# Eiropas Savienības C 200/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.200.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 200 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 22. jūlijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.200.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 200

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 22. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 200/01 | Komisijas Ieteikums (2010. gada 13. jūlijs) par pamatnostādnēm, kā izstrādāt valsts līdzāspastāvēšanas pasākumus, kas vajadzīgi, lai izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes parastajās un bioloģiskajās kultūrās | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Komisija

2010/C 200/01

Komisijas Ieteikums (2010. gada 13. jūlijs) par pamatnostādnēm, kā izstrādāt valsts līdzāspastāvēšanas pasākumus, kas vajadzīgi, lai izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes parastajās un bioloģiskajās kultūrās

1

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 200/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5840 – Otto/Quelle Schweiz Assets) (
  1
  ) | 6 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 200/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5840 – Otto/Quelle Schweiz Assets) (
  1
  )

Otto/Quelle Schweiz Assets

1

6

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 200/03 | Euro maiņas kurss | 7 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 200/03

Euro maiņas kurss

7

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 200/04 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – EACEA/22/10, lai īstenotu Erasmus Mundus 2009–2013 programmu – 2. pasākums – Partnerība | 8 |
| | Community Plant Variety Office |
| 2010/C 200/05 | Aicinājums pieteikties Kopienas Augu šķirņu biroja Apelācijas padomes locekļu amatiem | 11 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 200/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5935 – VION/Weyl) (
  1
  ) | 13 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2010/C 200/04

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – EACEA/22/10, lai īstenotu Erasmus Mundus 2009–2013 programmu – 2. pasākums – Partnerība

Erasmus Mundus 2009–2013

8

Community Plant Variety Office

2010/C 200/05

Aicinājums pieteikties Kopienas Augu šķirņu biroja Apelācijas padomes locekļu amatiem

11

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 200/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5935 – VION/Weyl) (
  1
  )

VION/Weyl

1

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Komisija

| 22.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 200/1

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2010. gada 13. jūlijs)

par pamatnostādnēm, kā izstrādāt valsts līdzāspastāvēšanas pasākumus, kas vajadzīgi, lai izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes parastajās un bioloģiskajās kultūrās

2010/C 200/01

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības (ES) darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

ņemot vērā 26.a panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (1),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 26.a pantu dalībvalstis var attiecīgi rīkoties, lai izvairītos ĢMO netīšas klātbūtnes citos produktos. Tas jo īpaši attiecas uz izvairīšanos no ĢMO klātbūtnes citās kultūrās, piemēram, parastajās vai bioloģiskajās. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 26.a pantu dalībvalstis var attiecīgi rīkoties, lai izvairītos ĢMO netīšas klātbūtnes citos produktos. Tas jo īpaši attiecas uz izvairīšanos no ĢMO klātbūtnes citās kultūrās, piemēram, parastajās vai bioloģiskajās.

| (2) | Lauksaimnieciskās struktūras un sistēmas, kā arī ekonomiskie un dabas apstākļi, kādos Eiropas Savienības lauksaimnieki darbojas, ir ārkārtīgi atšķirīgi. Izstrādājot pasākumus, kas vajadzīgi, lai izvairītos no netīšas ĢM kultūru klātbūtnes citās kultūrās, ir jāņem vērā lauksaimniecības sistēmu un dabas un ekonomisko apstākļu atšķirības ES. |
| --- | --- |

(2)

Lauksaimnieciskās struktūras un sistēmas, kā arī ekonomiskie un dabas apstākļi, kādos Eiropas Savienības lauksaimnieki darbojas, ir ārkārtīgi atšķirīgi. Izstrādājot pasākumus, kas vajadzīgi, lai izvairītos no netīšas ĢM kultūru klātbūtnes citās kultūrās, ir jāņem vērā lauksaimniecības sistēmu un dabas un ekonomisko apstākļu atšķirības ES.

| (3) | Dalībvalstu valsts iestādēm var būt nepieciešams noteikt attiecīgus pasākumus teritorijās, kur tiek audzēti ĢMO, lai ļautu patērētājiem un ražotājiem izvēlēties starp parasto, bioloģisko un ĢM produkciju (turpmāk tekstā – “līdzāspastāvēšanas pasākumi”). |
| --- | --- |

(3)

Dalībvalstu valsts iestādēm var būt nepieciešams noteikt attiecīgus pasākumus teritorijās, kur tiek audzēti ĢMO, lai ļautu patērētājiem un ražotājiem izvēlēties starp parasto, bioloģisko un ĢM produkciju (turpmāk tekstā – “līdzāspastāvēšanas pasākumi”).

| (4) | Līdzāspastāvēšanas pasākumu mērķis teritorijās, kur audzē ĢMO, ir novērst netīšu ĢMO klātbūtni citos produktos, nepieļaujot iespējamus ekonomiskus zaudējumus un ĢM kultūru un ģenētiski nemodificētu kultūru (ieskaitot bioloģiski audzētas kultūras) sajaukšanās ietekmi. |
| --- | --- |

(4)

Līdzāspastāvēšanas pasākumu mērķis teritorijās, kur audzē ĢMO, ir novērst netīšu ĢMO klātbūtni citos produktos, nepieļaujot iespējamus ekonomiskus zaudējumus un ĢM kultūru un ģenētiski nemodificētu kultūru (ieskaitot bioloģiski audzētas kultūras) sajaukšanās ietekmi.

| (5) | Dažos gadījumos atkarībā no ekonomiskajiem un dabas apstākļiem var rasties vajadzība nepieļaut ĢMO audzēšanu plašās teritorijās. Šai iespējai ir jābūt atkarīgai no tā, vai dalībvalstis spēj pierādīt, ka attiecīgajās teritorijās citi pasākumi nav pietiekami, lai nepieļautu ĢMO netīšu klātbūtni parastajās vai bioloģiskajās kultūrās. Tāpat ierobežojošajiem pasākumiem ir jābūt samērīgiem ar mērķi (t. i., aizsargāt konkrētas parasto un bioloģisko lauksaimnieku vajadzības). |
| --- | --- |

(5)

Dažos gadījumos atkarībā no ekonomiskajiem un dabas apstākļiem var rasties vajadzība nepieļaut ĢMO audzēšanu plašās teritorijās. Šai iespējai ir jābūt atkarīgai no tā, vai dalībvalstis spēj pierādīt, ka attiecīgajās teritorijās citi pasākumi nav pietiekami, lai nepieļautu ĢMO netīšu klātbūtni parastajās vai bioloģiskajās kultūrās. Tāpat ierobežojošajiem pasākumiem ir jābūt samērīgiem ar mērķi (t. i., aizsargāt konkrētas parasto un bioloģisko lauksaimnieku vajadzības).

| (6) | Kontekstā, kur uz zinātni balstīto Eiropas Savienības atļauju piešķiršanas sistēmu apvieno ar dalībvalstu tiesībām izlemt, vai tās vēlas savā teritorijā audzēt ĢM kultūras, Komisija uzskata, ka pasākumi, kas vajadzīgi, lai izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes parastajās un bioloģiskajās kultūrās, jānosaka dalībvalstu līmenī. |
| --- | --- |

(6)

Kontekstā, kur uz zinātni balstīto Eiropas Savienības atļauju piešķiršanas sistēmu apvieno ar dalībvalstu tiesībām izlemt, vai tās vēlas savā teritorijā audzēt ĢM kultūras, Komisija uzskata, ka pasākumi, kas vajadzīgi, lai izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes parastajās un bioloģiskajās kultūrās, jānosaka dalībvalstu līmenī.

| (7) | Ieteikums 2003/556/EK (2) jāaizstāj, lai labāk izmantotu 26.a pantā sniegto iespēju dalībvalstīm noteikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes parastajās un bioloģiskajās kultūrās. Tādējādi šajās pamatnostādnēs ietverti tikai galvenie vispārējie principi līdzāspastāvēšanas pasākumu izstrādei, atzīstot, ka dalībvalstīm ir vajadzīgs pietiekams elastīgums, lai ņemtu vērā to reģionālās un valsts mēroga īpatnības un parasto, bioloģisko un citu kultūru un produktu konkrētās vietējās vajadzības. |
| --- | --- |

(7)

Ieteikums 2003/556/EK (2) jāaizstāj, lai labāk izmantotu 26.a pantā sniegto iespēju dalībvalstīm noteikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes parastajās un bioloģiskajās kultūrās. Tādējādi šajās pamatnostādnēs ietverti tikai galvenie vispārējie principi līdzāspastāvēšanas pasākumu izstrādei, atzīstot, ka dalībvalstīm ir vajadzīgs pietiekams elastīgums, lai ņemtu vērā to reģionālās un valsts mēroga īpatnības un parasto, bioloģisko un citu kultūru un produktu konkrētās vietējās vajadzības.

| (8) | Eiropas Līdzāspastāvēšanas birojs (ELB) kopā ar dalībvalstīm turpinās izstrādāt labāko praksi līdzāspastāvēšanas nodrošināšanai, kā arī tehniskās pamatnostādnes par saistītajiem jautājumiem, |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Līdzāspastāvēšanas birojs (ELB) kopā ar dalībvalstīm turpinās izstrādāt labāko praksi līdzāspastāvēšanas nodrošināšanai, kā arī tehniskās pamatnostādnes par saistītajiem jautājumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

| 1. | Izstrādājot valsts pasākumus, kas vajadzīgi, lai izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes parastajās un bioloģiskajās kultūrās, dalībvalstīm ir jāievēro šī ieteikuma pielikumā sniegtās pamatnostādnes. |
| --- | --- |

1.

Izstrādājot valsts pasākumus, kas vajadzīgi, lai izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes parastajās un bioloģiskajās kultūrās, dalībvalstīm ir jāievēro šī ieteikuma pielikumā sniegtās pamatnostādnes.

| 2. | Ieteikumu 2003/556/EK atceļ. |
| --- | --- |

2.

Ieteikumu 2003/556/EK atceļ.

| 3. | Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.

Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 13. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Ieteikums par pamatnostādnēm, kā izstrādāt stratēģijas un labāko praksi, lai nodrošinātu ģenētiski modificētu kultūru līdzāspastāvēšanu ar parastās un bioloģiskās lauksaimniecības kultūrām (OV L 189, 29.7.2003., 36. lpp).

2

---

PIELIKUMS

1.   Ievads

1.1.   Valsts līdzāspastāvēšanas pasākumi, kas vajadzīgi, lai izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes parastajās un bioloģiskajās kultūrās

ĢMO audzēšana ES ietekmē lauksaimnieciskās ražošanas organizāciju. No vienas puses, iespējama netīša ģenētiski modificētu (ĢM) kultūru klātbūtne ģenētiski nemodificētās (parastajās un bioloģiskajās) kultūrās, rada jautājumu, kā nodrošināt ražotājiem iespēju izvēlēties starp dažādajiem ražošanas veidiem. Principā lauksaimniekiem ir vajadzīga iespēja izvēlēties, kādas lauksaimniecības kultūras audzēt – ĢM kultūras, parastajās vai bioloģiskajās kultūras. Šī iespēja ir jāsaskaņo ar dažu lauksaimnieku un tirgus dalībnieku vēlmi nodrošināt pēc iespējas mazāku ĢMO klātbūtni viņu kultūrās.

No otras puses, šī problēma ir saistīta arī ar patērētāju izvēli. Lai patērētājiem Eiropā nodrošinātu iespēju izvēlēties starp ĢM pārtiku un ģenētiski nemodificētu pārtiku, ir jābūt ne tikai sekmīgi funkcionējošai izsekojamības un marķēšanas sistēmai, bet arī lauksaimniecības nozarei, kas spēj nodrošināt dažādos produktu veidus. Pārtikas rūpniecības spēja nodrošināt patērētājiem plašas izvēlas iespējas ir cieši saistīta ar lauksaimniecības nozares spēju nodrošināt dažādu ražošanas sistēmu pastāvēšanu.

Nejauša ĢMO klātbūtne, kas pārsniedz ES tiesību aktos noteikto pieļaujamo robežvērtību, rada vajadzību kultūru, kam paredzēts būt ģenētiski nemodificētai kultūrai, marķēt kā kultūru, kas satur ĢMO (1). Tas var radīt ienākumu zudumus zemākas ĢM kultūras tirgus cenas dēļ vai saistībā ar grūtībām to pārdot. Turklāt lauksaimniekiem var rasties papildu izmaksas, ja viņiem ir jāievieš uzraudzības sistēmas un pasākumi, lai līdz minimumam samazinātu ĢM kultūru un ģenētiski nemodificētu kultūru sajaukšanos.

Tomēr iespējamais ienākumu zudums konkrētu lauksaimniecības produktu, piemēram, bioloģiski audzētu produktu ražotājiem neaprobežojas ar ES tiesību aktos noteiktās 0,9 % marķēšanas robežvērtības pārsniegšanu. Konkrētos gadījumos atkarībā no tirgus pieprasījuma un attiecīgajiem valsts tiesību aktu noteikumiem (piemēram, dažas dalībvalstis ir izstrādājušas valsts standartus dažādu veidu marķējumam “bez ĢM”), ĢMO pēdas konkrētās pārtikas kultūrās – pat ja tas ir mazākas par 0,9 % – var radīt ekonomiskus zaudējumus tirgus dalībniekiem, kas vēlētos tās laist tirgū kā kultūras, kas nesatur ĢMO.

Turklāt ĢMO piejaukums rada īpašas sekas konkrētu produktu ražotājiem, piemēram, bioloģiskajiem lauksaimniekiem (2), ietekmējot arī gala patērētāju (3). Šāda ražošana bieži prasa lielākas izmaksas, un var būt vajadzīgi stingrāki nošķiršanas pasākumi, lai izvairītos no ĢMO klātbūtnes, garantējot salīdzinoši augstākās cenas pamatotību. Turklāt vietējie ierobežojumi un īpatnības var padarīt šo nošķiršanas vajadzību īstenošanu sarežģītu un dārgu, lai to varētu efektīvi nodrošināt dažos ģeogrāfiskos rajonos.

Tāpēc ir jāatzīst, ka dalībvalstīm ir vajadzīgs pietiekams elastīgums, lai ņemtu vērā to konkrētās reģionālās un vietējās vajadzības saistībā ar ĢMO audzēšanu, lai nodrošinātu cik iespējams mazu ĢMO klātbūtni bioloģiskajās un citās kultūrās, kad pietiekamu tīrību nav iespējams nodrošināt ar citiem līdzekļiem.

1.2.   Nošķiršana starp ĢMO audzēšanas ekonomiskajiem aspektiem un zinātniskajiem aspektiem, kas aplūkoti vides risku novērtējumā

Svarīgi skaidri nošķirt ĢMO audzēšanas ekonomiskos aspektus un vides risku novērtēšanas aspektus, kas aplūkoti Direktīvas 2001/18/EK un Regulas (EK) Nr. 1829/2003 par ĢM pārtiku un barību noteiktajās atļauju piešķiršanas procedūrās.

Saskaņā ar Direktīvā 2001/18/EK un Regulā (EK) Nr. 1829/2003 noteikto procedūru atļauju ĢMO izplatīšanai vidē var dot pēc visaptverošas veselības un vides risku novērtēšanas. Risku novērtēšanas rezultāts var būt viens no šiem:

| — | tiek identificēts risks, ka iespējama negatīva ietekme uz vidi vai veselību, ko nav iespējams pārvaldīt; šajā gadījumā atļauju atteic, |
| --- | --- |

—

tiek identificēts risks, ka iespējama negatīva ietekme uz vidi vai veselību, ko nav iespējams pārvaldīt; šajā gadījumā atļauju atteic,

| — | netiek identificēts risks, ka iespējama negatīva ietekme uz vidi vai veselību; šajā gadījumā atļauju piešķir, neprasot īstenot citus papildu vadības pasākumus kā tikai tiesību aktos konkrēti noteiktos, |
| --- | --- |

—

netiek identificēts risks, ka iespējama negatīva ietekme uz vidi vai veselību; šajā gadījumā atļauju piešķir, neprasot īstenot citus papildu vadības pasākumus kā tikai tiesību aktos konkrēti noteiktos,

| — | tiek identificēti riski, bet tos ir iespējams pārvaldīt ar piemērotiem pasākumiem (piemēram, ar fizisku nošķiršanu un/vai uzraudzību); šajā gadījumā atļauju piešķir ar nosacījumu, ka ir jāveic vides risku pārvaldības pasākumi. |
| --- | --- |

—

tiek identificēti riski, bet tos ir iespējams pārvaldīt ar piemērotiem pasākumiem (piemēram, ar fizisku nošķiršanu un/vai uzraudzību); šajā gadījumā atļauju piešķir ar nosacījumu, ka ir jāveic vides risku pārvaldības pasākumi.

Ja risku videi vai veselībai identificē pēc atļaujas piešķiršanas, procedūra ES piekrišanas vai atļaujas anulēšanai vai grozīšanai ir paredzēta attiecīgi Direktīvā 2001/18/EK (20. panta 3. punkts) un Regulā (EK) Nr. 1829/2003 (10. un 22. pants). Turklāt dalībvalstis var izmantot Direktīvas 2001/18/EK īpašo drošības klauzulu (23. pants) vai Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzēto ārkārtas pasākumu (34. pants), lai uz laiku ierobežotu vai aizliegtu audzēt ĢMO, pamatojoties uz jaunu vai papildu informāciju par riskiem veselībai vai videi.

Eiropas Savienībā var audzēt tikai atļautus ĢMO (4), un vides un veselības aspekti jau ir ietverti ES atļaujas piešķiršanas procesa vides risku novērtēšanā, tāpēc līdzāspastāvēšanas kontekstā vēl neatrisinātie jautājumi attiecas uz ekonomiskajiem aspektiem, kas saistīti ar ĢM kultūru un ģenētiski nemodificētu kultūru sajaukšanos.

1.3.   Lauksaimniecības apstākļu dažādība Eiropas Savienībā

Eiropas lauksaimnieki strādā ārkārtīgi dažādos apstākļos. Saimniecību un lauku lielums, ražošanas sistēmas, augu seka un audzēšanas modeļi, kā arī dabas apstākļi Eiropā atšķiras. Šī dažādība ir jāņem vērā, izstrādājot, īstenojot un uzraugot valsts pasākumus, kas vajadzīgi, lai izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes parastajās un bioloģiskajās kultūrās. Izmantotajiem pasākumiem ir jāatbilst konkrētajam reģionam raksturīgajai saimniecību struktūrai, lauksaimniecības sistēmām, audzēšanas modeļiem un dabas apstākļiem.

Stratēģijas un labāko praksi ĢMO audzēšanai var būt nepieciešams izstrādāt un īstenot valsts vai reģiona līmenī ar lauksaimnieku un citu ieinteresēto personu līdzdalību, ņemot vērā valsts, reģiona un vietēja mēroga faktorus.

Tāpēc pasākumus, kas vajadzīgi, lai izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes parastajās un bioloģiskajās kultūrās, ir lietderīgi izstrādāt valsts līmenī un dažkārt – reģiona vai vietējā līmenī.

1.4.   Pamatnostādņu mērķis un darbības joma

Šīs pamatnostādnes ir izstrādātas kā dalībvalstīm adresēti nesaistoši ieteikumi. Tās ir paredzētas, lai sniegtu vispārējus principus, kā izstrādāt valsts pasākumus, kas vajadzīgi, lai izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes parastajās un bioloģiskajās kultūrās. Atzīts, ka daudzi šajā kontekstā svarīgi faktori ir specifiski konkrētiem valstu, reģionu un vietējiem apstākļiem.

2.   Vispārēji principi, kā izstrādat valsts līdzāspastāvēšanas pasākumus, kas vajadzīgi, lai izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes parastajās un bioloģiskajās kultūrās

2.1.   Pārredzamība, pārrobežu sadarbība un ieinteresēto personu iesaistīšana

Valsts pasākumi, kas vajadzīgi, lai izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes parastajās un bioloģiskajās kultūrās, ir jāizstrādā sadarbībā ar visām ieinteresētajām personām un pārredzamā veidā. Dalībvalstīm ir jānodrošina pārrobežu sadarbība ar kaimiņvalstīm, lai garantētu līdzāspastāvēšanas pasākumu efektīvu darbību pierobežas rajonos. Tāpēc tām jāsniedz un jānodrošina atbilstīga un laicīga informācija par pasākumiem, ko tās nolemj ieviest.

2.2.   Samērīgums

Pasākumiem, kas vajadzīgi, lai izvairītos no ĢMO netīšas klātbūtnes citās kultūrās, ir jābūt samērīgiem ar noteikto mērķi (parasto vai bioloģisko lauksaimnieku konkrētu vajadzību aizsardzība). Līdzāspastāvēšanas pasākumi nedrīkst radīt nevajadzīgu slogu lauksaimniekiem, sēklu ražotājiem, kooperatīviem un citiem tirgus dalībniekiem, kas saistīti ar jebkādu ražošanas veidu. Izvēloties pasākumus, ir jāņem vērā reģionālie un vietējie ierobežojumi un īpatnības, piemēram, lauku forma un lielums reģionā, vienai saimniecībai piederošo lauku sadrumstalotība un ģeogrāfiskā izkliede, kā arī reģionam raksturīgā saimniecību pārvaldības prakse.

2.3.   Piejaukumu līmenis, kas sasniedzams ar valsts līdzāspastāvēšanas pasākumiem, kas vajadzīgi, lai izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes parastajās un bioloģiskajās kultūrās

Valsts līdzāspastāvēšanas pasākumos, kas vajadzīgi, lai izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes parastajās un bioloģiskajās kultūrās, ir jāņem vērā pieejamās zināšanas par ĢM kultūru un ģenētiski nemodificētu kultūru sajaukšanās iespējamību un avotiem. Šiem pasākumiem ir jābūt samērīgiem ar piejaukumu līmeni, kas jānodrošina un kas ir atkarīgs no reģionu un valstu īpatnībām un parasto, bioloģisko un citu veidu kultūru un ražošanas metožu konkrētajām vietējām vajadzībām.

| 2.3.1. | Dažos gadījumos ĢMO pēdām pārtikā un barībā ir ekonomiskas sekas tikai tad, kad tās pārsniedz 0,9 % marķēšanas robežvērtību. Šajos gadījumos dalībvalstīm ir jāuzskata, ka pietiek ar pasākumiem, kas nodrošina atbilstību 0,9 % marķēšanas robežvērtībai. |
| --- | --- |

2.3.1.

Dažos gadījumos ĢMO pēdām pārtikā un barībā ir ekonomiskas sekas tikai tad, kad tās pārsniedz 0,9 % marķēšanas robežvērtību. Šajos gadījumos dalībvalstīm ir jāuzskata, ka pietiek ar pasākumiem, kas nodrošina atbilstību 0,9 % marķēšanas robežvērtībai.

| 2.3.2. | Gadījumos, kad, kultūru marķējot kā ĢM kultūru, nav ekonomisku seku, dalībvalstīm ir jāuzskata, ka nav jānodrošina konkrētie piejaukuma līmeņi. |
| --- | --- |

2.3.2.

Gadījumos, kad, kultūru marķējot kā ĢM kultūru, nav ekonomisku seku, dalībvalstīm ir jāuzskata, ka nav jānodrošina konkrētie piejaukuma līmeņi.

| 2.3.3. | Vairākos citos gadījumos iespējamo ienākumu zudumu bioloģiskajiem lauksaimniekiem un daļai parasto ražotāju (piemēram, konkrētiem pārtikas ražotājiem) var izraisīt ĢMO pēdas, kas ir mazākas nekā 0,9 %. Šajos gadījumos un lai aizsargātu konkrētus ražošanas veidus, attiecīgās dalībvalstis var noteikt pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt tādu ĢMO klātbūtnes līmeni citās kultūrās, kas ir zemāks par 0,9 %. |
| --- | --- |

2.3.3.

Vairākos citos gadījumos iespējamo ienākumu zudumu bioloģiskajiem lauksaimniekiem un daļai parasto ražotāju (piemēram, konkrētiem pārtikas ražotājiem) var izraisīt ĢMO pēdas, kas ir mazākas nekā 0,9 %. Šajos gadījumos un lai aizsargātu konkrētus ražošanas veidus, attiecīgās dalībvalstis var noteikt pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt tādu ĢMO klātbūtnes līmeni citās kultūrās, kas ir zemāks par 0,9 %.

Neatkarīgi no piejaukuma līmeņa, ko paredzēts sasniegt ar līdzāspastāvēšanas pasākumiem, ES tiesību aktos noteiktās robežvērtības (5) arī turpmāk attieksies uz ĢMO piejaukuma marķēšanu pārtikai, barībai un tiešai apstrādei paredzētiem produktiem.

2.4.   Pasākumi, lai nepieļautu ĢMO audzēšanu plašās teritorijās (“no ĢMO brīvas teritorijas”)

Atšķirības reģionālos aspektos, piemēram, klimatiskos apstākļos (kas ietekmē apputeksnētāju aktivitāti un pa gaisu izplatošos putekšņu izplatību), topogrāfija, audzēšanas modeļi un augu sekas sistēmas vai saimniecību struktūras (ieskaitot apkārtējās struktūras, piemēram, dzīvžogus, mežus, neapstrādātas teritorijas un lauku telpisko struktūru) var ietekmēt sajaukšanās pakāpi starp ĢM kultūrām un parastajām un bioloģiskajām kultūrām un pasākumus, kas vajadzīgi, lai izvairītos no ĢMO netīšas klātbūtnes citās kultūrās.

Noteiktos ekonomiskajos un dabas apstākļos dalībvalstīm ir jāizskata iespēja nepieļaut ĢMO audzēšanu plašās šo dalībvalstu teritorijās, lai izvairītos no ĢMO netīšas klātbūtnes parastajās un bioloģiskajās kultūrās. Šādam aizliegumam ir jābūt atkarīgam no tā, vai dalībvalstis spēj pierādīt, ka attiecīgajās teritorijās citi pasākumi nav pietiekami, lai nodrošinātu pietiekamu tīrības līmeni. Tāpat ierobežojošajiem pasākumiem ir jābūt samērīgiem ar noteikto mērķi (t. i., aizsargāt konkrētas parasto un bioloģisko lauksaimnieku vajadzības).

2.5.   Atbildības noteikumi

Jautājumi, kas saistīti ar finansiālu kompensāciju vai atbildību par ekonomiskiem zaudējumiem, paliek vienīgi dalībvalstu kompetencē.

3.   Apmaiņa ar informāciju ES līmenī

Komisija turpinās vākt un saskaņot attiecīgo informāciju, pamatojoties uz pašreizējiem pētījumiem ES un valstu līmenī, un piedāvās tehniskas konsultācijas, lai palīdzētu ieinteresētajām dalībvalstīm izstrādāt valsts pieejas līdzāspastāvēšanai.

Tiks turpināta pašlaik notiekošā koordinācija ar COEX-NET
   (6) starpniecību un tehniskās konsultācijas, ko sniedz Eiropas Līdzāspastāvēšanas birojs (ELB) (7). ELB turpinās uzturēt un atjaunināt indikatīvu pasākumu katalogu, kā arī agronomisku, dabas un konkrētām kultūrām raksturīgu faktoru sarakstu, kas jāņem vērā, izstrādājot valsts pasākumus, kas vajadzīgi, lai izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes parastajās un bioloģiskajās kultūrās. Dalībvalstīm ir jāturpina piedalīties ELB tehniskajā darbā.

---

(1)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 12. un 24. pantu marķēšanas prasība neattiecas uz pārtikas produktiem un barību, kas satur vielas, kuras sastāv no ĢMO, satur tos vai ražotas no tiem, ja to īpatsvars nepārsniedz 0,9 % no i) pārtikas sastāvdaļām, kuras ņem vērā atsevišķi, vai ii) pārtikas, kas sastāv no vienas sastāvdaļas vai iii) barības un no katras barības, no kuras tā sastāv, ar noteikumu, ka šī klātbūtne ir nejauša vai tehniski nenovēršama.

(2)  Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu ĢMO nelieto bioloģiskajā ražošanā, cita starpā ne kā sēklas, pārtiku vai barību (9. panta 1. punkts). Mērķis ir līdz minimumam samazināt ĢMO klātbūtni bioloģiskajos produktos (sk. 10. apsvērumu).

(3)  COM(2009) 153 Komisijas Ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par ģenētiski modificētu kultūru un tradicionālās un bioloģiskās lauksaimniecības līdzāspastāvēšanu.

(4)  Lai ĢMO varētu audzēt ES teritorijā, tā audzēšanai ir jāpiešķir atļauja saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003.

(5)  Regulas (EK) Nr. 1829/2003 12. un 24. pants un Direktīvas 2001/18/EK 21. panta 3. punkts.

(6)  Informācijas apmaiņas un koordinācijas grupa jautājumos par ģenētiski modificēto, parasto un bioloģiski audzēto kultūraugu līdzāspastāvēšanu (COEX-NET) darbojas ar mērķi atvieglot informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un Komisiju.

(7)  ELB izstrādā konkrētām kultūrām paredzētus labākās prakses dokumentus tehniskiem līdzāspastāvēšanas pasākumiem. ELB sastāv no sekretariāta un dalībvalstu tehnisko pārstāvju veidotām tehniskām darba grupām par konkrētām kultūrām.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 22.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 200/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 200/6

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5840 – Otto/Quelle Schweiz Assets)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 200/02

Komisija 2010. gada 10. maijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai vācu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32010M5840. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32010M5840. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 22.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 200/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 200/7

---

Euro maiņas kurss (1)

2010. gada 21. jūlijs

2010/C 200/03

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2817 |
| JPY | Japānas jena | 111,52 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4519 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83945 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,4595 |
| CHF | Šveices franks | 1,3440 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,0135 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,346 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 284,90 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7088 |
| PLN | Polijas zlots | 4,0986 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2610 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9586 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4487 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3284 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,9646 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7831 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7607 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 543,65 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,6572 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,6860 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2380 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 613,14 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,1225 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,557 |
| RUB | Krievijas rublis | 39,0437 |
| THB | Taizemes bāts | 41,387 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2691 |
| MXN | Meksikas peso | 16,3218 |
| INR | Indijas rūpija | 60,4510 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2817

JPY

Japānas jena

111,52

DKK

Dānijas krona

7,4519

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83945

SEK

Zviedrijas krona

9,4595

CHF

Šveices franks

1,3440

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,0135

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,346

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

284,90

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7088

PLN

Polijas zlots

4,0986

RON

Rumānijas leja

4,2610

TRY

Turcijas lira

1,9586

AUD

Austrālijas dolārs

1,4487

CAD

Kanādas dolārs

1,3284

HKD

Hongkongas dolārs

9,9646

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7831

SGD

Singapūras dolārs

1,7607

KRW

Dienvidkorejas vona

1 543,65

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,6572

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,6860

HRK

Horvātijas kuna

7,2380

IDR

Indonēzijas rūpija

11 613,14

MYR

Malaizijas ringits

4,1225

PHP

Filipīnu peso

59,557

RUB

Krievijas rublis

39,0437

THB

Taizemes bāts

41,387

BRL

Brazīlijas reāls

2,2691

MXN

Meksikas peso

16,3218

INR

Indijas rūpija

60,4510

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 22.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 200/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 200/8

---

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – EACEA/22/10, lai īstenotu Erasmus Mundus 2009–2013 programmu

2. pasākums – Partnerība

2010/C 200/04

Šis uzaicinājums iesniegt priekšlikumus attiecas uz sadarbību starp Eiropas un trešo valstu augstākās izglītības iestādēm no Vidusjūras reģiona dienvidu valstīm (Ēģiptes, Izraēlas un Okupētās Palestīnas teritorijas), Vidusāzijas republikām un Rietumbalkāniem (2. pasākuma 1. daļa).

PROGRAMMAS MĒRĶI

Erasmus Mundus programmas vispārējais mērķis ir atbilstīgi ES ārpolitikas mērķiem popularizēt Eiropas augstāko izglītību, uzlabot un veicināt studentu karjeras iespējas un sekmēt starpkultūru izpratnes veidošanos, sadarbojoties ar trešām valstīm, lai veicinātu trešo valstu ilgtspējīgu attīstību augstākās izglītības jomā.

Programmas īpašie mērķi ir šādi:

| — | nolūkā izveidot izcilības centrus veicināt augstākās izglītības iestāžu strukturētu sadarbību un kvalitatīvu augstākās izglītības piedāvājumu, ko raksturo noteikta Eiropas pievienotā vērtība un kas ir pievilcīgs gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās robežām, |
| --- | --- |

—

nolūkā izveidot izcilības centrus veicināt augstākās izglītības iestāžu strukturētu sadarbību un kvalitatīvu augstākās izglītības piedāvājumu, ko raksturo noteikta Eiropas pievienotā vērtība un kas ir pievilcīgs gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās robežām,

| — | veicinot trešo valstu talantīgāko studentu un augstskolu mācību spēku mobilitāti kvalifikācijas un/vai pieredzes gūšanai Eiropas Savienībā un Eiropas valstu talantīgāko studentu un augstskolu mācību spēku virzību uz trešām valstīm, sekmēt sabiedrību savstarpējo bagātināšanos un vīriešu un sieviešu kvalifikācijas paaugstināšanu tā, lai viņiem būtu piemērotas prasmes, jo īpaši attiecībā uz darba tirgu, un lai viņi būtu progresīvi domājoši cilvēki ar starptautisku pieredzi, |
| --- | --- |

—

veicinot trešo valstu talantīgāko studentu un augstskolu mācību spēku mobilitāti kvalifikācijas un/vai pieredzes gūšanai Eiropas Savienībā un Eiropas valstu talantīgāko studentu un augstskolu mācību spēku virzību uz trešām valstīm, sekmēt sabiedrību savstarpējo bagātināšanos un vīriešu un sieviešu kvalifikācijas paaugstināšanu tā, lai viņiem būtu piemērotas prasmes, jo īpaši attiecībā uz darba tirgu, un lai viņi būtu progresīvi domājoši cilvēki ar starptautisku pieredzi,

| — | sekmēt cilvēkresursu un augstākās izglītības iestāžu starptautiskās sadarbības spēju attīstību trešās valstīs, palielinot mobilitāti starp Eiropas Savienību un trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

sekmēt cilvēkresursu un augstākās izglītības iestāžu starptautiskās sadarbības spēju attīstību trešās valstīs, palielinot mobilitāti starp Eiropas Savienību un trešām valstīm,

| — | uzlabot Eiropas augstākās izglītības pieejamību, tās atpazīstamību un ietekmi pasaulē, kā arī tās pievilcību trešo valstu un Eiropas Savienības pilsoņiem. |
| --- | --- |

—

uzlabot Eiropas augstākās izglītības pieejamību, tās atpazīstamību un ietekmi pasaulē, kā arī tās pievilcību trešo valstu un Eiropas Savienības pilsoņiem.

Erasmus Mundus programmas rokasgrāmata attiecīgās pieteikuma veidlapas pieejamas šajā tīmekļa vietnē: http://eacea.ec.europa.eu/erasmus_mundus/funding/higher_education_institutions_en.php

2. PASĀKUMS – ERASMUS MUNDUS PARTNERĪBA

Šā pasākuma mērķis ir veicināt Eiropas un trešo valstu augstākās izglītības iestāžu strukturētu sadarbību, sekmējot mobilitāti visa līmeņa mācību programmās studentiem (bakalaura un maģistra), doktora grāda kandidātiem, zinātniekiem, akadēmiskajam un administratīvajam personālam (ne uz visiem reģioniem un teritorijām attiecas visas mobilitātes plūsmas).

2. pasākums – Erasmus Mundus partnerība (EMA2) – ir iedalīts divās daļās:

| — | Erasmus Mundus 2. pasākums – 1. DAĻA – Partnerība ar valstīm, uz kurām attiecas ENPI, DCI, EAF un IPA instrumenti (1) (bijušais ārējās sadarbības logs); |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus 2. pasākums – 1. DAĻA – Partnerība ar valstīm, uz kurām attiecas ENPI, DCI, EAF un IPA instrumenti (1) (bijušais ārējās sadarbības logs);

| — | Erasmus Mundus 2. pasākums – 2. DAĻA – Partnerība ar valstīm un teritorijām, uz kurām attiecas industrializēto valstu instruments (ICI). |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus 2. pasākums – 2. DAĻA – Partnerība ar valstīm un teritorijām, uz kurām attiecas industrializēto valstu instruments (ICI).

1.   Atbilstīgie pretendenti, valstis un partnerības sastāvs

Atbilstīgajiem pretendentiem un partnerības sastāvam piemērojamie nosacījumi attiecībā uz EMA2 1. daļu izklāstīti Programmas rokasgrāmatas 6.1.2.a iedaļā, kā arī Vadlīnijās par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus EACEA/22/10 – 5.2. un 5.3. iedaļā.

2.   Atbilstīgās darbības

EMA2 1. daļas atbilstīgās darbības raksturotas 6.1.2.b iedaļā “Erasmus Mundus programmas rokasgrāmatā 2009.–2013. gadam”, kā arī 5.3. iedaļā “Vadlīnijās par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus EACEA/22/10”.

Plānotais projekta ilgums ir noteikts individuāli ģeogrāfiskajā logā/lotē un nedrīkst pārsniegt 48 mēnešus.

Atbilstošās aktivitātes, ieskaitot sagatavošanās aktivitātes, var sākties no 2010. gada 30. novembra.

3.   Piešķiršanas kritēriji

Pieteikumus izvērtēs pēc šādiem piešķiršanas kritērijiem.

| Kritēriji | Īpatsvars |
| --- | --- |
| 1. | Atbilstība |

Kritēriji

Īpatsvars

1.

Atbilstība

25 %

| 2. | Kvalitāte |
| --- | --- |

2.

Kvalitāte

65 %

| 2.1. | Partnerības sastāvs un sadarbības mehānismi |
| --- | --- |

2.1.

Partnerības sastāvs un sadarbības mehānismi

20 %

| 2.2. | Mobilitātes organizēšana un īstenošana |
| --- | --- |

2.2.

Mobilitātes organizēšana un īstenošana

25 %

| 2.3. | Studentu/personāla materiāltehniskā bāze un papildu pasākumi |
| --- | --- |

2.3.

Studentu/personāla materiāltehniskā bāze un papildu pasākumi

20 %

| 3. | Ilgtspējība |
| --- | --- |

3.

Ilgtspējība

10 %

Kopā

100 %

4.   Budžets

Kopējā pieejamā naudas summa saskaņā ar šo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus ir EUR 15 200 000, un tā paredzēta vismaz 653 personu apmaiņai.

5.   Iesniegšanas termiņš

Iesniegšanas termiņš Erasmus Mundus 2. pasākumam (Partnerība) ir 2010. gada 15. oktobris.

Dotācijas pieteikumu ierakstīta sūtījuma veidā nosūta uz šādu adresi:

| ‘Education, Audiovisual and Culture’ Executive Agency |
| --- |
| Call for proposals EACEA/22/10 — Action 2 |
| Att. Mr Joachim Fronia |
| BOUR 02/29 |
| Avenue du Bourget 1 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

‘Education, Audiovisual and Culture’ Executive Agency

Call for proposals EACEA/22/10 — Action 2

Att. Mr Joachim Fronia

BOUR 02/29

Avenue du Bourget 1

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Pieņems tikai noteiktajā termiņā iesniegtos pieteikumus, kas atbilst attiecīgajā veidlapā noteiktajām prasībām. Tikai pa faksu vai elektronisko pastu iesūtītos pieteikumus neizskatīs.

Ja pieteikuma iesniedzējs sūta vairākus atšķirīgus pieteikumus, katrs jāsūta atsevišķā aploksnē.

---

ENPI– Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments

DCI– finanšu instruments sadarbībai attīstības jomā

IPA– pirmspievienošanās palīdzības instruments

EAF– Eiropas Attīstības fonds ir galvenais instruments, nodrošinot Kopienas atbalstu attīstības sadarbībai saskaņā ar Kotonū vienošanos “Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses”.

---

Community Plant Variety Office

| 22.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 200/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 200/11

---

Aicinājums pieteikties Kopienas Augu šķirņu biroja Apelācijas padomes locekļu amatiem

2010/C 200/05

Birojs un apelācijas padome

Kopienas Augu šķirņu birojs, turpmāk tekstā “Birojs”, tika izveidots saskaņā ar Padomes 1994. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 2100/94 par Kopienas augu šķirņu aizsardzību (1).

Birojs ir organizācija ar juridiskas personas statusu, kas ir juridiski, administratīvi un finansiāli neatkarīga, un tā uzdevums ir Kopienas augu šķirņu aizsardzības sistēmas pārvaldība. Jaunās augu šķirnes ir īpašs rūpnieciskā īpašuma tiesību veids. Birojs pieņem lēmumus par šo tiesību piešķiršanu, tādējādi garantējot vienādu aizsardzību visā Kopienā. Biroja mītne ir Anžē, Francijā.

Apelācijas padome ir izveidota saskaņā ar Komisijas 1995. gada 31. maija Regulu (EK) Nr. 1239/95 (2), un tās uzdevums ir lemt par apelācijām pret Biroja lēmumiem, tostarp par Kopienas augu šķirņu aizsardzības piešķiršanu vai atteikumu, par iebildumiem, par Kopienas augu šķirņu aizsardzības anulēšanu vai atcelšanu, vai par obligāto licenču piešķiršanu vai atteikumu.

Apelācijas padomē ir priekšsēdētājs un vēl divi locekļi, bet tā var pieaicināt divus papildu locekļus.

Pienākumu apraksts

Izraudzītie padomes locekļi īsteno Apelācijas padomei piešķirtās pilnvaras, īpaši referentiem piešķirtās pilnvaras, ja tos nozīmē šādā amatā.

Atlase un iecelšana amatā

CPVO prezidents izveido atlases komisiju atlases procesa veikšanai. Komisija uzaicina uz pārrunām aptuveni divdesmit kandidātus ar atbilstošāko īpašo prasību kopumu, tos izraugās pēc kandidātu nopelniem un tālāk tekstā minētajiem rādītājiem.

Pēc šīm pārrunām CPVO prezidents apstiprina atlasīto kandidātu sarakstu, kuru iesniedz Administratīvajai padomei. Padome no minētā saraksta ieceļ Apelācijas padomes locekļus piecu gadu termiņam, sākot no 2011. gada 23. februāra.

Nodarbināšanas kārtība

Locekļi var turpināt profesionālo darbību.

Vajadzības gadījumā Apelācijas padomes priekšsēdētājs izvēlas locekļus no saraksta, lai padomē būtu attiecīgi trīs vai pieci locekļi.

Izraudzītie locekļi pilda savus pienākumus Apelācijas padomē, apvienojot to veikšanu ar tiešo darbu. Viņiem jābūt iespējai piedalīties padomes darbā ne mazāk kā desmit dienas kalendārajā gadā.

Ar Administratīvas padomes 2003. gada 26. marta lēmumu noteikts EUR 1 600 atalgojums par vienu lietu loceklim, kas veic referenta pienākumus, un EUR 800 par vienu lietu vienam vai vairākiem locekļiem. Padomes locekļiem pienākas attiecīgi EUR 400 ceļojuma laika kompensācijai. Turklāt tiek atlīdzināti ceļa izdevumi līdz Anžē un atpakaļ.

Atbilstīgums (jāatbilst šādām prasībām pirms pieteikšanās termiņa beigām)

| — | kandidātiem jābūt Eiropas Savienības pilsoņiem, |
| --- | --- |

—

kandidātiem jābūt Eiropas Savienības pilsoņiem,

| — | kandidātiem jābūt universitātes grādam vai diplomam:






  — | kandidātiem jābūt izglītībai, kas atbilst ar diploma apliecinātām pabeigtām studijām universitātē, ja universitātes studiju parastais ilgums ir četri gadi vai vairāk, vai |
| --- | --- | --- |

—

kandidātiem jābūt universitātes grādam vai diplomam:

—

kandidātiem jābūt izglītībai, kas atbilst ar diploma apliecinātām pabeigtām studijām universitātē, ja universitātes studiju parastais ilgums ir četri gadi vai vairāk, vai

| — | izglītībai, kas atbilst ar diploma apliecinātām pabeigtām studijām universitātē, un atbilstīgai darba pieredzei, ja universitātes studiju parastais ilgums ir ne mazāk kā trīs gadi (šī darba pieredze nav iekļaujama tālāk tekstā minētajā pēcdiploma darba pieredzē), |
| --- | --- |

—

izglītībai, kas atbilst ar diploma apliecinātām pabeigtām studijām universitātē, un atbilstīgai darba pieredzei, ja universitātes studiju parastais ilgums ir ne mazāk kā trīs gadi (šī darba pieredze nav iekļaujama tālāk tekstā minētajā pēcdiploma darba pieredzē),

| — | kandidātiem jābūt desmit gadu darba pieredzei pēc minētās kvalifikācijas iegūšanas. Kandidātiem jābūt:






  — | juridiski kvalificētiem, ar apliecinātu pieredzi intelektuālā īpašuma jomā. Priekšroka kandidātiem ar pieredzi augu šķirņu aizsardzības jomā un |
| --- | --- | --- |

—

kandidātiem jābūt desmit gadu darba pieredzei pēc minētās kvalifikācijas iegūšanas. Kandidātiem jābūt:

—

juridiski kvalificētiem, ar apliecinātu pieredzi intelektuālā īpašuma jomā. Priekšroka kandidātiem ar pieredzi augu šķirņu aizsardzības jomā un

| — | kvalificētiem botāniķiem vai agronomiem ar apliecinātu pieredzi minētajās jomās. Priekšroka kandidātiem ar zināšanām par UPOV (Starptautiskās Jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības) vadlīnijām un AVS pārbaudēm, |
| --- | --- |

—

kvalificētiem botāniķiem vai agronomiem ar apliecinātu pieredzi minētajās jomās. Priekšroka kandidātiem ar zināšanām par UPOV (Starptautiskās Jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības) vadlīnijām un AVS pārbaudēm,

| — | kandidātiem jābūt labām vienas ES oficiālās valodas zināšanām un apmierinošām otras ES valodas zināšanām. Priekšroka kandidātiem ar labām angļu valodas zināšanām. |
| --- | --- |

—

kandidātiem jābūt labām vienas ES oficiālās valodas zināšanām un apmierinošām otras ES valodas zināšanām. Priekšroka kandidātiem ar labām angļu valodas zināšanām.

Neatkarība un interešu deklarācija

Kandidāti nedrīkst būt saistīti ar privātuzņēmumu, kura profesionālā darbība iekļaujas CPVO izskatāmajos jautājumos.

Kandidātiem jāapliecina gatavība rīkoties neatkarīgi sabiedrības labā un deklarēt visas intereses, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē viņu neatkarību. Šī apņemšanās kandidātiem jāapstiprina pieteikumā.

Apelācijas padomes locekļi ir neatkarīgi. Lēmumu pieņemšanā viņiem nav saistoši nekādi norādījumi. Viņi nedrīkst veikt citus pienākumus Birojā.

Pieteikumi

Pieteikumi kopā ar detalizētu dzīves aprakstu (ja piemērojams, pievienojot tulkojumu angļu valodā) jānosūta ne vēlāk kā 2010. gada 15. septembrī (pasta zīmoga datums) uz šo adresi:

| Community Plant Variety Office (CPVO) |
| --- |
| Secretariat of the Board of Appeal |
| 3 Bvd Foch |
| BP 10121 |
| 49101 Angers Cedex 02 |
| FRANCE |
| doreau@cpvo.europa.eu |

Community Plant Variety Office (CPVO)

Secretariat of the Board of Appeal

3 Bvd Foch

BP 10121

49101 Angers Cedex 02

FRANCE

doreau@cpvo.europa.eu

Plašāka informācija pieejama turpat, sūtot telefaksu uz +33 0241256410 vai e-vēstuli uz doreau@cpvo.europa.eu

---

(1)  OV L 227, 1.9.1994., 1. lpp.

(2)  OV L 121, 1.6.1995, 37. lpp.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 22.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 200/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 200/13

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5935 – VION/Weyl)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 200/06

| 1. | Komisija 2010. gada 15. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi VION Enschede B.V., Premium Fleischspezialitäten GmbH un VION Buchloe GmbH, kuri pieder VION Food Group (kopā “VION”, Nīderlande) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē vienpersonisku kontroli pār visiem uzņēmuma Weyl Beef Products B.V. (“Weyl”, Nīderlande) aktīviem un dažiem tā grupas uzņēmumiem, iegādājoties aktīvus. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 15. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi VION Enschede B.V., Premium Fleischspezialitäten GmbH un VION Buchloe GmbH, kuri pieder VION Food Group (kopā “VION”, Nīderlande) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē vienpersonisku kontroli pār visiem uzņēmuma Weyl Beef Products B.V. (“Weyl”, Nīderlande) aktīviem un dažiem tā grupas uzņēmumiem, iegādājoties aktīvus.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | VION: starptautisks pārtikas uzņēmums, kas nodarbojas ar mājdzīvnieku iepirkšanu un kaušanu, gaļas produktu ražošanu un pārdošanu un no tiem izgatavotu lietošanai gatavu pārtikas produktu un sastāvdaļu ražošanu un pārdošanu, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

VION: starptautisks pārtikas uzņēmums, kas nodarbojas ar mājdzīvnieku iepirkšanu un kaušanu, gaļas produktu ražošanu un pārdošanu un no tiem izgatavotu lietošanai gatavu pārtikas produktu un sastāvdaļu ražošanu un pārdošanu,

| — | Weyl: starptautisks liellopu un teļa gaļas pārstrādes uzņēmums. |
| --- | --- |

—

Weyl: starptautisks liellopu un teļa gaļas pārstrādes uzņēmums.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5935 – VION/Weyl uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5935 – VION/Weyl uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

---