsčio prašytojais susijusius priimtus sprendimus būtų galima apskųsti nacionalinės teisės aktuose nustatyta tvarka. Bent jau paskutinėje instancijoje turi būti suteikta galimybė kreiptis į teismo instituciją apskundžiant sprendimą arba dėl jo faktinio ir teisinio peržiūrėjimo.

2.   Valstybės narės užtikrina
  , kad pagal Direktyvos 2005/85/EB 15 straipsnio 3-6 dalis prieglobsčio prašytojo prašymu būtų teikiama būtina teisinė pagalba ir (arba) galimybė turėti atstovą.

Tokiais atvejais teisinės pagalbos suteikimo ir (arba) atstovo paskyrimo tvarka nustatoma nacionalinės teisės aktuose.

VI SKYRIUS

PRIĖMIMO SISTEMOS VEIKSMINGUMO TOBULINIMO PRIEMONĖS

27 straipsnis

Kompetentingos institucijos

Kiekviena valstybė narė praneša Komisijai apie valdžios institucijas, kurios atsakingos už pareigų, atsirandančių pagal šią direktyvą, vykdymą. Valstybės narės informuoja Komisiją apie bet kokius su tokiomis institucijomis susijusius pakeitimus.

28 straipsnis

Vadovavimo, stebėsenos ir kontrolės sistema

1.   Valstybės narės su derama pagarba savo konstitucinei santvarkai nustato atitinkamus mechanizmus, kad užtikrintų tinkamos vadovavimo, stebėsenos ir priėmimo sąlygų atitinkamo lygio kontrolės sistemos taikymą.

2.   Naudodamos I priede nustatytą formą valstybės narės teikia susijusią informaciją Komisijai kasmet, pradedant [...]:

29 straipsnis

Personalas ir ištekliai

1.   Valstybės narės imasi ║ reikiamų priemonių užtikrinti, kad šią direktyvą įgyvendinančioms institucijoms ir kitoms organizacijoms būtų suteiktas būtinas esminis mokymas, atsižvelgiant į prieglobsčio prašytojų, tiek vyrų, tiek moterų, poreikius.

2.   Valstybės narės skiria reikiamus išteklius, susijusius su nacionalinės teisės nuostatomis, priimtomis šiai direktyvai įgyvendinti.

VII SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

30 straipsnis

Ataskaitos

Ne vėliau kaip [...] Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie šios direktyvos taikymą bei pasiūlymus dėl bet kurių būtinų pakeitimų.

Valstybės narės ne vėliau kaip [...] atsiunčia Komisijai visą šiai ataskaitai parengti reikalingą informaciją, įskaitant 28 straipsnio 2 dalyje numatytus statistinius duomenis.

Pateikusi šią ataskaitą Komisija ne rečiau kaip kas penkeri metai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie šios direktyvos taikymą.

31 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais, įsigaliojusiais ne vėliau kaip [...], įgyvendinami [...] straipsniai [straipsniai, kurie, palyginti su ankstesne direktyva, pasikeitė iš esmės] ir I priedas. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą ir tų nuostatų bei šios direktyvos atitikties lentelę.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. Jose taip pat pateikiamas pareiškimas, kad esamuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose esančios nuorodos į šia direktyva panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą. Nuorodos darymo tvarką ir teiginio formuluotę nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

32 straipsnis

Panaikinimas

Direktyva 2003/9/EB yra panaikinama nuo [kitos dienos po šios direktyvos 31 straipsnio 1 dalyje pirmoje pastraipoje nurodytos datos] nedarant poveikio valstybių narių pareigoms, susijusių su direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę terminu, numatytu II priedo B dalyje.

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal III priede pateiktą atitikties lentelę.

33 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

[...] straipsniai [straipsniai, kurie, palyginus su ankstesne direktyva, nepakito] ir I priedas taikomi nuo [kitos dienos po 31 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytos datos].

34 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ║

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas ║ ║

---

(1)  OL C [...], [...], p. [...].

1

(2)  OL C [...], [...], p. [...].

2

(3)  2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento pozicija.

3

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento pozicija.

(4)  OL L 31, 2003 2 6, p. 18.

4

(5)  OL L 304, 2004 9 30, p. 12
  .

5

12

(6)  OL L 212, 2001 8 7, p. 12.

6

(7)  OL L 326, 2005 12 13, p. 13.

7

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisI PRIEDAS

Informacijai, kurią kasmet turi pateikti valstybės narės, kaip nustatyta Direktyvos [.../.../EB] 28 straipsnio 2 dalyje, perduoti naudotina forma

| 1. | Nurodykite bendrą asmenų, kuriems jūsų valstybėje narėje šiuo metu taikomos priėmimo sąlygos, kaip nustatyta Direktyvos [.../.../EB] 3 straipsnio 1 dalyje, skaičių pagal lytį ir amžių. Nurodykite, ar kiekvienas toks asmuo yra prieglobsčio prašytojas ar šeimos narys, kaip apibrėžta Direktyvos [.../.../EB] 2 straipsnio c punkte. |
| --- | --- |

1.

Nurodykite bendrą asmenų, kuriems jūsų valstybėje narėje šiuo metu taikomos priėmimo sąlygos, kaip nustatyta Direktyvos [.../.../EB] 3 straipsnio 1 dalyje, skaičių pagal lytį ir amžių. Nurodykite, ar kiekvienas toks asmuo yra prieglobsčio prašytojas ar šeimos narys, kaip apibrėžta Direktyvos [.../.../EB] 2 straipsnio c punkte.

| 2. | Remdamiesi Direktyvos [.../.../EB] 22 straipsnio nuostatomis, pateikite statistinius duomenis apie tai, kiek nustatyta specialių poreikių turinčių prieglobsčio prašytojų, suskirstytų į tokias grupes:






  — | nelydimi nepilnamečiai; |
| --- | --- | --- |

2.

Remdamiesi Direktyvos [.../.../EB] 22 straipsnio nuostatomis, pateikite statistinius duomenis apie tai, kiek nustatyta specialių poreikių turinčių prieglobsčio prašytojų, suskirstytų į tokias grupes:

—

nelydimi nepilnamečiai;

| — | žmonės su negalia; |
| --- | --- |

—

žmonės su negalia;

| — | vyresnio amžiaus žmonės; |
| --- | --- |

—

vyresnio amžiaus žmonės;

| — | nėščios moterys; |
| --- | --- |

—

nėščios moterys;

| — | vieniši tėvai su nepilnamečiais vaikais; |
| --- | --- |

—

vieniši tėvai su nepilnamečiais vaikais;

| — | asmenys, kurie patyrė kankinimus, išprievartavimą, arba kitokį akivaizdų psichologinį, fizinį arba seksualinį smurtą; |
| --- | --- |

—

asmenys, kurie patyrė kankinimus, išprievartavimą, arba kitokį akivaizdų psichologinį, fizinį arba seksualinį smurtą;

| — | prekybos žmonėmis aukos; |
| --- | --- |

—

prekybos žmonėmis aukos;

| — | psichinės sveikatos problemų turintys asmenys; |
| --- | --- |

—

psichinės sveikatos problemų turintys asmenys;

| — | kita (paaiškinti) |
| --- | --- |

—

kita (paaiškinti)

| 3. | Pateikite išsamią informaciją apie Direktyvos [.../.../EB] 6 straipsnyje numatytus dokumentus, įskaitant visų pirma tokių dokumentų pobūdį, pavadinimą ir formą. |
| --- | --- |

3.

Pateikite išsamią informaciją apie Direktyvos [.../.../EB] 6 straipsnyje numatytus dokumentus, įskaitant visų pirma tokių dokumentų pobūdį, pavadinimą ir formą.

| 4. | Pagal Direktyvos [.../.../EB] 15 straipsnį nurodykite bendrą jūsų valstybėje narėje esančių ir turinčių galimybę patekti į darbo rinką prieglobsčio prašytojų skaičių, taip pat bendrą šiuo metu dirbančių tokių asmenų skaičių, suskirsčius pagal ekonomikos sektorius. Tais atvejais, kai prieglobsčio prašytojų galimybei patekti į darbo rinką taikomos specialios sąlygos, išsamiai nurodykite tokius apribojimus. |
| --- | --- |

4.

Pagal Direktyvos [.../.../EB] 15 straipsnį nurodykite bendrą jūsų valstybėje narėje esančių ir turinčių galimybę patekti į darbo rinką prieglobsčio prašytojų skaičių, taip pat bendrą šiuo metu dirbančių tokių asmenų skaičių, suskirsčius pagal ekonomikos sektorius. Tais atvejais, kai prieglobsčio prašytojų galimybei patekti į darbo rinką taikomos specialios sąlygos, išsamiai nurodykite tokius apribojimus.

| 5. | Pagal Direktyvos [.../.../EB] 17 straipsnio 5 dalį išsamiai apibūdinkite materialinių priėmimo sąlygų pobūdį, įskaitant jų piniginę vertę, ir jų išraišką (t. y. kokios materialinės priėmimo sąlygos teikiamos natūra, pinigais, talonais ar naudojant visus tris būdus) ir nurodykite prieglobsčio prašytojams mokamų dienpinigių dydį.
   
  ▐ |
| --- | --- |

5.

Pagal Direktyvos [.../.../EB] 17 straipsnio 5 dalį išsamiai apibūdinkite materialinių priėmimo sąlygų pobūdį, įskaitant jų piniginę vertę, ir jų išraišką (t. y. kokios materialinės priėmimo sąlygos teikiamos natūra, pinigais, talonais ar naudojant visus tris būdus) ir nurodykite prieglobsčio prašytojams mokamų dienpinigių dydį.

▐

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisII PRIEDAS

A   dalis

Panaikinta direktyva

(nurodyta 32 straipsnyje)

| Tarybos direktyva 2003/9/EB | (OL L 31, 2003 2 6, p. 18) |
| --- | --- |

Tarybos direktyva 2003/9/EB

(OL L 31, 2003 2 6, p. 18)

B   dalis

Perkėlimo į nacionalinę teisę terminas

(nurodyta 31 straipsnyje)

| Direktyva | Perkėlimo terminas |
| --- | --- |
| 2003/9/EB | 2005 m. vasario 6 d. |

Direktyva

Perkėlimo terminas

2003/9/EB

2005 m. vasario 6 d.

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisIII PRIEDAS

Atitikmenų lentelė

| Direktyva 2003/9/EB | Ši direktyva |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 2 straipsnio įžanginiai žodžiai | 2 straipsnio įžanginiai žodžiai |
| 2 straipsnio a punktas | — |
| 2 straipsnio b punktas | 2 straipsnio a punktas |
| 2 straipsnio c punktas | 2 straipsnio b punktas |
| 2 straipsnio d punkto įvadinė pastraipa ir i) bei ii) papunkčiai | 2 straipsnio c punkto įvadinė pastraipa ir i) bei ii) papunkčiai |
| — | 2 straipsnio c punkto iii), iv), v) ir vi) papunkčiai |
| 2 straipsnio e ir f punktai | — |
| 2 straipsnio g punktas | 2 straipsnio d punktas |
| — | 2 straipsnio e punktas |
| 2 straipsnio h punktas | 2 straipsnio f punktas |
| 2 straipsnio i punktas | 2 straipsnio g punktas |
| 2 straipsnio j punktas | 2 straipsnio h punktas |
| 2 straipsnio k punktas | 2 straipsnio i punktas |
| 2 straipsnio l punktas | 2 straipsnio j punktas |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis |
| 4 straipsnis | 4 straipsnis |
| 5 straipsnis | 5 straipsnis |
| 6 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa | 6 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa |
| 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | 6 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa |
| 6 straipsnio 2–5 dalys | 6 straipsnio 2–5 dalys |
| 7 straipsnio 1 ir 2 dalys | 7 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 7 straipsnio 3 dalis | — |
| 7 straipsnio 4 dalis | 7 straipsnio 3 dalis |
| | 7 straipsnio 4 dalis |
| 7 straipsnio 5–6 dalys | 7 straipsnio 5–6 dalys |
| — | 8 straipsnis |
| — | 9 straipsnis |
| — | 10 straipsnis |
| — | 11 straipsnis |
| 8 straipsnis | 12 straipsnis |
| 9 straipsnis | 13 straipsnis |
| 10 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa | 14 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa |
| 10 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | — |
| 10 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa | 14 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| 10 straipsnio 2 dalis | 14 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa |
| — | 14 straipsnio 2 dalies antra pastraipa |
| 10 straipsnio 3 dalis | 14 straipsnio 3 dalis |
| 11 straipsnio 1 dalis | — |
| — | 15 straipsnio 1 dalis |
| 11 straipsnio 2 ir 3 dalys | 15 straipsnio 2 ir 3 dalys |
| 11 straipsnio 4 dalis | — |
| 12 straipsnis | 16 straipsnis |
| 13 straipsnis ▐ | 17 straipsnis ▐ |
| 14 straipsnio 1 dalis | 18 straipsnio 1 dalis |
| 14 straipsnio 2 dalies įvadinė pastraipa ir pirma pastraipa | 18 straipsnio 2 dalies įvadinė pastraipa ir pirma pastraipa |
| — | 18 straipsnio 2 dalies antra pastraipa |
| 14 straipsnio 2 dalies antra pastraipa | 18 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa |
| 14 straipsnio 3–7 dalys | 18 straipsnio 3–7 dalys |
| 14 straipsnio 8 dalies įvadinė pastraipa | 18 straipsnio 8 dalies įvadinė pastraipa |
| 14 straipsnio 8 dalies pirmos pastraipos pirma įtrauka | 18 straipsnio 8 dalies pirmos pastraipos a punktas |
| 14 straipsnio 8 dalies pirmos pastraipos antra įtrauka | — |
| 14 straipsnio 8 dalies pirmos pastraipos trečia ir ketvirta įtraukos | 18 straipsnio 8 dalies pirmos pastraipos b ir c punktai |
| 14 straipsnio 8 dalies antra pastraipa | 18 straipsnio 8 dalies antra pastraipa |
| 15 straipsnis | 19 straipsnis |
| — | 20 straipsnis |
| 16 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa | 21 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa |
| 16 straipsnio 1 dalies a punktas | — |
| 16 straipsnio 1 dalies a punkto pirma, antra ir trečia įtraukos | 21 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktai |
| 16 straipsnio 1 dalies b punktas | — |
| — | 21 straipsnio 2 dalis |
| 16 straipsnio 2 dalis | — |
| 16 straipsnio 3–5 dalys | 21 straipsnio 3–5 dalys |
| 17 straipsnio 1 dalis | 22 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa |
| | 22 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| 17 straipsnio 2 dalis | — |
| — | 22 straipsnio 2 dalis |
| 18 straipsnio 1 dalis | 23 straipsnio 1 dalis |
| — | 23 straipsnio 2 ir 3 dalys |
| 18 straipsnio 2 dalis | 23 straipsnio 4 dalis |
| 19 straipsnis | 24 straipsnis |
| 20 straipsnis | 25 straipsnio 1 dalis |
| — | 25 straipsnio 2 dalis |
| 21 straipsnis | 26 straipsnio 1 dalis |
| — | 26 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa |
| 21 straipsnio 2 dalis | 26 straipsnio 2 dalies antra pastraipa |
| 22 straipsnis | — |
| — | 27 straipsnis |
| 23 straipsnis | 28 straipsnio 1 dalis |
| — | 28 straipsnio 2 dalis |
| 24 straipsnis | 29 straipsnis |
| 25 straipsnis | 30 straipsnis |
| 26 straipsnis | 31 straipsnis |
| — | 32 straipsnis |
| 27 straipsnis | 33 straipsnio pirma pastraipa |
| — | 33 straipsnio antra pastraipa |
| 28 straipsnis | 34 straipsnis |
| — | I priedas |
| — | II priedas |
| — | III priedas |

Direktyva 2003/9/EB

Ši direktyva

1 straipsnis

1 straipsnis

2 straipsnio įžanginiai žodžiai

2 straipsnio įžanginiai žodžiai

2 straipsnio a punktas

—

2 straipsnio b punktas

2 straipsnio a punktas

2 straipsnio c punktas

2 straipsnio b punktas

2 straipsnio d punkto įvadinė pastraipa ir i) bei ii) papunkčiai

2 straipsnio c punkto įvadinė pastraipa ir i) bei ii) papunkčiai

—

2 straipsnio c punkto iii), iv), v) ir vi) papunkčiai

2 straipsnio e ir f punktai

—

2 straipsnio g punktas

2 straipsnio d punktas

—

2 straipsnio e punktas

2 straipsnio h punktas

2 straipsnio f punktas

2 straipsnio i punktas

2 straipsnio g punktas

2 straipsnio j punktas

2 straipsnio h punktas

2 straipsnio k punktas

2 straipsnio i punktas

2 straipsnio l punktas

2 straipsnio j punktas

3 straipsnis

3 straipsnis

4 straipsnis

4 straipsnis

5 straipsnis

5 straipsnis

6 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

6 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

6 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

6 straipsnio 2–5 dalys

6 straipsnio 2–5 dalys

7 straipsnio 1 ir 2 dalys

7 straipsnio 1 ir 2 dalys

7 straipsnio 3 dalis

—

7 straipsnio 4 dalis

7 straipsnio 3 dalis

7 straipsnio 4 dalis

7 straipsnio 5–6 dalys

7 straipsnio 5–6 dalys

—

8 straipsnis

—

9 straipsnis

—

10 straipsnis

—

11 straipsnis

8 straipsnis

12 straipsnis

9 straipsnis

13 straipsnis

10 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

14 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

10 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

—

10 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

14 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

10 straipsnio 2 dalis

14 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

—

14 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

10 straipsnio 3 dalis

14 straipsnio 3 dalis

11 straipsnio 1 dalis

—

—

15 straipsnio 1 dalis

11 straipsnio 2 ir 3 dalys

15 straipsnio 2 ir 3 dalys

11 straipsnio 4 dalis

—

12 straipsnis

16 straipsnis

13 straipsnis ▐

17 straipsnis ▐

14 straipsnio 1 dalis

18 straipsnio 1 dalis

14 straipsnio 2 dalies įvadinė pastraipa ir pirma pastraipa

18 straipsnio 2 dalies įvadinė pastraipa ir pirma pastraipa

—

18 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

14 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

18 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa

14 straipsnio 3–7 dalys

18 straipsnio 3–7 dalys

14 straipsnio 8 dalies įvadinė pastraipa

18 straipsnio 8 dalies įvadinė pastraipa

14 straipsnio 8 dalies pirmos pastraipos pirma įtrauka

18 straipsnio 8 dalies pirmos pastraipos a punktas

14 straipsnio 8 dalies pirmos pastraipos antra įtrauka

—

14 straipsnio 8 dalies pirmos pastraipos trečia ir ketvirta įtraukos

18 straipsnio 8 dalies pirmos pastraipos b ir c punktai

14 straipsnio 8 dalies antra pastraipa

18 straipsnio 8 dalies antra pastraipa

15 straipsnis

19 straipsnis

—

20 straipsnis

16 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa

21 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa

16 straipsnio 1 dalies a punktas

—

16 straipsnio 1 dalies a punkto pirma, antra ir trečia įtraukos

21 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktai

16 straipsnio 1 dalies b punktas

—

—

21 straipsnio 2 dalis

16 straipsnio 2 dalis

—

16 straipsnio 3–5 dalys

21 straipsnio 3–5 dalys

17 straipsnio 1 dalis

22 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

22 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

17 straipsnio 2 dalis

—

—

22 straipsnio 2 dalis

18 straipsnio 1 dalis

23 straipsnio 1 dalis

—

23 straipsnio 2 ir 3 dalys

18 straipsnio 2 dalis

23 straipsnio 4 dalis

19 straipsnis

24 straipsnis

20 straipsnis

25 straipsnio 1 dalis

—

25 straipsnio 2 dalis

21 straipsnis

26 straipsnio 1 dalis

—

26 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

21 straipsnio 2 dalis

26 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

22 straipsnis

—

—

27 straipsnis

23 straipsnis

28 straipsnio 1 dalis

—

28 straipsnio 2 dalis

24 straipsnis

29 straipsnis

25 straipsnis

30 straipsnis

26 straipsnis

31 straipsnis

—

32 straipsnis

27 straipsnis

33 straipsnio pirma pastraipa

—

33 straipsnio antra pastraipa

28 straipsnis

34 straipsnis

—

I priedas

—

II priedas

—

III priedas

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/370 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/370

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisTrečiosios šalies piliečio arba pilietybės neturinčio asmens vienoje iš valstybių narių pateiktas tarptautinės apsaugos prašymas (nauja redakcija) ***I

P6_TA(2009)0377

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriame išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (nauja redakcija) (COM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD))

2010/C 212 E/52

(Bendro sprendimo procedūra: nauja redakcija)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0820),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 63 straipsnio 1 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6–0474/2008),

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1),

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto 2009 m. balandžio 3 d. laišką, pagal Darbo tvarkos taisyklių 80a straipsnio 3 dalį pateiktą Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80a ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A6–0284/2009),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtųjų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtųjų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas, ir su toliau pateikiamais pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas, ir su toliau pateikiamais pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją vėl į jį kreiptis, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba jį pakeisti kitu tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją vėl į jį kreiptis, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba jį pakeisti kitu tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 77, 2002.3.28, p. 1.

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2008)0243

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 7 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, kuriuo patvirtinami valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (nauja redakcija)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 63 straipsnio pirmosios pastraipos 1 punkto a papunktį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | 2003 m. vasario 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 343/2003, nustatančiame valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus (4), reikia padaryti svarbių pakeitimų. Siekiant aiškumo minėtas reglamentas turėtų būti išdėstytas redakcija. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. vasario 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 343/2003, nustatančiame valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus (4), reikia padaryti svarbių pakeitimų. Siekiant aiškumo minėtas reglamentas turėtų būti išdėstytas redakcija.

| (2) | Bendra prieglobsčio politika, įskaitant bendrą Europos prieglobsčio sistemą, yra Europos Sąjungos tikslo palaipsniui sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, atvirą tiems, kurie aplinkybių priversti teisėtai ieško apsaugos Bendrijoje, sudedamoji dalis. |
| --- | --- |

(2)

Bendra prieglobsčio politika, įskaitant bendrą Europos prieglobsčio sistemą, yra Europos Sąjungos tikslo palaipsniui sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, atvirą tiems, kurie aplinkybių priversti teisėtai ieško apsaugos Bendrijoje, sudedamoji dalis.

| (3) | 1999 m. spalio 15–16 d. Tamperėje įvykusiame specialiame posėdyje Europos Vadovų Taryba sutarė dirbti, kad būtų sukurta bendra Europos prieglobsčio sistema, grindžiama visišku ir nuodugniu 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvencijos dėl pabėgėlių statuso su pakeitimais, padarytais 1967 m. sausio 31 d. Niujorko protokolu, taikymu, šitaip užtikrinant, kad joks asmuo nebūtų išsiunčiamas atgal, kur būtų persekiojamas, t. y. įtvirtinant negrąžinimo principą. Šiuo atžvilgiu, nepažeidžiant šiame reglamente nustatytų atsakomybės kriterijų, valstybės narės, visos gerbiančios negrąžinimo principą, yra laikomos trečiųjų šalių piliečiams saugiomis šalimis. |
| --- | --- |

(3)

1999 m. spalio 15–16 d. Tamperėje įvykusiame specialiame posėdyje Europos Vadovų Taryba sutarė dirbti, kad būtų sukurta bendra Europos prieglobsčio sistema, grindžiama visišku ir nuodugniu 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvencijos dėl pabėgėlių statuso su pakeitimais, padarytais 1967 m. sausio 31 d. Niujorko protokolu, taikymu, šitaip užtikrinant, kad joks asmuo nebūtų išsiunčiamas atgal, kur būtų persekiojamas, t. y. įtvirtinant negrąžinimo principą. Šiuo atžvilgiu, nepažeidžiant šiame reglamente nustatytų atsakomybės kriterijų, valstybės narės, visos gerbiančios negrąžinimo principą, yra laikomos trečiųjų šalių piliečiams saugiomis šalimis.

| (4) | Tamperėje įvykusio posėdžio išvadose taip pat konstatuojama, kad šiai sistemai artimiausiu metu turėtų būti priskirtas aiškus ir veiksmingas valstybės narės, atsakingos už prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo būdas. |
| --- | --- |

(4)

Tamperėje įvykusio posėdžio išvadose taip pat konstatuojama, kad šiai sistemai artimiausiu metu turėtų būti priskirtas aiškus ir veiksmingas valstybės narės, atsakingos už prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo būdas.

| (5) | Toks būdas ir valstybėms narėms, ir atitinkamiems asmenims turėtų būti grindžiamas objektyviais bei teisingais kriterijais. Jis pirmiausia turėtų padėti greitai nustatyti atsakingą valstybę narę, kad būtų galima užtikrinti veiksmingą galimybę pradėti tarptautinės apsaugos statuso nustatymo procedūras ir netrukdyti siekiui greitai nagrinėti tarptautinės apsaugos prašymus. |
| --- | --- |

(5)

Toks būdas ir valstybėms narėms, ir atitinkamiems asmenims turėtų būti grindžiamas objektyviais bei teisingais kriterijais. Jis pirmiausia turėtų padėti greitai nustatyti atsakingą valstybę narę, kad būtų galima užtikrinti veiksmingą galimybę pradėti tarptautinės apsaugos statuso nustatymo procedūras ir netrukdyti siekiui greitai nagrinėti tarptautinės apsaugos prašymus.

| (6) | Keliais etapais kuriant bendrą Europos prieglobsčio sistemą, kuri prieglobstį gavusiems asmenims ilgainiui nustatytų bendrą procedūrą ir vienodą visoje Sąjungoje galiojantį statusą, šiame etape, tobulinant tai, kas būtina, ir atsižvelgiant į patirtį, reikia įtvirtinti principus, kuriais grindžiama 1990 m. birželio 15 d. Dubline pasirašyta Konvencija, nustatanti valstybę, atsakingą už vienoje iš Europos Bendrijų valstybių narių paduotų prieglobsčio prašymų nagrinėjimą (Dublino konvencija), kurios įgyvendinimas skatino derinti prieglobsčio politiką. |
| --- | --- |

(6)

Keliais etapais kuriant bendrą Europos prieglobsčio sistemą, kuri prieglobstį gavusiems asmenims ilgainiui nustatytų bendrą procedūrą ir vienodą visoje Sąjungoje galiojantį statusą, šiame etape, tobulinant tai, kas būtina, ir atsižvelgiant į patirtį, reikia įtvirtinti principus, kuriais grindžiama 1990 m. birželio 15 d. Dubline pasirašyta Konvencija, nustatanti valstybę, atsakingą už vienoje iš Europos Bendrijų valstybių narių paduotų prieglobsčio prašymų nagrinėjimą (Dublino konvencija), kurios įgyvendinimas skatino derinti prieglobsčio politiką.

| (7) | Pirmasis bendros Europos prieglobsčio sistemos║ etapas jau užbaigtas. Europos Vadovų Taryba 2004 m. lapkričio 4 d. priėmė Hagos programą, kurioje nustatyti per 2005–2010 m. laikotarpį įgyvendintini laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės tikslai. Hagos programoje ║Komisija raginama užbaigti pirmojo etapo teisinių dokumentų įvertinimą ir pateikti antrojo etapo dokumentus bei priemones Tarybai ir Europos Parlamentui, kad jie būtų patvirtinti iki 2010 m. |
| --- | --- |

(7)

Pirmasis bendros Europos prieglobsčio sistemos║ etapas jau užbaigtas. Europos Vadovų Taryba 2004 m. lapkričio 4 d. priėmė Hagos programą, kurioje nustatyti per 2005–2010 m. laikotarpį įgyvendintini laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės tikslai. Hagos programoje ║Komisija raginama užbaigti pirmojo etapo teisinių dokumentų įvertinimą ir pateikti antrojo etapo dokumentus bei priemones Tarybai ir Europos Parlamentui, kad jie būtų patvirtinti iki 2010 m.

| (8) | Už prieglobstį atsakingoms valstybių narių tarnyboms turėtų būti suteikiama praktinė pagalba, siekiant, kad jos galėtų įgyvendinti savo kasdienės veiklos reikalavimus. Šiuo atveju svarbiausią vaidmenį vaidina ... Reglamentu (EB) Nr. .../...

   (5)

  įsteigta Europos prieglobsčio pagalbos tarnyba. |
| --- | --- |

(8)

Už prieglobstį atsakingoms valstybių narių tarnyboms turėtų būti suteikiama praktinė pagalba, siekiant, kad jos galėtų įgyvendinti savo kasdienės veiklos reikalavimus. Šiuo atveju svarbiausią vaidmenį vaidina ... Reglamentu (EB) Nr. .../...

   (5)

  įsteigta Europos prieglobsčio pagalbos tarnyba.

| (9) | Atsižvelgiant į vertinimo rezultatus, šiuo etapu reikėtų patvirtinti principus, kuriais grindžiamas Reglamentas (EB) Nr. 343/2003 ir, remiantis sukaupta patirtimi, atlikti patobulinimus, būtinus sistemos veiksmingumui ir pagal šią procedūrą tarptautinės apsaugos prašančių asmenų apsaugai gerinti. |
| --- | --- |

(9)

Atsižvelgiant į vertinimo rezultatus, šiuo etapu reikėtų patvirtinti principus, kuriais grindžiamas Reglamentas (EB) Nr. 343/2003 ir, remiantis sukaupta patirtimi, atlikti patobulinimus, būtinus sistemos veiksmingumui ir pagal šią procedūrą tarptautinės apsaugos prašančių asmenų apsaugai gerinti.

| (10) | Kad būtų galima užtikrinti vienodą požiūrį į visus tarptautinės apsaugos prašytojus ir gavėjus bei suderinamumą su šiuo metu galiojančiu ES prieglobsčio acquis, visų pirma 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 2004/83/EB dėl trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo pabėgėliams ar asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, jų statuso ir suteikiamos apsaugos pobūdžio būtiniausių standartų (6), tikslinga išplėsti šio reglamento taikymo sritį, į jį įtraukiant papildomos apsaugos prašytojus ir asmenis, kuriems papildoma apsauga suteikta. |
| --- | --- |

(10)

Kad būtų galima užtikrinti vienodą požiūrį į visus tarptautinės apsaugos prašytojus ir gavėjus bei suderinamumą su šiuo metu galiojančiu ES prieglobsčio acquis, visų pirma 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 2004/83/EB dėl trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo pabėgėliams ar asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, jų statuso ir suteikiamos apsaugos pobūdžio būtiniausių standartų (6), tikslinga išplėsti šio reglamento taikymo sritį, į jį įtraukiant papildomos apsaugos prašytojus ir asmenis, kuriems papildoma apsauga suteikta.

| (11) | Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi vienodo požiūrio į visus prieglobsčio prašytojus, ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyva .../.../EB, [kuria nustatomos minimalias prieglobsčio prašytojų priėmimo normos]
   (7), turėtų būti taikoma atsakingos valstybės narės nustatymo pagal šį reglamentą procedūrai. |
| --- | --- |

(11)

Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi vienodo požiūrio į visus prieglobsčio prašytojus, ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyva .../.../EB, [kuria nustatomos minimalias prieglobsčio prašytojų priėmimo normos]
   (7), turėtų būti taikoma atsakingos valstybės narės nustatymo pagal šį reglamentą procedūrai.

| (12) | Kaip numatyta 1989 m. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijoje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, valstybės narės, taikydamos šį reglamentą, pirmiausia turi vadovautis vaiko interesais. Be to, nelydimiems nepilnamečiams dėl jų pažeidžiamumo turėtų būti nustatytos specialios procedūrinės apsaugos priemonės. |
| --- | --- |

(12)

Kaip numatyta 1989 m. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijoje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, valstybės narės, taikydamos šį reglamentą, pirmiausia turi vadovautis vaiko interesais. Be to, nelydimiems nepilnamečiams dėl jų pažeidžiamumo turėtų būti nustatytos specialios procedūrinės apsaugos priemonės.

| (13) | Kaip numatyta Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, taikydamos šį reglamentą, valstybės narės pirmiausia laikosi pagarbos šeimos vientisumui principo. |
| --- | --- |

(13)

Kaip numatyta Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, taikydamos šį reglamentą, valstybės narės pirmiausia laikosi pagarbos šeimos vientisumui principo.

| (14) | Tai, kad visų vienos šeimos narių tarptautinės apsaugos prašymus nagrinėja viena valstybė narė, leidžia užtikrinti nuodugnų prašymų nagrinėjimą ir dėl jų priimamų sprendimų suderinamumą, taip pat tai, kad vienos šeimos nariai nebūtų išskiriami. |
| --- | --- |

(14)

Tai, kad visų vienos šeimos narių tarptautinės apsaugos prašymus nagrinėja viena valstybė narė, leidžia užtikrinti nuodugnų prašymų nagrinėjimą ir dėl jų priimamų sprendimų suderinamumą, taip pat tai, kad vienos šeimos nariai nebūtų išskiriami.

| (15) | Siekiant užtikrinti, kad būtų besąlygiškai laikomasi šeimos vientisumo ir vaiko interesų principo, dėl nėštumo ar motinystės, sveikatos būklės arba senyvo amžiaus tarp pareiškėjo ir jo artimųjų susiklostę priklausomumo santykiai turėtų tapti privalomu atsakomybės kriterijumi. Jei pareiškėjas yra nelydimas nepilnametis, aplinkybė, kad kitos valstybės narės teritorijoje yra juo pasirūpinti galintis giminaitis, taip pat turėtų tapti privalomu atsakomybės kriterijumi. |
| --- | --- |

(15)

Siekiant užtikrinti, kad būtų besąlygiškai laikomasi šeimos vientisumo ir vaiko interesų principo, dėl nėštumo ar motinystės, sveikatos būklės arba senyvo amžiaus tarp pareiškėjo ir jo artimųjų susiklostę priklausomumo santykiai turėtų tapti privalomu atsakomybės kriterijumi. Jei pareiškėjas yra nelydimas nepilnametis, aplinkybė, kad kitos valstybės narės teritorijoje yra juo pasirūpinti galintis giminaitis, taip pat turėtų tapti privalomu atsakomybės kriterijumi.

| (16) | Valstybės narės galėtų nesilaikyti atsakomybės kriterijų visų pirma dėl humanitarinių ir bendražmogiškų priežasčių ir išnagrinėti jose arba kitoje valstybėje narėje pateiktą tarptautinės apsaugos prašymą, net jei jos, pagal šiame reglamente įtvirtintus privalomuosius kriterijus, neįpareigotos atlikti tokio vertinimo, su sąlyga, kad atitinkama valstybė narė ir pareiškėjas su tuo sutinka. |
| --- | --- |

(16)

Valstybės narės galėtų nesilaikyti atsakomybės kriterijų visų pirma dėl humanitarinių ir bendražmogiškų priežasčių ir išnagrinėti jose arba kitoje valstybėje narėje pateiktą tarptautinės apsaugos prašymą, net jei jos, pagal šiame reglamente įtvirtintus privalomuosius kriterijus, neįpareigotos atlikti tokio vertinimo, su sąlyga, kad atitinkama valstybė narė ir pareiškėjas su tuo sutinka.

| (17) | Asmeninis pokalbis turėtų būti rengiamas, kad būtų galima lengviau nustatyti, kuri valstybė narė atsakinga už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą ir ▐žodžiu pranešti pareiškėjui apie šio reglamento taikymą. |
| --- | --- |

(17)

Asmeninis pokalbis turėtų būti rengiamas, kad būtų galima lengviau nustatyti, kuri valstybė narė atsakinga už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą ir ▐žodžiu pranešti pareiškėjui apie šio reglamento taikymą.

| (18) | Kaip numatyta visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje, reikia įtvirtinti teisines garantijas ir teisę į veiksmingą teisinę gynybą, kai priimami sprendimai dėl perdavimo atsakingai valstybei narei, kad būtų galima veiksmingai užtikrinti tokių asmenų teises. |
| --- | --- |

(18)

Kaip numatyta visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje, reikia įtvirtinti teisines garantijas ir teisę į veiksmingą teisinę gynybą, kai priimami sprendimai dėl perdavimo atsakingai valstybei narei, kad būtų galima veiksmingai užtikrinti tokių asmenų teises.

| (19) | Vadovaujantis Europos žmogaus teisių teismo praktika, veiksminga teisinė gynyba turėtų apimti tiek šio reglamento taikymo, tiek teisinių bei faktinių aplinkybių, susiklosčiusių valstybėje narėje, kuriai perduodamas pareiškėjas, vertinimą siekiant užtikrinti, kad būtų paisoma tarptautinės teisės normų. |
| --- | --- |

(19)

Vadovaujantis Europos žmogaus teisių teismo praktika, veiksminga teisinė gynyba turėtų apimti tiek šio reglamento taikymo, tiek teisinių bei faktinių aplinkybių, susiklosčiusių valstybėje narėje, kuriai perduodamas pareiškėjas, vertinimą siekiant užtikrinti, kad būtų paisoma tarptautinės teisės normų.

| (20) | Pagal šį reglamentą sąvoka „sulaikymas“ neturėtų turėti baudžiamosios reikšmės, ir ji turėtų būti apibūdinama tik kaip administracinė ir laikina priemonė, lygiavertė sulaikymo operacijai. |
| --- | --- |

(20)

Pagal šį reglamentą sąvoka „sulaikymas“ neturėtų turėti baudžiamosios reikšmės, ir ji turėtų būti apibūdinama tik kaip administracinė ir laikina priemonė, lygiavertė sulaikymo operacijai.

| (21) | Prieglobsčio prašytojo sulaikymas turėtų būti grindžiamas pamatiniu principu, kad asmuo negali būti sulaikomas vien dėl to, kad prašo tarptautinės apsaugos. Sulaikant prieglobsčio prašytoją, pirmiausia turi būti vadovaujamasi Ženevos konvencijos 31 straipsniu -
  turi būti sulaikoma nuo įkalinimo įstaigų atskirtuose administracinio sulaikymo centruose -
  ir turi būti atsižvelgiama į Direktyvoje ║.../.../EB║, [║ kuria nustatomos minimalios prieglobsčio prašytojų priėmimo normos║] labai aiškiai apibrėžtas išimtines aplinkybes bei apsaugos priemones. Be to, nereikėtų piktnaudžiauti galimybe sulaikyti asmenį norint jį perduoti atsakingai valstybei narei, ir sulaikymas turėtų būti proporcingas taikytų priemonių bei siekiamų tikslų atžvilgiu. |
| --- | --- |

(21)

Prieglobsčio prašytojo sulaikymas turėtų būti grindžiamas pamatiniu principu, kad asmuo negali būti sulaikomas vien dėl to, kad prašo tarptautinės apsaugos. Sulaikant prieglobsčio prašytoją, pirmiausia turi būti vadovaujamasi Ženevos konvencijos 31 straipsniu -
  turi būti sulaikoma nuo įkalinimo įstaigų atskirtuose administracinio sulaikymo centruose -
  ir turi būti atsižvelgiama į Direktyvoje ║.../.../EB║, [║ kuria nustatomos minimalios prieglobsčio prašytojų priėmimo normos║] labai aiškiai apibrėžtas išimtines aplinkybes bei apsaugos priemones. Be to, nereikėtų piktnaudžiauti galimybe sulaikyti asmenį norint jį perduoti atsakingai valstybei narei, ir sulaikymas turėtų būti proporcingas taikytų priemonių bei siekiamų tikslų atžvilgiu.

| (22) | Kaip numatyta 2003 m. rugsėjo 2 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1560/2003, nustatančiame išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 343/2003 taikymo taisykles (8), asmuo gali būti perduodamas atsakingai valstybei narei jo laisva valia, prižiūrint jo išvykimą arba jį palydint. Valstybės narės turėtų skatinti perdavimą laisva asmens valia ir užtikrinti, kad prižiūrimas arba lydimas asmens perdavimas vyktų humaniškai, besąlygiškai laikantis pagrindinių teisių ir nepažeidžiant asmens orumo. |
| --- | --- |

(22)

Kaip numatyta 2003 m. rugsėjo 2 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1560/2003, nustatančiame išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 343/2003 taikymo taisykles (8), asmuo gali būti perduodamas atsakingai valstybei narei jo laisva valia, prižiūrint jo išvykimą arba jį palydint. Valstybės narės turėtų skatinti perdavimą laisva asmens valia ir užtikrinti, kad prižiūrimas arba lydimas asmens perdavimas vyktų humaniškai, besąlygiškai laikantis pagrindinių teisių ir nepažeidžiant asmens orumo.

| (23) | Laipsniškas vidaus sienų neturinčios erdvės, kurioje pagal Sutartį užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas, kūrimas ir Bendrijos politikos dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir buvimo sąlygų nustatymas, įskaitant bendras pastangas valdyti išorės sienas, verčia solidarumo dvasia suderinti atsakomybės kriterijus. |
| --- | --- |

(23)

Laipsniškas vidaus sienų neturinčios erdvės, kurioje pagal Sutartį užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas, kūrimas ir Bendrijos politikos dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir buvimo sąlygų nustatymas, įskaitant bendras pastangas valdyti išorės sienas, verčia solidarumo dvasia suderinti atsakomybės kriterijus.

| (24) | Tam tikromis aplinkybėmis šio reglamento taikymas gali tapti papildoma našta valstybėms narėms, kuriose susiklostė ypač sudėtinga padėtis, kelianti itin didelių sunkumų jų priėmimo pajėgumams, prieglobsčio sistemai arba infrastruktūrai. Esant tokioms aplinkybėms būtina nustatyti veiksmingą procedūrą, leidžiančią laikinai sustabdyti perdavimą atitinkamai valstybei narei ir teikti finansinę pagalbą vadovaujantis esamomis ES finansinėmis priemonėmis. Todėl laikinas asmenų perdavimas pagal Dublino procedūrą gali paskatinti didesnį solidarumą tų valstybių narių, kurių prieglobsčio sistemoms dėl geografinės ar demografinės padėties kyla itin didelių sunkumų. |
| --- | --- |

(24)

Tam tikromis aplinkybėmis šio reglamento taikymas gali tapti papildoma našta valstybėms narėms, kuriose susiklostė ypač sudėtinga padėtis, kelianti itin didelių sunkumų jų priėmimo pajėgumams, prieglobsčio sistemai arba infrastruktūrai. Esant tokioms aplinkybėms būtina nustatyti veiksmingą procedūrą, leidžiančią laikinai sustabdyti perdavimą atitinkamai valstybei narei ir teikti finansinę pagalbą vadovaujantis esamomis ES finansinėmis priemonėmis. Todėl laikinas asmenų perdavimas pagal Dublino procedūrą gali paskatinti didesnį solidarumą tų valstybių narių, kurių prieglobsčio sistemoms dėl geografinės ar demografinės padėties kyla itin didelių sunkumų.

| (25) | Asmenų perdavimo sustabdymo procedūra turėtų būti taikoma ir tais atvejais, kai Komisija mano, kad tarptautinės apsaugos prašytojų apsaugos lygis tam tikroje valstybėje narėje neatitinka Bendrijos prieglobsčio teisės aktų reikalavimų, visų pirma susijusių su jų priėmimo sąlygomis
  , priskyrimu asmenims, kuriems reikia tarptautinės apsaugos
  ir galimybe naudotis prieglobsčio procedūra, kad visiems tarptautinės apsaugos prašytojams visose valstybėse narėse būtų galima užtikrinti tinkamą apsaugos lygį. |
| --- | --- |

(25)

Asmenų perdavimo sustabdymo procedūra turėtų būti taikoma ir tais atvejais, kai Komisija mano, kad tarptautinės apsaugos prašytojų apsaugos lygis tam tikroje valstybėje narėje neatitinka Bendrijos prieglobsčio teisės aktų reikalavimų, visų pirma susijusių su jų priėmimo sąlygomis
  , priskyrimu asmenims, kuriems reikia tarptautinės apsaugos
  ir galimybe naudotis prieglobsčio procedūra, kad visiems tarptautinės apsaugos prašytojams visose valstybėse narėse būtų galima užtikrinti tinkamą apsaugos lygį.

| (26) | Šis asmenų perdavimo sustabdymo procedūra yra išimtinė priemonė, skirta spręsti labai skubius klausimus arba dabartines apsaugos problemas. |
| --- | --- |

(26)

Šis asmenų perdavimo sustabdymo procedūra yra išimtinė priemonė, skirta spręsti labai skubius klausimus arba dabartines apsaugos problemas.

| (27) | Komisija turėtų periodiškai peržiūrėti padarytą pažangą siekdama pagerinti bendros Europos prieglobsčio sistemos ilgalaikį vystymąsi ir suderinamumą ir tai, kaip solidarumo priemonės bei galimybė taikyti asmenų perdavimo sustabdymo procedūrą sudaro sąlygas siekti šios pažangos, ir teikti ataskaitas apie pasiektus rezultatus.




  Atsižvelgiant į tai, kad Dublino sistema nėra skirta būti teisingo dalijimosi atsakomybe už tarptautinės apsaugos prašymų nagrinėjimą mechanizmu, ir turint mintyje tai, kad daug valstybių narių susiduria su dideliais migracijos srautais, visų pirma dėl jų geografinės padėties, svarbu apsvarstyti galimybes ir pateikti teisiškai privalomus teisės aktus, siekiant užtikrinti didesnį valstybių narių solidarumą ir geresnius apsaugos standartus. Įgyvendinant šiuos teisės aktus visų pirma turėtų būti palengvintas pareigūnų iš kitų valstybių narių komandiravimas, kurie padeda toms valstybėms narėms, kurioms kyla ypatingų sunkumų ir kuriose pareiškėjai negali pasinaudoti tinkamais apsaugos standartais, ir tuomet, kai vienos valstybės narės priėmimo pajėgumų nepakanka, be to, turėtų būti palengvintas asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, perkėlimas į kitas valstybes nares, jei susiję asmenys su tuo sutinka ir jei gerbiamos jų pagrindinės teisės. |
| --- | --- |

(27)

Komisija turėtų periodiškai peržiūrėti padarytą pažangą siekdama pagerinti bendros Europos prieglobsčio sistemos ilgalaikį vystymąsi ir suderinamumą ir tai, kaip solidarumo priemonės bei galimybė taikyti asmenų perdavimo sustabdymo procedūrą sudaro sąlygas siekti šios pažangos, ir teikti ataskaitas apie pasiektus rezultatus.

Atsižvelgiant į tai, kad Dublino sistema nėra skirta būti teisingo dalijimosi atsakomybe už tarptautinės apsaugos prašymų nagrinėjimą mechanizmu, ir turint mintyje tai, kad daug valstybių narių susiduria su dideliais migracijos srautais, visų pirma dėl jų geografinės padėties, svarbu apsvarstyti galimybes ir pateikti teisiškai privalomus teisės aktus, siekiant užtikrinti didesnį valstybių narių solidarumą ir geresnius apsaugos standartus. Įgyvendinant šiuos teisės aktus visų pirma turėtų būti palengvintas pareigūnų iš kitų valstybių narių komandiravimas, kurie padeda toms valstybėms narėms, kurioms kyla ypatingų sunkumų ir kuriose pareiškėjai negali pasinaudoti tinkamais apsaugos standartais, ir tuomet, kai vienos valstybės narės priėmimo pajėgumų nepakanka, be to, turėtų būti palengvintas asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, perkėlimas į kitas valstybes nares, jei susiję asmenys su tuo sutinka ir jei gerbiamos jų pagrindinės teisės.

| (28) | Asmens duomenų tvarkymą valstybėms narėms taikant šį reglamentą reglamentuoja 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (9). |
| --- | --- |

(28)

Asmens duomenų tvarkymą valstybėms narėms taikant šį reglamentą reglamentuoja 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (9).

| (29) | Keitimasis perduotino pareiškėjo asmens duomenimis, įskaitant ypatingų kategorijų duomenis apie sveikatą, prieš perduodant asmenį, užtikrins, kad kompetentingos prieglobsčio institucijos galės suteikti pareiškėjui tinkamą pagalbą ir garantuos jam apsaugą bei suteiktų teisių tęstinumą. Laikantis Direktyvos 95/46/EB, specialiosiomis normomis turėtų būti užtikrinama tokioje padėtyje esančių pareiškėjų duomenų apsauga. |
| --- | --- |

(29)

Keitimasis perduotino pareiškėjo asmens duomenimis, įskaitant ypatingų kategorijų duomenis apie sveikatą, prieš perduodant asmenį, užtikrins, kad kompetentingos prieglobsčio institucijos galės suteikti pareiškėjui tinkamą pagalbą ir garantuos jam apsaugą bei suteiktų teisių tęstinumą. Laikantis Direktyvos 95/46/EB, specialiosiomis normomis turėtų būti užtikrinama tokioje padėtyje esančių pareiškėjų duomenų apsauga.

| (30) | Įgyvendinti šį reglamentą ir padidinti jo veiksmingumą gali padėti dvišaliai valstybių narių susitarimai dėl kompetentingų institucijų tarpusavio susižinojimo gerinimo, procedūrų atlikimo terminų trumpinimo arba prašymų perimti savo žinion ar atsiimti nagrinėjimo supaprastinimo, arba perdavimų atlikimo tvarkos nustatymo. |
| --- | --- |

(30)

Įgyvendinti šį reglamentą ir padidinti jo veiksmingumą gali padėti dvišaliai valstybių narių susitarimai dėl kompetentingų institucijų tarpusavio susižinojimo gerinimo, procedūrų atlikimo terminų trumpinimo arba prašymų perimti savo žinion ar atsiimti nagrinėjimo supaprastinimo, arba perdavimų atlikimo tvarkos nustatymo.

| (31) | Turėtų būti užtikrintas tęstinumas tarp Reglamente (EB) Nr. 343/2003 įtvirtintos atsakingos valstybės narės nustatymo sistemos ir šiuo reglamentu įteisintos sistemos. Panašiai turėtų būti užtikrinta šio reglamento ir ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. ║.../...║ [dėl sistemos EURODAC sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingai taikyti ... Reglamentą (EB) Nr. .../..., kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] (10) darna. |
| --- | --- |

(31)

Turėtų būti užtikrintas tęstinumas tarp Reglamente (EB) Nr. 343/2003 įtvirtintos atsakingos valstybės narės nustatymo sistemos ir šiuo reglamentu įteisintos sistemos. Panašiai turėtų būti užtikrinta šio reglamento ir ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. ║.../...║ [dėl sistemos EURODAC sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingai taikyti ... Reglamentą (EB) Nr. .../..., kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] (10) darna.

| (32) | Reglamentu (EB) Nr. ║.../...║ [dėl sistemos EURODAC sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (EB) Nr. .../..., kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] įteisintos sistemos EURODAC veikimas, ypač jo 6 ir 10 straipsnių įgyvendinimas, turėtų palengvinti šio reglamento taikymą. |
| --- | --- |

(32)

Reglamentu (EB) Nr. ║.../...║ [dėl sistemos EURODAC sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (EB) Nr. .../..., kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] įteisintos sistemos EURODAC veikimas, ypač jo 6 ir 10 straipsnių įgyvendinimas, turėtų palengvinti šio reglamento taikymą.

| (33) | Vizų informacinės sistemos, sukurtos 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 767/2008 dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) ir apsikeitimo duomenimis apie trumpalaikes vizas tarp valstybių narių (11), veikimas, ypač jo 21 ir 22 straipsnių įgyvendinimas, turėtų padėti lengviau taikyti šį reglamentą. |
| --- | --- |

(33)

Vizų informacinės sistemos, sukurtos 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 767/2008 dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) ir apsikeitimo duomenimis apie trumpalaikes vizas tarp valstybių narių (11), veikimas, ypač jo 21 ir 22 straipsnių įgyvendinimas, turėtų padėti lengviau taikyti šį reglamentą.

| (34) | Dėl požiūrio į asmenis, kuriems taikomas šis reglamentas, valstybės narės yra saistomos įsipareigojimų pagal tarptautinės teisės aktus, kurių šalys jos yra. |
| --- | --- |

(34)

Dėl požiūrio į asmenis, kuriems taikomas šis reglamentas, valstybės narės yra saistomos įsipareigojimų pagal tarptautinės teisės aktus, kurių šalys jos yra.

| (35) | ║Priemonės, būtinos šiam reglamentui įgyvendinti, turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (12). |
| --- | --- |

(35)

║Priemonės, būtinos šiam reglamentui įgyvendinti, turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (12).

| (36) | Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai tvirtinti nuostatų, susijusių su nelydimais nepilnamečiais ir priklausomų giminaičių sujungimu, taikymo sąlygas bei tvarką, taip pat prieglobsčio prašytojų perdavimo kriterijus. Kadangi yra bendro pobūdžio ir skirtos šio reglamento neesminėms nuostatoms pakeisti jį papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, šios priemonės turi būti priimtos laikantis Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. |
| --- | --- |

(36)

Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai tvirtinti nuostatų, susijusių su nelydimais nepilnamečiais ir priklausomų giminaičių sujungimu, taikymo sąlygas bei tvarką, taip pat prieglobsčio prašytojų perdavimo kriterijus. Kadangi yra bendro pobūdžio ir skirtos šio reglamento neesminėms nuostatoms pakeisti jį papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, šios priemonės turi būti priimtos laikantis Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

| (37) | Reglamentui (EB) Nr. 343/2003 įgyvendinti reikalingos priemonės priimtos Reglamentu (EB) Nr. 1560/2003. Tam tikros Reglamento (EB) Nr. 1560/2003 nuostatos turėtų būti įtrauktos į šį reglamentą siekiant aiškumo arba dėl to, kad jos gali būti naudingos bendram tikslui. Tiek valstybėms narėms, tiek atitinkamiems prieglobsčio prašytojams ypač svarbu, kad būtų sukurtas bendras sprendimo mechanizmas tais atvejais, kai valstybėse narėse šio reglamento nuostatos taikomos skirtingai. Todėl tikslinga Reglamente (EB) Nr.1560/2003 nustatytą ginčų dėl humanitarinės išlygos sprendimo mechanizmą įtraukti į šį reglamentą ir išplėsti jo taikymą visam šiam reglamentui. |
| --- | --- |

(37)

Reglamentui (EB) Nr. 343/2003 įgyvendinti reikalingos priemonės priimtos Reglamentu (EB) Nr. 1560/2003. Tam tikros Reglamento (EB) Nr. 1560/2003 nuostatos turėtų būti įtrauktos į šį reglamentą siekiant aiškumo arba dėl to, kad jos gali būti naudingos bendram tikslui. Tiek valstybėms narėms, tiek atitinkamiems prieglobsčio prašytojams ypač svarbu, kad būtų sukurtas bendras sprendimo mechanizmas tais atvejais, kai valstybėse narėse šio reglamento nuostatos taikomos skirtingai. Todėl tikslinga Reglamente (EB) Nr.1560/2003 nustatytą ginčų dėl humanitarinės išlygos sprendimo mechanizmą įtraukti į šį reglamentą ir išplėsti jo taikymą visam šiam reglamentui.

| (38) | Kad galima būtų veiksmingai stebėti, kaip taikomas šis reglamentas, reikėtų jį reguliariai įvertinti. |
| --- | --- |

(38)

Kad galima būtų veiksmingai stebėti, kaip taikomas šis reglamentas, reikėtų jį reguliariai įvertinti.

| (39) | Šiame reglamente gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažįstamų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje║. Visų pirma šiuo reglamentu siekiama užtikrinti visišką 18 straipsnyje garantuotos teisės į prieglobstį laikymąsi ir skatinti ║Chartijos 1, 4, 7, 24 ir 47 straipsnių taikymą, todėl jis turėtų būti atitinkamai įgyvendintas. |
| --- | --- |

(39)

Šiame reglamente gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažįstamų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje║. Visų pirma šiuo reglamentu siekiama užtikrinti visišką 18 straipsnyje garantuotos teisės į prieglobstį laikymąsi ir skatinti ║Chartijos 1, 4, 7, 24 ir 47 straipsnių taikymą, todėl jis turėtų būti atitinkamai įgyvendintas.

| (40) | Kadangi šio reglamento tikslo, būtent: nustatyti valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus, valstybės narės negali deramai pasiekti, o Bendrijos lygmeniu dėl siūlomo veiksmo masto arba poveikio šis tikslas būtų pasiektas geriau, Bendrija gali imtis priemonių pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nesiekiama daugiau negu būtina siekiant to tikslo, |
| --- | --- |

(40)

Kadangi šio reglamento tikslo, būtent: nustatyti valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus, valstybės narės negali deramai pasiekti, o Bendrijos lygmeniu dėl siūlomo veiksmo masto arba poveikio šis tikslas būtų pasiektas geriau, Bendrija gali imtis priemonių pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nesiekiama daugiau negu būtina siekiant to tikslo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

DALYKAS IR APIBRĖŽTYS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente:

a)   ║trečiosios šalies pilietis║- bet kuris asmuo, nesantis Sąjungos piliečiu Sutarties 17 straipsnio 1 dalyje apibrėžta prasme ir nesinaudojantis Bendrijos laisvo judėjimo teise, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006 ║ (13)
  2 straipsnio 5 dalyje;

b)   ║tarptautinės apsaugos prašymas║- tarptautinės apsaugos prašymas, apibrėžtas Direktyvos 2004/83/EB 2 straipsnio g punkte;

c)   ║pareiškėjas║ arba ║prieglobsčio prašytojas║- trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės, pateikęs tarptautinės apsaugos prašymą, dėl kurio dar nėra priimtas galutinis sprendimas;

d)   ║tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimas║- bet koks kompetentingų institucijų pagal Tarybos direktyvą 2005/85/EB (14) atliekamas tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimas arba dėl jo priimti sprendimai ar teismo sprendimai, išskyrus valstybės narės, atsakingos už prieglobsčio prašymo nagrinėjimą pagal šį reglamentą ir Direktyvą 2004/83/EB, nustatymo procedūras;

e)   ║tarptautinės apsaugos prašymo atsiėmimas║- pareiškėjo veiksmai, kuriais pagal Direktyvą 2005/85/EB aiškiu arba numanomu sutikimu nutraukiamos procedūros, pradėtos jam pateikus tarptautinės apsaugos prašymą;

f)   ║asmuo, kuriam suteikta tarptautinė apsauga ║- trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės, pripažintas reikalingas tarptautinės apsaugos, apibrėžtos Direktyvos 2004/83/EB 2 straipsnio a punkte;

g)   ║nepilnametis║- jaunesnis nei 18 metų trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės;

h)   ║nelydimas nepilnametis║- nepilnametis, į valstybių narių teritoriją atvykstantis nelydimas pagal įstatymus ar papročius už jį atsakingo suaugusio asmens ir ten esantis tol, kol toks asmuo ima jį prižiūrėti; prie jų priskiriami ir nepilnamečiai, atvykę ir be priežiūros palikti valstybių narių teritorijoje;

i)   ║šeimos nariai║- jei šeima jau egzistavo kilmės šalyje, šie pareiškėjo šeimos nariai, esantys valstybių narių teritorijoje:

prieglobsčio prašytojo sutuoktinis arba su juo pastovius santykius palaikantis nesantuokinis partneris tais atvejais, kai atitinkamos valstybės narės teisės aktai ar praktika nesantuokines poras pagal jos įstatymą dėl užsieniečių prilygina santuokinėms poroms;

pirmoje įtraukoje nurodytų porų arba pareiškėjo nepilnamečiai vaikai, jei jie yra nesusituokę, taip pat nepaisant to, ar jie yra santuokiniai, ar nesantuokiniai, ar įvaikinti, kaip nustatyta nacionalinėje teisėje;

pirmoje įtraukoje nurodytų porų arba pareiškėjo susituokę nepilnamečiai vaikai, nepaisant to, ar jie yra santuokiniai ar nesantuokiniai ar įvaikinti, kaip apibrėžta nacionalinėje teisėje,
  ir jei jų nelydi jų sutuoktiniai, kai
  jų labui svarbu gyventi su pareiškėju;

pareiškėjo tėvas, motina ar globėjas, kai pareiškėjas yra nepilnametis ir nesusituokęs arba yra nepilnametis ir susituokęs
  ir jo (jos) nelydi sutuoktinis (-ė)
  , tačiau jo labui svarbu gyventi su tėvu, motina ar globėju;

pareiškėjo nepilnamečiai broliai ir seserys, jei pareiškėjas yra nepilnametis ir nesusituokęs arba jei pareiškėjas ar jo broliai ir seserys yra nepilnamečiai ir susituokę
  , bet nelydimi jų sutuoktinių
  , tačiau vieno iš jų ar kelių labui svarbu gyventi kartu;

j)   ║teisę gyventi patvirtinantis dokumentas║- bet kuris valstybės narės valdžios institucijų išduotas leidimas, leidžiantis trečiosios šalies piliečiui arba asmeniui be pilietybės būti jos teritorijoje, įskaitant dokumentus, įrodančius leidimą likti teritorijoje pagal susitarimus dėl laikinos apsaugos arba tol, kol pasikeis aplinkybės, neleidžiančios įvykdyti sprendimą dėl išsiuntimo, išskyrus vizas ir leidimus gyventi, išduotus laikotarpiu, reikalingu atsakingai valstybei narei pagal šį reglamentą nustatyti, arba nagrinėjant tarptautinės apsaugos prašymą ar prašymą išduoti leidimą gyventi;

k)   ║viza║- valstybės narės leidimas ar sprendimas, reikalingas, kad būtų galima vykti tranzitu ar atvykti numatytam buvimui toje valstybėje narėje ar keliose valstybėse narėse. Vizos pobūdis nustatomas pagal šias apibrėžtis:

i)   ║ilgalaikė viza║- valstybės narės leidimas ar sprendimas, reikalingas, kad būtų galima atvykti numatytam ilgesniam kaip trijų mėnesių buvimui toje valstybėje narėje;

ii)   ║trumpalaikė viza║- valstybės narės leidimas ar sprendimas, reikalingas, kad būtų galima atvykti numatytam buvimui toje valstybėje narėje ar keliose valstybėse narėse iš viso ne ilgesniam kaip trijų mėnesių laikotarpiui;

iii)   ║tranzitinė viza║- valstybės narės leidimas ar sprendimas, reikalingas, kad būtų galima vykti tranzitu per tos valstybės narės ar kelių valstybių narių teritoriją, išskyrus tranzitą oro uoste;

iv)   ║oro uosto tranzitinė viza║- leidimas ar sprendimas, leidžiantis trečiosios šalies piliečiui, kuriam konkrečiai taikomas toks reikalavimas, sustojimo ar persėdimo, kai tarptautinis skrydis susideda iš dviejų dalių, metu oro uosto tranzito zoną pereiti nepatenkant į atitinkamos valstybės narės nacionalinę teritoriją;

l)   ║pasislėpimo rizika║- teisės aktuose apibrėžtais objektyviais kriterijais pagrįstas manymas konkrečiu atveju, kad pareiškėjas, trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės, dėl kurio priimamas sprendimas dėl perdavimo, gali pasislėpti.

II   SKYRIUS

BENDRIEJI PRINCIPAI IR GARANTIJOS

3 straipsnis

Galimybė naudotis tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimo procedūra

1.   Valstybės narės nagrinėja kiekvieną trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės, bet kurios iš jų teritorijoje, įskaitant pasienį arba tranzito zoną, prašančio tarptautinės apsaugos, prašymą. Prašymą nagrinėja viena valstybė narė, būtent ta, kuri yra atsakinga pagal šio reglamento III skyriuje nustatytus kriterijus.

2.   Jei remiantis šiame reglamente išvardytais kriterijais negalima nustatyti jokios už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą atsakingos valstybės narės, už jo nagrinėjimą yra atsakinga pirmoji valstybė narė, kuriai buvo pateiktas tarptautinės apsaugos prašymas.

3.   Kiekviena valstybė narė išsaugo teisę laikydamasi Direktyvos 2005/85/EB nuostatų ir garantijų, išsiųsti prieglobsčio prašytoją į saugią trečiąją šalį.

4 straipsnis

Teisė į informaciją

1.   Gavusios tarptautinės apsaugos prašymą, kompetentingos valstybių narių valdžios institucijos iš karto praneša prieglobsčio prašytojui apie šio reglamento taikymą, o visų pirma apie:

| a) | šio reglamento tikslus ir padarinius, kurie kyla naują prašymą pateikus kitoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

a)

šio reglamento tikslus ir padarinius, kurie kyla naują prašymą pateikus kitoje valstybėje narėje;

| b) | atsakomybės priskyrimo kriterijus ir jų hierarchiją; |
| --- | --- |

b)

atsakomybės priskyrimo kriterijus ir jų hierarchiją;

| c) | bendrąją procedūrą ir terminus, kurių valstybė narė turi laikytis; |
| --- | --- |

c)

bendrąją procedūrą ir terminus, kurių valstybė narė turi laikytis;

| d) | galimą procedūros baigtį ir jos padarinius; |
| --- | --- |

d)

galimą procedūros baigtį ir jos padarinius;

| e) | galimybę apskųsti sprendimą dėl perdavimo; |
| --- | --- |

e)

galimybę apskųsti sprendimą dėl perdavimo;

| f) | tai, kad kompetentingos institucijos gali keistis jo duomenimis vien tam, kad įvykdytų iš šio reglamento kylančias pareigas; |
| --- | --- |

f)

tai, kad kompetentingos institucijos gali keistis jo duomenimis vien tam, kad įvykdytų iš šio reglamento kylančias pareigas;

| g) | teisę gauti su juo susijusius duomenis ir teisę prašyti, kad netikslūs su juo susiję duomenys būtų ištaisyti arba neteisėtai tvarkomi su juo susiję duomenys būtų ištrinti,
  taip pat ir apie
  naudojimosi tomis teisėmis tvarką,
  įskaitant 34 straipsnyje nurodytų institucijų ir
  nacionalinių duomenų apsaugos institucijų, kurios nagrinėja skundus dėl asmens duomenų apsaugos, kontaktinius duomenis. |
| --- | --- |

g)

teisę gauti su juo susijusius duomenis ir teisę prašyti, kad netikslūs su juo susiję duomenys būtų ištaisyti arba neteisėtai tvarkomi su juo susiję duomenys būtų ištrinti,
  taip pat ir apie
  naudojimosi tomis teisėmis tvarką,
  įskaitant 34 straipsnyje nurodytų institucijų ir
  nacionalinių duomenų apsaugos institucijų, kurios nagrinėja skundus dėl asmens duomenų apsaugos, kontaktinius duomenis.

2.   1 dalyje nurodyta informacija pateikiama raštu ta kalba, kurią ▐pareiškėjas supranta
  arba kurią
  ,
  kaip galima pagrįstai manyti
  ,
  pareiškėjas gali suprasti
  . Valstybės narės tam pasitelkia pagal šio straipsnio 3 dalį parengtą bendrą atmintinę.

Kai
  siekiama
  gerai suprasti pareiškėją, informacija taip pat pateikiama žodžiu per pokalbį, rengiamą pagal 5 straipsnį.

Valstybės narės informaciją pateikia tinkamai atsižvelgdamos į pareiškėjo amžių.

3.   Bendra atmintinė, kurioje išdėstoma bent jau šio straipsnio 1 dalyje pateikta informacija, rengiama laikantis 41 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros.

5 straipsnis

Asmeninis pokalbis

1.   Valstybė narė, pagal šį reglamentą nustatanti atsakingą valstybę narę,
  kviečia

  pareiškėjus

  į

  asmeninį pokalbį su asmeniu, pagal nacionalinę teisę turinčiu tokius įgaliojimus.

2.   Asmeninio pokalbio tikslas – padėti nustatyti atsakingą valstybę narę, visų pirma suteikti pareiškėjui galimybę pateikti informacijos, reikalingos atsakingai valstybei narei tinkamai nustatyti,
  taip pat
  žodžiu pranešti pareiškėjui apie šio reglamento taikymą.

3.   Asmeninis pokalbis vyksta netrukus po to, kai buvo pateiktas tarptautinės apsaugos prašymas, tačiau bet kuriuo atveju prieš priimant sprendimą pagal 25 straipsnio 1 dalį perduoti pareiškėją atsakingai valstybei narei.

4.   Asmeninis pokalbis vyksta kalba, kurią ▐pareiškėjas supranta
  arba galima pagrįstai manyti, kad ją supranta
  ir kuria jis gali bendrauti. Prireikus valstybės narės pasitelkia vertėją žodžiu, galintį užtikrinti tinkamą pareiškėjo ir asmens, atsakingo už pokalbį, bendravimą.

5.   Asmeninis pokalbis vyksta tinkamą konfidencialumą užtikrinančiomis sąlygomis.

6.   Asmeninį pokalbį organizuojanti valstybė narė parengia trumpą rašytinę ataskaitą, kurioje išdėstoma svarbiausia pareiškėjo per pokalbį pateikta informacija, ir jos kopiją perduoda pareiškėjui. Ataskaita pridedama prie sprendimo dėl perdavimo, nurodyto 25 straipsnio 1 dalyje.

6 straipsnis

Nepilnamečių garantijos

1.   Vykdydamos visas šiame reglamente numatytas procedūras, valstybės narės pirmiausia vadovaujasi vaiko interesais.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad visose šiame reglamente numatytose procedūrose nelydimiems nepilnamečiams atstovautų ir (arba) padėtų
  Direktyvos 2005/85/EB 2 straipsnio i punkte apibūdintas
  atstovas. Šiuo atstovu taip pat gali būti Direktyvos ║.../.../EB║ [kuria nustatomos minimalios prieglobsčio prašytojų priėmimo normos] 24 straipsnyje nurodytas atstovas.

3.   Įvertindamos vaiko interesus, valstybės narės glaudžiai bendradarbiauja tarpusavyje ir visų pirma tinkamai atsižvelgia į šiuos veiksnius:

| a) | šeimos susijungimo galimybes; |
| --- | --- |

a)

šeimos susijungimo galimybes;

| b) | nepilnamečio gerovę ir socialinę raidą, ypač – į nepilnamečio etnines, religines, kultūrines sąsajas ir kalbų žinias; |
| --- | --- |

b)

nepilnamečio gerovę ir socialinę raidą, ypač – į nepilnamečio etnines, religines, kultūrines sąsajas ir kalbų žinias;

| c) | saugumo ir apsaugos aspektus, ypač jei vaikui kyla grėsmė tapti prekybos žmonėmis auka; |
| --- | --- |

c)

saugumo ir apsaugos aspektus, ypač jei vaikui kyla grėsmė tapti prekybos žmonėmis auka;

| d) | nepilnamečio pažiūras, atsižvelgdamos į jo amžių ir brandą. |
| --- | --- |

d)

nepilnamečio pažiūras, atsižvelgdamos į jo amžių ir brandą.

4.   Valstybės narės ▐nustato nelydimų nepilnamečių šeimos narių arba kitų giminaičių, esančių valstybėse narėse, paieškos
  , prireikus, padedant tarptautinėms ir kitoms atitinkamoms organizacijoms,
  procedūras. Gavusios tarptautinės apsaugos prašymą, jos kuo skubiau pradeda ieškoti nepilnamečio šeimos narių ar kitų giminaičių, kartu saugodamos svarbiausius jo interesus.

5.   34 straipsnyje nurodytoms kompetentingoms institucijoms, nagrinėjančioms su nelydimais nepilnamečiais susijusius prašymus, rengiami atitinkami mokymai apie specialius nepilnamečių poreikius.

6.
     
  Taikydamos šį reglamentą ir laikydamosi Direktyvos 2005/85/EB 17 straipsnyje nustatytų sąlygų, valstybės narės, siekdamos nustatyti nelydimų nepilnamečių amžių, gali atlikti medicinines apžiūras.

Jei medicininės apžiūros jau atliekamos, valstybės narės užtikrina, kad jos vyktų prideramai ir kruopščiai, laikantis mokslinių ir etikos standartų.

III   SKYRIUS

ATSAKINGOS VALSTYBĖS NARĖS NUSTATYMO KRITERIJAI

7 straipsnis

Kriterijų hierarchija

1.   Atsakingos valstybės narės nustatymo kriterijai yra taikomi tokia tvarka, kokia jie pateikti šiame skyriuje.

2.   Pagal šiame skyriuje įtvirtintus kriterijus atsakinga valstybė narė nustatoma atsižvelgiant į esamą padėtį tuo metu, kai prieglobsčio prašytojas pirmą kartą kuriai nors valstybei narei pateikė tarptautinės apsaugos prašymą.

▐

8 straipsnis

Nelydimi nepilnamečiai

1.   Jei pareiškėjas yra nelydimas nepilnametis, už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą yra atsakinga ta valstybė narė, kurioje teisėtai yra jo šeimos narys, jei tai atitinka nepilnamečio interesus.

2.   Kai pareiškėjas yra nelydimas nepilnametis, kitoje valstybėje narėje
  neturintis šeimos narių, apibrėžtų 2 straipsnio i punkte, bet kitoje valstybėje narėje
  turintis
  kitą
  teisėtai esantį giminaitį, galintį jį prižiūrėti, ta valstybė narė yra atsakinga už prašymo nagrinėjimą, jei tai atitinka nepilnamečio interesus.

3.   Kai pareiškėjo šeimos narių arba jo kitų giminaičių teisėtai yra daugiau nei vienoje valstybėje narėje, už prašymo nagrinėjimą atsakinga valstybė narė nustatoma atsižvelgiant į nepilnamečio interesus.

4.   Nesant šeimos nario ar kito giminaičio, už prašymo nagrinėjimą yra atsakinga ta valstybė narė, kurioje nepilnametis yra pateikęs ▐tarptautinės apsaugos prašymą, jei tai atitinka nepilnamečio interesus.

5.   ║2 ir 3 dalių įgyvendinimo sąlygas ir procedūras tvirtina Komisija. Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti, jį papildant, tvirtinamos pagal 41 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

9 straipsnis

Šeimos nariai, kuriems suteikta tarptautinė apsauga

Jei prieglobsčio prašytojas turi šeimos narį, kuriam leista kaip asmeniui, kuriam suteikta tarptautinė apsauga, gyventi kurioje nors valstybėje narėje, nepaisant to, ar ta šeima buvo anksčiau sukurta kilmės šalyje, ta valstybė narė ir yra atsakinga už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, jei atitinkami asmenys tokį pageidavimą išreiškia raštu.

10 straipsnis

Šeimos nariai, kurie prašo tarptautinės apsaugos

Jei prieglobsčio prašytojas valstybėje narėje turi šeimos narį, dėl kurio tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimo toje valstybėje narėje dar nepriimtas pirmas sprendimas iš esmės, ta valstybė narė ir yra atsakinga už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, jei atitinkami asmenys tokį pageidavimą išreiškia raštu.

11 straipsnis

Priklausomi giminaičiai

1.   Kai prieglobsčio prašytojas yra priklausomas nuo giminaičio pagalbos dėl nėštumo ar naujagimio, sunkios ligos, didelės negalios ar senyvo amžiaus arba kai giminaitis dėl tų pačių priežasčių yra priklausomas nuo prieglobsčio prašytojo pagalbos, už prašymo nagrinėjimą atsakinga laikoma valstybė narė, kuri geriausiai tinka užtikrinti, kad tie asmenys liktų kartu arba susijungtų, jeigu šeimos ryšiai egzistavo kilmės šalyje ir atitinkami asmenys tokį pageidavimą išreiškė raštu. Nustatant geriausiai tinkančią valstybę narę, atsižvelgiama į svarbiausius atitinkamo asmens interesus, kaip antai priklausomo asmens galimybes keliauti.

2.   Šio straipsnio 1 dalies įgyvendinimo sąlygas ir procedūras tvirtina Komisija. Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti, jį papildant, tvirtinamos pagal 41 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

12 straipsnis

Šeimos procedūra

Jei keli šeimos nariai tarptautinės apsaugos prašymus pateikia toje pačioje valstybėje narėje vienu arba panašiu metu, kad atsakingos valstybės narės nustatymo procedūros būtų atliekamos kartu, ir jei dėl šiame reglamente nustatytų kriterijų taikymo jie būtų išskirti, atsakinga valstybė narė nustatoma vadovaujantis šiomis nuostatomis:

| a) | atsakomybė už visų šeimos narių tarptautinės apsaugos prašymų nagrinėjimą tenka tai valstybei narei, kuri pagal kriterijus yra atsakinga už didžiausio šeimos narių skaičiaus perėmimą savo žinion; |
| --- | --- |

a)

atsakomybė už visų šeimos narių tarptautinės apsaugos prašymų nagrinėjimą tenka tai valstybei narei, kuri pagal kriterijus yra atsakinga už didžiausio šeimos narių skaičiaus perėmimą savo žinion;

| b) | jei tai netinka, atsakomybė tenka valstybei narei, kuri pagal kriterijus yra atsakinga už vyriausiojo iš šeimos narių pateikto prašymo nagrinėjimą. |
| --- | --- |

b)

jei tai netinka, atsakomybė tenka valstybei narei, kuri pagal kriterijus yra atsakinga už vyriausiojo iš šeimos narių pateikto prašymo nagrinėjimą.

13 straipsnis

Teisę gyventi šalyje patvirtinančių dokumentų arba vizų išdavimas

1.   Jei prieglobsčio prašytojas turi galiojantį teisę gyventi patvirtinantį dokumentą, už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą yra atsakinga tą dokumentą išdavusi valstybė narė.

2.   Jei prieglobsčio prašytojas turi galiojančią vizą, už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą yra atsakinga tą vizą išdavusi valstybė narė, išskyrus atvejį, kai ta viza buvo išduota remiantis kitos valstybės narės vardu ar raštišku leidimu. Tokiu atveju už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą yra atsakinga ta kita valstybė narė. Tais atvejais, kai kuri nors valstybė narė prieš išduodama vizą konsultuojasi su kitos valstybės narės centrine įstaiga, pirmiausia saugumo sumetimais, pastarosios atsakymas į paklausimą nėra raštiškas leidimas pagal šią nuostatą.

3.   Jei prieglobsčio prašytojas turi daugiau kaip vieną galiojantį skirtingų valstybių narių išduotą teisę gyventi patvirtinantį dokumentą arba vizą, atsakomybę už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą valstybės narės prisiima tokia tvarka:

| a) | teisę gyventi patvirtinantį dokumentą išdavusi valstybė narė, suteikusi teisę būti ilgiausią laikotarpį, arba tais atvejais, kai galiojimo laikotarpiai yra vienodi, – valstybė narė, išdavusi teisę gyventi patvirtinantį dokumentą, kurio galiojimo laikas baigiasi paskiausiai; |
| --- | --- |

a)

teisę gyventi patvirtinantį dokumentą išdavusi valstybė narė, suteikusi teisę būti ilgiausią laikotarpį, arba tais atvejais, kai galiojimo laikotarpiai yra vienodi, – valstybė narė, išdavusi teisę gyventi patvirtinantį dokumentą, kurio galiojimo laikas baigiasi paskiausiai;

| b) | tais atvejais, kai skirtingų valstybių išduotos vizos yra vienodos rūšies, – valstybė narė, išdavusi vizą, kurios galiojimo laikas baigiasi paskiausiai; |
| --- | --- |

b)

tais atvejais, kai skirtingų valstybių išduotos vizos yra vienodos rūšies, – valstybė narė, išdavusi vizą, kurios galiojimo laikas baigiasi paskiausiai;

| c) | tais atvejais, kai vizos yra skirtingų rūšių, – valstybė narė, išdavusi ilgiausiai galiojančią vizą, arba tais atvejais, kai galiojimo laikas yra vienodas, – valstybė narė, išdavusi vizą, kurios galiojimo laikas baigiasi paskiausiai. |
| --- | --- |

c)

tais atvejais, kai vizos yra skirtingų rūšių, – valstybė narė, išdavusi ilgiausiai galiojančią vizą, arba tais atvejais, kai galiojimo laikas yra vienodas, – valstybė narė, išdavusi vizą, kurios galiojimo laikas baigiasi paskiausiai.

4.   Jei prieglobsčio prašytojas turi tik vieną ar daugiau teisę gyventi patvirtinančių dokumentų, kurių galiojimo laikas yra pasibaigęs mažiau kaip prieš dvejus metus, arba vieną ar daugiau vizų, kurių galiojimo laikas yra pasibaigęs mažiau kaip prieš šešis mėnesius ir kurios leido jam faktiškai atvykti į valstybės narės teritoriją, šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalys taikomos tol, kol pareiškėjas nėra išvykęs iš valstybių narių teritorijos.

Jei prieglobsčio prašytojas turi vieną ar daugiau teisę gyventi patvirtinančių dokumentų, kurių galiojimo laikas yra pasibaigęs daugiau kaip prieš dvejus metus, arba vieną ar daugiau vizų, kurių galiojimo laikas yra pasibaigęs daugiau kaip prieš šešis mėnesius ir kurios leido jam faktiškai atvykti į valstybės narės teritoriją, ir jei jis neišvyko iš valstybių narių teritorijos, atsakinga yra valstybė narė, kurioje tarptautinės apsaugos prašymas yra pateiktas.

5.   Tai, kad teisę gyventi patvirtinantis dokumentas arba viza buvo išduoti naudojantis netikra ar pasisavinta tapatybe arba pateikus padirbtus, suklastotus ar negaliojančius dokumentus, netrukdo atsakomybės priskirti juos išdavusiai valstybei narei. Tačiau teisę gyventi patvirtinantį dokumentą arba vizą išdavusi valstybė narė nėra atsakinga, jei ji gali nustatyti, kad sukčiaujama buvo jau po to dokumento arba vizos išdavimo.

14 straipsnis

Atvykimas ir (arba) buvimas

1.   Kai remiantis tiesioginiais ar netiesioginiais įrodymais, apibūdintais šio reglamento 22 straipsnio 3 dalyje nurodytuose dviejuose sąrašuose, įskaitant Reglamento (EB) Nr. ║.../...║ [dėl sistemos EURODAC sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (EB) Nr. .../2009, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] III skyriuje nurodytus duomenis, nustatoma, kad prieglobsčio prašytojas neteisėtai kirto valstybės narės sieną, sausuma, jūra ar oru atvykdamas iš trečiosios šalies, už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą yra atsakinga ta valstybė narė, į kurią jis taip atvyko. Tokios atsakomybės nelieka praėjus 12 mėnesių nuo tokio neteisėto sienos kirtimo dienos.

2.   Kai valstybė narė negali ar nebegali būti laikoma atsakinga pagal šio straipsnio 1 dalį, ir kai, remiantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytuose dviejuose sąrašuose apibūdintais tiesioginiais ar netiesioginiais įrodymais, nustatoma, kad prieglobsčio prašytojas – kuris į valstybių narių teritoriją atvyko neteisėtai arba kurio atvykimo aplinkybės negali būti nustatytos – prieš pateikdamas tarptautinės apsaugos prašymą ne mažiau kaip penkis mėnesius be pertraukos gyveno kurioje nors valstybėje narėje, ta valstybė narė ir yra atsakinga už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą.

Jei pareiškėjas ne trumpiau kaip po penkis mėnesius yra gyvenęs keliose valstybėse narėse, už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą yra atsakinga ta valstybė narė, kurioje jis gyveno paskiausiai.

15 straipsnis

Bevizis atvykimas

1.   Jei trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės atvyksta į valstybės narės, kurioje nereikalaujama, kad jis turėtų vizą, teritoriją, ta valstybė narė ir yra atsakinga už jo tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nustatytas principas netaikomas, jei trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės tarptautinės apsaugos prašymą pateikia kitoje valstybėje narėje, kurioje taip pat nereikalaujama, kad jis atvykimui į teritoriją turėtų vizą. Tuo atveju atsakinga už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą yra ta kita valstybė narė.

16 straipsnis

Prašymo pateikimas oro uosto tarptautinio tranzito zonoje

Jei trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės tarptautinės apsaugos prašymą pateikia valstybės narės oro uosto tarptautinio tranzito zonoje, ta valstybė narė ir yra atsakinga už prašymo nagrinėjimą.

IV   SKYRIUS

DISKRECINĖS IŠLYGOS

17 straipsnis

Diskrecinės išlygos

1.   Nukrypdama nuo 3 straipsnio 1 dalies, kiekviena valstybė narė, visų pirma dėl humanitarinių ir bendražmogiškų priežasčių, gali nuspręsti nagrinėti trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės jai pateiktą tarptautinės apsaugos prašymą net tada, kai ji pagal šiame reglamente nustatytus kriterijus neatsako už tokį nagrinėjimą, jei pareiškėjas su tuo sutinka.

Tokiu atveju ta valstybė narė tampa atsakinga valstybe nare, apibūdinta šiame reglamente, ir prisiima su tokia atsakomybe susijusias pareigas. Prireikus ji apie tai praneša anksčiau buvusiai atsakingai valstybei narei, atsakingos valstybės narės nustatymo procedūrą atliekančiai valstybei narei arba valstybei narei, kurios buvo prašoma perimti pareiškėją savo žinion arba jį atsiimti, naudodamasi „DubliNet“ elektroninių ryšių tinklu, sukurtu pagal Reglamento (EB) Nr. 1560/2003 18 straipsnį.

Valstybė narė, kuri tampa atsakinga pagal šią dalį, nedelsdama praneša sistemai EURODAC, kad ji perėmė atsakomybę pagal Reglamento (EB) Nr. ║.../...║ [dėl sistemos EURODAC sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (EB) Nr. .../..., kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] 6 straipsnio 3 dalį.

2.   Valstybė narė, kurioje buvo pateiktas tarptautinės apsaugos prašymas ir vykdoma atsakingos valstybės narės nustatymo procedūra, gali bet kuriuo metu paprašyti kitos valstybės narės perimti savo žinion pareiškėją, kad suvienytų šeimos narius, taip pat kitus giminaičius dėl humanitarinių priežasčių, ypač vadovaudamasi šeimos ar kultūriniais motyvais, net jei ta kita valstybė narė nėra atsakinga pagal ║ 8–12 straipsniuose nustatytus kriterijus. Atitinkami asmenys turi duoti rašytinį sutikimą.

Prašymas perimti savo žinion turi apimti visą turimą prašančiosios valstybės narės medžiagą, kad prašoma valstybė narė galėtų tinkamai įvertinti situaciją.

Prašoma valstybė narė atlieka reikalingus patikrinimus nurodytoms humanitarinėms priežastims įvertinti ir per du mėnesius nuo prašymo gavimo dienos priima dėl jo sprendimą. Sprendime atsisakyti patenkinti prašymą nurodomos jį pagrindžiančios priežastys.

Tais atvejais, kai prašoma valstybė narė pritaria prašymui, jai pereina atsakomybė už prašymo nagrinėjimą.

V   SKYRIUS

ATSAKINGOS VALSTYBĖS NARĖS PAREIGOS

18 straipsnis

Atsakingos valstybės narės pareigos

1.   Valstybė narė, pagal šiame reglamente nustatytus kriterijus atsakinga už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, įpareigojama:

| a) | 21, 22 ir 28 straipsniuose nustatytomis sąlygomis perimti savo žinion pareiškėją, prašymą pateikusį kitoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

a)

21, 22 ir 28 straipsniuose nustatytomis sąlygomis perimti savo žinion pareiškėją, prašymą pateikusį kitoje valstybėje narėje;

| b) | 23, 24 ir 28 straipsniuose nustatytomis sąlygomis atsiimti pareiškėją, kurio prašymas yra nagrinėjamas ir kuris pateikė prašymą kitoje valstybėje narėje arba be teisę gyventi patvirtinančio dokumento yra kitoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

b)

23, 24 ir 28 straipsniuose nustatytomis sąlygomis atsiimti pareiškėją, kurio prašymas yra nagrinėjamas ir kuris pateikė prašymą kitoje valstybėje narėje arba be teisę gyventi patvirtinančio dokumento yra kitoje valstybėje narėje;

| c) | 23, 24 ir 28 straipsniuose nustatytomis sąlygomis atsiimti pareiškėją, atsiėmusį nagrinėjamą prašymą ir pateikusį prašymą kitoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

c)

23, 24 ir 28 straipsniuose nustatytomis sąlygomis atsiimti pareiškėją, atsiėmusį nagrinėjamą prašymą ir pateikusį prašymą kitoje valstybėje narėje;

| d) | 23, 24 ir 28 straipsniuose nustatytomis sąlygomis atsiimti trečiosios šalies pilietį arba asmenį be pilietybės, kurio prašymas buvo atmestas ir kuris pateikė prašymą kitoje valstybėje narėje arba be teisę gyventi patvirtinančio dokumento yra kitoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

d)

23, 24 ir 28 straipsniuose nustatytomis sąlygomis atsiimti trečiosios šalies pilietį arba asmenį be pilietybės, kurio prašymas buvo atmestas ir kuris pateikė prašymą kitoje valstybėje narėje arba be teisę gyventi patvirtinančio dokumento yra kitoje valstybėje narėje.

2.   Atsakinga valstybė narė visais šio straipsnio 1 dalies a–d punktuose nurodytais atvejais įvertina prašymą arba užbaigia pareiškėjo pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, apibrėžtą 2 straipsnio d punkte. Kai atsakinga valstybė narė nutraukia prašymo nagrinėjimą, pareiškėjui atsiėmus prašymą, ji atšaukia tą sprendimą ir užbaigia prašymo nagrinėjimą, apibrėžtą 2 straipsnio d punkte.

19 straipsnis

Atsakomybės perleidimas

1.   Jei valstybė narė pareiškėjui išduoda teisę gyventi patvirtinantį dokumentą, tai valstybei narei pereina 18 straipsnio 1 dalyje nurodytos pareigos.

2.   18 straipsnio 1 dalyje nurodytos pareigos nebetaikomos, kai už prašymo nagrinėjimą atsakinga valstybė narė, paprašyta perimti žinion arba atsiimti pareiškėją arba kitą 18 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytą asmenį, gali įrodyti, kad atitinkamas asmuo ne trumpiau kaip tris mėnesius yra išvykęs iš valstybės narės teritorijos, išskyrus atvejus, kai tas asmuo turi atsakingos valstybės narės išduotą galiojantį teisę gyventi patvirtinantį dokumentą.

Prašymas, pateiktas nesant tokių aplinkybių, laikomas nauju prašymu, dėl kurio pradedama atsakingos valstybės narės nustatymo procedūra.

3.   18 straipsnio 1 dalies c ir d punktuose nurodytos pareigos nebetaikomos, kai už prašymo nagrinėjimą atsakinga valstybė, paprašyta atsiimti pareiškėją arba kitą 18 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytą asmenį, gali įrodyti, kad atitinkamas asmuo išvyko iš valstybės narės teritorijos pagal sprendimą dėl grąžinimo arba išsiuntimo, kurį ji priėmė atsiėmus arba atmetus prašymą.

Po faktinio išsiuntimo pateiktas prašymas laikomas nauju prašymu, dėl kurio pradedama atsakingos valstybės narės nustatymo procedūra.

VI   SKYRIUS

PERĖMIMO SAVO ŽINION IR ATSIĖMIMO PROCEDŪROS

1   skirsnis

Procedūros pradžia

20 straipsnis

Procedūros pradžia

1.   Pagal šį reglamentą atsakingos valstybės narės nustatymo procedūra prasideda, kai tik valstybei narei pirmą kartą pateikiamas tarptautinės apsaugos prašymas.

2.   Tarptautinės apsaugos prašymas laikomas pateiktu, kai į atitinkamos valstybės narės kompetentingas institucijas patenka užpildytas pareiškėjo pateiktas prašymo blankas arba valdžios institucijų parengtas pranešimas. Tais atvejais, kai prašymas pateikiamas ne raštu, laiko tarpas tarp ketinimo pareiškimo ir pranešimo parengimo turėtų būti kuo trumpesnis.

3.   Pagal šį reglamentą nepilnamečio, kuris yra lydimas prieglobsčio prašytojo ir kuris atitinka 2 straipsnio i punkte nustatytą šeimos nario apibrėžtį, padėtis yra tokia pat, kaip ir jo tėvo, motinos arba globėjo padėtis, ir sprendimą dėl jo priima valstybė narė, atsakinga už to tėvo, motinos arba globėjo tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, net jeigu nepilnametis atskirai ir nėra prieglobsčio prašytojas, jei tai atitinka jo interesus. Ta pati nuostata taikoma vaikams, gimusiems prieglobsčio prašytojui atvykus į valstybių narių teritoriją, ir inicijuoti naujos jų perėmimo savo žinion procedūros nereikalaujama.

4.   Tais atvejais, kai tarptautinės apsaugos prašymą valstybės narės kompetentingoms institucijoms pateikia pareiškėjas, esantis kitos valstybės narės teritorijoje, atsakingą valstybę narę nustato valstybė narė, kurios teritorijoje tas pareiškėjas yra. Valstybė narė, kuri gavo tą prašymą, nedelsdama praneša apie jį pastarajai valstybei narei, o ji tada pagal šį reglamentą yra laikoma valstybe nare, kuriai buvo pateiktas tarptautinės apsaugos prašymas.

Apie šį perdavimą ir datą, kada jis įvyko, pareiškėjui pranešama raštu.

5.   Prieglobsčio prašytoją, kuris atsakingos valstybės narės nustatymo metu atsiėmė pirmąjį kitoje valstybėje narėje pateiktą prašymą, yra kitoje valstybėje narėje ir joje pateikia tarptautinės apsaugos prašymą, laikydamasi 23, 24 ir 28 straipsniuose nustatytų sąlygų, atsiima valstybė narė, kuriai minėtas tarptautinės apsaugos prašymas buvo pateiktas pirmiausiai, kad būtų baigta už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą atsakingos valstybės narės nustatymo procedūra.

Šios pareigos nebelieka, kai valstybė narė, kurios prašoma užbaigti atsakingos valstybės narės nustatymo procedūrą, gali įrodyti, kad prieglobsčio prašytojas tuo metu yra ne trumpiau kaip trims mėnesiams išvykęs iš valstybių narių teritorijos arba iš kitos valstybės narės gavęs teisę gyventi patvirtinantį dokumentą.

Prašymas, pateiktas nesant tokių aplinkybių, laikomas nauju prašymu, dėl kurio pradedama atsakingos valstybės narės nustatymo procedūra.

II   skirsnis║

Perėmimo savo žinion procedūros

21 straipsnis

Prašymo perimti savo žinion pateikimas

1.   Jei valstybė narė, kuriai buvo pateiktas tarptautinės apsaugos prašymas, mano, kad už to prašymo nagrinėjimą yra atsakinga kita valstybė narė, ji gali kuo skubiau ir jokiu būdu ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo to prašymo pateikimo, kaip nustatyta 20 straipsnio 2 dalyje, dienos paprašyti, kad kita valstybė narė perimtų pareiškėją savo žinion.

Jei prašymas perimti pareiškėją savo žinion per tuos tris mėnesius nepateikiamas, atsakomybė už prieglobsčio prašymo nagrinėjimą tenka valstybei, kurioje tas tarptautinės apsaugos prašymas buvo pateiktas.

2.   Prašančioji valstybė narė gali prašyti skubaus atsakymo, jei tarptautinės apsaugos prašymas buvo pateiktas po to, kai asmeniui buvo neleista atvykti arba pasilikti, kai jis buvo sulaikytas už neteisėtą buvimą arba kai jam buvo įteiktas arba įvykdytas sprendimas dėl išsiuntimo ir (arba) kai prieglobsčio prašytojas yra sulaikytas.

Prašyme nurodoma, dėl kokių priežasčių reikalingas skubus atsakymas ir per kiek laiko tikimasi jo sulaukti. Tas laikotarpis yra ne trumpesnis kaip viena savaitė.

3.   Abiem atvejais prašymas, kad kita valstybė narė perimtų pareiškėją savo žinion, pateikiamas standartiniame blanke, pridedami tiesioginiai ar netiesioginiai įrodymai, apibūdinti 22 straipsnio 3 dalyje nurodytuose dviejuose sąrašuose, ir (arba) svarbios ištraukos iš prieglobsčio prašytojo pareiškimo, leidžiančios prašomos valstybės narės valdžios institucijoms pasitikrinti, ar jos yra atsakingos pagal šiame reglamente nustatytus kriterijus.

Prašymų dėl prieglobsčio prašytojų perėmimo parengimo ir jų perdavimo procedūrų taisyklės yra patvirtinamos pagal 41 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą.

22 straipsnis

Atsakymas į prašymą perimti savo žinion

1.   Prašoma valstybė narė atlieka reikalingus patikrinimus ir sprendimą dėl prašymo perimti prieglobsčio prašytoją savo žinion pateikia per du mėnesius nuo prašymo gavimo dienos.

2.   Atliekant šiame reglamente nustatytą valstybės narės, atsakingos už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo procedūrą naudojami tiesioginių ir netiesioginių įrodymų elementai.

3.   Laikantis 41 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros sudaromi ir periodiškai peržiūrimi du sąrašai, pagal šiuos kriterijus nurodantys tiesioginių ir netiesioginių įrodymų elementus:

| a) | Tiesioginiai įrodymai:






  i) | tai oficialūs įrodymai, lemiantys atsakomybę pagal šį reglamentą, kol jie neatmetami tiesioginiais įrodymais įrodžius priešingą dalyką; |
| --- | --- | --- |

a)

Tiesioginiai įrodymai:

i)

tai oficialūs įrodymai, lemiantys atsakomybę pagal šį reglamentą, kol jie neatmetami tiesioginiais įrodymais įrodžius priešingą dalyką;

| ii) | valstybės narės 41 straipsnyje numatytam komitetui pateikia įvairių rūšių administracinių dokumentų pavyzdžius pagal oficialių įrodymų sąraše nustatytą tipologiją. |
| --- | --- |

ii)

valstybės narės 41 straipsnyje numatytam komitetui pateikia įvairių rūšių administracinių dokumentų pavyzdžius pagal oficialių įrodymų sąraše nustatytą tipologiją.

| b) | Netiesioginiai įrodymai:






  i) | tai orientacinio pobūdžio elementai, kurie, nors ir atmestini, tam tikrais atvejais pagal jiems priskiriamą įrodomąją vertę gali būti pakankami; |
| --- | --- | --- |

b)

Netiesioginiai įrodymai:

i)

tai orientacinio pobūdžio elementai, kurie, nors ir atmestini, tam tikrais atvejais pagal jiems priskiriamą įrodomąją vertę gali būti pakankami;

| ii) | jų įrodomoji vertė nustatant atsakomybę už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą yra nustatoma kiekvienu konkrečiu atveju. |
| --- | --- |

ii)

jų įrodomoji vertė nustatant atsakomybę už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą yra nustatoma kiekvienu konkrečiu atveju.

4.   Įrodymų neturėtų būti reikalaujama daugiau negu reikia, kad būtų tinkamai taikomas šis reglamentas.

5.   Nesant jokių oficialių įrodymų, prašoma valstybė narė savo atsakomybę pripažįsta, jei netiesioginiai įrodymai yra nuoseklūs, patikrinami ir pakankamai išsamūs, kad tiktų atsakomybei nustatyti.

6.   Tais atvejais, kai prašančioji valstybė narė prašo skubaus atsakymo pagal 21 straipsnio 2 dalį, prašoma valstybė narė visaip stengiasi laikytis prašomo termino. Išimtiniais atvejais, kai galima įrodyti, kad prašymo perimti pareiškėją savo žinion nagrinėjimas yra itin sudėtingas, prašoma valstybė narė gali duoti atsakymą praėjus prašomam terminui, bet visais atvejais per mėnesį. Esant tokiai situacijai, prašoma valstybė narė prašančiajai valstybei narei per ankščiau nustatytą laikotarpį turi pranešti apie savo sprendimą nukelti atsakymo pateikimo terminą vėlesniam negu buvo prašyta laikui.

7.   Tai, kad sprendimas nepriimamas per šio straipsnio 1 dalyje nustatytą dviejų mėnesių laikotarpį ir per šio straipsnio 6 dalyje minėtą vieno mėnesio laikotarpį, prilygsta prašymo priėmimui ir reiškia pareigą perimti asmenį savo žinion, taip pat pareigą susitarti dėl konkrečios priėmimo tvarkos.

III   skirsnis

Prašymų atsiimti procedūros

23 straipsnis

Prašymo atsiimti pateikimas

1.   Kai valstybė narė, kurioje pateiktas kitas tarptautinės apsaugos prašymas arba kurios teritorijoje pareiškėjas arba kitas 18 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytas asmuo yra be teisę gyventi patvirtinančio dokumento, mano, kad kita valstybė narė atsakinga pagal 20 straipsnio 5 dalį ir 18 straipsnio 1 dalies b, c ir d punktus, ji gali paprašyti kitos valstybės narės tą asmenį atsiimti.

2.   Gavus kitą tarptautinės apsaugos prašymą, prašymas atsiimti atitinkamą asmenį pateikiamas kuo skubiau, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per
  vieną mėnesį
  nuo pranešimo apie pirštų atspaudų atitiktį sistemoje EURODAC gavimo pagal Reglamento (EB) Nr. ║.../...║ [dėl sistemos EURODAC sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (EB) Nr. .../..., kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] 6 straipsnio 6 dalį.

Jeigu prašymas atsiimti pareiškėją, kuris pateikė kitą tarptautinės apsaugos prašymą, grindžiamas ne iš sistemos EURODAC gautais duomenimis, o kitais įrodymais, jis per tris mėnesius nuo tarptautinės apsaugos prašymo pateikimo, kaip apibrėžta 20 straipsnio 2 dalyje, siunčiamas prašomai valstybei narei.

3.   Kai kitas tarptautinės apsaugos prašymas nepateiktas ir tuo atveju, kai prašančioji valstybė narė nusprendžia atlikti paiešką sistemoje EURODAC pagal Reglamento (EB) Nr. ║.../...║ [dėl sistemos EURODAC sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (EB) Nr. .../..., kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] 13 straipsnį, prašymas atsiimti atitinkamą asmenį pateikiamas kuo skubiau, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per
  vieną mėnesį
  nuo pranešimo apie pirštų atspaudų atitiktį sistemoje EURODAC gavimo, vadovaujantis minėto reglamento 13 straipsnio 4 dalimi.

Jei prašymas atsiimti asmenį grindžiamas ne iš sistemos EURODAC gautais duomenimis, o kitais įrodymais, jis per tris mėnesius nuo tos dienos, kurią prašančioji valstybė narė sužinojo, kad kita valstybė narė gali būti atsakinga už atitinkamą asmenį, siunčiamas prašomai valstybei narei.

4.   Kai prašymas atsiimti pareiškėją ar kitą 18 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytą asmenį nepateikiamas per šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus terminus, atsakomybė už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą tenka valstybei narei, kurioje buvo pateiktas kitas prašymas arba kurios teritorijoje yra asmuo be teisę gyventi patvirtinančio dokumento.

5.   Prašymas atsiimti pareiškėją arba kitą 18 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytą asmenį pateikiamas standartiniame blanke, pridedant tiesioginius ar netiesioginius įrodymus ir (arba) svarbias ištraukas iš prieglobsčio prašytojo pareiškimo, leidžiančius prašomos valstybės narės institucijoms pasitikrinti, ar jos yra atsakingos.

Įrodinėjimo ir įrodymų pateikimo bei jų aiškinimo taisyklės ir prašymų parengimo bei jų perdavimo procedūros patvirtinamos pagal 41 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą.

24 straipsnis

Atsakymas į prašymą atsiimti

1.   Prašoma valstybė narė atlieka reikalingus patikrinimus ir kuo skubiau, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo dienos, priima sprendimą dėl prašymo atsiimti atitinkamą asmenį. Jei prašymas yra grindžiamas duomenimis, gautais iš sistemos EURODAC, tas terminas sutrumpinamas iki dviejų savaičių.

2.   Nesiėmus veiksmų per 1 dalyje nustatytą vieno mėnesio ar dviejų savaičių laikotarpį, laikoma, kad su prašymu sutinkama ir prisiimama pareiga atsiimti atitinkamą asmenį, taip pat pareiga pasirūpinti tinkamomis priėmimo sąlygomis.

IV   skirsnis

Procedūrinės garantijos

25 straipsnis

Pranešimas apie sprendimą dėl perdavimo

1.   Jei prašoma valstybė narė sutinka pareiškėją arba kitą 18 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytą asmenį perimti savo žinion arba atsiimti, prašančioji valstybė narė praneša atitinkamam asmeniui apie sprendimą perduoti jį atsakingai valstybei narei ir prireikus nenagrinėti jo tarptautinės apsaugos prašymo. Toks pranešimas pateikiamas raštu ta kalba, kurią, kaip galima pagrįstai manyti
  , pareiškėjas
  supranta
  arba galima pagrįstai manyti, kad supranta
  , ne vėliau kaip per 15 darbo dienų nuo prašomos valstybės narės atsakymo gavimo.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje minėtame sprendime išdėstomi motyvai, kuriais jis yra grindžiamas, ir pateikiamas pagrindinių procedūros etapų, kuriuos užbaigus priimamas sprendimas, aprašymas. Sprendime nurodoma informacija, kokiomis teisės gynimo priemonėmis ir per kiek laiko galima naudotis, taip pat informacija apie asmenis arba organizacijas, kurios gali suteikti konkrečią teisinę pagalbą ir (arba) atstovauti asmeniui. Jame taip pat nurodomas perdavimo vykdymo terminas ir prireikus pateikiama informacija apie tai, kur ir kada atitinkamas asmuo turėtų atvykti, jei jis į atsakingą valstybę narę keliauja savarankiškai. Nustatomi tokie perdavimo vykdymo terminai, kad asmuo turėtų pakankamai laiko pasinaudoti teisės gynimo priemonėmis pagal 26 straipsnį.

26 straipsnis

Teisės gynimo priemonės

1.   Pareiškėjas arba kitas 18 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytas asmuo turi teisę į veiksmingas teisės gynimo priemones ir gali pateikti teismui skundą dėl 25 straipsnyje nurodyto sprendimo dėl perdavimo faktinių ir teisinių pagrindų peržiūrėjimo.

2.   Valstybės narės numato pakankamą laiko tarpą, per kurį atitinkamas asmuo gali įgyvendinti savo teisę į veiksmingą teisinę gynybą pagal šio straipsnio 1 dalį.

Šį laiko tarpą sudaro ne mažiau nei 10 darbo dienų nuo pranešimo datos, nurodytos 25 straipsnio 1 dalyje.

3.   Jei 25 straipsnyje nurodytas sprendimas dėl perdavimo peržiūrimas teisme, šio straipsnio 1 dalyje minima institucija kuo skubiau, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per
  penkias
  darbo dienas nuo skundo pateikimo dienos ar nuo peržiūros taikymo

  suinteresuoto asmens prašymu arba, jei tokio prašymo nepateikta,

  ex║officio nusprendžia, ar atitinkamas asmuo, laukdamas skundo nagrinėjimo rezultatų, gali likti tos valstybės narės teritorijoje.

4.   Kol nepriimtas šio straipsnio 3 dalyje nurodytas sprendimas, asmuo negali būti perduodamas. Sprendime neleisti atitinkamam asmeniui tos valstybės narės teritorijoje laukti skundo nagrinėjimo rezultatų išdėstomi motyvai, kuriais jis grindžiamas.

5.   Valstybės narės užtikrina atitinkamiems asmenims galimybę naudotis teisine pagalba ir (arba) turėti atstovą, o prireikus gauti kalbinę pagalbą.

6.   Valstybės narės užtikrina
  , kad, pateikus prašymą, būtų suteikta būtina

  nemokama teisinė pagalba ir (arba)
  paskirtas atstovas
  ,
  remiantis Direktyvos 2005/85/EB 15 straipsnio 3–6 dalimis.

Teisinės pagalbos suteikimo ir (arba) atstovo paskyrimo tvarka nustatoma nacionalinės teisės aktuose.

V   skirsnis║

Sulaikymas perdavimo tikslais

27 straipsnis

Sulaikymas

1.   Valstybės narės negali sulaikyti asmens vien dėl to, kad jis pateikė tarptautinės apsaugos prašymą pagal Direktyvą 2005/85/EB.

2.   Nepažeidžiant Direktyvos ║.../.../EB║ [kuria nustatomos minimalios prieglobsčių prašytojų priėmimo normos] 8 straipsnio 2 dalies, kai, įvertinus kiekvieną konkretų atvejį, tikslinga ▐, valstybės narės gali sulaikyti prieglobsčio prašytoją arba kitą šio reglamento 18 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytą asmenį, dėl kurio priimamas sprendimas perduoti atsakingai valstybei narei,
  administraciniame centre, kuris nėra laikomas sulaikymo centru,
  tik tada,
  jei kitos švelnesnės prievartos priemonės negali būti veiksmingos, ir tik tada,
  kai kyla rizika, kad jis pasislėps.

3.   Vertindamos galimybę šio straipsnio 2 dalies tikslais taikyti švelnesnes prievartos priemones, valstybės narės svarsto sulaikymo alternatyvas, kaip antai: įpareigojimas reguliariai registruotis institucijose, užstatas, pasižadėjimas neišvykti arba kita priemonė, užkertanti kelią pasislėpimo rizikai.

4.   Sulaikyti pagal šio straipsnio 2 dalį galima tik nuo momento, kai vadovaujantis 25 straipsniu atitinkamam asmeniui pranešama apie sprendimą perduoti atsakingai valstybei narei, iki asmens perdavimo atsakingai valstybei narei.

5.   Sulaikyti pagal šio straipsnio 2 dalį nurodoma kuo trumpesniam laikui. Sulaikymas negali trukti ilgiau nei pagrįstai būtina reikalaujamoms administracinėms perdavimo procedūroms atlikti.

6.   Sulaikyti pagal šio straipsnio 2 dalį nurodo teismo institucija. Skubiais atvejais sprendimą sulaikyti gali priimti administracinės institucijos; jį per 72 valandas nuo sulaikymo pradžios patvirtina teismo institucija. Kai teismo institucija mano, kad asmuo sulaikytas neteisėtai, jis nedelsiant paleidžiamas.

7.   Sulaikyti pagal šio straipsnio 2 dalį nurodoma raštu, išdėstant faktinius ir teisinius pagrindus, visų pirma nurodant priežastis, dėl kurių manoma, jog kyla ▐rizika, kad atitinkamas asmuo pasislėps, bei sulaikymo trukmę.

Sulaikytam asmeniui nedelsiant pranešama apie sulaikymo priežastis, numatytą sulaikymo trukmę ir nacionalinės teisės aktuose nustatytą nurodymo sulaikyti apskundimo tvarką ta kalba, kurią║jis supranta arba pagrįstai galima manyti, kad supranta.

8.   Kiekvienu ║ sulaikymo pagal šio straipsnio 2 dalį atveju, teismo institucija atitinkamo asmens prašymu arba ex║officio pagrįstais laiko tarpais peržiūri sulaikymo trukmę. Sulaikymas negali būti pratęsiamas nepagrįstai ilgam laikui.

9.   Sulaikymo pagal šio straipsnio 2 dalį atveju valstybės narės užtikrina galimybę nemokamai gauti teisinę pagalbą ir (arba) atstovą, kai atitinkamas asmuo neturi tam reikalingų lėšų.

Teisinės pagalbos suteikimo ir (arba) atstovo paskyrimo tvarka tokiais atvejais nustatoma nacionalinės teisės aktuose.

10.   Nepilnamečiai negali būti sulaikomi, išskyrus atvejus, kai tai daroma jų labui, kaip nurodyta šio Reglamento
  6 straipsnio 3 dalyje
  , ir įvertinus jų asmeninę padėtį pagal Direktyvos ║.../.../EB║ [kuria nustatomos minimalios prieglobsčio prašytojų priėmimo normos] 11 straipsnio 5 dalį.

11.   Nelydimi nepilnamečiai niekada negali būti sulaikomi.

12.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal šį straipsnį sulaikytiems prieglobsčio prašytojams būtų taikomos tokios pat priėmimo sąlygos, kokios numatytos sulaikytiems pareiškėjams visų pirma Direktyvos ║.../.../EB║ [kuria nustatomos minimalios prieglobsčio prašytojų priėmimo normos] 10 ir 11 straipsniuose.

VI   skirsnis║

Perdavimas

28 straipsnis

Sąlygos ir terminai

1.   Pareiškėjas arba kitas 18 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytas asmuo iš prašančiosios valstybės narės atsakingai valstybei narei perduodamas pagal prašančiosios valstybės narės nacionalinės teisės aktus, atitinkamoms valstybėms narėms pasikonsultavus, kiek praktiškai įmanoma greičiau, bet ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo kitos valstybės narės prašymo atitinkamą asmenį perimti savo žinion arba atsiimti gavimo arba nuo galutinio sprendimo dėl skundo ar peržiūrėjimo priėmimo, jei sprendimo vykdymas buvo sustabdytas pagal 26 straipsnio 3 dalį.

Jei reikia, prašančioji valstybė narė prieglobsčio prašytojui išduoda laissez passer, kuris turi būti pagal 41 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą patvirtintos formos.

Atsakinga valstybė narė prašančiajai valstybei narei praneša, kad atitinkamas asmuo tikrai atvyko arba kad jis nustatytu laiku neatvyko.

2.   Tais atvejais, kai perdavimas per šešis mėnesius neįvyksta, atsakinga valstybė narė atleidžiama nuo pareigos atitinkamą asmenį perimti savo žinion arba atsiimti, o atsakomybė pereina prašančiajai valstybei narei. Tas terminas gali būti pratęstas ne ilgiau kaip iki vienerių metų, jei perdavimas negalėjo įvykti dėl atitinkamo asmens įkalinimo, arba ne ilgiau kaip iki 18 mėnesių, jei atitinkamas asmuo slapstosi.

3.   Jei asmuo perduotas klaidingai arba jei buvo patenkintas skundas dėl sprendimo perduoti asmenį peržiūrėjimo po to, kai asmuo buvo perduotas, perdavusi valstybė narė nedelsdama tą asmenį priima atgal.

4.   Komisija gali priimti papildomas prieglobsčio prašytojų perdavimo taisykles. Šios priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies keisti, jį papildant, tvirtinamos pagal 41 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

29 straipsnis

Perdavimo išlaidos

1.   Pareiškėjo arba kito 18 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto asmens perdavimo atsakingai valstybei narei išlaidas padengia perduodančioji valstybė narė.

2.   Kai atitinkamas asmuo turi būti grąžinamas į valstybę narę dėl to, kad buvo perduotas klaidingai arba buvo patenkintas skundas dėl sprendimo perduoti asmenį peržiūrėjimo po to, kai asmuo buvo perduotas, pirmąjį perdavimą atlikusi valstybė narė padengia atitinkamo asmens grąžinimo į jos teritoriją išlaidas.

3.   Nereikalaujama, kad pagal šį reglamentą perduotini asmenys padengtų perdavimo išlaidas.

4.   Laikantis 41 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros gali būti priimamos papildomos taisyklės, reglamentuojančios siunčiančiosios valstybės narės pareigą padengti perdavimo išlaidas.

30 straipsnis

Keitimasis svarbia informacija prieš perdavimą

1.   Perduodančioji valstybė narė visais atvejais informuoja priimančiąją valstybę narę, ar asmuo atitinka perdavimo reikalavimus. Perduodami tik reikalavimus atitinkantys asmenys.

2.   Perduodančioji valstybė narė praneša atsakingai valstybei narei tokius atitinkamo perduotino pareiškėjo asmens duomenis, kurie yra tinkami, svarbūs ir būtini užtikrinti, kad atsakingos valstybės narės kompetentingos prieglobsčio institucijos gebės suteikti pareiškėjui tinkamą pagalbą, įskaitant būtinąją medicinos pagalbą, ir nuosekliai garantuos apsaugą bei šiuo reglamentu ir Direktyva ║.../.../EB║ [kuria nustatomos minimalios prieglobsčio prašytojų priėmimo normos] suteiktas teises. Ši informacija perduodama kuo anksčiau, bet ne vėliau kaip per septynias darbo dienas prieš perdavimą, nebent valstybė narė apie tai sužino vėliau.

3.   Valstybės narės visų pirma keičiasi šia informacija:

| a) | priimančiojoje valstybėje esančių šeimos narių arba kitų giminaičių (jei tokių esama) kontaktiniais duomenimis; |
| --- | --- |

a)

priimančiojoje valstybėje esančių šeimos narių arba kitų giminaičių (jei tokių esama) kontaktiniais duomenimis;

| b) | nepilnamečių atveju – informacija apie jų išsilavinimo lygį; |
| --- | --- |

b)

nepilnamečių atveju – informacija apie jų išsilavinimo lygį;

| c) | informacija apie pareiškėjo amžių; |
| --- | --- |

c)

informacija apie pareiškėjo amžių;

| d) | kita informacija, kurią siunčiančioji valstybė narė laiko svarbia ║ pareiškėjo teisėms apsaugoti ir specialiesiems poreikiams patenkinti. |
| --- | --- |

d)

kita informacija, kurią siunčiančioji valstybė narė laiko svarbia ║ pareiškėjo teisėms apsaugoti ir specialiesiems poreikiams patenkinti.

4.   Siekiant visų pirma neįgaliems asmenims, vyresnio amžiaus žmonėms, nėščioms moterims, nepilnamečiams, asmenims, patyrusiems kankinimus, prievartą arba kitos sunkios formos psichologinį, fizinį ar seksualinį smurtą, suteikti sveikatos priežiūros arba gydymo paslaugas, perduodančioji valstybė narė praneša informaciją apie specialiuosius perduotinų asmenų poreikius, kuri kai kuriais atvejais gali apimti duomenis apie perduotino pareiškėjo fizinę bei dvasinę būklę. Atsakinga valstybė narė užtikrina, tie specialieji poreikiai būtų tinkamai patenkinami, visų pirma teikiant būtinąją pirminę sveikatos priežiūrą.

5.   Bet kokią šio straipsnio 4 dalyje nurodytą informaciją perduodanti valstybė narė praneša atsakingai valstybei narei tik gavusi aiškų pareiškėjo ir (arba) jo atstovo sutikimą arba jei tai būtina svarbiausiems individo arba kito asmens, negalinčio fiziškai arba teisiškai duoti savo sutikimo, interesams apginti. Įvykdžius perdavimą, perduodančioji valstybė narė ║informaciją nedelsdama ištrina.

6.   Asmens sveikatos duomenis tvarko tik sveikatos priežiūros specialistai, kurie pagal nacionalinės teisės nuostatas arba nacionalinių kompetentingų įstaigų priimtas taisykles įpareigoti saugoti medicininį konfidencialumą, arba kiti asmenys, kuriems taikoma atitinkama pareiga saugoti paslaptį. Tokiems sveikatos priežiūros specialistams ir asmenims, gaunantiems bei tvarkantiems ║ informaciją, rengiami atitinkami medicininiai ir tinkamo slaptų asmens sveikatos duomenų tvarkymo mokymai.

7.   Vadovaujantis šiuo straipsniu, informacija keičiasi „DubliNet“ elektroniniu ryšių tinklu║ tik Komisijai pagal šio reglamento 34 straipsnį nurodytos institucijos. Pagal šio reglamento 34 straipsnį nurodytos institucijos taip pat patikslina, kokie sveikatos priežiūros specialistai turi teisę tvarkyti šio straipsnio 4 dalyje minimą informaciją. Informacija, kuria buvo pasikeista, gali būti naudojama tik šio straipsnio 2 ir 4 dalyse nustatytiems tikslams.

8.   Valstybių narių informacijos keitimuisi palengvinti pagal 41 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą priimama standartinė duomenų perdavimo pagal šį straipsnį forma.

9.   Šiame straipsnyje nurodytam keitimuisi informacija taikomos 33 straipsnio 8–12 dalyse nustatytos taisyklės.

31 straipsnis

Perdavimų vykdymo būdas

1.
     
  Perdavimą vykdanti valstybė narė skatina perdavimą laisva asmens valia, pateikdama atitinkamą informaciją pareiškėjui.

2.
     
  Jei asmens perdavimas atsakingai valstybei narei atliekamas prižiūrint išvykimą arba lydint, valstybės narės užtikrina, kad toks perdavimas vyktų humaniškai, besąlygiškai laikantis pagrindinių teisių ir nepažeidžiant asmens orumo.

VII   skirsnis║

Laikinas perdavimo sustabdymas

32 straipsnis

Laikinas perdavimo sustabdymas

1.   Kai valstybėje narėje susiklosto ypač sudėtinga padėtis, kelianti itin didelių sunkumų jos priėmimo pajėgumams, prieglobsčio sistemai arba infrastruktūrai, o tarptautinės apsaugos prašytojų perdavimas pagal šį reglamentą tai valstybei narei dar labiau pasunkintų padėtį, ta valstybė narė gali prašyti sustabdyti perdavimą.

Prašymas teikiamas Komisijai. Prašyme pateikiami motyvai, kuriais jis grindžiamas, visų pirma ši informacija:

| a) | išsamus ypač sudėtingos padėties, keliančios itin didelių sunkumų prašančiosios valstybės narės priėmimo pajėgumams, prieglobsčio sistemai ar infrastruktūrai, aprašymas ir svarbūs statistiniai duomenys bei patvirtinamieji įrodymai; |
| --- | --- |

a)

išsamus ypač sudėtingos padėties, keliančios itin didelių sunkumų prašančiosios valstybės narės priėmimo pajėgumams, prieglobsčio sistemai ar infrastruktūrai, aprašymas ir svarbūs statistiniai duomenys bei patvirtinamieji įrodymai;

| b) | pagrįsta galimo padėties kitimo artimiausiu laikotarpiu prognozė; |
| --- | --- |

b)

pagrįsta galimo padėties kitimo artimiausiu laikotarpiu prognozė;

| c) | pagrįstas kitų sunkumų, kurių tarptautinės apsaugos prašytojo perdavimas pagal šį reglamentą galėtų papildomai kelti prašančiosios valstybės narės priėmimo pajėgumams, prieglobsčio sistemai arba infrastruktūrai, paaiškinimas ir svarbūs statistiniai duomenys bei kiti patvirtinamieji įrodymai. |
| --- | --- |

c)

pagrįstas kitų sunkumų, kurių tarptautinės apsaugos prašytojo perdavimas pagal šį reglamentą galėtų papildomai kelti prašančiosios valstybės narės priėmimo pajėgumams, prieglobsčio sistemai arba infrastruktūrai, paaiškinimas ir svarbūs statistiniai duomenys bei kiti patvirtinamieji įrodymai.

2.   Jei Komisija mano, kad tam tikroje valstybėje narėje susiklosčiusios aplinkybės gali tarptautinės apsaugos prašytojo apsaugos lygį paveikti taip, kad šis neatitiks Bendrijos teisės aktų reikalavimų, visų pirma Direktyvos ║.../.../EB║ [kuria nustatomos minimalios prieglobsčio prašytojų priėmimo normos], ▐Direktyvos 2005/85/EB
  ir Direktyvos 2004/83/EB nuostatų
  , ji šio straipsnio 4 dalyje nustatyta tvarka gali nuspręsti sustabdyti visų prašytojų perdavimą pagal šį reglamentą atitinkamai valstybei narei.

3.   Jei valstybei narei kyla abejonių, ar kitoje valstybėje narėje susiklosčiusios aplinkybės negali tarptautinės apsaugos prašytojo apsaugos lygio paveikti taip, kad šis neatitiks Bendrijos teisės aktų reikalavimų, visų pirma Direktyvos ║.../.../EB║ [kuria nustatomos minimalios prieglobsčio prašytojų priėmimo normos], ▐Direktyvos 2005/85/EB
  ir Direktyvos 2004/83/EB nuostatų
  , ji gali paprašyti sustabdyti visų pareiškėjų perdavimą pagal šį reglamentą atitinkamai valstybei narei.

Tas prašymas teikiamas Komisijai. Prašyme nurodomi motyvai, kuriais jis grindžiamas, ir išsami informacija apie padėtį atitinkamoje valstybėje narėje, pabrėžiant galimą Bendrijos teisės aktų, visų pirma Direktyvos ║.../.../EB║ [kuria nustatomos minimalios prieglobsčio prašytojų priėmimo normos], ▐Direktyvos 2005/85/EB
  ir Direktyvos 2004/83/EB nuostatų,
  neatitikimą.

4.   Gavusi prašymą pagal šio straipsnio 1 arba 3 dalį arba savo iniciatyva pagal šio straipsnio 2 dalį Komisija gali nuspręsti sustabdyti visų pareiškėjų perdavimą pagal šį reglamentą atitinkamai valstybei narei. Toks sprendimas priimamas kuo skubiau, bet ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo. Sprendime dėl sustabdymo išdėstomi motyvai, kuriais jis yra grindžiamas, visų pirma šį informacija:

| a) | visų svarbių valstybėje narėje susiklosčiusių aplinkybių, dėl kurių asmenų perdavimas galėtų būti sustabdomas, įvertinimas; |
| --- | --- |

a)

visų svarbių valstybėje narėje susiklosčiusių aplinkybių, dėl kurių asmenų perdavimas galėtų būti sustabdomas, įvertinimas;

| b) | perdavimo sustabdymo galimo poveikio kitoms valstybėms narėms įvertinimas; |
| --- | --- |

b)

perdavimo sustabdymo galimo poveikio kitoms valstybėms narėms įvertinimas;

| c) | data, kada siūloma sustabdyti asmenų perdavimą; |
| --- | --- |

c)

data, kada siūloma sustabdyti asmenų perdavimą;

| d) | ypatingos su tokiu sustabdymu susijusios aplinkybės; |
| --- | --- |

d)

ypatingos su tokiu sustabdymu susijusios aplinkybės;

| e) | priemonių, kriterijų ir tvarkaraščių, kurie bus nustatyti siekiant įvertinti pažangą, sprendžiant pagal a punktą nustatytą padėtį, požymius. |
| --- | --- |

e)

priemonių, kriterijų ir tvarkaraščių, kurie bus nustatyti siekiant įvertinti pažangą, sprendžiant pagal a punktą nustatytą padėtį, požymius.

5.   Komisija praneša Tarybai ir valstybėms narėms apie sprendimą sustabdyti visų pareiškėjų perdavimą pagal šį reglamentą atitinkamai valstybei narei. Bet kuri valstybė narė per vieną mėnesį nuo pranešimo gavimo gali perduoti Komisijos sprendimą Tarybai svarstyti. Taryba per vieną mėnesį nuo tos dienos, kai valstybė narė jai perdavė svarstyti sprendimą, kvalifikuota balsų dauguma gali nuspręsti kitaip.

6.   Komisijai priėmus sprendimą sustabdyti asmenų perdavimą tam tikrai valstybei narei, kitos valstybės narės, kuriose yra pareiškėjai, kurių perdavimas buvo sustabdytas, yra atsakingos už tų asmenų tarptautinės apsaugos prašymų nagrinėjimą.

Sprendime sustabdyti asmenų perdavimą tam tikrai valstybei narei tinkamai atsižvelgiama į būtinybę užtikrinti nepilnamečių apsaugą ir šeimos vientisumą.

7.   Sprendime sustabdyti asmenų perdavimą pagal šio straipsnio 1 dalį tam tikrai valstybei narei pagrindžiama būtinybė teikti pagalbą neatidėliotinoms priemonėms, nustatytoms Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 573/2007/EB (15) 5 straipsnyje, kai gautas tos valstybės narės pagalbos prašymas.

8.
     
  Valstybė narė, nurodyta 1–3 dalyse, veiksmingai ir laiku imasi priemonių siekdama ištaisyti padėtį, dėl kurios laikinai sustabdyti perdavimai.

9.   Asmenų perdavimas gali būti sustabdomas ne ilgesniam kaip šešių mėnesių laikotarpiui. Jei priežastys, dėl kurių taikomos tokios priemonės, po šešių mėnesių neišnyksta, Komisija šio straipsnio 1 dalyje nurodytos ║valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva gali nuspręsti pratęsti priemonių taikymą dar šešiems mėnesiams.
  Taip pat taikomos 5 dalies nuostatos
  .

10.   Nė viena šio straipsnio nuostata negali būti suprantama kaip leidžianti valstybėms narėms nukrypti nuo jų bendros pareigos imtis visų tinkamų – bendrų ar specialių – priemonių iš Bendrijos prieglobsčio teisės aktų, visų pirma šio reglamento, Direktyvos ║.../.../EB║ [kuria nustatomos minimalios prieglobsčio prašytojų priėmimo normos] ir Direktyvos 2005/85/EB, kylantiems įsipareigojimams įgyvendinti.

11.
     
  Remiantis Komisijos pasiūlymu Europos Parlamentui ir Tarybai ir vadovaujantis Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, patvirtinamos visoms valstybėms narėms privalomos priemonės siekiant užtikrinti veiksmingą paramą toms valstybėms narėms, kurių nacionalinės sistemos susiduria su konkrečiais ir neproporcingais sunkumais, visų pirma dėl jų geografinės ir demografinės padėties. Šios priemonės įsigalioja ne vėliau kaip 2011 m. gruodžio 31 d. ir jose bet kuriuo atveju nustatoma:

| a) | pareigūnų iš kitų valstybių narių komandiravimas pasitelkiant Europos prieglobsčio paramos tarnybą, kurie padėtų valstybėms narėms, kurioms kyla ypatingų sunkumų ir kuriose pareiškėjai negali pasinaudoti tinkamais apsaugos standartais; |
| --- | --- |

a)

pareigūnų iš kitų valstybių narių komandiravimas pasitelkiant Europos prieglobsčio paramos tarnybą, kurie padėtų valstybėms narėms, kurioms kyla ypatingų sunkumų ir kuriose pareiškėjai negali pasinaudoti tinkamais apsaugos standartais;

| b) | sistema, skirta perskirstyti tarptautinės apsaugos gavėjus iš vienos valstybės narės, kurioje susiduriama su ypatingais ir neproporcingais sunkumais, į kitą, konsultuojantis su Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro tarnyba ir užtikrinant, kad perkėlimas vyktų nesavavališkai, skaidriai ir aiškiai. |
| --- | --- |

b)

sistema, skirta perskirstyti tarptautinės apsaugos gavėjus iš vienos valstybės narės, kurioje susiduriama su ypatingais ir neproporcingais sunkumais, į kitą, konsultuojantis su Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro tarnyba ir užtikrinant, kad perkėlimas vyktų nesavavališkai, skaidriai ir aiškiai.

12.
     
  Įsigaliojus 11 dalyje nurodytoms priemonėms, šis straipsnis nustoja galioti, ir tai įvyksta ne vėliau kaip 2011 m. gruodžio 31 d.

13.
     
  Komisija, atlikdama 42 straipsnyje nurodytą stebėseną ir vertinimą, peržiūri šio straipsnio taikymą ir ne vėliau kaip 2011 m. birželio 30 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą. Šioje ataskaitoje Komisija įvertina, ar yra pagrindo pratęsti šio straipsnio taikymą po 2011 m. gruodžio 31 d. Jei Komisija mano, kad tai daryti tinkama, ji pateikia pasiūlymą dėl tokio pratęsimo Europos Parlamentui ir Tarybai, vadovaudamasi Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka.

VII   SKYRIUS

ADMINISTRACINIS BENDRADARBIAVIMAS

33 straipsnis

Dalijimasis informacija

1.   Kiekviena valstybė narė bendradarbiauja su kitomis valstybėmis narėmis, pranešdama to prašančiai valstybei narei apie prieglobsčio prašytoją tokius asmens duomenis, kurie yra tinkami, svarbūs ir tikrai būtini:

| a) | nustatyti už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą atsakingą valstybę narę; |
| --- | --- |

a)

nustatyti už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą atsakingą valstybę narę;

| b) | tarptautinės apsaugos prašymui išnagrinėti; |
| --- | --- |

b)

tarptautinės apsaugos prašymui išnagrinėti;

| c) | atlikti bet kurį iš šio reglamento kylantį įsipareigojimą. |
| --- | --- |

c)

atlikti bet kurį iš šio reglamento kylantį įsipareigojimą.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija gali būti tik:

| a) | pareiškėjo ir atitinkamais atvejais – jo šeimos narių asmens duomenys (vardas ir pavardė bei atitinkamais atvejais – buvusi pavardė; pravardės ir slapyvardžiai; esama ir buvusi pilietybė; gimimo data ir vieta); |
| --- | --- |

a)

pareiškėjo ir atitinkamais atvejais – jo šeimos narių asmens duomenys (vardas ir pavardė bei atitinkamais atvejais – buvusi pavardė; pravardės ir slapyvardžiai; esama ir buvusi pilietybė; gimimo data ir vieta);

| b) | asmens tapatybę patvirtinantys ir kelionės dokumentai (nuorodos, galiojimas, išdavimo data, išdavusi institucija, išdavimo vieta ir kt.); |
| --- | --- |

b)

asmens tapatybę patvirtinantys ir kelionės dokumentai (nuorodos, galiojimas, išdavimo data, išdavusi institucija, išdavimo vieta ir kt.);

| c) | kita informacija, reikalinga pareiškėjo asmens tapatybei nustatyti, įskaitant pirštų atspaudus, tvarkomus pagal Reglamentą (EB) Nr. ║.../.../║ [dėl sistemos EURODAC sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (EB) Nr. .../..., kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai]; |
| --- | --- |

c)

kita informacija, reikalinga pareiškėjo asmens tapatybei nustatyti, įskaitant pirštų atspaudus, tvarkomus pagal Reglamentą (EB) Nr. ║.../.../║ [dėl sistemos EURODAC sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (EB) Nr. .../..., kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai];

| d) | gyvenamosios vietos ir kelionės maršrutai; |
| --- | --- |

d)

gyvenamosios vietos ir kelionės maršrutai;

| e) | valstybės narės išduoti teisę gyventi patvirtinantys dokumentai ar vizos; |
| --- | --- |

e)

valstybės narės išduoti teisę gyventi patvirtinantys dokumentai ar vizos;

| f) | vieta, kurioje buvo pateiktas prašymas; |
| --- | --- |

f)

vieta, kurioje buvo pateiktas prašymas;

| g) | bet kurio ankstesnio tarptautinės apsaugos prašymo pateikimo data, dabartinio prašymo pateikimo data, nagrinėjimo stadija ir sprendimas, jei priimtas. |
| --- | --- |

g)

bet kurio ankstesnio tarptautinės apsaugos prašymo pateikimo data, dabartinio prašymo pateikimo data, nagrinėjimo stadija ir sprendimas, jei priimtas.

3.   Be to, jei tai būtina tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimo tikslais, atsakinga valstybė narė gali prašyti kitos valstybės narės leisti sužinoti, kuo prieglobsčio prašytojas motyvuoja savo prašymą ir atitinkamais atvejais – bet kokių pareiškėjo atžvilgiu priimtų sprendimų motyvus. Valstybė narė gali atsisakyti atsakyti į jai pateiktą prašymą, jei perdavus tokią informaciją galėtų būti pakenkta esminiams valstybės narės interesams arba susijusių ar kitų asmenų laisvių ir pagrindinių teisių apsaugai. Visais atvejais prašoma informacija perduodama prašomai valstybei narei gavus raštišką tarptautinės apsaugos prašytojo sutikimą. Tokiu atveju pareiškėjas turi žinoti, dėl kokios informacijos jis duoda susitikimą.

4.   Kiekvienas informacijos prašymas siunčiamas tik gavus konkretų tarptautinės apsaugos prašymą. Jame išdėstomi motyvai, kuriais jis grindžiamas, ir tais atvejais, kai ji yra reikalinga, kad būtų patikrinta, ar yra kriterijus, galintis nustatyti prašomos valstybės narės atsakomybę, nurodoma, kokiais įrodymais, įskaitant svarbią iš patikimų šaltinių gautą informaciją apie prieglobsčio prašytojų patekimo į valstybių narių teritoriją būdus ir priemones, arba kokia konkrečia ir patikrinama pareiškėjo pareiškimo dalimi ji yra grindžiama. Sutariama, kad tokia svarbi informacija iš patikimų šaltinių nėra savaime pakankama atsakomybei ir valstybės narės kompetencijai pagal šį reglamentą nustatyti, bet ji gali padėti įvertinti kitus su konkrečiu prieglobsčio prašytoju susijusius požymius.

5.   Prašoma valstybė narė turi atsakyti per keturias savaites. Bet koks pavėluotas atsakymas tinkamai pagrindžiamas. Jei prašomai valstybei narei, kuri nesilaikė ilgiausio nustatyto termino, atlikus tyrimą, paaiškėja, kad ji atsakinga, ta valstybė narė negali remtis tuo, kad baigėsi 21 ir 23 straipsniuose nurodyti terminai, nenorėdama patenkinti prašymo asmenį perimti savo žinion arba atsiimti.

6.   Toks pasikeitimas informacija vyksta valstybės narės prašymu tik tarp valdžios institucijų, apie kurių paskyrimą kiekviena valstybė narė yra pranešusi Komisijai pagal 34 straipsnio 1 dalį.

7.   Informacija, kuria buvo pasikeista, gali būti naudojama tik šio straipsnio 1 dalyje nustatytiems tikslams. Kiekvienoje valstybėje narėje tokia informacija, atsižvelgiant į jos rūšį ir ją gaunančios institucijos įgaliojimus, gali būti perduota tik valdžios institucijoms ir teismams bei specializuotiems teismams, kuriems yra pavesta:

| a) | nustatyti už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą atsakingą valstybę narę; |
| --- | --- |

a)

nustatyti už tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą atsakingą valstybę narę;

| b) | nagrinėti tarptautinės apsaugos prašymą; |
| --- | --- |

b)

nagrinėti tarptautinės apsaugos prašymą;

| c) | atlikti bet kurį iš šio reglamento kylantį įsipareigojimą. |
| --- | --- |

c)

atlikti bet kurį iš šio reglamento kylantį įsipareigojimą.

8.   Informaciją teikianti valstybė narė užtikrina, kad ji būtų tiksli ir naujausia. Jei pasirodo, kad ši valstybė narė pateikė informaciją, kuri yra netiksli arba kuri neturėjo būti teikiama, gaunančiosioms valstybėms narėms apie tai nedelsiant pranešama. Jos įpareigojamos ištaisyti tokią informaciją arba ją panaikinti.

9.   Prieglobsčio prašytojas turi teisę paprašęs būti informuotas apie visus tvarkomus duomenis apie jį.

Jei jis nustato, kad duomenys yra tvarkomi pažeidžiant šį reglamentą ar Direktyvą 95/46/EB, ypač dėl to, kad jie yra neišsamūs ar netikslūs, jis turi teisę reikalauti juos ištaisyti arba panaikinti.

Duomenis ištaisanti arba panaikinanti valdžios institucija atitinkamai praneša informaciją perduodančiai ar gaunančiai valstybei narei.

Prieglobsčio prašytojas turi teisę pateikti skundą valstybės narės, kuri atsisakė suteikti galimybę susipažinti su duomenimis arba pataisyti ar panaikinti su juo susijusius duomenis, kompetentingai institucijai arba teismui.

10.   Kiekvienoje atitinkamoje valstybėje narėje duomenų, kurias keičiamasi, siuntimas ir gavimas yra registruojamas atskiroje atitinkamo asmens byloje ir (arba) registre.

11.   Duomenys, kurias keičiamasi, saugomi ne ilgiau negu būtina tikslams, kuriems jais keičiamasi.

12.   Jei duomenys nėra automatiškai apdorojami, laikomi byloje arba nėra ketinama juos į ją įtraukti, kiekviena valstybė narė imasi atitinkamų priemonių užtikrinti, kad šio straipsnio laikymasis būtų veiksmingais būdais kontroliuojamas.

34 straipsnis

Kompetentingos įstaigos ir šaltiniai

1.   Kiekviena valstybė narė nedelsdama praneša Komisijai apie specialias įstaigas, atsakingas už pareigų, atsirandančių pagal šį reglamentą, vykdymą, ir apie bet kokius jo pakeitimus. Jos užtikrina, kad tos įstaigos turėtų reikiamų išteklių savo uždaviniams atlikti ir visų pirma nustatytais terminais atsakyti į informacijos prašymus, prašymus perimti prieglobsčio prašytojus savo žinion ir prašymus juos atsiimti.

2.   Bendrą šio straipsnio 1 dalyje nurodytų įstaigų sąrašą Komisija skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jei sąrašas keičiamas, Komisija vieną kartą per metus skelbia atnaujintą bendrą sąrašą.

3.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytoms įstaigoms rengiami reikalingi mokymai, susiję su šio reglamento taikymu.

4.   Taisyklės, reglamentuojančios saugaus elektroninio ryšio tarp šio straipsnio 1 dalyje minėtų įstaigų kanalų prašymams, atsakymams ir visai rašytinei korespondencijai perduoti ir užtikrinti, kad siuntėjai automatiškai gautų elektroninį gavimo patvirtinimą, įrengimą, yra patvirtinamos laikantis 41 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros.

35 straipsnis

Administraciniai susitarimai

1.   Valstybės narės gali dvišaliais pagrindais sudaryti tarpusavio administracinius susitarimus dėl šio reglamento įgyvendinimo praktinių detalių, kad sudarytų palankias sąlygas jį taikyti ir didinti jo veiksmingumą. Tokie susitarimai gali būti dėl:

| a) | pasikeitimo ryšių palaikymo pareigūnais; |
| --- | --- |

a)

pasikeitimo ryšių palaikymo pareigūnais;

| b) | procedūrų supaprastinimo ir prašymų perimti arba atsiimti prieglobsčio prašytojus perdavimo bei jų nagrinėjimo terminų sutrumpinimo. |
| --- | --- |

b)

procedūrų supaprastinimo ir prašymų perimti arba atsiimti prieglobsčio prašytojus perdavimo bei jų nagrinėjimo terminų sutrumpinimo.

2.   Apie šio straipsnio 1 dalyje nurodytus susitarimus pranešama Komisijai. Komisija tvirtina šio straipsnio 1 dalies b punkte nurodytus susitarimus, patikrinusi, ar jie nepažeidžia šio reglamento.

VIII   SKYRIUS

TAIKINIMAS

36 straipsnis

Taikinimas

1.   Jei valstybės narės ilgai nesutaria kokiu nors su šio reglamento taikymu susijusiu klausimu, jos gali pasinaudoti taikinimo procedūra, numatyta šio straipsnio 2 dalyje.

2.   Taikinimo procedūra pradedama, kai viena iš besiginčijančių valstybių narių kreipiasi su prašymu į 41 straipsniu įkurto komiteto pirmininką. Nutarusios pasinaudoti taikinimo procedūra, susijusios valstybės narės įsipareigoja kiek tik galima laikytis pasiūlyto sprendimo.

Komiteto pirmininkas paskiria tris komiteto narius, atstovaujančius trims nesusijusioms su nagrinėjamu dalyku valstybėms narėms. Jie priima visų šalių argumentus raštu arba žodžiu ir apsvarstę klausimą ne vėliau kaip per vieną mėnesį, jei būtina, po balsavimo, pasiūlo sprendimą.

Diskusijai pirmininkauja komiteto pirmininkas arba jo pavaduotojas. Jis gali išdėstyti savo nuomonę, tačiau balsuoti negali.

Sprendimas yra galutinis ir neapskundžiamas, nesvarbu, ar besiginčijančios šalys jį priima ar atmeta.

IX   SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

37 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad už bet kokį netinkamą duomenų tvarkymą pagal šį reglamentą būtų baudžiama sankcijomis, įskaitant nacionalinės teisės aktuose nustatytas veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias administracines ir (arba) baudžiamąsias sankcijas.

38 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

Tais atvejais, kai prašymas buvo pateiktas po 45 straipsnio antrojoje pastraipoje nustatytos dienos, atsižvelgiama į įvykius, galinčius būti siejamus su valstybės narės atsakomybe pagal šį reglamentą, net jeigu jie įvyko iki tos dienos, išskyrus 14 straipsnio 2 dalyje minėtus įvykius.

39 straipsnis

Terminų skaičiavimas

Kiekvienas šiame reglamente nustatytas terminas skaičiuojamas taip:

| a) | tais atvejais, kai dienomis, savaitėmis ar mėnesiais išreikštas terminas yra skaičiuojamas nuo to momento, kai įvyksta įvykis ar veiksmas, ta diena, kurią tas įvykis ar veiksmas įvyko, į aptariamąjį terminą yra neįskaičiuojama; |
| --- | --- |

a)

tais atvejais, kai dienomis, savaitėmis ar mėnesiais išreikštas terminas yra skaičiuojamas nuo to momento, kai įvyksta įvykis ar veiksmas, ta diena, kurią tas įvykis ar veiksmas įvyko, į aptariamąjį terminą yra neįskaičiuojama;

| b) | savaitėmis ar mėnesiais išreikštas terminas baigiasi pasibaigus bet kuriai paskutinės savaitės ar mėnesio dienai, kuri yra ta pati savaitės diena ar sutampa su ta pačia diena, kurią įvyko įvykis ar veiksmas, nuo kurio tas terminas turi būti skaičiuojamas. Jei mėnesiais išreikštu laikotarpiu paskutinį mėnesį nėra dienos, kurią jis turėtų baigtis, tas laikotarpis baigiasi pasibaigus paskutinei to mėnesio dienai; |
| --- | --- |

b)

savaitėmis ar mėnesiais išreikštas terminas baigiasi pasibaigus bet kuriai paskutinės savaitės ar mėnesio dienai, kuri yra ta pati savaitės diena ar sutampa su ta pačia diena, kurią įvyko įvykis ar veiksmas, nuo kurio tas terminas turi būti skaičiuojamas. Jei mėnesiais išreikštu laikotarpiu paskutinį mėnesį nėra dienos, kurią jis turėtų baigtis, tas laikotarpis baigiasi pasibaigus paskutinei to mėnesio dienai;

| c) | į terminus įskaičiuojami šeštadieniai, sekmadieniai ir bet kurios iš atitinkamų valstybių narių oficialių švenčių dienos. |
| --- | --- |

c)

į terminus įskaičiuojami šeštadieniai, sekmadieniai ir bet kurios iš atitinkamų valstybių narių oficialių švenčių dienos.

40 straipsnis

Teritorinė taikymo sritis

Prancūzijos Respublikos atžvilgiu šis reglamentas taikomas tik jos europinei teritorijai.

41 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Tais atvejais, kai daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje numatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3.   Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

42 straipsnis

Stebėjimas ir vertinimas

Ne vėliau kaip praėjus trejiems metams nuo 45 straipsnio pirmojoje pastraipoje minimos dienos
  ir nepažeidžiant 32 straipsnio 13 dalies
  , Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai parengia šio reglamento taikymo ataskaitą ir prireikus pasiūlo bet kokius būtinus pakeitimus. Valstybės narės ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki to laikotarpio pabaigos nusiunčia Komisijai visą informaciją, reikalingą tai ataskaitai parengti.

Pateikusi tą ataskaitą, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento taikymo ataskaitas teikia tuo pačiu metu, kaip ir Reglamento (EB) Nr. ║.../...║ [dėl sistemos EURODAC sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (EB) Nr. .../..., kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] 28 straipsnyje nustatytas sistemos EURODAC įgyvendinimo ataskaitas.

43 straipsnis

Statistiniai duomenys

Remiantis 2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 862/2007 dėl Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos
   (16)
  4 straipsnio 4 dalimi, valstybės narės praneša Komisijai (Eurostatui) statistinius duomenis apie šio reglamento ir Reglamento (EB) Nr. 1560/2003 taikymą.

44 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (EB) Nr. 343/2003 panaikinamas.

Reglamento (EB) Nr. 1560/2003 11 straipsnio 1 dalis, 13, 14 ir 17 straipsniai panaikinami.

Nuorodos į panaikintą reglamentą arba straipsnius laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal II priede pateiktą atitikmenų lentelę.

45 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas tarptautinės apsaugos prašymams, pateiktiems nuo šešto mėnesio po jo įsigaliojimo pirmos dienos ir nuo tos dienos jis taikomas visiems prašymams perimti prieglobsčio prašytoją savo žinion arba jį atsiimti, nepaisant datos, kurią tas prašymas buvo pateiktas. Valstybė narė, atsakinga už tarptautinės apsaugos prašymo, pateikto iki tos dienos, nagrinėjimą, yra nustatoma pagal Reglamente (EB) Nr. 343/2003 nustatytus kriterijus.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse pagal Sutartį.

Priimta ║

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C ...
  .

1

...

.

(2)  OL C ...

2

...

(3)  2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento pozicija.

3

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento pozicija.

(4)  OL L 50, 2003 2 25, p. 1.

4

(5)  
  OL L ...

5

OL L ...

(6)  OL L 304, 2004 9 30, p. 12.

6

(7)  OL L ...

7

...

(8)  OL L 222, 2003 9 5, p. 3.

8

L

(9)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

9

L

1995 11 23

(10)  OL L ...

10

OL L ...

(11)  OL L 218, 2008 8 13, p. 60.

11

L

2008 8 13

(12)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

12

(13)  OL L 105, 2006 4 13, p. 1.

13

(14)  OL L 326, 2005 12 13, p. 13.

14

(15)  OL L 144, 2007 6 6, p. 1.

15

(16)  OL L 199, 2007 7 31, p. 23.

16

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisI PRIEDAS

Panaikintas reglamentas

(nurodytas 44 straipsnyje)

| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 343/2003 | (OL L 50, 2003 2 25) |
| --- | --- |
| Komisijos reglamento (EB) Nr. 1560/2003 tik 11 straipsnio 1 dalis, 13, 14 ir 17 straipsniai | (OL L 222, 2003 5 9) |

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 343/2003

(OL L 50, 2003 2 25)

Komisijos reglamento (EB) Nr. 1560/2003 tik 11 straipsnio 1 dalis, 13, 14 ir 17 straipsniai

(OL L 222, 2003 5 9)

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisII PRIEDAS

Atitikmenų lentelė

| Reglamentas (EB) Nr. 343/2003 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 2 straipsnio a punktas | 2 straipsnio a punktas |
| 2 straipsnio b punktas | išbraukta |
| 2 straipsnio c punktas | 2 straipsnio b punktas |
| 2 straipsnio d punktas | 2 straipsnio c punktas |
| 2 straipsnio e punktas | 2 straipsnio d punktas |
| 2 straipsnio f punktas | 2 straipsnio e punktas |
| 2 straipsnio g punktas | 2 straipsnio f punktas |
| — | 2 straipsnio g punktas |
| 2 straipsnio h–k punktai | 2 straipsnio h–k punktai |
| — | 2 straipsnio l punktas |
| 3 straipsnio 1 dalis | 3 straipsnio 1 dalis |
| 3 straipsnio 2 dalis | 17 straipsnio 1 dalis |
| 3 straipsnio 3 dalis | 3 straipsnio 3 dalis |
| 3 straipsnio 4 dalis | 4 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė |
| — | 4 straipsnio 1 dalies a–g punktai |
| — | 4 straipsnio 2 ir 3 dalys |
| 4 straipsnio 1–5 dalys | 20 straipsnio 1–5 dalys |
| — | 20 straipsnio 5 dalies trečioji pastraipa |
| — | 5 straipsnis |
| — | 6 straipsnis |
| 5 straipsnio 1 dalis | 7 straipsnio 1 dalis |
| 5 straipsnio 2 dalis | 7 straipsnio 2 dalis |
| — | 7 straipsnio 3 dalis |
| 6 straipsnio pirmoji pastraipa | 8 straipsnio 1 dalis |
| — | 8 straipsnio 3 dalis |
| 6 straipsnio antroji pastraipa | 8 straipsnio 4 dalis |
| 7 straipsnis | 9 straipsnis |
| 8 straipsnis | 10 straipsnis |
| 9 straipsnis | 13 straipsnis |
| 10 straipsnis | 14 straipsnis |
| 11 straipsnis | 15 straipsnis |
| 12 straipsnis | 16 straipsnis |
| 13 straipsnis | 3 straipsnio 2 dalis |
| 14 straipsnis | 12 straipsnis |
| 15 straipsnio 1 dalis | 17 straipsnio 2 dalies pirmoji pastraipa |
| 15 straipsnio 2 dalis | 11 straipsnio 1 dalis |
| 15 straipsnio 3 dalis | 8 straipsnio 2 dalis |
| 15 straipsnio 4 dalis | 17 straipsnio 2 dalies ketvirtoji pastraipa |
| 15 straipsnio 5 dalis | 8 straipsnio 5 dalis ir 11 straipsnio 2 dalis |
| 16 straipsnio 1 dalies a punktas | 18 straipsnio 1 dalies a punktas |
| 16 straipsnio 1 dalies b punktas | 18 straipsnio 2 dalis |
| 16 straipsnio 1 dalies c punktas | 18 straipsnio 1 dalies b punktas |
| 16 straipsnio 1 dalies d punktas | 18 straipsnio 1 dalies c punktas |
| 16 straipsnio 1 dalies e punktas | 18 straipsnio 1 dalies d punktas |
| 16 straipsnio 2 dalis | 19 straipsnio 1 dalis |
| 16 straipsnio 3 dalis | 19 straipsnio 2 dalies pirmoji pastraipa |
| — | 19 straipsnio 2 dalies antroji pastraipa |
| 16 straipsnio 4 dalis | 19 straipsnio 3 dalis |
| | 19 straipsnio 3 dalies antroji pastraipa |
| 17 straipsnis | 21 straipsnis |
| 18 straipsnis | 22 straipsnis |
| 19 straipsnio 1 dalis | 25 straipsnio 1 dalis |
| 19 straipsnio 2 dalis | 25 straipsnio 2 dalis ir 26 straipsnio 1 dalis |
| — | 26 straipsnio 2–6 dalys |
| 19 straipsnio 3 dalis | 28 straipsnio 1 dalis |
| 19 straipsnio 4 dalis | 28 straipsnio 2 dalis |
| — | 28 straipsnio 3 dalis |
| 19 straipsnio 5 dalis | 28 straipsnio 4 dalis |
| 20 straipsnio 1 dalis, pradžia | 23 straipsnio 1 dalis |
| — | 23 straipsnio 2 dalis |
| — | 23 straipsnio 3 dalis |
| — | 23 straipsnio 4 dalis |
| 20 straipsnio 1 dalies a punktas | 23 straipsnio 5 dalies pirmoji pastraipa |
| 20 straipsnio 1 dalies b punktas | 24 straipsnio 1 dalis |
| 20 straipsnio 1 dalies c punktas | 24 straipsnio 2 dalis |
| 20 straipsnio 1 dalies d punktas | 28 straipsnio 1 dalies pirmoji pastraipa |
| 20 straipsnio 1 dalies e punktas | 25 straipsnio 1 ir 2 dalys, 26 straipsnio 1 dalis, 28 straipsnio 1 dalies antroji ir trečioji pastraipos |
| 20 straipsnio 2 dalis | 28 straipsnio 2 dalis |
| 20 straipsnio 3 dalis | 23 straipsnio 5 dalies antroji pastraipa |
| 20 straipsnio 4 dalis | 28 straipsnio 4 dalis |
| — | 27 straipsnis |
| — | 29 straipsnis |
| — | 30 straipsnis |
| — | 32 straipsnis |
| 21 straipsnio 1–9 dalys | 33 straipsnio 1–9 dalys, 9 dalies pirmoji –trečioji pastraipos |
| | 33 straipsnio 9 dalies ketvirtoji pastraipa |
| 21 straipsnio 10–12 dalys | 33 straipsnio 10–12 dalys |
| 22 straipsnio 1 dalis | 34 straipsnio 1 dalis |
| — | 34 straipsnio 2 dalis |
| — | 34 straipsnio 3 dalis |
| 22 straipsnio 2 dalis | 34 straipsnio 4 dalis |
| 23 straipsnis | 35 straipsnis |
| 24 straipsnio 1 dalis | išbraukta |
| 24 straipsnio 2 dalis | 38 straipsnis |
| 24 straipsnio 3 dalis | išbraukta |
| 25 straipsnio 1 dalis | 39 straipsnis |
| 25 straipsnio 2 dalis | išbraukta |
| 26 straipsnis | 40 straipsnis |
| 27 straipsnio 1 ir 2 dalys | 41 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 27 straipsnio 3 dalis | išbraukta |
| 28 straipsnis | 42 straipsnis |
| 29 straipsnis | 45 straipsnis |
| — | 36 straipsnis |
| — | 37 straipsnis |
| — | 43 straipsnis |
| — | 44 straipsnis |

Reglamentas (EB) Nr. 343/2003

Šis reglamentas

1 straipsnis

1 straipsnis

2 straipsnio a punktas

2 straipsnio a punktas

2 straipsnio b punktas

išbraukta

2 straipsnio c punktas

2 straipsnio b punktas

2 straipsnio d punktas

2 straipsnio c punktas

2 straipsnio e punktas

2 straipsnio d punktas

2 straipsnio f punktas

2 straipsnio e punktas

2 straipsnio g punktas

2 straipsnio f punktas

—

2 straipsnio g punktas

2 straipsnio h–k punktai

2 straipsnio h–k punktai

—

2 straipsnio l punktas

3 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 2 dalis

17 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 3 dalis

3 straipsnio 3 dalis

3 straipsnio 4 dalis

4 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė

—

4 straipsnio 1 dalies a–g punktai

—

4 straipsnio 2 ir 3 dalys

4 straipsnio 1–5 dalys

20 straipsnio 1–5 dalys

—

20 straipsnio 5 dalies trečioji pastraipa

—

5 straipsnis

—

6 straipsnis

5 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalis

—

7 straipsnio 3 dalis

6 straipsnio pirmoji pastraipa

8 straipsnio 1 dalis

—

8 straipsnio 3 dalis

6 straipsnio antroji pastraipa

8 straipsnio 4 dalis

7 straipsnis

9 straipsnis

8 straipsnis

10 straipsnis

9 straipsnis

13 straipsnis

10 straipsnis

14 straipsnis

11 straipsnis

15 straipsnis

12 straipsnis

16 straipsnis

13 straipsnis

3 straipsnio 2 dalis

14 straipsnis

12 straipsnis

15 straipsnio 1 dalis

17 straipsnio 2 dalies pirmoji pastraipa

15 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 1 dalis

15 straipsnio 3 dalis

8 straipsnio 2 dalis

15 straipsnio 4 dalis

17 straipsnio 2 dalies ketvirtoji pastraipa

15 straipsnio 5 dalis

8 straipsnio 5 dalis ir 11 straipsnio 2 dalis

16 straipsnio 1 dalies a punktas

18 straipsnio 1 dalies a punktas

16 straipsnio 1 dalies b punktas

18 straipsnio 2 dalis

16 straipsnio 1 dalies c punktas

18 straipsnio 1 dalies b punktas

16 straipsnio 1 dalies d punktas

18 straipsnio 1 dalies c punktas

16 straipsnio 1 dalies e punktas

18 straipsnio 1 dalies d punktas

16 straipsnio 2 dalis

19 straipsnio 1 dalis

16 straipsnio 3 dalis

19 straipsnio 2 dalies pirmoji pastraipa

—

19 straipsnio 2 dalies antroji pastraipa

16 straipsnio 4 dalis

19 straipsnio 3 dalis

19 straipsnio 3 dalies antroji pastraipa

17 straipsnis

21 straipsnis

18 straipsnis

22 straipsnis

19 straipsnio 1 dalis

25 straipsnio 1 dalis

19 straipsnio 2 dalis

25 straipsnio 2 dalis ir 26 straipsnio 1 dalis

—

26 straipsnio 2–6 dalys

19 straipsnio 3 dalis

28 straipsnio 1 dalis

19 straipsnio 4 dalis

28 straipsnio 2 dalis

—

28 straipsnio 3 dalis

19 straipsnio 5 dalis

28 straipsnio 4 dalis

20 straipsnio 1 dalis, pradžia

23 straipsnio 1 dalis

—

23 straipsnio 2 dalis

—

23 straipsnio 3 dalis

—

23 straipsnio 4 dalis

20 straipsnio 1 dalies a punktas

23 straipsnio 5 dalies pirmoji pastraipa

20 straipsnio 1 dalies b punktas

24 straipsnio 1 dalis

20 straipsnio 1 dalies c punktas

24 straipsnio 2 dalis

20 straipsnio 1 dalies d punktas

28 straipsnio 1 dalies pirmoji pastraipa

20 straipsnio 1 dalies e punktas

25 straipsnio 1 ir 2 dalys, 26 straipsnio 1 dalis, 28 straipsnio 1 dalies antroji ir trečioji pastraipos

20 straipsnio 2 dalis

28 straipsnio 2 dalis

20 straipsnio 3 dalis

23 straipsnio 5 dalies antroji pastraipa

20 straipsnio 4 dalis

28 straipsnio 4 dalis

—

27 straipsnis

—

29 straipsnis

—

30 straipsnis

—

32 straipsnis

21 straipsnio 1–9 dalys

33 straipsnio 1–9 dalys, 9 dalies pirmoji –trečioji pastraipos

33 straipsnio 9 dalies ketvirtoji pastraipa

21 straipsnio 10–12 dalys

33 straipsnio 10–12 dalys

22 straipsnio 1 dalis

34 straipsnio 1 dalis

—

34 straipsnio 2 dalis

—

34 straipsnio 3 dalis

22 straipsnio 2 dalis

34 straipsnio 4 dalis

23 straipsnis

35 straipsnis

24 straipsnio 1 dalis

išbraukta

24 straipsnio 2 dalis

38 straipsnis

24 straipsnio 3 dalis

išbraukta

25 straipsnio 1 dalis

39 straipsnis

25 straipsnio 2 dalis

išbraukta

26 straipsnis

40 straipsnis

27 straipsnio 1 ir 2 dalys

41 straipsnio 1 ir 2 dalys

27 straipsnio 3 dalis

išbraukta

28 straipsnis

42 straipsnis

29 straipsnis

45 straipsnis

—

36 straipsnis

—

37 straipsnis

—

43 straipsnis

—

44 straipsnis

| Reglamentas (EB) Nr. 1560/2003 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 11 straipsnio 1 dalis | 11 straipsnio 1 dalis |
| 13 straipsnio 1 dalis | 17 straipsnio 2 dalies pirmoji pastraipa |
| 13 straipsnio 2 dalis | 17 straipsnio 2 dalies antroji pastraipa |
| 13 straipsnio 3 dalis | 17 straipsnio 2 dalies trečioji pastraipa |
| 13 straipsnio 4 dalis | 17 straipsnio 2 dalies pirmoji pastraipa |
| 14 straipsnis | 36 straipsnis |
| 17 straipsnio 1 dalis | 9 ir 10 straipsniai, 17 straipsnio 2 dalies pirmoji pastraipa |
| 17 straipsnio 2 dalis | 33 straipsnio 3 dalis |

Reglamentas (EB) Nr. 1560/2003

Šis reglamentas

11 straipsnio 1 dalis

11 straipsnio 1 dalis

13 straipsnio 1 dalis

17 straipsnio 2 dalies pirmoji pastraipa

13 straipsnio 2 dalis

17 straipsnio 2 dalies antroji pastraipa

13 straipsnio 3 dalis

17 straipsnio 2 dalies trečioji pastraipa

13 straipsnio 4 dalis

17 straipsnio 2 dalies pirmoji pastraipa

14 straipsnis

36 straipsnis

17 straipsnio 1 dalis

9 ir 10 straipsniai, 17 straipsnio 2 dalies pirmoji pastraipa

17 straipsnio 2 dalis

33 straipsnio 3 dalis

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/404 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/404

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisSistemos „Eurodac“ sukūrimas siekiant palyginti pirštų atspaudus (nauja redakcija) ***I

P6_TA(2009)0378

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sistemos EURODAC sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (EB) Nr. [.../...] [kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] (nauja redakcija) (COM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD))

2010/C 212 E/53

(Bendro sprendimo procedūra: nauja redakcija)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0825),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 63 straipsnio 1 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0475/2008),

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1),

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto 2009 m. balandžio 3 d. laišką, pagal Darbo tvarkos taisyklių 80a straipsnio 3 dalį pateiktą Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80a ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A6-0283/2009),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtujų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtujų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas ir su toliau pateikiamais pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas ir su toliau pateikiamais pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją vėl į jį kreiptis, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba jį pakeisti kitu tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją vėl į jį kreiptis, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba jį pakeisti kitu tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 77, 2002.3.28, p. 1.

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2008)0242

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 7 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl „Eurodac” sistemos sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (EB) Nr. [.../...], [kuriuo patvirtinami valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto prašymo suteikti tarptautinę apsaugą nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] (nauja redakcija)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 63 straipsnio pirmos pastraipos 1 punkto a papunktį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ║,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (1),

kadangi:

| (1) | 2000 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2725/2000 dėl „Eurodac” sistemos sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingiau taikyti Dublino konvenciją (2) ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 407/2002, nustatančiame tam tikras taisykles įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 2725/2000 dėl „Eurodac” sistemos sukūrimo pirštų atspaudams lyginti, siekiant veiksmingiau taikyti Dublino konvenciją (3), reikia padaryti esminių pakeitimų. Siekiant aiškumo šie reglamentai turėtų būti išdėstyti nauja redakcija. |
| --- | --- |

(1)

2000 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2725/2000 dėl „Eurodac” sistemos sukūrimo pirštų atspaudams lyginti siekiant veiksmingiau taikyti Dublino konvenciją (2) ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 407/2002, nustatančiame tam tikras taisykles įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 2725/2000 dėl „Eurodac” sistemos sukūrimo pirštų atspaudams lyginti, siekiant veiksmingiau taikyti Dublino konvenciją (3), reikia padaryti esminių pakeitimų. Siekiant aiškumo šie reglamentai turėtų būti išdėstyti nauja redakcija.

| (2) | Bendra prieglobsčio politika, įskaitant bendrą Europos prieglobsčio sistemą, yra sudėtinė Europos Sąjungos siekio laipsniškai sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę asmenims, kurie ▐ teisėtai ieško
  tarptautinės
  apsaugos Bendrijoje, dalis. |
| --- | --- |

(2)

Bendra prieglobsčio politika, įskaitant bendrą Europos prieglobsčio sistemą, yra sudėtinė Europos Sąjungos siekio laipsniškai sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę asmenims, kurie ▐ teisėtai ieško
  tarptautinės
  apsaugos Bendrijoje, dalis.

| (3) | Baigtas pirmasis bendros Europos prieglobsčio sistemos, pagal kurią asmenims, kuriems suteiktas prieglobstis, ilgainiui būtų nustatyta bendra procedūra ir vienodas visoje Europos Sąjungoje galiojantis statusas, kūrimo etapas. 2004 m. lapkričio 4 d. Europos Vadovų Taryba priėmė Hagos programą, kurioje nustatyti 2005–2010 m. laikotarpio laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės įgyvendinimo tikslai. Šiuo atžvilgiu, įgyvendinant Hagos programą, ║ Komisija paraginta baigti vertinti pirmojo etapo teisines priemones ir pateikti Tarybai ir Europos Parlamentui bendros Europos prieglobsčio sistemos antrojo etapo priemones, kad jos būtų priimtos iki 2010 m. |
| --- | --- |

(3)

Baigtas pirmasis bendros Europos prieglobsčio sistemos, pagal kurią asmenims, kuriems suteiktas prieglobstis, ilgainiui būtų nustatyta bendra procedūra ir vienodas visoje Europos Sąjungoje galiojantis statusas, kūrimo etapas. 2004 m. lapkričio 4 d. Europos Vadovų Taryba priėmė Hagos programą, kurioje nustatyti 2005–2010 m. laikotarpio laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės įgyvendinimo tikslai. Šiuo atžvilgiu, įgyvendinant Hagos programą, ║ Komisija paraginta baigti vertinti pirmojo etapo teisines priemones ir pateikti Tarybai ir Europos Parlamentui bendros Europos prieglobsčio sistemos antrojo etapo priemones, kad jos būtų priimtos iki 2010 m.

| (4) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. [.../...] kuriuo patvirtinami valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto prašymo suteikti tarptautinę apsaugą nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (4), taikymo tikslais reikia nustatyti prašymą suteikti tarptautinę apsaugą pateikusių asmenų ir asmenų, sulaikytų dėl neteisėto Bendrijos išorės sienų kirtimo, tapatybę. Taip pat pageidautina, siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (EB) Nr. [.../...], [kuriuo patvirtinami valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto prašymo suteikti tarptautinę apsaugą nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] ir visų pirma jo 18 straipsnio 1 dalies b ir d punktus, leisti kiekvienai valstybei narei patikrinti, ar jos teritorijoje neteisėtai esantis trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės yra pateikęs prašymą suteikti tarptautinę apsaugą kitoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

(4)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. [.../...] kuriuo patvirtinami valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto prašymo suteikti tarptautinę apsaugą nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (4), taikymo tikslais reikia nustatyti prašymą suteikti tarptautinę apsaugą pateikusių asmenų ir asmenų, sulaikytų dėl neteisėto Bendrijos išorės sienų kirtimo, tapatybę. Taip pat pageidautina, siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (EB) Nr. [.../...], [kuriuo patvirtinami valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto prašymo suteikti tarptautinę apsaugą nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] ir visų pirma jo 18 straipsnio 1 dalies b ir d punktus, leisti kiekvienai valstybei narei patikrinti, ar jos teritorijoje neteisėtai esantis trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės yra pateikęs prašymą suteikti tarptautinę apsaugą kitoje valstybėje narėje.

| (5) | Pirštų atspaudai yra svarbus elementas nustatant tikrą tokių asmenų tapatybę. Reikia sukurti jų pirštų atspaudų duomenų lyginimo sistemą. |
| --- | --- |

(5)

Pirštų atspaudai yra svarbus elementas nustatant tikrą tokių asmenų tapatybę. Reikia sukurti jų pirštų atspaudų duomenų lyginimo sistemą.

| (6) | Šiuo tikslu reikia sukurti vadinamąją Eurodac sistemą, kurią sudarytų centrinė sistema, valdysianti kompiuterizuotą centrinę pirštų atspaudų duomenų bazę ir elektronines duomenų perdavimo tarp valstybių narių ir centrinės sistemos priemones. |
| --- | --- |

(6)

Šiuo tikslu reikia sukurti vadinamąją Eurodac sistemą, kurią sudarytų centrinė sistema, valdysianti kompiuterizuotą centrinę pirštų atspaudų duomenų bazę ir elektronines duomenų perdavimo tarp valstybių narių ir centrinės sistemos priemones.

| (7) | Siekiant užtikrinti vienodą požiūrį į visus prašymą suteikti tarptautinę apsaugą pateikusius asmenis ir asmenis, kuriems suteikta ši apsauga, taip pat užtikrinti dabartinio ES prieglobsčio acquis suderinamumą, ypač su 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 2004/83/EB dėl trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo pabėgėliams ar asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, jų statuso ir suteikiamos apsaugos pobūdžio būtiniausių standartų (5) ir Reglamentu (EB) Nr. [.../...], [kuriuo patvirtinami valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto prašymo suteikti tarptautinę apsaugą nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai], reikėtų išplėsti šio reglamento taikymo sritį, kad ji apimtų prašymą suteikti papildomą apsaugą pateikusius asmenis ir asmenis, kuriems suteikta papildoma apsauga. |
| --- | --- |

(7)

Siekiant užtikrinti vienodą požiūrį į visus prašymą suteikti tarptautinę apsaugą pateikusius asmenis ir asmenis, kuriems suteikta ši apsauga, taip pat užtikrinti dabartinio ES prieglobsčio acquis suderinamumą, ypač su 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 2004/83/EB dėl trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo pabėgėliams ar asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, jų statuso ir suteikiamos apsaugos pobūdžio būtiniausių standartų (5) ir Reglamentu (EB) Nr. [.../...], [kuriuo patvirtinami valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto prašymo suteikti tarptautinę apsaugą nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai], reikėtų išplėsti šio reglamento taikymo sritį, kad ji apimtų prašymą suteikti papildomą apsaugą pateikusius asmenis ir asmenis, kuriems suteikta papildoma apsauga.

| (8) | Taip pat reikia reikalauti, kad valstybės narės nedelsdamos paimtų ir perduotų kiekvieno prašymą suteikti tarptautinę apsaugą pateikusio asmens ir kiekvieno trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės, sulaikyto dėl neteisėto valstybės narės išorės sienos kirtimo, jei jie yra ne jaunesni kaip 14 metų amžiaus, pirštų atspaudų duomenis. |
| --- | --- |

(8)

Taip pat reikia reikalauti, kad valstybės narės nedelsdamos paimtų ir perduotų kiekvieno prašymą suteikti tarptautinę apsaugą pateikusio asmens ir kiekvieno trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės, sulaikyto dėl neteisėto valstybės narės išorės sienos kirtimo, jei jie yra ne jaunesni kaip 14 metų amžiaus, pirštų atspaudų duomenis.

| (9) | Reikia nustatyti tikslias tokių pirštų atspaudų duomenų perdavimo centrinei sistemai, tokių pirštų atspaudų duomenų ir kitų svarbių duomenų centrinėje sistemoje įrašymo, saugojimo, lyginimo su kitais pirštų atspaudų duomenimis, tokio lyginimo rezultatų perdavimo ir įrašytų duomenų
  žymėjimo
  ir trynimo taisykles. Tokios taisyklės gali būti skirtingos ir turėtų būti konkrečiai pritaikytos įvairioms trečiųjų šalių piliečių arba asmenų be pilietybės kategorijų situacijoms. |
| --- | --- |

(9)

Reikia nustatyti tikslias tokių pirštų atspaudų duomenų perdavimo centrinei sistemai, tokių pirštų atspaudų duomenų ir kitų svarbių duomenų centrinėje sistemoje įrašymo, saugojimo, lyginimo su kitais pirštų atspaudų duomenimis, tokio lyginimo rezultatų perdavimo ir įrašytų duomenų
  žymėjimo
  ir trynimo taisykles. Tokios taisyklės gali būti skirtingos ir turėtų būti konkrečiai pritaikytos įvairioms trečiųjų šalių piliečių arba asmenų be pilietybės kategorijų situacijoms.

| (10) | Trečiųjų šalių piliečiai arba asmenys be pilietybės, pateikę prašymus suteikti tarptautinę apsaugą vienoje valstybėje narėje, turi galimybę daugelį metų kreiptis dėl tarptautinės apsaugos kitoje valstybėje narėje suteikimo. Todėl ilgiausias laikotarpis, per kurį pirštų atspaudų duomenys turėtų būti saugomi centrinėje sistemoje, turėtų būti labai ilgas. Atsižvelgiant į tai, kad dauguma trečiųjų šalių piliečių arba asmenų be pilietybės, keletą metų laikinai gyvenusių Bendrijoje, per tą laiką bus įgiję valstybės narės nuolatinio gyventojo ar netgi piliečio statusą, dešimties metų laikotarpis būtų laikomas protingu pirštų atspaudų duomenų saugojimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

(10)

Trečiųjų šalių piliečiai arba asmenys be pilietybės, pateikę prašymus suteikti tarptautinę apsaugą vienoje valstybėje narėje, turi galimybę daugelį metų kreiptis dėl tarptautinės apsaugos kitoje valstybėje narėje suteikimo. Todėl ilgiausias laikotarpis, per kurį pirštų atspaudų duomenys turėtų būti saugomi centrinėje sistemoje, turėtų būti labai ilgas. Atsižvelgiant į tai, kad dauguma trečiųjų šalių piliečių arba asmenų be pilietybės, keletą metų laikinai gyvenusių Bendrijoje, per tą laiką bus įgiję valstybės narės nuolatinio gyventojo ar netgi piliečio statusą, dešimties metų laikotarpis būtų laikomas protingu pirštų atspaudų duomenų saugojimo laikotarpiu.

| (11) | Saugojimo laikotarpis turėtų būti trumpesnis tam tikrais išimtiniais atvejais, kai nėra būtinybės taip ilgai saugoti pirštų atspaudų duomenų. Trečiųjų šalių piliečiams arba asmenims be pilietybės gavus valstybės narės pilietybę
  arba ilgalaikį leidimą gyventi vienoje iš valstybių narių pagal 2003 m. lapkričio 25 d. Tarybos direktyvą 2003/109/EB dėl trečiųjų valstybių piliečių, kurie yra ilgalaikiai gyventojai, statuso

   (6), pirštų atspaudų duomenys turėtų būti ištrinami nedelsiant. |
| --- | --- |

(11)

Saugojimo laikotarpis turėtų būti trumpesnis tam tikrais išimtiniais atvejais, kai nėra būtinybės taip ilgai saugoti pirštų atspaudų duomenų. Trečiųjų šalių piliečiams arba asmenims be pilietybės gavus valstybės narės pilietybę
  arba ilgalaikį leidimą gyventi vienoje iš valstybių narių pagal 2003 m. lapkričio 25 d. Tarybos direktyvą 2003/109/EB dėl trečiųjų valstybių piliečių, kurie yra ilgalaikiai gyventojai, statuso

   (6), pirštų atspaudų duomenys turėtų būti ištrinami nedelsiant.

| (12) | Duomenis, susijusius su tais duomenų subjektais, kurių pirštų atspaudai iš pradžių, kai jie pateikė prašymus suteikti tarptautinę apsaugą, buvo įrašyti į Eurodac ir kuriems valstybėje narėje buvo suteikta tarptautinė apsauga, reikėtų saugoti, kad juos būtų galima palyginti su teikiant prašymą suteikti tarptautinę apsaugą įrašytais duomenimis. |
| --- | --- |

(12)

Duomenis, susijusius su tais duomenų subjektais, kurių pirštų atspaudai iš pradžių, kai jie pateikė prašymus suteikti tarptautinę apsaugą, buvo įrašyti į Eurodac ir kuriems valstybėje narėje buvo suteikta tarptautinė apsauga, reikėtų saugoti, kad juos būtų galima palyginti su teikiant prašymą suteikti tarptautinę apsaugą įrašytais duomenimis.

| (13) | Pereinamuoju laikotarpiu Komisija turėtų ir toliau būti atsakinga už centrinės sistemos ir ryšių infrastruktūros valdymą. Ilgainiui, atlikus poveikio vertinimą, apimantį išsamią alternatyvų analizę finansiniu, operacijų ir organizaciniu požiūriu, turėtų būti įsteigta už šių užduočių vykdymą atsakinga valdymo institucija. |
| --- | --- |

(13)

Pereinamuoju laikotarpiu Komisija turėtų ir toliau būti atsakinga už centrinės sistemos ir ryšių infrastruktūros valdymą. Ilgainiui, atlikus poveikio vertinimą, apimantį išsamią alternatyvų analizę finansiniu, operacijų ir organizaciniu požiūriu, turėtų būti įsteigta už šių užduočių vykdymą atsakinga valdymo institucija.

| (14) | Reikia aiškiai nustatyti Komisijos ir valdymo institucijos pareigas centrinės sistemos ir ryšių infrastruktūros atžvilgiu ir valstybių narių pareigas, susijusias su duomenų naudojimu, duomenų saugumu, prieiga prie įrašytų duomenų ir taisymu. |
| --- | --- |

(14)

Reikia aiškiai nustatyti Komisijos ir valdymo institucijos pareigas centrinės sistemos ir ryšių infrastruktūros atžvilgiu ir valstybių narių pareigas, susijusias su duomenų naudojimu, duomenų saugumu, prieiga prie įrašytų duomenų ir taisymu.

| (15) | Bendrijos nesutartinė atsakomybė, susijusi su Eurodac sistemos naudojimu, bus reglamentuojama atitinkamomis Sutarties nuostatomis, bet reikia nustatyti konkrečias valstybių narių nesutartinės atsakomybės dėl šios sistemos naudojimo taisykles. |
| --- | --- |

(15)

Bendrijos nesutartinė atsakomybė, susijusi su Eurodac sistemos naudojimu, bus reglamentuojama atitinkamomis Sutarties nuostatomis, bet reikia nustatyti konkrečias valstybių narių nesutartinės atsakomybės dėl šios sistemos naudojimo taisykles.

| (16) | Kadangi šio reglamento tikslų, t. y. sukurti pirštų atspaudų lyginimo sistemą siekiant padėti įgyvendinti Bendrijos prieglobsčio politiką, ║ valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio, tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(16)

Kadangi šio reglamento tikslų, t. y. sukurti pirštų atspaudų lyginimo sistemą siekiant padėti įgyvendinti Bendrijos prieglobsčio politiką, ║ valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio, tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

| (17) | 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos, susijusios su asmens duomenų apdorojimu, ir dėl tokių duomenų laisvo judėjimo (7) taikoma valstybėms narėms tvarkant asmens duomenis pagal šio reglamento nuostatas. |
| --- | --- |

(17)

1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos, susijusios su asmens duomenų apdorojimu, ir dėl tokių duomenų laisvo judėjimo (7) taikoma valstybėms narėms tvarkant asmens duomenis pagal šio reglamento nuostatas.

| (18) | Direktyvoje 95/46/EB nustatyti asmenų teisių ir laisvių apsaugos principai, visų pirma jų teisė į privatų gyvenimą, susijusi su asmens duomenų tvarkymu, turėtų būti papildyti arba išaiškinti, ypač jų taikymas tam tikruose sektoriuose. |
| --- | --- |

(18)

Direktyvoje 95/46/EB nustatyti asmenų teisių ir laisvių apsaugos principai, visų pirma jų teisė į privatų gyvenimą, susijusi su asmens duomenų tvarkymu, turėtų būti papildyti arba išaiškinti, ypač jų taikymas tam tikruose sektoriuose.

| (19) | ║ 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (8)

  taikomas Bendrijos institucijų ar įstaigų tvarkomiems asmens duomenims laikantis šio reglamento nuostatų.
  Tačiau reikėtų patikslinti tam tikrus aspektus, susijusius su atsakomybe už duomenų tvarkymą ir su duomenų apsaugos priežiūra. |
| --- | --- |

(19)

║ 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (8)

  taikomas Bendrijos institucijų ar įstaigų tvarkomiems asmens duomenims laikantis šio reglamento nuostatų.
  Tačiau reikėtų patikslinti tam tikrus aspektus, susijusius su atsakomybe už duomenų tvarkymą ir su duomenų apsaugos priežiūra.

| (20) | Būtų tikslinga nustatyti, kad nacionalinės priežiūros institucijos prižiūrėtų valstybių narių atliekamo asmens duomenų tvarkymo teisėtumą, o Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, paskirtas ║ Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2004/55/EB ║ (9), prižiūrėtų Bendrijos institucijų ir įstaigų veiklą, susijusią su asmens duomenų tvarkymu, atsižvelgdamas į ribotas Bendrijos institucijų ir įstaigų užduotis pačių duomenų atžvilgiu. |
| --- | --- |

(20)

Būtų tikslinga nustatyti, kad nacionalinės priežiūros institucijos prižiūrėtų valstybių narių atliekamo asmens duomenų tvarkymo teisėtumą, o Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, paskirtas ║ Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2004/55/EB ║ (9), prižiūrėtų Bendrijos institucijų ir įstaigų veiklą, susijusią su asmens duomenų tvarkymu, atsižvelgdamas į ribotas Bendrijos institucijų ir įstaigų užduotis pačių duomenų atžvilgiu.

| (21) | Reikia prižiūrėti ir reguliariai vertinti Eurodac veiklą. |
| --- | --- |

(21)

Reikia prižiūrėti ir reguliariai vertinti Eurodac veiklą.

| (22) | Valstybės narės turėtų numatyti
  veiksmingų, proporcingų ir atgrasančių
  sankcijų sistemą, taikomą už centrinėje sistemoje
  įvestų
  duomenų naudojimą, prieštaraujantį Eurodac paskirčiai. |
| --- | --- |

(22)

Valstybės narės turėtų numatyti
  veiksmingų, proporcingų ir atgrasančių
  sankcijų sistemą, taikomą už centrinėje sistemoje
  įvestų
  duomenų naudojimą, prieštaraujantį Eurodac paskirčiai.

| (23) | Kad būtų lengviau tinkamai taikyti Reglamentą (EB) Nr. [.../...], [kuriuo patvirtinami valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto prašymo suteikti tarptautinę apsaugą nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] valstybėms narėms būtina gauti informaciją apie konkrečių prieglobsčio procedūrų statusą. |
| --- | --- |

(23)

Kad būtų lengviau tinkamai taikyti Reglamentą (EB) Nr. [.../...], [kuriuo patvirtinami valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto prašymo suteikti tarptautinę apsaugą nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] valstybėms narėms būtina gauti informaciją apie konkrečių prieglobsčio procedūrų statusą.

| (24) | Šiame reglamente gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažįstamų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ir jis turi būti atitinkamai taikomas. Šiuo reglamentu ypač siekiama užtikrinti visišką asmens duomenų apsaugos bei teisės į prieglobstį nuostatų laikymąsi ir skatinti Chartijos 8 ir 18 straipsnių taikymą. |
| --- | --- |

(24)

Šiame reglamente gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažįstamų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ir jis turi būti atitinkamai taikomas. Šiuo reglamentu ypač siekiama užtikrinti visišką asmens duomenų apsaugos bei teisės į prieglobstį nuostatų laikymąsi ir skatinti Chartijos 8 ir 18 straipsnių taikymą.

| (25) | Reikia apriboti šio reglamento teritorinio taikymo sritį, kad ji atitiktų Reglamento (EB) Nr. [.../...], [kuriuo patvirtinami valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto prašymo suteikti tarptautinę apsaugą nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai]teritorinio taikymo sritį, |
| --- | --- |

(25)

Reikia apriboti šio reglamento teritorinio taikymo sritį, kad ji atitiktų Reglamento (EB) Nr. [.../...], [kuriuo patvirtinami valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto prašymo suteikti tarptautinę apsaugą nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai]teritorinio taikymo sritį,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Eurodac paskirtis

1.   Šiuo reglamentu įsteigiama sistema, vadinamoji Eurodac, kurios paskirtis – padėti nustatyti, kuri valstybė narė pagal Reglamentą (EB) Nr. [.../...], [kuriuo patvirtinami valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto prašymo suteikti tarptautinę apsaugą nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] turi būti atsakinga už kurioje nors valstybėje narėje trečiosios valstybės piliečio arba asmens be pilietybės pateikto prašymo suteikti tarptautinę apsaugą nagrinėjimą, ir kitaip lengvinti minėto reglamento taikymą šiame reglamente nustatytomis sąlygomis.

2.   Nedarant poveikio kilmės valstybės narės Eurodac sistemai skirtų duomenų naudojimui duomenų bazėse, sukurtose pagal pastarosios nacionalinės teisės aktus, pirštų atspaudų duomenys ir kiti asmens duomenys Eurodac sistemoje gali būti tvarkomi tik Reglamento (EB) Nr. [.../...], [kuriuo patvirtinami valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto prašymo suteikti tarptautinę apsaugą nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] 33 straipsnio 1 dalyje nustatytais tikslais.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

1.   Šiame reglamente:

a)   „Dublino reglamentas”– Reglamentas (EB) Nr. [.../...],[kuriuo patvirtinami valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto prašymo suteikti tarptautinę apsaugą nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai];

b)   „prašymą suteikti tarptautinę apsaugą pateikęs asmuo”– prašymą suteikti tarptautinę apsaugą, dėl kurio dar nepriimtas galutinis sprendimas, pateikęs trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės;

c)   „kilmės valstybė narė”–

| i) | asmens, kuriam taikomas 6 straipsnis, atžvilgiu ║ – valstybė narė, centrinei sistemai perduodanti asmens duomenis ir gaunanti lyginimo rezultatus; |
| --- | --- |

i)

asmens, kuriam taikomas 6 straipsnis, atžvilgiu ║ – valstybė narė, centrinei sistemai perduodanti asmens duomenis ir gaunanti lyginimo rezultatus;

| ii) | asmens, kuriam taikomas 10 straipsnis, atžvilgiu ║ – valstybė narė, centrinei sistemai perduodanti asmens duomenis; |
| --- | --- |

ii)

asmens, kuriam taikomas 10 straipsnis, atžvilgiu ║ – valstybė narė, centrinei sistemai perduodanti asmens duomenis;

| iii) | asmens, kuriam taikomas 13 straipsnis, atžvilgiu ║ – valstybė narė, tokius duomenis perduodanti centrinei sistemai ir gaunanti lyginimo rezultatus; |
| --- | --- |

iii)

asmens, kuriam taikomas 13 straipsnis, atžvilgiu ║ – valstybė narė, tokius duomenis perduodanti centrinei sistemai ir gaunanti lyginimo rezultatus;

d)   „asmuo, kuriam suteikta tarptautinė apsauga”– trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės, kuris pripažintas asmeniu, kuriam būtina tarptautinė apsauga, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/83/EB 2 straipsnio a dalyje;

e)   „atitiktis”– duomenų bazėje įrašytus pirštų atspaudų duomenis lyginant su valstybės narės dėl kokio nors asmens perduotais pirštų atspaudų duomenimis centrinės sistemos nustatytas atitikties ar atitikčių buvimas, nedarant poveikio reikalavimui, kad valstybės narės nedelsdamos patikrintų lyginimo rezultatus pagal 17 straipsnio 4 dalį.

2.   Direktyvos 95/46/EB 2 straipsnyje apibrėžtos sąvokos turi tą pačią reikšmę ir šiame reglamente.

3.   Jei nenustatyta kitaip, Dublino reglamento 2 straipsnyje apibrėžtos sąvokos turi tą pačią reikšmę ir šiame reglamente.

3 straipsnis

Sistemos struktūra ir pagrindiniai principai

1.   Eurodac sistemą sudaro:

| a) | kompiuterizuota centrinė pirštų atspaudų duomenų bazė (centrinė sistema), kurią sudaro:






  — | centrinis padalinys, |
| --- | --- | --- |

a)

kompiuterizuota centrinė pirštų atspaudų duomenų bazė (centrinė sistema), kurią sudaro:

—

centrinis padalinys,

| — | veiklos tęstinumo sistema; |
| --- | --- |

—

veiklos tęstinumo sistema;

| b) | centrinės sistemos ir valstybių narių ryšių infrastruktūra, kuria užtikrinamas šifruotas virtualus tinklas, skirtas Eurodac duomenims (ryšių infrastruktūra). |
| --- | --- |

b)

centrinės sistemos ir valstybių narių ryšių infrastruktūra, kuria užtikrinamas šifruotas virtualus tinklas, skirtas Eurodac duomenims (ryšių infrastruktūra).

2.   Kiekviena valstybė narė turi vieną tam skirtą nacionalinę duomenų sistemą (nacionalinį prieigos punktą), kuri palaiko ryšį su centrine sistema.

3.   Duomenys apie asmenis, kuriems taikomi 6, 10 ir 13 straipsniai, centrinėje sistemoje tvarkomi kilmės valstybės narės vardu laikantis šiame reglamente nustatytų sąlygų ir atskiriami tam tikromis techninėmis priemonėmis.

4.   Eurodac sistemą reglamentuojančios taisyklės taip pat taikomos operacijoms, kurias valstybės narės atlieka nuo duomenų perdavimo centrinei sistemai iki lyginimo rezultatų panaudojimo.

5.   Pirštų atspaudų ėmimo tvarka nustatoma ir taikoma remiantis atitinkamos valstybės narės vidaus praktika bei Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje ir ║ Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijoje nustatytomis apsaugos nuostatomis.

4 straipsnis

Valdymo institucijos vykdomas operacijų valdymas

1.   Pasibaigus pereinamajam laikotarpiui už Eurodac operacijų valdymą atsakinga iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojama valdymo institucija. Valdymo institucija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina, kad centrinėje sistemoje visada būtų naudojamos geriausios turimos technologijos, remiantis ekonominės naudos analize.

2.   Valdymo institucija taip pat atsakinga už toliau išvardytas su ryšių infrastruktūra susijusias užduotis:

| a) | priežiūrą; |
| --- | --- |

a)

priežiūrą;

| b) | saugumą; |
| --- | --- |

b)

saugumą;

| c) | valstybių narių ir tiekėjo ryšių koordinavimą. |
| --- | --- |

c)

valstybių narių ir tiekėjo ryšių koordinavimą.

3.   Komisija atsakinga už visas kitas su ryšių infrastruktūra susijusias užduotis, visų pirma:

| a) | užduotis, susijusias su biudžeto vykdymu; |
| --- | --- |

a)

užduotis, susijusias su biudžeto vykdymu;

| b) | įsigijimą ir atnaujinimą; |
| --- | --- |

b)

įsigijimą ir atnaujinimą;

| c) | sutarčių klausimus. |
| --- | --- |

c)

sutarčių klausimus.

4.   Pereinamuoju laikotarpiu, kol valdymo institucija pradės vykdyti ║ įsipareigojimus, už Eurodac operacijų valdymą atsakinga Komisija.

5.   Eurodac operacijų valdymas apima visas užduotis, reikalingas tam, kad Eurodac veiktų visą parą visomis savaitės dienomis, kaip numatyta šiame reglamente, ypač techninės priežiūros darbą bei techninius pakeitimus, būtinus siekiant užtikrinti, kad sistema veiktų pakankamai kokybiškai, visų pirma laiko, kurio reikia užklausai centrinėje sistemoje pateikti, atžvilgiu.

6.   Nepažeisdama Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų 17 straipsnio, visiems ║ darbuotojams, kuriems tenka dirbti su Eurodac duomenimis, valdymo institucija taiko profesinę paslaptį arba nustato kitas lygiavertes konfidencialumo pareigas. Ši pareiga taip pat taikoma šiems darbuotojams išėjus iš tarnybos ar darbo arba nutraukus savo veiklą.

7.   Šiame reglamente nurodoma valdymo institucija yra
  Eurodac,
  SIS II ir VIS reikalavimus atitinkanti valdymo institucija.

8.
     
  Valdymo institucijos įsteigimas ir kelių duomenų bazių, už kurias ji atsakinga, sąveika, neturi įtakos atskirai ir nepriklausomai šių duomenų bazių eksploatacijai.

5 straipsnis

Statistika

Valdymo institucija parengia centrinės sistemos atlikto darbo kiekvieno mėnesio statistinius duomenis, visų pirma nurodydama:

| a) | perduotų duomenų apie prašymą suteikti tarptautinę apsaugą pateikusį asmenį bei 10 ir 13 straipsniuose nurodytus asmenis rinkinių skaičių; |
| --- | --- |

a)

perduotų duomenų apie prašymą suteikti tarptautinę apsaugą pateikusį asmenį bei 10 ir 13 straipsniuose nurodytus asmenis rinkinių skaičių;

| b) | prašymą suteikti tarptautinę apsaugą pateikusį asmenų, šiuos prašymus pateikusių kitoje valstybėje narėje, atitikčių skaičių; |
| --- | --- |

b)

prašymą suteikti tarptautinę apsaugą pateikusį asmenų, šiuos prašymus pateikusių kitoje valstybėje narėje, atitikčių skaičių;

| c) | 10 straipsnyje nurodytų asmenų, kurie paskui pateikė prašymą suteikti tarptautinę apsaugą, atitikčių skaičių; |
| --- | --- |

c)

10 straipsnyje nurodytų asmenų, kurie paskui pateikė prašymą suteikti tarptautinę apsaugą, atitikčių skaičių;

| d) | 13 straipsnyje nurodytų asmenų, kurie anksčiau buvo pateikę prašymą suteikti tarptautinę apsaugą kitoje valstybėje narėje, atitikčių skaičių; |
| --- | --- |

d)

13 straipsnyje nurodytų asmenų, kurie anksčiau buvo pateikę prašymą suteikti tarptautinę apsaugą kitoje valstybėje narėje, atitikčių skaičių;

| e) | pirštų atspaudų duomenų, kurių centrinė sistema turėjo pakartotinai prašyti kilmės valstybės narės, nes pirmą kartą perduotų pirštų atspaudų duomenų nebuvo galima lyginti naudojant kompiuterizuotą pirštų atspaudų atpažinimo sistemą; |
| --- | --- |

e)

pirštų atspaudų duomenų, kurių centrinė sistema turėjo pakartotinai prašyti kilmės valstybės narės, nes pirmą kartą perduotų pirštų atspaudų duomenų nebuvo galima lyginti naudojant kompiuterizuotą pirštų atspaudų atpažinimo sistemą;

| f) | duomenų rinkinių, pažymėtų pagal 14 straipsnio 1 dalį, skaičių; |
| --- | --- |

f)

duomenų rinkinių, pažymėtų pagal 14 straipsnio 1 dalį, skaičių;

| g) | 14 straipsnio 1 dalyje nurodytų asmenų atitikčių skaičių. |
| --- | --- |

g)

14 straipsnio 1 dalyje nurodytų asmenų atitikčių skaičių.

Kiekvienų metų pabaigoje statistiniai duomenys nustatomi suvedus tų metų mėnesinius statistinius duomenis, įskaitant asmenų, kurių atžvilgiu buvo nustatytos atitiktys pagal b, c
  ,
  d
  ir g
  punktus, skaičių.

Statistiniai duomenys skirstomi į grupes pagal atskiras valstybes nares.

II   SKYRIUS

PRAŠYMĄ SUTEIKTI TARPTAUTINĘ APSAUGĄ PATEIKĘ ASMENYS

6 straipsnis

Pirštų atspaudų duomenų

  rinkimas, perdavimas ir lyginimas

1.   Kai pateikiamas prašymas, kaip apibrėžta Dublino reglamento 20 straipsnio 2 dalyje, kiekviena valstybė narė
  ne vėliau kaip per 48 valandas
  paima kiekvieno ne jaunesnio kaip 14 metų amžiaus prašymą suteikti tarptautinę apsaugą pateikusio asmens visų (rankų) pirštų atspaudus ir ne vėliau kaip per
  24 valandas nuo pirštų atspaudų paėmimo
  centrinei sistemai ▐ perduoda
  pirštų atspaudų duomenis
  kartu su
  šio reglamento
  7 straipsnio b–g punktuose nurodytais duomenimis.

Išimties tvarka, tais atvejais, kai pirštų atspaudai yra labai, bet tik laikinai, sugadinti ir negalima pasinaudoti tinkamais pirštų atspaudų duomenimis, arba tais atvejais, kai reikia nustatyti karantino laikotarpį dėl labai pavojingos užkrečiamos ligos, šioje dalyje nurodytas 48 valandų laikotarpis, per kurį būtina paimti prašymą suteikti tarptautinę apsaugą pateikusio asmens pirštų atspaudus, gali būti pratęstas daugiausia iki trijų savaičių. Valstybės narės tinkamai pagrįstais ir įrodytais force majeure aplinkybių atvejais taip pat gali pratęsti 48 valandų laikotarpį tiek, kiek tos aplinkybės tęsiasi. Atitinkamai taikomas reikalaujamų duomenų perdavimo 24 valandų laikotarpis.

2.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, kai prašymą suteikti tarptautinę apsaugą pateikęs asmuo atvyksta į ▐ valstybę narę
  , atsakingą už prašymo suteikti tarptautinę apsaugą nagrinėjimą,
  atlikus perdavimą pagal Dublino reglamento 23 straipsnį
  , atsakinga valstybė narė, laikydamasi elektroninio ryšio su valdymo institucijos sukurta centrine sistema reikalavimų, tik nurodo
  , jog pagal
  šio reglamento 7 straipsnį
  centrinėje sistemoje įrašyti susiję duomenys sėkmingai perduoti. Ši informacija saugoma pagal 8 straipsnį perdavimo pagal
  šio
  straipsnio
  6 dalį
  tikslu.

3.
     
  Pagal Dublino reglamento 17 straipsnį atsakomybę prisiėmusi valstybė narė nurodo šį faktą, kiek tai susiję su svarbiais duomenimis, įrašomais į centrinę sistemą pagal šio reglamento 7 straipsnį, laikydamasi elektroninio ryšio su valdymo institucijos sukurta centrine sistema reikalavimų. Ši informacija saugoma pagal 8 straipsnį perdavimo pagal 6 straipsnio 6 dalį tikslu.

4.   Bet kurios valstybės narės perduotus pirštų atspaudų duomenis, kaip numatyta 7 straipsnio a punkte, centrinė sistema automatiškai lygina su kitų valstybių narių perduotais ir centrinėje sistemoje jau saugomais pirštų atspaudų duomenimis.

5.   Centrinė sistema valstybės narės prašymu užtikrina, kad šio straipsnio 4 dalyje nurodytas lyginimas apimtų ne tik kitų valstybių narių duomenis, bet ir tos valstybės narės anksčiau perduotus pirštų atspaudų duomenis.

6.   Centrinė sistema atitikties arba neigiamą lyginimo rezultatą automatiškai perduoda kilmės valstybei narei. Jei yra atitiktis, apie visus su ta atitiktimi susijusius duomenų rinkinius ji perduoda 7 straipsnio a
  –g
  punktuose nurodytus duomenis, jeigu būtina, kartu su 14 straipsnio 1 dalyje nurodyta žyme.

7 straipsnis

Duomenų įrašymas

Į centrinę sistemą įrašomi tik šie duomenys:

| a) | pirštų atspaudų duomenys; |
| --- | --- |

a)

pirštų atspaudų duomenys;

| b) | prašymo suteikti tarptautinę apsaugą kilmės valstybė narė, pateikimo vieta ir data; |
| --- | --- |

b)

prašymo suteikti tarptautinę apsaugą kilmės valstybė narė, pateikimo vieta ir data;

| c) | lytis; |
| --- | --- |

c)

lytis;

| d) | kilmės valstybės narės naudojamas referencinis numeris; |
| --- | --- |

d)

kilmės valstybės narės naudojamas referencinis numeris;

| e) | pirštų atspaudų paėmimo data; |
| --- | --- |

e)

pirštų atspaudų paėmimo data;

| f) | duomenų perdavimo centrinei sistemai data; |
| --- | --- |

f)

duomenų perdavimo centrinei sistemai data;

| g) | operatoriaus vartotojo tapatybė. |
| --- | --- |

g)

operatoriaus vartotojo tapatybė.

8 straipsnis

Duomenų saugojimas

Kiekvienas 7 straipsnyje nurodytas duomenų rinkinys centrinėje sistemoje saugomas dešimt metų nuo pirštų atspaudų paėmimo dienos.

Pasibaigus šiam laikotarpiui, centrinė sistema centrinėje sistemoje saugomus duomenis automatiškai ištrina.

9 straipsnis

Išankstinis duomenų ištrynimas

1.   Duomenys, susiję su asmeniu, įgijusiu bet kurios valstybės narės pilietybę
  arba kuriam išduotas valstybės narės ilgalaikis leidimas gyventi pagal Direktyvą 2003/109/EB,
  nepasibaigus šio reglamento 8 straipsnyje nurodytam laikotarpiui, centrinėje sistemoje ištrinami pagal 20 straipsnio 3 dalį, kai tik kilmės valstybė narė sužino, kad tas asmuo įgijo tokią pilietybę
  ar jam buvo išduotas toks leidimas
  .

2.   Centrinė sistema visoms kilmės valstybėms narėms praneša apie tai, kad kita kilmės valstybė narė
  dėl 1 dalyje nurodytos priežasties
  ištrynė duomenis, nustačiusi atitiktį duomenims, kuriuos
  jos
  perdavė apie asmenis, nurodytus 6 arba 10 straipsnyje.

III   SKYRIUS

TREČIŲJŲ ŠALIŲ PILIEČIAI ARBA ASMENYS BE PILIETYBĖS, SULAIKYTI DĖL NETEISĖTO IŠORĖS SIENOS KIRTIMO

10 straipsnis

Pirštų atspaudų duomenų rinkimas ir perdavimas

1.   Kiekviena valstybė narė, laikydamasi Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje ir Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijoje nustatytų apsaugos nuostatų,
  ne vėliau kaip per 48 valandas nuo sulaikymo
  paima kiekvieno ne jaunesnio kaip 14 metų amžiaus trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės, kuris kompetentingų kontrolės institucijų buvo sulaikytas dėl neteisėto tos valstybės narės sienos kirtimo jūra, sausuma ar oru iš trečiosios šalies ir kuris nebuvo grąžintas atgal į tą šalį, visų (rankų) pirštų atspaudus.

2.   Atitinkama valstybė narė centrinei sistemai ne vėliau kaip per
  24 valandas nuo trečiosios šalies piliečio ar asmens be pilietybės pirštų atspaudų paėmimo, kaip nurodyta 1 dalyje,
  perduoda šiuos su
  tuo
  asmeniu susijusius duomenis:

| a) | pirštų atspaudų duomenys; |
| --- | --- |

a)

pirštų atspaudų duomenys;

| b) | kilmės valstybė narė, sulaikymo vieta ir data; |
| --- | --- |

b)

kilmės valstybė narė, sulaikymo vieta ir data;

| c) | lytis; |
| --- | --- |

c)

lytis;

| d) | kilmės valstybės narės naudojamas referencinis numeris; |
| --- | --- |

d)

kilmės valstybės narės naudojamas referencinis numeris;

| e) | pirštų atspaudų paėmimo data; |
| --- | --- |

e)

pirštų atspaudų paėmimo data;

| f) | duomenų perdavimo centrinei sistemai data; |
| --- | --- |

f)

duomenų perdavimo centrinei sistemai data;

| g) | operatoriaus vartotojo tapatybė. |
| --- | --- |

g)

operatoriaus vartotojo tapatybė.

Išimties tvarka, tais atvejais, kai pirštų atspaudai yra labai, bet tik laikinai, sugadinti ir negalima pasinaudoti tinkamais pirštų atspaudų duomenimis, arba tais atvejais, kai reikia nustatyti karantino laikotarpį dėl labai pavojingos užkrečiamos ligos, 1 dalyje nurodytas 48 valandų laikotarpis, per kurį būtina paimti trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės pirštų atspaudus, gali būti pratęstas daugiausia iki trijų savaičių. Valstybės narės tinkamai pagrįstais ir įrodytais force majeure aplinkybių atvejais taip pat gali pratęsti 48 valandų laikotarpį tiek, kiek tos aplinkybės tęsiasi. Atitinkamai taikomas reikalaujamų duomenų perdavimo 24 valandų laikotarpis.

11 straipsnis

Duomenų įrašymas

1.   10 straipsnio 2 dalyje nurodyti duomenys įrašomi į centrinę sistemą.

Nepažeidžiant 5 straipsnio, pagal 10 straipsnio 2 dalį centrinei sistemai perduoti duomenys įrašomi tik tam, kad juos būtų galima lyginti su vėliau centrinei sistemai perduotais duomenimis apie prašymą suteikti tarptautinę apsaugą pateikusius asmenis.

Centrinė sistema pagal 10 straipsnio 2 dalį jai perduotų duomenų nelygina su jokiais anksčiau centrinėje sistemoje įrašytais duomenimis nei su centrinei sistemai pagal 10 straipsnio 2 dalį vėliau pateiktais duomenimis.

2.   Vėliau centrinei sistemai pateiktų duomenų apie prašymą suteikti tarptautinę apsaugą pateikusius asmenis lyginimui su šio straipsnio 1 dalyje nurodytais duomenimis taikomos 6 straipsnio 4 ir 6 dalyse nustatytos procedūros.

12 straipsnis

Duomenų saugojimas

1.   Kiekvienas duomenų rinkinys, susijęs su 10 straipsnio 1 dalyje nurodytu trečiosios šalies piliečiu arba asmeniu be pilietybės, saugomas centrinėje sistemoje vienerius metus nuo to trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės pirštų atspaudų paėmimo dienos. Pasibaigus šiam laikotarpiui, centrinė sistema centrinėje sistemoje saugomus duomenis automatiškai ištrina.

2.   Duomenys, susiję su 10 straipsnio 1 dalyje nurodytu trečiosios šalies piliečiu arba asmeniu be pilietybės, pagal
  20 straipsnio 3 dalį
  ištrinami iš centrinės sistemos,
  kai tik
  kilmės valstybė narė, dar nesibaigus šio straipsnio 1 dalyje minėtam ▐ laikotarpiui, sužino apie vieną iš šių aplinkybių:

| a) | ║ trečiosios šalies piliečiui arba asmeniui be pilietybės yra išduotas leidimas gyventi; |
| --- | --- |

a)

║ trečiosios šalies piliečiui arba asmeniui be pilietybės yra išduotas leidimas gyventi;

| b) | ║ trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės išvyko iš valstybių narių teritorijos; |
| --- | --- |

b)

║ trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės išvyko iš valstybių narių teritorijos;

| c) | ║ trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės įgijo kurios nors valstybės narės pilietybę. |
| --- | --- |

c)

║ trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės įgijo kurios nors valstybės narės pilietybę.

3.   Centrinė sistema praneša visoms kilmės valstybėms narėms apie tai, kad kita kilmės valstybė narė dėl šio straipsnio 2 dalies a
  arba
  b punktuose nurodytos priežasties
  ištrynė
  duomenis, nustačiusi atitiktį duomenims, kuriuos
  jos
  perdavė apie 10 straipsnyje nurodytus asmenis.

4.   Centrinė sistema praneša visoms kilmės valstybėms narėms apie tai, kad kita kilmės valstybė narė dėl šio straipsnio 2 dalies c punkte nurodytos priežasties
  ištrynė
  duomenis, nustačiusi atitiktį duomenims, kuriuos
  jos
  perdavė apie 6 arba 10 straipsnyje nurodytus asmenis.

IV   SKYRIUS

VALSTYBĖJE NARĖJE APTIKTI NETEISĖTAI ESANTYS TREČIŲJŲ ŠALIŲ PILIEČIAI ARBA ASMENYS BE PILIETYBĖS

13 straipsnis

Pirštų atspaudų duomenų lyginimas

1.   Kad patikrintų, ar jos teritorijoje aptiktas neteisėtai esantis trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės yra anksčiau pateikęs prašymą suteikti tarptautinę apsaugą kitoje valstybėje narėje, kiekviena valstybė narė gali centrinei sistemai perduoti bet kokius pirštų atspaudų duomenis, susijusius su bet kurio ne jaunesnio kaip 14 metų trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės pirštų atspaudais, kuriuos ji galėjo būti paėmusi, kartu su tos valstybės narės naudojamu referenciniu numeriu.

Paprastai pagrindas tikrinti, ar trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės yra anksčiau pateikęs prašymą suteikti tarptautinę apsaugą dar vienoje valstybėje narėje, yra tais atvejais, kai:

| a) | ║ trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės pareiškia, kad jis yra pateikęs prašymą suteikti tarptautinę apsaugą, bet nenurodo valstybės narės, kurioje tą prašymą pateikė; |
| --- | --- |

a)

║ trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės pareiškia, kad jis yra pateikęs prašymą suteikti tarptautinę apsaugą, bet nenurodo valstybės narės, kurioje tą prašymą pateikė;

| b) | ║ trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės nėra pateikęs prašymo suteikti tarptautinę apsaugą, bet prieštarauja jo grąžinimui į kilmės valstybę teigdamas, kad ten jam gresia pavojus; arba |
| --- | --- |

b)

║ trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės nėra pateikęs prašymo suteikti tarptautinę apsaugą, bet prieštarauja jo grąžinimui į kilmės valstybę teigdamas, kad ten jam gresia pavojus; arba

| c) | ║ trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės kitaip siekia, kad nebūtų išsiųstas, atsisakydamas bendradarbiauti nustatant jo tapatybę, visų pirma nepateikdamas jokių asmens dokumentų ar pateikdamas suklastotus dokumentus. |
| --- | --- |

c)

║ trečiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietybės kitaip siekia, kad nebūtų išsiųstas, atsisakydamas bendradarbiauti nustatant jo tapatybę, visų pirma nepateikdamas jokių asmens dokumentų ar pateikdamas suklastotus dokumentus.

2.   Tais atvejais, kai valstybės narės dalyvauja šio straipsnio 1 dalyje nurodytoje procedūroje, centrinei sistemai jos perduoda šio straipsnio 1 dalyje nurodytų trečiųjų šalių piliečių arba asmenų be pilietybės pirštų atspaudų duomenis, susijusius su visais pirštais arba bent su smiliais ir, jeigu jų nėra, tai ir su visais kitais pirštais.

3.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodyto trečiųjų šalių piliečio arba asmens be pilietybės pirštų atspaudų duomenys centrinei sistemai perduodami tik tam, kad jie būtų lyginami su kitų valstybių narių perduotais ir centrinėje sistemoje jau įrašytais prašymą suteikti tarptautinę apsaugą pateikusių asmenų pirštų atspaudų duomenimis.

Tokio trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės pirštų atspaudų duomenys neįrašomi į centrinę sistemą ir nelyginami su centrinei sistemai pagal 10 straipsnio 2 dalį perduotais duomenimis.

4.   Pagal šį straipsnį perduotų pirštų atspaudų duomenų lyginimui su centrinėje sistemoje jau saugomais kitų valstybių narių perduotais prašymą suteikti tarptautinę apsaugą pateikusių asmenų pirštų atspaudų duomenimis taikomos 6 straipsnio 4 ir 6 dalyse nustatytos procedūros.

V   SKYRIUS

ASMENYS, KURIEMS SUTEIKTA TARPTAUTINĖ APSAUGA

14 straipsnis

Duomenų žymėjimas

1.   Kilmės valstybė narė, suteikusi tarptautinę apsaugą prašymą ją suteikti pateikusiam asmeniui, kurio duomenys anksčiau buvo įrašyti į centrinę sistemą pagal
  7 straipsnį
  , pažymi atitinkamus duomenis laikydamasi elektroninio ryšio su valdymo institucijos sukurta centrine sistema reikalavimų. Ši žymė centrinėje sistemoje saugoma pagal 8 straipsnį perdavimo pagal 6 straipsnio 6 dalį tikslu.

2.   Kilmės valstybė narė panaikina duomenų, susijusių su trečiosios šalies piliečiu arba asmeniu be pilietybės, kurio duomenys anksčiau buvo pažymėti pagal šio straipsnio 1 dalį, žymę, jeigu jo statusas panaikinamas, nebegalioja arba atsisakoma jį pratęsti pagal Direktyvos 2004/83/EB 14 arba 19 straipsnį
  arba jeigu jis praranda pabėgėlio statusą arba teisę gauti papildomą apsaugą pagal šios direktyvos 11 ir 16 straipsnius.

VI   SKYRIUS

DUOMENŲ NAUDOJIMAS, DUOMENŲ APSAUGA IR ATSAKOMYBĖ

15 straipsnis

Atsakomybė už duomenų naudojimą

1.   Kilmės valstybė narė atsako už tai, kad būtų užtikrinta, jog:

| a) | pirštų atspaudai būtų imami teisėtai; |
| --- | --- |

a)

pirštų atspaudai būtų imami teisėtai;

| b) | pirštų atspaudų duomenys ir kiti duomenys, nurodyti 7 straipsnyje, 10 straipsnio 2 dalyje ir 13 straipsnio 2 dalyje, būtų teisėtai perduodami centrinei sistemai; |
| --- | --- |

b)

pirštų atspaudų duomenys ir kiti duomenys, nurodyti 7 straipsnyje, 10 straipsnio 2 dalyje ir 13 straipsnio 2 dalyje, būtų teisėtai perduodami centrinei sistemai;

| c) | centrinei sistemai perduodami duomenys būtų tikslūs ir atnaujinti; |
| --- | --- |

c)

centrinei sistemai perduodami duomenys būtų tikslūs ir atnaujinti;

| d) | nedarant poveikio Komisijos pareigoms, duomenys centrinėje sistemoje būtų teisėtai įrašomi, saugomi, taisomi ir trinami; |
| --- | --- |

d)

nedarant poveikio Komisijos pareigoms, duomenys centrinėje sistemoje būtų teisėtai įrašomi, saugomi, taisomi ir trinami;

| e) | centrinės sistemos perduoti pirštų atspaudų duomenų lyginimo rezultatai būtų teisėtai naudojami. |
| --- | --- |

e)

centrinės sistemos perduoti pirštų atspaudų duomenų lyginimo rezultatai būtų teisėtai naudojami.

2.   Pagal 19 straipsnį kilmės valstybė narė užtikrina šio straipsnio 1 dalyje nurodytų duomenų saugumą prieš perduodama ir perduodama juos centrinei sistemai, taip pat iš centrinės sistemos savo gaunamų duomenų saugumą.

3.   Kilmės valstybė narė atsako už galutinį duomenų identifikavimą pagal 17 straipsnio 4 dalį.

4.   Komisija užtikrina, kad centrinė sistema būtų valdoma pagal šio reglamento nuostatas. Visų pirma, Komisija:

| a) | patvirtina priemones, užtikrinančias, kad su centrine sistema dirbantys asmenys joje įrašytus duomenis naudotų tik pagal Eurodac sistemos paskirtį, nustatytą 1 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

a)

patvirtina priemones, užtikrinančias, kad su centrine sistema dirbantys asmenys joje įrašytus duomenis naudotų tik pagal Eurodac sistemos paskirtį, nustatytą 1 straipsnio 1 dalyje;

| b) | imasi būtinų priemonių, kad užtikrintų centrinės sistemos saugumą pagal 19 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

imasi būtinų priemonių, kad užtikrintų centrinės sistemos saugumą pagal 19 straipsnį;

| c) | užtikrina, kad tik leidimą dirbti su centrine sistema turintys asmenys galėtų prie jos prieiti, neatmetant Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno įgaliojimų. |
| --- | --- |

c)

užtikrina, kad tik leidimą dirbti su centrine sistema turintys asmenys galėtų prie jos prieiti, neatmetant Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno įgaliojimų.

Komisija Europos Parlamentą ir Tarybą informuoja apie priemones, kurių ji imasi pagal šio straipsnio pirmąją pastraipą.

16 straipsnis

Perdavimas

1.   Pirštų atspaudai yra skaitmeniniu būdu apdorojami ir perduodami I priede nurodytu duomenų formatu. Kad centrinė sistema veiktų efektyviai, valdymo institucija nustato techninius reikalavimus, pagal kuriuos valstybės narės duomenų formatą perduoda į centrinę sistemą ir atvirkščiai. Valdymo institucija užtikrina, kad valstybių narių perduotus pirštų atspaudų duomenis būtų galima lyginti kompiuterizuota pirštų atspaudų atpažinimo sistema.

2.   Valstybės narės 7 straipsnyje, 10 straipsnio 2 dalyje ir 13 straipsnio 2 dalyje nurodytus duomenis perduoda elektroniniu būdu. 7 straipsnyje ir 10 straipsnio 2 dalyje nurodyti duomenys automatiškai įrašomi centrinėje sistemoje. Kad centrinė sistema veiktų efektyviai, valdymo institucija nustato techninius reikalavimus, užtikrinančius, kad duomenys elektroniniu būdu galėtų būti tinkamai perduoti iš valstybių narių į centrinę sistemą ir atvirkščiai.

3.   7 straipsnio d punkte
  ,
  10 straipsnio 2 dalies d punkte
  ir 13 straipsnio 1 dalyje
  minėtas referencinis numeris turi leisti tiksliai susieti duomenis su vienu konkrečiu asmeniu ir su tuos duomenis
  perdavusia
  valstybe nare. Be to, jis turi teikti galimybę sužinoti, ar tokie duomenys yra susiję su 6 straipsnyje, 10 straipsnyje arba 13 straipsnyje nurodytu asmeniu.

4.   Referencinis numeris prasideda atpažinimo raide arba raidėmis, pagal kurias laikantis I priede nurodytos normos ║ nustatoma duomenis perduodanti valstybė narė. Po atpažinimo raidės ar raidžių eina asmens kategoriją žymintis skaitmuo. „1” žymi duomenis, susijusius su 6 straipsnyje nurodytais asmenimis, „2” su 10 straipsnyje nurodytais asmenimis ir „3” su 13 straipsnyje nurodytais asmenimis.

5.   Valdymo institucija nustato technines procedūras, būtinas, kad valstybės narės galėtų užtikrinti, kad centrinė sistema gautų tiksliai apibrėžtus duomenis.

6.   Centrinė sistema kuo skubiau patvirtina perduotų duomenų gavimą. Tuo tikslu valdymo institucija nustato techninius reikalavimus, užtikrinančius, jog paprašius valstybės narės gautų gavimo patvirtinimo kvitą.

17 straipsnis

Lyginimas ir rezultatų perdavimas

1.   Valstybės narės užtikrina tinkamos kokybės pirštų atspaudų duomenų perdavimą, kad juos būtų galima lyginti kompiuterizuota pirštų atspaudų atpažinimo sistema. Kad centrinės sistemos lyginimo rezultatai būtų labai tikslūs, valdymo institucija apibrėžia atitinkamą perduodamų pirštų atspaudų duomenų kokybę. Centrinė sistema kuo skubiau patikrina perduotų pirštų atspaudų duomenų kokybę. Jei pirštų atspaudų duomenys netinkami lyginti naudojant kompiuterizuotą pirštų atspaudų atpažinimo sistemą, centrinė sistema prašo valstybę narę perduoti tinkamos kokybės pirštų atspaudų duomenis.

2.   Centrinė sistema atlieka palyginimus tokia seka, kokia gauna prašymus. Kiekvienas prašymas turi būti išnagrinėtas per 24 valandas. ▐ Valstybė narė dėl priežasčių, susijusių su nacionalinės teisės aktais, gali prašyti, kad palyginimai būtų atlikti ypatingos skubos tvarka per vieną valandą. Jei to negalima padaryti dėl aplinkybių, nepriklausančių nuo valdymo institucijos, centrinė sistema prašymą nagrinėja pirmenybės tvarka, kai tik išnyksta šios trukdančios aplinkybės. Tokiais atvejais, kad centrinės sistemos veikla būtų efektyvi, valdymo institucija nustato kriterijus, užtikrinančius prašymų nagrinėjimo pirmenybės tvarką.

3.   Kad centrinės sistemos veikla būtų efektyvi, valdymo institucija nustato taikomą gautų duomenų tvarkymo ir lyginimo rezultatų perdavimo tvarką.

4.   Lyginimo rezultatus nedelsdama tikrina kilmės valstybė narė. Galutinį identifikavimą atlieka kilmės valstybė narė bendradarbiaudama su atitinkamomis valstybėmis narėmis pagal Dublino reglamento 33 straipsnį.

Iš centrinės sistemos gauta informacija, susijusi su kitais nepatikimais pripažintais duomenimis, ištrinama ▐ kai tik nustatomas tų duomenų nepatikimumas.

5.   Po galutinio identifikavimo pagal šio straipsnio 4 dalį paaiškėjus, kad iš centrinės sistemos gauto palyginimo rezultatai yra netikslūs, valstybės narės apie tai praneša Komisijai
  ,
  valdymo institucijai
  ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui
  .

▐

18 straipsnis

Valstybių narių ir centrinės sistemos ryšio palaikymas

Duomenys iš valstybių narių į centrinę sistemą ir atvirkščiai ║ perduodami naudojantis ryšių infrastruktūra, kurią turi suteikti valdymo institucija. Kad centrinės sistemos veikla būtų efektyvi, valdymo institucija nustato naudojimuisi ryšių infrastruktūra reikalingas technines procedūras.

19 straipsnis

Duomenų saugumas

1.   
  Kilmės
  valstybė narė užtikrina duomenų saugumą prieš perdavimą ir perdavimo centrinei sistemai metu. Kiekviena valstybė narė užtikrina iš centrinės sistemos gaunamų duomenų saugumą.

2.   Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių, įskaitant apsaugos planą, skirtų nacionalinei sistemai, siekdama:

| a) | fiziškai apsaugoti duomenis, be kita ko, sudarydama nenumatytų atvejų planus, skirtus ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugai; |
| --- | --- |

a)

fiziškai apsaugoti duomenis, be kita ko, sudarydama nenumatytų atvejų planus, skirtus ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugai;

| b) | neleisti leidimo neturintiems asmenims naudotis nacionaliniais įrenginiais, kuriuose valstybė narė atlieka operacijas pagal Eurodac sistemos paskirtį (tikrinimas prie įėjimo į įrenginį); |
| --- | --- |

b)

neleisti leidimo neturintiems asmenims naudotis nacionaliniais įrenginiais, kuriuose valstybė narė atlieka operacijas pagal Eurodac sistemos paskirtį (tikrinimas prie įėjimo į įrenginį);

| c) | užkirsti kelią duomenų laikmenų nuskaitymui, kopijavimui, keitimui arba ištrynimui be leidimo (duomenų laikmenų kontrolė); |
| --- | --- |

c)

užkirsti kelią duomenų laikmenų nuskaitymui, kopijavimui, keitimui arba ištrynimui be leidimo (duomenų laikmenų kontrolė);

| d) | užkirsti kelią duomenų įvedimui ir neleistinam saugomų asmens duomenų tikrinimui, keitimui arba ištrynimui be leidimo (saugojimo kontrolė); |
| --- | --- |

d)

užkirsti kelią duomenų įvedimui ir neleistinam saugomų asmens duomenų tikrinimui, keitimui arba ištrynimui be leidimo (saugojimo kontrolė);

| e) | užkirsti kelią Eurodac duomenų tvarkymui ir bet kokiam neleistinam Eurodac tvarkomų duomenų keitimui arba naikinimui be leidimo (duomenų įvedimo kontrolė); |
| --- | --- |

e)

užkirsti kelią Eurodac duomenų tvarkymui ir bet kokiam neleistinam Eurodac tvarkomų duomenų keitimui arba naikinimui be leidimo (duomenų įvedimo kontrolė);

| f) | užtikrinti, jog asmenims, kuriems suteiktas prieigos prie Eurodac leidimas, būtų leista naudotis tik tais duomenimis, kuriuos apima jų prieigos leidimas, nurodant asmeninę vienintelę vartotojo tapatybę ir tik konfidencialius prieigos būdus (prieigos prie duomenų kontrolė); |
| --- | --- |

f)

užtikrinti, jog asmenims, kuriems suteiktas prieigos prie Eurodac leidimas, būtų leista naudotis tik tais duomenimis, kuriuos apima jų prieigos leidimas, nurodant asmeninę vienintelę vartotojo tapatybę ir tik konfidencialius prieigos būdus (prieigos prie duomenų kontrolė);

| g) | užtikrinti, kad visos institucijos, turinčios prieigos prie Eurodac teisę, sukurtų aprašus, kuriuose būtų nurodytos asmenų, turinčių prieigos teisę, teisę įvesti, atnaujinti, naikinti duomenis ir jų ieškoti, funkcijos bei pareigos, ir pareikalavus nedelsdamos pateiktų šiuos aprašus 24 straipsnyje nurodytoms nacionalinėms priežiūros institucijoms (personalo aprašai); |
| --- | --- |

g)

užtikrinti, kad visos institucijos, turinčios prieigos prie Eurodac teisę, sukurtų aprašus, kuriuose būtų nurodytos asmenų, turinčių prieigos teisę, teisę įvesti, atnaujinti, naikinti duomenis ir jų ieškoti, funkcijos bei pareigos, ir pareikalavus nedelsdamos pateiktų šiuos aprašus 24 straipsnyje nurodytoms nacionalinėms priežiūros institucijoms (personalo aprašai);

| h) | užtikrinti galimybę patikrinti ir nustatyti, kurioms institucijoms asmens duomenys gali būti perduodami naudojant duomenų perdavimo įrangą (perdavimo kontrolė); |
| --- | --- |

h)

užtikrinti galimybę patikrinti ir nustatyti, kurioms institucijoms asmens duomenys gali būti perduodami naudojant duomenų perdavimo įrangą (perdavimo kontrolė);

| i) | užtikrinti, kad būtų galima patikrinti ir nustatyti, kas, kada, kokiu tikslu ir kokius duomenis tvarkė Eurodac (duomenų įrašymo kontrolė); |
| --- | --- |

i)

užtikrinti, kad būtų galima patikrinti ir nustatyti, kas, kada, kokiu tikslu ir kokius duomenis tvarkė Eurodac (duomenų įrašymo kontrolė);

| j) | užkirsti kelią asmens duomenų skaitymui, kopijavimui, keitimui arba naikinimui be leidimo, tuo metu kai jie perduodami į Eurodac ar iš jos arba pervežant duomenų laikmenas, visų pirma naudojant tinkamus šifravimo metodus (pervežimo kontrolė); |
| --- | --- |

j)

užkirsti kelią asmens duomenų skaitymui, kopijavimui, keitimui arba naikinimui be leidimo, tuo metu kai jie perduodami į Eurodac ar iš jos arba pervežant duomenų laikmenas, visų pirma naudojant tinkamus šifravimo metodus (pervežimo kontrolė);

| k) | stebėti šioje dalyje nurodytų saugumo priemonių veiksmingumą ir imtis būtinų su vidaus stebėsena susijusių organizacinių priemonių, siekiant užtikrinti šio reglamento reikalavimų laikymąsi (savikontrolė). |
| --- | --- |

k)

stebėti šioje dalyje nurodytų saugumo priemonių veiksmingumą ir imtis būtinų su vidaus stebėsena susijusių organizacinių priemonių, siekiant užtikrinti šio reglamento reikalavimų laikymąsi (savikontrolė).

3.
     
  Visos Eurodac sistemoje dalyvaujančios institucijos neleidžia naudotis sistemoje Eurodac įrašytais duomenimis ar jų perduoti leidimo neturinčios trečiosios šalies institucijoms, ypač asmenų, kuriems taikomas šis reglamentas, kilmės valstybei.

4.   Valdymo institucija imasi priemonių, kurių reikia šio straipsnio 2 dalyje nustatytiems su Eurodac veikla susijusiems tikslams pasiekti, įskaitant saugumo plano patvirtinimą.

5.
     
  Valdymo institucija nustato bendruosius reikalavimus, kuriuos turi įvykdyti asmenys, siekiantys gauti prieigos prie Eurodac leidimą.

20 straipsnis

Prieiga prie Eurodac sistemoje įrašytų duomenų, jų taisymas arba ištrynimas

1.   Kilmės valstybė narė turi prieigą prie duomenų, kuriuos ji yra perdavusi ir kurie yra įrašyti į centrinę sistemą pagal šio reglamento nuostatas.

Nė viena valstybė narė negali nei atlikti paieškų kitos valstybės narės perduotuose duomenyse, nei gauti tokių duomenų, išskyrus duomenų, atsiradusių dėl 6 straipsnio 6 dalyje nurodyto lyginimo.

2.   Valstybių narių valdžios institucijos, kurioms pagal šio straipsnio 1 dalį centrinėje sistemoje įrašyti duomenys yra prieinami, yra siekiant įgyvendinti 1 straipsnio 1 dalį kiekvienos valstybės narės paskirtos valdžios institucijos. Atliekant šį paskyrimą nurodomas konkretus padalinys, atsakingas už užduočių, susijusių su šio reglamento taikymu, vykdymą. Kiekviena valstybė narė nedelsdama perduoda Komisijai ir valdymo institucijai šių institucijų sąrašą ir praneša apie jo pakeitimus
  ; pakeitimų atveju – ne vėliau kaip per 30 dienų nuo sąrašo pakeitimo.
  Valdymo institucija konsoliduotą sąrašą skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jeigu sąrašas keičiamas, valdymo institucija kartą per metus skelbia atnaujintą konsoliduotą sąrašą.

3.   Tik kilmės valstybė narė turi teisę keisti centrinei sistemai ║ perduotus duomenis, tokius duomenis taisydama ar papildydama, arba juos ištrinti nedarydama poveikio ištrynimui, atliekamam pagal 8 straipsnį arba 12 straipsnio 1 dalį.

4.   Jei kuri nors valstybė narė ar valdymo institucija turi įrodymų, kad centrinėje sistemoje įrašyti duomenys yra faktiškai netikslūs, ji kuo skubiau praneša tai kilmės valstybei narei.

Jei kuri nors valstybė narė turi įrodymų, kad duomenys į centrinę sistemą buvo įrašyti prieštaraujant šiam reglamentui, ji kuo skubiau praneša Komisijai ir kilmės valstybei narei. Ši atitinkamus duomenis patikrina ir prireikus nedelsdama juos pataiso arba ištrina.

5.   Valdymo institucija centrinėje sistemoje įrašytų duomenų neperduoda ir neleidžia gauti jokios trečiosios šalies valdžios institucijoms, jeigu to daryti nebuvo konkrečiai įgaliota remiantis Bendrijos susitarimu dėl valstybės, atsakingos už prašymo suteikti tarptautinę apsaugą nagrinėjimą, nustatymo kriterijų ir mechanizmų.

21 straipsnis

Registracija

1.   Valdymo institucija registruoja visas centrinėje sistemoje atliekamas duomenų tvarkymo operacijas. Registravimo įrašuose nurodomas prieigos tikslas, data ir laikas, perduoti duomenys, užklausai naudoti duomenys bei duomenis įvedančio ar duomenų ieškančio padalinio pavadinimas ir atsakingi asmenys.

2.   Tokie įrašai gali būti naudojami tik duomenų apsaugai prižiūrint duomenų tvarkymo leistinumą, taip pat siekiant užtikrinti duomenų saugumą pagal 19 straipsnį. Įrašai turi būti tinkamomis priemonėmis saugomi, kad nebūtų naudojami be leidimo ir po vienerių metų ║, praėjus 8 straipsnyje ir 12 straipsnio 1 dalyje nurodytam saugojimo laikotarpiui, ištrinami, jei jie yra nereikalingi jau prasidėjusioms priežiūros procedūroms.

3.   Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių, skirtų nacionalinei sistemai, siekdama šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų tikslų. Be to, kiekviena valstybė narė saugo įrašus apie darbuotojus, kuriems suteiktas tinkamas leidimas įvesti duomenis arba vykdyti jų paiešką.

22 straipsnis

Atsakomybė

1.   Kiekvienas asmuo arba kiekviena valstybė narė, patyrę žalą dėl neteisėtos duomenų tvarkymo operacijos ar kokio nors veiksmo, nesuderinamo su šiame reglamente nustatytomis nuostatomis, turi teisę iš valstybės narės, atsakingos už tą padarytą žalą, gauti kompensaciją. Ta valstybė narė iš dalies arba visiškai atleidžiama nuo atsakomybės, jei įrodo, kad neatsako už įvykį, dėl kurio kilo ta žala.

2.   Jei dėl to, kad valstybė narė nesilaiko ║ pareigų pagal šį reglamentą, padaroma žala centrinei sistemai, ta valstybė narė laikoma atsakinga už tą žalą, nebent valdymo institucija arba kita valstybė narė nesiėmė pagrįstų priemonių, kad neleistų kilti tai žalai arba kuo labiau sumažintų jos poveikį, ir tiek, kiek tai nebuvo padaryta.

3.   Reikalavimus valstybei narei atlyginti šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytą žalą reglamentuoja valstybės narės atsakovės nacionalinės teisės nuostatos.

23 straipsnis

Duomenų subjekto teisės

1.   Asmenį, kuriam taikomas šis reglamentas, kilmės valstybė narė raštu, ar prireikus žodžiu, jam
  suprantama ar,
  kaip pagrįstai
  preziumuojama
  , suprantama kalba informuoja apie:

| a) | asmens, imančio pirštų atspaudus, ir jo atstovo, jei toks yra, tapatybę; |
| --- | --- |

a)

asmens, imančio pirštų atspaudus, ir jo atstovo, jei toks yra, tapatybę;

| b) | tikslą, kuriam jo duomenys bus tvarkomi Eurodac sistemoje, įskaitant Dublino reglamento tikslų aprašymą pagal to reglamento 4 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

tikslą, kuriam jo duomenys bus tvarkomi Eurodac sistemoje, įskaitant Dublino reglamento tikslų aprašymą pagal to reglamento 4 straipsnį;

| c) | duomenų gavėjus; |
| --- | --- |

c)

duomenų gavėjus;

| d) | jei tai asmuo, kuriam taikomas 6 straipsnis arba 10 straipsnis, – pareigą imti jo pirštų atspaudus; |
| --- | --- |

d)

jei tai asmuo, kuriam taikomas 6 straipsnis arba 10 straipsnis, – pareigą imti jo pirštų atspaudus;

| e) | teisę susipažinti su duomenimis, susijusiais su
  juo
  , teisę prašyti, kad su juo susiję netikslūs duomenys ▐ būtų ištaisyti arba neteisėtai tvarkomi su juo susiję duomenys ▐būtų
  ištrinti
  ,
  o taip pat susipažinti su ▐ naudojimosi šiomis teisėmis procedūromis,
  įskaitant
  asmens
  ,
  imančio pirštų atspaudus,
  ir
  24 straipsnyje
  nurodytų nacionalinių priežiūros institucijų, kurios nagrinėja paraiškas dėl asmens duomenų apsaugos, kontaktinius duomenis. |
| --- | --- |

e)

teisę susipažinti su duomenimis, susijusiais su
  juo
  , teisę prašyti, kad su juo susiję netikslūs duomenys ▐ būtų ištaisyti arba neteisėtai tvarkomi su juo susiję duomenys ▐būtų
  ištrinti
  ,
  o taip pat susipažinti su ▐ naudojimosi šiomis teisėmis procedūromis,
  įskaitant
  asmens
  ,
  imančio pirštų atspaudus,
  ir
  24 straipsnyje
  nurodytų nacionalinių priežiūros institucijų, kurios nagrinėja paraiškas dėl asmens duomenų apsaugos, kontaktinius duomenis.

Asmeniui, kuriam taikomas 6 arba 10 straipsnis, pirmoje pastraipoje nurodyta informacija teikiama, kai imami jo pirštų atspaudai.

Asmeniui, kuriam taikomas 13 straipsnis, pirmoje pastraipoje nurodyta informacija teikiama ne vėliau, negu su tuo asmeniu susiję duomenys perduodami centrinei sistemai. Ši pareiga netaikoma tais atvejais, kai teikti tokią informaciją yra neįmanoma arba kai tam reikalinga neproporcingai daug pastangų.

Jeigu
  asmuo, kuriam taikomas šis reglamentas
  , yra nepilnametis, valstybė narė teikia informaciją tinkamai atsižvelgdama į jo amžių.

2.   Kiekvienoje valstybėje narėje kiekvienas duomenų subjektas pagal tos valstybės narės įstatymus, kitus teisės aktus ir procedūras gali naudotis Direktyvos 95/46/EB 12 straipsnyje nustatytomis teisėmis.

Nedarant poveikio pareigai teikti kitą informaciją pagal Direktyvos 95/46/EB 12 straipsnio a punktą, duomenų subjektas turi teisę gauti informacinį pranešimą apie su juo susijusius duomenis, įrašytus centrinėje sistemoje, ir apie valstybę narę, perdavusią juos centrinei sistemai. Tokią galimybę susipažinti su duomenimis gali suteikti tik valstybė narė.

3.   Kiekvienoje valstybėje narėje kiekvienas asmuo gali reikalauti, kad iš tikrųjų neteisingi duomenys būtų pataisyti arba kad neteisėtai įrašyti duomenys būtų ištrinti. Pernelyg nedelsdama duomenis ištaiso ir ištrina juos perdavusi valstybė narė, laikydamasi ║ įstatymų, kitų teisės aktų ir procedūrų.

4.   Jei taisymo ir trynimo teisėmis naudojamasi ne duomenis perdavusioje valstybėje narėje, tos valstybės narės valdžios institucijos susisiekia su atitinkamos valstybės narės ar atitinkamų valstybių narių, pateikusių duomenis, valdžios institucijomis, kad ši valstybė ar šios valstybės galėtų patikrinti duomenų tikslumą bei jų perdavimo ir įrašymo į centrinę sistemą teisėtumą.

5.   Jei pasirodo, kad centrinėje sistemoje įrašyti duomenys iš tikrųjų yra netikslūs arba buvo įrašyti neteisėtai, tuos duomenis perdavusi valstybė narė juos ištaiso arba ištrina pagal 20 straipsnio 3 dalį. Pernelyg nedelsdama ta valstybė narė duomenų subjektui raštu patvirtina, kad ėmėsi veiksmų su juo susijusiems duomenims ištaisyti ar ištrinti.

6.   Jei duomenis perdavusi valstybė narė nesutinka, kad centrinėje sistemoje įrašyti duomenys iš tikrųjų yra netikslūs arba buvo įrašyti neteisėtai, pernelyg nedelsdama duomenų subjektui raštu paaiškina, kodėl nesiruošia tų duomenų ištaisyti ar ištrinti.

Ta valstybė narė duomenų subjektui taip pat pateikia informaciją, paaiškinančią, kokių priemonių jis gali imtis, jei nesutinka su pateiktu paaiškinimu. Taip pat pateikiama informacija apie tai, kaip pareikšti ieškinį arba – atitinkamais atvejais – pateikti skundą tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms ar teismams, ir apie finansinę ar kitą pagalbą, kurią galima gauti pagal tos valstybės narės įstatymus, kitus teisės aktus ir procedūras.

7.   Remiantis šio straipsnio 2 ir 3 dalimis kiekviename reikalavime atlyginti žalą pateikiami visi duomenys, būtini duomenų subjektui identifikuoti, įskaitant pirštų atspaudus. Tokie duomenys naudojami tik tam, kad būtų leista naudotis šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytomis teisėmis, o paskui nedelsiant sunaikinami.

8.   Valstybių narių kompetentingos institucijos aktyviai bendradarbiauja siekdamos skubiai įgyvendinti šio straipsnio 3, 4 ir 5 dalyse nustatytas teises.

9.   Kai tik asmuo prašo su juo susijusių duomenų pagal šio straipsnio
  2 dalį
  , kompetentinga institucija raštiško dokumento pavidalu įregistruoja informaciją apie tokį prašymą ir pareikalavus nedelsdama šį dokumentą pateikia
  24 straipsnyje
  nurodytoms nacionalinėms priežiūros institucijoms.

10.   Kiekvienoje valstybėje narėje nacionalinė priežiūros institucija padeda duomenų subjektui pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnio 4 dalį naudotis savo teisėmis.

11.   Duomenis perdavusios valstybės narės nacionalinė priežiūros institucija ir valstybės narės, kurioje yra duomenų subjektas, nacionalinė priežiūros institucija padeda ir paprašytos jam pataria, kaip pasinaudoti teise ištaisyti ar ištrinti duomenis. Šiuo tikslu abi nacionalinės priežiūros institucijos tarpusavyje bendradarbiauja. Tokios pagalbos prašymai gali būti pateikiami valstybės narės, kurioje yra duomenų subjektas, nacionalinei priežiūros institucijai, kuri tuos prašymus perduoda duomenis perdavusios valstybės narės institucijai.

12.   Kiekvienoje valstybėje narėje kiekvienas asmuo gali pagal tos valstybės narės įstatymus, kitus teisės aktus ir procedūras pareikšti ieškinį arba – atitinkamais atvejais – pateikti skundą kompetentingoms tos valstybės narės institucijoms ar teismams, jei jam neleidžiama naudotis šio straipsnio 2 dalyje nustatyta prieigos teise.

13.   Kiekvienas asmuo pagal duomenis perdavusios valstybės narės įstatymus, kitus teisės aktus ir procedūras gali pareikšti ieškinį arba – atitinkamais atvejais – pateikti skundą tos valstybės kompetentingoms institucijoms arba teismams dėl centrinėje sistemoje įrašytų su juo susijusių duomenų, kad pasinaudotų savo teisėmis pagal šio straipsnio 3 dalį. Nacionalinės priežiūros institucijos pareiga pagal šio straipsnio 11 dalį padėti ir paprašytai patarti duomenų subjektui išlieka per visą ieškinio ar skundo nagrinėjimo procedūrą.

24 straipsnis

Nacionalinės priežiūros institucijos vykdoma priežiūra

1.   Kiekviena valstybė narė nustato, kad pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnio 1 dalį paskirta nacionalinė priežiūros institucija ar institucijos pagal ║ atitinkamą nacionalinę teisę nepriklausomai prižiūri, ar atitinkama valstybė narė teisėtai pagal šį reglamentą tvarko ir perduoda asmens duomenis centrinei sistemai.

2.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad nacionalinė priežiūros institucija ar institucijos turėtų galimybę gauti asmenų, turinčių pakankamai žinių apie pirštų atspaudų duomenis, konsultaciją.

25 straipsnis

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno vykdoma priežiūra

1.   Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas prižiūri, kad valdymo institucijos asmens duomenų tvarkymo veikla būtų vykdoma pagal šį reglamentą. Atitinkamos pareigos ir įgaliojimai nurodyti Reglamento (EB) Nr. 45/2001 46 ir 47 straipsniuose.
  Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas gali paprašyti valdymo institucijos bet kokios informacijos, kuri jam būtina atlikti pagal šį reglamentą pavestas funkcijas.

2.   Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas užtikrina, kad ne rečiau kaip kas ketverius metus pagal tarptautinius audito standartus būtų atliekamas valdymo institucijos asmens duomenų tvarkymo veiklos auditas. Tokio audito ataskaita siunčiama Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, valdymo institucijai ║ ir nacionalinėms priežiūros institucijoms. Prieš patvirtinant ataskaitą, valdymo institucijai suteikiama galimybė pateikti pastabas.

26 straipsnis

Nacionalinių priežiūros institucijų ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno bendradarbiavimas

1.   Nacionalinės priežiūros institucijos ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas neviršydami įgaliojimų aktyviai bendradarbiauja vykdydami ║ pareigas ir užtikrina suderintą Eurodac priežiūrą.

2.   Pagal savo kompetenciją jie keičiasi atitinkama informacija, padeda vieni kitiems atlikti auditą ir patikrinimus, nagrinėja šio reglamento aiškinimo ar taikymo sunkumus, analizuoja problemas, susijusias su nepriklausoma priežiūra ar naudojimusi duomenų subjekto teisėmis, rengia suderintus pasiūlymus dėl problemų bendrų sprendimų ir prireikus didina informuotumą apie su duomenų apsauga susijusias teises.

3.   Tuo tikslu nacionalinės priežiūros institucijos ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas rengia posėdžius ne rečiau kaip du kartus per metus. Šių posėdžių išlaidas padengia ir susijusias paslaugas teikia Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas. Pirmame posėdyje patvirtinamos darbo tvarkos taisyklės. Tolesni darbo metodai nustatomi bendrai, atsižvelgiant į poreikį. Kas dvejus metus Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir valdymo institucijai siunčiama bendra veiklos ataskaita.

VII   SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

27 straipsnis

Išlaidos

1.   Su centrinės sistemos ir ryšių infrastruktūros įsteigimu ir veikla susijusios išlaidos padengiamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto.

2.   Nacionalinių padalinių išlaidas ir dėl jų prijungimo prie centrinės sistemos patirtas išlaidas padengia kiekviena valstybė narė.

28 straipsnis

Metinė ataskaita: stebėjimas ir vertinimas

1.   Valdymo institucija Europos Parlamentui ir Tarybai teikia centrinės sistemos veiklos metinę ataskaitą. Metinėje ataskaitoje pagal iš anksto šio straipsnio 2 dalyje nurodytiems tikslams nustatytus kiekybinius rodiklius pateikiama informacija apie Eurodac sistemos valdymą ir veiklos rezultatus.

2.   Valdymo institucija užtikrina, kad veiktų centrinės sistemos funkcionavimo priežiūros pagal siekiamus veiklos rezultatų, rentabilumo ir paslaugos kokybės rodiklius procedūros.

3.   Techninio aptarnavimo, ataskaitų ir statistinės informacijos teikimo tikslais valdymo institucijai suteikiama prieiga prie būtinos informacijos, susijusios su centrinėje sistemoje atliekamomis duomenų tvarkymo operacijomis.

4.   Kas dvejus metus valdymo institucija Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai pateikia centrinės sistemos techninio funkcionavimo, įskaitant jos saugumo, ataskaitą.

5.   Praėjus trejiems metams nuo šio reglamento taikymo pradžios, kaip nustatyta 33 straipsnio 2 dalyje, o paskui – kas ketveri metai, Komisija rengia bendrą sistemos Eurodac vertinimą, kuriame pasiekti rezultatai lyginami su nustatytais tikslais, šio reglamento taikymu centrinės sistemos atžvilgiu, centrinės sistemos saugumu ir vertinamas tolesnis pamatinių nuostatų galiojimas bei išvadų reikšmė būsimai veiklai. Komisija pateikia vertinimų ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Valstybės narės pateikia valdymo institucijai ir Komisijai informaciją, reikalingą šio straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodytoms ataskaitoms parengti.

7.   Valdymo institucija pateikia Komisijai informaciją, reikalingą šio straipsnio 5 dalyje nurodytam bendram vertinimui parengti.

29 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad už centrinėje sistemoje įrašytų duomenų naudojimą, prieštaraujantį 1 straipsnio 1 dalyje nustatytai Eurodac sistemos paskirčiai, būtų taikomos sankcijos, įskaitant nacionalinės teisės aktuose nustatytas veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias administracines ir (arba) baudžiamąsias sankcijas.

30 straipsnis

Teritorinio taikymo sritis

Šio reglamento nuostatos netaikomos jokiai teritorijai, kuriai netaikomas Dublino reglamentas.

31 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostata

Duomenys, užblokuoti centrinėje sistemoje pagal Reglamento (EB) Nr. 2725/2000 12 straipsnį, atblokuojami ir pažymimi pagal šio reglamento 14 straipsnio 1 dalį, remiantis pagal 33 straipsnio 2 dalį pateiktais duomenimis.

32 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (EB) Nr. 2725/2000 ║ ir Reglamentas (EB) Nr. 407/2002 ║ panaikinami nuo šio reglamento 33 straipsnio 2 dalyje nurodytos dienos.

Nuorodos į panaikintus reglamentus laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal III priede pateiktą atitikties lentelę.

33 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

1.   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   Šis reglamentas taikomas nuo tos dienos, kurią Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia, kad įvykdytos šios sąlygos:

| a) | kiekviena valstybė narė pranešė Komisijai, kad yra tinkamai techniškai pasirengusi perduoti duomenis centrinei sistemai vadovaudamasi šiuo reglamentu; ir |
| --- | --- |

a)

kiekviena valstybė narė pranešė Komisijai, kad yra tinkamai techniškai pasirengusi perduoti duomenis centrinei sistemai vadovaudamasi šiuo reglamentu; ir

| b) | Komisija yra tinkamai techniškai parengusi centrinę sistemą pradėti operacijas pagal šį reglamentą. |
| --- | --- |

b)

Komisija yra tinkamai techniškai parengusi centrinę sistemą pradėti operacijas pagal šį reglamentą.

3.   Valstybės narės, kai tik yra tinkamai pasirengusios, praneša Komisijai apie šio straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą pasirengimą, tačiau bet kokiu atveju ne vėliau kaip per 12 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

4.
     
  4 straipsnio 4 dalyje nurodytu pereinamuoju laikotarpiu šiame reglamente daromos nuorodos į valdymo instituciją laikomos nuorodomis į Komisiją.

║ Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėms narėms pagal Europos bendrijos steigimo sutartį.

Priimta ║

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento pozicija.

1

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento pozicija.

(2)  OL L 316, 2000 12 15, p. 1.

2

(3)  OL L 62, 2002 3 5, p. 1.

3

(4)  OL L ...

4

OL L ...

(5)  
  OL L 304, 2004 9 30, p. 12.

5

OL L 304, 2004 9 30, p. 12.

(6)  

  OL L 16, 2004 1 23, p. 44.

6

OL L 16, 2004 1 23, p. 44.

(7)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

7

(8)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

8

(9)  OL L 12, 2004 1 17, p. 47.

9

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisI PRIEDAS

Duomenų formatas keičiantis pirštų atspaudų duomenimis

Nustatomas toks keitimosi pirštų atspaudų duomenimis formatas:

ANSI/NIST-ITL 1a-1997, 3 versija, 2001 m. birželio mėn. (INT-1) ir bet kurios būsimos šio standarto atmainos.

Valstybių narių atpažinimo raidžių norma:

Taikoma ši ISO norma: ISO 3166-2 raidžių kodas.

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisII PRIEDAS

Panaikinti reglamentai

(nurodyti 32 straipsnyje)

| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2725/2000 | (OL L 316, 2000 12 15, p. 1.) |
| --- | --- |
| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 407/2002 | (OL L ║62, 2002 3 5, p. 1.) |

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2725/2000

(OL L 316, 2000 12 15, p. 1.)

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 407/2002

(OL L ║62, 2002 3 5, p. 1.)

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisIII PRIEDAS

Atitikties lentelė

| Reglamentas Nr. (EB) 2725/2000 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1 straipsnio 1 dalis | 1 straipsnio 1 dalis |
| 1 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa | 3 straipsnio 1 dalis |
| 1 straipsnio 2 dalies antra pastraipa | 3 straipsnio 4 dalis |
| 1 straipsnio 3 dalis | 1 straipsnio 2 dalis |
| 2 straipsnis | 2 straipsnis |
| 3 straipsnio 1 dalis | 3 straipsnio 1 dalis |
| ║ | ║ |
| 3 straipsnio 2 dalis | 3 straipsnio 3 dalis |
| 3 straipsnio 3 dalis | 5 straipsnis |
| 3 straipsnio 4 dalis | — |
| 4 straipsnio 1 dalis | 6 straipsnio 1 dalis |
| 4 straipsnio 2 dalis | — |
| 4 straipsnio 3 dalis | 6 straipsnio 4 dalis |
| 4 straipsnio 4 dalis | 6 straipsnio 5 dalis |
| 4 straipsnio 5 dalis | 6 straipsnio 6 dalis |
| 4 straipsnio 6 dalis | 17 straipsnio 4 dalis |
| 4 straipsnio 7 dalis | — |
| 5 straipsnis | 7 straipsnis |
| 6 straipsnis | 8 straipsnis |
| 7 straipsnis | 9 straipsnis |
| 8 straipsnis | 10 straipsnis |
| 9 straipsnis | 11 straipsnis |
| 10 straipsnis | 12 straipsnis |
| 11 straipsnio 1–4 dalys | 13 straipsnio 1–4 dalys |
| 11 straipsnio 5 dalis | — |
| 12 straipsnis | ║ 14 straipsnis |
| 13 straipsnis | 15 straipsnis |
| 14 straipsnis | ║ 19 straipsnis |
| 15 straipsnis | 20 straipsnis |
| 16 straipsnis | 21 straipsnis |
| 17 straipsnis | 22 straipsnis |
| 18 straipsnis | 23 straipsnis |
| 19 straipsnis | 24 straipsnis |
| 20 straipsnis | 25 straipsnis |
| 21 straipsnis | 27 straipsnis |
| 22 straipsnis | — |
| ║ | ║ |
| 23 straipsnis | — |
| 24 straipsnis | 28 straipsnis |
| 25 straipsnis | 29 straipsnis |
| 26 straipsnis | 30 straipsnis |
| 27 straipsnis | 33 straipsnis |
| — | II priedas |

Reglamentas Nr. (EB) 2725/2000

Šis reglamentas

1 straipsnio 1 dalis

1 straipsnio 1 dalis

1 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

3 straipsnio 1 dalis

1 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

3 straipsnio 4 dalis

1 straipsnio 3 dalis

1 straipsnio 2 dalis

2 straipsnis

2 straipsnis

3 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 1 dalis

║

║

3 straipsnio 2 dalis

3 straipsnio 3 dalis

3 straipsnio 3 dalis

5 straipsnis

3 straipsnio 4 dalis

—

4 straipsnio 1 dalis

6 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 2 dalis

—

4 straipsnio 3 dalis

6 straipsnio 4 dalis

4 straipsnio 4 dalis

6 straipsnio 5 dalis

4 straipsnio 5 dalis

6 straipsnio 6 dalis

4 straipsnio 6 dalis

17 straipsnio 4 dalis

4 straipsnio 7 dalis

—

5 straipsnis

7 straipsnis

6 straipsnis

8 straipsnis

7 straipsnis

9 straipsnis

8 straipsnis

10 straipsnis

9 straipsnis

11 straipsnis

10 straipsnis

12 straipsnis

11 straipsnio 1–4 dalys

13 straipsnio 1–4 dalys

11 straipsnio 5 dalis

—

12 straipsnis

║ 14 straipsnis

13 straipsnis

15 straipsnis

14 straipsnis

║ 19 straipsnis

15 straipsnis

20 straipsnis

16 straipsnis

21 straipsnis

17 straipsnis

22 straipsnis

18 straipsnis

23 straipsnis

19 straipsnis

24 straipsnis

20 straipsnis

25 straipsnis

21 straipsnis

27 straipsnis

22 straipsnis

—

║

║

23 straipsnis

—

24 straipsnis

28 straipsnis

25 straipsnis

29 straipsnis

26 straipsnis

30 straipsnis

27 straipsnis

33 straipsnis

—

II priedas

| Reglamentas Nr. (EB) 407/2002 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | — |
| 2 straipsnis | 16 straipsnis |
| 3 straipsnis | 17 straipsnis |
| 4 straipsnis | 18 straipsnis |
| 5 straipsnio 1 dalis | 3 straipsnio 3 dalis |
| I priedas | I priedas |
| II priedas | — |

Reglamentas Nr. (EB) 407/2002

Šis reglamentas

1 straipsnis

—

2 straipsnis

16 straipsnis

3 straipsnis

17 straipsnis

4 straipsnis

18 straipsnis

5 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 3 dalis

I priedas

I priedas

II priedas

—

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/428 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/428

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisEuropos prieglobsčio paramos biuro įsteigimas ***I

P6_TA(2009)0379

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos prieglobsčio paramos biuro įsteigimo (COM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD))

2010/C 212 E/54

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0066),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį, 63 straipsnio 1 dalį ir 66 straipsnio 2 dalis, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0071/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A6–0279/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | pabrėžia, kad steigiant Europos prieglobsčio paramos biurą bus taikomos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo (TIS) dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) 47 punkto nuostatos; pabrėžia, kad jei teisėkūros institucija pritartų tokios agentūros įsteigimui, Parlamentas pradės derybas su kita biudžeto valdymo institucija, kad būtų laiku pasiektas susitarimas dėl agentūros finansavimo pagal atitinkamas tarpinstitucinio susitarimo nuostatas; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad steigiant Europos prieglobsčio paramos biurą bus taikomos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo (TIS) dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) 47 punkto nuostatos; pabrėžia, kad jei teisėkūros institucija pritartų tokios agentūros įsteigimui, Parlamentas pradės derybas su kita biudžeto valdymo institucija, kad būtų laiku pasiektas susitarimas dėl agentūros finansavimo pagal atitinkamas tarpinstitucinio susitarimo nuostatas;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006.6.14, p. 1.

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2009)0027

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 7 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl Europos prieglobsčio paramos biuro įsteigimo

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 63 straipsnio 1 bei 2 punktus ir 66 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ║,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties
   (3) 251 straipsnyje nustatytos tvarkos,

kadangi:

| (1) | Kaip apibrėžta Hagos programoje, Bendrijos politikos dėl bendros Europos prieglobsčio sistemos tikslas – sukurti bendrą prieglobsčio sistemą, diegiant veiksmingą suderintą procedūrą laikantis ║ Sąjungos vertybių ir humanitarinės ║ tradicijos. |
| --- | --- |

(1)

Kaip apibrėžta Hagos programoje, Bendrijos politikos dėl bendros Europos prieglobsčio sistemos tikslas – sukurti bendrą prieglobsčio sistemą, diegiant veiksmingą suderintą procedūrą laikantis ║ Sąjungos vertybių ir humanitarinės ║ tradicijos.

| (2) | Pastaraisiais metais, nustačius minimalius bendrus reikalavimus, padaryta didelė pažanga įgyvendinant bendrą Europos prieglobsčio sistemą. Vis dėlto valstybės narės toliau gan nevienodai teikia apsaugą, ir ši įgauna skirtingas formas. |
| --- | --- |

(2)

Pastaraisiais metais, nustačius minimalius bendrus reikalavimus, padaryta didelė pažanga įgyvendinant bendrą Europos prieglobsčio sistemą. Vis dėlto valstybės narės toliau gan nevienodai teikia apsaugą, ir ši įgauna skirtingas formas.

| (3) | 2008 m. birželio mėn. Komisijos priimtame Prieglobsčio politikos plane ║ Komisija pranešė ketinanti siekti bendros Europos prieglobsčio sistemos plėtojimo, siūlydama peržiūrėti egzistuojančias teisines priemones siekiant labiau suderinti galiojančias normas, ir sustiprinti valstybių narių praktinį bendradarbiavimą, pateikdama teisėkūros pasiūlymą dėl Europos prieglobsčio paramos biuro ║, kuris sudarytų sąlygas labiau koordinuoti valstybių narių operatyvinį bendradarbiavimą siekiant veiksmingai taikyti bendras taisykles, įsteigimo. |
| --- | --- |

(3)

2008 m. birželio mėn. Komisijos priimtame Prieglobsčio politikos plane ║ Komisija pranešė ketinanti siekti bendros Europos prieglobsčio sistemos plėtojimo, siūlydama peržiūrėti egzistuojančias teisines priemones siekiant labiau suderinti galiojančias normas, ir sustiprinti valstybių narių praktinį bendradarbiavimą, pateikdama teisėkūros pasiūlymą dėl Europos prieglobsčio paramos biuro ║, kuris sudarytų sąlygas labiau koordinuoti valstybių narių operatyvinį bendradarbiavimą siekiant veiksmingai taikyti bendras taisykles, įsteigimo.

| (4) | 2008 m. rugsėjo mėn. priimdama Europos imigracijos ir prieglobsčio paktą ║ Europos Vadovų Taryba iškilmingai priminė, kad pagal 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvenciją dėl pabėgėlių statuso, iš dalies pakeistą 1967 m. sausio 31 d. Niujorko protokolu, ir kitas susijusias sutartis visi persekiojami užsieniečiai turi teisę gauti pagalbą ir apsaugą Europos Sąjungos teritorijoje. Be to, Europos Vadovų Taryba aiškiai nutarė „2009 m. įsteigti Europos paramos biurą, kuriam bus pavesta sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms keistis informacija, tyrimų rezultatais ir patirtimi bei plėtoti už prašymų suteikti prieglobstį nagrinėjimą atsakingų administracijų praktinį bendradarbiavimą.“ |
| --- | --- |

(4)

2008 m. rugsėjo mėn. priimdama Europos imigracijos ir prieglobsčio paktą ║ Europos Vadovų Taryba iškilmingai priminė, kad pagal 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvenciją dėl pabėgėlių statuso, iš dalies pakeistą 1967 m. sausio 31 d. Niujorko protokolu, ir kitas susijusias sutartis visi persekiojami užsieniečiai turi teisę gauti pagalbą ir apsaugą Europos Sąjungos teritorijoje. Be to, Europos Vadovų Taryba aiškiai nutarė „2009 m. įsteigti Europos paramos biurą, kuriam bus pavesta sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms keistis informacija, tyrimų rezultatais ir patirtimi bei plėtoti už prašymų suteikti prieglobstį nagrinėjimą atsakingų administracijų praktinį bendradarbiavimą.“

| (5) | Praktinio bendradarbiavimo prieglobsčio srityje tikslas – neperžengiant Europos teisinio pagrindo ribų labiau suvienodinti valstybių narių sprendimų ║ prieglobsčio klausimais priėmimo procedūras
  ir kokybę
  . Pastaraisiais metais patvirtinta nemažai praktinio bendradarbiavimo priemonių: priimtas bendras požiūris į informaciją apie kilmės valstybes ir sudaryta Europos bendro prieglobsčio srities mokymo programa ║. |
| --- | --- |

(5)

Praktinio bendradarbiavimo prieglobsčio srityje tikslas – neperžengiant Europos teisinio pagrindo ribų labiau suvienodinti valstybių narių sprendimų ║ prieglobsčio klausimais priėmimo procedūras
  ir kokybę
  . Pastaraisiais metais patvirtinta nemažai praktinio bendradarbiavimo priemonių: priimtas bendras požiūris į informaciją apie kilmės valstybes ir sudaryta Europos bendro prieglobsčio srities mokymo programa ║.

| (6) | Valstybėse narėse, kurių nacionalinei prieglobsčio sistemai tenka ypatingas ir neproporcingas spaudimas dėl visų pirma geografinės arba demografinės situacijos, Europos prieglobsčio paramos biuras remia
  privalomų
  solidarumo mechanizmų, pagal kuriuos skatinama, jog asmenys, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, ▐ būtų geriau perkelti iš šių valstybių narių į kitas, įgyvendinimą
  laikantis taisyklių, pagal kurias negalima veikti savo nuožiūra, ir kurios yra skaidrios bei nedviprasmiškos
  , kartu užtikrindamas, kad nebūtų piktnaudžiaujama prieglobsčio sistemomis. |
| --- | --- |

(6)

Valstybėse narėse, kurių nacionalinei prieglobsčio sistemai tenka ypatingas ir neproporcingas spaudimas dėl visų pirma geografinės arba demografinės situacijos, Europos prieglobsčio paramos biuras remia
  privalomų
  solidarumo mechanizmų, pagal kuriuos skatinama, jog asmenys, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, ▐ būtų geriau perkelti iš šių valstybių narių į kitas, įgyvendinimą
  laikantis taisyklių, pagal kurias negalima veikti savo nuožiūra, ir kurios yra skaidrios bei nedviprasmiškos
  , kartu užtikrindamas, kad nebūtų piktnaudžiaujama prieglobsčio sistemomis.

| (7) | Siekiant sustiprinti ir plėtoti šiuos mechanizmus, būtina sukurti specialią struktūrą, skirtą joms remti ir koordinuoti – Europos prieglobsčio paramos biurą (toliau – biuras). |
| --- | --- |

(7)

Siekiant sustiprinti ir plėtoti šiuos mechanizmus, būtina sukurti specialią struktūrą, skirtą joms remti ir koordinuoti – Europos prieglobsčio paramos biurą (toliau – biuras).

| (8) | Kad galėtų optimaliai vykdyti įgaliojimus, biuras turėtų nepriklausomai spręsti techninius klausimus ir būti savarankiškas teisinėje, administracinėje bei finansinėje srityje. Šiuo tikslu biuras turėtų būti juridinio asmens statusą turinti Bendrijos įstaiga, vykdanti šiuo reglamentu jai suteikiamus vykdomuosius įgaliojimus. |
| --- | --- |

(8)

Kad galėtų optimaliai vykdyti įgaliojimus, biuras turėtų nepriklausomai spręsti techninius klausimus ir būti savarankiškas teisinėje, administracinėje bei finansinėje srityje. Šiuo tikslu biuras turėtų būti juridinio asmens statusą turinti Bendrijos įstaiga, vykdanti šiuo reglamentu jai suteikiamus vykdomuosius įgaliojimus.

| (9) | Siekdamas pasinaudoti Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro (toliau – JTPVK)
  ir nevyriausybinių organizacijų specialiomis žiniomis ir parama, biuras turėtų veikti glaudžiai su juo bendradarbiaudamas. Šiuo tikslu turėtų būti visiškai pripažintas JTPVK
  ir nevyriausybinių organizacijų
  vaidmuo; jie
  turėtų visapusiškai dalyvauti biuro veikloje. Be to, biuras turėtų veikti glaudžiai bendradarbiaudamas su kompetentingomis valstybių narių prieglobsčio srities institucijomis ir nacionalinėmis imigracijos bei prieglobsčio ar kitomis tarnybomis, bei naudotis šių tarnybų gebėjimais ir specialiomis žiniomis, o taip pat su Komisija. Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su biuru, kad šis galėtų atlikti savo paskirtį. |
| --- | --- |

(9)

Siekdamas pasinaudoti Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro (toliau – JTPVK)
  ir nevyriausybinių organizacijų specialiomis žiniomis ir parama, biuras turėtų veikti glaudžiai su juo bendradarbiaudamas. Šiuo tikslu turėtų būti visiškai pripažintas JTPVK
  ir nevyriausybinių organizacijų
  vaidmuo; jie
  turėtų visapusiškai dalyvauti biuro veikloje. Be to, biuras turėtų veikti glaudžiai bendradarbiaudamas su kompetentingomis valstybių narių prieglobsčio srities institucijomis ir nacionalinėmis imigracijos bei prieglobsčio ar kitomis tarnybomis, bei naudotis šių tarnybų gebėjimais ir specialiomis žiniomis, o taip pat su Komisija. Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su biuru, kad šis galėtų atlikti savo paskirtį.

| (10) | Biuras turėtų būti Europos prieglobsčio srities kompetencijos centras ir atsakyti už valstybių narių įvairiapusio praktinio bendradarbiavimo prieglobsčio srityje palengvinimą, koordinavimą ir sustiprinimą. Biuro įgaliojimai turėtų būti daugiausia susiję su trimis pagrindinėms užduotimis: parama praktiniam bendradarbiavimui prieglobsčio srityje, parama ypatingą spaudimą patiriančioms valstybėms narėms ir indėlis kuriant bendrą Europos prieglobsčio sistemą. |
| --- | --- |

(10)

Biuras turėtų būti Europos prieglobsčio srities kompetencijos centras ir atsakyti už valstybių narių įvairiapusio praktinio bendradarbiavimo prieglobsčio srityje palengvinimą, koordinavimą ir sustiprinimą. Biuro įgaliojimai turėtų būti daugiausia susiję su trimis pagrindinėms užduotimis: parama praktiniam bendradarbiavimui prieglobsčio srityje, parama ypatingą spaudimą patiriančioms valstybėms narėms ir indėlis kuriant bendrą Europos prieglobsčio sistemą.

| (11) | Biuras neturėtų turėti jokių tiesioginių arba netiesioginių įgaliojimų ║ valstybių narių valdžios institucijoms priimant sprendimus dėl individualių prašymų suteikti tarptautinę apsaugą. |
| --- | --- |

(11)

Biuras neturėtų turėti jokių tiesioginių arba netiesioginių įgaliojimų ║ valstybių narių valdžios institucijoms priimant sprendimus dėl individualių prašymų suteikti tarptautinę apsaugą.

| (12) | Siekdamas suteikti greitą ir veiksmingą operatyvinę paramą valstybėms narėms, kurių prieglobsčio sistemoms tenka didelis spaudimas, biuras turėtų koordinuoti iš prieglobsčio srities ekspertų sudarytų prieglobsčio paramos grupių siuntimą į prašančiųjų valstybių narių teritoriją. Tokių grupių nariai turėtų dalytis kompetencija vertimo žodžiu srityje, žiniomis apie kilmės valstybes ir patirtimi nagrinėjant bei administruojant prieglobsčio prašymus. Siekiant užtikrinti prieglobsčio paramos grupių veiksmingumą, šiuo reglamentu turėtų būti reglamentuojama jų sistema. |
| --- | --- |

(12)

Siekdamas suteikti greitą ir veiksmingą operatyvinę paramą valstybėms narėms, kurių prieglobsčio sistemoms tenka didelis spaudimas, biuras turėtų koordinuoti iš prieglobsčio srities ekspertų sudarytų prieglobsčio paramos grupių siuntimą į prašančiųjų valstybių narių teritoriją. Tokių grupių nariai turėtų dalytis kompetencija vertimo žodžiu srityje, žiniomis apie kilmės valstybes ir patirtimi nagrinėjant bei administruojant prieglobsčio prašymus. Siekiant užtikrinti prieglobsčio paramos grupių veiksmingumą, šiuo reglamentu turėtų būti reglamentuojama jų sistema.

| (13) | Biuras turėtų atlikti savo paskirtį tokiomis sąlygomis, kurios jam leistų atlikti pavyzdinį vaidmenį, užtikrinant teikiamos paramos bei skleidžiamos informacijos nepriklausomumą ir mokslinę bei techninę kokybę, savo procedūrų ir veiklos metodų skaidrumą ir greitai vykdant pavestas užduotis. |
| --- | --- |

(13)

Biuras turėtų atlikti savo paskirtį tokiomis sąlygomis, kurios jam leistų atlikti pavyzdinį vaidmenį, užtikrinant teikiamos paramos bei skleidžiamos informacijos nepriklausomumą ir mokslinę bei techninę kokybę, savo procedūrų ir veiklos metodų skaidrumą ir greitai vykdant pavestas užduotis.

| (14) | Siekiant veiksmingai kontroliuoti biuro veiklą, Komisija ir valstybės narės turėtų būti atstovaujamos administracinėje valdyboje. Jei įmanoma, administracinę valdybą turėtų sudaryti už prieglobsčio politiką atsakingų nacionalinių tarnybų operacijų vadovai arba jų atstovai. Valdybai turėtų būti suteikti reikiami įgaliojimai sudaryti biudžetą, tikrinti jo vykdymą, priimti atitinkamas finansines taisykles, įdiegti skaidrias biuro sprendimams taikomas darbo taisykles ir paskirti vykdomąjį direktorių. Siekiant visapusiško JTPVK dalyvavimo biuro veikloje ir atsižvelgiant į jo specialias žinias prieglobsčio srityje, JTPVK turėtų būti balsavimo teisės neturintis administracinės valdybos narys.
  Turint minty biuro užduočių pobūdį ir vykdomojo direktoriaus atliekamą vaidmenį, Europos Parlamentas turėtų dalyvauti atrenkant į šias pareigas siūlomus kandidatus. |
| --- | --- |

(14)

Siekiant veiksmingai kontroliuoti biuro veiklą, Komisija ir valstybės narės turėtų būti atstovaujamos administracinėje valdyboje. Jei įmanoma, administracinę valdybą turėtų sudaryti už prieglobsčio politiką atsakingų nacionalinių tarnybų operacijų vadovai arba jų atstovai. Valdybai turėtų būti suteikti reikiami įgaliojimai sudaryti biudžetą, tikrinti jo vykdymą, priimti atitinkamas finansines taisykles, įdiegti skaidrias biuro sprendimams taikomas darbo taisykles ir paskirti vykdomąjį direktorių. Siekiant visapusiško JTPVK dalyvavimo biuro veikloje ir atsižvelgiant į jo specialias žinias prieglobsčio srityje, JTPVK turėtų būti balsavimo teisės neturintis administracinės valdybos narys.
  Turint minty biuro užduočių pobūdį ir vykdomojo direktoriaus atliekamą vaidmenį, Europos Parlamentas turėtų dalyvauti atrenkant į šias pareigas siūlomus kandidatus.

| (15) | Siekiant užtikrinti greitą ir veiksmingą biuro administravimą, jam turėtų padėti iš valstybių narių atstovų sudarytas vykdomasis komitetas, kurio užduotis būtų patarti biuro vykdomajam direktoriui ir teikti nuomones administracinei valdybai. |
| --- | --- |

(15)

Siekiant užtikrinti greitą ir veiksmingą biuro administravimą, jam turėtų padėti iš valstybių narių atstovų sudarytas vykdomasis komitetas, kurio užduotis būtų patarti biuro vykdomajam direktoriui ir teikti nuomones administracinei valdybai.

| (16) | Siekiant užtikrinti visišką biuro savarankiškumą ir nepriklausomumą, jis turėtų turėti nuosavą biudžetą, kurio didžiąją lėšų dalį sudarytų Bendrijos įnašas.
  Kaip nustatyta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (4) 47 punkte biuro finansavimas turėtų priklausyti nuo biudžeto valdymo institucijos susitarimo. Bendrijos įnašui ir subsidijoms iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto turėtų būti taikoma Bendrijos biudžeto procedūra. Auditą turėtų atlikti ║ Audito Rūmai. |
| --- | --- |

(16)

Siekiant užtikrinti visišką biuro savarankiškumą ir nepriklausomumą, jis turėtų turėti nuosavą biudžetą, kurio didžiąją lėšų dalį sudarytų Bendrijos įnašas.
  Kaip nustatyta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (4) 47 punkte biuro finansavimas turėtų priklausyti nuo biudžeto valdymo institucijos susitarimo. Bendrijos įnašui ir subsidijoms iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto turėtų būti taikoma Bendrijos biudžeto procedūra. Auditą turėtų atlikti ║ Audito Rūmai.

| (17) | Siekdamas atlikti savo paskirtį ir tiek, kiek reikia, užduotims atlikti, biuras turėtų bendradarbiauti su kitomis Bendrijos įstaigomis, kaip antai Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra (FRONTEX), įsteigta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2007/2004 (5), ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra (toliau – FRA), įsteigta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 168/2007 (6). Pagal darbo susitarimus, sudarytus remiantis atitinkamomis Sutarties nuostatomis, biuras taip pat turėtų bendradarbiauti su kompetentingomis trečiųjų valstybių valdžios institucijomis, šiuo reglamentu reglamentuojamose srityse kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis bei trečiosiomis valstybėmis,
  siekdamas užtikrinti, kad būtų laikomasi tarptautinės teisės ir Bendrijos teisės normų prieglobsčio srityje
  . |
| --- | --- |

(17)

Siekdamas atlikti savo paskirtį ir tiek, kiek reikia, užduotims atlikti, biuras turėtų bendradarbiauti su kitomis Bendrijos įstaigomis, kaip antai Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra (FRONTEX), įsteigta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2007/2004 (5), ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra (toliau – FRA), įsteigta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 168/2007 (6). Pagal darbo susitarimus, sudarytus remiantis atitinkamomis Sutarties nuostatomis, biuras taip pat turėtų bendradarbiauti su kompetentingomis trečiųjų valstybių valdžios institucijomis, šiuo reglamentu reglamentuojamose srityse kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis bei trečiosiomis valstybėmis,
  siekdamas užtikrinti, kad būtų laikomasi tarptautinės teisės ir Bendrijos teisės normų prieglobsčio srityje
  .

| (18) | Siekdamas atlikti savo paskirtį, biuras turėtų būti pasirengęs bendradarbiauti su valstybėmis, sudariusiomis su Bendrija susitarimus, kuriais remdamosi jos priėmė ir taiko šiuo reglamentu reglamentuojamos srities Bendrijos teisės aktus, kaip antai ║ Norvegija, Islandija ir Šveicarija. Pritariant Komisijai, biuras,
  siekdamas užtikrinti tarptautinės teisės ir Bendrijos teisės normų prieglobsčio srityje laikymąsi
  , taip pat gali sudaryti darbo susitarimus su kitomis valstybėmis nei tos, kurios sudarė su Bendrija susitarimus, kuriais remdamosi jos priėmė ir taiko Bendrijos teisės aktus. Tačiau bet kuriuo atveju biuras neturėtų savarankiškai vykdyti išorės politikos. |
| --- | --- |

(18)

Siekdamas atlikti savo paskirtį, biuras turėtų būti pasirengęs bendradarbiauti su valstybėmis, sudariusiomis su Bendrija susitarimus, kuriais remdamosi jos priėmė ir taiko šiuo reglamentu reglamentuojamos srities Bendrijos teisės aktus, kaip antai ║ Norvegija, Islandija ir Šveicarija. Pritariant Komisijai, biuras,
  siekdamas užtikrinti tarptautinės teisės ir Bendrijos teisės normų prieglobsčio srityje laikymąsi
  , taip pat gali sudaryti darbo susitarimus su kitomis valstybėmis nei tos, kurios sudarė su Bendrija susitarimus, kuriais remdamosi jos priėmė ir taiko Bendrijos teisės aktus. Tačiau bet kuriuo atveju biuras neturėtų savarankiškai vykdyti išorės politikos.

| (19) | Biurui turėtų būti taikomas 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (7) (toliau – Finansinis reglamentas) ir ypač jo 185 straipsnis. |
| --- | --- |

(19)

Biurui turėtų būti taikomas 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (7) (toliau – Finansinis reglamentas) ir ypač jo 185 straipsnis.

| (20) | Biurui be išlygų turėtų būti taikomas 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarybos (OLAF) atliekamų tyrimų (8), jis turėtų prisijungti prie 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (9). |
| --- | --- |

(20)

Biurui be išlygų turėtų būti taikomas 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarybos (OLAF) atliekamų tyrimų (8), jis turėtų prisijungti prie 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (9).

| (21) | Biurui turėtų būti taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr.1049/ 2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (10). |
| --- | --- |

(21)

Biurui turėtų būti taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr.1049/ 2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (10).

| (22) | Biuro atliekamam asmens duomenų tvarkymui turėtų būti taikomas 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (11). |
| --- | --- |

(22)

Biuro atliekamam asmens duomenų tvarkymui turėtų būti taikomas 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (11).

| (23) | Reikiamos nuostatos dėl biuro įkurdinimo būstinės valstybėje narėje ir visam biuro personalui bei jų šeimos nariams taikytinos specialiosios taisyklės turėtų būti nustatomos susitarime dėl būstinės. Be to, būstinės valstybė narė turėtų sudaryti kuo geresnes biuro veiklos sąlygas, įskaitant vaikų mokymosi ir transporto, kad jis galėtų pritraukti aukštos kvalifikacijos žmogiškuosius išteklius iš kuo platesnio valstybių narių geografinio rato. |
| --- | --- |

(23)

Reikiamos nuostatos dėl biuro įkurdinimo būstinės valstybėje narėje ir visam biuro personalui bei jų šeimos nariams taikytinos specialiosios taisyklės turėtų būti nustatomos susitarime dėl būstinės. Be to, būstinės valstybė narė turėtų sudaryti kuo geresnes biuro veiklos sąlygas, įskaitant vaikų mokymosi ir transporto, kad jis galėtų pritraukti aukštos kvalifikacijos žmogiškuosius išteklius iš kuo platesnio valstybių narių geografinio rato.

| (24) | Kadangi šio reglamento tikslų – palengvinti ir sustiprinti valstybių narių praktinį bendradarbiavimą prieglobsčio srityje ir prisidėti prie geresnio bendros Europos prieglobsčio sistemos įgyvendinimo – valstybės narės ║ negali deramai pasiekti ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(24)

Kadangi šio reglamento tikslų – palengvinti ir sustiprinti valstybių narių praktinį bendradarbiavimą prieglobsčio srityje ir prisidėti prie geresnio bendros Europos prieglobsčio sistemos įgyvendinimo – valstybės narės ║ negali deramai pasiekti ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

| (25) | Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, todėl jis nėra jai privalomas ir taikomas. |
| --- | --- |

(25)

Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, todėl jis nėra jai privalomas ir taikomas.

| (26) | Šiuo reglamentu užtikrinamos pagrindinės teisės ir laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija pripažintų principų, jis turi būti taikomas vadovaujantis 18 straipsniu dėl prieglobsčio teisės, |
| --- | --- |

(26)

Šiuo reglamentu užtikrinamos pagrindinės teisės ir laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija pripažintų principų, jis turi būti taikomas vadovaujantis 18 straipsniu dėl prieglobsčio teisės,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1   SKYRIUS

EUROPOS PRIEGLOBSČIO PARAMOS BIURO ĮSTEIGIMAS IR PASKIRTIS

1 straipsnis

Europos prieglobsčio paramos biuro įsteigimas

Siekiant prisidėti prie bendros Europos prieglobsčio sistemos įgyvendinimo ir sustiprinti valstybių narių praktinį bendradarbiavimą prieglobsčio srityje, įsteigiamas Europos prieglobsčio paramos biuras.

2 straipsnis

Europos prieglobsčio paramos biuro paskirtis

1.   Biuras palengvina, koordinuoja ir sustiprina valstybių narių įvairiapusį praktinį bendradarbiavimą prieglobsčio srityje, siekdamas prisidėti prie geresnio bendros Europos prieglobsčio sistemos, įskaitant jos išorės aspektus, įgyvendinimo.

2.   Biuras teikia operatyvinę paramą valstybėms narėms, kurių prieglobsčio sistemoms tenka didelis spaudimas, visų pirma koordinuodamas iš prieglobsčio srities ekspertų sudarytas prieglobsčio paramos grupes.

3.   Kad galėtų teikti visapusišką paramą praktiniam bendradarbiavimui prieglobsčio srityje ir optimaliai vykdyti užduotis, biuras teikia mokslinę ir techninę paramą Bendrijai rengiant politiką ir teisės aktus visose tiesioginį ar netiesioginį poveikį prieglobsčiui darančiose srityse. Biuras yra nepriklausomas informacijos apie visus su šiomis sritimis susijusius klausimus šaltinis.

4.   Biuras atlieka savo paskirtį tokiomis sąlygomis, kurios jam leidžia atlikti pavyzdinį vaidmenį, užtikrinant teikiamos paramos bei skleidžiamos informacijos nepriklausomumą ir mokslinę bei techninę kokybę, savo procedūrų bei veiklos metodų skaidrumą ir teikiant informacinių technologijų paramą, reikalingą įgaliojimams vykdyti.

5.   Biuras vykdo užduotis, nedarydamas poveikio FRA pavestoms užduotims ir dirba glaudžiai bendradarbiaudamas su ja ir JTPVK.

6.
     
  Biurui nesuteikti jokie tiesioginiai ar netiesioginiai įgaliojimai valstybių narių valdžios institucijoms priimamų sprendimų dėl individualių prašymų suteikti tarptautinę apsaugą atžvilgiu.

2   SKYRIUS

EUROPOS PRIEGLOBSČIO PARAMOS BIURO UŽDUOTYS

1   skirsnis

Parama praktiniam bendradarbiavimui prieglobsčio srityje

3 straipsnis

Keitimasis informacija ir pažangiąja patirtimi

Biuras organizuoja, skatina ir koordinuoja visus veiksmus, kuriais valstybėms narėms sudaromos sąlygos keistis informacija, nustatyti pažangiąją patirtį prieglobsčio srityje ir ja dalytis.

4 straipsnis

Su kilmės valstybėmis susijusi informacija

Biuras organizuoja, skatina ir koordinuoja su informacija apie kilmės valstybes susijusius veiksmus, kaip antai:

| ║a) | naudodamasis reikiamais informacijos šaltiniais, pavyzdžiui, vyriausybinėmis ir nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO),
  tarptautinėmis organizacijomis bei ES institucijomis
  ,
  skaidriai ir nešališkai
  renka
  susijusią, patikimą, tikslią bei atnaujintą
  informaciją apie asmenų, pateikusių prašymą suteikti prieglobstį, ir asmenų, pateikusių prašymą suteikti tarptautinę apsaugą kilmės valstybes; |
| --- | --- |

║a)

naudodamasis reikiamais informacijos šaltiniais, pavyzdžiui, vyriausybinėmis ir nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO),
  tarptautinėmis organizacijomis bei ES institucijomis
  ,
  skaidriai ir nešališkai
  renka
  susijusią, patikimą, tikslią bei atnaujintą
  informaciją apie asmenų, pateikusių prašymą suteikti prieglobstį, ir asmenų, pateikusių prašymą suteikti tarptautinę apsaugą kilmės valstybes;

| ║b) | administruoja ir plėtoja portalą, kuriame kaupiama informacija apie kilmės valstybes, ir užtikrina jo priežiūrą,
  prieigą prie jo bei jo skaidrumą
  ; |
| --- | --- |

║b)

administruoja ir plėtoja portalą, kuriame kaupiama informacija apie kilmės valstybes, ir užtikrina jo priežiūrą,
  prieigą prie jo bei jo skaidrumą
  ;

| ║c) | rengia informacijos apie kilmės valstybę pateikimo, tikrinimo ir naudojimo bendrą formą bei bendrus metodus; |
| --- | --- |

║c)

rengia informacijos apie kilmės valstybę pateikimo, tikrinimo ir naudojimo bendrą formą bei bendrus metodus;

| ║d) | nešališkai analizuoja informaciją apie kilmės valstybes ir rengia ataskaitas dėl kilmės valstybių vadovaudamasis a punktu, siekdamas parengti bendrus vertinimo kriterijus. |
| --- | --- |

║d)

nešališkai analizuoja informaciją apie kilmės valstybes ir rengia ataskaitas dėl kilmės valstybių vadovaudamasis a punktu, siekdamas parengti bendrus vertinimo kriterijus.

5 straipsnis

Parama Bendrijoje perkelti asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga

Biuras koordinuoja valstybių narių, kurių nacionalinei prieglobsčio sistemai tenka ypatingas ir neproporcingai didelis spaudimas dėl visų pirma geografinės arba demografinės situacijos, keitimąsi informacija ir kitus veiksmus, susijusius su asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, ▐ perkėlimo Bendrijoje priemonių ir mechanizmų įgyvendinimu Europos Sąjungoje.

6 straipsnis

Parama mokymui

1.   Biuras
  , glaudžiai bendradarbiaudamas su JTPVK ir atitinkamomis NVO,
  rengia ir plėtoja mokymus, skirtus valstybių narių administracijos ir teismų, taip pat ▐ nacionalinių tarnybų
  arba kitų įstaigų, oficialiai prisidedančių su prie prieglobsčio susijusios veiklos,
  nariams.

2.   Biuras administruoja ir plėtoja Europos prieglobsčio srities mokymo programą
  , pagal kurią bent minimaliai užtikrinami mokymai tarptautinės teisės normų, reglamentuojančių pabėgėlių ir žmogaus teises, bei Bendrijos prieglobsčio acquis klausimais
  .

3.   Biuro siūlomi mokymai gali būti bendro pobūdžio, specialieji arba teminiai.

4.   Specialieji
  arba teminiai
  mokymai visų pirma susiję su:

| ║a) | nepilnamečių, pažeidžiamų ir specialiųjų poreikių turinčių asmenų, pateikusių prašymą suteikti prieglobstį nagrinėjimo klausimais; |
| --- | --- |

║a)

nepilnamečių, pažeidžiamų ir specialiųjų poreikių turinčių asmenų, pateikusių prašymą suteikti prieglobstį nagrinėjimo klausimais;

| ║b) | kankinimo žymių ir požymių nustatymu; |
| --- | --- |

║b)

kankinimo žymių ir požymių nustatymu;

| ║c) | pokalbio metodais; |
| --- | --- |

║c)

pokalbio metodais;

| ║d) | medicininių ir teisinių ekspertizių naudojimu prieglobsčio procedūrose; |
| --- | --- |

║d)

medicininių ir teisinių ekspertizių naudojimu prieglobsčio procedūrose;

| ║e) | visais informacijos apie kilmės valstybes rinkimo ir naudojimo klausimais; |
| --- | --- |

║e)

visais informacijos apie kilmės valstybes rinkimo ir naudojimo klausimais;

| ║f) | specialiais teisiniais arba teismų praktikos klausimais. |
| --- | --- |

║f)

specialiais teisiniais arba teismų praktikos klausimais.

5.   Siūlomų mokymų tikslas – visų pirma užtikrinti aukštą mokymų dalyvių mokymo kokybę ir apibrėžti pagrindinius principus bei pavyzdinę patirtį siekiant prisidėti prie valstybių narių praktikos, administracinių metodų ir teisminės praktikos suvienodinimo.

6.   Laikydamasis metinėje darbo programoje nurodyto specialiųjų mokymų ir pratybų tvarkaraščio, biuras rengia
  15 straipsnyje
  minimo prieglobsčio pagalbos rezervo ekspertams specialiuosius mokymus, susijusius su užduotimis, kurias jie turės vykdyti, bei įgaliojimais, kuriuos jie turės panaudoti, ir periodines pratybas.

7.   Bendradarbiaudamas su valstybėmis narėmis
  ir NVO, biuras gali rengti mokymus jų teritorijoje.

7 straipsnis

Parama prieglobsčio politikos išorės aspektams įgyvendinti

Išorės srityje, pritariant Komisijai, biuras koordinuoja keitimąsi informacija ir kitus veiksmus, susijusius su bendros Europos prieglobsčio sistemos išorės ║ priemonių ir mechanizmų įgyvendinimo klausimais.

Biuras koordinuoja keitimąsi informacija ir kitus veiksmus, susijusius su pabėgėlių perkėlimu Europos Sąjungoje, atsižvelgdamas į solidarumo ir dalijimosi našta principus.

Vykdydamas įgaliojimus ir vadovaudamasis 49 straipsniu, biuras gali
  skatinti
  stiprinti trečiųjų valstybių gebėjimus įgyvendindamas regioninės apsaugos programas.

2   skirsnis

Parama ypatingą spaudimą patiriančioms valstybėms narėms

8 straipsnis

Ypatingas spaudimas

Biuras koordinuoja ir palaiko bendrus veiksmus, kuriais remiamos valstybės narės, patiriančios ypatingą spaudimą dėl geografinės, demografinės ar tokios situacijos, kai staiga į konkrečius išorės sienų punktus atvyksta daug trečiųjų valstybių piliečių, kuriems gali prireikti tarptautinės apsaugos.

9 straipsnis

Informacijos rinkimas ir analizė

1.   Kad galėtų įvertinti ypatingą spaudimą patiriančių valstybių narių poreikius, remdamasis valstybių narių
  ,
  JTPVK
  ir kitų atitinkamų organizacijų
  jam pateikta informacija, biuras renka reikiamą informaciją, leidžiančią nustatyti, parengti ir apibrėžti neatidėliotinas priemones, kurios padėtų atlaikyti ypatingą spaudimą, visų pirma pagal Reglamentą (EB) Nr. .../2009, kuriuo patvirtinami valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto prašymo suteikti tarptautinę apsaugą nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (12).

2.   Remdamasis valstybių narių jam pateikta informacija, biuras registruoja ir sistemingai analizuoja valstybių narių turimas prieglobsčio struktūras ir personalą, visų pirma vertimo raštu ir žodžiu
  bei pagalbos renkant pirminę informaciją, kurią valstybės narės naudoja nustatydamos statusą,
  ir priėmimo gebėjimus prieglobsčio srityje srityse, siekdamas paskatinti įvairias už prieglobstį atsakingas nacionalines institucijas greitai ir patikimai apsikeisti informacija.

10 straipsnis

Paramos valstybėms narėms veiksmai

Biuras koordinuoja paramos ypatingą spaudimą patiriančioms valstybėms narėms veiksmus, kaip antai:

| a) | sukuria išankstinio perspėjimo sistemą, kurios tikslas – pranešti valstybėms narėms
  ir Komisijai
  apie galimą masinį prašymų suteikti tarptautinę apsaugą pateikusių asmenų atvykimą; |
| --- | --- |

a)

sukuria išankstinio perspėjimo sistemą, kurios tikslas – pranešti valstybėms narėms
  ir Komisijai
  apie galimą masinį prašymų suteikti tarptautinę apsaugą pateikusių asmenų atvykimą;

| b) | Komisijos pasiūlymu įtvirtina privalomą solidarumo mechanizmą
  ,
  skirtą perkelti asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, iš valstybių narių, kurių nacionalinė prieglobsčio sistema patiria ypatingą ir neproporcingą spaudimą, konsultuodamasis su JTPVK ir laikydamasis taisyklių, pagal kurias negalima veikti savo nuožiūra, ir kurios yra skaidrios bei nedviprasmiškos; |
| --- | --- |

b)

Komisijos pasiūlymu įtvirtina privalomą solidarumo mechanizmą
  ,
  skirtą perkelti asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, iš valstybių narių, kurių nacionalinė prieglobsčio sistema patiria ypatingą ir neproporcingą spaudimą, konsultuodamasis su JTPVK ir laikydamasis taisyklių, pagal kurias negalima veikti savo nuožiūra, ir kurios yra skaidrios bei nedviprasmiškos;

| c) | siekdamas padėti kompetentingoms nacionalinėms institucijoms atlikti pirminę prašymų suteikti prieglobstį analizę, koordinuoja veiksmus, kuriais bus remiamos spaudimą patiriančios valstybės narės; |
| --- | --- |

c)

siekdamas padėti kompetentingoms nacionalinėms institucijoms atlikti pirminę prašymų suteikti prieglobstį analizę, koordinuoja veiksmus, kuriais bus remiamos spaudimą patiriančios valstybės narės;

| d) | koordinuoja veiksmus, kuriais spaudimą patiriančiai valstybei narei sudaromos sąlygos greitai imtis reikiamų priėmimo priemonių, kaip antai parūpinti laikiną būstą, transporto priemones ir teikti medicininę pagalbą; |
| --- | --- |

d)

koordinuoja veiksmus, kuriais spaudimą patiriančiai valstybei narei sudaromos sąlygos greitai imtis reikiamų priėmimo priemonių, kaip antai parūpinti laikiną būstą, transporto priemones ir teikti medicininę pagalbą;

| e) | koordinuoja prieglobsčio paramos grupes, kurių veiklos sąlygos apibrėžiamos 3 skyriuje. |
| --- | --- |

e)

koordinuoja prieglobsčio paramos grupes, kurių veiklos sąlygos apibrėžiamos 3 skyriuje.

3   skirsnis

Indėlis įgyvendinant bendrą Europos prieglobsčio sistemą

11 straipsnis

Informacijos rinkimas ir keitimasis ja

1.   Biuras organizuoja, koordinuoja ir skatina nacionalinių prieglobsčio institucijų ir Komisijos bei nacionalinių prieglobsčio institucijų keitimąsi informacija, susijusia su visų Bendrijos acquis priklausančių prieglobsčio srities teisinių priemonių įgyvendinimu. Šiuo tikslu jis gali sukurti faktinių, teisinių ir teismo praktikos duomenų, susijusių su nacionalinėmis, Europos ir tarptautinėmis prieglobsčio srities teisinėmis priemonėmis, bazes.

2.   Biuras visų pirma renka šią informaciją:

| a) | ║ kaip nacionalinė administracija ir valdžios institucijos nagrinėja prašymus suteikti tarptautinę apsaugą; |
| --- | --- |

a)

║ kaip nacionalinė administracija ir valdžios institucijos nagrinėja prašymus suteikti tarptautinę apsaugą;

| b) | ║ apie prieglobsčio srities nacionalinės teisės aktus ir jų raidą, įskaitant teismų praktiką. |
| --- | --- |

b)

║ apie prieglobsčio srities nacionalinės teisės aktus ir jų raidą, įskaitant teismų praktiką.

12 straipsnis

Biuro ataskaitos ir kiti dokumentai

1.   Kiekvienais metais biuras rengia prieglobsčio padėties Europos Sąjungoje ataskaitą. Šioje ataskaitoje biuras visų pirma įvertina remiantis šiuo reglamentu atliktų veiksmų rezultatus ir pateikia bendrą lyginamąją analizę, siekdamas geriau supažindinti valstybes nares su taikoma praktika, pagerinti bendros Europos prieglobsčio sistemos kokybę ir padidinti jos nuoseklumą bei veiksmingumą.
  Ataskaita teikiama Europos Parlamentui ir Komisijai.

2.   Komisijos prašymu, atsižvelgdamas į 32 straipsnyje minimo vykdomojo komiteto nuomonę ir išsamiai konsultuodamasis su savo darbo grupėmis bei Komisija, biuras gali parengti techninius dokumentus, susijusius su Bendrijos prieglobsčio srities teisinių priemonių įgyvendinimu, kaip antai gaires arba veiklos vadovus.
  Rengiant ES gaires JTPVK turėtų būti pagrindinis dalyvis, kad būtų užtikrinta atitiktis tarptautinėms normoms. Tais klausimais, dėl kurių jau yra parengtos JTPVK gairės, pastarosios turėtų būti laikomos praktinio bendradarbiavimo atskaitos tašku siekiant pašalinti praktikoje iškilusius skirtumus
  .

3.
     
  Europos Parlamento prašymu, biuras gali rengti pranešimus specifiniais Bendrijos prieglobsčio acquis, susijusio su tarptautine apsauga, įgyvendinimo klausimais.

3   SKYRIUS

PRIEGLOBSČIO PARAMOS GRUPĖS

13 straipsnis

Koordinavimas

1.
     Ypatingą spaudimą patirianti valstybė narė ar narės gali prašyti, kad biuras atsiųstų prieglobsčio paramos grupę. Prašymą pateikusi valstybė narė ar narės visų pirma konkrečiai apibūdina padėtį, tikslus ir numatomus siuntimo poreikius laikydamasi 18 straipsnio 1 dalies.

2.
     
  Atsižvelgdamas į tokį prašymą, biuras gali koordinuoti reikiamą operatyvinę ir techninę paramą valstybei narei ar narėms ir prieglobsčio paramos grupės siuntimą ribotam laikui į prašymą pateikusios valstybės narės teritoriją, laikydamasis 18 straipsnyje minimo operatyvinio plano.

14 straipsnis

Techninė parama

Pagal 10 straipsnį biurui atliekant paramos valstybėms narėms veiksmus, prieglobsčio paramos grupės dalijasi specialiomis žiniomis
  , kaip tai numatyta 18 straipsnyje minimame operatyviniame plane,
  ypač žiniomis vertimo žodžiu srityje, informacija apie kilmės valstybes ir patirtimi nagrinėjant bei administruojant prašymus suteikti prieglobstį.

15 straipsnis

Prieglobsčio pagalbos rezervas

1.   Biuro vykdomojo direktoriaus siūlymu biuro vykdomasis komitetas trijų ketvirtadalių narių balsų dauguma priima sprendimą dėl ekspertų, siunčiamų į prieglobsčio paramos grupes (prieglobsčio pagalbos rezervas), profilio ir bendro skaičiaus. Ta pati procedūra taikoma vėlesniems prieglobsčio pagalbos rezervo ekspertų profilio ir bendro skaičiaus pakeitimams.

2.   Valstybės narės prisideda prie prieglobsčio pagalbos rezervo, pagal įvairius konkrečius profilius sudarydamos nacionalinių ekspertų rezervą, į kurį įtraukia reikiamą profilį atitinkančius ekspertus.

16 straipsnis

Siuntimas

1.   Biuro prašymu valstybės narės nedelsdamos praneša į nacionalinį rezervą įtrauktų ekspertų, kuriuos per penkias dienas gali skirti dirbti prieglobsčio paramos grupės nariais, skaičių, pavardes ir profilius. Biuro prašymu valstybės narės siunčia ekspertus, nebent šie būtų patekę į išskirtinę situaciją, kuri keltų rimtą pavojų nacionalinių užduočių vykdymui. Ekspertą siunčianti valstybė narė pasilieka teisę savo nuožiūra atrinkti personalą ir spręsti dėl jo siuntimo trukmės.

2.
     
  Kai valstybės narės negali pateikti biuro veiklai itin svarbių specialių žinių, biuras gali imtis atitinkamų priemonių ir gauti šių žinių iš atitinkamų ekspertų ir organizacijų, pasinaudodamas specialiomis Patariamojo forumo žiniomis.

3.   Spręsdamas dėl siunčiamos prieglobsčio paramos grupės sudėties, biuro vykdomasis direktorius atsižvelgia į ypatingas aplinkybes, su kuriomis susidūrė prašančioji valstybė narė. Prieglobsčio paramos grupė sudaroma laikantis operatyvinio plano, rengiamo pagal 18 straipsnį.

17 straipsnis

Sprendimo dėl siuntimo procedūra

1.   Pagal 16 straipsnio 1 dalį prašymą atsiųsti prieglobsčio paramos grupes sudaro padėties aprašas, numatomi tikslai ir siuntimo poreikiai. Jei reikia, vykdomasis direktorius gali siųsti biuro ekspertus padėčiai prašančioje valstybėje narėje įvertinti.

2.   Vykdomasis direktorius nedelsdamas informuoja vykdomąjį komitetą apie prieglobsčio paramos grupių siuntimą.

3.   Kuo greičiau ir ne vėliau kaip per penkias darbo dienas nuo prašymo gavimo dienos vykdomasis direktorius priima sprendimą dėl prašymo atsiųsti prieglobsčio paramos grupes. Apie savo sprendimą vykdomasis direktorius raštu tuo pačiu metu praneša ir prašančiajai valstybei narei, ir vykdomajam komitetui, nurodydamas pagrindinius tokio sprendimo motyvus.

4.   Jei vykdomasis direktorius nusprendžia siųsti vieną arba daugiau prieglobsčio paramos grupių, pagal 18 straipsnį biuras ir prašančioji valstybė narė nedelsdami parengia operatyvinį planą.

5.   Patvirtinus šį planą, vykdomasis direktorius informuoja valstybes nares, kurių ekspertai dalyvauja prieglobsčio paramos grupėse, apie reikiamą jų skaičių ir profilį. Ši informacija pateikiama raštu 19 straipsnyje minimiems valstybių narių atstovams ryšiams, nurodant numatomą siuntimo datą. Taip pat pridedama operatyvinio plano kopija.

6.   Jei vykdomojo direktoriaus nėra arba ║ jis negali eiti savo pareigų, sprendimus dėl prieglobsčio paramos grupių siuntimo priima jį pavaduojantis skyriaus vadovas.

18 straipsnis

Operatyvinis planas

1.   Vykdomasis direktorius ir prašančioji valstybė narė susitaria dėl operatyvinio plano, kuriame tiksliai nustatomos prieglobsčio paramos grupių siuntimo sąlygos. Operatyvinį planą sudaro:

| a) | padėties aprašas, modus operandi ir siuntimo tikslai, įskaitant operacijos tikslą; |
| --- | --- |

a)

padėties aprašas, modus operandi ir siuntimo tikslai, įskaitant operacijos tikslą;

| b) | numatoma prieglobsčio paramos grupių veiklos trukmė; |
| --- | --- |

b)

numatoma prieglobsčio paramos grupių veiklos trukmė;

| c) | geografinė vietos, kurioje veiks prieglobsčio paramos grupės, zona, už kurią atsakinga prašančioji valstybė narė; |
| --- | --- |

c)

geografinė vietos, kurioje veiks prieglobsčio paramos grupės, zona, už kurią atsakinga prašančioji valstybė narė;

| d) | specialiųjų užduočių ir nurodymų, įskaitant susijusius su duomenų bazėmis ir įranga, kuriomis priimančioje valstybėje narėje turi teisę naudotis prieglobsčio paramos grupių nariai, aprašas; |
| --- | --- |

d)

specialiųjų užduočių ir nurodymų, įskaitant susijusius su duomenų bazėmis ir įranga, kuriomis priimančioje valstybėje narėje turi teisę naudotis prieglobsčio paramos grupių nariai, aprašas;

| e) | prieglobsčio paramos grupių sudėtis. |
| --- | --- |

e)

prieglobsčio paramos grupių sudėtis.

2.   Operatyvinis planas keičiamas arba koreguojamas tik bendru vykdomojo direktoriaus ir prašančiosios valstybės narės sutarimu. Iš dalies pakeisto arba pakoreguoto operatyvinio plano kopiją biuras nedelsdamas siunčia operacijose dalyvaujančioms valstybėms narėms.

19 straipsnis

Nacionalinis atstovas ryšiams

Kiekviena valstybė narė paskiria už bendravimą su biuru visais prieglobsčio paramos grupių klausimais atsakingą nacionalinį atstovą ryšiams. Su nacionaliniu atstovu ryšiams turi būti galima susiekti bet kuriuo metu.

20 straipsnis

Bendrijos atstovas ryšiams

1.   Vykdomasis direktorius vieną arba daugiau biuro ekspertų paskiria už koordinavimą atsakingais Bendrijos atstovais ryšiams. Apie tokį paskyrimą vykdomasis direktorius informuoja priimančiąją valstybę narę.

2.   Bendrijos atstovas ryšiams padeda biuro vardu spręsti visus su prieglobsčio paramos grupių siuntimu susijusius klausimus. Visų pirma jam pavedamos šios funkcijos:

| a) | tarpininkauti tarp biuro ir priimančiosios valstybės narės; |
| --- | --- |

a)

tarpininkauti tarp biuro ir priimančiosios valstybės narės;

| b) | tarpininkauti tarp biuro bei prieglobsčio paramos grupių narių ir teikti biuro vardu paramą sprendžiant su prieglobsčio paramos grupių siuntimo sąlygomis susijusius klausimus; |
| --- | --- |

b)

tarpininkauti tarp biuro bei prieglobsčio paramos grupių narių ir teikti biuro vardu paramą sprendžiant su prieglobsčio paramos grupių siuntimo sąlygomis susijusius klausimus;

| c) | kontroliuoti, ar teisingai vykdomas operatyvinis planas; |
| --- | --- |

c)

kontroliuoti, ar teisingai vykdomas operatyvinis planas;

| d) | atsiskaityti biurui dėl visų prieglobsčio paramos grupių siuntimo aspektų. |
| --- | --- |

d)

atsiskaityti biurui dėl visų prieglobsčio paramos grupių siuntimo aspektų.

3.   Biuro vykdomasis direktorius gali įgalioti atstovą ryšiams padėti spręsti su operatyvinio plano vykdymu ir prieglobsčio paramos grupių siuntimu susijusius ginčus.

4.   Vykdydamas užduotis, Bendrijos atstovas ryšiams paiso tik biuro nurodymų.

21 straipsnis

Civilinė atsakomybė

1.
     
  Kai prieglobsčio paramos grupės nariai vykdo operacijas priimančioje valstybėje narėje, ši valstybė narė pagal nacionalinę teisę atsako už bet kokią per operacijas sukeltą žalą.

2.
     
  Kai tokia žala padaryta dėl didelio neatsargumo ar tyčia, priimančioji valstybė narė gali kreiptis į kilmės valstybę narę su prašymu atlyginti visą sumą, kurią ji sumokėjo nukentėjusiesiems ar asmenims, turintiems teisę nukentėjusiųjų vardu gauti žalos atlyginimą.

3.
     
  Nedarydama poveikio galimybei pasinaudoti savo teisėmis trečiųjų valstybių atžvilgiu, kiekviena valstybė narė atsisako visų reikalavimų priimančiosios valstybės narės ar bet kurios kitos valstybės narės atžvilgiu dėl bet kokios jai padarytos žalos, išskyrus atvejus, kai žala buvo padaryta dėl didelio neatsargumo ar tyčia.

4.
     
  Bet kokie iškilę ginčai tarp valstybių narių dėl šio straipsnio 2 ir 3 dalių taikymo, kurių joms nepavyksta išspręsti derybomis, perduodami Europos Bendrijų Teisingumo Teismui pagal Sutarties 239 straipsnį.

5.
     
  Nedarydama poveikio galimybei pasinaudoti savo teisėmis trečiųjų valstybių atžvilgiu, išlaidas, susijusias su siunčiant biuro įrangai padaryta žala, padengia biuras, išskyrus atvejus, kai žala buvo padaryta dėl didelio neatsargumo ar tyčia.

22 straipsnis

Baudžiamoji atsakomybė

Prieglobsčio paramos grupės siuntimo laikotarpiu su jos nariais nusikalstamų veikų, kurios gali būti padarytos prieš juos arba jų pačių, atveju elgiamasi vienodai, kaip ir su priimančiosios valstybės narės pareigūnais.

23 straipsnis

Išlaidos

Biuras padengia visas toliau nurodytas išlaidas, kurias valstybės narės patyrė skirdamos ekspertus į siunčiamas prieglobsčio paramos grupes:

| a) | kelionės iš kilmės valstybės narės į priimančiąją valstybę narę ir iš priimančiosios valstybės narės į kilmės valstybę narę išlaidas; |
| --- | --- |

a)

kelionės iš kilmės valstybės narės į priimančiąją valstybę narę ir iš priimančiosios valstybės narės į kilmės valstybę narę išlaidas;

| b) | su skiepijimusi susijusias išlaidas; |
| --- | --- |

b)

su skiepijimusi susijusias išlaidas;

| c) | su reikiamu specialiu draudimu susijusias išlaidas; |
| --- | --- |

c)

su reikiamu specialiu draudimu susijusias išlaidas;

| d) | su sveikatos priežiūra susijusias išlaidas; |
| --- | --- |

d)

su sveikatos priežiūra susijusias išlaidas;

| e) | dienpinigius, įskaitant apgyvendinimo išlaidas; |
| --- | --- |

e)

dienpinigius, įskaitant apgyvendinimo išlaidas;

| f) | su technine biuro įranga susijusias išlaidas. |
| --- | --- |

f)

su technine biuro įranga susijusias išlaidas.

4   SKYRIUS

BIURO ORGANIZACINĖ STRUKTŪRA

24 straipsnis

Biuro organai

Biuro valdymo ir administracinę struktūrą sudaro:

| a) | administracinė valdyba, |
| --- | --- |

a)

administracinė valdyba,

| b) | vykdomasis direktorius ir jo personalas; |
| --- | --- |

b)

vykdomasis direktorius ir jo personalas;

| c) | vykdomasis komitetas; |
| --- | --- |

c)

vykdomasis komitetas;

| d) | patariamasis forumas. |
| --- | --- |

d)

patariamasis forumas.

25 straipsnis

Administracinės valdybos sudėtis

1.   Administracinę valdybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės paskirtą narį ir du Komisijos paskirti nariai.

2.   Kiekvienam administracinės valdybos nariui gali atstovauti arba jį lydėti jo pavaduotojas. Lydėdamas narį, pavaduotojas dalyvauja ║ neturėdamas balsavimo teisės.

3.   Administracinės valdybos nariai skiriami atsižvelgiant į jų patirtį ir aukšto lygio kompetenciją prieglobsčio srityje.

4.   JTPVK yra teisėtas administracinės valdybos narys, neturintis balsavimo teisės.

5.   Administracinės valdybos narių kadencija yra treji metai. Jų kadencija gali būti pratęsta. Pasibaigus kadencijos laikui arba atsistatydinus, nariai savo pareigas eina iki jų kadencija pratęsiama arba kol jie pakeičiami.

26 straipsnis

Administracinės valdybos pirmininkas

1.   Administracinė valdyba iš savo narių tarpo renka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją. Jei pirmininkas negali eiti pareigų, jį automatiškai pakeičia pirmininko pavaduotojas.

2.   Pirmininko ir pirmininko pavaduotojo kadencija yra treji metai; kadencija gali būti pratęsta tik vieną kartą. Vis dėlto jei kuriuo nors kadencijos metu pirmininkas arba pavaduotojas netenka administracinės valdybos nario statuso, ║ jų kadencija automatiškai nustoja galioti tą pačią datą.

27 straipsnis

Administracinės valdybos posėdžiai

1.   Administracinės valdybos posėdžius šaukia jos pirmininkas. Posėdžiuose dalyvauja biuro vykdomasis direktorius.

2.   Administracinė valdyba į eilinius posėdžius renkasi bent du kartus per metus. Be to, valdybos posėdžiai rengiami jos pirmininko ║ arba trečdalio jos narių prašymu. Papildomus administracinės valdybos posėdžius pirmininkas sušaukia bent vieno trečdalio narių prašymu.

3.   Administracinė valdyba gali pakviesti asmenis, kurių nuomonė gali būti svarbi, dalyvauti posėdžiuose stebėtojų teisėmis.

4.   Su sąlyga, kad taikomos darbo tvarkos taisyklių nuostatos, administracinės valdybos nariams gali padėti patarėjai arba ekspertai.

5.   Biuras vykdo administracinės valdybos sekretoriato funkcijas.

28 straipsnis

Balsavimo tvarka

1.   Administracinė valdyba priima sprendimus dviem trečdaliais visų balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma. Kiekvienas balsavimo teisę turintis narys turi po vieną balsą. Jei nario nėra, jo balsavimo teisė perduodama jo pavaduotojui.

2.   Biuro vykdomasis direktorius neturi balsavimo teisės.

3.   Pirmininkas dalyvauja balsavime.

4.   Valstybės narės, taikančios ne visą Bendrijos acquis, nebalsuoja, kai administracinė valdyba, vykdydama 29 straipsnyje apibrėžtus biuro administravimo įgaliojimus, turi priimti sprendimą remdamasi Bendrijos teisinėmis priemonėmis, kuriose valstybės narės nedalyvauja.

5.   Administracinės valdybos darbo tvarkos taisyklėse nustatoma išsami balsavimo tvarka, kaip antai sąlygos, kuriomis vienas narys gali veikti kito nario vardu, ir prireikus kvorumo reikalavimai.

29 straipsnis

Administracinės valdybos funkcijos

Administracinė valdyba užtikrina, kad biuras vykdytų jam pavestas užduotis. Tai biuro programavimo ir priežiūros organas. Ji turi visų pirma:

| ║a) | patvirtinti darbo tvarkos taisykles; |
| --- | --- |

║a)

patvirtinti darbo tvarkos taisykles;

| ║b) | paskirti vykdomąjį direktorių 30 straipsnyje numatytomis sąlygomis; taikyti drausmines priemones vykdomajam direktoriui ir prireikus sustabdyti jo įgaliojimus arba jį atleisti iš pareigų; |
| --- | --- |

║b)

paskirti vykdomąjį direktorių 30 straipsnyje numatytomis sąlygomis; taikyti drausmines priemones vykdomajam direktoriui ir prireikus sustabdyti jo įgaliojimus arba jį atleisti iš pareigų;

| ║c) | priimti metinę bendrąją biuro veiklos ataskaitą ir iki kitų metų birželio 15 d. ją perduoti Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ║ Audito Rūmams; ši ataskaita skelbiama viešai; |
| --- | --- |

║c)

priimti metinę bendrąją biuro veiklos ataskaitą ir iki kitų metų birželio 15 d. ją perduoti Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ║ Audito Rūmams; ši ataskaita skelbiama viešai;

| ║d) | remdamasi ║ vykdomojo direktoriaus projektu ir gavusi Komisijos nuomonę, iki kiekvienų metų rugsėjo 30 d. trijų ketvirtadalių balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma priimti kitų metų biuro darbo programą ir perduoti ją Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai; darbo programa priimama laikantis metinės biudžeto procedūros ir Bendrijos teisėkūros atitinkamoje prieglobsčio srityje programos; |
| --- | --- |

║d)

remdamasi ║ vykdomojo direktoriaus projektu ir gavusi Komisijos nuomonę, iki kiekvienų metų rugsėjo 30 d. trijų ketvirtadalių balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma priimti kitų metų biuro darbo programą ir perduoti ją Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai; darbo programa priimama laikantis metinės biudžeto procedūros ir Bendrijos teisėkūros atitinkamoje prieglobsčio srityje programos;

| ║e) | vykdyti su biuro biudžetu susijusias funkcijas pagal 5 skyrių; |
| --- | --- |

║e)

vykdyti su biuro biudžetu susijusias funkcijas pagal 5 skyrių;

| ║f) | pagal šio reglamento 43 straipsnį nustatyti išsamias Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo praktines taisykles; |
| --- | --- |

║f)

pagal šio reglamento 43 straipsnį nustatyti išsamias Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo praktines taisykles;

| ║g) | pagal šio reglamento 42 straipsnį nustatyti biuro kalbų vartojimą; |
| --- | --- |

║g)

pagal šio reglamento 42 straipsnį nustatyti biuro kalbų vartojimą;

| ║h) | apibrėžti biuro organizacinę struktūrą ir nustatyti biuro personalo politiką laikantis 39 straipsnyje numatytų nuostatų; |
| --- | --- |

║h)

apibrėžti biuro organizacinę struktūrą ir nustatyti biuro personalo politiką laikantis 39 straipsnyje numatytų nuostatų;

| ║i) | paprašiusi Komisijos pateikti nuomonę, priimti daugiametį personalo politikos planą; |
| --- | --- |

║i)

paprašiusi Komisijos pateikti nuomonę, priimti daugiametį personalo politikos planą;

| ║j) | priimti visus sprendimus dėl šiame reglamente apibrėžtų biuro įgaliojimų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

║j)

priimti visus sprendimus dėl šiame reglamente apibrėžtų biuro įgaliojimų įgyvendinimo;

| ║k) | priimti visus sprendimus dėl šiame reglamente numatytų informacinių sistemų, visų pirma 4 straipsnio b punkte minėto informacinio portalo, sukūrimo ir prireikus plėtojimo; |
| --- | --- |

║k)

priimti visus sprendimus dėl šiame reglamente numatytų informacinių sistemų, visų pirma 4 straipsnio b punkte minėto informacinio portalo, sukūrimo ir prireikus plėtojimo;

| ║l) | priimti visus sprendimus dėl biuro darbo vidaus struktūrų sukūrimo ir prireikus plėtojimo; |
| --- | --- |

║l)

priimti visus sprendimus dėl biuro darbo vidaus struktūrų sukūrimo ir prireikus plėtojimo;

| ║m) | taikyti drausmines priemones vykdomajam direktoriui; |
| --- | --- |

║m)

taikyti drausmines priemones vykdomajam direktoriui;

| ║n) | remdamasi vykdomojo direktoriaus pateiktu projektu ir atsižvelgdama į Komisijos nuomonę, priimti darbo tvarkos taisykles. |
| --- | --- |

║n)

remdamasi vykdomojo direktoriaus pateiktu projektu ir atsižvelgdama į Komisijos nuomonę, priimti darbo tvarkos taisykles.

30 straipsnis

Vykdomojo direktoriaus skyrimas

1.   Administracinė valdyba vykdomąjį direktorių skiria ▐ penkerių metų laikotarpiui
  pagal šiame straipsnyje numatytą bendradarbiavimo procedūrą
  .
  Vykdomasis direktorius skiriamas atsižvelgiant į jo asmeninius nuopelnus, darbo patirtį prieglobsčio srityje bei administravimo ir vadovavimo įgūdžius. Bendradarbiavimo procedūra vyksta taip:

| a) | remiantis po viešo konkurso paskelbimo ir atliktos skaidrios atrankos procedūros Komisijos parengtu kandidatų sąrašu, prieš paskiriant į pareigas, kandidatai kviečiami sakyti kalbą Taryboje ir kompetentingame Europos Parlamento komitete ar komitetuose bei atsakyti į klausimus; |
| --- | --- |

a)

remiantis po viešo konkurso paskelbimo ir atliktos skaidrios atrankos procedūros Komisijos parengtu kandidatų sąrašu, prieš paskiriant į pareigas, kandidatai kviečiami sakyti kalbą Taryboje ir kompetentingame Europos Parlamento komitete ar komitetuose bei atsakyti į klausimus;

| b) | Europos Parlamentas Taryba pateikia savo nuomones ir parengia kandidatų sąrašą juos nurodydami pirmenybės tvarka; |
| --- | --- |

b)

Europos Parlamentas Taryba pateikia savo nuomones ir parengia kandidatų sąrašą juos nurodydami pirmenybės tvarka;

| c) | atsižvelgusi į šias nuomones administracinė valdyba skiria direktorių. |
| --- | --- |

c)

atsižvelgusi į šias nuomones administracinė valdyba skiria direktorių.

Per devynis mėnesius iki šio penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija atlieka vertinimą, susijusį su:

| — | vykdomojo direktoriaus darbo rezultatais; |
| --- | --- |

—

vykdomojo direktoriaus darbo rezultatais;

| — | biuro užduotimis ir poreikiais ateinantiems metams. |
| --- | --- |

—

biuro užduotimis ir poreikiais ateinantiems metams.

2.   Komisijos siūlymu, atsižvelgdama į vertinimo ataskaitą ir tik tais atvejais, kai biuro užduotys ir poreikiai tai pateisina, administracinė valdyba gali pratęsti direktoriaus kadenciją vieną kartą ne ilgesniam kaip trejų metų laikotarpiui.

3.   Apie ketinimą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją administracinė valdyba informuoja Europos Parlamentą. Per mėnesį iki kadencijos pratęsimo vykdomasis direktorius
  kviečiamas
  perskaityti pranešimą atitinkamo Europos Parlamento komiteto ar komitetų nariams ir atsakyti į jų klausimus.

31 straipsnis

Vykdomojo direktoriaus funkcijos

1.   Biurą administruoja nepriklausomai savo funkcijas vykdantis vykdomasis direktorius. Vykdomasis direktorius už savo veiklą atsiskaito administracinei valdybai.

2.   Nedarydamas poveikio Komisijos ir administracinės valdybos įgaliojimams, vykdomasis direktorius neprašo ir nepriima jokios vyriausybės ir jokios organizacijos nurodymų.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali paprašyti vykdomojo direktoriaus pateikti savo užduočių vykdymo ataskaitą.

4.   Vykdomasis direktorius yra teisinis biuro atstovas.

5.   Vykdomajam direktoriui gali padėti vienas arba daugiau skyriaus vadovų. Jei vykdomojo direktoriaus nėra arba jis negali eiti savo pareigų, jį pakeičia vienas iš skyriaus vadovų.

6.   Visų pirma vykdomajam direktoriui pavedamos tokios funkcijos:

| ║a) | užtikrinti kasdienį biuro administravimą; |
| --- | --- |

║a)

užtikrinti kasdienį biuro administravimą;

| ║b) | gavus Komisijos nuomonę rengti pasiūlymus dėl biuro darbo programos; |
| --- | --- |

║b)

gavus Komisijos nuomonę rengti pasiūlymus dėl biuro darbo programos;

| ║c) | įgyvendinti administracinės valdybos priimtas darbo programas ir sprendimus; |
| --- | --- |

║c)

įgyvendinti administracinės valdybos priimtas darbo programas ir sprendimus;

| ║d) | rengti 4 straipsnio d punkte numatytas ataskaitas dėl kilmės valstybių; |
| --- | --- |

║d)

rengti 4 straipsnio d punkte numatytas ataskaitas dėl kilmės valstybių;

| ║e) | rengti pagal 38 straipsnį administracinės valdybos priimamą biuro finansinio reglamento ir jo įgyvendinimo priemonių projektą; |
| --- | --- |

║e)

rengti pagal 38 straipsnį administracinės valdybos priimamą biuro finansinio reglamento ir jo įgyvendinimo priemonių projektą;

| ║f) | rengti numatomų biuro įplaukų ir išlaidų sąmatos ir biudžeto vykdymo projektą; |
| --- | --- |

║f)

rengti numatomų biuro įplaukų ir išlaidų sąmatos ir biudžeto vykdymo projektą;

| ║g) | vykdyti biuro personalo atžvilgiu 39 straipsnyje apibrėžiamus įgaliojimus; |
| --- | --- |

║g)

vykdyti biuro personalo atžvilgiu 39 straipsnyje apibrėžiamus įgaliojimus;

| ║h) | spręsti visus personalo klausimus; priimti visus sprendimus dėl šiame reglamente numatytų informacinių sistemų, visų pirma 4 straipsnio b punkte minėto informacinio portalo, administravimo; |
| --- | --- |

║h)

spręsti visus personalo klausimus; priimti visus sprendimus dėl šiame reglamente numatytų informacinių sistemų, visų pirma 4 straipsnio b punkte minėto informacinio portalo, administravimo;

| ║i) | priimti visus sprendimus dėl biuro vidaus administracinių struktūrų administravimo. |
| --- | --- |

║i)

priimti visus sprendimus dėl biuro vidaus administracinių struktūrų administravimo.

32 straipsnis

Vykdomasis komitetas

1.   Siekdamas didesnio darbų veiksmingumo ir greitesnio jų atlikimo, biuras įsteigia vykdomąjį komitetą, sudarytą iš aštuonių narių, kurie skiriami iš administracinės valdybos narių.

2.   Komisija yra teisėta vykdomojo komiteto narė. Biuro administracinė valdyba nustato kitų vykdomojo komiteto narių skyrimo taisykles.

3.   Bent keturis kartus per metus vykdomojo komiteto posėdis rengiamas vykdomojo direktoriaus kvietimu arba bent trečdalio jo narių prašymu. Jo veiklos sąlygos nurodomos biuro vidaus taisyklėse ir skelbiamos viešai.

4.   Vykdomojo komiteto narių kadencija yra tokia pati, kaip ir administracinės valdybos narių.

5.   Prireikus sušaukiami specialiems klausimams svarstyti skirti vykdomojo komiteto posėdžiai.

6.   Vykdomojo komiteto užduotis yra administracinės valdybos prašymu arba savo iniciatyva patarti biuro vykdomajam direktoriui ir teikti nuomones administracinei valdybai dėl biuro darbo programos ir veiklos, taip pat tais atvejais, kai biuras turi greitai priimti sprendimus pagal 3 skyrių dėl prieglobsčio paramos grupių siuntimo į ypatingą spaudimą patiriančias valstybes nares.

7.   Biuras teikia vykdomajam komitetui reikiamą techninę bei logistikos paramą ir vykdo posėdžių sekretoriato funkcijas.

8.   Vykdomojo komiteto prašymu vykdomojo komiteto darbuose be balsavimo teisės gali dalyvauti JTPVK atstovai.

9.   Vykdomasis komitetas gali kviesti dalyvauti stebėtojo teisėmis bet kurį asmenį, kurio nuomonė gali būti svarbi.

33 straipsnis

Darbo grupės

1.   Vykdydamas šiame reglamente apibrėžtus įgaliojimus, biuras gali įkurti darbo grupes, sudarytas iš kompetentingų valstybių narių prieglobsčio srities institucijų ekspertų, įskaitant šios srities teisėjus. Ekspertus gali pakeisti pavaduotojai, kurie skiriami tuo pačiu metu, kaip ir ekspertai.

2.   Darbo grupių veikloje turi teisę dalyvauti Komisija. Atsižvelgiant į svarstomų klausimų pobūdį, biuro darbo grupių posėdžiuose arba atskirose jų dalyse gali dalyvauti JTPVK atstovai.

3.   Darbo grupės gali kviesti dalyvauti posėdžiuose visus asmenis, kurių nuomonė gali būti svarbi, ir ypač prieglobsčio srityje veikiančių nevyriausybinių organizacijų atstovus.

║

5   SKYRIUS

FINANSINĖS NUOSTATOS

34 straipsnis

Biudžetas

1.   Visos biuro įplaukų ir išlaidų sąmatos rengiamos kiekvienais biudžetiniais metais, sutampančiais su kalendoriniais metais, ir įtraukiamos į biuro biudžetą.

2.   Biuro biudžeto įplaukos ir išlaidos turi būti subalansuotos.

3.   Neatmetant kitų išteklių galimybės, biuro įplaukas sudaro:

| ║a) | į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą įtrauktas Bendrijos įnašas; |
| --- | --- |

║a)

į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą įtrauktas Bendrijos įnašas;

| ║b) | savanoriškas valstybių narių įnašas; |
| --- | --- |

║b)

savanoriškas valstybių narių įnašas;

| ║c) | mokesčiai už leidinius, mokymus ir kitas biuro teikiamas paslaugas. |
| --- | --- |

║c)

mokesčiai už leidinius, mokymus ir kitas biuro teikiamas paslaugas.

4.   Biuro išlaidas, be kita ko, sudaro darbuotojų atlyginimai, administracinės ir infrastruktūros išlaidos, veiklos sąnaudos ir išlaidos, susijusios su biuro sudarytomis sutartimis arba susitarimais.

35 straipsnis

Biudžeto sudarymas

1.   Kiekvienais metais vykdomasis direktorius parengia kitų metų biuro įplaukų bei išlaidų sąmatos projektą kartu su etatų planu ir jį perduoda administracinei valdybai.

2.   Remdamasi šiuo projektu ║ administracinė valdyba sudaro kitų finansinių metų biuro įplaukų ir išlaidų sąmatą.

3.   Biuro įplaukų ir išlaidų sąmatos projektas perduodamas Komisijai iki vasario 10 d. Galutinę šios sąmatos versiją kartu su etatų plano projektu administracinė valdyba perduoda Komisijai iki kovo 31 d.

4.   Sąmatą kartu su preliminariu Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu Komisija perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau – biudžeto valdymo institucija).

5.   Remdamasi šia sąmata, Komisija įtraukia sąmatas, kurias laiko būtinomis etatų planui, ir subsidijos, kuri bus mokama iš bendrojo biudžeto, sumą į preliminarų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą, kurį Sutarties 272 straipsnyje nustatyta tvarka pateikia biudžeto valdymo institucijai.

6.   Biudžeto valdymo institucija leidžia skirti asignavimus biuro subsidijai.

7.   Biudžeto valdymo institucija patvirtina biuro etatų planą.

8.   Biuro biudžetą patvirtina administracinė valdyba. Galutinai patvirtinus Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, biuro biudžetas tampa galutiniu. Prireikus biudžetas atitinkamai tikslinamas.

9.   Administracinė valdyba kiek įmanoma greičiau praneša biudžeto valdymo institucijai apie savo ketinimą įgyvendinti bet kokį projektą, kuris finansiniu požiūriu gali turėti didelės reikšmės jos biudžeto finansavimui, ypač kai projektai yra susiję su nekilnojamuoju turtu, pavyzdžiui, pastatų nuoma arba pirkimu. Apie tai ji praneša Komisijai.

10.   Pranešęs apie ketinimą pateikti nuomonę, vienas iš biudžeto valdymo institucijos padalinys ją perduoda administracinei valdybai per šešias savaites nuo pranešimo apie projektą dienos.

36 straipsnis

Biudžeto vykdymas

1.   Biuro biudžetą vykdo vykdomasis direktorius.

2.   Kiekvienais metais vykdomasis direktorius perduoda biudžeto valdymo institucijai su vertinimo procedūrų rezultatais susijusią reikiamą informaciją.

37 straipsnis

Finansinių ataskaitų teikimas tikrinti ir biudžeto įvykdymo patvirtinimas

1.   Iki kitų finansinių metų kovo 1 d. biuro apskaitos pareigūnas siunčia Komisijos apskaitos pareigūnui laikinąsias finansines ataskaitas kartu su tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita. Komisijos apskaitos pareigūnas konsoliduoja institucijų ir decentralizuotųjų įstaigų laikinąsias sąskaitas pagal Finansinio reglamento 128 straipsnį.

2.   Iki kitų finansinių metų kovo 31 d. Komisijos apskaitos pareigūnas perduoda Audito Rūmams biuro laikinąsias finansines ataskaitas kartu su tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita. Tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita taip pat perduodama Europos Parlamentui ir Tarybai.

3.   Gavęs Audito Rūmų pagal Finansinio reglamento 129 straipsnį pateiktas pastabas dėl biuro laikinųjų finansinių ataskaitų, vykdomasis direktorius savo atsakomybe parengia biuro galutines finansines ataskaitas ir perduoda jas administracinei valdybai, kad ši pateiktų nuomonę.

4.   Administracinė valdyba pateikia nuomonę dėl biuro galutinių finansinių ataskaitų.

5.   Iki kitų finansinių metų liepos 1 d. vykdomasis direktorius perduoda galutines finansines ataskaitas kartu su administracinės valdybos nuomone Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams.

6.   Galutinės finansinės ataskaitos paskelbiamos.

7.   Ne vėliau kaip rugsėjo 30 d. vykdomasis direktorius pateikia Audito Rūmams atsakymą į jų pastabas. Jis taip pat nusiunčia šį atsakymą administracinei valdybai.

8.   Vykdomasis direktorius Europos Parlamento prašymu pateikia jam visą informaciją, kurios reikia sklandžiai sprendimo dėl atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo priėmimo procedūrai, kaip nustatyta Finansinio reglamento 146 straipsnio 3 dalyje.

9.   Iki N + 2 metų gegužės 15 d., remdamasis Tarybos kvalifikuota balsų dauguma priimta rekomendacija, Europos Parlamentas patvirtina vykdomajam direktoriui, kad N finansinių metų biudžetas įvykdytas.

38 straipsnis

Finansinės taisyklės

Pasikonsultavusi su Komisija, biurui taikytinas finansines taisykles priima administracinė valdyba. Šios taisyklės negali nukrypti nuo 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 ║ dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (13) 185 straipsnyje, nebent tai būtų reikalinga biuro veiklai ir gavus išankstinį Komisijos sutikimą.

6   SKYRIUS

NUOSTATOS DĖL PERSONALO

39 straipsnis

Personalas

1.   Biuro personalui, įskaitant vykdomąjį direktorių, taikomi Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai, Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos ir šiems nuostatams bei sąlygoms įgyvendinti bendrai ES institucijų priimtos taisyklės.

2.   Komisijai pritarus, administracinė valdyba priima Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 110 straipsnyje numatytas būtinas įgyvendinimo priemones.

3.   Personalo atžvilgiu biuras naudojasi įgaliojimais, Pareigūnų tarnybos nuostatais suteiktais Paskyrimų tarnybai ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygomis – tarnybos sutartis sudaryti įgaliotai institucijai.

4.   Administracinė taryba gali priimti nuostatas dėl valstybių narių deleguotų nacionalinių ekspertų įdarbinimo biure.

40 straipsnis

Privilegijos ir imunitetai

Biurui taikomas Protokolas dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų.

7   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

41 straipsnis

Teisinis statusas

1.   Biuras yra Bendrijos įstaiga
  , įsteigta pagal Finansinio reglamento 185 straipsnį
  . Jis turi juridinio asmens statusą.

2.   Kiekvienoje valstybėje narėje biuras naudojasi kuo plačiausiu juridiniams asmenims nacionalinės teisės aktais pripažintu veiksnumu ir teisnumu. Pavyzdžiui, jis gali įsigyti ir perleisti kilnojamąjį bei nekilnojamąjį turtą ir dalyvauti teismo procese.

3.   Biurui atstovauja vykdomasis direktorius.

4.   Biuro būstinė yra [...]. ║

42 straipsnis

Kalbų vartojimas

1.   Biurui taikomos 1958 m. balandžio 15 d. Reglamento Nr. 1, nustatančio kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (14), nuostatos.

2.   Nedarant poveikio pagal Sutarties 290 straipsnį priimtiems sprendimams, 29 straipsnio c ir d punktuose minėtos metinė bendroji biuro veiklos ataskaita ir metinė biuro darbo programa rengiamos visomis oficialiosiomis Bendrijos kalbomis.

3.   Biuro veiklai būtinas vertimo paslaugas teikia Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras.

4.   Administracinė valdyba nustato praktines kalbų vartojimo taisykles.

43 straipsnis

Galimybė susipažinti su dokumentais

1.   
  Biuras plėtoja gerą administracinę praktiką siekdamas užtikrinti kuo didesnį veiklos skaidrumą.
  Biuro dokumentams taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 ║.

2.   Per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo administracinė valdyba priima praktines Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 įgyvendinimo taisykles.

3.   Dėl biuro pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnį priimtų sprendimų gali būti pateiktas skundas ombudsmenui arba ieškinys Europos Bendrijų Teisingumo Teisme atitinkamai Sutarties 195 ir 230 straipsniuose numatytomis sąlygomis.

4.   Biuro atliekamam asmens duomenų tvarkymui taikomas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ║.

44 straipsnis

Saugumo taisyklės dėl įslaptintos ║ ir neįslaptintos konfidencialios informacijos apsaugos

1.   Biuras taiko 2001 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendime 2001/844/EB, EAPB, Euratomas, iš dalies keičiančiame jos darbo tvarkos taisykles, išdėstytus saugumo principus (15). Tai, be kita ko, apima nuostatas dėl keitimosi įslaptinta informacija, jos tvarkymo ir saugojimo.

2.   Biuras taip pat taiko ║ Komisijos priimtus ir įgyvendinamus saugumo principus, susijusius su neįslaptintos konfidencialios informacijos tvarkymu.

45 straipsnis

Kova su sukčiavimu

1.
     
  Siekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veika, Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 nuostatos taikomos be apribojimų.

2.
     
  Biuras prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio susitarimo ir nedelsdama priima reikiamas biuro personalui taikytinas nuostatas.

3.
     
  Sprendimuose dėl finansavimo ir jų įgyvendinimo susitarimuose bei dokumentuose aiškiai numatyta, kad prireikus Audito Rūmai ir OLAF gali atlikti biuro asignavimų gavėjų ir už asignavimų paskirstymą atsakingų tarnautojų patikrinimą vietoje.

46 straipsnis

Atsakomybės sistema

1.   Biuro sutartinę atsakomybę reglamentuoja aptariamai sutarčiai taikytini teisės aktai.

2.   Europos Bendrijų Teisingumo Teismas turi kompetenciją priimti sprendimus pagal bet kurią biuro sudarytos sutarties arbitražinę išlygą.

3.   Nesutartinės atsakomybės atveju, vadovaudamasis bendraisiais valstybių narių teisei būdingais principais, biuras atlygina jo tarnybų arba tarnautojų einant pareigas padarytą žalą.

4.   Teisingumo Teismas turi kompetenciją nagrinėti su šio straipsnio 3 dalyje minėtos žalos atlyginimu susijusius ginčus.

5.   Asmeninė biuro tarnautojų atsakomybė biurui reglamentuojama jiems taikytinomis Pareigūnų tarnybos nuostatų arba Įdarbinimo sąlygų nuostatomis.

47 straipsnis

Vertinimas ir peržiūra

1.   Ne vėliau kaip per trejus metus nuo biuro veiklos pradžios, kaip nurodyta 54 straipsnyje, remdamasis administracinės valdybos pritariant Komisijai suteiktais įgaliojimais, biuras paveda atlikti nepriklausomą išorės veiklos rezultatų vertinimą. Šis vertinamas apima biuro poveikį praktiniam bendradarbiavimui prieglobsčio srityje ir bendrai Europos prieglobsčio sistemai. Visų pirma nagrinėjama, ar reikia koreguoti arba išplėsti biuro užduotis ir kokios būtų finansinės tokio koregavimo arba išplėtimo pasekmės. Taip pat vertinama, ar administracinė struktūra pritaikyta biuro užduotims vykdyti. Vertinant atsižvelgiama į suinteresuotųjų šalių tiek Bendrijos, tiek nacionaliniu lygiais nuomones.

2.   Komisijos pritarimu administracinė valdyba, atsižvelgdama į šio straipsnio 1 dalyje minėtos vertinimo ataskaitos rezultatus, priima sprendimą dėl būsimų vertinimų tvarkaraščio.

48 straipsnis

Administracinė kontrolė

Pagal Sutarties 195 straipsnį biuro veiklą kontroliuoja ombudsmenas.

49 straipsnis

Bendradarbiavimas su trečiosiomis ir asocijuotosiomis valstybėmis

1.   Biuras pasirengęs bendradarbiauti su valstybėmis, sudariusiomis su Bendrija susitarimus, kuriais remdamosi jos priėmė ir taiko šiame reglamente apibrėžtos srities Bendrijos teisės aktus. Pagal atitinkamas šių susitarimų nuostatas sudaromi susitarimai, kuriais nustatomi šių valstybių dalyvavimo biuro veikloje pobūdis, mastas ir taisyklės. Be kitų nuostatų, šiuose susitarimuose numatomos nuostatos dėl dalyvavimo biuro iniciatyvose, finansinių įnašų ir personalo. Bet kokiu atveju minėtų susitarimų nuostatos dėl personalo atitinka Pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas.

2.   Pritariant Komisijai
  ir, neviršydamas savo įgaliojimų
  , biuras, vadovaudamasis Europos Sąjungos išorės santykių politika ir tiek, kiek reikia užduotims atlikti, palengvina valstybių narių ir trečiųjų valstybių operatyvų bendradarbiavimą savo veiklos sričiai priklausančiais klausimais ir pagal darbo susitarimus, sudarytus remiantis atitinkamomis Sutarties nuostatomis su kompetentingomis trečiųjų valstybių institucijomis, taip pat gali su jomis bendradarbiauti šiuo reglamentu reglamentuojamose srityse.

50 straipsnis

Biuro bendradarbiavimas su JTPVK

Pagal darbo susitarimus, sudarytus su JTPVK, biuras bendradarbiauja su JTPVK šiuo reglamentu reglamentuojamose srityse.

Biuras JTPVK gali skirti subsidijas. Šių subsidijų tikslas – finansuoti veiklą, kuria siekiama suteikti biurui galimybę nuolat naudotis JTPVK kompetencija prieglobsčio srityje. Subsidijos yra išskirtinių biuro ir JTPVK santykių, apibrėžtų šiame straipsnyje ir 2 straipsnio 5 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje, 25 straipsnio 4 dalyje, 32 straipsnio 8 dalyje, 33 straipsnio 2 dalyje ir 51 straipsnio 4 dalyje, aspektas. Kaip numatyta Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 75 straipsnyje, taikomos atitinkamos Finansinio reglamento nuostatos ir jo įgyvendinimo taisyklės.

51 straipsnis

Patariamasis forumas

1.
     
  Biuras glaudžiai bendradarbiauja su pilietinės visuomenės organizacijomis ir atitinkamomis kompetentingomis įstaigomis, dalyvaujančiomis vykdant prieglobsčio politiką vietos, regiono, nacionaliniu, Europos arba tarptautiniu lygiais ir šiuo tikslu įkuria patariamąjį forumą.

2.
     
  Vietos valdžios institucijos, kurios atlieka svarbų vaidmenį ir turi patirties prieglobsčio politikos klausimais, dalyvauja patariamajame forume.

3.
     
  Patariamasis forumas yra keitimosi informacija ir dalijimosi žiniomis priemonė. Jis užtikrina glaudų biuro ir atitinkamų suinteresuotųjų organizacijų bendradarbiavimą.

4.
     
  Patariamasis forumas pasirengęs bendradarbiauti su šio straipsnio 1 dalyje minėtomis kompetentingomis suinteresuotosiomis organizacijomis. Biuras kreipiasi į patariamojo forumo narius specialiais klausimais, susijusiais su prioritetinėmis biuro veiklos sritimis
  .

JTPVK yra teisėtas patariamojo forumo narys.

5.
     
  Biuras patariamojo forumo visų pirma prašo:

| a) | teikti administracinei valdybai rekomendacijas dėl metinės darbo programos, kuri priimama pagal 29 straipsnio d punktą; |
| --- | --- |

a)

teikti administracinei valdybai rekomendacijas dėl metinės darbo programos, kuri priimama pagal 29 straipsnio d punktą;

| b) | perduoti
  atsiliepimus administracinei valdybai, siūlyti jai tolesnes priemones, susijusias su 29 straipsnio c punkte minėta metine ataskaita ir 12 straipsnio 1 dalyje minėta metine prieglobsčio padėties Europos Sąjungoje ataskaita; ir |
| --- | --- |

b)

perduoti
  atsiliepimus administracinei valdybai, siūlyti jai tolesnes priemones, susijusias su 29 straipsnio c punkte minėta metine ataskaita ir 12 straipsnio 1 dalyje minėta metine prieglobsčio padėties Europos Sąjungoje ataskaita; ir

| c) | pranešti vykdomajam direktoriui ir administracinei valdybai biuro darbui svarbių konferencijų, seminarų ir posėdžių rezultatus ir rekomendacijas. |
| --- | --- |

c)

pranešti vykdomajam direktoriui ir administracinei valdybai biuro darbui svarbių konferencijų, seminarų ir posėdžių rezultatus ir rekomendacijas.

6.
     
  Patariamojo forumo koordinavimui vadovauja vykdomasis direktorius.

7.
     
  Patariamojo forumo posėdžiai vyksta bent du kartus per metus.

52 straipsnis

Bendradarbiavimas su FRONTEX, FRA, kitomis Bendrijos įstaigomis ir tarptautinėmis organizacijomis

Biuras bendradarbiauja su Bendrijos įstaigomis, vykdančiomis su jo veiklos sritimi susijusią veiklą, ypač su Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra (FRONTEX) ir ║ FRA ║, taip pat su šiuo reglamentu reglamentuojamose srityse kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis pagal darbo susitarimus, sudarytus su jomis remiantis Sutarties nuostatomis dėl šių įstaigos kompetencijos.

Bendradarbiavimas suteikia galimybę susieti atitinkamas įstaigas ir išvengti remiantis įvairių įstaigų įgaliojimais vykdomos veiklos dubliavimosi bei pasikartojimo.

53 straipsnis

Susitarimas dėl būstinės ir veiklos sąlygos

Susitarime dėl būstinės, kurį, pritarus administracinei valdybai, biuras sudaro su priimančiąja valstybe nare, nustatomos reikiamos nuostatos dėl biuro įkurdinimo ir įrangos suteikimo priimančioje valstybėje narėje, taip pat priimančioje valstybėje narėje taikytinos specialiosios taisyklės biuro vykdomajam direktoriui, administracinės valdybos nariams, personalui ir jų šeimos nariams. Biuro būstinės valstybė narė sudaro kuo geresnes biuro veiklos sąlygas: užtikrina daugiakalbį europinį mokymąsi ir reikiamą transporto infrastruktūrą ║.

54 straipsnis

Biuro veiklos pradžia

Biuras ima veikti ne vėliau kaip per vienerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

Komisija atsako už biuro įsteigimą ir veiklą pradiniu etapu iki šis sugeba pats vykdyti savo biudžetą.

Šiuo tikslu:

| — | iki nepradėjo eiti pareigų biuro vykdomasis direktorius, kurį 30 straipsnyje nustatytomis sąlygomis skiria administracinė valdyba, biuro direktoriui pavestas pareigas laikinai gali eiti Komisijos pareigūnas; |
| --- | --- |

—

iki nepradėjo eiti pareigų biuro vykdomasis direktorius, kurį 30 straipsnyje nustatytomis sąlygomis skiria administracinė valdyba, biuro direktoriui pavestas pareigas laikinai gali eiti Komisijos pareigūnas;

| — | vadovaujant laikinajam direktoriui arba vykdomajam direktoriui, biurui pavestas užduotis gali vykdyti Komisijos pareigūnai. |
| --- | --- |

—

vadovaujant laikinajam direktoriui arba vykdomajam direktoriui, biurui pavestas užduotis gali vykdyti Komisijos pareigūnai.

Patvirtinus valdybai, laikinasis direktorius gali leisti atlikti visus iš biuro biudžete numatytų asignavimų padengiamus mokėjimus ir, priėmus biuro etatų planą, gali sudaryti sutartis, įskaitant darbo.

55 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja [...] dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ║

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C ....

1

...

(2)  OL C ....

2

...

(3)  2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento pozicija.

3

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento pozicija

(4)  

  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

4

OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(5)  OL L 349, 2004 11 25, p. 1.

5

(6)  OL L 53, 2007 2 22, p. 1.

6

(7)  

  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

7

OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(8)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

8

(9)  OL L 136, 1999 5 31, p. 15.

9

(10)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

10

(11)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

11

(12)  OL L ...

12

OL L ...

(13)  
  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

13

OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

(14)  OL 17, 1958 10 6, p. 385.

14

(15)  
  OL L 317, 2001 12 3, p. 1.

15

OL L 317, 2001 12 3, p. 1.

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/453 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/453

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisDvišaliai valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimai dėl sektorių klausimų ir dėl sutartinėms ir nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės ***I

P6_TA(2009)0380

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma derybų dėl valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišalių susitarimų dėl sektorių klausimų ir dėl sutartinėms ir nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės bei tokių susitarimų sudarymo procedūra (COM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD))

2010/C 212 E/55

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0893),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 61 straipsnio c punktą, 65 straipsnį ir 67straipsnio 5 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0001/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A6-0270/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2008)0259

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 7 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, kuriuo nustatoma derybų dėl valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimų dėl tam tikrų klausimų, susijusių su sutartinėms ir nesutartinėms prievolėms taikytina teise bei tokių susitarimų sudarymo procedūra

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. 662/2009.)

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/454 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/454

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisBendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programa MEDIA Mundus ***I

P6_TA(2009)0381

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos MEDIA Mundus sukūrimo (COM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD))

2010/C 212 E/56

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0892),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 150 straipsnio 4 dalį bei 157 straipsnio 3 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6–0011/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A6–0260/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2008)0258

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 7 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 2009/.../EB dėl bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos MEDIA Mundus sukūrimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą Nr. 1041/2009/EB.)

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/455 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/455

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisLaiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrosios taisyklės ***I

P6_TA(2009)0382

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių (COM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD))

2010/C 212 E/57

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0121),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 80 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6–0097/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį ir 43 straipsnio 2 ir 3 dalis,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6–0274/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisP6_TC1-COD(2009)0042

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. gegužės 7 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009, iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. 545/2009.)

---

| 5.8.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 212/456 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 212/456

---

2009 m. gegužės 7 d., ketvirtadienisValstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliai susitarimai dėl teismo sprendimų ir nutarčių, susijusių su santuoka, tėvų atsakomybe ir išlaikymo prievolėmis *

P6_TA(2009)0383

2009 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma derybų dėl valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišalių susitarimų dėl sektorių klausimų ir dėl jurisdikcijos, teismo sprendimų ir nutarčių, susijusių su santuoka, tėvų atsakomybe ir išlaikymo prievolėmis, pripažinimo bei vykdymo ir išlaikymo prievolėms taikytinos teisės bei tokių susitarimų sudarymo procedūra (COM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS))

2010/C 212 E/58

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0894),

atsižvelgdamas į EB sutarties 61 straipsnio c dalį, 65 straipsnį, 67 straipsnio 2 dalį ir 67 straipsnio 5 dalį, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0035/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A6-0265/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 54 |
| Pasiūlymas dėl reglamento


  Pavadinimas |
| | |
| Pakeitimas 55 |
| Pasiūlymas dėl reglamento


  1 konstatuojamoji dalis |
| (1) | Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau – EB sutartis) IV antraštinėje dalyje numatytas Bendrijos teisės aktų priėmimo teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose srityje teisinis pagrindas. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pavadinimas

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

(1)

Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau – EB sutartis) IV antraštinėje dalyje numatytas Bendrijos teisės aktų priėmimo teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose srityje teisinis pagrindas.

| (1) | Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau – EB sutartis)
  trečiosios dalies
  IV antraštinėje dalyje numatytas Bendrijos teisės aktų priėmimo teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose srityje teisinis pagrindas. |
| --- | --- |

(1)

Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau – EB sutartis)
  trečiosios dalies
  IV antraštinėje dalyje numatytas Bendrijos teisės aktų priėmimo teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose srityje teisinis pagrindas.

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| (2) | Valstybių narių ir trečiųjų šalių teisminis bendradarbiavimas civilinėse bylose tradiciškai reglamentuojamas valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimais. |
| --- | --- |

(2)

Valstybių narių ir trečiųjų šalių teisminis bendradarbiavimas civilinėse bylose tradiciškai reglamentuojamas valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimais.

| (2) | Valstybių narių ir trečiųjų šalių teisminis bendradarbiavimas civilinėse bylose tradiciškai reglamentuojamas valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimais. Tokie susitarimai, kurių yra labai daug, dažnai atspindi ypatingus ryšius tarp valstybės narė ir tam tikros trečiosios šalies, ir yra skirti suteikti būtiną teisinę bazę, siekiant patenkinti suinteresuotų šalių ypatingus poreikius. |
| --- | --- |

(2)

Valstybių narių ir trečiųjų šalių teisminis bendradarbiavimas civilinėse bylose tradiciškai reglamentuojamas valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimais. Tokie susitarimai, kurių yra labai daug, dažnai atspindi ypatingus ryšius tarp valstybės narė ir tam tikros trečiosios šalies, ir yra skirti suteikti būtiną teisinę bazę, siekiant patenkinti suinteresuotų šalių ypatingus poreikius.

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| (3) | EB sutarties 307 straipsnyje nustatyta, kad turi būti
  pašalinti
  bet kokie Bendrijos acquis ir valstybių narių
  bei
  trečiųjų šalių sudarytų tarptautinių susitarimų nesuderinamumai. Dėl to gali reikėti iš naujo derėtis dėl šių susitarimų. |
| --- | --- |

(3)

EB sutarties 307 straipsnyje nustatyta, kad turi būti
  pašalinti
  bet kokie Bendrijos acquis ir valstybių narių
  bei
  trečiųjų šalių sudarytų tarptautinių susitarimų nesuderinamumai. Dėl to gali reikėti iš naujo derėtis dėl šių susitarimų.

| (3) | EB sutarties 307 straipsnyje nustatyta
  , kad valstybės narės privalo imtis būtinų priemonių pašalinti
  bet kokius Bendrijos acquis ir valstybių narių
  su
  trečiosiomis šalimis sudarytų tarptautinių susitarimų nesuderinamumus. Dėl to gali reikėti iš naujo derėtis dėl
  šių
  susitarimų. |
| --- | --- |

(3)

EB sutarties 307 straipsnyje nustatyta
  , kad valstybės narės privalo imtis būtinų priemonių pašalinti
  bet kokius Bendrijos acquis ir valstybių narių
  su
  trečiosiomis šalimis sudarytų tarptautinių susitarimų nesuderinamumus. Dėl to gali reikėti iš naujo derėtis dėl
  šių
  susitarimų.

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| (4) | Taip pat gali reikėti sudaryti naujus susitarimus su trečiosiomis šalimis,
  reglamentuojančius
  civilinės teisenos sritis, kurios priklauso EB sutarties IV antraštinės dalies taikymo sričiai. |
| --- | --- |

(4)

Taip pat gali reikėti sudaryti naujus susitarimus su trečiosiomis šalimis,
  reglamentuojančius
  civilinės teisenos sritis, kurios priklauso EB sutarties IV antraštinės dalies taikymo sričiai.

| (4) | Siekiant suteikti atitinkamą teisinę sistemą, kuri patenkintų ypatingus tam tikros valstybės narės poreikius trečiosios šalies atžvilgiu,
  taip pat gali būti
  aiškus
  poreikis sudaryti naujus susitarimus su trečiosiomis šalimis civilinės teisenos srityse, kurios patenka į EB sutarties
  trečiosios dalies
  IV antraštinės dalies taikymo sritį. |
| --- | --- |

(4)

Siekiant suteikti atitinkamą teisinę sistemą, kuri patenkintų ypatingus tam tikros valstybės narės poreikius trečiosios šalies atžvilgiu,
  taip pat gali būti
  aiškus
  poreikis sudaryti naujus susitarimus su trečiosiomis šalimis civilinės teisenos srityse, kurios patenka į EB sutarties
  trečiosios dalies
  IV antraštinės dalies taikymo sritį.

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| (5) | Savo2006 m. vasario 7 d. nuomonėje 1/03 dėl naujos Lugano konvencijos sudarymo
  ETT
  patvirtino, kad Bendrija įgijo išimtinę
  išorės
  kompetenciją
  derėtis
  dėl tarptautinių
  susitarimų
  su trečiosiomis šalimis dėl
  kai kurių svarbių klausimų
  ,
  kurie paminėti EB sutarties IV antraštinėje dalyje, ir sudaryti tokius susitarimus. Visų pirma Teismas patvirtino, kad Bendrija įgijo išimtinę kompetenciją sudaryti tarptautinius susitarimus su trečiosiomis šalimis
  dėl klausimų, susijusių su taisyklėms, išdėstytomis,
  inter alia,
  Reglamente (EB) Nr. 44/2001 („Briuselis I“),
  ypač
  reglamentuojančiomis jurisdikciją ir teismų sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimą ir vykdymą |
| --- | --- |

(5)

Savo2006 m. vasario 7 d. nuomonėje 1/03 dėl naujos Lugano konvencijos sudarymo
  ETT
  patvirtino, kad Bendrija įgijo išimtinę
  išorės
  kompetenciją
  derėtis
  dėl tarptautinių
  susitarimų
  su trečiosiomis šalimis dėl
  kai kurių svarbių klausimų
  ,
  kurie paminėti EB sutarties IV antraštinėje dalyje, ir sudaryti tokius susitarimus. Visų pirma Teismas patvirtino, kad Bendrija įgijo išimtinę kompetenciją sudaryti tarptautinius susitarimus su trečiosiomis šalimis
  dėl klausimų, susijusių su taisyklėms, išdėstytomis,
  inter alia,
  Reglamente (EB) Nr. 44/2001 („Briuselis I“),
  ypač
  reglamentuojančiomis jurisdikciją ir teismų sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimą ir vykdymą

| (5) | (5) 2006 m. vasario 7 d. nuomonėje 1/03 dėl naujos Lugano konvencijos sudarymo
  Europos Bendrijų Teisingumo Teismas
  patvirtino, kad Bendrija įgijo išimtinę kompetenciją sudaryti tarptautinį
  susitarimą, pavyzdžiui
  ,
  Lugano konvenciją
  , su trečiosiomis valstybėmis dėl klausimų, susijusių su taisyklėms, išdėstytomis
  2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos
  Reglamente (EB) Nr. 44/2001 („Briuselis I“), reglamentuojančiomis jurisdikciją ir teismų sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimą ir vykdymą (1). |
| --- | --- |

(5)

(5) 2006 m. vasario 7 d. nuomonėje 1/03 dėl naujos Lugano konvencijos sudarymo
  Europos Bendrijų Teisingumo Teismas
  patvirtino, kad Bendrija įgijo išimtinę kompetenciją sudaryti tarptautinį
  susitarimą, pavyzdžiui
  ,
  Lugano konvenciją
  , su trečiosiomis valstybėmis dėl klausimų, susijusių su taisyklėms, išdėstytomis
  2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos
  Reglamente (EB) Nr. 44/2001 („Briuselis I“), reglamentuojančiomis jurisdikciją ir teismų sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimą ir vykdymą (1).

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| (6) | Todėl,
  remiantis EB sutarties 300 straipsniu, tokius Bendrijos ir trečiosios šalies susitarimus pagal
  savo kompetenciją
  turi
  sudaryti Bendrija. |
| --- | --- |

(6)

Todėl,
  remiantis EB sutarties 300 straipsniu, tokius Bendrijos ir trečiosios šalies susitarimus pagal
  savo kompetenciją
  turi
  sudaryti Bendrija.

| (6) | Bendrija,
  remiantis EB sutarties 300 straipsniu,
  turi sudaryti
  tokius Bendrijos ir trečiosios šalies susitarimus
  dėl klausimų, patenkančių į Bendrijos kompetencijos sritį. |
| --- | --- |

(6)

Bendrija,
  remiantis EB sutarties 300 straipsniu,
  turi sudaryti
  tokius Bendrijos ir trečiosios šalies susitarimus
  dėl klausimų, patenkančių į Bendrijos kompetencijos sritį.

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| (7) | EB sutarties 10 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės sudarytų sąlygas Bendrijos tikslams pasiekti ir nesiimtų jokių priemonių, kurios galėtų trukdyti siekti Sutarties tikslų. Ši
  lojalaus
  bendradarbiavimo pareiga yra bendrojo pobūdžio ir nepriklauso nuo to, ar Bendrijos kompetencija yra išimtinė. |
| --- | --- |

(7)

EB sutarties 10 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės sudarytų sąlygas Bendrijos tikslams pasiekti ir nesiimtų jokių priemonių, kurios galėtų trukdyti siekti Sutarties tikslų. Ši
  lojalaus
  bendradarbiavimo pareiga yra bendrojo pobūdžio ir nepriklauso nuo to, ar Bendrijos kompetencija yra išimtinė.

| (7) | EB sutarties 10 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės sudarytų sąlygas Bendrijos tikslams pasiekti ir nesiimtų jokių priemonių, kurios galėtų trukdyti siekti Sutarties tikslų. Ši
  lojalaus
  bendradarbiavimo pareiga yra bendrojo pobūdžio ir nepriklauso nuo to, ar Bendrijos kompetencija yra išimtinė. |
| --- | --- |

(7)

EB sutarties 10 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės sudarytų sąlygas Bendrijos tikslams pasiekti ir nesiimtų jokių priemonių, kurios galėtų trukdyti siekti Sutarties tikslų. Ši
  lojalaus
  bendradarbiavimo pareiga yra bendrojo pobūdžio ir nepriklauso nuo to, ar Bendrijos kompetencija yra išimtinė.

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| (8) | Reikia įvertinti, ar šiuo metu Bendrija pakankamai suinteresuota visus galiojančius arba numatomus valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimus pakeisti Bendrijos susitarimais. Dėl to būtina nustatyti procedūrą, kuria siekiama dvejopo tikslo. Pirma, leisti Bendrijai įvertinti, ar Bendrija pakankamai suinteresuota sudaryti konkretų dvišalį susitarimą. Antra, suteikti teisę valstybėms narėms sudaryti atitinkamą susitarimą, jeigu tuo metu Bendrija nėra suinteresuota sudaryti tokį susitarimą. |
| --- | --- |

(8)

Reikia įvertinti, ar šiuo metu Bendrija pakankamai suinteresuota visus galiojančius arba numatomus valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimus pakeisti Bendrijos susitarimais. Dėl to būtina nustatyti procedūrą, kuria siekiama dvejopo tikslo. Pirma, leisti Bendrijai įvertinti, ar Bendrija pakankamai suinteresuota sudaryti konkretų dvišalį susitarimą. Antra, suteikti teisę valstybėms narėms sudaryti atitinkamą susitarimą, jeigu tuo metu Bendrija nėra suinteresuota sudaryti tokį susitarimą.

Išbraukta.

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| (9) | Turi būti sukurta suderinta ir skaidri procedūra, leidžianti
  valstybėms
  narėms iš dalies pakeisti galiojančius
  susitarimus su trečiosiomis šalimis
  arba derėtis dėl naujų susitarimų ir
  juos
  sudaryti
  išimtinėmis aplinkybėmis
  , ypač jei Bendrija nepareiškė ketinimo pasinaudoti savo išorės kompetencija sudaryti susitarimą. Ši procedūra neapriboja Bendrijos išimtinės kompetencijos ir nepažeidžia EB sutarties 300 ir 307 straipsnių nuostatų.
  Kadangi ja nukrypstama nuo taisyklės, kad Bendrija turi išimtinę kompetenciją sudaryti tarptautinius susitarimus šiais klausimais, siūloma procedūra
  laikytina išimtine priemone ir turi būti apribojama tiek taikymo srities, tiek laiko atžvilgiu. |
| --- | --- |

(9)

Turi būti sukurta suderinta ir skaidri procedūra, leidžianti
  valstybėms
  narėms iš dalies pakeisti galiojančius
  susitarimus su trečiosiomis šalimis
  arba derėtis dėl naujų susitarimų ir
  juos
  sudaryti
  išimtinėmis aplinkybėmis
  , ypač jei Bendrija nepareiškė ketinimo pasinaudoti savo išorės kompetencija sudaryti susitarimą. Ši procedūra neapriboja Bendrijos išimtinės kompetencijos ir nepažeidžia EB sutarties 300 ir 307 straipsnių nuostatų.
  Kadangi ja nukrypstama nuo taisyklės, kad Bendrija turi išimtinę kompetenciją sudaryti tarptautinius susitarimus šiais klausimais, siūloma procedūra
  laikytina išimtine priemone ir turi būti apribojama tiek taikymo srities, tiek laiko atžvilgiu.

| (9) | Atsižvelgiant į susitarimus su trečiosiomis šalimis dėl civilinės teisenos klausimų, priklausančių išimtinei Bendrijos kompetencijai,
  turi būti sukurta suderinta ir skaidri procedūra, leidžianti
  valstybei
  narei iš dalies pakeisti galiojantį susitarimą arba derėtis dėl naujo
  susitarimo
  , ypač jei Bendrija nepareiškė ketinimo pasinaudoti savo išorės kompetencija sudaryti susitarimą,
  naudojant jau turimus derybų įgaliojimus arba pasiūlytus derybų įgaliojimus.
  Ši procedūra neapriboja Bendrijos išimtinės kompetencijos ir nepažeidžia EB sutarties 300 ir 307 straipsnių nuostatų.
  Ji
  laikytina išimtine priemone ir turi būti apribojama tiek taikymo srities, tiek laiko atžvilgiu. |
| --- | --- |

(9)

Atsižvelgiant į susitarimus su trečiosiomis šalimis dėl civilinės teisenos klausimų, priklausančių išimtinei Bendrijos kompetencijai,
  turi būti sukurta suderinta ir skaidri procedūra, leidžianti
  valstybei
  narei iš dalies pakeisti galiojantį susitarimą arba derėtis dėl naujo
  susitarimo
  , ypač jei Bendrija nepareiškė ketinimo pasinaudoti savo išorės kompetencija sudaryti susitarimą,
  naudojant jau turimus derybų įgaliojimus arba pasiūlytus derybų įgaliojimus.
  Ši procedūra neapriboja Bendrijos išimtinės kompetencijos ir nepažeidžia EB sutarties 300 ir 307 straipsnių nuostatų.
  Ji
  laikytina išimtine priemone ir turi būti apribojama tiek taikymo srities, tiek laiko atžvilgiu.

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (9a) | Šis reglamentas neturi būti taikomas, jei Bendrija jau yra sudariusi susitarimą tuo pačiu klausimu su atitinkama trečiąja šalimi ar trečiosiomis šalimis. Du susitarimai laikomi sudarytais tuo pačiu klausimu, tik tuo atveju ir tik tokiu mastu, kokiu jie iš esmės reglamentuoja tokį patį konkretų teisinį klausimą. Nuostatos, kuriomis paprasčiausiai nurodomas bendras ketinimas bendradarbiauti tokiais klausimais, neturėtų būti laikomos skirtais tam pačiam klausimui. |
| --- | --- |

(9a)

Šis reglamentas neturi būti taikomas, jei Bendrija jau yra sudariusi susitarimą tuo pačiu klausimu su atitinkama trečiąja šalimi ar trečiosiomis šalimis. Du susitarimai laikomi sudarytais tuo pačiu klausimu, tik tuo atveju ir tik tokiu mastu, kokiu jie iš esmės reglamentuoja tokį patį konkretų teisinį klausimą. Nuostatos, kuriomis paprasčiausiai nurodomas bendras ketinimas bendradarbiauti tokiais klausimais, neturėtų būti laikomos skirtais tam pačiam klausimui.

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

9 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (9b) | Šis reglamentas turėtų būti taikomas tam tikriems regioniniams susitarimams, nurodytiems galiojančiuose Bendrijos teisės aktuose. |
| --- | --- |

(9b)

Šis reglamentas turėtų būti taikomas tam tikriems regioniniams susitarimams, nurodytiems galiojančiuose Bendrijos teisės aktuose.

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

9 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| (9c) | Komisija, siekdama plėtoti Bendrijos išorės santykius teisminio bendradarbiavimo, susijusio su civiline ir komercine teise, srityje, turėtų nustatyti prioritetus vadovaudamasi gairėmis, kurias ateityje gali priimti Europos Taryba. |
| --- | --- |

(9c)

Komisija, siekdama plėtoti Bendrijos išorės santykius teisminio bendradarbiavimo, susijusio su civiline ir komercine teise, srityje, turėtų nustatyti prioritetus vadovaudamasi gairėmis, kurias ateityje gali priimti Europos Taryba.

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| (10) | Šis reglamentas turi būti taikomas tik susitarimams dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų bei nutarčių, susijusių su santuoka, tėvų atsakomybe ir išlaikymo prievolėmis, pripažinimo bei vykdymo ir išlaikymo prievolėms taikytinos teisės sektorių klausimų. |
| --- | --- |

(10)

Šis reglamentas turi būti taikomas tik susitarimams dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų bei nutarčių, susijusių su santuoka, tėvų atsakomybe ir išlaikymo prievolėmis, pripažinimo bei vykdymo ir išlaikymo prievolėms taikytinos teisės sektorių klausimų.

Išbraukta.

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| (11) | Siekiant užtikrinti, kad numatomas valstybės narės susitarimas nesumažintų Bendrijos teisės veiksmingumo ir nekliudytų deramam pagal jos taisykles nustatytų sistemų veikimui, turi būti reikalaujama
  leidimo
  pradėti arba tęsti derybas
  ir
  sudaryti susitarimą.
  Tai leis
  Komisijai įvertinti laukiamą
  (galimo)
  derybų rezultato poveikį Bendrijos teisei.
  Tam tikrais atvejais Komisija gali pateikti derybų gaires ir reikalauti įtraukti į numatomus susitarimus tam tikras išlygas. |
| --- | --- |

(11)

Siekiant užtikrinti, kad numatomas valstybės narės susitarimas nesumažintų Bendrijos teisės veiksmingumo ir nekliudytų deramam pagal jos taisykles nustatytų sistemų veikimui, turi būti reikalaujama
  leidimo
  pradėti arba tęsti derybas
  ir
  sudaryti susitarimą.
  Tai leis
  Komisijai įvertinti laukiamą
  (galimo)
  derybų rezultato poveikį Bendrijos teisei.
  Tam tikrais atvejais Komisija gali pateikti derybų gaires ir reikalauti įtraukti į numatomus susitarimus tam tikras išlygas.

| (11) | Siekiant užtikrinti, kad numatomas valstybės narės susitarimas nesumažintų Bendrijos teisės veiksmingumo ir nekliudytų deramam pagal jos taisykles nustatytų sistemų veikimui,
  taip pat užtikrinti, kad jis nekliudytų Bendrijos išorės santykių politikai, dėl kurios yra nusprendusi Bendrija, turėtų
  būti reikalaujama,
  kad atitinkama valstybė narė, norėdama gauti leidimą
  pradėti arba tęsti
  oficialias
  derybas
  dėl susitarimo
  ir sudaryti susitarimą,
  praneštų Komisijai apie savo ketinimą
  .
  Toks pranešimas turėtų būti pateiktas laišku arba elektroninėmis priemonėmis. Jame turėtų būti pateikta visa aktuali informacija ir turėtų būti pridėti dokumentai, kad Komisija galėtų
  įvertinti laukiamą derybų rezultato poveikį Bendrijos teisei. |
| --- | --- |

(11)

Siekiant užtikrinti, kad numatomas valstybės narės susitarimas nesumažintų Bendrijos teisės veiksmingumo ir nekliudytų deramam pagal jos taisykles nustatytų sistemų veikimui,
  taip pat užtikrinti, kad jis nekliudytų Bendrijos išorės santykių politikai, dėl kurios yra nusprendusi Bendrija, turėtų
  būti reikalaujama,
  kad atitinkama valstybė narė, norėdama gauti leidimą
  pradėti arba tęsti
  oficialias
  derybas
  dėl susitarimo
  ir sudaryti susitarimą,
  praneštų Komisijai apie savo ketinimą
  .
  Toks pranešimas turėtų būti pateiktas laišku arba elektroninėmis priemonėmis. Jame turėtų būti pateikta visa aktuali informacija ir turėtų būti pridėti dokumentai, kad Komisija galėtų
  įvertinti laukiamą derybų rezultato poveikį Bendrijos teisei.

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (11a) | Turėtų būti atliktas įvertinimas, ar Bendrija suinteresuota sudaryti Bendrijos ir atitinkamos trečiosios šalies dvišalį susitarimą arba, tam tikrais atvejais, ar Bendrija suinteresuota pakeisti galiojantį valstybės narės ir trečiosios šalies dvišalį susitarimą Bendrijos susitarimu.




  Tuo tikslu visos valstybės narės turėtų būti informuojamos apie visus Komisijos gautus pranešimus dėl atitinkamos valstybės narės numatomo susitarimo, kad jos galėtų pareikšti suinteresuotumą prisijungti prie pranešimą pateikusios valstybės narės iniciatyvos. Jei taip pasikeitus informacija paaiškėtų Bendrijos suinteresuotumas, Komisija turėtų apsvarstyti galimybę pasiūlyti derybų įgaliojimus siekiant sudaryti Bendrijos ir atitinkamos trečiosios šalies susitarimą. |
| --- | --- |

(11a)

Turėtų būti atliktas įvertinimas, ar Bendrija suinteresuota sudaryti Bendrijos ir atitinkamos trečiosios šalies dvišalį susitarimą arba, tam tikrais atvejais, ar Bendrija suinteresuota pakeisti galiojantį valstybės narės ir trečiosios šalies dvišalį susitarimą Bendrijos susitarimu.

Tuo tikslu visos valstybės narės turėtų būti informuojamos apie visus Komisijos gautus pranešimus dėl atitinkamos valstybės narės numatomo susitarimo, kad jos galėtų pareikšti suinteresuotumą prisijungti prie pranešimą pateikusios valstybės narės iniciatyvos. Jei taip pasikeitus informacija paaiškėtų Bendrijos suinteresuotumas, Komisija turėtų apsvarstyti galimybę pasiūlyti derybų įgaliojimus siekiant sudaryti Bendrijos ir atitinkamos trečiosios šalies susitarimą.

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

11 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (11b) | Jei Komisija, vertindama, ar valstybei narei turėtų būti leidžiama pradėti derybas su trečiąja šalimi ar trečiosiomis šalimis, tos valstybės narės prašo pateikti papildomos informacijos, šis prašymas neturėtų turėti įtakos laikotarpio, per kurį Komisija turi pateikti pagrįstą sprendimą dėl valstybės narės prašymo pradėti šias derybas, trukmei. |
| --- | --- |

(11b)

Jei Komisija, vertindama, ar valstybei narei turėtų būti leidžiama pradėti derybas su trečiąja šalimi ar trečiosiomis šalimis, tos valstybės narės prašo pateikti papildomos informacijos, šis prašymas neturėtų turėti įtakos laikotarpio, per kurį Komisija turi pateikti pagrįstą sprendimą dėl valstybės narės prašymo pradėti šias derybas, trukmei.

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

11 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| (11c) | Suteikdama leidimą pradėti oficialias derybas, Komisija tam tikrais atvejais turėtų galėti siūlyti derybų gaires ir reikalauti į numatomą susitarimą įtraukti tam tikras išlygas. Komisija turėtų būti išsamiai informuojama apie visų derybų etapų, kurių metu svarstomi šio reglamento taikymo sričiai priklausantys klausimai, eigą ir jai gali būti leidžiama dalyvauti stebėtojos teisėmis svarstant tuos klausimus. |
| --- | --- |

(11c)

Suteikdama leidimą pradėti oficialias derybas, Komisija tam tikrais atvejais turėtų galėti siūlyti derybų gaires ir reikalauti į numatomą susitarimą įtraukti tam tikras išlygas. Komisija turėtų būti išsamiai informuojama apie visų derybų etapų, kurių metu svarstomi šio reglamento taikymo sričiai priklausantys klausimai, eigą ir jai gali būti leidžiama dalyvauti stebėtojos teisėmis svarstant tuos klausimus.

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

11 d dalis (nauja)

| (11d) | Valstybės narės, pranešdamos Komisijai apie savo ketinimą pradėti derybas su trečiąja šalimi, turi informuoti Komisiją apie tuos aspektus, kurie svarbūs vertinimui, kurį ji turi atlikti. Komisijos suteikiamas leidimas ir galimos derybų gairės arba, atitinkamais atvejais, Komisijos atsisakymas turėtų būti susijęs tik su šio reglamento sričiai priklausančiais klausimais. |
| --- | --- |

(11d)

Valstybės narės, pranešdamos Komisijai apie savo ketinimą pradėti derybas su trečiąja šalimi, turi informuoti Komisiją apie tuos aspektus, kurie svarbūs vertinimui, kurį ji turi atlikti. Komisijos suteikiamas leidimas ir galimos derybų gairės arba, atitinkamais atvejais, Komisijos atsisakymas turėtų būti susijęs tik su šio reglamento sričiai priklausančiais klausimais.

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

11 e dalis (nauja)

| (11e) | Europos Parlamentas, Taryba ir valstybės narės turėtų būti informuojami apie pranešimus Komisijai, susijusius su numatomais ar derybose pasiektais susitarimais, ir apie pagrįstus sprendimus, kuriuos Komisija priima pagal šį reglamentą. Tačiau tokia informacija turėtų visiškai atitikti bet kokius taikytinus reikalavimus dėl konfidencialumo. |
| --- | --- |

(11e)

Europos Parlamentas, Taryba ir valstybės narės turėtų būti informuojami apie pranešimus Komisijai, susijusius su numatomais ar derybose pasiektais susitarimais, ir apie pagrįstus sprendimus, kuriuos Komisija priima pagal šį reglamentą. Tačiau tokia informacija turėtų visiškai atitikti bet kokius taikytinus reikalavimus dėl konfidencialumo.

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

11 f konstatuojamoji dalis (nauja)

| (11f) | Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų užtikrinti, kad konfidencialia įvardyta informacija būtų naudojamasi pagal 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (2). |
| --- | --- |

(11f)

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų užtikrinti, kad konfidencialia įvardyta informacija būtų naudojamasi pagal 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (2).

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

11 g konstatuojamoji dalis (nauja)

| (11g) | Tais atvejais, kai Komisija, remdamasi savo atliktų įvertinimų rezultatais, ketina neleisti pradėti oficialių derybų arba sudaryti derybose pasiekto susitarimo, Komisija, prieš pateikdama pagrįstą sprendimą, turėtų pateikti nuomonę atitinkamai valstybei narei. Derybose pasiekto susitarimo sudarymo atveju nuomonė turėtų būti pateikiama Europos Parlamentui ir Tarybai. |
| --- | --- |

(11g)

Tais atvejais, kai Komisija, remdamasi savo atliktų įvertinimų rezultatais, ketina neleisti pradėti oficialių derybų arba sudaryti derybose pasiekto susitarimo, Komisija, prieš pateikdama pagrįstą sprendimą, turėtų pateikti nuomonę atitinkamai valstybei narei. Derybose pasiekto susitarimo sudarymo atveju nuomonė turėtų būti pateikiama Europos Parlamentui ir Tarybai.

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| (12) | Siekiant užtikrinti, kad susitarimas nebūtų kliūtis Bendrijos išorės politikai teisminio bendradarbiavimo civilinėse ir komercinėse bylose srityje įgyvendinti, susitarime turi būti
  numatyta, kad jis bus denonsuotas sudarius Bendrijos
  susitarimą
  tais pačiais taikytinos teisės klausimais su ta pačia trečiąja šalimi
  . |
| --- | --- |

(12)

Siekiant užtikrinti, kad susitarimas nebūtų kliūtis Bendrijos išorės politikai teisminio bendradarbiavimo civilinėse ir komercinėse bylose srityje įgyvendinti, susitarime turi būti
  numatyta, kad jis bus denonsuotas sudarius Bendrijos
  susitarimą
  tais pačiais taikytinos teisės klausimais su ta pačia trečiąja šalimi
  .

| (12) | Siekiant užtikrinti, kad
  derybose pasiektas
  susitarimas nebūtų kliūtis Bendrijos išorės politikai teisminio bendradarbiavimo civilinėse ir komercinėse bylose srityje įgyvendinti, susitarime turėtų būti
  numatytas viso susitarimo ar jo dalies denonsavimas tuo atveju, jeigu Bendrija arba Bendrija bei jos valstybės narės ir ta pati trečioji šalis vėliau sudarytų
  susitarimą
  dėl to paties klausimo, arba tiesioginis atitinkamų nuostatų pakeitimas tokio vėliau sudaryto susitarimo nuostatomis
  . |
| --- | --- |

(12)

Siekiant užtikrinti, kad
  derybose pasiektas
  susitarimas nebūtų kliūtis Bendrijos išorės politikai teisminio bendradarbiavimo civilinėse ir komercinėse bylose srityje įgyvendinti, susitarime turėtų būti
  numatytas viso susitarimo ar jo dalies denonsavimas tuo atveju, jeigu Bendrija arba Bendrija bei jos valstybės narės ir ta pati trečioji šalis vėliau sudarytų
  susitarimą
  dėl to paties klausimo, arba tiesioginis atitinkamų nuostatų pakeitimas tokio vėliau sudaryto susitarimo nuostatomis
  .

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| (13) | Būtina numatyti pereinamąsias priemones tokioms situacijoms
  , kai šio reglamento įsigaliojimo metu
  valstybės narės
  veda derybas su trečiąja šalimi arba jas jau pabaigė, bet dar nepareiškė savo sutikimo įsipareigoti pagal atitinkamą susitarimą. |
| --- | --- |

(13)

Būtina numatyti pereinamąsias priemones tokioms situacijoms
  , kai šio reglamento įsigaliojimo metu
  valstybės narės
  veda derybas su trečiąja šalimi arba jas jau pabaigė, bet dar nepareiškė savo sutikimo įsipareigoti pagal atitinkamą susitarimą.

| (13) | Turėtų būti numatytos pereinamosios priemonės, taikomos tais atvejais
  , kai šio reglamento įsigaliojimo metu
  valstybė narė
  veda derybas su trečiąja šalimi arba jas jau užbaigė, bet dar nepareiškė savo sutikimo įsipareigoti pagal atitinkamą susitarimą. |
| --- | --- |

(13)

Turėtų būti numatytos pereinamosios priemonės, taikomos tais atvejais
  , kai šio reglamento įsigaliojimo metu
  valstybė narė
  veda derybas su trečiąja šalimi arba jas jau užbaigė, bet dar nepareiškė savo sutikimo įsipareigoti pagal atitinkamą susitarimą.

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (13a) | Siekdama užtikrinti, kad būtų sukaupta pakankamai šio reglamento taikymo patirties, Komisija turėtų pateikti savo ataskaitą ne anksčiau kaip po aštuonerių metų nuo šio reglamento priėmimo. Šioje ataskaitoje Komisija, naudodamasi savo prerogatyvomis, turėtų patvirtinti, kad šis reglamentas yra laikino pobūdžio, arba išnagrinėti, ar šį reglamentą turėtų pakeisti kitas reglamentas, taikomas tiems patiems klausimams arba taip pat apimantis konkrečius klausimus, priklausančius išimtinei Bendrijos kompetencijai ir reguliuojamus kitomis Bendrijos priemonėmis. |
| --- | --- |

(13a)

Siekdama užtikrinti, kad būtų sukaupta pakankamai šio reglamento taikymo patirties, Komisija turėtų pateikti savo ataskaitą ne anksčiau kaip po aštuonerių metų nuo šio reglamento priėmimo. Šioje ataskaitoje Komisija, naudodamasi savo prerogatyvomis, turėtų patvirtinti, kad šis reglamentas yra laikino pobūdžio, arba išnagrinėti, ar šį reglamentą turėtų pakeisti kitas reglamentas, taikomas tiems patiems klausimams arba taip pat apimantis konkrečius klausimus, priklausančius išimtinei Bendrijos kompetencijai ir reguliuojamus kitomis Bendrijos priemonėmis.

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

13 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (13b) | Jei Komisijos pateiktoje ataskaitoje patvirtinama, kad šis reglamentas yra laikino pobūdžio, valstybė narė, norėdama gauti leidimą pradėti oficialias derybas, vis tiek turėtų turėti galimybę po ataskaitos pateikimo pranešti Komisijai apie vykstančias arba jau paskelbtas derybas. |
| --- | --- |

(13b)

Jei Komisijos pateiktoje ataskaitoje patvirtinama, kad šis reglamentas yra laikino pobūdžio, valstybė narė, norėdama gauti leidimą pradėti oficialias derybas, vis tiek turėtų turėti galimybę po ataskaitos pateikimo pranešti Komisijai apie vykstančias arba jau paskelbtas derybas.

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| (14) | Šiam reglamentui įgyvendinti reikalingos priemonės turi būti priimtos remiantis Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką. |
| --- | --- |

(14)

Šiam reglamentui įgyvendinti reikalingos priemonės turi būti priimtos remiantis Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką.

Išbraukta.

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| (15) | Vadovaujantis Sutarties 5 straipsnyje nustatytu proporcingumo principu, šiame reglamente numatoma tik tai, kas būtina, kad būtų pasiektas jo tikslas. |
| --- | --- |

(15)

Vadovaujantis Sutarties 5 straipsnyje nustatytu proporcingumo principu, šiame reglamente numatoma tik tai, kas būtina, kad būtų pasiektas jo tikslas.

| (15) | Vadovaujantis
  EB
  Sutarties 5 straipsnyje nustatytu proporcingumo principu, šiame reglamente numatoma tik tai, kas būtina, kad būtų pasiektas jo tikslas. |
| --- | --- |

(15)

Vadovaujantis
  EB
  Sutarties 5 straipsnyje nustatytu proporcingumo principu, šiame reglamente numatoma tik tai, kas būtina, kad būtų pasiektas jo tikslas.

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| (16) | Jungtinė Karalystė ir Airija, vadovaudamosi
  Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 3 
  straipsniu
  ,
  dalyvauja
  priimant ir taikant šį reglamentą,
  kadangi jos dalyvavo priimant ir taikant į šio reglamento taikymo sritį patenkančius reglamentus arba įgyvendino ankstesnius reglamentus po to, kai jie buvo priimti
  . |
| --- | --- |

(16)

Jungtinė Karalystė ir Airija, vadovaudamosi
  Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 3 
  straipsniu
  ,
  dalyvauja
  priimant ir taikant šį reglamentą,
  kadangi jos dalyvavo priimant ir taikant į šio reglamento taikymo sritį patenkančius reglamentus arba įgyvendino ankstesnius reglamentus po to, kai jie buvo priimti
  .

| (16) | Pagal Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 3
  straipsnį Jungtinė Karalystė ir Airija pranešė apie savo norą dalyvauti
  priimant ir taikant šį reglamentą. |
| --- | --- |

(16)

Pagal Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 3
  straipsnį Jungtinė Karalystė ir Airija pranešė apie savo norą dalyvauti
  priimant ir taikant šį reglamentą.

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalis

1.   Šiame reglamente nustatoma procedūra, pagal kurią valstybei narei duodamas leidimas iš dalies pakeisti
  tos valstybės narės ir trečiosios šalies
  galiojantį
  dvišalį
  susitarimą arba derėtis dėl naujo
  dvišalio
  susitarimo ir jį sudaryti vadovaujantis tolimesnėse nuostatose nustatytomis sąlygomis.

1.   Šiame reglamente nustatoma procedūra, pagal kurią valstybei narei duodamas leidimas iš dalies pakeisti galiojantį susitarimą arba derėtis dėl naujo susitarimo ir jį sudaryti vadovaujantis tolimesnėse nuostatose nustatytomis sąlygomis.

Ši procedūra neturi įtakos atitinkamai Bendrijos ir jos valstybių narių kompetencijai.

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 dalis

2.   Šis reglamentas taikomas
  valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliams
  susitarimams dėl
  tam tikrų sektorių
  klausimų
  ir dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų bei nutarčių, susijusių su santuoka, tėvų atsakomybe ir išlaikymo prievolėmis, pripažinimo bei vykdymo ir išlaikymo prievolėms taikytinos teisės.

2.   Šis reglamentas taikomas susitarimams dėl klausimų,
  visiškai arba iš dalies priklausančių Reglamento (EB) Nr. 2201/2003 (3) ir Reglamento (EB) Nr. 4/2009 (4) taikymo sritims, jei šie klausimai priklauso sritims, priskiriamoms išimtinei Bendrijos kompetencijai.

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a.
     
  Šis reglamentas netaikomas, jei Bendrija jau yra sudariusi susitarimą dėl to paties klausimo su atitinkama trečiąja šalimi ar trečiosiomis šalimis.

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalis

1.   Šiame reglamente sąvoka „susitarimas“ reiškia valstybės narės ir trečiosios šalies dvišalį susitarimą.

1.   Šiame reglamente sąvoka „susitarimas“ reiškia:

| a) | valstybės narės ir trečiosios šalies dvišalį susitarimą
  ; |
| --- | --- |

a)

valstybės narės ir trečiosios šalies dvišalį susitarimą
  ;

| b) | regioninius susitarimus, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 2201/2003 59 straipsnio 2 dalies a punkte, nepažeidžiant šio reglamento 59 straipsnio 2 dalies c punkto ir 59 straipsnio 3 dalies, bei Reglamento (EB) Nr. 4/2009 69 straipsnio 3 dalies. |
| --- | --- |

b)

regioninius susitarimus, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 2201/2003 59 straipsnio 2 dalies a punkte, nepažeidžiant šio reglamento 59 straipsnio 2 dalies c punkto ir 59 straipsnio 3 dalies, bei Reglamento (EB) Nr. 4/2009 69 straipsnio 3 dalies.

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalis

2.   Šiame reglamente „valstybė narė“ reiškia
  bet kurią valstybę narę
  , išskyrus Daniją.

2.   Šiame reglamente „valstybė narė“ reiškia
  valstybes nares
  , išskyrus Daniją.

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalis

1.   Jeigu valstybė narė ketina pradėti derybas
  su trečiąja šalimi
  dėl šio reglamento taikymo sričiai priklausančio galiojančio susitarimo pakeitimo arba naujo susitarimo sudarymo, ji praneša Komisijai apie savo ketinimą
  raštu
  .

1.   Jeigu valstybė narė ketina pradėti derybas dėl šio reglamento taikymo sričiai priklausančio galiojančio susitarimo pakeitimo arba naujo susitarimo sudarymo, ji
  kuo anksčiau iki numatomos oficialių derybų pradžios raštu
  praneša Komisijai apie savo ketinimą.

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalis

2.   Prie šio pranešimo pridedama galiojančio susitarimo, susitarimo projekto arba
  atitinkamos trečiosios šalies siūlomo
  susitarimo projekto
  , jei toks yra
  , kopija ir kiti svarbūs dokumentai. Valstybė narė išdėsto derybų
  tikslus
  ir nurodo svarstytinus klausimus arba galiojančio susitarimo nuostatas, kurias reikia iš dalies pakeisti,
  ir pateikia
  kitą
  svarbią
  informaciją.

2.   Prie šio pranešimo
  atitinkamais atvejais
  pridedama galiojančio susitarimo, susitarimo projekto arba
  pasiūlymo
  projekto kopija ir visi kiti svarbūs dokumentai. Valstybė narė apibūdina derybų
  objektą
  ir nurodo
  numatomame susitarime
  svarstytinus klausimus arba galiojančio susitarimo nuostatas, kurias reikia iš dalies pakeisti.
  Valstybė narė gali pateikti
  kitą
  papildomą
  informaciją.

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 3 dalis

3.
     
  Pranešimas pateikiamas ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki numatytos oficialių derybų su tam tikra trečiąja šalimi pradžios.

Išbraukta.

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalis

1.   Gavusi pranešimą, Komisija įvertina, ar valstybė narė gali
  vesti derybas su atitinkama trečiąja šalimi
  .
  Jeigu Bendrija jau yra sudariusi susitarimą su atitinkama trečiąja šalimi dėl tų pačių klausimų, Komisija automatiškai atmeta valstybės narės prašymą.

1.   Gavusi pranešimą, Komisija įvertina, ar valstybė narė gali
  pradėti oficialias derybas
  .

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

2.   
  Jeigu Bendrija dar nėra sudariusi susitarimo su atitinkama trečiąja šalimi
  , atlikdama vertinimą Komisija pirmiausia patikrina, ar numatoma
  artimiausiu metu
  sudaryti tokį susitarimą su atitinkama trečiąja šalimi. Jei ne, Komisija
  gali duoti leidimą, jeigu įvykdomos dvi
  toliau nurodytos sąlygos:

2.   Atlikdama
  šį
  vertinimą Komisija pirmiausia patikrina, ar
  per kitus 24 mėnesius konkrečiai
  numatoma
  suteikti atitinkamus derybų įgaliojimus siekiant
  sudaryti
  Bendrijos
  susitarimą su atitinkama trečiąja šalimi
  ar trečiosiomis šalimis
  . Jei ne, Komisija
  įvertina
  ,
  ar įvykdytos visos
  toliau nurodytos sąlygos:

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies a punktas

| (a) | atitinkama valstybė narė
  įrodė
  , kad ji ypač suinteresuota sudaryti
  dvišalį sektorinį
  susitarimą
  su atitinkama trečiąja šalimi, visų pirma
  dėl ekonominių, geografinių, kultūrinių
  ar
  istorinių tos valstybės narės ir trečiosios šalies ryšių ir
  ir |
| --- | --- |

(a)

atitinkama valstybė narė
  įrodė
  , kad ji ypač suinteresuota sudaryti
  dvišalį sektorinį
  susitarimą
  su atitinkama trečiąja šalimi, visų pirma
  dėl ekonominių, geografinių, kultūrinių
  ar
  istorinių tos valstybės narės ir trečiosios šalies ryšių ir
  ir

| a) | atitinkama valstybė narė
  pateikė informacijos,
  kad ji ypač suinteresuota sudaryti susitarimą dėl ekonominių, geografinių, kultūrinių, istorinių,
  socialinių ar politinių
  tos valstybės narės ir
  atitinkamos
  trečiosios šalies ryšių; |
| --- | --- |

a)

atitinkama valstybė narė
  pateikė informacijos,
  kad ji ypač suinteresuota sudaryti susitarimą dėl ekonominių, geografinių, kultūrinių, istorinių,
  socialinių ar politinių
  tos valstybės narės ir
  atitinkamos
  trečiosios šalies ryšių;

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies b punktas

| (b) | Komisija nustato,
  kad numatomas susitarimas
  daro ribotą poveikį vienodam ir nuosekliam esamų Bendrijos taisyklių taikymui ir
  deramam
  šiomis
  taisyklėmis nustatytos sistemos veikimui. |
| --- | --- |

(b)

Komisija nustato,
  kad numatomas susitarimas
  daro ribotą poveikį vienodam ir nuosekliam esamų Bendrijos taisyklių taikymui ir
  deramam
  šiomis
  taisyklėmis nustatytos sistemos veikimui.

| b) | remiantis valstybės narės perduota informacija, nustatoma,
  kad numatomas susitarimas
  neturėtų sumažinti Bendrijos teisė veiksmingumo ir kliudyti
  deramam
  jos
  taisyklėmis nustatytos sistemos veikimui. |
| --- | --- |

b)

remiantis valstybės narės perduota informacija, nustatoma,
  kad numatomas susitarimas
  neturėtų sumažinti Bendrijos teisė veiksmingumo ir kliudyti
  deramam
  jos
  taisyklėmis nustatytos sistemos veikimui.

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies ba punktas(naujas)

| ba) | numatomas susitarimas nepakenks Bendrijos išorės santykių politikos objektui ir tikslui, kuriuos nustatė Bendrija. |
| --- | --- |

ba)

numatomas susitarimas nepakenks Bendrijos išorės santykių politikos objektui ir tikslui, kuriuos nustatė Bendrija.

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2a dalis (nauja)

2a.
     
  Jeigu valstybės narės perduotos informacijos nepakanka vertinimui atlikti, Komisija gali prašyti pateikti papildomos informacijos.

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

1.
     
  Jei Komisija padaro išvadą, kad, atsižvelgiant į 4 straipsnyje
  nurodytas sąlygas,
  nėra jokių kliūčių susitarimui sudaryti, ji gali leisti
  valstybei narei pradėti derybas su atitinkama trečiąja šalimi dėl susitarimo sudarymo. Prireikus Komisija gali pateikti derybų gaires ir reikalauti įtraukti į numatomą susitarimą tam tikras išlygas.

1.   
  Jeigu numatomas susitarimas atitinka 4 straipsnio 2 dalyje
  nurodytas sąlygas,
  Komisija leidžia
  valstybei narei pradėti
  oficialias
  derybas dėl susitarimo sudarymo. Prireikus Komisija gali pasiūlyti derybų gaires ir reikalauti į numatomą susitarimą įtraukti tam tikras išlygas.

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

2.   
  Susitarime numatoma jo denonsavimo
  išlyga
  tuo atveju, jeigu Bendrija sudarytų susitarimą tuo pačiu klausimu su ta pačia trečiąja šalimi
  .

2.   
  Į susitarimą įtraukiama
  išlyga,
  kurioje numatomas
  :

| a) | viso susitarimo ar jo dalies denonsavimas tuo atveju, jeigu Bendrija arba Bendrija bei jos valstybės narės ir ta pati trečioji šalis ar tos pačios trečiosios šalys dėl to paties klausimo vėliau sudarys susitarimą, arba |
| --- | --- |

a)

viso susitarimo ar jo dalies denonsavimas tuo atveju, jeigu Bendrija arba Bendrija bei jos valstybės narės ir ta pati trečioji šalis ar tos pačios trečiosios šalys dėl to paties klausimo vėliau sudarys susitarimą, arba

| b) | neatidėliotinas atitinkamų susitarimo nuostatų pakeitimas vėliau sudaryto Europos bendrijos arba Bendrijos bei jos valstybių narių ir trečiosios šalies ar trečiųjų šalių susitarimo dėl to paties klausimo nuostatomis. |
| --- | --- |

b)

neatidėliotinas atitinkamų susitarimo nuostatų pakeitimas vėliau sudaryto Europos bendrijos arba Bendrijos bei jos valstybių narių ir trečiosios šalies ar trečiųjų šalių susitarimo dėl to paties klausimo nuostatomis.

Į susitarimą įtraukiama tokia išlyga
  : „(Valstybės narės pavadinimas) denonsuoja susitarimą Europos
  bendrijai sudarius
  susitarimą su (trečiosios šalies pavadinimas)
  dėl to paties šiame susitarime reglamentuojamo civilinės teisenos dalyko“.

a punkte nurodyta sąlyga formuluojama taip
  : „(valstybės narės pavadinimas) denonsuoja
  visą šį
  susitarimą
  ar jo dalį
  ,
  jeigu ir kai
  Europos bendrija
  arba Europos bendrija ir jos valstybės narės sudaro
  susitarimą su (trečiosios šalies
  arba trečiųjų šalių
  pavadinimas
  (-ai)
  ) dėl
  tų pačių civilinės teisenos klausimų, kuriuos reglamentuoja šis susitarimas
  “.

b punkte nurodyta sąlyga formuluojama taip: „Susitarimas / nuostatos (nurodyti) netaikomas (-os) nuo tos dienos, kai įsigalioja Europos bendrijos arba Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir (trečiosios šalies ar trečiųjų šalių pavadinimas (-ai)) susitarimas dėl tų klausimų, kuriuos reglamentuoja šis susitarimas / nuostatos.“

Komisija pateikia pagrįstą sprendimą dėl valstybės narės prašymo per 90 dienų nuo šio straipsnio 3 dalyje nurodyto pranešimo gavimo.

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 3 dalis

3.
     
  Komisija priima sprendimą dėl šio straipsnio 1 ir 2 dalyje nurodyto leidimo suteikimo 8 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

Išbraukta.

Komisija priima sprendimą dėl valstybės narės prašymo per šešis mėnesius nuo 3 straipsnyje nurodyto pranešimo gavimo.

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a straipsnis (naujas)

5a straipsnis

Atsisakymas leisti pradėti oficialias derybas

1.
     
  Jei, remdamasi 4 straipsnyje nurodytu vertinimu, Komisija ketina neleisti pradėti oficialių derybų dėl numatomo susitarimo, per 90 dienų nuo 3 straipsnyje nurodyto pranešimo gavimo ji atitinkamai valstybei pateikia nuomonę.

2.
     
  Per 30 dienų nuo Komisijos nuomonės pateikimo, atitinkama valstybė narė gali prašyti Komisijos pradėti su ja diskusijas siekiant rasti sprendimą.

3.
     
  Jei atitinkama valstybė narė per 2 dalyje nurodytą laiką neprašo Komisijos pradėti diskusijos su ja, Komisija pateikia pagrįstą sprendimą dėl valstybės narės prašymo per 130 dienų nuo 3 straipsnyje nurodyto pranešimo gavimo.

4.
     
  Jeigu ši diskusija surengiama kaip nurodyta 2 dalyje, Komisija pateikia pagrįstą sprendimą dėl valstybės narės prašymo per 30 dienų nuo diskusijos pabaigos.

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnis

Komisija gali dalyvauti valstybės narės ir trečiosios šalies derybose stebėtojos teisėmis. Jeigu Komisija stebėtojos teisėmis nedalyvauja, ji turi būti informuojama apie įvairių derybų etapų eigą ir rezultatus.

Komisija gali dalyvauti valstybės narės ir trečiosios šalies derybose stebėtojos teisėmis,
  kai tai susiję su problemomis, įeinančiomis į šio reglamento taikymo sritį
  . Jeigu Komisija stebėtojos teisėmis nedalyvauja, ji turi būti informuojama apie įvairių derybų etapų eigą ir rezultatus.

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalis

1.   Prieš
  parafuodama
  susitarimą, atitinkama valstybė narė praneša Komisijai apie derybų rezultatus ir pateikia
  Komisijai
  susitarimo tekstą.

1.   Prieš
  pasirašydama derybose pasiektą
  susitarimą, atitinkama valstybė narė praneša Komisijai apie derybų rezultatus ir pateikia susitarimo tekstą.

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalis

2.   Gavusi tokį pranešimą, Komisija įvertina, ar susitarimas, dėl kurio deramasi,
  atitinka jos pradinį vertinimą
  .
  Atlikdama tolimesnį vertinimą Komisija privalo išnagrinėti, ar numatomas susitarimas atitinka Komisijos nustatytus reikalavimus, pirmiausia tai, ar į jį įtrauktos 5 straipsnio 1 dalyje nurodytos išlygos ir ar sudarius numatomą susitarimą nesumažėtų Bendrijos teisės veiksmingumas ir nebūtų kliudoma deramam pagal jos taisykles nustatytos sistemos veikimui.

2.   Gavusi tokį pranešimą, Komisija įvertina, ar susitarimas, dėl kurio deramasi
  :

| a) | atitinka 4 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytas sąlygas; |
| --- | --- |

a)

atitinka 4 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytas sąlygas;

| b) | atitinka 4 straipsnio 2 dalies ba punkte nurodytą sąlygą, jei atsiranda naujų išimtinių su šia sąlyga susijusių aplinkybių ir |
| --- | --- |

b)

atitinka 4 straipsnio 2 dalies ba punkte nurodytą sąlygą, jei atsiranda naujų išimtinių su šia sąlyga susijusių aplinkybių ir

| c) | atitinka 5 straipsnio 2 dalyje nurodytą reikalavimą. |
| --- | --- |

c)

atitinka 5 straipsnio 2 dalyje nurodytą reikalavimą.

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 dalis

3.
     
  Jeigu Komisija nusprendžia, kad derybos baigėsi susitarimu, neatitinkančiu šio straipsnio 2 dalyje nurodytų reikalavimų, valstybei narei neleidžiama sudaryti susitarimo.

Išbraukta.

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 4 dalis

4.   Jeigu
  Komisija nusprendžia, kad
  derybos baigėsi susitarimu, atitinkančiu šio straipsnio 2 dalyje nurodytus reikalavimus, valstybei narei
  gali būti leista
  sudaryti susitarimą.

4.   Jeigu derybos baigėsi susitarimu, atitinkančiu šio straipsnio 2 dalyje nurodytus reikalavimus,
  Komisija
  valstybei narei
  leidžia
  sudaryti susitarimą.

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 5 dalies 1 pastraipa

5.
     
  Komisija priima sprendimą dėl šio straipsnio 3 ir 4 dalyje nurodyto leidimo suteikimo 8 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka.

Išbraukta.

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 5 dalies 2 pastraipa

Komisija priima sprendimą dėl valstybės narės prašymo per
  šešis mėnesius
  nuo šio straipsnio 1 dalyje nurodyto pranešimo gavimo.

5.
     Komisija priima
  pagrįstą
  sprendimą dėl valstybės narės prašymo per
  90 dienų
  nuo šio straipsnio 1 dalyje nurodyto pranešimo gavimo.

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a straipsnis (naujas)

7a straipsnis

Atsisakymas leisti sudaryti susitarimą

1.
     
  Jei, remdamasi 7 straipsnio 2 dalyje nurodytu vertinimu, Komisija ketina neleisti sudaryti susitarimo, dėl kurio derėtasi, per 90 dienų nuo 7 straipsnio 1 dalyje nurodyto pranešimo gavimo ji Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia nuomonę.

2.
     
  Per 30 dienų nuo Komisijos nuomonės pateikimo, atitinkama valstybė narė gali prašyti Komisijos pradėti su ja diskusijas siekiant rasti sprendimą.

3.
     
  Jei atitinkama valstybė narė per 2 dalyje nurodytą laiką neprašo Komisijos pradėti diskusijos su ja, Komisija pateikia pagrįstą sprendimą dėl valstybės narės prašymo per 130 dienų nuo 7 straipsnio 1 dalyje nurodyto pranešimo gavimo.

4.
     
  Jeigu ši diskusija surengiama kaip nurodyta 2 dalyje, Komisija pateikia pagrįstą sprendimą dėl valstybės narės prašymo per 30 dienų nuo diskusijos pabaigos.

5.
     
  Komisija informuoja apie savo sprendimą Europos Parlamentą ir Tarybą per 30 dienų nuo šio sprendimo priėmimo.

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnis

8 straipsnis

Komiteto procedūra

1.
     
  Komisijai padeda komitetas.

2.
     
  Darant nuorodą į šią dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 3 straipsnyje nustatyta patariamoji procedūra pagal minėto sprendimo 7 straipsnį.

3.
     
  Darant nuorodą į šią dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnyje nustatyta valdymo procedūra pagal minėto sprendimo 7 straipsnį.

4.
     
  Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje minimas laikotarpis – trys mėnesiai.

Išbraukta.

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a straipsnis (naujas)

8a straipsnis

Informacijos teikimas Europos Parlamentui, Tarybai ir valstybėms narėms

Komisija, laikydamasi konfidencialumo reikalavimų, pateikia Europos Parlamentui, Tarybai ir valstybėms narėms pagal 3 ir 7 straipsnius gautus pranešimus ir, jei reikia, pridedamus dokumentus, taip pat visus pagal 5, 5a, 7 ir 7a straipsnius priimtus savo pagrįstus sprendimus.

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

8 b straipsnis (naujas)

8b straipsnis

Konfidencialumas

1.
     
  Atitinkama valstybė narė, perduodama Komisijai informaciją pagal 3 straipsnį, 4 straipsnio 2a dalį ir 7 straipsnį, gali nurodyti, ar perduodama informacija turi būti laikoma konfidencialia ir ar ji gali būti atskleista kitoms valstybėms narėms.

2.
     
  Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad konfidencialia įvardyta informacija būtų naudojamasi vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnio 1 dalies a punktu.

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalis

1.   Jeigu šio reglamento įsigaliojimo metu valstybė narė jau yra pradėjusi derybas dėl susitarimo
  su trečiąja šalimi
  , taikoma 3 straipsnio 1 dalis, 3 straipsnio 2 dalis ir 4–
  7
   straipsniai.

1.   Jeigu šio reglamento įsigaliojimo metu valstybė narė jau yra pradėjusi derybas dėl susitarimo, taikomi 3
  –7a
  straipsniai.

Jeigu atitinkamu derybų etapu įmanoma, Komisija gali pateikti derybų gaires arba įtraukti tam tikras išlygas, nurodytas 5 straipsnio 1 
  dalyje
  .

Jeigu atitinkamu derybų etapu įmanoma, Komisija gali pateikti derybų gaires arba
  prašyti
  įtraukti tam tikras išlygas, nurodytas 5 straipsnio 1 
  ir 2 dalyse
  .

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalis

2.   Jeigu šio reglamento įsigaliojimo metu valstybė narė jau yra pabaigusi derybas dėl susitarimo su trečiąja šalimi, bet susitarimo nesudarė, taikoma 3 straipsnio 1 dalis,
  3 straipsnio 2 dalis ir
  7 straipsnio 2–5 dalys.

2.   Jeigu šio reglamento įsigaliojimo metu valstybė narė jau yra pabaigusi derybas dėl susitarimo su trečiąja šalimi, bet susitarimo nesudarė, taikoma 3 straipsnis, 7 straipsnio 2–5 dalys
  ir 7a straipsnis
  .

Komisija, priimdama sprendimą dėl leidimo suteikimo, taip pat įvertina, ar, atsižvelgiant į 4 straipsnyje nurodytas sąlygas, yra kliūčių susitarimui sudaryti.

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnis

1.   Ne
  vėliau
  kaip iki
  2014 m. sausio 1 d.
  Komisija pateikia ataskaitą dėl šio reglamento taikymo Europos Parlamentui, Tarybai ir Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. Kartu su ataskaita
  gali būti pateiktas
  atitinkamas siūlomo teisės akto projektas.

1.
     Ne
  anksčiau
  kaip
  po 8 metų nuo šio reglamento priėmimo datos
  Komisija pateikia ataskaitą dėl šio reglamento taikymo Europos Parlamentui, Tarybai bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui.

2.
     
  Šioje ataskaitoje:

| a) | patvirtinama, kad šios reglamentas turi baigti galioti pagal 10a straipsnio 1 dalį nustatytą datą arba |
| --- | --- |

a)

patvirtinama, kad šios reglamentas turi baigti galioti pagal 10a straipsnio 1 dalį nustatytą datą arba

| b) | rekomenduojama, kad nuo minėtosios datos šis reglamentas būtų pakeistas nauju reglamentu. |
| --- | --- |

b)

rekomenduojama, kad nuo minėtosios datos šis reglamentas būtų pakeistas nauju reglamentu.

3.
     
  Jei ataskaitoje rekomenduojama ši reglamentą pakeisti kitu reglamentu, kaip numatyta 2 dalies b punkte,
  kartu su ataskaita
  pateikiamas
  atitinkamas siūlomo teisės akto projektas.

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl reglamento

10a straipsnis (naujas)

10a straipsnis

Galiojimo pabaiga

1.
     
  Šis reglamentas baigia galioti praėjus trejiems metams po to, kai Komisija pateikia 10 straipsnyje nurodytą ataskaitą.

Šio trejų metų laikotarpio pradžia pradedama skaičiuoti pirmą mėnesio, einančio po mėnesio, kurį buvo pateikta paskutinė ataskaita Europos Parlamentui ar Tarybai, dieną.

2.   
  Nepažeidžiant šio reglamento galiojimo pabaigos pagal 1 dalį nustatytą datą, visos tą datą vykstančios derybos, kurias valstybės narės pradėjo pagal šį reglamentą, siekdamos pakeisti galiojantį susitarimą arba derėtis dėl naujo susitarimo ir jį sudaryti, gali būti tęsiamos ir užbaigtos šiame reglamente nustatytomis sąlygomis.

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas iki 2014 m. gruodžio 31 d.

---

(1)  

  OL L 12, 2001 1 16, p. 1.

(2)  

  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

(3)  
  2003 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo bei vykdymo (OL L 338, 2003 12 23, p. 1).

(4)  
  2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 4/2009 dėl jurisdikcijos, taikytinos teisės, teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo bei bendradarbiavimo išlaikymo prievolių srityje (OL L 7, 2009 1 10, p. 1).

---