# Europeiska unionens C 202/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2010.202.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 202 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången24 juli 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2010.202.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 202

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången24 juli 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 202/01 | Eurons växelkurs | 1 |
| 2010/C 202/02 | Tillkännagivande om genomförande av garantiverksamheten inom ramen för det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter | 2 |
| 2010/C 202/03 | Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller för de 27 medlemsstaterna från och med den 1 augusti 2010(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1)) | 3 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2010/C 202/01

Eurons växelkurs

1

2010/C 202/02

Tillkännagivande om genomförande av garantiverksamheten inom ramen för det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter

2

2010/C 202/03

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller för de 27 medlemsstaterna från och med den 1 augusti 2010(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1))

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1))

3

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 202/04 | Offentliggörande av en sammanfattning av en produktspecifikation enligt artikel 18.2 i kommissionens förordning (EG) om fastställande av närmare tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 4 |
| 2010/C 202/05 | Offentliggörande av ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 8 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2010/C 202/04

Offentliggörande av en sammanfattning av en produktspecifikation enligt artikel 18.2 i kommissionens förordning (EG) om fastställande av närmare tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

4

2010/C 202/05

Offentliggörande av ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

8

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 24.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/1

---

Eurons växelkurs (1)

23 juli 2010

2010/C 202/01

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2897 |
| JPY | japansk yen | 112,48 |
| DKK | dansk krona | 7,4520 |
| GBP | pund sterling | 0,83720 |
| SEK | svensk krona | 9,4410 |
| CHF | schweizisk franc | 1,3488 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,9660 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,180 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 287,17 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7091 |
| PLN | polsk zloty | 4,0700 |
| RON | rumänsk leu | 4,2648 |
| TRY | turkisk lira | 1,9577 |
| AUD | australisk dollar | 1,4427 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3386 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,0200 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7741 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7682 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 546,15 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,5756 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,7446 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2450 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 668,20 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,1238 |
| PHP | filippinsk peso | 59,715 |
| RUB | rysk rubel | 39,1430 |
| THB | thailändsk baht | 41,577 |
| BRL | brasiliansk real | 2,2686 |
| MXN | mexikansk peso | 16,4346 |
| INR | indisk rupie | 60,5320 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2897

JPY

japansk yen

112,48

DKK

dansk krona

7,4520

GBP

pund sterling

0,83720

SEK

svensk krona

9,4410

CHF

schweizisk franc

1,3488

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,9660

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,180

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

287,17

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7091

PLN

polsk zloty

4,0700

RON

rumänsk leu

4,2648

TRY

turkisk lira

1,9577

AUD

australisk dollar

1,4427

CAD

kanadensisk dollar

1,3386

HKD

Hongkongdollar

10,0200

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7741

SGD

singaporiansk dollar

1,7682

KRW

sydkoreansk won

1 546,15

ZAR

sydafrikansk rand

9,5756

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,7446

HRK

kroatisk kuna

7,2450

IDR

indonesisk rupiah

11 668,20

MYR

malaysisk ringgit

4,1238

PHP

filippinsk peso

59,715

RUB

rysk rubel

39,1430

THB

thailändsk baht

41,577

BRL

brasiliansk real

2,2686

MXN

mexikansk peso

16,4346

INR

indisk rupie

60,5320

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 24.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/2

---

Tillkännagivande om genomförande av garantiverksamheten inom ramen för det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter

2010/C 202/02

Detta tillkännagivande riktar sig till intermediärer som finansinstitut, kreditinstitut för mikrofinansiering och garantiinstitutioner som tillhandahåller mikrokrediter eller garantier till stöd för mikrokrediter.

Europeiska unionen har givit Europeiska investeringsfonden (EIF) i uppdrag att genomföra en garantiåtgärd inom ramen för det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet (instrumentet) (1) genom att i sitt eget namn men på Europeiska unionens vägnar och ansvar utfärda garantier som täcker eller stöder mikrokrediter (garantiåtgärden).

Garantiåtgärden syftar till att tillhandahålla medel från Europeiska unionen för att öka tillgången och tillgängligheten till mikrofinansiering för slutgiltiga förmånstagare enligt definition i artikel 2 i beslutet om inrättandet av instrumentet.

Denna garantiåtgärd är öppen för offentliga och privata organ som etablerats på nationell, regional eller lokal nivå i medlemsstaterna och som tillhandahåller mikrokrediter, eller garantier som stöder mikrokrediter, till personer och mikroföretag i Europeiska unionens medlemsstater.

De preliminära sammanlagda anslagen från EU-budgeten för instrumentet under perioden mellan den 1 januari 2010 och den 31 december 2013 uppgår till 100 miljoner EUR, av vilka ett belopp på 25 miljoner EUR är avsatta för garantiåtgärden.

Intermediärer som är intresserade kan få detaljerad information om garantiåtgärden på följande adress:

| Europeiska investeringsfonden |
| --- |
| 96, boulevard Konrad Adenauer |
| 2968 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| E-post: info@eif.org |

Europeiska investeringsfonden

96, boulevard Konrad Adenauer

2968 Luxembourg

LUXEMBOURG

E-post: info@eif.org

Särskild e-brevlåda

eller på EIF:s webbplats: http://www.eif.org/what_we_do/microfinance/progress/Progress_Microcredit_Guarantees_1.htm

Särskild länk

Kontaktuppgifterna för de intermediärer som utnyttjar garantier från EIF inom ramen för garantiåtgärden kommer att offentliggöras på EIF:s webbplats så att de slutgiltiga förmånstagarna kan ta direkt kontakt med dessa intermediärer.

Ansökningar från intermediärer kommer att prövas kontinuerligt av EIF, inom ramen för de gränser som sätts av EU:s budgetanslag. EIF strävar efter att främja en välavvägd geografisk fördelning.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 283/2010/EU av den 25 mars 2010 om inrättande av ett europeiskt instrument Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet (EUT L 87, 7.4.2010, s. 1).

---

| 24.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/3

---

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller för de 27 medlemsstaterna från och med den 1 augusti 2010

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1))

2010/C 202/03

Basräntor beräknade i enlighet med meddelandet från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (EUT C 14, 19.1.2008, s. 6). Referensräntan ska, beroende på hur den används, beräknas genom att till basräntan addera de marginaler som fastställs i detta meddelande. Det innebär att diskonteringsräntan ska beräknas genom att en marginal på 100 räntepunkter adderas till basräntan. I kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 av den 30 januari 2008 om ändring av förordning (EG) nr 794/2004 föreskrivs att också återkravsräntan beräknas genom att 100 räntepunkter adderas till basräntan, om inte annat anges i ett särskilt beslut.

Ändrade räntor anges i fetstil.

Föregående tabell offentliggjordes i EUT C 166, 25.6.2010, s. 6.

| Från | Till | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.8.2010 | ... | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,18 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.7.2010 | 31.7.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.6.2010 | 30.6.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,77 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 3,45 | 1,24 | 4,72 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.5.2010 | 31.5.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,77 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 4,46 | 1,24 | 6,47 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.4.2010 | 30.4.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 3,47 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 5,90 | 1,24 | 8,97 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.3.2010 | 31.3.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 4,73 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 7,03 | 1,24 | 1,24 | 7,17 | 1,24 | 11,76 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.1.2010 | 28.2.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 6,94 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 7,03 | 1,24 | 1,24 | 8,70 | 1,24 | 15,11 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |

Från

Till

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.8.2010

...

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,18

1,24

1,24

1,35

1.7.2010

31.7.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,35

1.6.2010

30.6.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,77

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

3,45

1,24

4,72

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,16

1.5.2010

31.5.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,77

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

4,46

1,24

6,47

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,16

1.4.2010

30.4.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

3,47

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

5,90

1,24

8,97

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

1.3.2010

31.3.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

4,73

1,24

1,24

1,24

1,24

7,03

1,24

1,24

7,17

1,24

11,76

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

1.1.2010

28.2.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

6,94

1,24

1,24

1,24

1,24

7,03

1,24

1,24

8,70

1,24

15,11

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 24.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/4

---

Offentliggörande av en sammanfattning av en produktspecifikation enligt artikel 18.2 i kommissionens förordning (EG) om fastställande av närmare tillämpningsbestämmelser för rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2010/C 202/04

SAMMANFATTNING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006
   (1)

”ČESKOBUDĚJOVICKÉ PIVO”

EG-nr: CZ/PGI/0005/0446-29.04.2004

SUB ( ) SGB ( X )

I denna sammanfattning anges de viktigaste uppgifterna i produktspecifikationen i informationssyfte.

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten:

| Namn: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Adress: | Antonína Čermáka 2a |
| 168 00 Praha 6 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Namn:

Úřad průmyslového vlastnictví

Adress:

Antonína Čermáka 2a

168 00 Praha 6

ČESKÁ REPUBLIKA

Tfn

+420 220383111

Fax

+420 224324718

E-post:

posta@upv.cz

2.   Grupp:

| Namn: | Budějovický Budvar, národní podnik, Budweiser Budvar, National Corporation, Budweiser Budvar, Entreprise Nationale |
| --- | --- |
| Adress: | Karolíny Světlé 4 |
| 370 21 České Budějovice |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Namn:

Budějovický Budvar, národní podnik, Budweiser Budvar, National Corporation, Budweiser Budvar, Entreprise Nationale

Adress:

Karolíny Světlé 4

370 21 České Budějovice

ČESKÁ REPUBLIKA

Tfn

+420 387705111

Fax

—

E-post:

budvar@budvar.cz

Sammansättning:

Producenter/bearbetningsföretag ( X ) Annan ( )

3.   Produkttyp:

| Klass 2.1 – | Öl |
| --- | --- |

Klass 2.1 –

Öl

4.   Produktspecifikation:

(sammanfattning av kraven enligt artikel 4.2 i Förordning [EG] nr 510/2006)

4.1   Beteckning:

”Českobudějovické pivo”

4.2   Beskrivning:

Ljust öl med en karakteristisk arom som fås av ljus malt och aromatisk Žatec-humle och som har en lägre intensitet och en mild eller måttlig beska, en maltig smak som beror på skillnaden mellan den faktiska och den potentiella graden av förjäsning, samt en frisk smak som har sin grund i den kolsyra som uppkommer genom naturlig jäsning.

Efter upphällning i ett glas har ölet en ljust gyllengul färg och en krämig skumkrona. Den fint aromatiska Žatec-humlen ger en hög polyfenolhalt, vilket gör alla typer av ”Českobudějovické pivo” till behagliga och populära drycker.

Ölet kan delas in i fem olika typer, som har ett tydligt gemensamt ursprung.

Ljust starköl

Alkohol: 4,6–5,3 (volymprocent).

Ursprunglig stamvörtstyrka: 11,4–12,3 (viktprocent).

Beska: 20–24 (IBU).

Färg: 9–13 (EBC-enheter).

Arom: medelstark till stark intensitet, uttalad doft av fint aromatisk Žatec-humle.

Smak: beska av måttlig till medelstark intensitet, mild till aningen skarp karaktär, medelfyllig till fyllig smak med en sötaktig eftersmak och en utpräglad bitterhet.

Ljust starköl med efterjäsning på flaska (Kräusened lager)

Alkohol: 4,6–5,3 (volymprocent).

Ursprunglig stamvörtstyrka: 11,4–12,3 (viktprocent).

Beska: 20–24 (IBU).

Färg: 9–13 (EBC-enheter).

Arom: medelstark till stark intensitet, uttalad doft av fint aromatisk Žatec-humle.

Smak: beska av måttlig till medelstark intensitet, mild till aningen skarp karaktär, fyllig till mycket fyllig smak med en sötaktig eftersmak och en utpräglad bitterhet.

Ljust mellanöl

Alkohol: 3,5–4,5 (volymprocent).

Ursprunglig stamvörtstyrka: 9,5–10,1 (viktprocent).

Beska: 18–21 (IBU).

Färg: 8–12 (EBC-enheter).

Arom: medelstark till stark intensitet, uttalad doft av fint aromatisk Žatec-humle.

Smak: beska av måttlig till medelstark intensitet, aningen skarp karaktär, medelfyllig smak med en sötaktig eftersmak och en utpräglad bitterhet.

Specialöl

Alkohol: 7,4–8,2 (volymprocent).

Ursprunglig stamvörtstyrka: 16,0–17,0 (viktprocent).

Beska: 24–28 (IBU).

Färg: 11–17 (ECB-enheter).

Arom: medelstark till stark intensitet, uttalad doft av fint aromatisk Žatec-humle.

Smak: måttlig till medelstark intensitet, mild till måttligt skarp karaktär, fyllig till mycket fyllig smak med en sötaktig eftersmak och en utpräglad bitterhet.

Alkoholfritt öl

Alkohol: 0,2–0,5 (volymprocent).

Ursprunglig stamvörtstyrka:: 3–4 (viktprocent).

Beska: 22–26 (IBU).

Färg: 5–7 (EBC-enheter).

Arom: medelstark intensitet, uttalad doft av fint aromatisk Žatec-humle som påminner en aning om stamvört.

Smak: beska av medelstark intensitet, måttligt skarp karaktär, lätt fyllig smak, utpräglad bitterhet med en antydan av stamvört.

De viktigaste råvarorna som används för att framställa ”Českobudějovické pivo” är vatten, malt och humle, samt bryggerijäst för underjäsning. Alla dessa råvaror kommer från de angivna geografiska områdena och har de egenskaper som anges.

5.   Geografiskt område:

Platsen där produkten framställs, bearbetas och bereds avgränsas av det geografiska område där det är möjligt att tappa upp vatten från den underjordiska sjön i České Budějovice.

Žatec-humle odlas i området kring Žatec, som omfattar markegendomar belägna i kommunerna i distrikten Chomutov, Kladno, Louny, Plzeň-sever, Rakovník och Rokycany.

Det område där maltkornet odlas ligger i regionen Moravia.

5.1   Bevis på ursprung:

Ölet har bryggts i staden České Budějovice sedan den grundades 1265 och har alltid varit känt genom sin ursprungsort.

Namnet ”Českobudějovické pivo” hade 1967 vunnit en sådan ryktbarhet att det registrerades som ”Českobudějovické pivo/Budweiser Bier/Bière de Budweis/Budweis Beer” i WIPO:s register över ursprungsbeteckningar (nr 49) på grundval av en nationell registrering. Det fick samtidigt skydd genom ett bilateralt avtal med Portugal.

För att säkerställa produktens spårbarhet registrerar kontrollorganet producenter och den geografiska beteckningen i sitt register över kontrollerade företag. Registret innehåller information om producenterna, produktionens startdatum, kontrollresultat, eventuella åtgärder etc. Kontrollorganet genomför kontroller för att fastställa att de producenter som använder den geografiska beteckningen uppfyller de villkor som anges i produktspecifikationen.

5.2   Framställningsmetod:

Alla led i produktionen, från bearbetningen av råvaror till beredningen av ”Českobudějovické pivo” äger rum uteslutande inom det avgränsade geografiska området.

Den stamvört som används för ”Českobudějovické pivo” produceras enbart enligt mäskningsmetoden för dubbel avkokning, med öppen avsilning av vörten och kokning vid atmosfärstryck.

Den jäststam som används för underjäsning isolerades vid bryggeriet, där den nu framställs och förvaras. Jäsningen sker i vertikala cylindrokoniska tankar med en kontrollerad temperatur på 6–11 °C, medan lagringen sker skilt från jäsningen (tvåfasteknik) och uteslutande i horisontella tankar. Lagringstiden överensstämmer med principerna för förlängd, kall efterjäsning vid en temperatur på högst 3 °C. Efter efterjäsningen filtreras ölet och placeras i konsument- eller transportförpackningar.

De förfaranden och utrustningar som används för att framställa ölet är baserade på de yrkeserfarenheter och praktiska färdigheter som generationer av bryggare har förvärvat, vilka sedan har förädlats i enlighet med modern bryggerikunskap. Ölproduktion var till en början ett privilegium för enskilda individer, men med tiden etablerades de produktionsanläggningar som sedan ledde till en koncentration av ölproducenter i České Budějovice och skapandet av České Budějovices bryggerier. Detta är en tradition av ölproduktion som har levt kvar ända till våra dagar.

5.3   Samband:

Den popularitet som under många år har byggts upp kring ölet ”Českobudějovické pivo” och dess bestående kvalitet innebär att det nu har en garanterad plats på utländska marknader i över 50 länder. Dess ryktbarhet har gjort ölet till ett av världens ledande ölmärken.

De sensoriska egenskaperna hos ”Českobudějovické pivo” bestäms särskilt av mineralsammansättningen i vattnet från den lokala källan, som kompletteras av den kombinerade effekten av de viktigaste råvarorna, den egna stammen av bryggerijäst, produktionskärlens geometriska utformning och det tidsmässigt väl avvägda utförandet av de centrala produktionsåtgärderna.

Produktionen av ”Českobudějovické pivo” är oupplösligt knuten till staden České Budějovice. Faktum är att i de flesta tjeckiska och utländska uppslagsböcker förknippas staden České Budějovice med produktionen av ölet ”Českobudějovické pivo”.

För konsumenter är tradition en av de viktigaste måttstockarna för kvalitet. Tradition står för ett visst mervärde och utgör en kvalitetsgaranti. Att ölet kommer från Českě Budějovice betyder att det utan risk kan förväntas ha de specifika egenskaperna hos ett öl framställt i det här området.

Konsumenter har sedan urminnes tider associerat České Budějovice med bryggandet av öl med hög kvalitet vars sensoriska egenskaper skiljer sig från ölsorter som produceras i andra områden.

5.4   Kontrollorgan:

| Namn: | Státní zemědělská a potravinářská inspekce, inspektorát v Táboře |
| --- | --- |
| Adress: | Purkyňova 2533 |
| 390 02 Tábor |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Namn:

Státní zemědělská a potravinářská inspekce, inspektorát v Táboře

Adress:

Purkyňova 2533

390 02 Tábor

ČESKÁ REPUBLIKA

Tfn

+420 381257111

Fax

—

E-post:

—

5.5   Märkning:

”Českobudějovické pivo” ska märkas i enlighet med de allmänna bestämmelserna om användning av geografiska beteckningar och de särskilda bestämmelserna om användning av gemenskapssymbolen för skyddade geografiska beteckningar, samt i enlighet med EU:s övriga märkningskrav. Dessutom ska märkningen vara förenlig med bestämmelserna i anslutningsfördraget.

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 24.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 202/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 202/8

---

Offentliggörande av ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2010/C 202/05

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs genom artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”TEKOVSKÝ SALÁMOVÝ SYR”

EG-nr: SK-PGI-0005-0693-14.04.2008

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning:

”Tekovský salámový syr”

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Slovakien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1   Produkttyp (samma som i bilaga II):

| Klass 1.3. | Ost |
| --- | --- |

Klass 1.3.

Ost

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig:

”Tekovský salámový syr” är en naturlig halvhård, lagrad, helfet ost, rökt eller orökt, formad som en 30–32 cm lång cylinder med en diameter på 9–9,5 cm. Den framställs genom att värmebehandlad mjölk ystas varefter ostmassan formas till den traditionella cylinderformen. Efter pressning separeras, efterbehandlas och kontrolleras cylindrarna manuellt. Den rökta sorten röks efter saltning och torkning.

Osten får sina karakteristiska organoleptiska egenskaper från själva cylinderformen, som liknar den hos en salami och ligger bakom ostens gängse beteckning. Osten har mjuk, böjlig och elastisk struktur och saknar hål eller har mindre hål som syns när den skärs upp. Den relativt korta lagringstiden ger osten dess milda, syrliga, karakteristiskt mjölkaktiga smak.

”Tekovský salámový syr” säljs förpackad i folie, och de enskilda ostarnas förpackade vikt varierar något.

Egenskaper:

| Färg | : | Gräddvit till lätt gulaktig eller, för rökta sorter, guldgul |
| --- | --- | --- |
| Konsistens | : | Mjuk, böjlig och elastisk; snittytan har tät textur och saknar hål eller kan ha mindre hål |
| Lukt och smak | : | Syrlig, mjölkaktig, milt aromatisk, lätt salt och, för rökta sorter, tydligt rökig |
| Sammansättning | : | Torrsubstans | : | 53,5–58,5 viktprocent |
| Fetthalt i torrsubstansen | : | 43,0–47,5 viktprocent |
| Koksalt | : | högst 2,5 viktprocent |

Färg

:

Gräddvit till lätt gulaktig eller, för rökta sorter, guldgul

Konsistens

:

Mjuk, böjlig och elastisk; snittytan har tät textur och saknar hål eller kan ha mindre hål

Lukt och smak

:

Syrlig, mjölkaktig, milt aromatisk, lätt salt och, för rökta sorter, tydligt rökig

Sammansättning

:

Torrsubstans

:

53,5–58,5 viktprocent

Fetthalt i torrsubstansen

:

43,0–47,5 viktprocent

Koksalt

:

högst 2,5 viktprocent

Mikrobiologiska egenskaper

:

”Tekovský salámový syr” framställs av pastöriserad mjölk som tillsätts rena mjölksyrekulturer av släktet Lactococcus eller Streptococcus

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter):

”Tekovský salámový syr” framställs av pastöriserad komjölk som tillsätts en mjölksyrekultur. Mjölkens kvalitet kontrolleras regelbundet och registreras hos mjölkbearbetningsföretaget, varvid följande parametrar övervakas: hämmande ämnen, temperatur, surhetsgrad, fett, specifik vikt och torrsubstans.

Det totala antalet mikroorganismer och antalet somatiska celler fastställs av ackrediterade laboratorier.

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

Produktens kvalitet är inte avhängig av den obehandlade mjölkens ursprung.

Hela produktionsprocessen äger rum i det avgränsade geografiska området och det produktionssteg som är specifikt för produkten är steg 4.

Produktionsprocess:

| Steg 1 | : | Den obehandlade komjölken pastöriseras vid en temperatur på 73–79 °C. |
| --- | --- | --- |
| Steg 2 | : | Standardförfarandet för framställning av naturlig halvhård ost följs vid löpläggning, brytning och formning av ostmassan och bearbetning av ostkornen. |
| Steg 3 | : | Blandningen av vassle och ostkorn placeras i förberedda formar och pressas till dess att önskad fasthet nåtts – presstiden är omkring 80 minuter. |
| Steg 4 | : | Den vidare bearbetningen av de pressade ostarna görs fortfarande för hand för att säkra en bättre kontroll över ostens kvalitet och form. Den innefattar följande:






  a) | De salamiformade ostarna delas och separeras. |

Steg 1

:

Den obehandlade komjölken pastöriseras vid en temperatur på 73–79 °C.

Steg 2

:

Standardförfarandet för framställning av naturlig halvhård ost följs vid löpläggning, brytning och formning av ostmassan och bearbetning av ostkornen.

Steg 3

:

Blandningen av vassle och ostkorn placeras i förberedda formar och pressas till dess att önskad fasthet nåtts – presstiden är omkring 80 minuter.

Steg 4

:

Den vidare bearbetningen av de pressade ostarna görs fortfarande för hand för att säkra en bättre kontroll över ostens kvalitet och form. Den innefattar följande:

a)

De salamiformade ostarna delas och separeras.

| b) | Ostarna tas ut ur formarna och oregelbundenheter avlägsnas från ändarna. |
| --- | --- |

b)

Ostarna tas ut ur formarna och oregelbundenheter avlägsnas från ändarna.

| c) | De behandlade och kontrollerade ostarna placeras i saltningsställningarna. |
| --- | --- |

c)

De behandlade och kontrollerade ostarna placeras i saltningsställningarna.

Steg 5

:

Saltning: ostarna saltas genom att sänkas ned i saltlake under 24 timmar. Koncentration: 16–18 Be NaCl. Surhetsgrad: pH 4,6–5,3. Temperatur: 12–18 °C.

Steg 6

:

Torkning av osten vid en temperatur på ca 13 °C i omkring 24 timmar.

Steg 7

:

För produktion av den rökta sorten:

Rökning: osten röks med direkt kall sågspånsrök med en temperatur runt 30–35 °C i en rökkammare med fläktstyrd luftcirkulation tills den får guldgul färg.

Steg 8

:

Lagring: ostarna lagras på ställningar vid en temperatur på 8–12 °C och relativ luftfuktighet på högst 90 %, i minst två veckor.

Steg 9

:

Förpackning: ostarna förpackas i folie. Förpackningen märks med en etikett i färg med produktbeteckningen ”Tekovský salámový syr” eller, för den rökta sorten, ”Tekovský salámový syr údený”.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

—

3.7   Särskilda regler för märkning:

Varje producent som framställer ”Tekovský salámový syr” i enlighet med denna specifikation har rätt att använda beteckningen ”Tekovský salámový syr” vid märkning, marknadsföring eller saluföring av produkten.

Etiketter som fästs på produkten ska innehålla följande uppgifter:

| — | Beteckningen ”Tekovský salámový syr”, väl synlig. |
| --- | --- |

—

Beteckningen ”Tekovský salámový syr”, väl synlig.

| — | Angivelsen ”skyddad geografisk beteckning” eller förkortningen ”SGB” och EG-symbolen. |
| --- | --- |

—

Angivelsen ”skyddad geografisk beteckning” eller förkortningen ”SGB” och EG-symbolen.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området:

Tekov är det historiska namnet på det område som ligger på gränsen mellan dagens administrativa regioner Nitra och Banská Bystrica.

”Tekovský salámový syr” produceras i regionen Tekov, som omfattar de vidsträckta, bördiga lågländerna i sydvästra Slovakien, från kommunerna Jur nad Hronom, Dolná Seč och Žemliare upp till Štiavnicabergens utlöpare i norr. Den östra gränsen utgörs av en rad kommuner från Uhliská till Demandice och från Jabloňovce till Krškany.

Tekov är ett låglandsområde med få industrier med stor mjölkproduktion, och mjölken började bearbetas till salamiost. Regionens namn blev en del av namnet på osten: ”Tekovský salámový syr”. Produktionen av denna ost hade mycket stor betydelse efter andra världskriget, särskilt som den gav kvinnorna sysselsättning och blev grunden för försörjningen i regionen. Beteckningen på denna livsmedelsprodukt har behållits fram till i dag i kommersiella sammanhang och i vardagligt tal. I dag används namnet Tekov endast informellt för regionen, men det används fortfarande allmänt och är mycket väl känt.

5.   Samband med det geografiska området:

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området:

Tekov är huvudsakligen ett låglandsområde med en kuperad del i norr. Området är välkänt inte bara som vinodlingsområde men även som en region med omfattande boskapsuppfödning. Det är ett av Slovakiens viktigaste områden för produktion av mjölk för osttillverkning.

Bearbetningen av mjölk till ost i detta område daterar sig till 1905, när ett av de första mejerikooperativen i Slovakien bildades i staden Bátovce.

Produktionen av halvhård, salamiformad ost inleddes dock något senare, 1949, i mejeriet i Tekovské Lužany. När detta mejeri lades ned flyttades produktionen till ett mejeri i Šahy och därefter till ett mejeri i Levice, där tillverkningen har ägt rum sedan dess. Produktionen av ”Tekovský salámový syr” skedde och sker fortfarande i det avgränsade geografiska området och är avhängig av producenternas specifika och unika kompetens. Produktionsprocessen och produktens särskilda form och kvalitet har bibehållits tack vare den kompetens, den erfarenhet och det kunnande som tidigare generationer förmedlat.

5.2   Specifika uppgifter om produkten:

Det som ger ”Tekovský salámový syr” dess särskilda karaktär är formen, som är ovanlig för en ost. En del av produktionsprocessen följer standardförfarandet för halvhård ost (bearbetningen av ostkornen och pressningen), medan den övriga processen kräver producenternas särskilda kompetens. Efter pressningen, medan osten fortfarande är varm, tas den försiktigt ut ur formen för hand genom att den viks över armens insida så att ostens form inte skadas. Samtidigt kontrolleras formen visuellt och eventuella defekter från pressningen avlägsnas för hand så att den regelbundna, runda formen bibehålls. Därefter placeras den försiktigt, för hand, på saltningsställningar.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

Ansökan om skyddad geografisk beteckning baseras på den speciella formen hos ”Tekovský salámový syr”, dvs. den salamiform som gett osten dess namn och som är ovanlig för en ost, samt på dess anseende och kvalitet.

Tekov ligger i ett område i sydvästra Slovakien som huvudsakligen utgörs av lågland. Området är välkänt för sin stora produktion av komjölk, varav en stor del i dag bearbetas till den naturliga halvhårda osten ”Tekovský salámový syr”.

”Salamiosten som distinkt produkt utvecklades av Jozef Sotz, som ägde mejeriet och ostfabriken i Dobrá Niva, tillsammans med ostmakarna Rudo Pudelka och Štefan Slančík. Träformarna tillverkades i Štefan Ľuptáks hjulmakarverkstad. Där tillverkades även cylindrar i bokträ för lagring av salamiostarna. Pressar och metallverktyg tillverkades i låssmeden Karol Mozoľas verkstad, som låg intill Jozef Socs mejeri och ostfabrik. Produktionsprocessen för salamiost utarbetades 1921.” (Ján Keresteš, Ján Selecký m. fl. – Mliekarstvo a syrárstvo na strednom Slovensku [Mejeri- och ostindustrin i centrala Slovakien], 2003, s. 87.)

Under andra världskriget förstördes mejeriet och ostfabriken i Dobrá Niva helt och hållet, och produktionen återupptogs inte. Efter 1948, när privata och kooperativa företag förstatligades i Tjeckoslovakien, bildades nya statliga mejeriföretag som vart och ett specialiserade sig på ett visst sortiment. I detta sammanhang flyttades produktionen av salamiost till Tekovské Lužany.

”Produktionen av halvhård salamiost inleddes 1949, efter andra världskriget, i mejeriet i Tekovské Lužany”, rapporterade dagstidningen Hospodárske noviny den 23 juni 2008 i en serie om slovakiska ursprungliga produkter.

De historiska arkiven visar att salamiformad ost först tillverkades i detta område i mejeriet i Tekovské Lužany mellan 1949 och 1953, innan produktionen flyttades till ett närbeläget mejeri i Šahy, där den tillverkades fram till 1996. När anläggningen i Šahy lades ned flyttades produktionen av den salamiformade osten till mejeriet Levické mliekarne i Levice, där man började tillverka den i två sorter: rökt och orökt. Flyttningen av produktionen inverkade inte negativt på kvaliteten utan ostens utomordentliga kvalitet upprätthölls, vilket styrks av att den vann första pris som årets mejeriprodukt i en landsomfattande tävling 1996.

Produkten har hela tiden tillverkats endast i det avgränsade geografiska området. Samtliga tre mejerier – Tekovské Lužany, Šahy och Levické mliekarne – ligger i det avgränsade geografiska området Tekov. I dag sker osttillverkning endast i mejeriet Levické mliekarne i Levice.

Det är av stor betydelse att den traditionella produktionsprocessen fram till i dag har bibehållits med endast smärre ändringar, trots att man flera gånger bytt produktionsort och lokaler. ”Tekovský salámový syr” har också behållit sin kvalitet, vilket styrks av de priser den tilldelades i ostkategorin vid de landsomfattande tävlingarna om årets mejeriprodukt (Mliekarenský výrobok roka) 2003 och 2006.

Tekovregionen är fortfarande ledande i Slovakien när det gäller mjölkproduktion och mjölkkvalitet. Producenterna är noga med att upprätthålla produkternas höga kvalitet. Även artiklar i pressen vittnar om det anseende och den tradition som förknippas med ”Tekovský salámový syr”.

”Den uppskattas av konsumenter inte bara i Slovakien utan även i Tjeckien och till och med i Bryssel ... denna ostdelikatess har bidragit till att göra Slovakien och Tekovregionen välkända utomlands ...”, rapporterade dagstidningen Nitrianske noviny den 21 maj 2007.

”Tekovský salámový syr” har högt anseende både i Slovakien och utomlands, vilket visas av de prestigefyllda priser den har vunnit. Osten har funnits med vid stora regionala och nationella evenemang (t.ex. firandet av Mjölkens Dag och Pohronské dni), vid specialiserade internationella aktiviteter som en del av IMFM 2006 och vid olika mottagningar och utställningar i Slovakien och utomlands (i Poznań, Moskva och London).

”Det som gör denna ost unik är att den har tillverkats på samma sätt i åratal. Den bearbetas för hand enligt den produktionstradition som skapades vid mejeriet Levické mliekarne” (Nitrianske noviny, 21 maj 2007).

Det som gör ”Tekovský salámový syr” till en unik produkt är formen, som är ovanlig för en ost, och att den fortfarande tillverkas enligt en traditionell produktionsmetod som innefattar noggrann manuell bearbetning och kontroll vid formningen av osten.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

(artikel 5.7 i förordning [EG] nr 510/2006)

http://www.upv.sk/pdf/speciftekov_ek2.pdf

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---