# Eiropas Savienības L 99/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 99 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 31. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 99

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 31. marts

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/459 (2020. gada 30. marts), ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) | 5 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/461 (2020. gada 30. marts), ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza, lai dalībvalstīm un valstīm, kuras risina sarunas par pievienošanos Savienībai, sniegtu finansiālu palīdzību, ja tās nopietni skārusi liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija | 9 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/459 (2020. gada 30. marts), ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (
  1
  )

1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu)

5

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/461 (2020. gada 30. marts), ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza, lai dalībvalstīm un valstīm, kuras risina sarunas par pievienošanos Savienībai, sniegtu finansiālu palīdzību, ja tās nopietni skārusi liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija

9

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2020/462 (2020. gada 20. februāris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, attiecībā uz informācijas apmaiņu ar mērķi novērtēt nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko groza minēto nolīgumu, ietekmi | 13 |

II   Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2020/462 (2020. gada 20. februāris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, attiecībā uz informācijas apmaiņu ar mērķi novērtēt nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko groza minēto nolīgumu, ietekmi

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 31.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 99/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2020/459

(2020. gada 30. marts),

ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Covid-19 uzliesmojuma dēļ ir strauji samazinājusies gaisa satiksme, un tā iemesls ir ievērojamais pieprasījuma kritums un dalībvalstu un trešo valstu veiktie tiešie pasākumi, ar kuriem apturēt uzliesmojumu. No tā izrietošā ievērojamā ietekme uz gaisa pārvadātājiem, kas sākās jau 2020. gada janvārī attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku un Ķīnas Tautas Republikas Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalu, ir vērsusies plašumā kopš 2020. gada 1. marta un, iespējams, ietekmēs vismaz divus sarakstu periodus, proti, 2019./2020. gada ziemas un 2020. gada vasaras periodu. |
| --- | --- |

(1)

Covid-19 uzliesmojuma dēļ ir strauji samazinājusies gaisa satiksme, un tā iemesls ir ievērojamais pieprasījuma kritums un dalībvalstu un trešo valstu veiktie tiešie pasākumi, ar kuriem apturēt uzliesmojumu. No tā izrietošā ievērojamā ietekme uz gaisa pārvadātājiem, kas sākās jau 2020. gada janvārī attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku un Ķīnas Tautas Republikas Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalu, ir vērsusies plašumā kopš 2020. gada 1. marta un, iespējams, ietekmēs vismaz divus sarakstu periodus, proti, 2019./2020. gada ziemas un 2020. gada vasaras periodu.

| (2) | Minētie apstākļi ir ārpus gaisa pārvadātāju kontroles, un gaisa pārvadātāju veiktā gaisa satiksmes pakalpojumu brīvprātīga vai obligāta atcelšana šādos apstākļos ir nepieciešams un likumīgs solis. Jo īpaši, brīvprātīga atcelšana aizsargā gaisa pārvadātāju finansiālo stāvokli un novērš negatīvo ietekmi uz vidi, ko rada tukši vai lielākoties tukši lidojumi, kurus veic tikai ar mērķi saglabāt attiecīgās lidostas laika nišas. |
| --- | --- |

(2)

Minētie apstākļi ir ārpus gaisa pārvadātāju kontroles, un gaisa pārvadātāju veiktā gaisa satiksmes pakalpojumu brīvprātīga vai obligāta atcelšana šādos apstākļos ir nepieciešams un likumīgs solis. Jo īpaši, brīvprātīga atcelšana aizsargā gaisa pārvadātāju finansiālo stāvokli un novērš negatīvo ietekmi uz vidi, ko rada tukši vai lielākoties tukši lidojumi, kurus veic tikai ar mērķi saglabāt attiecīgās lidostas laika nišas.

| (3) | Eirokontroles, kas ir tīkla pārvaldītājs Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes tīkla funkcijām, publicētie dati, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, liecina, ka Eiropas reģionā 2020. gada marta pirmajā pusē gaisa satiksme ir samazinājusies par aptuveni 10 %. Gaisa pārvadātāji ziņo par lielu nākotnes rezervāciju skaita kritumu un uzliesmojuma dēļ atceļ ievērojamu skaitu lidojumu 2019./2020. gada ziemas un 2020. gada vasaras saraksta periodā. |
| --- | --- |

(3)

Eirokontroles, kas ir tīkla pārvaldītājs Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes tīkla funkcijām, publicētie dati, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, liecina, ka Eiropas reģionā 2020. gada marta pirmajā pusē gaisa satiksme ir samazinājusies par aptuveni 10 %. Gaisa pārvadātāji ziņo par lielu nākotnes rezervāciju skaita kritumu un uzliesmojuma dēļ atceļ ievērojamu skaitu lidojumu 2019./2020. gada ziemas un 2020. gada vasaras saraksta periodā.

| (4) | Saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 95/93 (2) 8. panta 2. punktu, to lasot saistībā ar tās 10. panta 2. punktu, ja gaisa pārvadātājs neizmanto vismaz 80 % no tam piešķirtajām laika nišām koordinētajā lidostā, vēsturiskā prioritāte attiecībā uz šīm laika nišām ir apdraudēta. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 95/93 (2) 8. panta 2. punktu, to lasot saistībā ar tās 10. panta 2. punktu, ja gaisa pārvadātājs neizmanto vismaz 80 % no tam piešķirtajām laika nišām koordinētajā lidostā, vēsturiskā prioritāte attiecībā uz šīm laika nišām ir apdraudēta.

| (5) | Regulas (EEK) Nr. 95/93 10. panta 4. punkts ļauj laika nišu koordinatoriem vēsturiskās prioritātes aprēķināšanā neņemt vērā lidostas laika nišu nelietošanu laikposmos, kad gaisa pārvadātājs nav spējīgs sniegt plānotos gaisa satiksmes pakalpojumus, piemēram, tāpēc, ka lidosta ir slēgta. Tomēr minētajā pantā nav paredzētas tādas situācijas kā Covid-19 uzliesmojums. Tāpēc ir lietderīgi attiecīgi grozīt Regulu (EEK) Nr. 95/93. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EEK) Nr. 95/93 10. panta 4. punkts ļauj laika nišu koordinatoriem vēsturiskās prioritātes aprēķināšanā neņemt vērā lidostas laika nišu nelietošanu laikposmos, kad gaisa pārvadātājs nav spējīgs sniegt plānotos gaisa satiksmes pakalpojumus, piemēram, tāpēc, ka lidosta ir slēgta. Tomēr minētajā pantā nav paredzētas tādas situācijas kā Covid-19 uzliesmojums. Tāpēc ir lietderīgi attiecīgi grozīt Regulu (EEK) Nr. 95/93.

| (6) | Ņemot vērā zināmo nākotnes rezervāciju un epidemioloģiskās prognozes, šobrīd var pamatoti uzskatīt, ka Covid-19 uzliesmojuma dēļ laikposmā no 2020. gada 1. marta līdz vismaz 2020. gada 24. oktobrim tiks atcelts ievērojams skaits lidojumu. Šajā laikposmā neizmantoto laika nišu dēļ gaisa pārvadātājiem nebūtu jāzaudē sava vēsturiskā prioritāte, kas tiem citkārt pienāktos. Tāpēc būtu jāparedz nosacījumi, saskaņā ar kuriem nelietotās laika nišas attiecībā uz nākamo sezonu minētajām vajadzībām būtu jāuzskata par lietotām laika nišām. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā zināmo nākotnes rezervāciju un epidemioloģiskās prognozes, šobrīd var pamatoti uzskatīt, ka Covid-19 uzliesmojuma dēļ laikposmā no 2020. gada 1. marta līdz vismaz 2020. gada 24. oktobrim tiks atcelts ievērojams skaits lidojumu. Šajā laikposmā neizmantoto laika nišu dēļ gaisa pārvadātājiem nebūtu jāzaudē sava vēsturiskā prioritāte, kas tiem citkārt pienāktos. Tāpēc būtu jāparedz nosacījumi, saskaņā ar kuriem nelietotās laika nišas attiecībā uz nākamo sezonu minētajām vajadzībām būtu jāuzskata par lietotām laika nišām.

| (7) | Laika nišas koordinētajās lidostās ir vērtīgs saimnieciskais resurss. Neraugoties uz vispārējo gaisa satiksmes apjoma kritumu, gaisa satiksmes pakalpojumu atcelšanai tomēr nebūtu jāliedz lidostas laika nišas izmantot citiem gaisa pārvadātājiem, kuri vēlas tās uz laiku izmantot ar nosacījumu, ka uz šādu laika nišu pamata nevar iegūt senākās tiesības. Tāpēc, ja gaisa pārvadātāji, kuriem laika nišas piešķirtas, tās neizmanto, attiecīgās laika nišas nekavējoties būtu jānodod atpakaļ koordinatoram. |
| --- | --- |

(7)

Laika nišas koordinētajās lidostās ir vērtīgs saimnieciskais resurss. Neraugoties uz vispārējo gaisa satiksmes apjoma kritumu, gaisa satiksmes pakalpojumu atcelšanai tomēr nebūtu jāliedz lidostas laika nišas izmantot citiem gaisa pārvadātājiem, kuri vēlas tās uz laiku izmantot ar nosacījumu, ka uz šādu laika nišu pamata nevar iegūt senākās tiesības. Tāpēc, ja gaisa pārvadātāji, kuriem laika nišas piešķirtas, tās neizmanto, attiecīgās laika nišas nekavējoties būtu jānodod atpakaļ koordinatoram.

| (8) | Ar Covid-19 saistīto notikumu attīstību un turpmāko ietekmi uz gaisa pārvadātājiem ir grūti prognozēt. Komisijai būtu pastāvīgi jāanalizē Covid-19 ietekme uz gaisa pārvadājumu nozari, un Savienībai vajadzētu būt spējīgai bez nepamatotas kavēšanās pagarināt laikposmu, kurā piemēro šajā regulā noteiktos pasākumus, ja nelabvēlīgie apstākļi aizvien pastāv. |
| --- | --- |

(8)

Ar Covid-19 saistīto notikumu attīstību un turpmāko ietekmi uz gaisa pārvadātājiem ir grūti prognozēt. Komisijai būtu pastāvīgi jāanalizē Covid-19 ietekme uz gaisa pārvadājumu nozari, un Savienībai vajadzētu būt spējīgai bez nepamatotas kavēšanās pagarināt laikposmu, kurā piemēro šajā regulā noteiktos pasākumus, ja nelabvēlīgie apstākļi aizvien pastāv.

| (9) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, Covid-19 uzliesmojuma dēļ nelietotās laika nišas uzskatīt par lietotām laika nišām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ierosinātās darbības rīcības mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, Covid-19 uzliesmojuma dēļ nelietotās laika nišas uzskatīt par lietotām laika nišām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ierosinātās darbības rīcības mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (10) | Lai vajadzības un pamatotas nepieciešamības gadījumā pagarinātu šajā regulā noteiktos pasākumus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienīvas darbību 290. pantu attiecībā uz šajā regulā paredzēto pasākumu piemērošanas laikposma pagarināšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (3). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(10)

Lai vajadzības un pamatotas nepieciešamības gadījumā pagarinātu šajā regulā noteiktos pasākumus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienīvas darbību 290. pantu attiecībā uz šajā regulā paredzēto pasākumu piemērošanas laikposma pagarināšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (3). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (11) | Ņemot vērā steidzamību, ko radījuši Covid-19 uzliesmojuma izraisītie ārkārtas apstākļi, tika uzskatīts par lietderīgu paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas minēts Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā steidzamību, ko radījuši Covid-19 uzliesmojuma izraisītie ārkārtas apstākļi, tika uzskatīts par lietderīgu paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas minēts Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā.

| (12) | Šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(12)

Šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EEK) Nr. 95/93 groza šādi:

| 1) | regulas 10.a pantu aizstāj ar šādu:

  “10.a pants

  1.   Piemērojot 8. panta 2. punktu un 10. panta 2. punktu, koordinatori uzskata, ka laika nišas, kas piešķirtas laikposmam no 2020. gada 1. marta līdz 2020. gada 24. oktobrim, ir lietojušas tās aviosabiedrības, kurām tās sākotnēji tika piešķirtas.


  2.   Piemērojot 8. panta 2. punktu un 10. panta 2. punktu, koordinatori uzskata, ka laika nišas, kas piešķirtas laikposmam no 2020. gada 23. janvāra līdz 2020. gada 29. februārim, ir lietojušas tās aviosabiedrības, kurām tās sākotnēji tika piešķirtas, attiecībā uz gaisa satiksmes pakalpojumiem starp lidostām Savienībā un lidostām vai nu Ķīnas Tautas Republikā, vai Ķīnas Tautas Republikas Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalā.


  3.   Attiecībā uz laika nišām datumā, kas ir vēlāk nekā 2020. gada 8. aprīlī, 1. punktu piemēro tikai tad, ja attiecīgās nelietotās laika nišas ir padarītas pieejamas koordinatoriem atkārtotai piešķiršanai citām aviosabiedrībām.


  4.   Ja Komisija, pamatojoties uz Eirokontroles, kas ir tīkla pārvaldītājs Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes tīkla funkcijām, publicētajiem datiem, konstatē, ka gaisa satiksmes līmeņa samazinājums salīdzinājumā ar līmeni iepriekšējā gada attiecīgajā laikposmā saglabājas un ka tas visticamāk saglabāsies, un, pamatojoties uz labākajiem pieejamiem zinātniskiem datiem, konstatē arī, ka šī situācija radusies Covid-19 uzliesmojuma ietekmes rezultātā, Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 12.a pantu, lai attiecīgi grozītu šā panta 1. punktā noteikto laikposmu.


  5.   Komisija pastāvīgi pārrauga situāciju, izmantojot 4. punktā noteiktos kritērijus. Pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, Komisija līdz 2020. gada 15. septembrim par šo jautājumu sniedz kopsavilkuma ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Ja nepieciešams, Komisija, cik ātri vien iespējams, pieņem 4. punktā paredzēto deleģēto aktu.


  6.   Ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ, gadījumā, ja Covid-19 uzliesmojuma ietekme uz gaisa pārvadājumu nozari Savienībā ir ilgstoša, 12.b pantā paredzēto procedūru piemēro deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 10.a pantu aizstāj ar šādu:

“10.a pants

1.   Piemērojot 8. panta 2. punktu un 10. panta 2. punktu, koordinatori uzskata, ka laika nišas, kas piešķirtas laikposmam no 2020. gada 1. marta līdz 2020. gada 24. oktobrim, ir lietojušas tās aviosabiedrības, kurām tās sākotnēji tika piešķirtas.

2.   Piemērojot 8. panta 2. punktu un 10. panta 2. punktu, koordinatori uzskata, ka laika nišas, kas piešķirtas laikposmam no 2020. gada 23. janvāra līdz 2020. gada 29. februārim, ir lietojušas tās aviosabiedrības, kurām tās sākotnēji tika piešķirtas, attiecībā uz gaisa satiksmes pakalpojumiem starp lidostām Savienībā un lidostām vai nu Ķīnas Tautas Republikā, vai Ķīnas Tautas Republikas Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalā.

3.   Attiecībā uz laika nišām datumā, kas ir vēlāk nekā 2020. gada 8. aprīlī, 1. punktu piemēro tikai tad, ja attiecīgās nelietotās laika nišas ir padarītas pieejamas koordinatoriem atkārtotai piešķiršanai citām aviosabiedrībām.

4.   Ja Komisija, pamatojoties uz Eirokontroles, kas ir tīkla pārvaldītājs Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes tīkla funkcijām, publicētajiem datiem, konstatē, ka gaisa satiksmes līmeņa samazinājums salīdzinājumā ar līmeni iepriekšējā gada attiecīgajā laikposmā saglabājas un ka tas visticamāk saglabāsies, un, pamatojoties uz labākajiem pieejamiem zinātniskiem datiem, konstatē arī, ka šī situācija radusies Covid-19 uzliesmojuma ietekmes rezultātā, Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 12.a pantu, lai attiecīgi grozītu šā panta 1. punktā noteikto laikposmu.

5.   Komisija pastāvīgi pārrauga situāciju, izmantojot 4. punktā noteiktos kritērijus. Pamatojoties uz tai pieejamo informāciju, Komisija līdz 2020. gada 15. septembrim par šo jautājumu sniedz kopsavilkuma ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Ja nepieciešams, Komisija, cik ātri vien iespējams, pieņem 4. punktā paredzēto deleģēto aktu.

6.   Ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ, gadījumā, ja Covid-19 uzliesmojuma ietekme uz gaisa pārvadājumu nozari Savienībā ir ilgstoša, 12.b pantā paredzēto procedūru piemēro deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu.”;

| 2) | iekļauj šādus pantus:

  “12.a pants

  Deleģēšanas īstenošana


  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.


  2.   Pilnvaras pieņemt 10.a pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2021. gada 2. aprīlim.


  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 10.a pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.


  4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas paredzēti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.


  5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.


  6.   Saskaņā ar 10.a pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.



  12.b pants

  Steidzamības procedūra


  1.   Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties, un to piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi atbilstīgi 2. punktam. Paziņojot deleģētu aktu Eiropas Parlamentam un Padomei, izklāsta iemeslus, kādēļ izmanto steidzamības procedūru.


  2.   Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu saskaņā ar 12.a panta 6. punktā minēto procedūru. Šādā gadījumā Komisija atceļ aktu nekavējoties pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes paziņojuma par lēmumu izteikt iebildumus.” |
| --- | --- |

2)

iekļauj šādus pantus:

“12.a pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 10.a pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2021. gada 2. aprīlim.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 10.a pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas paredzēti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 10.a pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

12.b pants

Steidzamības procedūra

1.   Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties, un to piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi atbilstīgi 2. punktam. Paziņojot deleģētu aktu Eiropas Parlamentam un Padomei, izklāsta iemeslus, kādēļ izmanto steidzamības procedūru.

2.   Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu saskaņā ar 12.a panta 6. punktā minēto procedūru. Šādā gadījumā Komisija atceļ aktu nekavējoties pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes paziņojuma par lēmumu izteikt iebildumus.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 30. martā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. GRLIĆ RADMAN

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 26. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2020. gada 30. marta lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Regula (EEK) Nr. 95/93 (1993. gada 18. janvāris) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (OV L 14, 22.1.1993., 1. lpp.).

2

(3)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

3

---

| 31.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 99/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 99/5

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2020/460

(2020. gada 30. marts),

ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, 177. un 178. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Dalībvalstis unikālā veidā ir skārušas Covid-19 uzliesmojuma sekas. Pašreizējā sabiedrības veselības krīze kavē izaugsmi dalībvalstīs, kas savukārt saasina nopietno likviditātes iztrūkumu, jo pēkšņi nepieciešamas ievērojami lielākas publiskās investīcijas to veselības aprūpes sistēmās un citās ekonomikas nozarēs. Tādējādi izveidojusies ārkārtas situācija, kas jārisina ar īpašiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(1)

Dalībvalstis unikālā veidā ir skārušas Covid-19 uzliesmojuma sekas. Pašreizējā sabiedrības veselības krīze kavē izaugsmi dalībvalstīs, kas savukārt saasina nopietno likviditātes iztrūkumu, jo pēkšņi nepieciešamas ievērojami lielākas publiskās investīcijas to veselības aprūpes sistēmās un citās ekonomikas nozarēs. Tādējādi izveidojusies ārkārtas situācija, kas jārisina ar īpašiem pasākumiem.

| (2) | Ir būtiski, lai likviditātes un publisko līdzekļu trūkums dalībvalstīs nekavētu investīcijas saskaņā ar programmām, ko atbalsta Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds (ESF) un Kohēzijas fonds (KF) (kopā turpmāk – “fondi”) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF), kas nepieciešamas, lai cīnītos pret Covid-19 uzliesmojumu. |
| --- | --- |

(2)

Ir būtiski, lai likviditātes un publisko līdzekļu trūkums dalībvalstīs nekavētu investīcijas saskaņā ar programmām, ko atbalsta Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds (ESF) un Kohēzijas fonds (KF) (kopā turpmāk – “fondi”) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF), kas nepieciešamas, lai cīnītos pret Covid-19 uzliesmojumu.

| (3) | Reaģējot uz sabiedrības veselības krīzes ietekmi, ERAF vajadzības gadījumā kā pagaidu pasākums būtu jāatbalsta apgrozāmā kapitāla finansēšana mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), lai efektīvi reaģētu uz sabiedrības veselības krīzi. |
| --- | --- |

(3)

Reaģējot uz sabiedrības veselības krīzes ietekmi, ERAF vajadzības gadījumā kā pagaidu pasākums būtu jāatbalsta apgrozāmā kapitāla finansēšana mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), lai efektīvi reaģētu uz sabiedrības veselības krīzi.

| (4) | Reaģējot uz sabiedrības veselības krīzes ietekmi, ERAF investīciju prioritātei stiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību un inovāciju būtu jāietver investīcijas produktos un pakalpojumos, kas vajadzīgi, lai veicinātu spēju reaģēt uz krīzi veselības aizsardzības pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

(4)

Reaģējot uz sabiedrības veselības krīzes ietekmi, ERAF investīciju prioritātei stiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību un inovāciju būtu jāietver investīcijas produktos un pakalpojumos, kas vajadzīgi, lai veicinātu spēju reaģēt uz krīzi veselības aizsardzības pakalpojumu jomā.

| (5) | Lai nodrošinātu lielāku elastību Covid-19 uzliesmojuma novēršanā, būtu jānodrošina, ka dalībvalstīm ir lielāka elastība programmu īstenošanā, un attiecībā uz izmaiņām darbības programmās būtu jāparedz vienkāršota procedūra, kurai nav nepieciešams Komisijas lēmums. Būtu jāprecizē, kāda informācija jāiesniedz Komisijai par šādām izmaiņām. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu lielāku elastību Covid-19 uzliesmojuma novēršanā, būtu jānodrošina, ka dalībvalstīm ir lielāka elastība programmu īstenošanā, un attiecībā uz izmaiņām darbības programmās būtu jāparedz vienkāršota procedūra, kurai nav nepieciešams Komisijas lēmums. Būtu jāprecizē, kāda informācija jāiesniedz Komisijai par šādām izmaiņām.

| (6) | Reaģējot uz sabiedrības veselības krīzes ietekmi, finanšu instrumentiem, kurus finansē no fondiem, vajadzības gadījumā kā pagaidu pasākums būtu arī jāsniedz atbalsts apgrozāmā kapitāla finansējuma veidā MVU, lai efektīvi reaģētu uz sabiedrības veselības krīzi. |
| --- | --- |

(6)

Reaģējot uz sabiedrības veselības krīzes ietekmi, finanšu instrumentiem, kurus finansē no fondiem, vajadzības gadījumā kā pagaidu pasākums būtu arī jāsniedz atbalsts apgrozāmā kapitāla finansējuma veidā MVU, lai efektīvi reaģētu uz sabiedrības veselības krīzi.

| (7) | Lai nekavējoties reaģētu uz sabiedrības veselības krīzes ietekmi, izdevumiem, kas paredzēti darbībām, ar kurām veicina spēju reaģēt uz krīzi, vajadzētu būt attiecināmiem, sākot no 2020. gada 1. februāra. |
| --- | --- |

(7)

Lai nekavējoties reaģētu uz sabiedrības veselības krīzes ietekmi, izdevumiem, kas paredzēti darbībām, ar kurām veicina spēju reaģēt uz krīzi, vajadzētu būt attiecināmiem, sākot no 2020. gada 1. februāra.

| (8) | Lai nodrošinātu, ka dalībvalstīm ir pietiekami finanšu līdzekļi, lai nekavējoties veiktu vajadzīgās investīcijas, Komisijai nevajadzētu izdot iekasēšanas rīkojumus par summām, kas atgūstamas no dalībvalstīm atbilstīgi 2020. gadā iesniegtajiem gada pārskatiem. Dalībvalstīm būtu jāizmanto neatgūtās summas, lai paātrinātu investīcijas saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu, kuras ir attiecināmas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (2) un īpašajiem fondu noteikumiem. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu, ka dalībvalstīm ir pietiekami finanšu līdzekļi, lai nekavējoties veiktu vajadzīgās investīcijas, Komisijai nevajadzētu izdot iekasēšanas rīkojumus par summām, kas atgūstamas no dalībvalstīm atbilstīgi 2020. gadā iesniegtajiem gada pārskatiem. Dalībvalstīm būtu jāizmanto neatgūtās summas, lai paātrinātu investīcijas saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu, kuras ir attiecināmas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (2) un īpašajiem fondu noteikumiem.

| (9) | 2020. gadā neatgūtās summas, programmas slēdzot, būtu jādzēš vai arī attiecībā uz tām jāizdod iekasēšanas rīkojumi. |
| --- | --- |

(9)

2020. gadā neatgūtās summas, programmas slēdzot, būtu jādzēš vai arī attiecībā uz tām jāizdod iekasēšanas rīkojumi.

| (10) | Reaģējot uz sabiedrības veselības krīzes ietekmi, EJZF būtu jāatbalsta kopfondi un krājumu apdrošināšana, lai aizsargātu sabiedrības veselības krīzes skarto zvejnieku un akvakultūras audzētāju ienākumus. |
| --- | --- |

(10)

Reaģējot uz sabiedrības veselības krīzes ietekmi, EJZF būtu jāatbalsta kopfondi un krājumu apdrošināšana, lai aizsargātu sabiedrības veselības krīzes skarto zvejnieku un akvakultūras audzētāju ienākumus.

| (11) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, reaģēt uz sabiedrības veselības krīzes ietekmi, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ierosinātās darbības mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, reaģēt uz sabiedrības veselības krīzes ietekmi, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ierosinātās darbības mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (12) | Tā kā atbalsts ir nepieciešams steidzami, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(12)

Tā kā atbalsts ir nepieciešams steidzami, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (13) | Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu un to, ka steidzami jārisina ar to saistītā sabiedrības veselības krīze, tika uzskatīts, ka ir atbilstoši paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas noteikts LES, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu un to, ka steidzami jārisina ar to saistītā sabiedrības veselības krīze, tika uzskatīts, ka ir atbilstoši paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas noteikts LES, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā.

| (14) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1301/2013 (3), (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 (4), |
| --- | --- |

(14)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1301/2013 (3), (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 (4),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1301/2013

Regulu (ES) Nr. 1301/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 3. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

  “Turklāt ERAF nepieciešamības gadījumā kā pagaidu pasākumu var atbalstīt MVU apgrozāmā kapitāla finansēšanu, lai efektīvi reaģētu uz sabiedrības veselības krīzi.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 3. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Turklāt ERAF nepieciešamības gadījumā kā pagaidu pasākumu var atbalstīt MVU apgrozāmā kapitāla finansēšanu, lai efektīvi reaģētu uz sabiedrības veselības krīzi.”;

| 2) | regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | sekmējot uzņēmumu investīcijas P&I, veidojot saiknes un sinerģiju starp uzņēmumiem, pētniecības un izstrādes centriem un augstākās izglītības nozari, jo īpaši veicinot investīcijas produktu un pakalpojumu attīstībā, tehnoloģiju nodošanu, sociālās inovācijas, ekoinovācijas, sabiedrisko pakalpojumu lietotnes, pieprasījuma stimulēšanu, tīklu veidošanu, kopu izveidi un atvērtās inovācijas ar viedās specializācijas palīdzību un atbalstot tehnoloģisko un lietišķo pētniecību, izmēģinājuma projektus, ražojumu apstiprināšanu to agrīnā izstrādes stadijā, ražošanas spēju palielināšanu un pirmo ražošanu, jo īpaši attiecībā uz svarīgākajām pamattehnoloģijām un universālo tehnoloģiju izplatīšanu, kā arī veicinot investīcijas, kas vajadzīgas, lai stiprinātu spēju reaģēt uz krīzi veselības aizsardzības pakalpojumu jomā.” |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

sekmējot uzņēmumu investīcijas P&I, veidojot saiknes un sinerģiju starp uzņēmumiem, pētniecības un izstrādes centriem un augstākās izglītības nozari, jo īpaši veicinot investīcijas produktu un pakalpojumu attīstībā, tehnoloģiju nodošanu, sociālās inovācijas, ekoinovācijas, sabiedrisko pakalpojumu lietotnes, pieprasījuma stimulēšanu, tīklu veidošanu, kopu izveidi un atvērtās inovācijas ar viedās specializācijas palīdzību un atbalstot tehnoloģisko un lietišķo pētniecību, izmēģinājuma projektus, ražojumu apstiprināšanu to agrīnā izstrādes stadijā, ražošanas spēju palielināšanu un pirmo ražošanu, jo īpaši attiecībā uz svarīgākajām pamattehnoloģijām un universālo tehnoloģiju izplatīšanu, kā arī veicinot investīcijas, kas vajadzīgas, lai stiprinātu spēju reaģēt uz krīzi veselības aizsardzības pakalpojumu jomā.”

2. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1303/2013

Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 30. pantā pievieno šādu punktu:

  “5.   Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, attiecībā uz programmām, kas saņem atbalstu no ERAF, Kohēzijas fonda un ESF, dalībvalsts plānošanas periodā var pārvietot summu, kura nepārsniedz 8 % no piešķīruma prioritātei, sākot no 2020. gada 1. februāra, un ne vairāk kā 4 % no programmas budžeta citai tās pašas programmas tā paša fonda prioritātei.
  Šādi pārvietojumineskar iepriekšējos gadus. Tos uzskata par nebūtiskiem, un tiem nav vajadzīgs Komisijas lēmums par programmas grozīšanu. Tomēr tie atbilst visām regulatīvajām prasībām, un tos iepriekš apstiprina uzraudzības komiteja. Dalībvalsts iesniedz Komisijai pārskatītās finanšu tabulas.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 30. pantā pievieno šādu punktu:

“5.   Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, attiecībā uz programmām, kas saņem atbalstu no ERAF, Kohēzijas fonda un ESF, dalībvalsts plānošanas periodā var pārvietot summu, kura nepārsniedz 8 % no piešķīruma prioritātei, sākot no 2020. gada 1. februāra, un ne vairāk kā 4 % no programmas budžeta citai tās pašas programmas tā paša fonda prioritātei.

Šādi pārvietojumineskar iepriekšējos gadus. Tos uzskata par nebūtiskiem, un tiem nav vajadzīgs Komisijas lēmums par programmas grozīšanu. Tomēr tie atbilst visām regulatīvajām prasībām, un tos iepriekš apstiprina uzraudzības komiteja. Dalībvalsts iesniedz Komisijai pārskatītās finanšu tabulas.”;

| 2) | regulas 37. panta 4. punktā pievieno šādu daļu:

  “Vajadzības gadījumā kā pagaidu pasākumu ar finanšu instrumentiem var arī sniegt atbalstu MVU apgrozāmā kapitāla veidā, lai efektīvi reaģētu uz sabiedrības veselības krīzi.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 37. panta 4. punktā pievieno šādu daļu:

“Vajadzības gadījumā kā pagaidu pasākumu ar finanšu instrumentiem var arī sniegt atbalstu MVU apgrozāmā kapitāla veidā, lai efektīvi reaģētu uz sabiedrības veselības krīzi.”;

| 3) | regulas 65. panta 10. punktā pievieno šādu daļu:

  “Atkāpjoties no 9. punkta, izdevumi, kas paredzēti darbībām, ar kurām tiek veicināta spēja reaģēt uz krīzi, saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu ir attiecināmi, sākot no 2020. gada 1. februāra.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 65. panta 10. punktā pievieno šādu daļu:

“Atkāpjoties no 9. punkta, izdevumi, kas paredzēti darbībām, ar kurām tiek veicināta spēja reaģēt uz krīzi, saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu ir attiecināmi, sākot no 2020. gada 1. februāra.”;

| 4) | regulas 96. panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

  “10.   Neskarot 30. panta 5. punktu, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem lēmumu, ar ko apstiprina visus darbības programmas elementus, tostarp visus tās turpmākos grozījumus, uz kuriem attiecas šis pants, izņemot tos elementus, uz kuriem attiecas 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta vi) punkts, c) apakšpunkta v) punkts un e) apakšpunkts, 4. un 5. punkts, 6. punkta a) un c) apakšpunkts un 7. punkts, kuri paliek dalībvalstu pārziņā.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 96. panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

“10.   Neskarot 30. panta 5. punktu, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem lēmumu, ar ko apstiprina visus darbības programmas elementus, tostarp visus tās turpmākos grozījumus, uz kuriem attiecas šis pants, izņemot tos elementus, uz kuriem attiecas 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta vi) punkts, c) apakšpunkta v) punkts un e) apakšpunkts, 4. un 5. punkts, 6. punkta a) un c) apakšpunkts un 7. punkts, kuri paliek dalībvalstu pārziņā.”;

| 5) | regulas 139. panta 7. punktu papildina ar šādām daļām:

  “Atkāpjoties no pirmās daļas, Komisija neizdod iekasēšanas rīkojumu par summām, kas atgūstamas no dalībvalsts atbilstīgi 2020. gadā iesniegtajiem pārskatiem. Neatgūtās summas izmanto, lai paātrinātu investīcijas saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu, kuras ir attiecināmas saskaņā ar šo regulu un īpašajiem fondu noteikumiem.
  Neatgūtās summas dzēš vai atgūst slēgšanas brīdī.” |
| --- | --- |

5)

regulas 139. panta 7. punktu papildina ar šādām daļām:

“Atkāpjoties no pirmās daļas, Komisija neizdod iekasēšanas rīkojumu par summām, kas atgūstamas no dalībvalsts atbilstīgi 2020. gadā iesniegtajiem pārskatiem. Neatgūtās summas izmanto, lai paātrinātu investīcijas saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu, kuras ir attiecināmas saskaņā ar šo regulu un īpašajiem fondu noteikumiem.

Neatgūtās summas dzēš vai atgūst slēgšanas brīdī.”

3. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 508/2014

Regulu (ES) Nr. 508/2014 groza šādi:

| 1) | regulas 35. pantu groza šādi:






  a) | nosaukumu aizstāj ar šādu:

  “Kopfondi, kas paredzēti sabiedrības veselības krīzēm, nelabvēlīgiem klimatiskiem apstākļiem un vides incidentiem”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 35. pantu groza šādi:

a)

nosaukumu aizstāj ar šādu:

“Kopfondi, kas paredzēti sabiedrības veselības krīzēm, nelabvēlīgiem klimatiskiem apstākļiem un vides incidentiem”;

| b) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   EJZF var dot ieguldījumu kopfondos, no kuriem zvejniekiem maksā finansiālu kompensāciju par ekonomiskiem zaudējumiem, ko izraisījušas sabiedrības veselības krīzes, nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi vai vides incidenti, vai par zvejnieku vai zvejas kuģu glābšanas izmaksām gadījumā, ja zvejas darbību laikā notiek negadījumi jūrā.”; |
| --- | --- |

b)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   EJZF var dot ieguldījumu kopfondos, no kuriem zvejniekiem maksā finansiālu kompensāciju par ekonomiskiem zaudējumiem, ko izraisījušas sabiedrības veselības krīzes, nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi vai vides incidenti, vai par zvejnieku vai zvejas kuģu glābšanas izmaksām gadījumā, ja zvejas darbību laikā notiek negadījumi jūrā.”;

| c) | panta 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:

  “5.   Dalībvalstis pieņem noteikumus par kopfondu izveidošanu un pārvaldību, jo īpaši par kompensācijas maksājumu piešķiršanu un par zvejnieku tiesībām uz šādu kompensāciju 1. punktā minētajos sabiedrības veselības krīžu, nelabvēlīgu klimatisko apstākļu, vides incidentu vai negadījumu jūrā gadījumos, kā arī par minēto noteikumu ievērošanas pārvaldību un uzraudzību. Dalībvalstis nodrošina, lai fondu noteikumos būtu paredzēti sodi, ja ir bijusi nolaidība no zvejnieka puses.


  6.   Panta 1. punktā minētās sabiedrības veselības krīzes, nelabvēlīgie klimatiskie apstākļi, vides incidenti vai negadījumi jūrā ir tie, ko kā notikušus oficiāli atzīst attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes.”; |
| --- | --- |

c)

panta 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:

“5.   Dalībvalstis pieņem noteikumus par kopfondu izveidošanu un pārvaldību, jo īpaši par kompensācijas maksājumu piešķiršanu un par zvejnieku tiesībām uz šādu kompensāciju 1. punktā minētajos sabiedrības veselības krīžu, nelabvēlīgu klimatisko apstākļu, vides incidentu vai negadījumu jūrā gadījumos, kā arī par minēto noteikumu ievērošanas pārvaldību un uzraudzību. Dalībvalstis nodrošina, lai fondu noteikumos būtu paredzēti sodi, ja ir bijusi nolaidība no zvejnieka puses.

6.   Panta 1. punktā minētās sabiedrības veselības krīzes, nelabvēlīgie klimatiskie apstākļi, vides incidenti vai negadījumi jūrā ir tie, ko kā notikušus oficiāli atzīst attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes.”;

| d) | panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

  “8.   Ieguldījumus, kas minēti 1. punktā, piešķir tikai nolūkā segt sabiedrības veselības krīžu, nelabvēlīgu klimatisko apstākļu, vides incidentu vai negadījumu jūrā izraisītus zaudējumus, kuru apmērs pārsniedz 30 % no attiecīgā uzņēmuma gada apgrozījuma, ko aprēķina pamatojoties uz minētā uzņēmuma vidējo apgrozījumu iepriekšējos trijos kalendārajos gados.”; |
| --- | --- |

d)

panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

“8.   Ieguldījumus, kas minēti 1. punktā, piešķir tikai nolūkā segt sabiedrības veselības krīžu, nelabvēlīgu klimatisko apstākļu, vides incidentu vai negadījumu jūrā izraisītus zaudējumus, kuru apmērs pārsniedz 30 % no attiecīgā uzņēmuma gada apgrozījuma, ko aprēķina pamatojoties uz minētā uzņēmuma vidējo apgrozījumu iepriekšējos trijos kalendārajos gados.”;

| 2) | regulas 57. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:






  “e) | sabiedrības veselības krīzes.” |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 57. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“e)

sabiedrības veselības krīzes.”

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 30. martā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. GRLIĆ RADMAN

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 26. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2020. gada 30. marta lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1301/2013 (2013. gada 17. decembris) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 289. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.).

4

---

| 31.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 99/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 99/9

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2020/461

(2020. gada 30. marts),

ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza, lai dalībvalstīm un valstīm, kuras risina sarunas par pievienošanos Savienībai, sniegtu finansiālu palīdzību, ja tās nopietni skārusi liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. panta trešo daļu un 212. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (“Fonds”) tika izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 (2). Fonds tika izveidots kā konkrēts Eiropas solidaritātes apliecinājums, lai sniegtu finansiālu palīdzību liela mēroga katastrofas skartām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (“Fonds”) tika izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 (2). Fonds tika izveidots kā konkrēts Eiropas solidaritātes apliecinājums, lai sniegtu finansiālu palīdzību liela mēroga katastrofas skartām dalībvalstīm.

| (2) | Liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijās Savienībai būtu jāizrāda solidaritāte ar attiecīgajām dalībvalstīm un iedzīvotājiem, sniedzot finansiālu palīdzību, lai palīdzētu skartajiem iedzīvotājiem, lai sekmētu normālu dzīves apstākļu ātru atjaunošanu skartajos reģionos un lai ierobežotu infekcijas slimību izplatīšanos. |
| --- | --- |

(2)

Liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijās Savienībai būtu jāizrāda solidaritāte ar attiecīgajām dalībvalstīm un iedzīvotājiem, sniedzot finansiālu palīdzību, lai palīdzētu skartajiem iedzīvotājiem, lai sekmētu normālu dzīves apstākļu ātru atjaunošanu skartajos reģionos un lai ierobežotu infekcijas slimību izplatīšanos.

| (3) | Savienībai liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijās būtu arī jāizrāda solidaritāte ar valstīm, kuras risina sarunas par pievienošanos Savienībai. |
| --- | --- |

(3)

Savienībai liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijās būtu arī jāizrāda solidaritāte ar valstīm, kuras risina sarunas par pievienošanos Savienībai.

| (4) | Liela mēroga krīzes situācijas var rasties sabiedrības veselības ārkārtas situāciju dēļ, jo īpaši oficiāli izziņotas vīrusa pandēmijas rezultātā. Fonds ļauj Savienībai palīdzēt mobilizēt neatliekamās palīdzības dienestus, lai nodrošinātu cilvēku tūlītējās vajadzības un sekmētu bojātas būtiskās infrastruktūras ātru atjaunošanu, lai katastrofas skartajos reģionos var atsākties saimnieciskā darbība. Tomēr minētais Fonds šobrīd tiek attiecināts tikai uz dabas katastrofām, kuras radījušas fiziskus zaudējumus, un neietver liela mēroga katastrofas, ko rada bioloģisks apdraudējums. Būtu jāpieņem noteikumi, lai ļautu Savienībai iesaistīties liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijās. |
| --- | --- |

(4)

Liela mēroga krīzes situācijas var rasties sabiedrības veselības ārkārtas situāciju dēļ, jo īpaši oficiāli izziņotas vīrusa pandēmijas rezultātā. Fonds ļauj Savienībai palīdzēt mobilizēt neatliekamās palīdzības dienestus, lai nodrošinātu cilvēku tūlītējās vajadzības un sekmētu bojātas būtiskās infrastruktūras ātru atjaunošanu, lai katastrofas skartajos reģionos var atsākties saimnieciskā darbība. Tomēr minētais Fonds šobrīd tiek attiecināts tikai uz dabas katastrofām, kuras radījušas fiziskus zaudējumus, un neietver liela mēroga katastrofas, ko rada bioloģisks apdraudējums. Būtu jāpieņem noteikumi, lai ļautu Savienībai iesaistīties liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijās.

| (5) | Veicamās darbības mērķis ir papildināt attiecīgo valstu centienus tādos gadījumos, kad krīzes situācijas sekas ir tik smagas, ka minētās valstis pašas ar saviem spēkiem nespēj tās pārvarēt. Ņemot vērā to, ka minēto mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(5)

Veicamās darbības mērķis ir papildināt attiecīgo valstu centienus tādos gadījumos, kad krīzes situācijas sekas ir tik smagas, ka minētās valstis pašas ar saviem spēkiem nespēj tās pārvarēt. Ņemot vērā to, ka minēto mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (6) | Saskaņā ar subsidiaritātes principu rīcība saskaņā ar šo regulu būtu jāattiecina tikai uz liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijām. Minētās ārkārtas situācijas būtu jānosaka atkarībā no publiskajiem izdevumiem, kas vajadzīgi to risināšanai. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar subsidiaritātes principu rīcība saskaņā ar šo regulu būtu jāattiecina tikai uz liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijām. Minētās ārkārtas situācijas būtu jānosaka atkarībā no publiskajiem izdevumiem, kas vajadzīgi to risināšanai.

| (7) | Savienības palīdzībai būtu jāpapildina attiecīgo valstu centieni, un tā būtu jāizmanto, lai segtu daļu no publiskajiem izdevumiem, kas paredzēti, lai veiktu būtiskākos ārkārtas pasākumus saistībā ar ārkārtas situāciju. |
| --- | --- |

(7)

Savienības palīdzībai būtu jāpapildina attiecīgo valstu centieni, un tā būtu jāizmanto, lai segtu daļu no publiskajiem izdevumiem, kas paredzēti, lai veiktu būtiskākos ārkārtas pasākumus saistībā ar ārkārtas situāciju.

| (8) | Saskaņā ar subsidiaritātes principu Savienības palīdzība būtu jāpiešķir tikai pēc skartās valsts pieteikuma. Komisijai būtu jānodrošina vienlīdzīga attieksme pret valstu iesniegtajiem pieprasījumiem. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar subsidiaritātes principu Savienības palīdzība būtu jāpiešķir tikai pēc skartās valsts pieteikuma. Komisijai būtu jānodrošina vienlīdzīga attieksme pret valstu iesniegtajiem pieprasījumiem.

| (9) | Komisijai būtu jāspēj ātri pieņemt lēmumus, lai piešķirtu konkrētus finanšu resursus un iespējami ātri tos mobilizētu. Tādēļ būtu jāpastiprina esošie noteikumi par avansa maksājumiem, palielinot to summas. |
| --- | --- |

(9)

Komisijai būtu jāspēj ātri pieņemt lēmumus, lai piešķirtu konkrētus finanšu resursus un iespējami ātri tos mobilizētu. Tādēļ būtu jāpastiprina esošie noteikumi par avansa maksājumiem, palielinot to summas.

| (10) | Šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(10)

Šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (11) | Ņemot vērā Covid-19 uzliesomjumu un to, ka steidzami jārisina ar to saistītā sabiedrības veselības krīze, tika uzskatīts, ka ir atbilstoši paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas noteikts LES, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā Covid-19 uzliesomjumu un to, ka steidzami jārisina ar to saistītā sabiedrības veselības krīze, tika uzskatīts, ka ir atbilstoši paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas noteikts LES, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā.

| (12) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 2012/2002 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 2012/2002 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza šādi:

| 1) | Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

  “2. pants

  1.   Pēc lūguma, ko izsaka dalībvalsts vai valsts, kura ar Savienību risina pievienošanās sarunas, turpmāk minēta kā “uz pabalstu tiesīga valsts”, palīdzību no Fonda var izmantot, ja vienā vai vairākos minētās uz pabalstu tiesīgās valsts reģionos ir ievērojami ietekmēti dzīves apstākļi, cilvēku veselība, vide vai ekonomika, kas ir sekas:






  a) | lielai vai reģionālai dabas katastrofai, kas notikusi tās pašas uz pabalstu tiesīgās valsts vai uz pabalstu tiesīgas kaimiņos esošas valsts teritorijā; vai |
| --- | --- | --- |

1)

Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

1.   Pēc lūguma, ko izsaka dalībvalsts vai valsts, kura ar Savienību risina pievienošanās sarunas, turpmāk minēta kā “uz pabalstu tiesīga valsts”, palīdzību no Fonda var izmantot, ja vienā vai vairākos minētās uz pabalstu tiesīgās valsts reģionos ir ievērojami ietekmēti dzīves apstākļi, cilvēku veselība, vide vai ekonomika, kas ir sekas:

a)

lielai vai reģionālai dabas katastrofai, kas notikusi tās pašas uz pabalstu tiesīgās valsts vai uz pabalstu tiesīgas kaimiņos esošas valsts teritorijā; vai

| b) | liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijai, kas notikusi tās pašas uz pabalstu tiesīgās valsts teritorijā. |
| --- | --- |

b)

liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijai, kas notikusi tās pašas uz pabalstu tiesīgās valsts teritorijā.

Tiešus zaudējumus, kas radušies kā dabas katastrofas tiešas sekas, uzskata par daļu no minētās dabas katastrofas radītajiem zaudējumiem.

2.   Šajā regulā “liela dabas katastrofa” ir jebkura dabas katastrofa, kuras dēļ uz pabalstu tiesīgajā valstī tiešie zaudējumi pārsniedz vai nu 3 000 000 000 EUR 2011. gada cenās, vai arī 0,6 % no tās NKI.

2.a.   Šajā regulā “liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācija” ir jebkāds bioloģiskas izcelsmes dzīvībai bīstams vai citādi nozīmīgs tāds veselības apdraudējums uz pabalstu tiesīgā valstī, kuram ir nopietna ietekme uz cilvēka veselību un kura tālākas izplatības ierobežošanai ir vajadzīga izlēmīga rīcība, kas ārkārtas reaģēšanas pasākumu veikšanai uz pabalstu tiesīgai valstij rada tādu finansiālu slogu publiskajam sektoram, kurš pārsniedz 1 500 000 000 EUR 2011. gada cenās vai vairāk nekā 0,3 % no tās NKI.

3.   Šajā regulā “reģionāla dabas katastrofa” ir jebkāda dabas katastrofa, kas uz pabalstu tiesīgas valsts reģionā NUTS 2 līmenī rada tiešus zaudējumus, kuri pārsniedz 1,5 % no minētā reģiona iekšzemes kopprodukta (IKP).

Atkāpjoties no pirmās daļas, ja attiecīgais reģions, kurā notikusi dabas katastrofa, pieder pie tālākajiem reģioniem Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. panta nozīmē, “reģionāla dabas katastrofa” ir jebkāda dabas katastrofa, kas rada tiešus zaudējumus, kuri pārsniedz 1 % no minētā reģiona IKP.

Ja dabas katastrofa skar vairākus reģionus NUTS 2 līmenī, robežvērtību piemēro minēto reģionu vidējam svērtajam IKP, ko aprēķina, ņemot vērā katra reģiona zaudējumu daļu no kopējiem zaudējumiem.

4.   Fonda palīdzību uz pabalstu tiesīgajā valstī var izmantot arī saistībā ar jebkuru lielu dabas katastrofu kaimiņos esošā uz pabalstu tiesīgā valstī.

5.   Šā panta piemērošanas nolūkā izmanto saskaņotus Eurostat statistikas datus.”;

| 2) | regulas 3. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Palīdzību sniedz kā finansiālu pabalstu no Fonda. Uz pabalstu tiesīgai valstij par katru atbalsttiesīgo katastrofu vai ārkārtas situāciju piešķir vienreizēju finansiālu pabalstu.


  2.   Fonda mērķis ir papildināt skarto valstu centienus un segt daļu no to publiskajiem izdevumiem, lai palīdzētu uz pabalstu tiesīgajai valstij veikt šādus turpmāk minētus būtiskus ārkārtas pasākumus un atjaunošanas pasākumus, ņemot vērā atbalsttiesīgās katastrofas vai ārkārtas situācijas veidu:






  a) | enerģētikas, ūdens un notekūdeņu, telesakaru, transporta, veselības un izglītības nozares infrastruktūras un iekārtu atjaunošana darba kārtībā; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 3. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Palīdzību sniedz kā finansiālu pabalstu no Fonda. Uz pabalstu tiesīgai valstij par katru atbalsttiesīgo katastrofu vai ārkārtas situāciju piešķir vienreizēju finansiālu pabalstu.

2.   Fonda mērķis ir papildināt skarto valstu centienus un segt daļu no to publiskajiem izdevumiem, lai palīdzētu uz pabalstu tiesīgajai valstij veikt šādus turpmāk minētus būtiskus ārkārtas pasākumus un atjaunošanas pasākumus, ņemot vērā atbalsttiesīgās katastrofas vai ārkārtas situācijas veidu:

a)

enerģētikas, ūdens un notekūdeņu, telesakaru, transporta, veselības un izglītības nozares infrastruktūras un iekārtu atjaunošana darba kārtībā;

| b) | pagaidu mītņu nodrošināšana un glābšanas dienestu finansēšana, lai apmierinātu katastrofas skarto iedzīvotāju vajadzības; |
| --- | --- |

b)

pagaidu mītņu nodrošināšana un glābšanas dienestu finansēšana, lai apmierinātu katastrofas skarto iedzīvotāju vajadzības;

| c) | preventīvas infrastruktūras nostiprināšana un pasākumi kultūras mantojuma aizsardzībai; |
| --- | --- |

c)

preventīvas infrastruktūras nostiprināšana un pasākumi kultūras mantojuma aizsardzībai;

| d) | katastrofas skarto zonu sakopšana, ieskaitot dabas zonu sakopšanu, vajadzības gadījumā atbilstoši uz ekosistēmām balstītām pieejām, kā arī skarto dabas zonu tūlītēja atjaunošana, lai izvairītos no augsnes erozijas tūlītējām sekām; |
| --- | --- |

d)

katastrofas skarto zonu sakopšana, ieskaitot dabas zonu sakopšanu, vajadzības gadījumā atbilstoši uz ekosistēmām balstītām pieejām, kā arī skarto dabas zonu tūlītēja atjaunošana, lai izvairītos no augsnes erozijas tūlītējām sekām;

| e) | pasākumi, kuru mērķis ir ātri sniegt palīdzību, tostarp medicīnisku, liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijas skartiem iedzīvotājiem un aizsargāt iedzīvotājus no riska ietekmes, tostarp novēršot, uzraugot un kontrolējot slimības izplatību, apkarojot nopietnus riskus sabiedrības veselībai vai mazinot to ietekmi uz sabiedrības veselību. |
| --- | --- |

e)

pasākumi, kuru mērķis ir ātri sniegt palīdzību, tostarp medicīnisku, liela mēroga sabiedrības veselības ārkārtas situācijas skartiem iedzīvotājiem un aizsargāt iedzīvotājus no riska ietekmes, tostarp novēršot, uzraugot un kontrolējot slimības izplatību, apkarojot nopietnus riskus sabiedrības veselībai vai mazinot to ietekmi uz sabiedrības veselību.

Piemērojot pirmās daļas a) apakšpunktu, “atjaunošana darba kārtībā” ir infrastruktūras un iekārtu atjaunošana tādā stāvoklī, kādā tās bija pirms dabas katastrofas. Ja juridiski nav iespējams vai ekonomiski nav pamatoti tās atjaunot tādā stāvoklī, kādā tās bija pirms dabas katastrofas, vai ja saņēmējvalsts nolemj pārvietot vai uzlabot skartās infrastruktūras vai iekārtu darbību, lai uzlabotu to izturības spējas pret dabas katastrofām nākotnē, Fonds var sniegt atbalstu vienīgi tādā apmērā, kas nepārsniedz aplēstās izmaksas par atjaunošanu tādā stāvoklī, kāds bija pirms katastrofas.

Izmaksas, kas pārsniedz otrajā daļā minēto izmaksu līmeni, finansē saņēmējvalsts no saviem vai, ja iespējams, no citiem Savienības fondiem.

Piemērojot pirmās daļas b) apakšpunktu, “pagaidu mītne” ir mītne, kurā attiecīgos iedzīvotājus izmitina līdz brīdim, kad tie var atgriezties savos sākotnējos mājokļos pēc to remonta vai atjaunošanas.”;

| 3) | regulas 4.a panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Avansa summa nepārsniedz 25 % no paredzamās finansiālā pabalsta summas un nekādā gadījumā nav lielāka kā 100 000 000 EUR. Kad ir noteikta finansiālā pabalsta galīgā summa, Komisija pirms finansiālā pabalsta atlikuma izmaksāšanas ņem vērā avansa summu. Komisija atgūst nepamatoti izmaksātu avansu.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 4.a panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Avansa summa nepārsniedz 25 % no paredzamās finansiālā pabalsta summas un nekādā gadījumā nav lielāka kā 100 000 000 EUR. Kad ir noteikta finansiālā pabalsta galīgā summa, Komisija pirms finansiālā pabalsta atlikuma izmaksāšanas ņem vērā avansa summu. Komisija atgūst nepamatoti izmaksātu avansu.”;

| 4) | regulas 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc 1. punktā minētā 18 mēnešu termiņa beigām saņēmējvalsts iesniedz ziņojumu par Fonda finansiālā pabalsta izlietojumu kopā ar paziņojumu, kurā pamato izdevumus un norāda attiecīgo pasākumu finansējumu no jebkādiem citiem avotiem, tostarp apdrošināšanas izmaksas un kompensācijas no trešām personām.
  Ziņojumā par atbalsta izlietojumu, ņemot vērā uz pabalstu tiesīgās katastrofas vai ārkārtas situācijas veidu, izklāsta:






  a) | novēršanas pasākumus, ko saņēmējvalsts veikusi vai ierosinājusi, lai ierobežotu turpmākus postījumus un iespēju robežās izvairītos no līdzīgu dabas katastrofu vai sabiedrības veselības ārkārtas situāciju atkārtošanās, tostarp Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanu šajā nolūkā; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc 1. punktā minētā 18 mēnešu termiņa beigām saņēmējvalsts iesniedz ziņojumu par Fonda finansiālā pabalsta izlietojumu kopā ar paziņojumu, kurā pamato izdevumus un norāda attiecīgo pasākumu finansējumu no jebkādiem citiem avotiem, tostarp apdrošināšanas izmaksas un kompensācijas no trešām personām.

Ziņojumā par atbalsta izlietojumu, ņemot vērā uz pabalstu tiesīgās katastrofas vai ārkārtas situācijas veidu, izklāsta:

a)

novēršanas pasākumus, ko saņēmējvalsts veikusi vai ierosinājusi, lai ierobežotu turpmākus postījumus un iespēju robežās izvairītos no līdzīgu dabas katastrofu vai sabiedrības veselības ārkārtas situāciju atkārtošanās, tostarp Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanu šajā nolūkā;

| b) | attiecīgo Savienības tiesību aktu par katastrofu risku novēršanu un pārvaldību īstenošanas stadiju; |
| --- | --- |

b)

attiecīgo Savienības tiesību aktu par katastrofu risku novēršanu un pārvaldību īstenošanas stadiju;

| c) | gūto pieredzi saistībā ar katastrofu vai ārkārtas situāciju un pasākumiem, kas veikti vai ierosināti, lai nodrošinātu vides aizsardzību un noturību pret klimata pārmaiņām, dabas katastrofām un sabiedrības veselības ārkārtas situācijām; un |
| --- | --- |

c)

gūto pieredzi saistībā ar katastrofu vai ārkārtas situāciju un pasākumiem, kas veikti vai ierosināti, lai nodrošinātu vides aizsardzību un noturību pret klimata pārmaiņām, dabas katastrofām un sabiedrības veselības ārkārtas situācijām; un

| d) | jebkādu citu būtisku informāciju par īstenotajiem novēršanas un mazināšanas pasākumiem, kas saistīti ar attiecīgās dabas katastrofas vai sabiedrības veselības ārkārtas situācijas iezīmēm. |
| --- | --- |

d)

jebkādu citu būtisku informāciju par īstenotajiem novēršanas un mazināšanas pasākumiem, kas saistīti ar attiecīgās dabas katastrofas vai sabiedrības veselības ārkārtas situācijas iezīmēm.

Kopā ar ziņojumu par atbalsta izlietojumu iesniedz atbilstīgi starptautiski atzītiem revīzijas standartiem sagatavotu neatkarīgas revīzijas struktūras atzinumu, kurā norādīts, vai izdevumu pamatojuma paziņojums sniedz patiesu un skaidru priekšstatu un vai Fonda finansiālais pabalsts ir likumīgs un pareizs atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 59. panta 5. punktam un 60. panta 5. punktam.

Pirmajā daļā minētās procedūras beigās Komisija izbeidz Fonda palīdzību.”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 30. martā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

G. GRLIĆ RADMAN

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 26. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2020. gada 30. marta lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 2012/2002 (2002. gada 11. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.).

2

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 31.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 99/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 99/13

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/462

(2020. gada 20. februāris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, attiecībā uz informācijas apmaiņu ar mērķi novērtēt nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko groza minēto nolīgumu, ietekmi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 3. punkta pirmo daļu un 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (1) (“Asociācijas nolīgums”), Savienības vārdā tika noslēgts ar Padomes un Komisijas Lēmumu 2000/204/EK, EOTK (2) un stājās spēkā 2000. gada 1. martā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (1) (“Asociācijas nolīgums”), Savienības vārdā tika noslēgts ar Padomes un Komisijas Lēmumu 2000/204/EK, EOTK (2) un stājās spēkā 2000. gada 1. martā.

| (2) | Ar Lēmumu (ES) 2019/217 (3) Padome apstiprināja to, ka tiek noslēgts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu Asociācijas nolīguma 1. un 4. protokolā (4) (“grozošais nolīgums”), paredzot Asociācijas nolīgumā ietvertās tarifa preferences piemērot arī Rietumsahāras ražojumiem. |
| --- | --- |

(2)

Ar Lēmumu (ES) 2019/217 (3) Padome apstiprināja to, ka tiek noslēgts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu Asociācijas nolīguma 1. un 4. protokolā (4) (“grozošais nolīgums”), paredzot Asociācijas nolīgumā ietvertās tarifa preferences piemērot arī Rietumsahāras ražojumiem.

| (3) | Ar Asociācijas nolīguma 81. pantu tika izveidota Asociācijas komiteja, kas ir atbildīga par Asociācijas nolīguma pārvaldību. Ievērojot Asociācijas nolīguma 83. pantu, Asociācijas komiteja ir pilnvarota pieņemt lēmumus par Asociācijas nolīguma pārvaldību, kā arī lēmumus jomās, kurās Asociācijas padome tai ir deleģējusi savas pilnvaras. |
| --- | --- |

(3)

Ar Asociācijas nolīguma 81. pantu tika izveidota Asociācijas komiteja, kas ir atbildīga par Asociācijas nolīguma pārvaldību. Ievērojot Asociācijas nolīguma 83. pantu, Asociācijas komiteja ir pilnvarota pieņemt lēmumus par Asociācijas nolīguma pārvaldību, kā arī lēmumus jomās, kurās Asociācijas padome tai ir deleģējusi savas pilnvaras.

| (4) | Asociācijas komitejai ne vēlāk kā divus mēnešus pēc grozošā nolīguma stāšanās spēkā ir jāpieņem lēmums par grozošā nolīguma ietekmes, jo īpaši uz ilgtspējīgu attīstību, novērtēšanas kārtību, proti, par ieguvumiem attiecīgajiem iedzīvotājiem un Rietumsahāras dabas resursu izmantošanu. |
| --- | --- |

(4)

Asociācijas komitejai ne vēlāk kā divus mēnešus pēc grozošā nolīguma stāšanās spēkā ir jāpieņem lēmums par grozošā nolīguma ietekmes, jo īpaši uz ilgtspējīgu attīstību, novērtēšanas kārtību, proti, par ieguvumiem attiecīgajiem iedzīvotājiem un Rietumsahāras dabas resursu izmantošanu.

| (5) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā, jo ierosinātais lēmums būs Savienībai saistošs. |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā, jo ierosinātais lēmums būs Savienībai saistošs.

| (6) | Lai uzraudzītu grozošā nolīguma ietekmi uz attiecīgajiem iedzīvotājiem un dabas resursu izmantošanu attiecīgajās teritorijās, grozošā nolīgumā īpaši paredzēta piemērota sistēma un procedūra, lai ļautu Pusēm, izmantojot regulāru informācijas apmaiņu, novērtēt grozošā nolīguma ietekmi tā īstenošanas laikā. Savienība un Marokas Karaliste vienojās vismaz reizi gadā savstarpēji apmainīties ar informāciju Asociācijas komitejā. Tāpēc ir lietderīgi izstrādāt novērtēšanas kārtību, lai to varētu pieņemt Asociācijas komiteja. |
| --- | --- |

(6)

Lai uzraudzītu grozošā nolīguma ietekmi uz attiecīgajiem iedzīvotājiem un dabas resursu izmantošanu attiecīgajās teritorijās, grozošā nolīgumā īpaši paredzēta piemērota sistēma un procedūra, lai ļautu Pusēm, izmantojot regulāru informācijas apmaiņu, novērtēt grozošā nolīguma ietekmi tā īstenošanas laikā. Savienība un Marokas Karaliste vienojās vismaz reizi gadā savstarpēji apmainīties ar informāciju Asociācijas komitejā. Tāpēc ir lietderīgi izstrādāt novērtēšanas kārtību, lai to varētu pieņemt Asociācijas komiteja.

| (7) | Informācijas apmaiņa atbilst mērķim, kāds ir ziņojumam, kuru Komisijas dienesti 2018. gada 11. jūnijā sagatavoja kopīgi ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) par labumu, ko Rietumsahāras iedzīvotājiem sniegtu tarifa preferenču attiecināšana uz Rietumsahāras izcelsmes ražojumiem, un par apspriešanos ar minētajiem iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(7)

Informācijas apmaiņa atbilst mērķim, kāds ir ziņojumam, kuru Komisijas dienesti 2018. gada 11. jūnijā sagatavoja kopīgi ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) par labumu, ko Rietumsahāras iedzīvotājiem sniegtu tarifa preferenču attiecināšana uz Rietumsahāras izcelsmes ražojumiem, un par apspriešanos ar minētajiem iedzīvotājiem.

| (8) | Attiecībā uz ietekmi uz teritorijas ekonomiku līdz šim pieejamā informācija galvenokārt attiecas uz lauksaimniecību un zivsaimniecību, taču preferences attiecas uz visiem ražojumiem; līdz ar to dati, ar kuriem jāapmainās, var mainīties, ņemot vērā Rietumsahārā notiekošās darbības. Turklāt informācijas apmaiņā uzmanība tiek vērsta ne tikai uz ekonomiskajiem aspektiem (proti, ieguvumiem), bet tai jāļauj arī veikt plašāku novērtējumu, tostarp saistībā ar tādiem aspektiem kā ilgtspējīga attīstība un ietekme uz dabas resursu izmantošanu. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz ietekmi uz teritorijas ekonomiku līdz šim pieejamā informācija galvenokārt attiecas uz lauksaimniecību un zivsaimniecību, taču preferences attiecas uz visiem ražojumiem; līdz ar to dati, ar kuriem jāapmainās, var mainīties, ņemot vērā Rietumsahārā notiekošās darbības. Turklāt informācijas apmaiņā uzmanība tiek vērsta ne tikai uz ekonomiskajiem aspektiem (proti, ieguvumiem), bet tai jāļauj arī veikt plašāku novērtējumu, tostarp saistībā ar tādiem aspektiem kā ilgtspējīga attīstība un ietekme uz dabas resursu izmantošanu.

| (9) | Marokas Karaliste ir arī piekritusi atsevišķi izveidot mehānismu, lai vāktu statistikas datus par Rietumsahāras izcelsmes ražojumu eksportu uz Savienību, kuri ik mēnesi tiks darīti pieejami Komisijai un dalībvalstu muitas iestādēm. |
| --- | --- |

(9)

Marokas Karaliste ir arī piekritusi atsevišķi izveidot mehānismu, lai vāktu statistikas datus par Rietumsahāras izcelsmes ražojumu eksportu uz Savienību, kuri ik mēnesi tiks darīti pieejami Komisijai un dalībvalstu muitas iestādēm.

| (10) | Pamatojoties uz jau esošajām informācijas sistēmām, Marokas Karaliste varēs pieprasīt informāciju no Savienības par konkrētu Marokas Karalistei interesējošu ražojumu kategoriju ražošanu un tirdzniecību, |
| --- | --- |

(10)

Pamatojoties uz jau esošajām informācijas sistēmām, Marokas Karaliste varēs pieprasīt informāciju no Savienības par konkrētu Marokas Karalistei interesējošu ražojumu kategoriju ražošanu un tirdzniecību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem ES un Marokas Karalistes Asociācijas komitejā, kura izveidota ar 81. pantu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, pamatā ir minētās Asociācijas komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2020. gada 20. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

B. DIVJAK

---

(1)  
  OV L 70, 18.3.2000., 2. lpp.

1

(2)  Padomes un Komisijas Lēmums 2000/204/EK, EOTK (2000. gada 26. janvāris) par noslēgto Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (OV L 70, 18.3.2000., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2019/217 (2019. gada 28. janvāris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (OV L 34, 6.2.2019., 1. lpp.).

3

(4)  
  OV L 34, 6.2.2019., 4. lpp.

4

---

PROJEKTS

ES UN MAROKAS KARALISTES ASOCIĀCIJAS KOMITEJAS

LĒMUMS Nr. .../...

(... gada ...)

par informācijas apmaiņu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, lai novērtētu nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, ietekmi

ES UN MAROKAS KARALISTES ASOCIĀCIJAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu 1996. gada 26. februāra nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, un jo īpaši tā 83. pantu,

ņemot vērā 2018. gada 25. oktobra Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses,

tā kā:

| (1) | Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (“nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā”), stājās spēkā 2019. gada 19. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (“nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā”), stājās spēkā 2019. gada 19. jūlijā.

| (2) | Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā tika noslēgts, neskarot attiecīgi Eiropas Savienības nostāju par Rietumsahāras statusu un Marokas Karalistes nostāju par minēto reģionu. |
| --- | --- |

(2)

Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā tika noslēgts, neskarot attiecīgi Eiropas Savienības nostāju par Rietumsahāras statusu un Marokas Karalistes nostāju par minēto reģionu.

| (3) | Ar nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā Rietumsahāras izcelsmes ražojumiem, kuri ir pakļauti Marokas Karalistes muitas iestāžu kontrolei, tiek piemērotas tādas pašas tirdzniecības preferences kā tās, ko Eiropas Savienība piešķir ražojumiem, uz kuriem attiecas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (“Asociācijas nolīgums”). |
| --- | --- |

(3)

Ar nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā Rietumsahāras izcelsmes ražojumiem, kuri ir pakļauti Marokas Karalistes muitas iestāžu kontrolei, tiek piemērotas tādas pašas tirdzniecības preferences kā tās, ko Eiropas Savienība piešķir ražojumiem, uz kuriem attiecas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (“Asociācijas nolīgums”).

| (4) | Ievērojot partnerības principu un lai ļautu Pusēm novērtēt nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā ietekmi, jo īpaši uz ilgtspējīgu attīstību, un konkrētāk ieguvumus attiecīgajiem iedzīvotājiem un attiecīgo teritoriju dabas resursu izmantošanu, Eiropas Savienība un Maroka ir vienojušās vismaz reizi gadā apmainīties ar informāciju Asociācijas komitejā. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot partnerības principu un lai ļautu Pusēm novērtēt nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā ietekmi, jo īpaši uz ilgtspējīgu attīstību, un konkrētāk ieguvumus attiecīgajiem iedzīvotājiem un attiecīgo teritoriju dabas resursu izmantošanu, Eiropas Savienība un Maroka ir vienojušās vismaz reizi gadā apmainīties ar informāciju Asociācijas komitejā.

| (5) | Šā novērtējuma īpašā kārtība ir jāpieņem Asociācijas komitejā, |
| --- | --- |

(5)

Šā novērtējuma īpašā kārtība ir jāpieņem Asociācijas komitejā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ievērojot partnerības principu un lai Puses varētu novērtēt nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā ietekmi uz ilgtspējīgu attīstību tā piemērošanas laikā, Eiropas Savienība un Marokas Karaliste vienojas katru gadu Asociācijas komitejā savstarpēji apmainīties ar informāciju.

2.   Eiropas Savienība un Marokas Karaliste apmainās ar datiem, ko uzskata par būtiskiem galvenajās attiecīgajās darbības nozarēs, kā arī ar statistikas, ekonomikas, sociālo un vides informāciju, jo īpaši par nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā sniegtajiem ieguvumiem attiecīgajiem iedzīvotājiem un attiecīgo teritoriju dabas resursu izmantošanu. Būtiskās informācijas saraksts ir iekļauts šā lēmuma pielikumā.

Šī apmaiņa notiks, pamatojoties uz rakstisku paziņojumu, ko nosūta ne vēlāk kā katra gada marta beigās; šim paziņojumam var sekot pieprasījumi sniegt skaidrojumus un papildu jautājumi par šajā lēmumā noteiktajām tēmām. Atbildes tiks sniegtas ne vēlāk kā katra gada jūnija beigās.

3.   Turklāt, ievērojot partnerības principu un lai Puses varētu novērtēt nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā ietekmi, Puses vienojas, ka Marokas Karaliste, pamatojoties uz jau esošajām informācijas sistēmām, var pieprasīt Eiropas Savienībai informāciju par konkrētu Marokas Karalistei īpaši interesējošu ražojumu kategoriju ražošanu un tirdzniecību.

Šajā nolūkā Marokas Karaliste savu pieprasījumu Eiropas Savienībai nosūtīs rakstiski ne vēlāk kā katra gada marta beigās; šim paziņojumam var sekot pieprasījumi sniegt skaidrojumus un papildu jautājumi. Atbildes tiks sniegtas ne vēlāk kā katra gada jūnija beigās.

4.   Šo apmaiņu Puses Asociācijas komitejā īstenos reizi gadā.

5.   Protokolu, kas ietver Asociācijas komitejas secinājumus, Puses apstiprina līdz tā mēneša beigām, kurš seko mēnesim, kurā notika sanāksme.

2. pants

Pielikums ir šā lēmuma sastāvdaļa.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

..., 2020. gada ...

ES un Marokas Karalistes Asociācijas komitejas vārdā –

---

PIELIKUMS

BŪTISKA INFORMĀCIJA, UZ KURU ATTIECAS NOLĪGUMĀ VĒSTUĻU APMAIŅAS VEIDĀ PAREDZĒTĀ INFORMĀCIJAS APMAIŅA

Informācijai, ar kuru apmainās, jāļauj īstenot ziņojumu, kuru Komisijas dienesti 2018. gada 11. jūnijā sagatavoja kopīgi ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) (1). Tāpat informācijas apmaiņā jāietver detalizēta informācija, kas ļauj novērtēt nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā ietekmi tā īstenošanas laikā, tostarp vispārīga informācija par attiecīgajām teritorijām un to iedzīvotājiem. Šī informācija ir paredzēta vienīgi tam, lai veiktu novērtējumu un izstrādātu minētā Komisijas dienestu un EĀDD ziņojuma atjauninājumus. Būtiskās informācijas piemēri ir šādi.

| 1. | Marokas Karalistes sniegtā informācija:






  a) | Vispārīga informācija:






  - | Sociālekonomiskā statistika un vides statistika. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Marokas Karalistes sniegtā informācija:

a)

Vispārīga informācija:

*

Sociālekonomiskā statistika un vides statistika.

| b) | Informācija par galvenajām ekonomikas nozarēm, kurās notiek eksports:






  - | ražošana pa ražojumu veidiem, |
| --- | --- | --- |

b)

Informācija par galvenajām ekonomikas nozarēm, kurās notiek eksports:

*

ražošana pa ražojumu veidiem,

| * | izmantotā platība un novāktais apjoms, |
| --- | --- |

*

izmantotā platība un novāktais apjoms,

| * | eksports uz Eiropas Savienību pēc apjoma un vērtības, |
| --- | --- |

*

eksports uz Eiropas Savienību pēc apjoma un vērtības,

| * | vietējo ekonomikas dalībnieku darbības, kas saistītas ar nozarēm, uz kurām attiecas nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā un radītās darbavietas; |
| --- | --- |

*

vietējo ekonomikas dalībnieku darbības, kas saistītas ar nozarēm, uz kurām attiecas nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā un radītās darbavietas;

| * | resursu ilgtspējīga apsaimniekošana; |
| --- | --- |

*

resursu ilgtspējīga apsaimniekošana;

| * | ražošanas iestādes. |
| --- | --- |

*

ražošanas iestādes.

| 2. | ES sniegtā informācija:
  Informācija par to ražojumu tirdzniecību, kas eksportēti uz Marokas Karalisti, pa muitas tarifu kodiem, pēc apjoma un vērtības, un, ciktāl šie dati ir pieejami, par konkrētu ražojumu ražošanu. |
| --- | --- |

2.

ES sniegtā informācija:

Informācija par to ražojumu tirdzniecību, kas eksportēti uz Marokas Karalisti, pa muitas tarifu kodiem, pēc apjoma un vērtības, un, ciktāl šie dati ir pieejami, par konkrētu ražojumu ražošanu.

| 3. | cita būtiska informācija:
  Kā paredzēts sarakstē starp Eiropas Komisiju un Marokas Karalistes pārstāvniecību Eiropas Savienībā 2018. gada 6. decembrī, Marokas Karaliste izveido mehānismu, lai vāktu informāciju par eksportu, uz ko attiecas Asociācijas nolīgums, kurš grozīts ar vēstuļu apmaiņu, un šis mehānisms nodrošinās sistemātisku un regulāru informāciju un katru mēnesi darīs pieejamus precīzus datus, kuri sniegs Eiropas Savienībai pārredzamu un uzticamu informāciju par šā eksporta uz Savienību (pa reģioniem) izcelsmi (2). Eiropas Komisijai būs tieša piekļuve šiem datiem, ar kuriem tā dalīsies ar Eiropas Savienības dalībvalstu muitas iestādēm.
  No savas puses Marokas Karaliste sniegs pārredzamu un uzticamu statistiko informāciju par Eiropas Savienības eksportu uz Marokas Karalisti. |
| --- | --- |

3.

cita būtiska informācija:

Kā paredzēts sarakstē starp Eiropas Komisiju un Marokas Karalistes pārstāvniecību Eiropas Savienībā 2018. gada 6. decembrī, Marokas Karaliste izveido mehānismu, lai vāktu informāciju par eksportu, uz ko attiecas Asociācijas nolīgums, kurš grozīts ar vēstuļu apmaiņu, un šis mehānisms nodrošinās sistemātisku un regulāru informāciju un katru mēnesi darīs pieejamus precīzus datus, kuri sniegs Eiropas Savienībai pārredzamu un uzticamu informāciju par šā eksporta uz Savienību (pa reģioniem) izcelsmi (2). Eiropas Komisijai būs tieša piekļuve šiem datiem, ar kuriem tā dalīsies ar Eiropas Savienības dalībvalstu muitas iestādēm.

No savas puses Marokas Karaliste sniegs pārredzamu un uzticamu statistiko informāciju par Eiropas Savienības eksportu uz Marokas Karalisti.

---

(1)  
  “Ziņojums par labumu, ko Rietumsahāras iedzīvotājiem sniegtu tarifa preferenču attiecināšana uz Rietumsahāras izcelsmes izstrādājumiem, un par apspriešanos ar šiem iedzīvotājiem”, publicēts 11.6.2018. (SWD (2018) 346 final).

(2)  NB: šis mehānisms darbojas kopš 2019. gada 1. oktobra.

---