# Eiropas Savienības C 198/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.198.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 198 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 20. jūlijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.198.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 198

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 20. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2010/C 198/01 | Devītais gada pārskata ziņojums par to, kā ir īstenota Padomes Vienotā rīcība (2002. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā (2002/589/KĀDP) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2010/C 198/01

Devītais gada pārskata ziņojums par to, kā ir īstenota Padomes Vienotā rīcība (2002. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā (2002/589/KĀDP)

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 20.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 198/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 198/1

---

Devītais gada pārskata ziņojums par to, kā ir īstenota Padomes Vienotā rīcība (2002. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā (2002/589/KĀDP)

(2010/C 000/01)

IEVADS

ES 2009. gadā turpināja virzīt kājnieku ieroču un vieglo ieroču jautājumu visos daudzpusējos forumos un politiskos dialogos saistībā ar attiecīgiem starptautiskiem instrumentiem – piemēram, ANO 2001. gada Rīcības programmu nelikumīgas kājnieku ieroču tirdzniecības novēršanai, apkarošanai un izskaušanai.

Saskaņā ar Padomes secinājumiem par VIKI elementa iekļaušanu nolīgumos starp ES un trešām valstīm, kurus pieņēma 2008. gada decembrī, 2009. gadā ir risinātas vairākas sarunas, tostarp arī par VIKI klauzulu. Šajā sakarā vienošanās par VIKI elementu ir panākta ar Ķīnu, Irāku, Lībiju un Dienvidkoreju.

ES turpināja sniegt palīdzību trešām valstīm, starptautiskām un reģionālām organizācijām cīņā pret destabilizējošu VIKI uzkrāšanu. Tā ietvēra projektu īstenošanu saskaņā ar vairākām vienotajām rīcībām un Padomes lēmumiem, kā arī izmantojot attīstības un sadarbības instrumentus, kā arī atsevišķu ES dalībvalstu atbalstītu projektu īstenošanu.

2009. gadā ES turpināja piedalīties ieroču tirdzniecības līguma izstrādes procesā. Visas ES dalībvalstis balsoja par jaunu ANO ĢA 2009. gada rezolūciju attiecībā uz ieroču tirdzniecības līgumu, ar kuru 2012. gadā sasauc starptautisku konferenci, lai risinātu sarunas par ieroču tirdzniecības līgumu. ES arī turpināja iesaistīt trešās valstis un tās mudināt atbalstīt minēto procesu, cita starpā īstenojot Padomes Lēmumu 2009/42/KĀDP, ar ko veicina procesu ieroču tirdzniecības līguma izstrādei ar trešām valstīm, 2009. gadā organizējot piecus reģionālus seminārus.

Eiropadomes 2005. gada 15. un 16. decembrī pieņemtā ES Nelikumīgas vieglo ieroču un kājnieku ieroču, kā arī to munīcijas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanas stratēģija joprojām ir stratēģiskas norādes ES un dalībvalstu darbībām VIKI jomā, izmantojot dažādos pieejamos instrumentus.

Šis ziņojums ir sagatavots, īstenojot Padomes Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP. Tas attiecas uz 2009. gadā veiktajām darbībām, ir sadalīts trīs daļās, un tam ir pievienots pielikums:

| — | I daļā ietverts pārskats par dalībvalstu centieniem valsts mērogā risināt ar kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem saistītas problēmas, |
| --- | --- |

—

I daļā ietverts pārskats par dalībvalstu centieniem valsts mērogā risināt ar kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem saistītas problēmas,

| — | II daļā aplūkoti starptautiski īstenošanas centieni, |
| --- | --- |

—

II daļā aplūkoti starptautiski īstenošanas centieni,

| — | III daļā atainota dalība parastu ieroču, it īpaši kājnieku ieroču un vieglo ieroču, izplatības ierobežošanas jomā iesaistītu starptautisku organizāciju un reģionālu mehānismu darbā, |
| --- | --- |

—

III daļā atainota dalība parastu ieroču, it īpaši kājnieku ieroču un vieglo ieroču, izplatības ierobežošanas jomā iesaistītu starptautisku organizāciju un reģionālu mehānismu darbā,

| — | pielikumā iekļauts saraksts ar ES dalībvalstu kontaktpunktiem VIKI jomā. |
| --- | --- |

—

pielikumā iekļauts saraksts ar ES dalībvalstu kontaktpunktiem VIKI jomā.

I.   2009. GADĀ VEIKTIE DALĪBVALSTU ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI

ES 2008. gada 8. decembrī pieņēma Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP. Šā juridiski saistošā instrumenta pieņemšana iezīmēja oficiālu un sekmīgu Rīcības kodeksa pārskatīšanas noslēgumu un ir vēl viens solis ceļā uz ES eksporta kontroles standartu uzlabošanu. Kopējā nostāja ir būtiski atjaunināts un uzlabots instruments, ar ko aizstāj Rīcības kodeksu. Tajā ietverti vairāki jauni elementi, ar ko padziļina un paplašina instrumenta darbības jomu. Minēto elementu vidū ir tirdzniecības starpniecības, tranzīta darījumu un tehnoloģiju nemateriālās nodošanas kontroles paplašināšana, kā arī stingrāku procedūru ieviešana, lai saskaņotu dalībvalstu eksporta politiku. Atzīstot īpašo atbildību, kāda ir valstīm, kas eksportē militāras tehnoloģijas un ekipējumu, dalībvalstis vēlreiz apliecināja apņēmību novērst tādu militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksportu, ko varētu izmantot nevēlamiem mērķiem, piemēram, iekšējām represijām vai starptautiskai agresijai, vai kas varētu veicināt reģionālu nestabilitāti.

I.A.   Pārvaldes iestāžu un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbība, koordinācija un informācijas apmaiņa

Turpmāk izklāstīts ES dalībvalstu devums, proti, 2009. gadā veiktie valsts mēroga centieni stiprināt sadarbību starp valsts pārvaldes un tiesībaizsardzības aģentūrām, kas ir atbildīgas par rīcību attiecībā uz VIKI nelikumīgas tirdzniecības un pārmērīgas uzkrāšanas riskiem.

AUSTRIJA

Austrija turpināja vērst plašumā pārvaldes iestāžu un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību, koordināciju un informācijas apmaiņu. 2009. gadā notika Eiropas un starptautisko jautājumu ministrijas, Iekšlietu ministrijas, Ekonomikas un darba ministrijas un Aizsardzības ministrijas savstarpējas apspriedes.

BULGĀRIJA

Bulgārija turpināja veicināt iestāžu savstarpējo sadarbību, koordināciju un informācijas apmaiņu, lai vērstos pret VIKI uzkrāšanu un izplatīšanu, kā arī lai novērstu to nelikumīgu tirdzniecību.

ČEHIJAS REPUBLIKA

Saskaņā ar Čehijas Republikas Likumu Nr. 122/1997 Coll. par valsts pārvaldes ministriju un centrālo iestāžu sistēmu, kurā izdarīti grozījumi, ieroču un munīcijas, ieroču tirdzniecības, nodošanas, starpniecības un licencēšanas kontrole un pārraudzība, kā arī attiecīgu tiesību aktu, līgumu, konvenciju, dekrētu un noteikumu izpilde ir šādu iestāžu kompetencē:

Iekšlietu ministrija,

Rūpniecības un tirdzniecības ministrija,

Aizsardzības ministrija,

Muitas pārvalde.

Ārlietu ministrija ir ar ārvalstīm un starptautiskām organizācijām saistītu jautājumu koordinators un valsts kontaktpunkts lietās, kas attiecas uz VIKI, kā arī lietās, kas izriet no Čehijas Republikas starptautiskajām saistībām.

KIPRA

Kipras Galvenajā policijas pārvaldē arī izveidots valsts ieroču arhīvs, un elektroniska datubāze atvieglo ar VIKI saistītas informācijas apmaiņu ar citām kompetentām iestādēm Eiropas Savienībā, reģionālām organizācijām un trešām valstīm.

DĀNIJA

Vispārīga Dānijas sistēma

Dānijas Tieslietu ministrija īsteno ieroču un sprāgstvielu jomā pieņemtus Dānijas tiesību aktus, tostarp arī noteikumus par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem.

Ieroču un sprāgstvielu jomā pieņemtajos Dānijas tiesību aktos ir noteikts, ka ieročus un munīciju nedrīkst importēt, izgatavot, iegādāties, glabāt vai nēsāt bez īpašas tieslietu ministra vai ministra pilnvarotas personas izsniegtas licences.

Tiesību aktos ir arī paredzēts, ka jebkādus ieročus vai sprāgstvielas, arī munīciju, nedrīkst eksportēt bez īpašas tieslietu ministra licences. Šie noteikumi attiecas arī uz kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem.

Tieslietu ministrs attiecībā uz kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem ir pilnvarojis vietējos policijas iecirkņus izdot dažas minētās licences (šaujamieroču glabāšanas atļaujas utt.).

Datubāzes un reģistri

Dānijas policija ir izveidojusi centrālu elektronisku datubāzi (Policijas ieroču reģistru), kurā ir reģistrētas visas personas, kam ir atļauja glabāt ieročus; reģistra datu pamatā ir iesniegtie šaujamieroču licenču pieteikumi un gludstobra bisu utt. iegādes reģistrācijas dati. Reģistrā ir informācija arī par pazaudētiem un nozagtiem ieročiem.

Policijas ieroču reģistrā ir visa attiecīgā informācija, arī par ieroču kategoriju un tipu – izgatavošanas dati, modelis, marķējums (numurs), kalibrs un īpašas iezīmes. Visus ieročus reģistrē, piešķirot īpašu identifikācijas numuru. Ja ražotājs nav marķējis ieročus, policija var dot rīkojumu marķēt ieročus ar identifikācijas numuriem. Reģistrā iekļauta arī iepriekšēja informācija, kas ļauj iegūt informāciju par ieroča iepriekšējiem īpašniekiem.

Informāciju par pazaudētiem šaujamieročiem utt. dara zināmu arī Šengenas Informācijas sistēmā (SIS).

Turklāt visām Dānijas šauteņu asociācijām ir jāizveido savi ieroču reģistri, kuros jāiekļauj informācija par visiem šaujamieročiem, kas pieder asociācijai un tās locekļiem.

Turklāt tādu uzņēmumu īpašniekiem, kuriem ir atļauja tirgot ieročus, ir jāveic uzskaite un saskaņā ar īpašiem policijas norādījumiem regulāri jāziņo Policijas ieroču reģistram par viņu nopirktajiem un pārdotajiem ieročiem.

IGAUNIJA

2009. gadā Igaunija turpināja veicināt attiecīgo valsts ministriju un aģentūru sadarbību, koordināciju un informācijas apmaiņu. Ārlietu ministrijas paspārnē notika sanāksmes, kurās piedalījās Ārlietu ministrijas, Aizsardzības ministrijas, Ekonomisko lietu un komunikāciju ministrijas, Drošības policijas padomes, Igaunijas Nodokļu un muitas padomes un Tiesībaizsardzības padomes pārstāvji, nolūkā risināt jautājumus saistībā ar eksporta kontroli, pārraudzīt un izvērtēt spēkā esošo tiesību aktu piemērotību un apzināt novecojušus vai neatbilstīgus noteikumus par ieroču, militāra ekipējuma un divējāda lietojuma preču nodošanu. Turklāt 2009. gada novembrī Ārlietu ministrijā sarīkoja vienas dienas informatīvu semināru par eksporta kontroli (pievēršot uzmanību arī kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem). Šo pasākumu organizēja, lai palielinātu pilsoniskās sabiedrības, nevalstisku organizāciju, dažādu nozaru un ražotāju informētību.

SOMIJA

2009. gadā turpināja darboties VIKI ekspertu valsts koordinācijas grupa. Ekspertu grupā ir tādu ministriju pārstāvji, kuras ir saistītas ar ieroču kontroli, atbruņošanos un VIKI neizplatīšanu, kā arī valsts nevalstisko organizāciju pārstāvji, kuri nodarbojas ar šiem jautājumiem. Inter alia grupā pārrunā Somijas politiku VIKI jomā, valsts, reģionālu un pasaules mēroga administratīvu noteikumu un tiesību aktu īstenošanu, kā arī divpusēju palīdzību VIKI projektu īstenošanā.

2010. gada 1. janvārī Somijas policijas Galvenā pārvalde tika atdalīta no Iekšlietu ministrijas un tika izveidota Valsts policijas padome. Valsts policijas padomei nodeva uzdevumus, kas saistīti ar šaujamieroču licencēšanu civilai izmantošanai, kā arī vispārīgu uzraudzību saskaņā ar Šaujamieroču likumu.

Šaujamieroču likumā paredzētā vispārīgā uzraudzība ir Iekšlietu ministrijas kompetencē. Likuma izpildi uzrauga policija. Robežsardze un muita uzrauga likuma izpildi savās attiecīgajās kompetences jomās.

Konfiscētus vai valstij brīvprātīgi nodotus VIKI iznīcina, ja vien tos nenodod valsts iestāžu kolekcijās. Policija iznīcina VIKI, tos sagriežos mazos gabaliņos. Kopējais 2009. gadā iznīcināto VIKI skaits ir 6 338 vienības jeb 97 procenti no visiem konfiscētajiem vai valstij nodotajiem šaujamieročiem.

VĀCIJA

Miera, drošības un attīstības apdraudējums, ko rada kājnieku ieroču, vieglo ieroču un to munīcijas destabilizējoša uzkrāšana un izplatīšana, joprojām ir ļoti nopietna problēma. Vācija ir apņēmusies īstenot vispusīgu pieeju, lai apkarotu un palīdzētu izbeigt kājnieku ieroču un vieglo ieroču, kā arī to munīcijas destabilizējošu uzkrāšanu un izplatīšanu. Lai sasniegtu iecerēto, Vācija kā Eiropas Savienības dalībvalsts savas darbības balsta uz ES Nelikumīgas kājnieku ieroču un vieglo ieroču, kā arī to munīcijas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanas stratēģiju, ko Eiropadome ir pieņēmusi 2005. gada 15. un 16. decembrī.

Vācijas Federālā ārlietu ministrija rīkoja regulāras VIKI jautājumu valsts koordinācijas grupas sanāksmes. Šīs sanāksmes pulcē ieroču un eksporta kontroles ekspertus no ministrijām, pārvaldes iestādēm, no militāro ieroču kontroles un pārbaudes vienības un no nevalstiskām organizācijām, lai risinātu jautājumus saistībā ar kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem, arī to munīciju. Grupā inter alia apspriež Vācijas politiku attiecībā uz VIKI starptautiskos un reģionālos forumos, daudzpusēju un divpusēju palīdzību, kā arī valsts, reģionālu un pasaules mēroga normu un noteikumu īstenošanu. Sanāksmes vada Federālās ārlietu ministrijas pārstāvis.

Saistībā ar pārvaldes iestāžu un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību ir pieņemtas vairākas valsts līmeņa ierosmes. Tās ietvēra jaunpieņemtus tiesību aktus, kā arī spēkā esošu tiesību aktu praktiskas darbības pārskatīšanu. Tādos centienos ietilpa arī regulāri apmācību pasākumi. Konkrētāk – 2009. gada ierosmes attiecās uz turpmāk izklāstītajiem jautājumiem.

Vācija ir veikusi konkrētus pasākumus, lai īstenotu ANO Nelikumīgas šaujamieroču, to detaļu, elementu un munīcijas izgatavošanas un tirdzniecības apkarošanas protokolu, kas papildina ANO Starptautiskās organizētās noziedzības apkarošanas konvenciju, un starptautisko instrumentu, ar ko valstīm dod iespēju laicīgi un droši apzināt un meklēt nelikumīgus kājnieku ieročus un vieglos ieročus. Tā ir likusi izdarīt grozījumus Ieroču likumā, ieroču marķēšanu un uzskaites pienākumu attiecinot arī uz būtiskām ieroču daļām, un tādējādi ieroču izcelsmes meklēšana ir atvieglināta starptautiskā mērogā.

GRIEĶIJA

Cīņa pret kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību ir Civilās aizsardzības ministrijas un Grieķijas Galvenās policijas pārvaldes svarīga prioritāte. Tiek veikti visi iespējamie centieni, lai, ja ne novērstu, tad vismaz samazinātu šo parādību un nostiprinātu iedzīvotāju drošības sajūtu.

Saskaņā ar noziedzības apkarošanas politiku 2009. gada mērķis bija palielināt nelegāli turēto un tirgoto VIKI konfiskāciju, policijas iestādēm izstrādājot specializētus un mērķtiecīgus rīcības plānus. Grieķijas centieni ir vērsti uz divām jomām:

| 1) | likumīgas ieroču tirdzniecības kontrole visos tirdzniecības posmos (imports, tirdzniecība, glabāšana, lietošana); |
| --- | --- |

1)

likumīgas ieroču tirdzniecības kontrole visos tirdzniecības posmos (imports, tirdzniecība, glabāšana, lietošana);

| 2) | intensīvākas kontroles izveide, sadarbojoties ar citām kompetentajām iestādēm, lai atklātu un konfiscētu nelikumīgi importētus, tirgotus, glabātus un lietotus vieglos un kājnieku ieročus. |
| --- | --- |

2)

intensīvākas kontroles izveide, sadarbojoties ar citām kompetentajām iestādēm, lai atklātu un konfiscētu nelikumīgi importētus, tirgotus, glabātus un lietotus vieglos un kājnieku ieročus.

a)   Likumīgas VIKI tirdzniecības kontroles pasākumi

Grieķijas aģentūra uztur elektronisku datubāzi, un tā ir centrālā valsts iestāde informācijas apmaiņai, kura var tieši saņemt un nodot informāciju par visiem likumīgi tirgotiem un turētiem ieročiem. Šo datubāzi pastāvīgi atjaunina, tajā ievadot visus datus par izmaiņām ieroču īpašuma statusā. Visus trūkstošos ieročus – neatkarīgi no tā, vai tie pazaudēti, nozagti, piesavināti vai tiek izsekoti, – ievada datubāzē, lai tos varētu konfiscēt vai izmantot kā pierādījumus kriminālprocesā, kā arī identificēt, ja tos atrod.

Datubāzē ir sniegta informācija par katra ieroča vēsturi, sākot no to importa līdz pēdējam likumīgajam tiešajam īpašniekam (ieroču reģistrs). Turklāt šī datubāze atvieglo informācijas apmaiņu par VIKI ar citām iestādēm Grieķijā un ārvalstīs. Katru mēnesi nosaka mazāko obligāto kontroļu veikšanas skaitu ikvienā uzņēmumā, kas iesaistīts likumīgā ieroču tirdzniecībā. Kontrolēs iegūtos datus salīdzina ar minētās aģentūras elektroniskajā datubāzē ievadītajiem datiem.

| — | Stingri ievēro spēkā esošā Likuma 2168/1993 noteikumus, kā arī atbilstīgus ministru lēmumus. Šie noteikumi ir Grieķijas galvenais tiesiskais regulējums, ar ko reglamentē bruņojuma un ieroču jautājumus. Minētais likums ir saskaņots ar Direktīvu 91/477/EEK un Šengenas konvenciju, un dažos gadījumos tajā ir ietverti stingrāki noteikumi (Likuma 2168/1993 15. pants un Kriminālkodeksa (grozīts ar Likumu 2928/2001) 272. pants). |
| --- | --- |

—

Stingri ievēro spēkā esošā Likuma 2168/1993 noteikumus, kā arī atbilstīgus ministru lēmumus. Šie noteikumi ir Grieķijas galvenais tiesiskais regulējums, ar ko reglamentē bruņojuma un ieroču jautājumus. Minētais likums ir saskaņots ar Direktīvu 91/477/EEK un Šengenas konvenciju, un dažos gadījumos tajā ir ietverti stingrāki noteikumi (Likuma 2168/1993 15. pants un Kriminālkodeksa (grozīts ar Likumu 2928/2001) 272. pants).

| — | Lai veiktu likumīgu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecību Grieķijā (importu, eksportu, tirdzniecību un tranzītu), saskaņā ar Likumu 2168/1993 ir vajadzīga īpaša kompetentas iestādes izdota licence. |
| --- | --- |

—

Lai veiktu likumīgu vieglo un kājnieku ieroču tirdzniecību Grieķijā (importu, eksportu, tirdzniecību un tranzītu), saskaņā ar Likumu 2168/1993 ir vajadzīga īpaša kompetentas iestādes izdota licence.

| — | Valsts iestāžu (ostu un muitas iestādes, Īpašo kontroļu aģentūra) un militāro iestāžu savstarpējā sadarbība ir lieliska, tās arī veic informācijas apmaiņu ar to valstu kompetentajām iestādēm, no kurām Grieķijā importē ieročus vai tos transportē caur Grieķiju. |
| --- | --- |

—

Valsts iestāžu (ostu un muitas iestādes, Īpašo kontroļu aģentūra) un militāro iestāžu savstarpējā sadarbība ir lieliska, tās arī veic informācijas apmaiņu ar to valstu kompetentajām iestādēm, no kurām Grieķijā importē ieročus vai tos transportē caur Grieķiju.

b)   Nelikumīgas VIKI tirdzniecības kontroles pasākumi

| — | Ņemot vērā uzskatu, ka reģionāla un starptautiska sadarbība ir obligāta, lai novērstu un izskaustu ieroču nelikumīgu tirdzniecību no kādas valsts uz citu valsti, Grieķija ir parakstījusi policijas sadarbības nolīgumus ar kaimiņvalstīm, un tā ir starptautisku, reģionālu un divpusēju organizāciju (Adrijas un Jonijas iniciatīva un SECI-EUROPOL-INTERPOL) dalībniece. |
| --- | --- |

—

Ņemot vērā uzskatu, ka reģionāla un starptautiska sadarbība ir obligāta, lai novērstu un izskaustu ieroču nelikumīgu tirdzniecību no kādas valsts uz citu valsti, Grieķija ir parakstījusi policijas sadarbības nolīgumus ar kaimiņvalstīm, un tā ir starptautisku, reģionālu un divpusēju organizāciju (Adrijas un Jonijas iniciatīva un SECI-EUROPOL-INTERPOL) dalībniece.

| — | Visus transportlīdzekļus un personas, kas iebrauc Grieķijā, pārbauda izveidotos iebraukšanas punktos. |
| --- | --- |

—

Visus transportlīdzekļus un personas, kas iebrauc Grieķijā, pārbauda izveidotos iebraukšanas punktos.

| — | Pie sauszemes un jūras robežām (sadarbībā ar ostas iestādēm) veic regulāras kontroles, lai novērstu nelikumīgu ieroču importu, ko veic personas, kuras Grieķijā ierodas nelegāli. |
| --- | --- |

—

Pie sauszemes un jūras robežām (sadarbībā ar ostas iestādēm) veic regulāras kontroles, lai novērstu nelikumīgu ieroču importu, ko veic personas, kuras Grieķijā ierodas nelegāli.

| — | Rūpīgi izmeklē atklātās lietas, lai noteiktu un izjauktu tīklus, kas varētu darboties bruņojuma un ieroču nelikumīgā tirdzniecībā. |
| --- | --- |

—

Rūpīgi izmeklē atklātās lietas, lai noteiktu un izjauktu tīklus, kas varētu darboties bruņojuma un ieroču nelikumīgā tirdzniecībā.

| — | Sadarbojoties ar vietējām kopienām un struktūrām, veic īpašus pasākumus vietās, kurās ir izteiktas ieroču tirdzniecības, glabāšanas un lietošanas problēmas. |
| --- | --- |

—

Sadarbojoties ar vietējām kopienām un struktūrām, veic īpašus pasākumus vietās, kurās ir izteiktas ieroču tirdzniecības, glabāšanas un lietošanas problēmas.

UNGĀRIJA

Ungārija turpināja veicināt iestāžu savstarpējo sadarbību, koordināciju un informācijas apmaiņu, lai vērstos pret VIKI uzkrāšanu un izplatīšanu, kā arī lai novērstu to nelikumīgu tirdzniecību. 2009. gadā notika regulāras sanāksmes, kurās piedalījās Ārlietu ministrijas, Aizsardzības ministrijas, Tieslietu un tiesībaizsardzības ministrijas un citu aģentūru pārstāvji.

ĪRIJA

Uzņēmējdarbības, tirdzniecības un nodarbinātības ministrija, kas ir militārā un divējāda lietojuma ekipējuma eksporta licenču izdevējiestāde, turpināja īstenot 2008. gada Eksporta kontroles likumu.

Ārlietu ministrija visu gadu pastāvīgi sazinājās ar Transporta ministriju, lai nodrošinātu, ka tā pilnīgi apzinās risku attiecībā uz nelikumīgiem ieroču pārvadājumiem ar gaisa transportu.

LUKSEMBURGA

Ārlietu ministrijai ir uzdevums pastāvīgi sazināties ar citām valstīm un organizācijām, lai īstenotu starptautisku koordināciju kājnieku ieroču un vieglo ieroču jomā.

MALTA

Policija, muita, Tirdzniecības departaments un Ārlietu ministrija pastāvīgi sadarbojās un apmainījās ar informāciju. Visi pasākumi saistībā ar ieroču importu un eksportu notiek saskaņā ar koordinētu mehānismu, kurā atbilstīgi piemērojamiem valsts tiesību aktiem iesaistītas dažādas valsts iestādes.

POLIJA

Polija turpināja veicināt informācijas apmaiņu starp iestādēm, lai novērstu nelikumīgu tirdzniecību.

PORTUGĀLE

Tika turpināti centieni sekmēt tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību, koordināciju un informācijas apmaiņu, lai apkarotu kājnieku ieroču un vieglo ieroču uzkrāšanu un izplatīšanu, kā arī lai novērstu to nelikumīgu tirdzniecību. 2009. gadā notika regulāras sanāksmes, kurās piedalījās Ārlietu ministrijas, Aizsardzības ministrijas un Iekšlietu ministrijas pārstāvji.

SPĀNIJA

Spānija 2009. gadā guva ievērojamus panākumus, īstenojot ANO Rīcības programmu, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos, un piemērojot starptautisko instrumentu VIKI marķēšanai un izsekošanai.

Ir veikti pasākumi, lai veicinātu miera kultūru un ieviestu papildu standartus kontroļu uzlabošanai, un nostiprinātas izveidotās saites ar ANO Atbruņošanās lietu biroju, Interpolu, reģionālām organizācijām (EDSO, NATO) un gan vietējām, gan ārzemju nevalstiskām organizācijām.

Dažādie ministriju departamenti, kas atbild par darbību saskaņošanu un informācijas apmaiņu VIKI un to munīcijas jomā, ir regulāri rīkojuši sanāksmes par šiem jautājumiem, konkrēti – Pastāvīgajā ministriju komisijā ieroču un sprāgstvielu jautājumos (CIPAE, divas sanāksmes mēnesī), Ministriju komisijā aizsardzības materiālu un divējāda lietojuma preču ārējās tirdzniecības jautājumos (JIMDDU, viena sanāksme mēnesī) un darba grupās, kam uzticēts apzināt un apkarot VIKI nelikumīgu tirdzniecību.

I.B.   Jauni īstenoti tiesību akti, spēkā esošu tiesību aktu praktiskas darbības pārskatīšana

Vairākas valstis sāka īstenot jaunus tiesību aktus 2009. gadā vai turpina veikt spēkā esošu tiesību aktu pārskatīšanu. Turpmāk izklāstītas galvenās aktualitātes.

AUSTRIJA

2009. gadā nav ieviesti jauni tiesību akti, kas īpaši attiektos uz VIKI jautājumiem.

Ieroču eksporta kontroli ievērojami uzlabot palīdzējis jaunais 2005. gada Ārējās tirdzniecības likums un pēc tam – 2006. gadā pieņemtie Ārējās tirdzniecības noteikumi. Minētajā īstenošanas tiesību aktā licenču izsniegšana ir saskaņota ar attiecīgiem ES Rīcības kodeksa noteikumiem par ieroču eksportu, un Austrijas tirgotājiem tie ir obligāti. Turklāt tajos saskaņā ar Padomes Kopējo nostāju 2003/468/KĀDP par ieroču tirdzniecības starpniecības kontroli ir definēti tirdzniecības starpnieki un starpniecības darbības.

Austrijas Kara materiālu noteikumi un Ekonomikas, ģimenes un jaunatnes lietu ministrijas sastādītais saraksts, kurā ir iekļauts militārais ekipējums, kas nav kara materiāli, atbilst ES Kopējam militāro preču sarakstam. Saskaņā ar jauno Ārējās tirdzniecības likumu uz ES Kopējā militāro preču sarakstā ietvertām precēm ir attiecināta prasība nodrošināties ar eksporta, tranzīta un starpniecības licenci. ES Kopējā militāro preču sarakstā iekļauto preču tirdzniecība Kopienā – ar dažiem izņēmumiem – notiek saskaņā ar pārraudzības procedūru. Tehnisku palīdzību saistībā ar tādu parastu ieroču sistēmu (ar militāras izmantošanas iespējām) izstrādi, ražošanu, apkalpošanu, izmantošanu, uzturēšanu vai citādu apkopi, uzkrāšanu, izmēģinājumiem vai izplatīšanu nesniedz, ja tāda palīdzība ir pretrunā ierobežojošiem pasākumiem, kas paredzēti ES kopējās nostājās vai ES vienotajās rīcībās, EDSO lēmumos vai Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes saistošās rezolūcijās.

Turklāt – Aizsardzības ministrijas izdotos noteikumos ir uzskaitīti tādi kara materiāli un citi ieroči, kuru iespējamu iznīcināšanu izskata. Saraksta pamatā ir ES un EDSO definīcijas.

Austrija 2009. gada 26. oktobrī Eiropas un starptautisko jautājumu ministrijas atvērto durvju dienā bija sarīkojusi informācijas kampaņu par VIKI radītām problēmām. Ar plakātiem un dokumentālu filmu sabiedrību informēja par briesmīgajām sekām, ko rada VIKI nelikumīga tirdzniecību.

BEĻĢIJA

Ar 2009. gada 14. aprīļa Karaļa dekrētu (federālās valdības izpildakts), ar ko groza 1997. gada 24. aprīļa Karaļa dekrētu, tika uzlaboti drošības un drošuma standarti attiecībā uz ieroču tirgotāju, kolekcionāru un ieroču īpašnieku rīcībā esošu šaujamieroču un munīcijas turēšanu, glabāšanu un kolekcionēšanu. Katrai ieroču un munīcijas klasei ir noteikti specifiski glabāšanas drošības standarti. Jaunajā karaļa dekrētā ietverti jauni drošības noteikumi par šaujamieroču turēšanu īpašumā, izstādīšanu, glabāšanu mājās un pārvadāšanu. Minētajiem tiesību aktu noteikumiem ir jāstājas spēkā vēlākais 2010. gada 25. aprīlī.

ČEHIJAS REPUBLIKA

Valsts tiesību akti attiecībā uz VIKI, munīciju un parastajiem ieročiem tika pieņemti iepriekšējos gados. Turklāt valdības iestādes izdod īstenošanas noteikumus, ar ko kontrolē eksportu, importu, tranzītu, nodošanu un tirdzniecības starpniecības darījumus, lai nodrošinātu stingru, konsekventu un netraucētu attiecīgo tiesību aktu piemērošanu. Čehijas Republikas valdības vispārīgā politika un arī tiesību aktu sistēma ir saderīga ar attiecīgajām ES direktīvām, starptautiskajām tiesībām, konvencijām, līgumiem un no tiem izrietošiem pienākumiem un saistībām, kā arī pilnīgi atbilst minētajiem dokumentiem.

Čehijas Republikas valdība 2009. gada 5. janvārī apstiprināja Valdības dekrētu Nr. 10, ar ko attiecīgām ministrijām un valsts iestādēm dod uzdevumu sagatavot grozījumus par vienotu rīcības sistēmu attiecībā uz divdomīgām precēm, tostarp VIKI un munīciju.

2009. gada laikā ir pieņemti septiņi grozījumi spēkā esošos tiesību aktos, četri no tiem stājās spēkā 2009. gadā, trīs grozījumus vēl izskata, paredzot, ka tie spēkā stāsies 2010. gadā.

Vissvarīgākie tiesību akti un noteikumi:

Likums Nr. 38/1994 Coll.1 par militāro materiālu ārējās tirdzniecības regulējumu, grozīts

(t. s. “Militāro materiālu ārējās tirdzniecības likums”);

Likums Nr. 156/2000 Coll. par šaujamieroču, munīcijas un pirotehnisku ierīču drošības pasākumiem, grozīts (t. s. “Šaujamieroču drošības pasākumu likums”);

Likum Nr. 594/2004 Coll. par Kopienas režīma īstenošanu, lai kontrolētu divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju eksportu, nodošanu, starpniecības darījumus un tranzītu, grozīts;

Likums Nr. 156/2009 Coll. par rīkošanos ar lietām, ko var izmantot aizsardzības un drošības nolūkos, grozīts;

Likums Nr. 220/2009 Coll. par izmaiņām un grozījumiem Likumā Nr. 38/1994 Coll.;

Dekrēts Nr. 332/2009 Coll. par Likuma Nr. 38/1994 Coll. īstenošanu, grozīts;

Likums Nr. 484/2008 Coll. par grozījumiem Likumā Nr. 119/2002 Coll. par ieročiem un munīciju (t. s. “Ieroču likums”).

KIPRA

VIKI eksportu, tranzītu un atkārtotu nodošanu regulē ar Ministru kabineta rīkojumu 257/2005 (pēc grozījumiem – 165/2008) par militārā ekipējuma eksportu. Minētais rīkojums ir saskaņots ar ES Ieroču eksporta rīcības kodeksu un attiecīgo Padomes 2000. gada 13. jūnija Deklarāciju (2000/C 191/01). Šajā sakarā Kipras Tirdzniecības, industrijas un tūrisma ministrija ir kompetentā iestāde, kas izdod visas VIKI eksporta, atkārtotas nodošanas (reeksporta) un tranzīta licences, bet Muitas un akcīzes departaments ir atbildīgs par eksporta kontroļu veikšanu saskaņā ar muitas tiesību aktu noteikumiem.

Turklāt VIKI importu, iegūšanu, turēšanu un pārvadāšanu regulē ar Likumu 113(1)/2004 “Par šaujamieročiem un aukstajiem ieročiem”, kas saskaņots ar Eiropas Savienības Direktīvu 91/477/EEK (grozīta) un Padomes Deklarāciju 2000/C 191/01. Ar minēto likumu Kipras Republikas pilsoņiem vai pastāvīgajiem iedzīvotājiem ir aizliegts izgatavot VIKI, ja vien viņiem nav attiecīgas policijas priekšnieka izdotas derīgas licences. Tādu licenci pilsoņiem izdod, ievērojot atsevišķus nosacījumus, piemēram, inter alia, ja pieteikuma iesniedzējs nav bijis krimināli sodīts un ja iesniedzējam ir veikta valsts noteikta medicīniska izmeklēšana.

Turklāt VIKI nelikumīgu ražošanu, turēšanu, uzkrāšanu un tirdzniecību reglamentē ar Likumu 113(I)2004, kurā paredzēts līdz 15 gadu ilgs cietumsods un/vai sods EUR 42 715 apmērā, ja ir pārkāpti likuma noteikumi.

DĀNIJA

Dānijas parlaments 2008. gada 12. jūnijā pieņēma jaunu tiesību aktu, lai stiprinātu centienus apkarot nelikumīgu ieroču nēsāšanu sabiedriskās vietās. Dānijas Kriminālkodeksā pievienoja jaunu noteikumu, saskaņā ar ko lielākais sods par nelikumīgu ieroču turēšanu, nēsāšanu vai izmantošanu publiskās vietās vainu pastiprinošos apstākļos ir četru gadu cietumsods.

Dānijā 2004. gada 1. oktobrī stājās spēkā jauns tiesību akts par noteikumiem attiecībā uz ieroču pārvadājumiem starp trešām valstīm (t. i., valstīm, kas nav Dānija). Noteikumos aizliegts transportēt ieročus u. tml. uz valstīm, uz kurām attiecas ANO, ES vai EDSO noteikts ieroču embargo. Turklāt ir aizliegti ieroču pārvadājumi starp tādām trešām valstīm, kas nav izdevušas vajadzīgās eksporta un importa licences.

Dānijas Parlaments 2005. gada 14. jūnijā pieņēma arī tiesību aktu, ar kuru inter alia ievieš ieroču tirdzniecības starpniecību. Saskaņā ar minēto aktu valstīs, kas nav ES dalībvalstis, bez tieslietu ministra vai viņa pilnvarotas personas izsniegtas licences ir aizliegts kā starpniekam risināt ar savstarpējām ieroču vai saistītu materiālu nodošanas u. c. darbībām saistītas sarunas vai organizēt darījumus, kā ir definēts Dānijas tiesību aktos par ieročiem un sprāgstvielām. Turklāt tādus ieročus vai saistītus materiālus ir aizliegts pirkt vai pārdot, ja pirkšana vai pārdošana nozīmē ieroču nodošanu starp valstīm, kas nav ES dalībvalstis, vai – kā ieroču vai saistītu materiālu īpašniekiem – ir aizliegts organizēt tādu ieroču nodošanu. Aizliegumu nepiemēro darbībām, ko citās ES dalībvalstīs vai ārpus ES veic personas, kuras dzīvo ārzemēs. Ar šo aktu ir īstenota Eiropas Savienības Padomes Kopējā nostāja 2003/468/KĀDP (2003. gada 23. jūnijs) par ieroču tirdzniecības starpniecības kontroli.

IGAUNIJA

2009. gadā nelieli grozījumi tika izdarīti Ieroču likumā, ar ko nosaka juridisko pamatu un procedūras, kā rīkoties ar ieročiem un munīciju, kā piešķirt atļaujas civiliem mērķiem izmantojamiem ieročiem un munīcijai, kā rīkoties ar civiliem mērķiem izmantojamiem ieročiem un munīciju un kā izbeigt civiliem mērķiem izmantojamu ieroču un munīcijas lietošanu, kā arī prasības attiecībā uz šautuvēm un lauka mācību šautuvēm un pamatu un procedūras, kā šajās jomās veikt valsts pārraudzību, lai pilnīgi ievērotu Eiropas Savienības noteikumus par ieroču tirdzniecību un precizētu ārvalstnieku tiesības uz ieroču turēšanu īpašumā.

Ieroču likuma grozīšanas process vēl joprojām turpinās, lai nodrošinātu atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (2008/51/EK).

Nekādas citas izmaiņas saistībā ar VIKI 2009. gadā nav ieviestas.

Igaunija turpina pārskatīt spēkā esošo Stratēģiskas nozīmes preču likumu, tomēr 2009. gadā tajā netika izdarīti nekādi grozījumi.

SOMIJA

Ir sākta likumdošanas procedūra, lai valsts mērogā īstenotu prasības, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (2008/51/EK). Parlamenta apstiprināšanai ir iesniegts tiesību akta priekšlikums (Valdības likumprojekts 106/2009).

FRANCIJA

Francija turpināja darbu, lai īstenotu Apvienoto Nāciju Organizācijas Šaujamieroču protokolu, ņemot vērā 2008. gada 21. maija Direktīvas 2008/51/EK stāšanos spēkā.

Saistībā ar to, ka Francija ir pieņēmusi Vasenāras nolīguma militāro sarakstu kā valsts atsauces sarakstu ieroču eksporta kontroles vajadzībām, Francija ir pielāgojusi savus noteikumus par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem.

UNGĀRIJA

2009. gadā nav ieviesti jauni tiesību akti saistībā ar VIKI jautājumiem. Ungārija ir īstenojusi Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli.

LATVIJA

Latvijas Republikas tiesību aktos ir pilnīgi iekļauti noteikumi, kas paredzēti 2008. gada 8. decembrī pieņemtajā ES Padomes Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli.

2009. gada decembrī Ministru kabinets pieņēma jaunus Noteikumus Nr. 1665 “Kārtība, kādā izsniedz vai atsaka izsniegt stratēģiskas nozīmes preču licences un citus ar stratēģiskas nozīmes preču apriti saistītos dokumentus”, ar ko īsteno kopējā nostājā izklāstītos kritērijus, kā izskata pieteikumus licencēm attiecībā uz ES Kopējā militāro preču sarakstā ietvertajām precēm.

2009. gada martā grozīja 2007. gada 19. jūlija Stratēģiskas nozīmes preču aprites likumu, to papildinot ar noteikumiem par tiesībaizsardzības iestāžu operatīvām darbībām paredzētu ekipējumu.

2009. gadā veica vairākus nelielus grozījumus spēkā esošos tiesību aktos, jo notika strukturālas pārmaiņas dažādās iestādēs, kas iesaistītas stratēģiskas nozīmes preču kontroles procesā.

2009. gada 24. novembrī grozīja noteikumus attiecībā uz “Nacionālo stratēģiskas nozīmes preču un pakalpojumu sarakstu”, kurā ietverts tādu preču saraksts, kuras jākontrolē papildus tām precēm, kas iekļautas ES Padomes Regulā (EK) Nr. 1334/2000 un ES Kopējā militāro preču sarakstā, tos papildinot ar noteikumiem par novērošanas kamerām, ko izmanto tiesībaizsardzības iestāžu operatīvās darbībās.

Aizsardzības ministrija 2009. gadā pieņēma jaunus ieroču aprites noteikumus, ar ko izveido vienotas prasības ieroču apritei Nacionālajos bruņotajos spēkos. Ir uzlabots un padarīts pārskatāmāks uzskaites un glabāšanas nosacījumu definēšanas process, definējot kontroles pamatprincipus visos Nacionālo bruņoto spēku līmeņos.

Tiek izstrādāti jauni noteikumi par rīkošanos ar ieročiem, lai ņemtu vērā normas, kas paredzētas ES Padomes Direktīvā 2008/51/EK (2008. gada 21. maijs), ar ko groza ES Padomes Direktīvu 91/477/EEK.

LIETUVA

2009. gada jūnijā Lietuva organizēja informatīvu semināru ražotājiem un akadēmiskajai sabiedrībai par eksporta kontroles noteikumiem un politiku, cita starpā arī par kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanu.

Lietuva regulāri atjaunināja valstu sarakstu, uz kurām ir aizliegts eksportēt vai caur kurām ir aizliegts tranzītā sūtīt Kopējā militāro preču sarakstā uzskaitītās preces un kurām ir aizliegta starpniecība sarunās un darījumos ar Kopējā militāro preču sarakstā uzskaitītām precēm, atspoguļojot pārmaiņas ierobežojošos pasākumos attiecībā uz militāro ekipējumu, kurus noteikusi ANO Drošības padome vai Eiropas Savienība.

LUKSEMBURGA

2009. gadā nav ieviesti jauni tiesību akti, kas īpaši attiektos uz VIKI jautājumiem.

Attiecīgais juridiskais pamats ir 1983. gada 15. martā pieņemtais Ieroču un munīcijas likums, kā arī 1995. gada 31. oktobrī pieņemtie Lielhercoga noteikumi par ieroču, munīcijas, militāram lietojumam īpaši paredzēta ekipējuma un ar to saistītu tehnoloģiju importu, eksportu un tranzītu. Tie ir publicēti Luksemburgas Lielhercogistes oficiālajā laikrakstā Mémorial. Pašlaik notiek spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšana.

Aizliegtie ieroči

1983. gada 15. marta Ieroču un munīcijas likuma 4. pantā ir aizliegts dažu veidu ieroču un munīcijas imports, izgatavošana, pārveidošana, labošana, iegūšana, iegāde, turēšana, glabāšana, pārvadāšana, nēsāšana, nodošana, pārdošana vai eksports, vai tirdzniecība. Neskarot šo noteikumu, Tieslietu ministrija tomēr var jo īpaši atļaut:

| a) | tādu ieroču un munīcijas importu, iegādi, pirkšanu, pārvadājumus, turēšanu, pārdošanu, nodošanu vai eksportu, vai to tirdzniecību, kuri ir senlietas, mākslas darbi vai dekoratīvi priekšmeti vai ir paredzēti kolekcijām vai izstādīšanai; atļaujā var būt iekļauts noteikums, ka ieročiem ir jābūt galīgi dezaktivētiem; |
| --- | --- |

a)

tādu ieroču un munīcijas importu, iegādi, pirkšanu, pārvadājumus, turēšanu, pārdošanu, nodošanu vai eksportu, vai to tirdzniecību, kuri ir senlietas, mākslas darbi vai dekoratīvi priekšmeti vai ir paredzēti kolekcijām vai izstādīšanai; atļaujā var būt iekļauts noteikums, ka ieročiem ir jābūt galīgi dezaktivētiem;

| b) | tādu ieroču un munīcijas importu, iegādi, pirkšanu, pārvadājumus, turēšanu, pārdošanu, nodošanu vai eksportu, kuri ir paredzēti zinātnes vai izglītības vajadzībām; |
| --- | --- |

b)

tādu ieroču un munīcijas importu, iegādi, pirkšanu, pārvadājumus, turēšanu, pārdošanu, nodošanu vai eksportu, kuri ir paredzēti zinātnes vai izglītības vajadzībām;

| c) | tādu ārvalstu ieroču importu, eksportu vai tranzītu, kuri tiek sūtīti no ārvalsts un ir paredzēti citai valstij. |
| --- | --- |

c)

tādu ārvalstu ieroču importu, eksportu vai tranzītu, kuri tiek sūtīti no ārvalsts un ir paredzēti citai valstij.

Uz atļauju var attiekties nosacījums, ka attiecīgos ieročus drīkst lietot tikai iepriekš norādītajiem mērķiem.

Luksemburgai nav valsts marķēšanas sistēmas, ko lietot, izgatavojot un/vai importējot kājnieku ieročus. Valstī nav ieroču ražotnes. Ieroču izgatavotājiem un ieroču un munīcijas izplatītājiem ir jāveic uzskaite, kurā būtu norādīti saņemtie un nosūtītie ieroči, norādot katra ieroča ražotāju, kalibru un sērijas numuru, kā arī piegādātāja un pircēja vārdu un adresi. Reģistrā jānorāda arī ministra izdotas atļaujas numurs un izdošanas datums. Tā ir jāuzrāda pēc jebkura valsts iestāžu pārstāvja pieprasījuma. Ieroču izgatavotājiem un izplatītājiem var likt tieslietu ministram iesniegt reģistra kopiju. Tieslietu ministrs nosaka maksimālo ieroču un munīcijas daudzumu, kuru ieroču izgatavotāji un izplatītāji drīkst uzglabāt.

Nekārtību, aizdomīgas pulcēšanās vai sabiedriskas kārtības traucējumu gadījumā tieslietu ministrs var izdot rīkojumu slēgt vai evakuēt visas ieroču un munīcijas darbnīcas vai veikalus un pārvietot to saturu uz noteiktu vietu.

Par 1983. gada 15. marta likuma pārkāpumiem soda ar brīvības atņemšanu no astoņām dienām līdz pieciem gadiem.

Eksporta kontrole

Eksporta pieteikums jāiesniedz aizliegto šaujamieroču departamentam, pieteikumam pievienojot pircēja personas apliecības kopiju.

Pieteikuma iesniedzējam dokumentācija ir jāpapildina arī ar dokumentu, kas apstiprina pircēja dzīvesvietas valsts iepriekšēju piekrišanu – ja tā ir ES dalībvalsts –, vai, ja valsts nav Eiropas Savienībā, šīs valsts izsniegtas šaujamieroča iegādes atļaujas kopiju.

Tad ar izdoto atļauju pircējs var fiziski pie pārdevēja paņemt attiecīgo šaujamieroci un nogādāt to līdz Luksemburgas robežai. Ņemot vērā to, ka šāda atļauja ir derīga tikai Luksemburgas teritorijā, pircējam savas dzīvesvietas valstī jānoskaidro, kādas atļaujas viņam vajadzīgas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem.

Arī pēc eksporta licences jāvēršas Ārlietu ministrijas licencēšanas birojā.

Saskaņā ar Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (11. pants) Luksemburga informē citas dalībvalstis par licencēm, kas izdotas ieroču eksportēšanai uz attiecīgās valsts teritoriju.

Iestāde, kas izdod licenci, var prasīt, lai pieteikumiem attiecībā uz ieroču, munīcijas un ekipējuma, kas īpaši paredzēti militāriem mērķiem, un ar tiem saistītas tehnoloģijas tranzītu būtu pievienots dokuments, kurā tās valsts kompetentās iestādes, no kuras eksportē preces, apliecinātu, ka eksports uz galamērķa valsti ir atļauts.

Pieteikumiem eksporta vai tranzīta licencēm ir jāpievieno pieteikuma iesniedzēja parakstīta apņemšanās veikt eksportu vai tranzīta darījumu saskaņā ar licences pieteikumu. Pēc katra preču sūtījuma, uz ko attiecas eksporta licence, eksportētājam trīs mēnešu laikā ir jāsniedz licences izdevējiestādei pierādījums, ka preces ir nokļuvušas paredzētajā galamērķa valstī un ka importētājs ir tās legalizējis savā valstī.

Šādu pierādījumu sniedz vai nu ar dokumentu, ko izdevušas importētājvalsts muitas iestādes, norādot, ka eksportētās preces ir deklarētas izmantošanai valstī, vai ar citu dokumentu, kurā norādīts, ka importētājvalstī preces tieši saņēmusi iestāde, kura ir pilnvarota to darīt, vai uzņēmums, kurš darbojas šīs iestādes vārdā.

Ieroču iznīcināšana

Luksemburgā (armijas, policijas un muitas) lietotā ieroču iznīcināšanas metode ir to sagriešana. To veic šo iestāžu attiecīgās ieroču noliktavas. Visu sagriezto metālu ievieto konteinerā, un tad ieroču noliktavas darbinieki to pārved uz metāllietuvi, kur metālu liecinieku klātbūtnē izkausē elektriskās domnās. Pēc tam sagatavo protokolu par šo darbību.

NĪDERLANDE

Nīderlande 2009. gadā nav veikusi nekādus būtiskus grozījumus tiesību aktos par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem. Pašlaik Nīderlande veic sagatavošanās pasākumus, lai ieviestu tiesību aktus saistībā ar ES Direktīvu 2008/51/EK un TOC ieroču protokolu.

PORTUGĀLE

Ir pieņemtas ierosmes par šādiem tiesību aktiem:

| — | Likums 17/2009, ar ko groza likumu 5/2006 (ar kuru izveidoja vispusīgu režīmu, ko piemēro visām kājnieku ieroču un vieglo ieroču kategorijām, izņemot tās, ko izmanto militārām vajadzībām un ko lieto bruņotie un drošības spēki). |
| --- | --- |

—

Likums 17/2009, ar ko groza likumu 5/2006 (ar kuru izveidoja vispusīgu režīmu, ko piemēro visām kājnieku ieroču un vieglo ieroču kategorijām, izņemot tās, ko izmanto militārām vajadzībām un ko lieto bruņotie un drošības spēki).

| — | Likums 49/2009, ar ko regulē starpniecības darbības un visu militāro ieroču eksportu, importu, tranzītu un pārkraušanu un ar ko paredz, ka visiem starpniekiem jābūt reģistrētiem Aizsardzības ministrijā. |
| --- | --- |

—

Likums 49/2009, ar ko regulē starpniecības darbības un visu militāro ieroču eksportu, importu, tranzītu un pārkraušanu un ar ko paredz, ka visiem starpniekiem jābūt reģistrētiem Aizsardzības ministrijā.

RUMĀNIJA

2009. gadā tika atjaunots un grozīts Militāro preču saraksts, kurām piemēro eksporta kontroles režīmu, ņemot vērā ar Eiropas Savienības un Vasenāras mehānisma sarakstu (Valdības lēmums Nr. 1607/2009).

SLOVĀKIJA

Attiecībā uz to, kā Slovākija īsteno ES Vienoto rīcību par VIKI un ES Nelikumīgas parastu ieroču tirdzniecības novēršanas un apkarošanas programmu, un uz VIKI jomā pieņemtiem Slovākijas tiesību aktiem 2009. gadā stājās spēkā jauns tiesiskais regulējums, kas attiecas uz ieroču un ekipējuma (militārām vajadzībām), kājnieku un vieglo ieroču, to sastāvdaļu un attiecīgās munīcijas importu, eksportu, nodošanu, licencēšanu, tirdzniecības starpniecību un turēšanu īpašumā.

Slovākijas Valsts padome pieņēma divus tiesību aktus. Likumu Nr. 179/1998 Coll. pilnīgi groza ar jauno Likumu Nr. 403/2009 Coll., ļaujot atbildību par licencēšanu no Ekonomikas ministrijas nodot Aizsardzības ministrijai.

Ar Likumu Nr. 292/2009 Coll. izveido vispusīgu tirdzniecības kontroles režīmu, kas attiecas uz visām kājnieku ieroču un vieglo ieroču kategorijām, izņemot militārām vajadzībām paredzētos kājnieku ieročus un vieglos ieročus.

SLOVĒNIJA

2004. gadā pieņēma Likumu, ar ko izdara grozījumus Ieroču likumā (Slovēnijas Republikas Oficiālais vēstnesis (SR OV) Nr. 61/2000, 73/2004). Ar jaunākajiem, 2004. gada jūlijā izdarītajiem grozījumiem Ieroču likumā tajā atkal ir noteikts gadu ilgs pārejas periods amnestijai un ieroču legalizācijai un starpniecība ieroču darījumos ir klasificēta kā ieroču tirdzniecības segments. 2009. gadā pieņēma jaunāko tiesību aktu, ar ko groza Ieroču likumu. Minētajā likumā paredzēta arī legalizācija trīs mēnešu laikā (līdz 2010. gada 14. februārim). Tas ir pilnīgi saskaņots ar ES Direktīvu 2008/51/EK, 21.5.2008.

Kriminālkodeksā (SR OV Nr. 63-2167/1994 un 95-4208/2004) 2004. gadā izdarīja grozījumus attiecībā uz definīciju un apsūdzību par starpniecību darījumos, kuri saistīti ar ieročiem vai kuros piedāvā ieročus, palielinot iespējamo piespriesto cietumsodu par noziedzīgā nodarījuma pamatformu no trim uz pieciem gadiem. Tiesību aktā, ar ko no 2009. gada groza Kriminālkodeksu (SR OV Nr. 39/2009), tika ietverti vairāki jaunumi attiecībā uz pārkāpumu “Ieroču un sprāgstvielu nelikumīga ražošana un tirdzniecība”.

Ir divi jauni punkti: 3. punkts – ja nodarījums saskaņā ar iepriekšējo punktu saistīts ar atsevišķiem šaujamieročiem vai nelielu tādiem šaujamieročiem paredzētas munīcijas daudzumu, pārkāpējam piespriež cietumsodu līdz vienam gadam, un 4. punkts – ja kāds vilto vai nelikumīgi iznīcina, noņem vai maina marķējumu uz šaujamieročiem, viņam piespriež tādu pašu sodu, kāds minēts iepriekš.

Slovēnijas Republikas Cietumu pārvaldes pilnvarotu personu ieroču nēsāšanu, glabāšanu un uzturēšanu regulē Noteikumi par ieroču nēsāšanu, glabāšanu un uzturēšanu Cietumu pārvaldē (SR OV 85/2009, 11418.–11424. lpp.). Noteikumu 2. nodaļā no 2. līdz 17. pantam paredzēts, kā rīkoties ar ieročiem, kā tos glabāt un aizsargāt. 17. pantā noteikts, ka ģenerāldirektors ieceļ personas, kas ir atbildīgas par ieroču pārņemšanu un to nodrošināšanu, ieročus glabāšanu un uzturēšanu, ja tos nelieto, un par īpašas uzskaites veikšanu. 4. un 5. pantā paredzēts, ka ieročus glabā piemērotās telpās, kas pasargātas no neatļautas piekļuves, zādzības, uguns un citiem draudiem vai negodprātīgas izmantošanas. Pilnvarotu cietuma darbinieku (cietumsargu) rīcībā esošu dienesta ieroču uzskaiti regulē Noteikumi par ieroču nēsāšanu, glabāšanu un uzturēšanu Cietumu pārvaldē. Cietumsardzes komandieri un iekšējo organizatorisko vienību (cietumu) vadītāji ir atbildīgi par attiecīgu uzraudzību. Krājumā esošo ieroču skaitu pārbauda vismaz reizi gadā ikgadējā inventarizācijā. Cietumu pārvalde veic arī centralizētu dienesta ieroču uzskaiti, ko pastāvīgi atjaunina, un reizi trīs gados galvenās pārvaldes pilnvarota persona veic dienesta ieroču glabāšanas un uzturēšanas pārbaudi.

SPĀNIJA

2009. gadā nav ieviesti jauni noteikumi, kas īpaši attiektos uz VIKI jautājumiem.

Attiecīgais juridiskais pamats ir 2007. gada 28. decembra Likums 53/2007 par aizsardzības materiālu un divējāda lietojuma preču ārējās tirdzniecības kontroli, kurš stājās spēkā 2008. gada 29. janvārī, un 2008. gada 12. decembra Karaļa dekrēts (Real Decreto) 2061/2008, kurā izvērsti Likumā 53/2007 minētie īstenošanas noteikumi.

Likumā precīzi ņemta vērā Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP (2008. gada 8. decembris), ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli, kā arī EDSO pieņemtie kritēriji par eksporta darījumiem, kas saistīti ar VIKI.

Citi noteikumi, kas attiecas uz šaujamieroču kontroli, to munīciju un sprāgstvielām, ir 1993. gada 29. janvāra Karaļa dekrēts 137/1993, ar ko pieņem noteikumus par šaujamieročiem, un 1998. gada 16. februāra Karaļa dekrēts 230/1998, ar ko pieņem noteikumus par sprāgstvielām.

Minētajos tiesību aktos ir ietvertas attiecīgas atsauces, un tajos ir ievēroti visi noteikumi, kurus pieņēmusi Eiropas Savienība, un noteikumi, kas ietverti Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajā asamblejā pieņemtajā Rīcības programmā un rezolūcijās, cita starpā ir piemērots arī starptautisks instruments par VIKI marķēšanu un izsekošanu, kā arī Konvencijas pret starptautisko organizēto noziedzību papildprotokols (pieņemts ANO ĢA 2001. gada 31. maijā) par šaujamieroču, to daļu un munīcijas nelikumīgu tirdzniecību, kuru dēvē par “ANO Šaujamieroču protokolu”.

Turklāt Spānija ir pievienojusies Konvencijai par vieglo ieroču marķējuma savstarpēju atzīšanu un Pastāvīgās starptautiskās komisijas (CIP) noteikumiem, un savos valsts noteikumos tā iekļauj lēmumus, kas pieņemti saistībā ar minēto konvenciju.

APVIENOTĀ KARALISTE

2009. gadā valdība pabeidza veikt izmaiņas tiesību aktos, kuras izrietēja no 2007. gadā veiktās pārskatīšanas, ko veica saskaņā ar 2002. gada Eksporta kontroles likumu ieviestajos sekundārajos tiesību aktos. 2008. gada Eksporta kontroles rīkojumā, kas stājās spēkā 2009. gada 6. aprīlī, apvienoti trīs iepriekšējie eksporta un tirdzniecības rīkojumi – 2003. gada Preču eksporta, tehnoloģiju nodošanas un tehniskās palīdzības sniegšanas (kontroles) rīkojums, grozīts; 2008. gada Preču (kontrolējamu preču kategoriju) tirdzniecības rīkojums (ar kuru aizvietoja 2003. gada Preču tirdzniecības (kontroles) rīkojumu un ieviesa trīs virzienu struktūru tirdzniecības kontrolē); un 2004. gada Kontrolējamu preču tirdzniecības rīkojums (galamērķi, kuriem noteikts embargo). Jaunajā rīkojumā vienkopus reglamentēta Apvienotās Karalistes veikta militāru un paramiltāru preču kontrole, valsts divējāda lietojuma preču kontrole un tirdzniecības kontrole, proti, kontrole attiecībā uz Apvienotās Karalistes iesaisti militāru vai dažu citu preču apritē vai tādas aprites organizēšanā vai veicināšanā starp divām citām valstīm.

I.C.   Pārvaldes iestāžu, tiesībaizsardzības iestāžu un tiesu iestāžu apmācības

Šajā iedaļā turpmāk izklāstīti ES dalībvalstu centieni un iniciatīvas valsts pārvaldes iestādēm nodrošināto apmācību jomā.

MALTA

Attiecīgās aģentūras darba programmā katru gadu ir ietvertas apmācības valsts pārvaldes un tiesībaizsardzības iestādēm.

POLIJA

2009. gada martā Ārlietu ministrija organizēja informatīvu semināru par eksporta kontroli (arī attiecībā uz kājnieku ieroču un vieglo ieroču jautājumiem). Pasākums bija paredzēts, lai palielinātu ieroču un militārā ekipējuma ražotāju un eksportētāju informētību par minēto jautājumu.

SPĀNIJA

Spānijas tiesībaizsardzības iestādes 2009. gadā, tāpat kā iepriekšējos gadus, turpināja organizēt kursus un praktiskus seminārus par krimināltiesisko regulējumu šaujamieročiem un sprāgstvielām un par informācijas tehnoloģiju izmantošanu to izplatības kontrolēšanai. Regulāri tika arī organizēti semināri, lai informētu par tiesisko regulējumu, ko piemēro, lai novērstu un apkarotu VIKI nelikumīgu tirdzniecību un lai nostiprinātu vai pilnveidotu to policistu prasmes, kuri ir atbildīgi par tādiem jautājumiem.

APVIENOTĀ KARALISTE

Kā daļu no valdības plašas, visas Apvienotās Karalistes ražotājiem paredzētas informatīvas kampaņas par eksporta kontroli 2009. gadā visā valstī organizēja 42 seminārus un mācību kursus, kurus apmeklēja vairāk nekā 820 cilvēki no 340 organizācijām. Kaut gan minētās apmācības nav tikai par VIKI, tajās tiek uzsvērts, kādas sekas rada kontrolējamu preču eksportēšana bez atbilstīgas licences.

Minētie semināri un kursi cita starpā bija šādi: praktisks ievadseminārs tiem, kas vēl nepārzina eksporta kontroli; vidējas pakāpes semināri, kuri attiecās uz vairākiem jautājumiem, tostarp eksporta tehnoloģiju, dažādām pieejamām licencēm, eksporta kontroles tiesību aktu izpildi uzņēmumā un Apvienotās Karalistes kontroles sarakstiem; atklāts licenču un noteikumu izpildes seminārs; jauns seminārs par pārskatītajām tirdzniecības kontrolēm un praktisku semināru virkne par kontroles sarakstā ietverto klasifikāciju, kā arī semināri “Kā sagatavot labāku licences pieteikumu”, izmantojot tiešsaistes licences pieteikumu sistēmu SPIRE.

Apmācības uz vietas nodrošināja 16 uzņēmumos. Turklāt pēdējā gada laikā Eksporta kontroles organizācijas (ECO) darbinieki sniedza vairākas prezentācijas citos valdības departamentos, piemēram, Ieņēmumu un muitas pārvaldē (HM Revenue and Customs) un UKTI un tirdzniecības apvienībās, kā arī konferencēs.

I.D.   Citas ierosmes vai darbības

DĀNIJA

Regulāri tiek noteikti ieroču nodošanas pasākumi, kuru laikā nelikumīgus ieročus var nodot policijai, un tādā gadījumā attiecīgo personu nesoda par Ieroču un sprāgstvielu likuma pārkāpšanu.

Pēdējais pasākums nelikumīgu ieroču nodošanai tika organizēts 2009. gada maijā un jūnijā, kura laikā policijai nodeva 8 085 ieročus.

Dānijas valsts policija 2009. gadā turpināja veikt intensīvu un mērķtiecīgu izmeklēšanu attiecībā uz rokeriem un bandu dalībniekiem, inter alia, lai atklātu nelikumīgu ieroču glabāšanu un celtu apsūdzības par to. Dažādu bandu dalībnieku vai ar tām saistītu personu konfrontācijās vairākkārt tika lietoti ieroči.

Dānijas tiesu ekspertīzes centrs 2009. gadā izmeklēšanai saņēma kopumā 2 831 ieroci. Dānijas valsts policijai nav informācijas par to, cik daudz ieroču ir konfiscēts bandu dalībniekiem.

IGAUNIJA

2009. gadā policijas iecirkņi visā valstī sāka nelikumīgu ieroču un munīcijas nodošanas kampaņas, kas bija paredzētas, lai no civiliedzīvotājiem savāktu nelikumīgi turētus ieročus. Tādu kampaņu mērķis bija palielināt civiliedzīvotāju izpratni par viņu juridiskajām saistībām attiecībā uz šaujamieroču turēšanu, samazināt nelikumīgu ieroču un munīcijas apjomu un uzlabot sabiedrības drošību. Kampaņas laikā no iedzīvotājiem savāca 92 ieročus. Visus savāktos un konfiscētos ieročus iznīcina.

FRANCIJA

Francija turpināja pārskatāmības politiku attiecībā uz ieroču eksportu, it īpaši attiecībā uz VIKI, publicējot parlamentam paredzēto ikgadējo pārskata ziņojumu par Francijas ieroču eksportu.

Francija valsts mērogā ir sākusi apsvērt savu pieeju “atbruņošanai, demobilizācijai un reintegrācijai” un “bruņotas vardarbības” jēdzienam.

GRIEĶIJA

Tabula – 2009. gadā konfiscēti ieroči, bruņojums un sprāgstvielas:

| automātiskās šautenes: | 110 |
| --- | --- |
| pistoles: | 538 |
| revolveri: | 124 |
| bises un medību un mācību (Flobert) ieroči: | 689 |
| Kopā: | 1 461 |

automātiskās šautenes:

110

pistoles:

538

revolveri:

124

bises un medību un mācību (Flobert) ieroči:

689

Kopā:

1 461

ITĀLIJA

2009. gada decembrī tika ieviesta datorizēta sistēma SPACE. Kad sistēma darbosies pilnā apmērā, tā dos iespēju elektroniski izsekot katru šaujamieroci, kas paredzēts civilajam tirgum, ir Itālijas uzņēmumu vai valstspiederīgo ražots vai importēts vai pieder tiem.

Itālijas bruņotie spēki 2009. gadā Itālijas teritorijā iznīcināja vairāk nekā 15 000 kājnieku ieroču un vieglo ieroču, klasificējot tos kā pārpalikumu.

MALTA

2009. gadā tika iznīcināti kopā 97 ieroči/šaujamieroči.

POLIJA

2009. gadā tika konfiscēti 3 932 ieroči un 1 103 ieroči tika iznīcināti.

RUMĀNIJA

Kopš 2009. gada decembra Eksporta kontroles valsts aģentūra ir reorganizēta, tagad tā ir ANCEX nodaļa Ārlietu ministrijā.

2009. gada laikā valsts iestādi, kas ir atbildīga par ieroču un divējāda lietojuma preču eksporta kontroles režīmu, integrēja Ārlietu ministrijā (Valdības lēmums Nr. 1423/2009).

Ārlietu ministrija/ANCEX nodaļa ir atbildīga par Rumānijas eksporta kontroles sistēmu (tiesiskais regulējums, licencēšana, izpilde, ražotāju informēšana, pārskatāmība).

SLOVĀKIJA

Slovākijas Republikā ir spēkā attiecīgi tiesību akti un vajadzīgie administratīvie pasākumi, ar ko kontrolē kājnieku ieroču un vieglo ieroču ražošanu, glabāšanu, marķēšanu un tirdzniecību. Efektīva eksporta kontroles sistēma ļauj attiecīgajām iestādēm jebkurā laikā apzināt un pārraudzīt ieroču apriti visā Slovākijas Republikas teritorijā.

Tāda sistēma Slovākijas Republikā palīdz efektīvi apkarot parastu ieroču nelikumīgu tirdzniecību.

2009. gadā otro reizi tika sarīkota šaujamieroču amnestijas kampaņa. 2009. gada novembrī stājās spēkā vispārēja amnestija visām personām, kuru nelikumīgā īpašumā ir kājnieku ieroči un vieglie ieroči. Šīs personas saskaņā ar amnestijas noteikumiem var reģistrēt policijas iestādēs jebkurus kājnieku ieročus un vieglos ieročus, nesaņemot par to nekādu sodu vai apsūdzību, un tām nav arī jāpaskaidro šo ieroču izcelsme un iegūšanas veids. Šo valdības centienu mērķis ir personām, kuras glabā nereģistrētus un slēptus ieročus, dot iespēju tos nodot bez jebkādām sankcijām. Vispārējās amnestijas termiņš ir seši mēneši.

SPĀNIJA

Spānijas kompetentās iestādes, kuru darbu koordinē Civilās gvardes (Guardia Civil) Galvenā šaujamieroču un sprāgstvielu inspekcija, 2009. gadā konfiscēja 227 nelikumīgus šaujamieročus (159 no Šengenas zonas valstīm un 68 no valstīm, kas nav Šengenas zonā). Pašlaik Spānijas iestādes kopumā ir aizturējušas 286 247 visu tipu šaujamieroču, no kuriem 19 452 jau ir atlasīti pārdošanai izsolēs un 32 933 – iznīcināšanai.

Valsts iestādes 2009. gadā veica 24 589 inspekcijas, kuru rezultātā 742 gadījumos ir celtas prasības lietās pret ražotājiem, ieroču izgatavotājiem, atsevišķām personām un apsardzes uzņēmumiem; no tiem 151 gadījums ir saistīts ar šaujamieročiem un 591 ar sprāgstvielām. Muitas darbinieki veic arī regulāras akcijas lidostās un ostās, meklējot pārkāpumus šajās jomās.

II.   2009. GADĀ NOTIKUŠI STARPTAUTISKI ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI

II.A.   Kājnieku ieroču un vieglo ieroču uzkrāšanas un izplatīšanas un parastu ieroču nelikumīgas tirdzniecības apkarošanas pasākumi

II.A.1.   Finansiāla, tehniska un cita palīdzība attiecīgām ANO un citu starptautisku un reģionālu organizāciju un nevalstisku organizāciju programmām un projektiem

II.A.1.1.1.   Eiropas Savienības atbalstīti pasākumi un projekti – starptautiskiem un reģionāliem instrumentiem sniegts atbalsts

ANO VIKI Rīcības programmai sniegtais atbalsts

ES turpināja atbalstīt ANO VIKI Rīcības programmas īstenošanu. Gatavojoties nākamajai sanāksmei, proti, valstu divgadu sanāksmei 2010. gadā, un pārskatīšanas konferencei 2012. gadā, ES sāka izpētīt konkrētas darbības un projektus, ko iecerēts izstrādāt sinerģijā ar ANO Atbruņošanās lietu biroju (ODA) un citiem palīdzības sniedzējiem, lai stiprinātu un uzlabotu vissvarīgākā starptautiskā VIKI jomas instrumenta īstenošanu. 2010. gada pirmajā pusē ir iecerēts pieņemt Padomes lēmumu ANO ODA atbalstīšanai, kurā iekļaus darbības, lai atbalstītu šādu dokumentu pilnīgu īstenošanu:

| — | ANO Rīcības programma reģionālā un pasaules mērogā, |
| --- | --- |

—

ANO Rīcības programma reģionālā un pasaules mērogā,

| — | starptautiskais marķēšanas un izsekošanas instruments, |
| --- | --- |

—

starptautiskais marķēšanas un izsekošanas instruments,

| — | tehniskas pamatnostādnes par parasto ieroču munīcijas krājumu pārvaldību. |
| --- | --- |

—

tehniskas pamatnostādnes par parasto ieroču munīcijas krājumu pārvaldību.

Ieroču tirdzniecības līguma procesam sniegtais atbalsts

Kā daļu no Eiropas Savienības apņēmības trešo valstu vidū popularizēt iecerēto ieroču tirdzniecības nolīgumu ES 2009. gadā pieņēma un īstenoja Padomes Lēmumu 2009/42/KĀDP, ar ko atbalsta ieroču tirdzniecības līguma izstrādes procesu trešo valstu vidū un ko Padome pieņēma 2009. gada janvārī. Minētā Padomes lēmuma mērķis ir veicināt valstu un reģionālu dalībnieku, ANO dalībvalstu, pilsoniskās sabiedrības un ražotāju izpratni par pašlaik notiekošām starptautiskām apspriedēm par ieroču tirdzniecības līgumu, kā arī sekmēt Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstu debates, it īpaši tādu valstu debates, kuras nav Valdību ekspertu grupas dalībnieces.

2009. gadā notika pieci reģionāli semināri, kas vērsti uz Rietumāfrikas un Ziemeļāfrikas reģionu, Amerikas un Karību jūras valstu reģionu, Tuvo Austrumu reģionu, Āzijas reģionu un Āfrikas dienvidu un austrumu reģionu, tos organizēja attiecīgi Dakarā 2009. gada 28. un 29. aprīlī, Mehiko 2009. gada 18. un 19. jūnijā, Ammānā 2009. gada 28. un 29. jūlijā, Kualalumpurā 2009. gada 13. un 14. oktobrī un Adisabebā 2009. gada 10. un 11. decembrī. Semināru apmeklējuma līmenis bija ļoti labs gan kvalitātes, gan kvantitātes ziņā. Šie pasākumi dalībniekiem deva iespēju gūt labākas zināšanas par jautājumiem, ko paredzēts risināt ar iecerēto ieroču tirdzniecības līgumu, un pārrunāt īpašus reģionālus jautājumus, gatavojoties ANO debatēm par minēto līgumu.

Ieroču tirdzniecības līguma beztermiņa darba grupas jūlija sesijas un ANO ĢA Pirmās komitejas sanāksmē 2009. gada 20. oktobrī laikā notika arī papildpasākumi, kurā ANO dalībvalstis iepazīstināja ar sākotnējiem rezultātiem, kas gūti pirmajos četros Padomes lēmumā paredzētajos semināros.

Āfrikas Savienībai sniegtais atbalsts

2009. gadā ES atbalstīja Āfrikas Savienību, finansējot ekspertu ĀS VIKI stratēģijas izstrādē. Āfrikas Savienības ad hoc koordinācijas komiteja sāka izskatīt VIKI stratēģijas projektu, lai, iespējams, to pieņemtu 2010. gadā. ĀS VIKI stratēģijas pieņemšana stiprinātu ĀS centienus, veidojot miera un drošības pamatstruktūras un stiprinātu tās apņēmību cīnīties pret nelikumīgu VIKI uzkrāšanu un tirdzniecību.

ES un Āfrikas Savienība ar Itālijas Ārlietu ministrijas atbalstu un sadarbojoties ar Itālijas Starptautisko attiecību institūtu, ES Drošības pētniecības institūtu un Chatham House (Karalisko starptautisko attiecību institūtu) Romā organizēja trīs dienu konferenci par Āfrikas un ES miera un drošības partnerības īstenošanu, mērķtiecīgi koncentrējoties uz VIKI jautājumiem un pārbaudījumiem, kas īpaši skar Āfriku. Konferences rezultātus izmantoja, izstrādājot ĀS VIKI stratēģijas projektu.

ES kopējās nostājas par ieroču eksportu (iepriekš – Rīcības kodekss) popularizēšana

ES un dalībvalstis ar īpašo Padomes Vienoto rīcību 2008/230/KĀDP joprojām atbalsta eksporta kontroles pastiprināšanu un Ieroču eksporta rīcības kodeksa (pašlaik – kopējās nostājas) principu un kritēriju popularizēšanu trešās valstīs, sniedzot tehnisku un praktisku palīdzību inter alia valstu tiesību aktu izstrādē un minētā kodeksa kritēriju interpretācijā un piemērošanā un sekmējot saskaņotības un pārskatāmības uzlabošanas pasākumus. Tāpēc prezidentvalstis Čehijas Republika un Zviedrija organizēja trīs informatīvus seminārus Ukrainai, Rietumbalkāniem un Dienvidkaukāzam, kuri notika attiecīgi Kijevā 2008. gada 23. un 24. aprīlī, Tirānā 2009. gada 3.–5. jūnijā un Tbilisi 2009. gada 27. un 28. oktobrī.

Turklāt ES 2009. gadā vienojās turpināt informatīvus pasākumus, kas paredzēti minētajā vienotajā rīcībā paredzētā atbalsta saņēmējām valstīm, un 2009. gada decembrī pieņēma Padomes Lēmumu 2009/1012/KĀDP. Papildus informatīviem semināriem atbalsta saņēmējās valstīs vai reģionos jaunajā Padomes lēmumā ir noteikta arī personāla apmaiņa – uz laiku līdz vienam mēnesim atbilstīgās ES valstu iestādēs uzņemot amatpersonas no atbalsta saņēmējām ES kandidātvalstīm un ES valstu amatpersonām apmeklējot atbalsta saņēmēju valstu attiecīgās iestādes.

II.A.1.1.2.   Eiropas Savienības atbalstīti pasākumi un projekti – atbalsts ar VIKI saistītām darbībām trešās valstīs/reģionos

Ukraina

Atbilstīgi Padomes Lēmumam 2005/852/KĀDP ES apņēmās piešķirt NATO Tehniskās apkopes un apgādes aģentūrai (NAMSA) EUR 1 miljonu ekipējuma iegādei un VIKI iznīcināšanai Ukrainā, kas ir līdzfinansējums pirmajam posmam NATO programmas “Partnerattiecības mieram” divpadsmit gadu projektā. Lai gan projekta pirmajā posmā Ukrainā bija plānots iznīcināt 400 000 VIKI vienību, 1 000 pārnēsājamu pretgaisa aizsardzības sistēmu (MANPAD) un 15 000 tonnu munīcijas, VIKI un munīcijas iznīcināšana ir aizkavējusies, jo Ukrainas valdība nav darījusi pieejamas 400 000 VIKI vienības, kas sākotnēji bija iezīmētas iznīcināšanai. Līdz šim ir iznīcināts 130 000 VIKI vienību.

Pēc vairākiem demaršiem Ukrainas iestādes 2009. gada jūlijā pieņēma vajadzīgo lēmumu, lai atsāktu VIKI un munīcijas iznīcināšanu Ukrainā saistībā ar NATO “Partnerattiecības mieram” finansējuma fonda projektu. Paredzēts, ka papildus tiks iznīcināts 54 500 VIKI vienību un 6 000 tonnu munīcijas. Saistībā ar iepriekšminēto Padomes lēmumu ES dod ieguldījumu atsāktajā vēl 54 500 VIKI vienību iznīcināšanā, tādējādi nodrošinot piešķirto līdzekļu efektīvu izlietojumu.

Rietumbalkāni

ES turpināja sniegt atbalstu demilitarizācijas centieniem VIKI jomā, it īpaši izstrādājot jaunu Padomes lēmumu par atbalstu Dienvidaustrumeiropas un Austrumeiropas informācijas apstrādes centram VIKI kontrolei (SEESAC). Padomes lēmumā paredzēto darbību mērķis ir:

| — | uzlabot ieroču un munīcijas nedrošu un nestabilu krājumu pārvaldību un drošību, |
| --- | --- |

—

uzlabot ieroču un munīcijas nedrošu un nestabilu krājumu pārvaldību un drošību,

| — | samazināt pastāvošos ieroču un munīcijas krājumus, tos iznīcinot, un |
| --- | --- |

—

samazināt pastāvošos ieroču un munīcijas krājumus, tos iznīcinot, un

| — | īstenot starptautiskus un valstu instrumentus marķēšanas un izsekošanas jomā Rietumbalkānu valstīs. |
| --- | --- |

—

īstenot starptautiskus un valstu instrumentus marķēšanas un izsekošanas jomā Rietumbalkānu valstīs.

Padomes lēmumā noteiktās atbalsta saņēmējas valstis ir Rietumbalkānu valstis, it īpaši Horvātija, Serbija, Bosnija un Hercegovina un Melnkalne. SEESAC darbību īstenošana sāksies 2010. gadā.

Kosova. (1) ES sniedza atbalstu, finansējot ekspertu, kas palīdz Kosovas Iekšlietu ministrijā izveidot Kājnieku ieroču jautājumu nodaļu, kā arī īstenot likumu par ieročiem. Vispārīgais mērķis ir Kosovā stiprināt tiesiskumu, izveidojot modernu, ES standartiem atbilstīgu sistēmu attiecībā uz ieroču lietošanu (licencēšanu, tirdzniecību, importu, eksportu) nemilitārām vajadzībām. Šo projektu finansē ar TAIEX programmu.

Āfrika

Reģionālas ekonomiskas kopienas (REC). 2009. gadā ES turpināja īstenot VIKI jomā notiekošos projektus, atbalstot reģionālas ekonomiskas kopienas Āfrikā, tostarp Rietumāfrikas valstu Ekonomikas kopienu, Centrālās Āfrikas valstu Ekonomikas kopienu vai Austrumāfrikas kopienu. Dažādi projekti ir paredzēti, lai inter alia stiprinātu valstu spējas efektīvi pārvaldīt nelikumīgus VIKI, cīnīties pret VIKI pārrobežu izplatību, pamatojoties uz reģionālu pieeju, un nodrošināt apakšreģiona likumīgu ieroču nodošanas darbību vispārēju politisku uzraudzību un efektīvu pārvaldību. Šos projektus finansē, izmantojot Eiropas Attīstības fondu.

Reģionālais kājnieku ieroču centrs (RECSA). 2009. gadā ES veica sagatavošanās darbus, lai 2010. gada sākumā varētu sākt projektu, lai atbalstītu Āfrikas un ES stratēģisko partnerību cīņā pret šaujamieroču nelikumīgu uzkrāšanu un tirdzniecību Āfrikā, izmantojot Reģionālo kājnieku ieroču un vieglo ieroču centru (RECSA), kas atrodas Nairobi. Projekta mērķis ir uzlabot attiecīgo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības spēku izpratni un zināšanas par šaujamieroču un munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības tiesiskajiem un institucionāliem aspektiem, lai palielinātu valstu kontaktpunktu nozīmi vai lai tādus izveidotu, kā arī lai izstrādātu un/vai īstenotu valsts rīcības plānus. Ar to ir arī paredzēts stiprināt Āfrikas policijas vadītāju reģionālās organizācijas (RPCO) un valstu, reģionālu un kontinenta mēroga tiesībaizsardzības iestāžu spējas un sadarbību starp tām, lai cīnītos pret šaujamieroču un sprāgstvielu nelikumīgu pārrobežu tirdzniecību. Šo projektu finansē, izmantojot Stabilitātes instrumentu (EUR 3,3 miljoni).

Nigērija. 2009. gada 19. novembrī Eiropas Komisija un Nigērijas federālā valdība parakstīja Nigērijas un EK Valsts stratēģijas dokumentu un valsts indikatīvo programmu laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam, kurā viens no mērķiem ir palīdzēt iestādēm to centienos stiprināt stabilitāti un izveidot drošu, tiesisku vidi gan valsts iekšienē, gan ārpus tās. Šajā sakarā ES varētu atbalstīt pasākumus, lai paaugstinātu to specializēto aģentūru tehniskās spējas, kuras nodarbojas ar organizētās noziedzības un kājnieku ieroču jautājumiem, un pastiprinātu policijas izmeklēšanas un tiesu ekspertīzes spējas ar mērķi inter alia samazināt kājnieku ieroču nelikumīgu apriti un tirdzniecību. Šādu palīdzību var īstenot ar konkrētiem projektiem valsts spēju veidošanas atbalstam tādās jomā kā, piemēram, ieroču īpašnieku un ražotāju licencēšana, ieroču krājumu pārvaldības sistēmas izstrāde un muitas un citu robežkontroles iestāžu informētības paaugstināšana. Šo projektu īstenošana varētu sākties 2011. gadā.

Centrālamerika

Centrālamerikas kājnieku un vieglo ieroču kontroles programma. 2009. gadā Eiropas Savienība sāka atbalstīt Centrālamerikas kājnieku un vieglo ieroču kontroles programmu (CASAC), lai stiprinātu cīņu pret šaujamieroču un sprāgstvielu nelikumīgu tirdzniecību Centrālamerikā un kaimiņvalstīs, arī Karību jūras reģionā. Projektā ir divi līmeņi – no vienas puses, tas ir vērsts uz Centrālameriku, arī Meksiku un Kolumbiju, ar mērķi veidot spējas un stiprināt par VIKI kontroli atbildīgās valstu un reģionālās iestādes un valsts aģentūras un stiprināt pilsoniskās sabiedrības iestāžu spējas veicināt ieroču kontroli; no otras puses, ar to izveido vairāku reģionu telpu, kurā var apmainīties ar reģionu pieredzi, īpašu uzmanību pievēršot informācijas apkopošanai un uzlabošanai, kā arī spēju veidošanai robežu un muitas zonās. Šo projektu finansē, izmantojot Stabilitātes instrumentu (EUR 1 miljons).

Papildus Eiropas Savienība atbalstīja attīstības un sadarbības projektus, kas saistīti ar vardarbības samazināšanu un novēršanu, tostarp riska izglītību un palīdzību upuriem, vairākās valstīs (Sansalvadora, Šrilanka, Kenija, Uganda  ...), lai palīdzētu pārraut vardarbības ciklu un sabiedrībā veicināt miera kultūru. Turklāt ES turpināja atbalstīt plašākus atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas projektus (Centrālāfrikas Republika, Kotdivuāra  ...), lai veicinātu drošu vidi, samazinot bruņoto spēku restrukturizēšanas sociālo ietekmi, veicinot armijas personāla pensionēšanos vai nodrošinot sociālekonomiskas iespējas bijušajiem kaujiniekiem.

II.A.1.2.   ES politiska sadarbība ar trešām valstīm

VIKI jautājums bija iekļauts darba kārtībā vairākos regulāros ES politiskos dialogos ar trešām valstīm un apakšreģionālām organizācijām, tostarp no Āfrikas, Amerikas, Tuvajiem Austrumiem, Persijas jūras līča reģiona, Austrumeiropas un Dienvidaustrumeiropas.

ES arī turpināja darbu, lai izveidotu īpašu ES un Ķīnas dialogu VIKI jautājumos, kurā varētu paredzēt īpašas kopīgas ierosmes apkarot VIKI un to munīcijas nelikumīgu tirdzniecību. Šo jautājumu nesen apsprieda ekspertu trijotnes sanāksmē Ņujorkā 2009. gada 12. oktobrī. 2010. gadā būtu jāsarīko īpaša ES un Ķīnas VIKI ekspertu sanāksme.

Saskaņā ar 2008. gada decembrī pieņemtajiem Padomes secinājumiem par VIKI elementa iekļaušanu ES un trešo valstu noslēgtos nolīgumos CODUN delegāti ir informēti par notiekošām sarunām attiecībā uz attiecīgiem nolīgumiem ar Brunejas Darusalamas Valsti, Filipīnām, Krieviju, Ķīnu, Lībiju, Mongoliju, Singapūru, Taizemi un Vjetnamu, kuros ir paredzēts iekļaut VIKI elementu, un pārrunājuši ar tām saistītus jautājumus. 2009. gada otrajā pusē tika panākta vienošanās ar Ķīnu, Irāku, Lībiju un Dienvidkoreju par VIKI klauzulas iekļaušanu attiecīgajos līgumos, par kuriem tām notiek sarunas ar ES.

II.A.2.   Finanšu, tehnisks un cits ES dalībvalstu atbalsts VIKI projektiem

Papildus tādiem projektiem, ko ES finansē ar dažādu tās rīcībā esošu instrumentu starpniecību, dalībvalstis ir divpusēji finansējušas plašu ar VIKI saistītu projektu klāstu. Dalībvalstis šā ziņojuma vajadzībām ir darījušas zināmu turpmāk izklāstīto veikumu.

AUSTRIJA

Austrija 2009. gadā turpināja dot ieguldījumu dažādos palīdzības projektos, ko ANO ODA veic ANO procesa atbalstam VIKI izplatības apkarošanai, galvenokārt pievēršoties Āfrikā īstenojamiem projektiem.

Konkrēti Austrija ir atbalstījusi šādus projektus:

| — | praktisku atbruņošanās pasākumu īstenošana Rietumāfrikā, tehnisks atbalsts ECOWAS kājnieku ieroču vienībai un ECOSAP, |
| --- | --- |

—

praktisku atbruņošanās pasākumu īstenošana Rietumāfrikā, tehnisks atbalsts ECOWAS kājnieku ieroču vienībai un ECOSAP,

| — | kājnieku ieroču tirdzniecības starpniecības regulējums Āfrikā, |
| --- | --- |

—

kājnieku ieroču tirdzniecības starpniecības regulējums Āfrikā,

| — | VIKI kontrolei Centrālāfrikā paredzēta juridiska instrumenta izstrāde. |
| --- | --- |

—

VIKI kontrolei Centrālāfrikā paredzēta juridiska instrumenta izstrāde.

Saistībā ar Eiroatlantiskās partnerības padomes darbu Austrija ir finansiāli atbalstījusi NATO Tehniskās apkopes un apgādes aģentūras (NAMSA) vadītu VIKI iznīcināšanas projektu Albānijā. NAMSA projekti, kas 2009. gadā vēl turpinājās un ko Austrija ir atbalstījusi arī iepriekšējos gados, ir VIKI un munīcijas iznīcināšana Ukrainā un Kazahstānā.

Turklāt Austrija turpināja padziļināt īpašās zināšanas VIKI un parastās munīcijas fiziskas drošības un krājumu apsaimniekošanas jomā. Austrija, nosūtot instruktorus un dalībniekus, atbalstīja divus starptautiskus apmācību kursus VIKI jautājumos, kuri notika NATO skolā Oberamergavā (Oberammergau) un kuru programmā bija iekļautas arī praktiskas mācības kādā Austrijas munīcijas noliktavā. Austrija nosūtīja instruktorus arī uz trim starptautiskiem apmācību kursiem Āfrikā un Vidusāzijā par krājumu fiziskas apsardzes un apsaimniekošanas jautājumiem.

BEĻĢIJA

2009. gadā Beļģija turpināja finansēt vairākus projektus un organizācijas, kuru darbs ir saistīts ar VIKI destabilizējošas izplatīšanas jautājumu.

2009. gada novembrī Ģentes Universitāte publicēja pārskatu “Ieroču izsekošana, nelikumīgu ieroču kontroles, tirdzniecības un lietošanas perspektīvas Kolumbijā” (“Arms Tracing, perspectives on Control, traffic and use of illegal weapons in Colombia”), ko finansēja Beļģijas Ārlietu ministrija. Šajā publikācijā ir analizēti no nevalstiskiem bruņotiem spēkiem konfiscēti VIKI un ir izpētīta to aprite līdz pat to izcelsmes valstīm, kā arī tajā sniegti ierosinājumi, kā izvērtēt un uzlabot Eiropas VIKI eksporta kontroli.

2009. gadā Beļģija turpināja atbalstīt VIKI kontroles projektus Āfrikā. Tika atbalstīti vairāki ar atbruņošanos, demobilizāciju un reintegrāciju saistīti projekti Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR). Burundi tika atbalstīta Rubiras pulcēšanas zonas attīstība un būvniecība, atbruņojot un demobilizējot Pal-FNL kaujiniekus. Mali, Tombuktu reģionā, ar vietējo komisiju starpniecību tika atbalstīta kājnieku ieroču vākšana un iznīcināšana. Mozambikā Beļģija atbalstīja operāciju “Rachel” – procesu, kura mērķis ir iznīcināt slēptus ieroču krājumus, kas palikuši pēc pilsoņu kara. Iznīcināšanas procesu īsteno ar Mozambikas policijas dienesta un Dienvidāfrikas policijas dienesta kompleksām policijas operācijām, kurās piedalās daudznozaru vienības, kas reaģē uz informāciju par slēptiem un pamestiem ieroču krājumiem, un tādu krājumu saturu iznīcina uzreiz pēc identifikācijas.

Balkānos 2009. gadā Beļģija līdzfinansēja ANO Attīstības programmas projektu Bosnijā un Hercegovinā (SACBiH), tas ietvēra koordinētus starptautiskus centienus izveidot pienācīgu VIKI kontroli un drošu un efektīvu loģistikas sistēmu munīcijas iznīcināšanai, lai mazinātu VIKI radītu apdraudējumu un ar tiem saistītus riskus. Beļģija atbalstīja arī NATO Finansējuma fondu, ar ko palīdz izformēt Kosovas Aizsardzības korpusu (KPC), cita starpā arī atbruņošanos un VIKI iznīcināšanu.

Beļģija ir arī ikgadējās Kājnieku ieroču apskata (Small Arms Survey) publikācijas atbalstītāja.

SOMIJA

2009. gadā Somija sniedza finansiālu atbalstu attiecīgām programmām un projektiem inter alia Kazahstānā, Baltkrievijā un Moldovā.

FRANCIJA

Francija nodrošināja finansiālu atbalstu Pārejas demobilizācijas un reintegrācijas programmai, kas izveidota 2009.–2012. gadam. Šī programma galvenokārt paredzēta piecām prioritārām valstīm (Burundi, Uganda, Centrālāfrikas Republika, KDR un Ruanda), un ar to atbalsta demobilizācijas un reintegrācijas centienus, kas ietverti ilgtermiņa attīstības programmās Lielo ezeru reģiona pārejas posma valstīs.

Francija arī turpināja sniegt finansiālu atbalstu RACVIAC-CSC darbībām Balkānos.

Francija piedalījās praktiskā apmācību seminārā par ieroču un munīcijas krājumu pārvaldību, kas bija paredzēts ECOWAS valstīm, kurās runā portugāļu un franču valodā; seminārs notika miera uzturēšanas skolā Bamako 2009. gada 11.–15. maijā. Šis seminārs deva iespēju pabeigt izstrādāt piecgadu plānu, kuru iesniegs EAF (Eiropas Attīstības fondam) finansējuma saņemšanai.

2009. gada 23.–25. novembrī Francija piedalījās darba grupas sanāksmē Kadunā, Nigērijā, lai pabeigtu izstrādāt pamatdokumentu, kurā ECOWAS sniegti norādījumi, kā atbalstīt tās dalībvalstis ieroču un munīcijas krājumu pārvaldībā un aizsardzībā.

Visbeidzot, Francija piedalījās divās misijās, ko īstenoja Šveices vadītā “Daudzvalstu kājnieku ieroču un munīcijas jautājumu grupa” (MSAG), lai apzinātu pasākumus, kā uzlabot ieroču un munīcijas krājumu drošumu un drošību Mali (misijas notika 2009. gada 9.–21. februārī un 20. jūnijā – 5. jūlijā).

VĀCIJA

Vācija sadarbībā ar dažādām iestādēm un organizācijām un saistībā ar to darbu sniedz ieguldījumu projektos un pasākumos, kas saistīti ar VIKI, kā arī ar to munīciju. Lielāko daļu šo darbību norisinās laikposmā, kas ir ilgāks par vienu kalendāro gadu. Turpmāk ir izklāstītas galvenās 2009. gada ierosmes.

Afganistāna (laikposms – no 2004. gada; kopējais budžets – EUR 3 000 000)

Kopš 2004. gada Vācija atbalsta atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas (DD&R) un nelikumīgu bruņotu grupu izformēšanas (DIAG) procesu Afganistānā, līdzfinansējot ieroču un munīcijas pārpalikumu savākšanu un iznīcināšanu.

Angola (laikposms – 2003.–2009. gads; kopējais budžets – EUR 11 990 332)

Vācija atbalsta bijušo kaujinieku un viņu ģimeņu sociālu un ekonomisku reintegrāciju Angolā. Ar Instituto de Reintegração Sócio-Profissional para Ex-militares (IRSEM) starpniecību Vācija dod ieguldījumu Pasaules Bankas vadītā Angolas demobilizācijas un reintegrācijas programmā (Angola Demobilization and Reintegration Programme – ADRP). Bijušo kaujinieku reintegrāciju vietējā mērogā atbalsta ar sociālekonomiskas attīstības projektu starpniecību un stiprinot pārvaldi vietējās pašvaldībās.

Kambodža (laikposms – 2007.–2009. gads; kopējais budžets – EUR 1 615 000)

Vācija turpināja atbalstīt Kambodžas Karalisko valdību darbā ar VIKI kontroles jautājumiem, koncentrējoties uz krājumu apsaimniekošanu un parastas munīcijas krājumu pārpalikumu iznīcināšanu, kā arī policijas ieroču drošu glabāšanu.

Kongo Demokrātiskā Republika (laikposms – 2005.–2011. gads; kopējais budžets – EUR 12 000 000)

Vācija ar EUR 3,5 miljoniem (tehniska palīdzība) KDR Maniemas (Maniema) provincē atbalsta kaujinieku formējumos kādreiz iesaistītu bērnu un jauniešu sociālu un ekonomisku reintegrāciju, kā arī ar EUR 8,5 miljoniem finansē bijušo kaujinieku reintegrāciju (finanšu palīdzība līdz 2008. gada oktobrim), lai īstenotu darbietilpīgus infrastruktūras projektus.

Kosova (laikposms – no 2006. gada; EUR 500 000)

Vācija turpināja atbalstīt Saferworld darbības, ar ko paredzēts palielināt sabiedrības iesaistīšanos, lai samazinātu nelikumīgu VIKI atrašanos civiliedzīvotāju īpašumā un lai Kosovā veicinātu atsaucīgāku drošības vidi.

Nepāla (laikposms – 2007.–2010. gads; kopējais budžets – EUR 5 000 000)

Kopš 2007. gada Vācija Nepālas dienvidu daļā īsteno projektu “Atbalsts miera procesa veicināšanas pasākumiem”. Projekts nodrošina pamatpakalpojumus – ūdeni, sanitārās iekārtas un veselības aprūpi – internētiem maoistu kaujiniekiem un apkārtējo kopienu iedzīvotājiem.

Nepāla (laikposms – 2007.–2010. gads; kopējais budžets – EUR 2 300 000)

Nepālas centrālās daļas rietumos Vācija atbalsta sociālekonomiskas atveseļošanās un reintegrācijas programmas bijušajiem kaujiniekiem/iekšzemē pārvietotām personām/bēgļiem un to uzņēmējām Kopienām Rukum un Rolpa reģionos. Projektā galvenā pieeja ir izveidot pamata sociālu un ekonomisku infrastruktūru un uzlabot mājsaimniecību ienākumus gan lauksaimniecības nozarē, gan citās nozarēs. Programma veicina 2006. gada miera nolīguma īstenošanu.

Lielo ezeru reģions (laikposms – 2003.–2009. gads; kopējais budžets – EUR 12 900 000)

Vācija sniedz EUR 12,9 miljonu lielu ieguldījumu Pasaules Bankas vadītajā Daudzvalstu demobilizācijas un reintegrācijas programmas (MDRP) finansējuma fondā, kas paredzēts Lielo ezeru reģionam. Turklāt Vācija apņemas ar EUR 7,5 miljoniem finansēt projektu “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas izplatīšanas apkarošana”, ko īsteno saistībā ar atbalstu Lielo ezeru reģionam veltītās konferences procesam (2004.–2011. gads).

Nozares programma “Miers un drošība” (laikposms – 2008.–2014. gads; kopējais budžets – EUR 5 000 000).

2001. gadā Vācijas valdība izveidoja nozares projektu “Attīstības sadarbība un kājnieku ieroču izplatības kontrole (DECOSAC)”. Viens no projekta mērķiem bija izstrādāt un pārbaudīt kājnieku ieroču izplatības kontroles instrumentus attīstības sadarbībā. Nozares projektu “Attīstības sadarbība un kājnieku ieroču izplatības kontrole” 2008. gada jūlijā apvienoja ar nozares projektu “Krīžu novēršana” un “Drošības sektora reforma”, izveidojot nozares programmu “Miers un drošība” (2008.–2014. gads, 2008.–2011. gada budžets – EUR 5 000 000). Ar “Miera un drošības” programmu risina ar VIKI saistītus jautājumus bruņotas vardarbības mazināšanas un novēršanas jomā.

Senegāla (laikposms – 2004.–2015. gads; otrā posma (2007.–2010. gads) budžets – EUR 11 800 000)

Vācija atbalsta miera veidošanas un sociālekonomiskas attīstības programmu Kazamansas (Casamance) reģionā. Ar programmu veicina vietējās miera ierosmes un pasākumus atgriezušos personu reintegrācijai. Ar to arī palīdz atjaunot sociālo un ekonomisko infrastruktūru, kā arī lauksaimniecisko ražošanu un citus ienākumu avotus.

Vācija turpināja atbalstīt Kājnieku ieroču apskata pētniecības darbības attiecībā uz dažiem VIKI nelikumīgas tirdzniecības aspektiem, it īpaši munīcijas tirdzniecību.

UNGĀRIJA

Ungārija piedalās ASV Aizsardzības un apdraudējuma mazināšanas aģentūras (DTRA) projektā “Reģionālā pieeja krājumu samazināšanai” (RASR) Rietumbalkānos, kura mērķis ir saglabāt stabilitāti un novērst VIKI nelikumīgu tirdzniecību, palīdzot veikt iznīcināšanas projektus reģionā.

ĪRIJA

2009. gadā Īrija nodrošināja finansiālu atbalstu EUR 180 000 apmērā Apvienoto Nāciju Organizācijas projektam “Darbību koordinācija kājnieku ieroču jomā” (CASA), ar ko paredzēts izveidot starptautiski apstiprinātu standartu kopumu kājnieku ieroču un vieglo ieroču jomā (ISACS).

Īrija ir nodrošinājusi finansējumu EUR 46 100 apmērā arī Ženēvas forumam, kas ir organizācija, kuras galvenā mītne ir Ženēvā un kuras darbs ir vērsts uz partnerattiecību veidošanu starp valdībām, starptautiskām organizācijām un nevalstiskām organizācijām saistībā ar atbruņošanas un ieroču kontroles jautājumiem. Ženēvas forums turpina strādāt, lai atbalstītu notiekošos procesus, apkarojot kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanu un negodprātīgu lietojumu.

Īrija uzskata, ka kājnieku ieroču izplatības apkarošanas procesā ļoti svarīga ir pilsoniskās sabiedrības iesaiste un ka NVO pieredze ir īpaši būtiska, lai noteiktu galvenās problēmas. Tāpēc Īrija turpināja atbalstīt Starptautisko kājnieku ieroču jomā veiktu darbību tīklu (IANSA), 2009. gadā piešķirot subsīdiju EUR 8 820 apmērā.

LATVIJA

Latvija aktīvi piedalās starptautisku forumu darbā jautājumos, kas saistīti ar kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem, kā arī parastajiem ieročiem, it īpaši ANO, EDSO un NATO. Latvija katru gadu minētajām starptautiskajām organizācijām sniedz valsts pārskata ziņojumus par tās paveikto VIKI nelikumīgas tirdzniecības apkarošanā.

LIETUVA

Saistībā ar Afganistānas Ghoras (Ghor) provinces rekonstrukcijas darbiem Lietuvas militārais personāls kopš 2005. gada iznīcina vecu, lieku un savāktu VIKI, sprāgstvielu un munīcijas krājumus. Provinces atjaunošanas grupa (PRT) arī palīdz vietējām iestādēm īstenot Afganistānas nelikumīgu bruņotu grupu izformēšanas (DIAG) programmu, glabāt, marķēt un uzskaitīt ieročus. Turklāt PRT ir palīdzējusi vietējām iestādēm vākt VIKI un munīciju.

LUKSEMBURGA

| — | Pasākumi cīņai pret kājnieku ieroču uzkrāšanu un izplatīšanu |
| --- | --- |

—

Pasākumi cīņai pret kājnieku ieroču uzkrāšanu un izplatīšanu

No 2008. līdz 2010. gadam Luksemburgas iestādes finansēja Eiropas Miera un drošības pētniecības un informētības veicināšanas institūta (GRIP) projektu “Āfrikas NVO tīkla stiprināšana konfliktu novēršanas un miera stiprināšanas jomā”. Projektā cita starpā ir paredzēts izveidot Centrālāfrikas un Austrumāfrikas NVO tīklu, kas darbotos miera kultūras veicināšanas jomā un miera stiprināšanā un apkarotu kājnieku ieroču izplatīšanu. Projektam atvēlētā līdzfinansējuma kopapjoms ir EUR 285 000.

NĪDERLANDE

Nīderlande 2009. gadā kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) un munīcijas jomā cita starpā ir palīdzējusi finansēt šādas iestādes, projektus un darbības:

| — | Saferworld: atbalsts valdībām, īstenojot tiesību aktus un noteikumus, |
| --- | --- |

—

Saferworld: atbalsts valdībām, īstenojot tiesību aktus un noteikumus,

| — | ISS: atbalsts Ieroču pārvaldības programmai kopš 2002. gada, cita starpā atbalsts valdībām un reģionālām organizācijām tiesību aktu un noteikumu īstenošanas jomā un dažu VIKI jautājumu pētniecība (iznīcināšanas veidi, nelikumīga tirdzniecība u. c.), |
| --- | --- |

—

ISS: atbalsts Ieroču pārvaldības programmai kopš 2002. gada, cita starpā atbalsts valdībām un reģionālām organizācijām tiesību aktu un noteikumu īstenošanas jomā un dažu VIKI jautājumu pētniecība (iznīcināšanas veidi, nelikumīga tirdzniecība u. c.),

| — | HALO Trust: kājnieku ieroču, vieglo ieroču un to munīcijas savākšana un iznīcināšana Afganistānā, |
| --- | --- |

—

HALO Trust: kājnieku ieroču, vieglo ieroču un to munīcijas savākšana un iznīcināšana Afganistānā,

| — | Kājnieku ieroču apskats: ikgadējs pārskats par pētījumu rezultātiem VIKI jautājumos pasaules mērogā (pamatfinansējums), |
| --- | --- |

—

Kājnieku ieroču apskats: ikgadējs pārskats par pētījumu rezultātiem VIKI jautājumos pasaules mērogā (pamatfinansējums),

| — | Ugandā – atbalsts valsts kontaktpunktam VIKI jomā, valsts rīcības plāna īstenošana, |
| --- | --- |

—

Ugandā – atbalsts valsts kontaktpunktam VIKI jomā, valsts rīcības plāna īstenošana,

| — | Mīnu operatīvā grupa (Mine Action Group – MAG): VIKI iznīcināšana KDR. |
| --- | --- |

—

Mīnu operatīvā grupa (Mine Action Group – MAG): VIKI iznīcināšana KDR.

POLIJA

Polija piedalās ES ilgtermiņa projektā par divējāda lietojuma preču eksportu, kurš ir paredzēts eksporta kontroles iestādēm Gruzijā. Projekta mērķis ir iepazīstināt ar starptautisku un atsevišķu valstu tiesisko regulējumu eksporta kontroles jomā saistībā ar divējāda lietojuma preču un ieroču (arī VIKI) tirdzniecību. Galvenie apriestie jautājumi ir Gruzijas eksporta kontroles sistēma praksē, tās saskaņotība un pārskatāmība, kā arī iespējamie uzlabojumi šajā jomā. Projektu īsteno, sadarbojoties ar Austriju, Vāciju, Slovēniju un Zviedriju.

PORTUGĀLE

Kad vien tas bija vajadzīgs, Portugāles bruņotie spēki, piedaloties miera uzturēšanas vai miera stiprināšanas operācijās, konfiscēja un iznīcināja kājnieku ieročus un vieglos ieročus.

SPĀNIJA

Amerikas valstu organizācija (OAS)

2009. gadā Spānija Amerikas valstu organizācijai sniedza brīvprātīgu ieguldījumu EUR 320 000 apmērā, lai sekmētu likumdošanas atbalsta projektus un parlamentāro saikņu stiprināšanas projektus.

Parlamentārais forums par VIKI

Divi Spānijas parlamenta locekļi pastāvīgi piedalās parlamentārajā forumā par VIKI kopš foruma izveides Spānijā 2002. gada oktobrī. Spānija ir veikusi šādas brīvprātīgas iemaksas forumam – 2007. gadā EUR 30 000, 2008. gadā EUR 80 000 un 2009. gadā EUR 100 000.

Rietumāfrikas valstu Ekonomikas kopiena (ECOWAS)

Spānija parakstīja saprašanās memorandu ar Rietumāfrikas valstu Ekonomikas kopienas (ECOWAS) izpildsekretariātu, apņemoties sniegt EUR 500 000 lielu ieguldījumu organizācijas darbībās un programmās, un EUR 200 000 no tiem ir vispārīgs ieguldījums un EUR 300 000 ir atvēlēti Rietumāfrikas VIKI kontroles programmas atbalstam.

ZVIEDRIJA

Zviedrija ar Ārlietu ministrijas (ĀM), Zviedrijas Starptautiskās attīstības sadarbības aģentūras (SIDA), Zviedrijas bruņoto spēku un Folke Bernadotte akadēmijas (FBA) starpniecību ir atbalstījusi daudzus projektus, lai visos aspektos novērstu, apkarotu un izskaustu nelikumīgu VIKI tirdzniecību, kā paredzēts ANO Rīcības programmā.

2009. gadā ĀM ir atbalstījusi šādus projektus un darbības:

| — | SIPRI (Stokholmas Starptautiskais miera pētniecības institūts) (papildus pamatfinansējumam) projekts(-i) par ieroču nodošanu Āfrikā, ieroču tirdzniecības līguma praktiskām problēmām un iespējām – SEK 2,13 miljoni, |
| --- | --- |

—

SIPRI (Stokholmas Starptautiskais miera pētniecības institūts) (papildus pamatfinansējumam) projekts(-i) par ieroču nodošanu Āfrikā, ieroču tirdzniecības līguma praktiskām problēmām un iespējām – SEK 2,13 miljoni,

| — | Kājnieku ieroču apskats, Ženēva – SEK 1 miljons, |
| --- | --- |

—

Kājnieku ieroču apskats, Ženēva – SEK 1 miljons,

| — | ANO ODA reģionālie semināri pārskatāmības veicināšanai bruņojuma jomā – ziņošana par parasto ieroču nodošanu un militārajiem izdevumiem – SEK 600 000, |
| --- | --- |

—

ANO ODA reģionālie semināri pārskatāmības veicināšanai bruņojuma jomā – ziņošana par parasto ieroču nodošanu un militārajiem izdevumiem – SEK 600 000,

| — | ANO Parasto ieroču reģistra darbības uzlabošana – SEK 900 000. |
| --- | --- |

—

ANO Parasto ieroču reģistra darbības uzlabošana – SEK 900 000.

2009. gadā SIDA ir atbalstījusi šādus projektus un organizācijas:

| — | Arias fondi – SEK 11 miljoni 2009.–2011. gadā, |
| --- | --- |

—

Arias fondi – SEK 11 miljoni 2009.–2011. gadā,

| — | UNLiREC – SEK 12 miljoni 2008.–2012. gadā, |
| --- | --- |

—

UNLiREC – SEK 12 miljoni 2008.–2012. gadā,

| — | Parlamentārais forums par VIKI – SEK 4,6 miljoni 2008.–2010. gadā, |
| --- | --- |

—

Parlamentārais forums par VIKI – SEK 4,6 miljoni 2008.–2010. gadā,

| — | UNICEF VIKI programma – SEK 15,5 miljoni 2006.–2009. gadā, |
| --- | --- |

—

UNICEF VIKI programma – SEK 15,5 miljoni 2006.–2009. gadā,

| — | Saferworld – SEK 12,6 miljoni 2006.–2009. gadā, |
| --- | --- |

—

Saferworld – SEK 12,6 miljoni 2006.–2009. gadā,

| — | demobilizācijas un reintegrācijas programmas Sudānā: ar ANO Attīstības programmu un UNICEF starpniecību – SEK 60 miljoni 2009.–2010. gadā un ar UNICEF starpniecību Kolumbijā – SEK 5 miljoni 2009. gadā, |
| --- | --- |

—

demobilizācijas un reintegrācijas programmas Sudānā: ar ANO Attīstības programmu un UNICEF starpniecību – SEK 60 miljoni 2009.–2010. gadā un ar UNICEF starpniecību Kolumbijā – SEK 5 miljoni 2009. gadā,

| — | ar OAS/MAPP starpniecību demobilizācijas un reintegrācijas pārbaude un pārraudzība Kolumbijā – SEK 6,5 miljoni 2009. gadā, |
| --- | --- |

—

ar OAS/MAPP starpniecību demobilizācijas un reintegrācijas pārbaude un pārraudzība Kolumbijā – SEK 6,5 miljoni 2009. gadā,

| — | ar Pasaules Bankas starpniecību bērnu demobilizācija un reintegrācija Ugandā – SEK 6 miljoni 2008.–2010. gadā. |
| --- | --- |

—

ar Pasaules Bankas starpniecību bērnu demobilizācija un reintegrācija Ugandā – SEK 6 miljoni 2008.–2010. gadā.

2009. gadā Zviedrijas bruņotie spēki ir atbalstījuši šādus projektus un darbības:

| — | dalība trīspusējā (Zviedrija, Ukraina, Latvija) munīcijas iznīcināšanas projektā Ukrainā, |
| --- | --- |

—

dalība trīspusējā (Zviedrija, Ukraina, Latvija) munīcijas iznīcināšanas projektā Ukrainā,

| — | 2008. gadā – finansiāls atbalsts ANO Attīstības programmas projektam Bosnijā un Hercegovinā, ar ko paredz kontrolēt kājnieku ieroču izplatību un samazināt to skaitu (ANO Attīstības programmas projekts SACHIB). Atbalsts tika sniegts 2008. un 2009. gada laikā, |
| --- | --- |

—

2008. gadā – finansiāls atbalsts ANO Attīstības programmas projektam Bosnijā un Hercegovinā, ar ko paredz kontrolēt kājnieku ieroču izplatību un samazināt to skaitu (ANO Attīstības programmas projekts SACHIB). Atbalsts tika sniegts 2008. un 2009. gada laikā,

| — | Zviedrijas Valsts aizsardzības koledža (SNDC) ir iesaistīta darbā, uzturot un paplašinot atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas (DDR) ekspertu tīklu. Šī programma ietver apmācības, tīklu veidošanu un starptautiskas darbības, |
| --- | --- |

—

Zviedrijas Valsts aizsardzības koledža (SNDC) ir iesaistīta darbā, uzturot un paplašinot atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas (DDR) ekspertu tīklu. Šī programma ietver apmācības, tīklu veidošanu un starptautiskas darbības,

| — | SNDC ir Integrētās DDR apmācību grupas (IDDRTG) locekle un pašlaik arī līdzpriekšsēdētāja, |
| --- | --- |

—

SNDC ir Integrētās DDR apmācību grupas (IDDRTG) locekle un pašlaik arī līdzpriekšsēdētāja,

| — | DDR kursus tagad plāno un organizē, sadarbojoties ar Folke Bernadotte akadēmiju (FBA). |
| --- | --- |

—

DDR kursus tagad plāno un organizē, sadarbojoties ar Folke Bernadotte akadēmiju (FBA).

Turklāt 2009. gadā FBA ir atbalstījusi šādus projektus un darbības:

| — | kopš 2008. gada tā ir Integrētās DDR apmācību grupas (IDDRTG) locekle (iepriekš Zviedriju pārstāvēja Valsts aizsardzības koledža), |
| --- | --- |

—

kopš 2008. gada tā ir Integrētās DDR apmācību grupas (IDDRTG) locekle (iepriekš Zviedriju pārstāvēja Valsts aizsardzības koledža),

| — | sniegts atbalsts integrētajiem atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas standartiem (IDDRS), |
| --- | --- |

—

sniegts atbalsts integrētajiem atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas standartiem (IDDRS),

| — | atbildība par diviem DDR kursiem Sandē (Sandö), Zviedrijā un Barselonā, |
| --- | --- |

—

atbildība par diviem DDR kursiem Sandē (Sandö), Zviedrijā un Barselonā,

| — | FBA piedalījās arī vairākos DDR pasākumos Zviedrijā un ārpus tās. |
| --- | --- |

—

FBA piedalījās arī vairākos DDR pasākumos Zviedrijā un ārpus tās.

APVIENOTĀ KARALISTE

Saferworld tika nodrošināts finansējums, lai palīdzētu īstenot divu gadu projektu (sākums – 2009. gada aprīlī), ar ko iecerēts iesaistīt Ķīnas valsts iestādes un pilsoniskās sabiedrības spēkus, lai panāktu labāku izpratni par to, cik svarīga ir atbildīga pieeja parasto ieroču nodošanai, un par starptautiskā ieroču tirdzniecības līguma koncepciju.

Šā projekta trīs galvenie virzieni ir politikas dialogs, informētības uzlabošana un pētniecība.

Nodrošināts RECSA (Reģionālais kājnieku ieroču centrs) pamatfinansējums, lai, pamatojoties uz Nairobi deklarācijas, Nairobi protokola un RECSA izveides nolīguma principiem, mērķiem un uzdevumiem, Lielo ezeru reģionā, Āfrikas raga reģionā un kaimiņvalstīs uzlabotu koordināciju pasākumos cīņai pret nelikumīgu kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatību.

Finansējums tiks sniegts arī ANO ODA 2009. gada reģionālajam praktiskajam semināram par pārskatāmību parasto ieroču jomā, ko Rietumāfrikas valstīm rīkoja Dakarā. Seminārā liela uzmanība tika pievērsta parasto ieroču nodošanas pārskatāmībai, uzticības stiprināšanas pasākumiem un praktiskām mācību sesijām.

2009. gada maijā Apvienotās Karalistes Ieroču eksporta kontroles parlamentārā komiteja apmeklēja Kijevu, atbildot uz Ukrainas parlamenta deputātu 2007. gada vizīti. Galvenie mērķi ir veicināt Ukrainas ieroču eksporta procesu lielāku pārskatāmību un efektīvāku parlamenta uzraudzību.

2009. gada jūnijā EDSO, Apvienotās Karalistes un ASV eksperti palīdzēja organizēt 324 lietu MANPAD drošu iznīcināšanu un apglabāšanu.

II.A.3.   Piedalīšanās starptautiskos semināros un konferencēs vai to rīkošana

RUMĀNIJA

2009. gada martā Bukarestē Saferworld (britu NVO) organizēja reģionālu semināru “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču starptautiskas nodošanas noviržu riska mazināšana”, tai palīdzēja Eksporta kontroles valsts aģentūra (ANCEX), sadarbojoties ar EURISC fondu (Rumānijas NVO).

Semināra mērķi bija apzināt labu praksi un stiprināt starptautisko dialogu par vispusīgām pieejām, ko valstis izmanto, lai konstatētu un mazinātu konkrētus riskus, ka VIKI tiek novirzīti neatļautiem tiešiem lietotājiem vai neatļautai izmantošanai, arī par stratēģijām, kā tādu risku samazina.

II.A.4.   Citas ierosmes

Kopējā nostāja par ieroču eksportu

ES visu laiku ir nopietni aicinājusi panākt stingrāku parasto ieroču, kā arī VIKI un to munīcijas likumīgas nodošanas kontroli. Parasto ieroču eksporta jautājumu darba grupā dalībvalstis ziņo, kā to tiesību sistēmās ir īstenota Padomes Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP; minētajai kopējai nostājai ir oficiāli pievienojušās Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Islande, Kanāda, Melnkalne un Norvēģija.

Saskaņā ar ES pārskatāmības politiku attiecībā uz ieroču eksportu un īstenojot Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP 8. pantu, Padome 2009. gada 8. oktobrī pieņēma zināšanai ES 11. ikgadējo ziņojumu par ieroču eksportu (OV C 265, 2009. gada 6. novembris).

ES ierosme kavēt VIKI nelikumīgu tirdzniecību, izmantojot gaisa transportu

ES 2009. gada pirmajā pusē turpināja īstenot 2007. gadā sākto ierosmi – kavēt vieglo ieroču un kājnieku ieroču nelikumīgu tirdzniecību, izmantojot gaisa transportu. CODUN un SITCEN delegāti vairākās sanāksmēs ir pārrunājuši iespējas pastiprināt ierosmes un dalībvalstu kontaktpunktu tīkla efektivitāti. Stāvokli ierosmes īstenošanā rūpīgi analizēja 2009. gada 13. maijā notikušā ekspertu sanāksmē, ko bija kopīgi organizējuši SIPRI, prezidentvalsts Čehijas Republika un Zviedrija. 2009. gadā SITCEN, pamatojoties uz dalībvalstu saņemtiem komentāriem, izstrādāja jaunu pētījumu par VIKI izplatīšanu Subsahāras Āfrikā, izmantojot gaisa transportu. Pētījums ir konfidenciāls dokuments, un dalībvalstu atbilstīgām iestādēm tas ir jāizmanto kā instruments, lai novērstu VIKI nelikumīgu tirdzniecību, kas notiek, izmantojot gaisa transportu.

Turpmāk ir izklāstītas darbības, ko valsts mērogā veikušas ES dalībvalstis.

SPĀNIJA

Spānija saistībā ar Spānijas Starptautiskās attīstības sadarbības aģentūras (AECID) vadītiem, uz Latīņameriku vērstiem apmācību un palīdzības projektiem 2009. gada 16.–22. februārī apmācību centrā Kartahenā (Cartagena de Indias training centre) (Kolumbija) rīkoja “6. reģionālo semināru par kājnieku ieroču un vieglo ieroču jautājumiem”, kurā galveno uzmanību pievērsa ANO Rīcības programmas nākotnei un ieroču tirdzniecības līguma projektam, kā arī “Otro semināru par Ženēvas Deklarāciju par bruņotu vardarbību un attīstību”, kas notika 2009. gada 20.–23. aprīlī.

Spānija finansēja praktisku semināru par VIKI marķēšanas un izsekošanas starptautiskā instrumenta piemērošanu, kuru Peru organizēja Limā 2009. gada 24. un 25. februārī, un piedalījās tajā.

SLOVĒNIJA

Slovēnija ar ES dalībvalstīm ir veikusi informācijas apmaiņu par fiziskām un juridiskām personām, kurām ir licences veikt starpniecību darījumos ar ieročiem.

Slovēnija ir noslēgusi vairākus divpusējus nolīgumus un organizējusi pasākumus Rietumbalkānu valstīs. Slovēnijas policijai ir sadarbības koordinācijas darbinieki Zagrebā, Belgradā un Podgoricā.

Slovēnija ir SECI centra locekle. Tās muita un policija aktīvi piedalās attiecīgos projektos.

2008. un 2009. gadā kriminālizmeklēšanas policija sagatavoja ziņojumu par nelikumīgas ieroču tirdzniecības statusu Slovēnijas Republikā. Sistemātiskā ziņojumā ir ietverti visi dati par ziņojuma laikposmā Slovēnijā notikušajiem kriminālnoziegumiem, kuros iesaistīti nelikumīgi vai likumīgi ieroči, un par Slovēnijas tiesās pabeigtām krimināllietām. Tajā ietverti arī dati un izvērtējums par stāvokli attiecībā uz incidentiem ar ieročiem (pašnāvības, ievainojumi) un likumīgu ieroču izmantošanu kriminālpārkāpumos.

II.B.   Dalība parastu ieroču, it īpaši kājnieku ieroču un vieglo ieroču, izplatības ierobežošanas jomā iesaistītu starptautisku organizāciju un reģionālu veidojumu darbā

ES turpināja atbalstīt ANO VIKI Rīcības programmas īstenošanu, tā joprojām ir pamatā pasaules mēroga centieniem šajā jomā. Gatavojoties nākamajai ANO VIKI Rīcības programmas valstu divgadējai sanāksmei 2010. gadā un pārskatīšanas konferencei 2012. gadā, ES savās attiecībās ar trešām valstīm turpināja popularizēt minētās programmas pilnīgu īstenošanu. Sanāksmju starplaikā ES ir arī sākusi izskatīt konkrētas darbības un projektus, ko attīstīt sinerģijā ar ANO ODA un citiem līdzekļu devējiem, lai stiprinātu un uzlabotu paša svarīgākā VIKI jomā pieņemtā starptautiskā instrumenta īstenošanu. 2010. gada pirmajā pusē paredzēts pieņemt attiecīgu Padomes lēmumu (sīkāku Padomes lēmuma aprakstu sk. II.A.1.1. iedaļā).

Divreiz 2009. gadā – martā un jūlijā – sanāca beztermiņa darba grupa (OEWG), kas izveidota, lai sekmētu turpmākas apspriedes par ieteikumu īstenošanu, kuri ietverti 2008. gada ANO ģenerālsekretāra ziņojumā par ieroču tirdzniecības līgumu.

ES 2009. gadā bija viens no galvenajiem dalībniekiem ieroču tirdzniecības līguma procesā. ES dalībvalstis vienprātīgi atbalstīja ANO ĢA Pirmās komitejas 64. sanāksmē 2009. gada oktobrī pieņemto jauno ANO ĢA rezolūcijas projektu par ieroču tirdzniecības līgumu. Rezolūcijā, ko atbalstīja pārliecinošs vairākums ANO valstu, ir ietverts lēmums 2012. gadā sasaukt starptautisku konferenci par ieroču tirdzniecības nolīgumu, kuru sagatavos piecās Sagatavošanas komitejas sanāksmēs no 2010. līdz 2012. gadam.

ES ir arī pastāvīgi aktīvi iesaistījusies šajā procesā un mudinājusi trešās valstis to atbalstīt. ES dalībvalstis aktīvi piedalījās divās beztermiņa darba grupas (OEWG) sanāksmēs martā un jūlijā; šo darba grupu izveidoja 2009. gadā, lai sekmētu turpmākas apspriedes par ieteikumu īstenošanu, kuri ietverti 2008. gada ANO ģenerālsekretāra ziņojumā par ieroču tirdzniecības līgumu.

ES nāca klajā ar atklāšanas un nobeiguma deklarācijām, un vairākas ES dalībvalstis deva būtisku ieguldījumu tematiskās pārrunās par ieroču tirdzniecības līguma darbības jomu, principiem un parametriem. ES pilnībā atbalstīja OEWG pirmo divu sanāksmju procedūras ziņojuma pieņemšanu, atzīstot, ka jārīkojas starptautiskā mērogā, lai risinātu problēmas saistībā ar parastu ieroču nereglamentētu tirdzniecību un to ieplūšanu nelegālā tirgū.

Eiropas Savienības apņēmību popularizēt iecerēto ieroču tirdzniecības līgumu trešo valstu vidū apliecināja Padomes Lēmuma 2009/42/KĀDP pieņemšana un īstenošana, Padome to pieņēma 2009. gada janvārī un ar to trešās valstīs popularizē ieroču tirdzniecības nolīguma izstrādes procesu (sīku Padomes lēmuma aprakstu sk. II.A.1.1. iedaļā).

2009. gada ES arī pastiprināja sadarbību ar EDSO, cita starpā piedaloties atbilstīgu EDSO struktūru rīkotās tematiskās apspriedēs par VIKI un parastiem ieročiem. Padomes Sekretariāts jau 2009. gada 22. septembrī piedalījās EDSO Drošības sadarbības foruma sanāksmē par VIKI, kurā EDSO dalībvalstis tika iepazīstinātas ar ES VIKI stratēģiju. Padomes Sekretariāts un Komisija ir arī izveidojuši kontaktus ar EDSO Konfliktu novēršanas centru, lai izpētītu iespējamas turpmākas ES un EDSO ierosmes VIKI jomā.

Turpmāk ir izklāstītas darbības, ko valsts mērogā veikušas ES dalībvalstis.

ČEHIJAS REPUBLIKA

Čehijas Republika regulāri piedalās darbībās un pasākumos VIKI un parasto ieroču jomā, ko veic starptautiskas organizācijas un struktūras, kuras inter alia nodarbojas ar kājnieku ieroču un vieglo ieroču, munīcijas un parasto ieroču problēmām, proti, ANO, EDSO, kā arī NATO darbības un shēmas.

IGAUNIJA

2009. gadā Igaunija turpināja uzlabot spēkā esošo kājnieku ieroču un vieglo ieroču jomas instrumentu īstenošanu.

Piedaloties miera uzturēšanas vai miera stiprināšanas operācijās, Igaunijas bruņotie spēki iznīcināja kājnieku ieročus un vieglos ieročus.

Igaunija ir pievienojusies galvenajām starptautiskajām organizācijām, kuras inter alia ir iesaistītas ar VIKI problēmas apkarošanu saistītās darbībās. Šajā sakarā Igaunija aktīvi piedalās tematiskās diskusijās. Igaunijas pārstāvji aktīvi piedalījās vairākās ANO, EDSO, ES un citu starptautisku organizāciju, kā arī NVO rīkotās starptautiskās konferencēs, kursos un semināros par VIKI problēmām. Igaunija atbalsta arī sarunas par starptautisku ieroču tirdzniecību līgumu.

SOMIJA

2009. gadā Somija turpināja aktīvi piedalīties starptautisku organizāciju un reģionālu veidojumu darbā saistībā ar VIKI jautājumiem (ES, ANO, EDSO, NATO/EAPC un Vasenāras mehānismā).

FRANCIJA

Norādot uz to, ka tādos Eiropas Savienības nolīgumos ar trešām valstīm, kuros ir KĀDP aspekts, gandrīz vispār nav iekļauti VIKI elementi, Francija ES Padomes prezidentūras laikā panāca to, ka viena no politiskajām klauzulām nolīgumos ir pants par VIKI. Tāpēc 2009. gadā Francija atbalstīja to, ka Eiropas Savienības sarunās ar trešām valstīm par nolīgumiem ir ņemti vērā VIKI jautājumi, lai labāk īstenotu ES 2005. gada stratēģiju cīņai pret VIKI un to munīcijas nelikumīgu uzkrāšanu un tirdzniecību.

Vispārējās atbruņošanās un ieroču kontroles jautājumu darba grupā (CODUN) Francija mudināja īstenot ierosmi cīnīties pret VIKI nelikumīgu tirdzniecību, izmantojot gaisa transportu. Tā palīdzēja SITCEN sagatavot to aviosabiedrību sarakstu, kuras varētu būt iesaistītas tādā nelikumīgā tirdzniecībā. Francija atbalstīja SIPRI projektu šajā jomā, ar ko tas nāca klajā pēc 2009. gada maija semināra “Ieroču nelikumīga tirdzniecība, nelikumīgas plūsmas un destabilizējoši tīkli” (“Arms trafficking, illicit flows and destabilising networks”), kuru organizēja Zviedrija sadarbībā ar Eiropas Savienības prezidentvalsti Čehijas Republiku.

VĀCIJA

Vācija aktīvi piedalās starptautisku un reģionālu organizāciju darbā, kā arī ar kājnieku ieročiem, vieglajiem ieročiem un to munīciju saistītos mehānismos. Tādi daudzpusēji mehānismi, konkrēti, ir ANO, EDSO, NATO un Vasenāras mehānisms. Vācija regulāri norīko ekspertus dalībai izvērtējuma vizītēs, kā arī minēto organizāciju rīkotās praktiskās nodarbībās un semināros. Vācija pastāvīgi atbalsta politiku VIKI un parastās munīcijas jomā, kā arī kursus NATO skolā.

UNGĀRIJA

Papildus intensīvai sadarbībai ES mērogā Ungārija aktīvi piedalījās starptautisko un reģionālo organizāciju darbā saistībā ar VIKI jautājumiem, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijā, EDSO, Eiroatlantiskās partnerības padomē un Vīnē izvietotajā eksporta kontroles režīmā – Vasenāras mehānismā.

LIETUVA

Lietuva ir iesniegusi šādus ar VIKI saistītus pārskata ziņojumus un atbildes uz aptaujām 2009. gada pārskata posmā:

| — | neobligātu pārskata ziņojumu saskaņā ar ANO VIKI rīcības programmu, |
| --- | --- |

—

neobligātu pārskata ziņojumu saskaņā ar ANO VIKI rīcības programmu,

| — | informāciju ANO Parasto ieroču reģistram, |
| --- | --- |

—

informāciju ANO Parasto ieroču reģistram,

| — | gada pārskata ziņojumu saskaņā ar ES Ieroču eksporta rīcības kodeksu, |
| --- | --- |

—

gada pārskata ziņojumu saskaņā ar ES Ieroču eksporta rīcības kodeksu,

| — | EDSO gadskārtēju informāciju par VIKI importu, eksportu un VIKI krājumiem, kas definēti kā lieki un/vai ir konfiscēti un iznīcināti – saskaņā ar EDSO dokumentu par VIKI, |
| --- | --- |

—

EDSO gadskārtēju informāciju par VIKI importu, eksportu un VIKI krājumiem, kas definēti kā lieki un/vai ir konfiscēti un iznīcināti – saskaņā ar EDSO dokumentu par VIKI,

| — | atbildes uz EDSO aptauju par politiku un/vai Lietuvas praksi un procedūrām parastu ieroču un ar tiem saistītu tehnoloģiju eksporta jomā, |
| --- | --- |

—

atbildes uz EDSO aptauju par politiku un/vai Lietuvas praksi un procedūrām parastu ieroču un ar tiem saistītu tehnoloģiju eksporta jomā,

| — | saskaņā ar Vasenāras mehānismu – regulārus pārskatus par ieroču un divējādi lietojamu preču eksportu. |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Vasenāras mehānismu – regulārus pārskatus par ieroču un divējādi lietojamu preču eksportu.

POLIJA

Polija aktīvi piedalījās ar VIKI saistītos procesos vairākās starptautiskās un reģionālās organizācijās, piemēram ANO, EDSO, ES un NATO.

SLOVĀKIJA

Slovākija īsteno visas starptautiskās saistības, ko ir noteikusi ANO un EDSO. Slovākija ir aktīvi piedalījusies minēto starptautisko un reģionālo organizāciju darbā, kā arī eksporta kontroles režīmos. Slovākija ir arī parasto ieroču un divējāda lietojuma preču eksporta kontroles Vasenāras mehānisma dalībvalsts.

III.1.   Apvienoto Nāciju Organizācija

AUSTRIJA

Austrija piedalījās trešajā divgadējā to valstu sanāksmē, kuras piedalās ANO Rīcības programmā cīņai pret VIKI nelikumīgu tirdzniecību, un līdzfinansēja Āfrikas jaunattīstības valstu piedalīšanos šajā sanāksmē.

Austrija konsekventi atbalsta VIKI jautājumos pieņemtās ANO Rīcības programmas īstenošanu un ANO Sekretariātam ir iesniegusi valsts pārskata ziņojumus par 2007. un 2008. gadu, tostarp informāciju par ieroču marķēšanu un izsekošanu.

BEĻĢIJA

Beļģija ar divu ekspertu starpniecību palīdz ANO atbalstītajai darba grupai ISACS (Starptautiski kājnieku ieroču kontroles standarti). Šajā projektā izstrādās starptautiski pieņemtu un apstiprinātu standartu kopumu, kas speciālistiem un politikas veidotājiem nodrošinās vispusīgas norādes kājnieku ieroču un vieglo ieroču kontroles jomā. Šie standarti ANO, tās dalībvalstīm, starptautiskām un reģionālām organizācijām un pilsoniskajai sabiedrībai dos iespēju veidot efektīvāku politiku un plānošanu VIKI jomā. Pamatojoties uz ANO pieredzi starptautisku standartu izstrādē mīnu apkarošanas un atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas jomā, CASA locekļi cieši sadarbosies ar politikas un tehniskiem ekspertiem no dažādām darbības jomām (ANO, starptautiskām, reģionālām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, valdības iestādēm, pētniecības institūtiem un ražotājiem), lai laikus līdz valstu 4. divgadējai sanāksmei, kura notiks 2010. gadā un kurā izskatīs ANO Rīcības programmas īstenošanu, nāktu klajā ar starptautisku kājnieku ieroču kontroles standartu kopumu.

KIPRA

Kipra iesniedz valsts īstenošanas ziņojumus par Apvienoto Nāciju Organizācijas Rīcības programmu kājnieku ieroču un vieglo ieroču jomā. Šajā sakarā pirms pievienojušos valstu 4. divgadējās konferences par kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības visiem aspektiem, kura notiks vēlāk šogad, tiks iesniegts valsts īstenošanas ziņojums par Apvienoto Nāciju Organizācijas Rīcības programmu.

Turklāt Kipra ir sniegusi informāciju UNHCHR (pamatojoties uz Lēmumu 124/2004) par “VIKI pieejamības un ļaunprātīgas izmantošanas izraisītu cilvēktiesību pārkāpumu novēršanu”.

ČEHIJAS REPUBLIKA

Čehijas Republika pievērš lielu uzmanību cīņai pret kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību. Konkrēti, Čehijas Republika sadarbojas ar ANO Atbruņošanās lietu biroju (ANO ODA) un ir stingri atbalstījusi pasākumus, ar ko mudina īstenot Starptautisko instrumentu, ar ko valstīm dod iespēju laikus un uzticami identificēt un izsekot nelikumīgus kājnieku ieročus un vieglos ieročus. Čehijas Republika palīdzēja finansēt divus reģionālus seminārus ar mērķi stiprināt minētā instrumenta īstenošanu, kuru ANO ODA organizēja 2007. gadā (Āfrikas valstīm) un 2008. gadā (Latīņamerikas valstīm).

IGAUNIJA

Igaunija ik gadu sniedz pārskatus ANO Parasto ieroču reģistram.

FRANCIJA

Francija turpināja aktīvi piedalīties ieroču tirdzniecības līguma izstrādes procesā. Sadarbojoties ar NVO, Francija nodrošināja finansējumu pasākumam, ko 2009. gada 13. jūlijā rīkoja Apvienoto Nāciju Organizācijas galvenajā mītnē Ņujorkā, lai informētu par rezultātiem, kas gūti Eiropas Savienības rīkotos informatīvos semināros par ieroču tirdzniecības līguma problēmām, kuri notika Dakarā un Mehiko; minētais pasākums notika Eiropas Savienības prezidentvalsts Francijas iniciatīvas rezultātā. Kotdivuāras un Meksikas ārlietu ministriju pārstāvji un vietējo NVO pārstāvji uzrunāja apmēram simt dalībnieku.

VĀCIJA

Vācija joprojām uzskata, ka ļoti svarīgs ir pašlaik notiekošais vispusīga un juridiski saistoša ieroču tirdzniecības līguma izstrādes process. Tāpēc Vācijas valdība aktīvi atbalsta pašreizējo ANO procesu ieroču tirdzniecības līguma izstrādē un turpinās mudināt importētājas un eksportētājas valstis atbalstīt stingru ieroču tirdzniecības līgumu. Vācija cer, ka līguma process veicinās arī centienus uzlabot VIKI un to munīcijas nodošanas kontroles. Jautājums par parastas munīcijas krājumu pārpalikumiem joprojām rada nopietnas bažas.

Pēdējo gadu laikā Vācija un Francija ir bijušas galvenie spēki jautājumos par munīcijas krājumu pārvaldību, ko risina ANO. 2008. gadā ziņojumā, ar ko nāca klajā Valdības ekspertu grupa, kuru izveidoja ar mērķi izskatīt turpmākus pasākumus, kā stiprināt sadarbību attiecībā uz parastās munīcijas krājumu pārpalikumu jautājumu, tika izteikts ierosinājums, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas struktūrā būtu jāizstrādā parastās munīcijas krājumu pārvaldības tehniskas pamatnostādnes, kuras valstīm būtu pieejamas brīvprātīgai izmantošanai (A/63/182, op.72); tās valstīm palīdzētu inter alia uzlabot valsts krājumu pārvaldības spējas. Ģenerālā asambleja atzinīgi novērtēja minēto Valdības ekspertu grupas ziņojumu (A/RES/63/61).

Kopš 2009. gada jūlija Apvienoto Nāciju Organizācijas Atbruņošanās lietu birojs ir apņēmies ar augsti kvalificēta eksperta/konsultanta palīdzību izstrādāt minētās pamatnostādnes. Projektus izskata un komentē tehniskās pārskatīšanas grupa, kurā piedalās eksperti no valstīm, kas izvēlētas atbilstīgi godīgas ģeogrāfiskās pārstāvniecības principam. 2009. gadā Vācijas valdība finansēja tehniskās pārskatīšanas grupas un konsultanta darbu. Vāciju šajā grupā pārstāv Federālā aizsardzības ministrija. Minēto tehnisko pamatnostādņu projektu pabeigs līdz 2010. gada beigām. Pēc praktiskiem izmēģinājumiem 2011. gada pirmajā pusē tehnisko pamatnostādņu galīgo redakciju ierosinās apstiprināšanai ANO Ģenerālajā asamblejā 2011. gadā.

ĪRIJA

Īrija sniedz gada pārskata ziņojumus ANO Parastu ieroču nodošanas reģistram. Īrija piedalās arī sarunās par Šaujamieroču, to detaļu, elementu un munīcijas nelikumīgas izgatavošanas un tirdzniecības apkarošanas protokolu, kas papildina ANO Starptautiskās organizētās noziedzības apkarošanas konvenciju (“Šaujamieroču protokols”).

Īrija atbalsta centienus panākt vienošanos par ieroču tirdzniecības līgumu.

ITĀLIJA

2009. gadā Itālija ANO struktūrās aktīvi piedalījās apspriedēs par iespējamo starptautisko ieroču tirdzniecības līgumu. Šajā sakarā Itālija atbalstīja beztermiņa darba grupas pārveidošanu par Sagatavošanas komiteju 2012. gada līguma sarunu konferencei.

LIETUVA

Lietuva ir nodrošinājusi USD 5 000UNMAS mīnu un nesprāgušas munīcijas (UXO) likvidēšanas projektam Afganistānā.

Lietuva piedalījās Kājnieku ieroču izplatības ierobežošanas Ženēvas procesā, kopīgā kvēkeru (Quaker) ANO biroja ierosmē, UNIDIR un Stratēģiskas un starptautiskas drošības pētniecības Ženēvas Starptautisku pētījumu maģistrantūras institūta programmā, kas paredz veicināt un pārraudzīt VIKI jomā pieņemtās ANO Rīcības programmas īstenošanu.

MALTA

Malta atbalsta sarunas par pamatīgu, juridiski saistošu Apvienoto Nāciju Organizācijas ieroču tirdzniecības līgumu.

Malta ANO Parasto ieroču reģistrā iesniedza 2009. gada pārskata ziņojumu par kājnieku ieroču un vieglo ieroču nodošanu.

NĪDERLANDE

Nīderlande atbalsta ANO Rīcības programmu un ANO ĢA Pirmās komitejas attiecīgās rezolūcijas. Turklāt Nīderlande veicina labāku izpratni par VIKI problēmu tās plašākajā nozīmē, atbalstot pētniecības institūtus, piemēram, Ženēvā izvietoto projektu “Kājnieku ieroču apskats”, Drošības pētniecības institūta (ISS) Ieroču pārvaldības programmu, kā arī ANO Atbruņošanās pētniecības institūta (UNIDIR) pētījumus.

POLIJA

Polija ik gadu sniedz pārskatus ANO Parasto ieroču reģistram.

PORTUGĀLE

Portugāle stingri atbalsta procesu, kurā izstrādā juridiski saistošu instrumentu par parastiem ieročiem (tostarp kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem), un dažādos forumos ir atkāroti apliecinājusi pilnīgu atbalstu vispusīgam, stingram un pamatīgam ieroču tirdzniecības līgumam.

Portugāle atbalsta starptautiskus centienus veicināt pārskatāmību ieroču eksporta jomā un tālab ik gadu iesniedz datus ANO Reģistrā attiecībā uz parastu ieroču, arī kājnieku ieroču un vieglo ieroču importu un eksportu.

SLOVĀKIJA

Eksporta kontroles jomā Slovākija ievēro starptautiskās saistības, ko uzliek attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas.

Slovākija ir parakstījusi ANO Šaujamieroču, to daļu, elementu un munīcijas nelikumīgas ražošanas un tirdzniecības novēršanas protokolu, kas papildina ANO Starptautiskās organizētās noziedzības apkarošanas konvenciju.

SPĀNIJA

Spānija ir finansiāli atbalstījusi dažādas darbības, ko veic Atbruņošanās lietu birojs (EUR 300 000), Apvienoto Nāciju Organizācijas Reģionālais centrs Dienvidamerikas un Karību jūras valstu mieram, atbruņošanai un attīstībai (UN-LiREC) (EUR 250 000) un ANO Attīstības programma (EUR 250 000). Spānijas Starptautiskās attīstības sadarbības aģentūra (AECID) ir sniegusi arī citus brīvprātīgus ieguldījumus, lai finansētu projektus, kas paredzēti šaujamieroču upuriem, viņu ģimenēm un viņu izcelsmes kopienām.

Piedaloties ANO Attīstības programmā un saistībā ar Centrālamerikas kājnieku un vieglo ieroču kontroles programmu (CASAC), Spānija organizēja Centrālamerikas valdības ekspertu vizīti Spānijā, lai in situ ar tiem padalītos ar Spānijas pieredzi saistībā ar starptautiskā VIKI marķēšanas un izsekošanas instrumenta īstenošanu. Vizīte notika 2009. gada 23.–27. martā Madridē un citās Spānijas pilsētās.

ZVIEDRIJA

Zviedrija katru gadu sniedz pārskatus brīvprātīgajam ANO Parasto ieroču reģistram, tostarp arī ziņas par kājnieku un vieglajiem ieročiem.

Zviedrija stingri atbalsta procesu, kurā izstrādā juridiski saistošu instrumentu par parasto ieroču (tostarp kājnieku ieroču un vieglo ieroču) starptautisku tirdzniecību, un dažādos forumos ir atkāroti apliecinājusi pilnīgu atbalstu vispusīgam, stingram un pamatīgam ieroču tirdzniecības līgumam.

APVIENOTĀ KARALISTE

Lai sekmētu pārskatāmību, Apvienotā Karaliste katru gadu sniedz ANO Parasto ieroču reģistram un EDSO datus par parasto ieroču, tostarp VIKI, importu un eksportu.

III.2.1.   ANO Ģenerālās asamblejas Pirmā komiteja

AUSTRIJA

Austrija joprojām uzskata, ka ļoti svarīgs ir pašlaik notiekošais vispusīga un juridiski saistoša ieroču tirdzniecības līguma izstrādes process. Austrija aktīvi atbalsta pašreizējo ANO procesu ieroču tirdzniecības līguma izstrādei.

Austrija ANO Ģenerālās asamblejas 64. sesijā bija viena no valstīm, kas ierosināja inter alia šādas rezolūcijas:

| — | Rezolūcija 64/30 – “Palīdzība valstīm, lai ierobežotu kājnieku un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību un tos savāktu”, |
| --- | --- |

—

Rezolūcija 64/30 – “Palīdzība valstīm, lai ierobežotu kājnieku un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību un tos savāktu”,

| — | Rezolūcija 64/50 – “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība visos tās aspektos”, |
| --- | --- |

—

Rezolūcija 64/50 – “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība visos tās aspektos”,

| — | Rezolūcija 64/48 – “Ieroču tirdzniecības līgums”. |
| --- | --- |

—

Rezolūcija 64/48 – “Ieroču tirdzniecības līgums”.

BULGĀRIJA

Bulgārija ANO Ģenerālās asamblejas 64. sesijā bija viena no valstīm, kas ierosināja ar VIKI jautājumiem saistītu ĢA rezolūciju un lēmumu pieņemšanu, tostarp – “Palīdzība valstīm, lai ierobežotu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību un tos savāktu”; “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība visos tās aspektos”; “Drošības un sadarbības stiprināšana Vidusjūras reģionā”; “Pārskatāmība bruņojuma jautājumos”; “Objektīva informācija par militāriem jautājumiem”; “Problēmas, ko rada liekas parastās munīcijas uzkrājumi”.

Tā arī atbalstīja ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju “Parastu ieroču izplatības kontrole reģionālā un apakšreģionālā līmenī” un rezolūciju “Virzība uz ieroču tirdzniecības līgumu – kā noteikt kopējus starptautiskus parasto ieroču importa, eksporta un nodošanas standartus”.

ČEHIJAS REPUBLIKA

Čehijas Republika Ģenerālās asamblejas 64. sesijā atbalstīja rezolūcijas par VIKI, munīciju, parastajiem ieročiem, nelikumīgu starpniecību un tirdzniecību, kā arī kontrabandu. Tāpat Čehijas Republika atbalstīja minētās rezolūcijas ilgtermiņā – iepriekšējās ANO Ģenerālās asamblejas sesijās.

Čehijas Republika atbalsta sarunas par ieroču tirdzniecības nolīgumu.

SOMIJA

Somija jau no paša ieceres sākuma ir bijusi viena no pirmajām valstīm, kas atbalstīja starptautiska ieroču tirdzniecības līguma noslēgšanu. 2009. gadā Somija bija viena no septiņām valstīm, kas ierosināja ANO rezolūciju ar mērķi sākt sarunas par ieroču tirdzniecības līgumu.

UNGĀRIJA

ANO Ģenerālās asamblejas 64. sesijā Ungārija atbalstīja visas ar VIKI saistītās rezolūcijas. Ungārija arī atbalsta procesu, ar ko iecerēts panākt vienošanos par juridiski saistošu instrumentu parasto ieroču (tostarp VIKI) jomā un par ieroču tirdzniecības līgumu.

LATVIJA

ANO Ģenerālās asamblejas 64. sesijā Latvija atbalstīja visas attiecīgās rezolūcijas par VIKI un munīciju, kā arī par parastajiem ieročiem.

Latvija atbalsta sarunas par vispusīgu, pasaules mēroga juridiski saistošu ieroču tirdzniecības līgumu, ar ko regulētu visu parasto ieroču tirdzniecību.

LIETUVA

Lietuva atbalsta ierosmi risināt sarunas par juridiski saistošu dokumentu, ar ko ierobežo nelikumīgu ieroču tirdzniecību (ieroču tirdzniecības līgums), un līdz ar citām valstīm ir rosinājusi pieņemt Ģenerālās asamblejas Rezolūciju 64/48 – “Ieroču tirdzniecības līgums” –, ar kuru tika nolemts 2012. gadā sasaukt Apvienoto Nāciju Organizācijas konferenci par ieroču tirdzniecības līgumu un Sagatavošanas komitejas sanāksmes pirms tam – 2010. un 2011. gadā.

Lietuva ANO Ģenerālās asamblejas Pirmās komitejas sesijā ir atbalstījusi un līdz ar citām valstīm ierosinājusi pieņemt šādas rezolūcijas:

| — | Rezolūcija 64/30 – “Palīdzība valstīm, lai ierobežotu kājnieku ieroču nelikumīgu tirdzniecību un tos savāktu”, |
| --- | --- |

—

Rezolūcija 64/30 – “Palīdzība valstīm, lai ierobežotu kājnieku ieroču nelikumīgu tirdzniecību un tos savāktu”,

| — | Rezolūcija 64/50 – “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība visos tās aspektos”, |
| --- | --- |

—

Rezolūcija 64/50 – “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība visos tās aspektos”,

| — | Rezolūcija 64/51 – “Problēmas, ko rada parastās munīcijas uzkrājumu pārpalikums”. |
| --- | --- |

—

Rezolūcija 64/51 – “Problēmas, ko rada parastās munīcijas uzkrājumu pārpalikums”.

LUKSEMBURGA

ANO Ģenerālās asamblejas 64. sesijas Pirmajā komisijā Luksemburga ir līdz ar citām valstīm ierosinājusi un balsojumā atbalstījusi dažādas rezolūcijas VIKI un munīcijas jautājumos.

MALTA

ANO Ģenerālās asamblejas 64. sesijā Malta atbalstīja visu ar kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem saistīto rezolūciju pieņemšanu.

Malta līdz ar citām valstīm ierosināja rezolūciju “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība visos tās aspektos” un rezolūciju “Palīdzība valstīm, lai ierobežotu kājnieku ieroču nelikumīgu tirdzniecību un tos savāktu”. Abas rezolūcijas Ģenerālā asambleja pieņēma 2009. gada 2. decembrī.

POLIJA

ANO Ģenerālās asamblejas 64. sesijā Polija līdz ar citām valstīm rosināja pieņemt ar VIKI jautājumiem saistītas ĢA rezolūcijas un lēmumus. Tā arī atbalsta sarunas par starptautisku ieroču tirdzniecības līgumu.

PORTUGĀLE

Portugāle atbalstīja visas Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajā asamblejā pieņemtās rezolūcijas par kājnieku ieročiem, vieglajiem ieročiem, munīciju un saistītiem jautājumiem.

SLOVĒNIJA

ANO Ģenerālās asamblejas 64. sesijā Slovēnija atbalstīja ar VIKI saistītās rezolūcijas un rezolūciju, ar ko noteica virzību uz juridiski saistošu instrumentu ieroču tirdzniecības jomā.

SPĀNIJA

ANO 63. Ģenerālās asamblejas Pirmajā komitejā Spānija ierosināja šādas rezolūcijas, kas tieši vai netieši ir saistītas ar VIKI un to munīciju: (A/RES/64/30) “Palīdzība valstīm, lai ierobežotu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību un tos savāktu”; (A/RES/64/42) “Parasto ieroču kontrole reģionālā un apakšreģionālā mērogā”; (A/RES/64/48) “Ieroču tirdzniecības līgums”; (A/RES/64/50) “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība visos tās aspektos” u. c.

APVIENOTĀ KARALISTE

Apvienotā Karaliste joprojām ir apņēmusies darboties, lai panāktu stingra ieroču tirdzniecības līguma noslēgšanu ar mērķi regulēt parasto ieroču starptautisku tirdzniecību. Apvienotā Karaliste kopā ar Argentīnu, Austrāliju, Japānu, Keniju, Kostariku un Somiju izstrādāja Pirmās komitejas 2009. gada oktobra rezolūciju, kurā pausts aicinājums noteikt precīzu grafiku sarunām par stingru ieroču tirdzniecības līgumu. 2009. gada 30. oktobrī 153 valstis balsojumā atbalstīja ANO darbu, izstrādājot ieroču tirdzniecības līgumu. Sagatavošanās komitejas sanāksmes ir plānotas 2010. un 2011. gadā, un 2012. gadā ir iecerēta diplomātiska konference, lai risinātu sarunas par ieroču tirdzniecības līgumu.

III.3.   EDSO

AUSTRIJA

Austrija ir atbalstījusi EDSO dokumentu turpmāku īstenošanu VIKI, kā arī parastas munīcijas uzkrājumu jomā. Reģiona sadarbības sakarā Austrija ir sniegusi EDSO un tās dalībvalstīm attiecīgu informāciju par VIKI un valsts marķēšanas sistēmu.

BEĻĢIJA

2009. gadā Beļģija piedalījās EDSO sanāksmē par kājnieku ieroču un vieglo ieroču kontroli. Attiecībā uz centieniem panākt vienošanos par ieroču tirdzniecības līgumu Beļģija aktīvi piedalījās beztermiņa darba grupas sanāksmē jūlijā un atbalstīja rezolūciju par līgumu ANO Ģenerālās asamblejas Pirmajā komitejā.

BULGĀRIJA

Bulgārija turpināja īstenot 2000. gada novembrī pieņemto EDSO dokumentu par VIKI. Bulgārija iesniedza atjauninātus valsts datus informācijas apmaiņā par VIKI, kā noteikts minētajā EDSO dokumentā.

KIPRA

Kipra regulāri EDSO sniedz informāciju par valsts praksi un procedūrām saistībā ar parasto ieroču un saistīto tehnoloģiju eksportu (FSC.EMI/192/09, 23.6.2009.), par parasto ieroču nodošanu (FSC.EMI/191/09, 23.6.2009.) un par VIKI (FSC.EMI/204/09, 23.6.2009.).

DĀNIJA

Dānija atbalstīja EDSO projektu ar mērķi iznīcināt 30 tonnu raķešu degvielas (maisījums) Albānijā, piešķirot EUR 15 000 (2008.–2009. gads).

Dānija pilnīgi finansēja EDSO projektu Albānijā ar mērķi veikt munīcijas demilitarizāciju, nodrošinot attiecīgas iekārtas (lentzāģus), – EUR 120 000 (2009. gads).

Dānija atbalstīja EDSO Vispārējo programmu VIKI un parasto ieroču jomā Tadžikistānā – EUR 7 000 (2005.–2009. gads).

Dānija atbalsta EDSO munīcijas demilitarizācijas projektu Melnkalnē, kuru īsteno ANO Attīstības programma, – EUR 250 000. Projektā paredzēts iznīcināt 9 900 tonnu VIKI parastās munīcijas (2007.–2010. gads).

Dānija atbalsta EDSO projektu ar mērķi Ukrainā iznīcināt raķešu degvielu (maisījums) – EUR 1 000 000. Projektā paredzēts iznīcināt 16 343 tonnas maisījuma (II uzdevums, sākums 2010. gadā).

Dānija atbalsta EDSO projektu, kurā paredzēts Ukrainā likvidēt nesprāgušo munīciju, – EUR 50 000 (2009.–2010. gads).

Dānija pilnīgi finansē EDSO projektu par munīcijas demilitarizāciju Gruzijā – EUR 89 308 (2010. gads).

IGAUNIJA

Igaunija EDSO iesniedz ikgadējos ziņojumus.

SOMIJA

Somija sniedza finansiālu atbalstu EDSO sanāksmei Vīnē 2009. gada 22. un 23. septembrī, kuras mērķis bija pārskatīt EDSO dokumentu par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem un tā papildu lēmumus.

FRANCIJA

Francija nodrošināja finansiālu atbalstu sanāksmei Vīnē 2009. gada 22. un 23. septembrī, kurā pārskatīja EDSO dokumentu par VIKI un tā papildu lēmumus. Francijas delegācija aktīvi piedalījās seminārā un iesniedza vairākus ierosinājumus, kā uzlabot spēkā esošos standartus.

2009. gada 5.–9. oktobrī Francija EDSO pilnvarotas grupas sastāvā palīdzēja rīkot semināru par ieroču un munīcijas krājumu drošības pasākumiem Tadžikistānā. Semināra mērķis bija nodrošināt apmācību par labāko starptautisko praksi drošības un krājumu pārvaldības paņēmienu jomā.

Francija sniedza finansiālu ieguldījumu projektā, ar ko paredzēts uzlabot VIKI krājumu pārvaldību un aizsardzību Baltkrievijā.

Francija piedalās Daudzvalstu kājnieku ieroču jautājumu grupas (MSAG) rīkotos semināros. Pirmais seminārs notika Brigē 2009. gada 27.–30. aprīlī, un to rīkoja Beļģija, savukārt otrais seminārs notika Otavā 2009. gada 1.–5. septembrī, un to rīkoja Kanāda. Katrā no šiem semināriem pulcējās delegācijas no EDSO valstu ieroču kontroles pārbaudes aģentūrām.

Apmācību jomā Francija atbalstīja semināru, ko no 2009. gada 20. janvāra līdz 10. februārim rīkoja MSAG komanda Apvienotās Karalistes vadībā un kas bija veltīts Etiopijas ieroču un munīcijas krājumu drošības pasākumiem. Etiopijas valdības lūgtā semināra mērķis bija nodrošināt apmācību par labāko starptautisko praksi drošības un krājumu pārvaldības paņēmienu jomā.

VĀCIJA

Eiropas Drošības un sadarbības organizācijā Vācija 2009. gadā turpināja dot ieguldījumu EDSO labākās prakses rokasgrāmatu izstrādē VIKI un parastās munīcijas jomā. Vācija konsekventi par ļoti nozīmīgu atzīst unikālo EDSO standartu noteikšanas darbību kopumu, apmaiņu labākās prakses jomā un ar VIKI un to munīciju saistītos projektos veikto darbu. Tāpēc Vācija, piemēram, atbalstīja reģionālu EDSO semināru par to, kā īstenot EDSO Parastās munīcijas krājumu pārvaldības labākās prakses rokasgrāmatu, Almati (Kazahstānā) 2009. gada 8. un 9. decembrī, nodrošinot divas lekcijas.

Vācija regulāri piedalās Daudzvalstu kājnieku ieroču un vieglo ieroču un munīcijas jautājumu grupas (MSAG) simpozijos. MSAG ir apolitiska, neoficiāla starptautiska sapulce, kurā iesaistītās valstis apmainās ar informāciju un dalās viedokļos par kājnieku ieroču un vieglo ieroču un parastās munīcijas jautājumiem. Grupa ir iesaistīto valstu tikšanās vieta, kurā apspriest visus jautājumus un pieredzi saistībā ar attiecīgo valstu turpmāku, pašreizēju vai iepriekšēju ierosmju praktisku īstenošanu, un tā ir platforma informācijas apmaiņai un koordinēšanai VIKI un parastās munīcijas jomā. Tādas sadarbības rezultātā EDSO ar septiņu MSAG valstu ekspertu palīdzību 2009. gada oktobrī Dušanbē (Tadžikistānā) organizēja četru dienu semināru par fizisko drošību un krājumu pārvaldību.

UNGĀRIJA

Ungārija arī atbalstīja EDSO dokumentu turpmāku īstenošanu VIKI, kā arī parastas munīcijas uzkrājumu jomā. Reģionālas sadarbības sakarā Ungārija ir sniegusi EDSO un tās dalībvalstīm attiecīgu informāciju par VIKI un valsts marķēšanas sistēmu. Ungārija 2010. gadā ir Drošības sadarbības foruma (FSC) priekšsēdētāja un atbalsta EDSO dokumenta par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem atjaunināšanu un turpmāku izstrādi, lai izskatītu turpmāku pasākumu iespējas.

ITĀLIJA

2009. gadā Itālija piedalījās EDSO sanāksmē par kājnieku ieroču un vieglo ieroču kontroli, kā arī ANO Ekspertu grupas darbā, lai izstrādātu “parauglikuma” projektu tām valstīm, kas vēl nav pieņēmušas protokolu cīņai pret nelikumīgu ieroču tirdzniecību.

Turklāt Itālija turpināja aktīvi īstenot EDSO 2000. gada novembrī pieņemto dokumentu par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem. Šajā sakarā Itālija sniedza atjauninātu informāciju par būtiskiem VIKI aspektiem (ražošanu, marķēšanu, eksporta kontroli, tirdzniecības starpniecību un iznīcināšanas metodēm), kas noteikti EDSO dokumentā.

ĪRIJA

Īrija tāpat kā citas EDSO dalībvalstis sniedz vairākus ikgadējus pārskatus par ieroču kontroli un VIKI, tostarp ikgadēju informāciju par VIKI, kas apzināti kā pārpalikums un/vai konfiscēti un iznīcināti, kā arī par VIKI eksportu un importu. Īrija piedalās arī EDSO gadskārtējā īstenošanas izvērtējuma sanāksmē (AIAM).

LUKSEMBURGA

Luksemburga atbalsta EDSO VIKI jautājumā, konkrēti, tā regulāri piedalās informācijas apmaiņā, sagatavojot valsts pārskata ziņojumus.

Luksemburga veica arī brīvprātīgu iemaksu EUR 14 000 apmērā EDSO VIKI projektam.

MALTA

Maltas iestādes turpināja īstenot normas un pasākumus, kas paredzēti EDSO dokumentā par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem.

NĪDERLANDE

Nīderlande ir dalībvalsts ESAO Attīstības palīdzības komitejā un INCAF tīkla bruņotas vardarbības un nabadzības mazināšanas īpašu uzdevumu grupā, un tā veicina VIKI/bruņotas vardarbības apkarošanas politikas un programmu ciešāku integrāciju attīstības sistēmās un drošības sektora reformu programmās.

POLIJA

Polija EDSO iesniedz ikgadējos ziņojumus.

PORTUGĀLE

Portugāle 2009. gadā turpināja aktīvi īstenot 2000. gada novembrī pieņemto EDSO dokumentu par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem.

SLOVĀKIJA

Slovākija izpilda ES Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP par ieroču eksportu un saskaņā ar EDSO dokumentu par VIKI, būdama EDSO locekle, ik gadu informē par VIKI eksportu, importu, kā arī par VIKI pārpalikumu un sniedz citu būtisku informāciju šajā jomā. Ieroču eksporta kontroles politikā Slovākija ievēro EDSO ieroču nodošanas principus.

SPĀNIJA

2009. gadā Spānija EDSO sniedza brīvprātīgu ieguldījumu EUR 150 000 apmērā, lai atbalstītu projektus VIKI, to munīcijas un sprāgstvielu iznīcināšanai.

ZVIEDRIJA

EDSO sistēmā Zviedrija 2010. gadā vada neoficiālu “draugu” grupu VIKI jautājumos un atbalsta Drošības sadarbības foruma (FSC) EDSO priekšsēdētāju normatīvos VIKI jautājumos, it īpaši 2010. gadā izstrādājot EDSO Rīcības plānu VIKI jomā, ar ko plānots nākt klajā ceturtajā valstu divgadējā sanāksmē.

Zviedrija aktīvi iesaistās EDSO FSC Lēmuma 11/2009 izstrādē, lai atjauninātu ekspertu ieteikumus par to, kā īstenot EDSO dokumenta par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem V iedaļu (palīdzības atvieglināšana). Kā ES prezidentvalsts Zviedrija 2009. gada otrajā pusē FSC Vīnē koordinēja ES nostāju VIKI jautājumos.

Zviedrija 2009. gadā ar EDSO apmainījās ar informāciju par tiešo lietotāju sertifikātiem, nodrošinot valsts tiešā lietotāja sertifikāta paraugu un valsts procedūru aprakstu. Zviedrija arī iesaistījās, no savas Neizplatīšanas un eksporta kontroles aģentūras (ISP) nodrošinot vienu no galvenajiem priekšlasījumiem (temats – tiešo lietotāju sertifikāti un tiešu lietotāju pārraudzība) EDSO sanāksmē, kuras mērķis bija pārskatīt EDSO dokumentu par VIKI un tā papildu lēmumus un kura notika 2009. gada 22. un 23. septembrī.

APVIENOTĀ KARALISTE

Apvienotā Karaliste 2009. gada 4. septembrī pārņēma Drošības sadarbības foruma vadību un 22. un 23. septembrī vadīja sanāksmes ar mērķi pārskatīt EDSO dokumentu par VIKI, lai līdz 2010. gada maijam izstrādātu VIKI Rīcības plānu. Tas būs pamatā turpmākajam EDSO darbam VIKI jomā.

III.4.   NATO

FRANCIJA

Francija nosūtīja uz NATO skolu Oberamergavā instruktoru apmācību kursam par VIKI jautājumu izpratnes palielināšanu politiskā līmenī (“politikas virzības kurss”), kas notika 2009. gada 26.–30. oktobrī.

UNGĀRIJA

Ungārija piedalās Daudzvalstu kājnieku ieroču un munīcijas jautājumu grupas (MSAG) darbā, kura ir izveidojusi un NATO skolā Oberamergavā rīko apmācību kursu par VIKI un parasto munīciju un izstrādā dokumentus, kuri palīdz sākt un īstenot ar VIKI saistītus projektus.

LIETUVA

Lietuva kopā ar Igauniju un Čehijas Republiku ir galvenās dalībnieces NATO “Partnerattiecības mieram” programmas parasto ieroču iznīcināšanas projektā Gruzijā.

III.5.   Rietumāfrikas valstu Ekonomikas kopiena (ECOWAS)

ČEHIJAS REPUBLIKA

2008. gadā Čehijas Republikas valdība apstiprināja lēmumu piešķirt 1 800 000 Čehijas kronu (apmēram USD 95 000) kā brīvprātīgu ieguldījumu, lai segtu izdevumus ECOWAS valstu pārstāvjiem rīkotam seminārā, kas notika Čehijas Republikā 2009. gada 14.–18. septembrī. Papildus finansiālam atbalstam Čehijas Republikas galvenais ieguldījums bija augstas pakāpes speciālās zināšanas, ko piedāvāja attiecīgi Čehijas speciālisti.

SOMIJA

No 2007. gada rudens Somija ir darbojusies kā uzaicināts dalībnieks ECOWAS Kājnieku ieroču kontroles programmas (ECOSAP) konsultatīvajā padomē.

VĀCIJA

Vācija papildināja Rietumāfrikas valstu Ekonomikas kopienai (ECOWAS) sniegto atbalstu, 2009. gadā finansējot divus fiziskās drošības un krājumu pārvaldības (PSSM) seminārus. Turklāt Vācija norīkoja tehnisku ekspertu kā lektoru PSSM seminārā Kadunā (Nigērija) 2009. gada 8.–12. jūnijā.

III.6.   Citi pasākumi

SOMIJA

Atzīstot bruņotas vardarbības ietekmi uz sociālu un ekonomisku attīstību, kā arī attīstības kavēšanos tādas vardarbības dēļ, Somija turpināja aktīvi darboties Ženēvas Deklarācijas par bruņotu vardarbību un attīstību pamatgrupā un apliecināja, ka ir ļoti svarīgi sasaistīt drošības un attīstības jautājumus.

FRANCIJA

Francija arī nodrošināja instruktoru tehniskam apmācību kursam par munīcijas iznīcināšanu, ko Šveice organizēja Tūnā 2009. gada 2.–6. novembrī.

Francija turpināja piedalīties EDSO diskusijās par konfliktiem un nestabilitāti (Starptautiskais konfliktu un nestabilitātes tīkls).

Seminārā “Ieroču nelikumīga tirdzniecība, nelikumīgas plūsmas un destabilizējoši tīkli”, ko Zviedrija ar SIPRI atbalstu un sadarbojoties ar Eiropas Savienības prezidentvalsti Čehiju organizēja 2009. gada maijā, Francija sniedza priekšlasījumu par tematu “Gūtā pieredze – informācijas apmaiņas mehānismu attīstība”.

2009. gada maijā tika pabeigts Aizsardzības ministrijas finansēts pētījums par valstu kontroles sistēmām VIKI un to munīcijas pārvadājumiem ar gaisa transportu Eiropā un par uzlabojumu iespējām, sadarbojoties Eiropas mērogā un starptautiski (ISIS Europe, SIPRI un CICS-Bredfordas Universitāte).

FRS un SIPRI 2010. martā tika lūgti veikt jaunu pētījumu par ieroču nelikumīgu tirdzniecību pa jūras ceļiem.

VĀCIJA

Vācija joprojām aktīvi piedalās ESAO Attīstības palīdzības komitejas (DAC) Starptautiskā konfliktu un nestabilitātes tīkla (INCAF) darbā (agrākais nosaukums ESAO Attīstības palīdzības komitejas Konfliktu, miera un attīstības sadarbība (OECD DAC CPDC)) un aktīvi atbalsta INCAF pieeju bruņotas vardarbības mazināšanā un novēršanā. Bruņotas vardarbības mazināšanas pieeja ir jauns prakses kopums, kura pamatā ir pastāvošas sistēmas, pieejas un gūtā pieredze tādās jomās kā konfliktu novēršana, miera veidošana, noziedzības novēršana un sabiedrības veselība (piemēram, VIKI kontrole, drošības sektora reforma, noziedzības/narkotiku izplatības novēršana u. tml.).

Vācija turpināja sadarbību ar Arābu valstu līgu, sniedzot atbalstu dažādos līmeņos veiktām ar VIKI saistītām darbībām. Vācija ir atbalstījusi arī līgas valstu VIKI kontaktpunktu sanāksmes. 2009. gada novembrī tika organizēta VIKI kontaktpunktu pārstāvju vizīte Berlīnē, kurā galveno uzmanību pievērsa ANO Rīcības programmas īstenošanai VIKI reģistrācijas, uzkrāšanas, marķēšanas un izsekošanas jomā.

GRIEĶIJA

Saistībā ar Grieķijas pārstāvniecību starptautiskās un reģionālās organizācijās un ierosmēs attiecīgās Grieķijas aģentūras ierēdņi 2009. gadā piedalījās un šogad piedalās sanāksmēs un semināros, kuros apsprieda vai apspriež ar kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem saistītus jautājumus.

Attiecībā uz marķēšanu Grieķija lūdz ņemt vērā šādu informāciju:

| 1) | Grieķijā nav uzņēmumu, kas ražo ieročus komerciālai lietošanai, ir tikai viens valsts uzņēmums, kurš ražo ieročus Aizsardzības ministrijas un Grieķijas bruņoto spēku vajadzībām; |
| --- | --- |

1)

Grieķijā nav uzņēmumu, kas ražo ieročus komerciālai lietošanai, ir tikai viens valsts uzņēmums, kurš ražo ieročus Aizsardzības ministrijas un Grieķijas bruņoto spēku vajadzībām;

| 2) | attiecībā uz ražotājas valsts noteikšanu un sadarbībā ar Grieķijas Ārlietu ministriju Grieķija atbalsta NATO STANAG 1059 marķēšanas sistēmu; |
| --- | --- |

2)

attiecībā uz ražotājas valsts noteikšanu un sadarbībā ar Grieķijas Ārlietu ministriju Grieķija atbalsta NATO STANAG 1059 marķēšanas sistēmu;

| 3) | pašlaik notiek procedūra, lai grozītu dažus noteikumus galvenajos valsts tiesību aktos, transponējot Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīvu 2008/51/EK. |
| --- | --- |

3)

pašlaik notiek procedūra, lai grozītu dažus noteikumus galvenajos valsts tiesību aktos, transponējot Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīvu 2008/51/EK.

Visbeidzot, Grieķija lūdz ņemt vērā tabulu ar datiem par to, kādus ieročus 2009. gadā ir konfiscējusi Grieķijas policija – kā aizliegtus priekšmetus vai noziegumu līdzekļus vai arī kā izsekotus priekšmetus. Tādi ieroči ir lietiski pierādījumi kriminālprocesos, un kompetentas tiesas pieņem nolēmumus par turpmāku rīcību ar tiem, izskatot katru atsevišķu lietu, saskaņā ar Likuma 2168/1993 16. pantu.

ITĀLIJA

2009. gada laikā Itālijas militārais kontingents Kosovā (darbojoties KFOR sastāvā) savāca un/vai konfiscēja un iznīcināja daudzus kājnieku ieročus un vieglos ieročus.

Itālijas bruņotie spēki sniedza tehnisku palīdzību Āfrikas Savienībai un Āfrikas Stratēģisko pētījumu centram Vindhukā (Windhoek) (Namībija), nosūtot kvalificētu pasniedzēju uz starptautisku apmācību semināru, kas notika no 2009. gada 28. septembra līdz 3. oktobrim. Semināru rīkoja nolūkā apmācīt reģiona valstu aizsardzības, tieslietu un ārlietu ministriju darbiniekus, lai veidotu spējas efektīvāk risināt VIKI izplatīšanas problēmas.

LATVIJA

2009. gada decembrī Ārlietu ministrija sadarbībā ar ASV Enerģētikas departamentu un Latvijas Loģistikas asociāciju organizēja semināru uzņēmējiem un muitas darbiniekiem par stratēģiskas nozīmes preču apriti. Semināra mērķis bija vietējo iesaistīto struktūru vidū palielināt informētību par stratēģiskas nozīmes preču aprites praktiskiem un juridiskiem aspektiem. Dalībnieki saņēma jaunāko informāciju par Latvijas Republikā spēkā esošiem tiesību aktiem un procedūrām bruņojuma kontroles jomā.

NĪDERLANDE

Nīderlande ir Ženēvas Deklarācijas par bruņotu vardarbību un attīstību pamatgrupas locekle, un tā aktīvi piedalās deklarācijas īstenošanā. Turklāt šajā sakarā tika sniegts finansējums QUNO, lai tā veiktu spēju veidošanas un informēšanas centienus.

PORTUGĀLE

Eksporta kontroles jomā Portugāle kā Vasenāras mehānisma locekle ar Ārlietu ministrijas un Aizsardzības ministrijas starpniecību aktīvi piedalījās visās mehānisma sistēmā 2009. gadā rīkotajās sanāksmēs.

SLOVĒNIJA

Slovēnijas valdība 1998. gadā izveidoja humānās palīdzības bezpeļņas organizāciju “Starptautiskais Finansējuma fonds atmīnēšanai un palīdzības sniegšanai mīnu upuriem” (International Trust Fund for Demining and Mine Victims Assistance – ITF). Fonds palīdz Dienvidaustrumeiropas, Kaukāza un Vidusāzijas valstīm risināt ar kājnieku mīnām saistītas problēmas un nodrošina izdzīvojušo kājnieku mīnu upuru fizisku un sociāli ekonomisku rehabilitāciju. Pēc desmit gadus ilgas darbības pieredzes fonds plānot paplašināt palīdzības programmu, sākot darbību arī VIKI jomā. Pašlaik Albānijā ITF īsteno vairāk nekā EUR 200 000 vērtu vienu gadu ilgu informācijas projektu par VIKI apdraudējumiem un sagaida, ka projekta rezultāti kļūs redzami pēc dažiem gadiem.

Pamatojoties uz vairāk nekā desmit gadus ilgu pieredzi mīnu jautājumos ITF pieņēma jaunu stratēģiju pieciem gadiem (2009.–2013. gads), kas fondam dod iespēju paplašināt savas rīcības jomu, iekļaujot tajā citus darbības aspektus. Tāpēc ITF sadarbosies ar valsts iestādēm un veidos partnerattiecības ar līdzekļu devējiem, NVO, privāto sektoru, starptautiskām un reģionālām organizācijām un citiem, lai samazinātu apdraudējumus, ko cilvēku drošībai rada citas pēckonfliktu problēmas, ne tikai kājnieku mīnas un sprādzienbīstamās kara paliekas (ERW), un lai atbalstītu drošības sektora reformas un atbruņošanos, demobilizāciju un reintegrāciju.

Vienu gadu kopš jaunās stratēģijas pieņemšanas ITF jau īsteno četrus ar VIKI/parasto ieroču iznīcināšanu (CWD) saistītus projektus Albānijā un Serbijā, kuru kopējā summa pārsniedz USD 2,5 miljonus.

Konkrētāk, Albānijā ITF īsteno šādus trīs projektus:

| — | “Drošākai Albānijai – kājnieku ieroču un vieglo ieroču jomas izglītības izmēģinājuma projekts”, kura mērķi ir: a) palielināt divu Albānijas administratīvo reģionu kopienu izpratni par VIKI turēšanas briesmām un apdraudējumiem, veicot izglītošanas pasākumus par risku un izplatot plašsaziņas materiālus, ar ko mudina uz drošāku rīcību; un b) uzlabot vietēju reakciju VIKI jautājumos, stiprinot visu attiecīgo ieinteresēto pušu (policijas, skolu, NVO) sadarbību un koordināciju, |
| --- | --- |

—

“Drošākai Albānijai – kājnieku ieroču un vieglo ieroču jomas izglītības izmēģinājuma projekts”, kura mērķi ir: a) palielināt divu Albānijas administratīvo reģionu kopienu izpratni par VIKI turēšanas briesmām un apdraudējumiem, veicot izglītošanas pasākumus par risku un izplatot plašsaziņas materiālus, ar ko mudina uz drošāku rīcību; un b) uzlabot vietēju reakciju VIKI jautājumos, stiprinot visu attiecīgo ieinteresēto pušu (policijas, skolu, NVO) sadarbību un koordināciju,

| — | “Drošākai Albānijai – kājnieku ieroču un vieglo ieroču jomas izglītības izmēģinājuma projekts Shodra reģionā”. Šis projekts ir tieši tāds pats kā iepriekš aprakstītais. Tajā izmanto tādas pašas metodes, bet to īsteno citā Albānijas administratīvajā reģionā, |
| --- | --- |

—

“Drošākai Albānijai – kājnieku ieroču un vieglo ieroču jomas izglītības izmēģinājuma projekts Shodra reģionā”. Šis projekts ir tieši tāds pats kā iepriekš aprakstītais. Tajā izmanto tādas pašas metodes, bet to īsteno citā Albānijas administratīvajā reģionā,

| — | Gerdec nesprāgušas munīcijas (UXO) aizvākšana un teritorijas atjaunošana. 2008. gada 15. martā notika sprādziens munīcijas apstrādes struktūrā apdzīvotā vietā Gerdec, pie Tirānas Albānijā. Lai sekmīgi novērstu postošā sprādziena sekas, projekta mērķis ir savākt visu pieejamo munīciju no krātuvēm, lai to droši pārvestu citviet, un slēgt struktūru, kā arī samazināt munīcijas krājumu pārpalikumus, ko Albānija ir iezīmējusi iznīcināšanai. |
| --- | --- |

—

Gerdec nesprāgušas munīcijas (UXO) aizvākšana un teritorijas atjaunošana. 2008. gada 15. martā notika sprādziens munīcijas apstrādes struktūrā apdzīvotā vietā Gerdec, pie Tirānas Albānijā. Lai sekmīgi novērstu postošā sprādziena sekas, projekta mērķis ir savākt visu pieejamo munīciju no krātuvēm, lai to droši pārvestu citviet, un slēgt struktūru, kā arī samazināt munīcijas krājumu pārpalikumus, ko Albānija ir iezīmējusi iznīcināšanai.

Serbijā ITF īsteno šādu projektu:

| — | “Kājnieku ieroču un vieglo ieroču ļaunprātīga lietojuma novēršana” – projekta galvenais mērķis ir novērst VIKI ļaunprātīgu lietošanu, veicot izglītošanas pasākumus par VIKI ļaunprātīgas lietošanas riskiem un briesmām, kā arī novēršot VIKI izraisītu negadījumu psiholoģiskās sekas. |
| --- | --- |

—

“Kājnieku ieroču un vieglo ieroču ļaunprātīga lietojuma novēršana” – projekta galvenais mērķis ir novērst VIKI ļaunprātīgu lietošanu, veicot izglītošanas pasākumus par VIKI ļaunprātīgas lietošanas riskiem un briesmām, kā arī novēršot VIKI izraisītu negadījumu psiholoģiskās sekas.

Slovēnijai arī ir būtiska nozīme vairākās VIKI un SCA darbībās Tadžikistānā, Ukrainā un Azerbaidžānā. Dažu pēdējo gadu laikā Slovēnija minētajās valstīs finansiāli atbalstīja projektus EUR 120 000 apmērā.

SPĀNIJA

Spānija ir ESAO (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija) Attīstības palīdzības komitejas Bruņotas vardarbības un nabadzības mazināšanas īpašu uzdevumu grupas locekle, un, darbojoties šajā grupā, tā attīstības palīdzības programmās palīdz vairāk koncentrēties uz VIKI saistību ar bruņotu vardarbību.

VIKI jomā Spānija ir piedalījusies visā ANO un EDSO darbā, Vasenāras mehānisma pasākumos un parlamentārajā forumā par VIKI.

Spānija, izmantojot kampaņu “Par ieroču kontroli”, ir atbalstījusi dažādu NVO veicināto ierosmi un piedalījusies ANO ģenerālsekretāra izveidotā valdību ekspertu darba grupā, kurai bija uzticēts izskatīt iecerētā starptautiskā ieroču tirdzniecības līguma iespējamību, darbības jomu un parametrus.

Spānijas eksperti ir piedalījušies arī dažādās diskusijās, semināros un sanāksmēs par dažādām kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgas tirdzniecības un izplatīšanas problēmām, cita starpā:

| — | seminārā par parastajiem ieročiem un reģionālo drošību, ko Rabatā 2009. gada 14. un 15. aprīlī organizēja Maroka un ASV, |
| --- | --- |

—

seminārā par parastajiem ieročiem un reģionālo drošību, ko Rabatā 2009. gada 14. un 15. aprīlī organizēja Maroka un ASV,

| — | EDSO VIKI dokumenta pārskatīšanas sanāksmē Vīnē 2009. gada 21.–24. septembrī, |
| --- | --- |

—

EDSO VIKI dokumenta pārskatīšanas sanāksmē Vīnē 2009. gada 21.–24. septembrī,

| — | pirmajā juridisko ekspertu sanāksmē Vīnē 2009. gada 3.–6. novembrī ar mērķi izstrādāt vispārēji piemērojamu parauglikumu saskaņā ar ANO Šaujamieroču protokolu, |
| --- | --- |

—

pirmajā juridisko ekspertu sanāksmē Vīnē 2009. gada 3.–6. novembrī ar mērķi izstrādāt vispārēji piemērojamu parauglikumu saskaņā ar ANO Šaujamieroču protokolu,

| — | trešajā Latīņamerikas kongresā par juridisko sadarbību un cilvēktiesībām, kurš notika Fortalezā (Brazīlija) 2009. gada 23.–26. novembrī. |
| --- | --- |

—

trešajā Latīņamerikas kongresā par juridisko sadarbību un cilvēktiesībām, kurš notika Fortalezā (Brazīlija) 2009. gada 23.–26. novembrī.

---

(1)  ANO Drošības padomes Rezolūcija 1244/1999.

---

PIELIKUMS

ES DALĪBVALSTU VIKI JOMAS KONTAKTPUNKTU SARAKSTS

AUSTRIJA

Departaments II.8 – Ieroču izplatības kontroles, atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas nodaļa (Department II.8 – Arms Control, Disarmament and Non-Proliferation)

Federālā Eiropas un starptautisko jautājumu ministrija (Federal Ministry for European and International Affairs)

Wolfgang Banyai

Minoritenplatz 8

1014 Vienna

AUSTRIA

Tālr.: +43 501150-3354

Fakss: +43 501159-3354

E-pasts: wolfgang.banyai@bmeia.gv.at

BEĻĢIJA

Werner Bauwens kungs

Īpašais sūtnis atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas jautājumos (Special Envoy for Disarmament and Non-proliferation)

Federālais Ārlietu dienests

Karmelietenstraat 15

1000 Brussels

BELGIUM

Tālr.: +32 25013710

Fakss: +32 250138 22

E-pasts: werner.bauwens@diplobel.fed.be

BULGĀRIJA

Drošības policijas direktorāts (Security Policy Directorate)

Bulgārijas Republikas Ārlietu ministrija

2, Alexander Zhendov Street

1040 Sofia

BULGARIA

Tālr.: +359 29482244, +359 29482480

Fakss: +359 29482037

E-pasts: int.security@mfa.government.bg

ČEHIJAS REPUBLIKA

Ārlietu ministrija

Apvienoto Nāciju Organizācijas departaments

Ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās nodaļa (Non-proliferation and Disarmament Unit)

Loretánské náměstí 5

Prague 1

118 00

CZECH REPUBLIC

Tālr.: +420 224182324 vai +420 224182136

Fakss: +420 224182026

E-pasts: osn_sekretariat@mzv.cz

KIPRA

Panayiotis Papadopoulos

Ārlietu ministrija

Politisku jautājumu nodaļa, Daudzpusēju lietu un starptautisku organizāciju departaments (Political Affairs Division-Department of Multilateral Affairs and International Organizations)

Tālr.: +357 22401152

Fakss: +357 22661881

E-pasts: ppapadopoulos@mfa.gov.cy

DĀNIJA

Dānijas kontaktpunkts ir:

Dānijas Ārlietu ministrija

2, Asiatisk Plads

1448 Copenhagen K

DENMARK

Tālr.: +45 33920000

Fakss: +45 32540533

E-pasts: sp@um.dk

IGAUNIJA

Ārlietu ministrija

Starptautisko organizāciju un drošības politikas departaments (Department of International Organisations and Security Policy)

Ieroču un stratēģiskas nozīmes preču kontroles nodaļa (Division of Arms and Strategic Goods Control)

Margot Endjärv

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

ESTONIA

Tālr.: +372 6377100

Fakss: +372 6377199

E-pasts: Margot.Endjarv@mfa.ee

SOMIJA

Ārlietu Ministrija

Politikas departaments

Ieroču izplatības kontroles, atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas nodaļa (Unit for Arms Control, Disarmament and Non-Proliferation)

P.O. Box 420

FI-00023 Government

FINLAND

Tālr.: +358 916005

Fakss: +358 916056066

E-pasts: pol-20@formin.fi

FRANCIJA

Ārlietu ministrija

Stratēģisku lietu, drošības un atbruņošanās direktorāts (Directorate of Strategic Affairs, Security and Disarmament)

Ķīmiskas un bioloģiskas atbruņošanās un parastu ieroču izplatības kontroles nodaļa (Division of Chemical and Biological Disarmament and Conventional Weapons Control)

Tālr.: +33 143174070

Fakss: +33 143174952

E-pasts: guillaume.habert@diplomatie.gouv.fr

VĀCIJA

Federālā ārlietu ministrija (Federal Foreign Office)

241. nodaļa

Parasto ieroču jautājumu nodaļa (Conventional Arms Division)

Werderscher Markt 1

10117 Berlin

GERMANY

Tālr.: +49 3018174272

Fakss: +49 30181754272

E-pasts: 241-0@diplo.de

GRIEĶIJA

Grieķijas Ārlietu ministrija, D1 ANO un starptautisku organizāciju un konferenču direktorāts (Hellenic Ministry for Foreign Affairs, D1 Directorate for UN and International Organizations and Conferences)

3, Acadimias Avenue

Athens 100 27

GREECE

Loukas Tsokos kungs (otrais padomnieks)

E-pasts: ltsokos@mfa.gr

un

Stylianos Zachariou kungs (zinātniskais konsultants)

Tālr.: +30 2103682540

Fakss: +30 2103682483

E-pasts: szachariou@mfa.gr

UNGĀRIJA

Ārlietu ministrija

Drošības politikas un ieroču neizplatīšanas departaments (Department for Security Policy and Non-proliferation)

(Szabolcs Nagy kungs)

Tālr.: +36 14581105, +36 14581135

Fakss: +36 14575039

E-pasts: bpnf@kum.hu

ĪRIJA

Atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas nodaļa (Disarmament and Non-proliferation Section) Ārlietu departaments (Department of Foreign Affairs)

St. Stephen’s Green

Dublin 2

IRELAND

Tālr.: +353 14082392

Fakss: +353 14082383

ITĀLIJA

Itālijas valsts kontaktpersona kājnieku ieroču un vieglo ieroču jomā ir:

padomnieks Giovanni Pugliese kungs

Ārlietu ministrija

Daudzpusējas politiskas sadarbības, atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas departaments (General Department for Multilateral Political Cooperation, Disarmament and Non Proliferation Desk)

Tālr.: +39 0636912287

Fakss: +39 063235927

E-pasts: giovanni.pugliese@esteri.it

Itālijas valsts kontaktpersona kājnieku ieroču un vieglo ieroču “izsekojamības” jomā ir:

Maria Paravati kundze, Iekšlietu ministrija

Sabiedriskās drošības departaments (Department of Public Security)

Vispārējās administrācijas birojs (General Administration Office)

Tālr.: +39 0646548234

E-pasts: maria.paravati@interno.it

LATVIJA

Ieroču kontroles un neizplatīšanas nodaļa

Drošības politikas departaments

Latvijas Republikas Ārlietu ministrija

K. Valdemāra iela 3

Rīga, LV-1395

LATVIJA

Tālr.: +371 67016456

Fakss: +371 67227226

LIETUVA

Ieroču izplatības kontroles un terorisma novēršanas nodaļa (Arms Control and Terrorism Prevention Division)

Transatlantiskās sadarbības un drošības politikas departaments (Transatlantic Cooperation and Security Policy Department)

Ārlietu ministrija

Tālr.: +370 52362682

Fakss: +370 52362519

E-pasts: dovydas.spokauskas@urm.lt

LUKSEMBURGA

Claude Faber kungs, sūtniecības sekretārs

Politikas jautājumu nodaļa (Direction des Affaires politiques)

Ārlietu ministrija (Ministère des Affaires étrangères)

5, rue Notre-Dame

2240 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālr.: +352 24782421

Fakss: +352 221989

E-pasts: claude.faber@mae.etat.lu

Daniel Gengler kungs, galvenais parlamentārais sekretārs

Politikas jautājumu nodaļa (Direction des Affaires politiques)

Ārlietu ministrija (Ministère des Affaires étrangères)

5, rue Notre-Dame

2240 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālr.: +352 24782469

Fakss: +352 221989

E-pasts: daniel.gengler@mae.etat.lu

MALTA

Andrew Seychell kungs

Policijas komisāra palīgs

Policijas spēku galvenā mītne (Police Force General Headquarters)

Floriana

MALTA

Tālr.: +356 21247800

Fakss: +356 21247922

E-pasts: andrew.seychell@gov.mt

NĪDERLANDE

Referents kājnieku ieroču un vieglo ieroču jautājumos (Desk Officer for Small Arms and Light Weapons)

Nīderlandes Ārlietu ministrija

Miera veidošanas un stabilizācijas nodaļa (Peace building and Stabilisation Unit)

Nīderlandes Ārlietu ministrija (Netherlands Ministry of Foreign Affairs)

P. O Box 20061

2500 EB The Hague

NETHERLANDS

Tālr.: +31 703484688

Fakss: +31 703484486

E-pasts: EFV@minbuza.nl

POLIJA

Ārlietu ministrija

Drošības politikas departaments (Department of Security Policy)

Tālr.: +48 225239704

Fakss: +48 226285841

E-pasts: dpb.sekretariat@msz.gov.pl

PORTUGĀLE

Ministério dos Negócios Estrangeiros

Direcção dos Assuntos de Segurança e Defesa

Largo do Rilvas

1388-030 Lisboa

PORTUGAL

Tālr.: +351 213946549

Fakss: + 351 213946037

E-pasts: dsd@mne.pt

RUMĀNIJA

Ārlietu ministrija

EDSO, Asimetrisku risku un ieroču neizplatīšanas departaments (OSCE, Asymmetrical Risks and Non-proliferation Department)

Nineta Bărbulescu,

direktore

Tālr.: +40 213196857

Fakss: +40 213192363

E-pasts: nineta.barbulescu@mae.ro

Aizstājējs:

Emilia Mazuru,

pirmā sekretāre

Tālr.: +40 213196857

Fakss: +40 213192363

E-pasts: emilia.mazuru@mae.ro

ANCEX vispārējā nodaļa (General Division ANCEX)

Paul Pasnicu kungs,

ģenerāldirektors

Tālr.: +40 213057202

Tālr.: +40 213111193

Fakss: +40 213111297

E-pasts: ppasnicu@ancex.ro

SLOVĀKIJA

Atbruņošanās, ieroču izplatības kontroles un pasaules mēroga pārbaudījumu departaments (OZOG – Disarmament, Arms Control and Global Challenges Department)

Slovākijas Republikas Ārlietu ministrija

Hlboká cesta 2

Bratislava

SLOVAK REPUBLIC

Tālr.: +421 259783621

Fakss: +421 259783629

E-pasts: ozog@mzv.sk

SLOVĒNIJA

Drošības politikas nodaļa (Security Policy Division)

Ārlietu ministrija

Prešernova ulica 25

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIA

Tālr.: +386 14782256

Fakss: +386 14782229

SPĀNIJA

Ārlietu un sadarbības lietu ministrija (Ministère des Affaires étrangères et de la Coopération)

Stratēģisku jautājumu un terorisma apkarošanas ģenerāldirekcija (Direction Générale des Affaires Stratégiques et du Terrorisme)

Ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās direkcija (Sous-direction pour la non prolifération et du désarmement)

Luis Gómez Nogueira kungs

Atbruņošanas nodaļas vadītājs (Jefe de Área de Desarme)

Calle Serrano Galvache, 26

28071 Madrid

ESPAÑA

Tālr.: +34 913791759

Fakss: +34 913948678

E-pasts: luis.gomez@maec.es

ZVIEDRIJA

Atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas departaments (Department for Disarmament and Non-proliferation)

Ārlietu ministrija

SE-103 39 Stockholm

SWEDEN

Tālr.: +46 84051000

Fakss: +46 87231176

E-pasts: ud-nis@foreign.ministry.se

APVIENOTĀ KARALISTE

Referents kājnieku ieroču un vieglo ieroču jautājumos (Small Arms and Light Weapons Desk Officer)

Ieroču izplatības apkarošanas departaments (Counter Proliferation Department)

Ārlietu un Britu nāciju sadraudzības lietu ministrija (Foreign and Commonwealth Office)

King Charles Street

London

SW1A 2AH

UNITED KINGDOM

Tālr.: +44 2070081793

Fakss: +44 20700827860

EIROPAS KOMISIJA

Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts

Quentin Weiler kungs

Tālr.: +32 22954548

Fakss: +32 22994820

E-pasts: quentin.weiler@ec.europa.eu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOMES SEKRETARIĀTS

IEROČU NEIZPLATĪŠANAS JAUTĀJUMU PERSONISKĀ PĀRSTĀVJA BIROJS

Fabio Della Piazza kungs

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Tālr.: +32 22818044

Fakss: +32 22818155

| E-pasts | : | fabio.della-piazza@consilium.europa.eu
  secretariat.wmd@consilium.europa.eu |
| --- | --- | --- |

E-pasts

:

fabio.della-piazza@consilium.europa.eu

secretariat.wmd@consilium.europa.eu

www.consilium.europa.eu/wmd

---